Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 19. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, pedstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma i predstavnici Pravobranilaštva BiH, Izvozno-kreditne agencije BiH, Centralne banke BiH, Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH i BHRT-a. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog, 5 iz srpskog naroda. Delegat Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155., na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima je omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 19. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Nevedni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti dostavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 19. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućen predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Sredoje Nović za predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Zvizdića; delegat Sifet Podžić za predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Denisa Zvizdića; delegat Dragutin Rodić za Savjet ministara; delegatkinja Ljilja Zovko za Ministarstvo inostranih poslova BiH; delegat Mario Karamatić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog RTV prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora, s tim da smo obavješteni da gospodin Zvizdić i gospodin Bevanda, kao zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara, nisu u prilici da prisustvuju današnjoj sjednici. Gospodin Mirko Šarović takođe kao zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara nema ovlašćenje da odgovori na pitanja koja se odnose na gospodina Zvizdića, odnosno Savjet ministara u cjelini. 2 Tako da praktično imamo ispunjene uslove za postavljanje samo jednog delegatskog pitanja na ovoj sjednici, a to je pitanje gospođe Ljilje Zovko upućeno ministru civilnih poslova, gospodinu Adilu Osmanoviću, dok će druga preostala delegatska pitanja biti postavljena na narednoj sjednici za kada se nadamo da će gospodin Zvizdić, odnosno adresa na koju su pitanje postavlja druga biti u prilici da prisustvuje sjednici. Spriječenost prisustva opravdana je službenim putovanjem. Sada dajem riječ delegatkinji Ljilji Zovko. Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepa predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Mene, ja sam uputila pitanje Ministarstvu civilnih poslova, a zanima me – Zašto Ministarstvo civilnih poslova ne radi po aktima koje je samo donijelo, odnosno koje je donijelo Vijeće ministara BiH na prijedlog tog istog Ministarstva? Konkretno me zanima zašto ne isplaćuju naknade zasluženim sportašima Bosne i Hercegovine? Na popisu zaslužnih sportaša na njihovoj stranici se nalazi 17 njih, nažalost dvojica su preminula, to su nogometaši nositelji olimpiskog srebra iz Melburna. Takođe tražim odgovore za sljedeća pitanja – Koliko je za te sportaše ukupno iznosila naknada na godišnjoj razini od 2010. do 2016., jer taj zakon se je valjda isplaćuje od, primaju naknade od tog vremena, od 2010. godine? Zanima me znači na godišnjoj razini kolika su to sredstva? Takođe me zanima koliki je sveukupni iznos isplaćen iz proračuna od tog dana do danas tim sportašima? Zatim me zanima koliki je iznos isplaćen putem sudskih presuda? Ovo je jako bitno da bi znali koliki je i zanima me koliki, od tog iznosa kolko su, koliko iznose kamate, a koliko sudski troškovi? I takođe me zanima, pošto nije izvršena obveza unatrag nekolike godine, koliki bi bili potencijalni troškovi ako se ovakva praksa nastavi da se putem sudskih procesa isplaćuju ove naknade? Hvala lijepa.
Hvala i Vama uvažena kolegice Zovko. Gospodin, ministar Adil Osmanović. Izvolite gospodine ministre.
Uvaženi predsjedavajući, podpredsjedavajući, sve delegatkinje i delegati ovog visokog Doma. Pravilnik o kategorizaciji sportista na nivou Bosne i Hercegovine „Službeni glasnik BiH“, br. 2/09 i 96/09 je donesen 18.12.2008. godine. U periodu od 01.01.2009. godine u samo jednoj godini, odnosno u 2010. godini provedena je kategorizacija sportista na nivou Bosne i Hercegovine, dok u preostalom periodu kategorizacija sportista na nivou Bosne i Hercegovine je zbog promjenjenih okolnosti u odnosu na iste koje su bile u vrijeme donošenja predmetnog Pravilnika, odnosno prije svega zbog smanjenja budžetskih sredstava u Budžetu BiH namijenjeni za razvoj sporta u Bosni i Hercegovini kategorizacija sportista na nivou Bosne i Hercegovine nije vršena. Iz pomenutih razloga Ministarstvo civilnih poslova nije moglo isplaćivati naknade zaslužnim sportistima. U skladu sa navedenim kao i određene odredbe u predmetnom Pravilniku koje se mogu različito shvatati i tumačiti na način da se bez ograničenja preširoko utvrđuju određena prava bez ikakvog uporišta u finansijskim mogućnostima obezbjeđenja novčanih 3 sredstava za te namjene, uslovljavanja činjenica da je postojeći Pravilnik o kategorizaciji sportista na nivou Bosne i Hercegovine neodrživ, odnosno neprovodiv, te da je potrebno u skladu sa novonastalim okolnostima donijeti novi Pravilnik o kategorizaciji sportista na nivou Bosne i Hercegovine koji bi vrlo jasno i precizno propisao kategorije, postupak dobijanja kategorija i način realizacije utvrđenih prava na finansijski održiv način, u skladu sa dinamikom ostvarivanja prihoda u budžetu institucija Bosne i Hercegovine. Naknada za 17 zaslužnih sportista 2010. godine po pojedincu na mjesečnom nivou iznosila je 560 KM, što je na godišnjem nivou iznos ukupno 114.240 KM. Ukupno isplaćeni iznos do sada za ove namjene je 2010. godine 114.240 KM i 2012. godine iz budžetske rezerve isplaćeno je 51.000 KM, što po sportisti iznosilo je 3.000 KM. Sektor za sport Ministarstva civilnih, pošto sam ja sam imam vremena je li.
Dvije minute gospodine ministre.
Sektor za sport Ministarstva civilnih poslova ne raspolaže informacijom o iznosima isplaćenim putem sudskih presuda, iznosima kamata i sudskim troškovima. Teško je procijeniti potencijalne troškove u vezi navedene problematike, ali je Ministarstvo civilnih poslova BiH pripremilo i već uputilo Vijeću ministara Prijedlog pravilnika o kategorizaciji sportista na nivou Bosne i Hercegovine.
Hvala gospodinu ministru. Gospođo Zovko, Vi imate riječ da se izjasnite o tome da li ste zadovoljni dobijenim odgovorom. Uvažena kolegica Zovko.
Pa da Vam kažem tek me sad u neku upitanost stavlja ovaj odgovor. Znači, to je nekih 114 tisuća maraka godišnje. Od 2010., za šest godina, nije mi jasno da nema, da ne postoje ove informacije ako vi prouzročite ne svojim djelovanjem neku radnju, da nemate povratnu informaciju koliki su troškovi i koje su posljedice tog nečinjenja. Ne mislim sad konkretno na ovog ministra, nebitno ko je, ko je ministar, znači ako ja ne izvršavam zakon ili pravilnik koji sam donijela nemam nikakvu povratnu informaciju da sam u zabludi, da pravim štetu za ovu državu, da se plaćaju ogromni troškovi. I ja sad kad bi, tražim onda od Ministarstva financija da mi dostavi ove troškove, jer možete zamisliti kako se osjećaju ti ljudi koji trebaju tužiti da bi dobili neko svoje pravo. Nećemo sad pričati o iznosu, on može biti veći i manji, ali je činjenica da imaju pravo i pogotovo su to, uglavnom ljudi koji se nisu snašli u svom životu, a evo znam osobno da je Razija Mujanović otišla u Hrvatsku i tamo je super riješila svoje stanje, ali ne mogu svi otići u Hrvatsku. Znači, zanima me, jako me zanima, jer recimo na tom, znam da u Vašem Ministarstvu postoje ta radna mjesta gdje rade ...
Gospođo Zovko vrijeme. 4
oprostite, ljudi su zaposleni i primaju uredno plaće i recimo našla sam sufinanciranje sportskih manifestacija u 2016. milion i 452, a za 2015. je bilo 937.000. Znači, ne može se iz ovoga izdvojiti nešto po zakonu na što ste se obvezali. Ne mogu se s tim pomiriti pa eto nek mi onaj informaciju da Ministarstvo financija. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Zovko. Vi ćete naravno u pismenoj formi onako kako to priliči Poslovnikom. Ovim smo iscrpili današnji dio koji je vezan za postavljanje pitanje, ali imamo drugi dio ove tačke dnevnog reda, odnosno predtačke koji se tiče do sada postavljenih pitanja. Delegat Mario Karamatić dobio je odgovor u pisanoj formi na usmeno postavljeno pitanje Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, pa ga ja pozivam da se izjasni da li je zadovoljan dobijenim odgovorom, ukoliko želi naravno. Riječ ima uvaženi kolega Mario Karamatić.
Zadovoljan sam dobijenim odgovorom i zahvaljujem uvaženom ministru na onako iscrpnom odgovoru. Hvala.
Hvala i Vama, gospodine Karamatiću. Delegatkinja Ljilja Zovko dobila je odgovor na delegatsko pitanje u pismenoj formi od Radio-televizije Bosne i Hercegovine. Dakle, da li ste Vi zadovoljni odgovorom? Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepa. Evo i ja koristim priliku da se zahvalim BHRT-u jer je stvarno iscrpna informacija i meni korisna za budući rad.
Hvala i Vama gospođo Zovko. S obzirom na to da smo iscrpili rad ovoj predtački dnevnog reda prelazimo na dnevni red sjednice. Za 19. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni i dopunjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 5 2. Usvajanje Zapisnika sa 18. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Zahtjev delegata Marija Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-1053/16, od 05.04.2016. godine; 4. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01-02-1-1403/16, od 25.05.2016. godine; 5. Zahtjev Kolegijuma Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegoine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1265/16, od 16.05.2016. godine; 6. Zahtjev Kolegijuma Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija po hitnom postupku, u skladu s članom 124. Poslovnika Doma naroda – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-1033/16, od 25.02.2016. godine; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine; 8. Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 01.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda; 9. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa roba dvojne namjene (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016.; 10. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i roba posebne namjene (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-752/16, od 04.03.2016. godine; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 610/16, od 19.02.2016. i od 18.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda; 12. Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: delegati iz Kluba srpskog naroda, zakon broj: 02-02-1-31/15, od 23.12.2015. godine i od 26.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 13. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: delegati iz Kluba srpskoga naroda, zakon broj: 02-02-1-32/15, od 23.12.2015. godine i od 26.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje) – predlagač: delegat Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-669/16, od 24.02.2016. godine; 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine; 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine (zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015. godine); 6 17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. godine); 18. Prijedlog rezolucije o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog otpada, iskorišćenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva i protivljenju aktivnostima u vezi sa izgradnjom skladišta i odlagališta na Trgovskoj gori, opština Dvor, Republika Hrvatska – predlagači: delegati Dragutin Rodić, Sifet Podžić i Mario Karamatić, broj: 02- 02-2-1270/16, od 28.04.2016. godine; 19. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period od 01.01.2015. godine do 31.12.2015. godine, broj: 01,02-10-941/16, od 23.03.2016. godine; 20. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 05/6-50-19-918/16, od 21.03.2016. godine; 21. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50- 19-1044/16, od 04.04.2016. godine; 22. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2015. godinu, broj: 01-12-1199/16, od 21.04.2016. godine; 23. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, dostavljeno od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanj tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, broj: 01,02-50-14-868-12,1/16, od 06.04.2016. godine; 24. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50-19- 1068/16, od 06.04.2016. godine; 25. Izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu: a) Finansijski izvještaj za godinu koja je završila 31.12.2015., b) Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2015. godinu, broj: 02-16-1-1045/16, od 04.04.2016. godine; 26. Finansijski plan i planovi programa BHRT1 i BHT1 za 2016. godinu, Izvještaj o realizaciji planskih dokumenata za 2015. i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02- 29-1212/16, od 22.04.2016. godine; 27. Informacija Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka koji su u toku, akt broj: 01,02-50-19-953/16, od 24.03.2016. godine; 28. Informacija u vezi sa Preporukom MOR-a broj 204 o tranziciji iz neformalne u formalnu ekonomiju, usvojenom na 104. zasjedanju Međunarodne konferencije rada, dostavljena od Ministarstva civilnih poslova BiH, broj: 02-22-1642/15, od 29.12.2015. godine; 29. Informacija u vezi sa Preporukom Međunarodne organizacije rada broj 203, o dodatnim mjerama za efikasno suzbijanje prisilnog rada – podnosilac: Ministarstvo civilnih poslova BiH, broj: 01-37-981/16, od 25.03.2016. godine; 30. Prijedlog odluke o razrješenju sekretarke Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine; 31. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine; 7 32. Prijedlog dopune Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1185/16, od 20.04.2016. godine; 33. Prijedlog odluke o imenovanju članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02- 34-1-1362/16, od 10.05.2016. godine; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Herecgovine i Vlade Republike Bjelorusije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, broj: 01,02-05-2-913/16, od 21.03.2016. godine; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat Koridor 5c 2) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-1100/16, od 11.04.2016 godine; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa posebnih mjera oporavka nakon poplava i upravljanje rizikom od poplava – dio koji se odnosi na Bosnu i Hercegovinu – između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, i Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, broj: 01,02-05-20-1377/16,od 10.05.2016. godine. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda? Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nemam dopunu dnevnog reda, ali imam jednu primjedbu. Vidite li Vi koliko je ovog, ovo je stvarno brutalno, 36 točki dnevnog reda. Koliko je ovdje samo papira, mislim da je nemoguće po svim točkama pripremiti se kvalitetno za raspravu. Naravno, svi smo mi u ovo upućeni i kroz razna povjerenstva i kroz sve, al' moj osobni stav je da je ovo preobiman dnevni red pogotovo naknadno dodavanje šest točaka za koje smo saznali tek jutros, malo prije sjednice. Evo ja bih zamolio, a moguće jeste, ako treba nek sjednice budu dva ili tri puta mjesečno, ovo nije dobro, jedino ako pokušavate nas izaslanike ovdje pretvoriti u neki stroj za dizanje ruku. A evo odmah na vam kažem da ja na to neću pristati, pogotovo mislim da je nekorektno sazivanje sjednice u petak kada pojedine kolege imaju i vjerske obaveze i evo što danas ako mi ne uspijemo do određenog vremena završiti sjednicu, ako se otvori rasprava po bilo kojoj od ovih 36 točaka. Evo samo bi molio Kolegij, znači ubuduće da ima u vidu malo da se reducira dnevni red, pa ako treba češće održavati sjednice da ih češće održavamo. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću. Imajući u vidu da je izvan dnevnog reda, dakle, sadržaja upućena ova primjedba, ja ću Vas samo obavijestiti o sljedećem. Mi smo posljednju sjednicu održali tačno prije mjesec dana, ovi materijali su sukcesivno dolazili, mnogi od njih su stari i po dva ili tri mjeseca. Mi kao Kolegij, naravno, polazimo od pretpostavke da niko od delegata ne čeka dan sjednice da bi se upoznao sa onim što je njemu kao materijal došlo prije mjesec, dva, ili tri mjeseca. Dosta bi nam teško bilo funkcionisati ako bi se na taj način određivali prema svakome pitanju, da li je neko uspio i stigao da nešto pogleda, pročita, itd. Uvažavamo Vašu primjedbu da eventualno treba održavati češće sjednice, ali Vas istovremeno i obavještavamo o tome da ta dinamika koju mi primjenjujemo primarno zavisi od materijala koji dolazi do Doma naroda, a to je uglavnom, 8 dakle, onaj dio materijala koji dolazi, naravno, od Savjeta ministara koji direktno do nas, odnosno Predstavničkog doma kao doma koji je ovlašćen da u razmatranju materijala u pravili prvi odlučuje. Dakle, svjesni smo svih ovih stvari o kojima govorite, ali smo primarno svjesni problema koji bi nastali zbog odlaganja nekog od ovih pitanja za dalje. Primjera radi, evo sad u vidu pojašnjenja zaista moram, ovaj, da, da, da ne bi se našli u poziciji da mislite da opravdavam rad Kolegija, nije to u pitanju. Mi imamo Zakon o finansiranju političkih stranaka koji je rezultat Interresorne radne grupe, koja je radila od sredine, čini mi se, prošle godine. Izborni zakon je usvoje, a ovaj Zakon je išao uporedo sa njim i sad mi možemo iz principijelnih razloga, koje bi možda neko u javnosti, evo kad smo mi u pitanju, definisao kao konfor, da ovo pitanje odložimo za par sedmica ili tako dalje, ali razumijete da je interes javnosti da se ovo pitanje što prije riješi jer su izbori već raspisani. Tako da, eto to su sve neki detalji koji utiču na naš rad. Dakle, mi radimo s onim što dođe do nas, dakle ništa od ovoga ne proizvodimo kao našu namjeru. Nadam se da je Kolegij na ovaj način uspio da, da, evo da kažem, obrazloži ovu situaciju u kojoj Vi jeste potpuno u pravu, dakle kad dođe materijal a nije u potpunosti sagledan i da može biti problem kako odlučiti o njemu. Gospodin Genjac, povreda Poslovnika, mada mislim da sam ja već obrazložio tu povredu Poslovnika, ali složiću se s Vama naravno. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Vi ste obrazložili, ali mislim da treba još obrazloženja. Ovo je, dakle više poslovnička intervencija, međutim ta opcija nema ovdje na tasteru, pa sam ja odgovarajuću opciju tako piše ovdje. Znači, nadležnost Kolegija Doma je između ostalog stvaranje pretpostavki za potpuno ostvarivanje prava i dužnosti delegata koja su u vezi sa obavljanjem njihove dužnosti. Znate šta, praksa koja se već ustalila da se Kolegij Doma naroda održava sat prije sjednice i samo tada, jednostavno proizvodi probleme. Danas smo, ja razumijem da se ponekad izuzetno i vanredno može prije Kolegija, prije sjednice Doma održati sjednica Kolegija, ali uvijek prije sjednice Doma, kao što je to postala ustaljena praksa, i to sat vremena prije početka sjednice održati sjednicu proizvodi niz vrlo ružnih posljedica. Dakle, prvo nakon sjednice Kolegija na kojoj se uvrsti pet ili šest novih tačaka, od kojih su neke proglašene hitnim procedurama, vrlo opsežni i značajni zakoni. Takva intervencija u dnevnom redu zahtijeva sjednicu klubova, da se klubovi usaglase, da iznesu stav. I klubovi nakon toga treba da zasjedaju. Posljedica toga je kašnjenje, čeka Vijeće ministara, čekaju mediji, itd. Druga stvar, za administraciju to su prilično veliki problemi, sve to pripremiti, sve to uvrstiti u dnevni red, sve to iskopirati, itd. Nema nikakve potrebe. Ja razumijem da se čekaju određeni dopisi, određeni, od Predstavničkog doma, itd. Međutim, recimo, juče sve ovo što je danas bilo bilo je i juče ... Parlamentarnoj skupštini, i preključe, i recimo kad bi se održala sjednica Kolegija dan ili dva unaprijed, pa da se dobije izmijenjeni dnevni, pa da klubovi imaju vremena da održe sjednice, to bi bila sasvim druga situacija. Ja vas molim, dakle, ja vas molim Dom naroda je odveć značajna institucija da bi sat vremena prije sjednice uvrštavali i takve drastične promjene u dnevni red radili. Dakle, ja vas molim da se sjednice Kolegije Doma naroda održe blagovremeno tako da klubovi mogu uraditi svoj posao i da administracija može uraditi svoj posao. Hvala. 9
Hvala gospodine Genjac. Evo, dužan sam da Vas informišem, s obzirom da je ovo više pitanje upućeno Kolegiju. Dakle, Kolegij je u stalnom radu, i ova vrsta sjednice o kojoj Vi govorite ona se održava neposredno pred sjednicu da bi se u zadnjem momentu vidjelo šta još treba uraditi da bi ovaj Dom imao uslove za rad. A što se tiče Kolegija, on je doslovno u stalnom i svakodnevnom radu i stalno reaguje na sve one inpute koji dolaze iz raznih drugih institucija. Evo primjera radi, Vi ste danas kao predsjedavajući komisije za ustavna pitanja, Ustavnopravne komisije održali sjednicu u 9:00 časova, pardon u 9:30, i to se odnosi na tačku 29., i Vi ste sa te Komisije nama predložili pola sata pred početak sjednice materijal koji treba biti na ovoj sjednici dnevnog reda. Ja sam mislio sad kad ste se javili da ćete principijelno predložiti da se ovo skine sa dnevnog reda, jer to ranije nije bilo pred ovim delegatima. Ali evo, niste to uradili, mi uvažavamo, ministar za civilne poslove je naravno očekivao da dinamika rada Savjeta ministara ... idu kako idu. I u tom smislu kad sam rekao da se slažem unaprijed sa Vašom primjedbom o povredi Poslovnika, ja sam se složio misleći da ćete ovako reagovati. Dakle, inače molim šefove klubova da, ako smatraju da postoji bilo koje otvoreno pitanje u vezi sa funkcionisanjem rada klubova i uslovima za rad delegata, da ga Kolegiju Doma naroda vrlo hitno upute, jer mi prvi put čujemo ovu vrstu primjedbi, pa tako da smo malo iznenađeni, evo vidim i kolega Čolak i kolege Softić, nismo nikad do sad imali ovu vrstu primjedbe, nikad, pogotovo s obzirom na praksu. Gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću, ispravka krivog navoda, al' mi sad vodimo diskusiju od dnevnom redu gospodine Karamatiću, a ne o tome da li Kolegij je predložio dnevni red ili nije predložio dnevi red. Izvolite gospodine Karamatiću.
Ispravka krivog navoda iz Vašeg obraćanja, znači ja sam točno upro ono što sam mislio. Prvo meni je drago da se vas dvojica stalno družite i to je pohvalno. Ono što ste Vi rekli, a što ću ja ponoviti ponovo ono što sam ja rekao, znači ja nisam reka da nismo stigli pročitati, jer smo mi svi vrlo dobro upoznati s ovim svime kroz rad i povjerenstava i svega i poznajemo tematiku vrlo dobro, ja sam rekao da se nije moguće kvalitetno pripremiti za raspravu na ovako obimnom dnevnom redu. Ovdje ima vrlo značajnih zakona o kojim ćemo mi danas glasati, jednostavno ne znam osim pokojnog Stjepana Radića da postoji neko ko se može pripremiti kvalitetno za raspravu po 36 točaka. Ja sam o tom govorio, i govorio ako je moguće da češće održavamo sjednicu zbog kvalitetnijih rasprava da bi došli do boljih rješenja, a nisam rekao ono što ste Vi insinuirali da pojedine kolege ili ja osobno nismo stigli pročitati materijale, ne to. Nego zbog obimnosti nije se jednostavno moguće pripremiti za 36 kvalitetnih rasprava, znači gdje će uvaženi kolega Genjac me upozoriti da se ne pridržavam Poslovnika, ne znam gospodin Radmanović da to nije tema, Vi da sam prekoračio predviđeno vrijeme, znači na to sma mislio. Hvala lijepa.
Ja sam, ovo objašnjava neke situacije iz dosadašnjeg rada Parlamenta. Gospodin Martin Raguž, izvolite, pardon prije Vas se javio gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac. 10
Dakle, sljedeća dužnost Kolegija Doma naroda, tačka e), da odlučuje o tome koja je komisija nadležna za razmatranje prijedloga zakona i drugih inicijativa. Već sam pet puta na Ustavnopravnoj komisiji upozorio članove Ustavnopravne komisije, koji su istovremeno i članovi Kolegija, da nam se ne dostavljaju koje su komisije nadležne, da Kolegij ne dostavlja dopis koja je komisija nadležna, ne dobijamo dopis. Dakle, u dnevnom redu koji ste predložili prije ovog današnjeg dnevnog, prije par dana, stavili ste tačku – Informacija u vezi s Preporukom Međunarodnom konferencije rada. Niste odredili nadležnu komisiju, a tačka je na dnevnom redu. I ja sam danas održao sjednicu Ustavnopravne komisije samo da pokušam obezbijediti uslove da se ova tačka danas razmatra. Prije toga od Kolegija nismo dobili zaduženje, samo po analogiji što je Predstavnički dom tamo Ustavnopravna razmatrali ovaj materijal i mi smo danas to razmatrali. Dakle, molim Vas, Vi ste u svom odgovoru dodatno iskomplicirali stvar na način da Kolegij zaista treba prema Poslovniku svoje obaveze da isprati. Molim vas blagovremeno određujte koje su komisije nadležne za koju inicijativu, za koji materijal i ja Vas molim, dakle sugerišem, molim, ne znam kako bih, održite sjednicu Kolegija koja ... pitanje konačne sjednice, dan, dva prije toga da bi klubovi imali vremena, jer sve što treba da se razmatra na sjednici Doma stigne u Parlament dva dana prije. Nema potrebe sat vremena uoči sjednice održavati i ovako drastično mijenjati dnevni red. I možemo mi do sudnjeg dana raspravljati, ali nema argumentacije ili nema potrebe za to. Jednostavno vas molim da radimo kako se uvijek radilo i da se radi po Poslovniku. Hvala.
Hvala gospodine Genjac. Sad opet ja moram dati informaciju radi javnosti i na ovaj način produžiti praktično ovaj dio našeg današnjeg rada. Dakle, javnost mora znati da nije tačan ovaj utisak koji bi se mogao steći iz ovoga što je govorio gospodin Genjac, a koji bi otprilike značio da gospodin Genjac sam dođe pa uzme za svoju komisiju ono što smatra da bi trebalo da obrađuje, to dolazi dakle vrlo jasnim procedurama u okviru Parlamenta na adresu Ustavnopravne komisije i tek kada dođe na Ustavnopravnu komisiju onda predsjedavajući to stavlja na dnevni red. Dakle, nikada se nije desilo da, sad tako da kažem, neke hrpe bilo koji predsjednik, predsjedavajući komisije pristupi pa uzme ono što on mislim da treba rješavati, jer je negdje čuo ili vidio da je to neko sličan njemu rješavao. Dakle, ja bih molio zaista da se držimo onog nivoa rasprave koji smo do sad imali u ovome Domu naroda koji nije lako stečen, stečen je u vremenima kada je bilo i po 150 tačaka dnevnog reda na ovim sjednicama, pa se uveo red s vremenom i imamo hvala Bogu najprimjerniji, ja bih rekao, Dom ne samo na ovom prostoru u kome političkom sistemu pripadamo, nego rekao bih da smo za ugled i drugima. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo. Ja sam samo htio intervenirati, rasprava o složenosti dnevnog reda i o uvjetima pod kojima izaslanici rade je eminentno rasprava i o samom dnevnom redu, tako da nas ne možete 11 limitirati činjenicom da ukazujemo na to da je to izvan rasprave o dnevnom redu. Mislim da je to vrlo važno znati. Druga stvar, ja vjerujem da Kolegij, ne samo da vjerujem, uvjeren sam da radi intenzivno i stalno, i to podržavam, ali to ne znači da Kolegij treba sat vremena prije sjednice uvrštavati točke dnevnog reda. To nije opravdanje, znači za uvrštavanje ovako značajnih točaka dnevnog reda sat vremena neposredno prije sjednice. I ovaj, iako razumijem da svi skupa trebamo uraditi napor da ako je nešto vremenski tako, evo da razumijemo, ja u tom kontekstu razumijevam vaše obrazloženje. I evo, ja bih zamolio ove vladajuće da usuglase ove procedure i međusobne odnose da nas ovdje ne pred javnošću takođe ne oduzimaju vrijeme, a uskratili su mogućnost da opozicija participira i doprinese da te procedure budu kvalitetnije. Hvala lijepo.
Hvala i Vama, gospodine Raguž. Ovim smo iscrpili raspravu o dnevnom redu. Zaključujem raspravu. Imajući u vidu da nije bilo prijedloga izmjena i dopuna, konstatujem da je ovo usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda, pa s obzirom na to da nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa, a sve u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata glasalo je za. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik sa 3. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Usvajanje Zapisnik sa 18. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
Pa odmah bi ja, pa da to završim.
Pa ja bih Vas predložio, pošto imate i primjedbi na Poslovnik, bojim se da ne bi nas neko kasnije kao Kolegij optužio da vodimo sjednicu izvan Poslovnika dopuštajući Vam mogućnost da obrazlažete Zakon. Ovdje sad obrazlažemo proceduru, dakle o hitnom postupku je, dakle želite li?
Da.
Izvolite, gospodin Karamatić ima riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa nema Vas ko optužiti ako neću ja, ja neću po tom pitanju tako. Evo, ovo je moj skromni doprinos ovoj obimnosti dnevnog reda o kojem danas govorimo. Zakon ste svi dobili, pročitali ste Mišljenje i Zakonodavno-pravne komisije. Samo bi želio pojasniti, znači, o čemu se ovdje točno radi. Znači, ovim Prijedlogom zakona bi bilo omogućeno ljudima koji su proveli najmanje tri godine u ratu u sastavu današnjih Oružanih snaga, tj. HVO-a, Armije Bosne i Hercegovine i Vojste Republike Srpske, da dobiju istu mogućnost koju imaju generali ili brigadiri, znači da imaju mogućnost podnijeti zahtjev za umirovljenje koji im odobrava ili Predsjedništvo ili Ministarstvo odbrane. Znači, ovdje se ne može dogoditi da odjednom svi koji 13 ispunjavaju uvjete jednostavno odu u mirovinu, jer im to mora neko odobriti. Međutim, otvaramo im tu mogućnost. Zbog čega sam ovo podnio? Znači, do sada su bile pojedine uredbe koje su se odnosile na vojnike koji imaju od 35 do 55 godina života i 20 godina staža, kao i najmanje 3 godine sudjelovanja u ratu, da mogu ići u mirovinu. A danas je stanje u Oružanim snagama da svi pripadnici, kojih ima negdje oko tisuću u sklopu Oružanih snaga, koji imaju tri godine sudjelovanja u ratu, imaju najmanje 32 godine radnog staža i da su svi već debelo preko 40-te godine života. Prateći raspoloženje ljudi u Oružanim snagama, a imajući u vidu vrijeme i sredstva koja su uložena u osobno školovanje i usavršavanje, te želju za napredovanje u službi smatram da bi maksimalni broj ljudi koji bi bili zainteresirani za ovakav način, znači da podnesu osobni zahtjev za prijevremenu mirovinu bio 20 do 25%. Znači, to je nekih 200 do 250 pripadnika. Ovdje se radi prvi put o mogućnosti da dočasnici znači imaju tu mogućnost, do sada su to, ponavljam, imali generali i brigadiri. Vrlo mali broj je časnika, časnici koji su izišli iz rata oni su već ili postali brigadiri i generali pa imaju tu mogućnost, znači ostao je vrlo mali broj pukovnika i zapovjednika ... koji bi bili ovim obuhvaćeni. Međutim, ono što je značajno je da bi bili obuhvaćeni dočasnici. Dočasnici su u velikoj većini izišli s najvećim činom iz rata dočasničkim koji su mogli imati. Ili se radi o ratnim časnicima koji nisu imali visoku ili višu školu pa su dobili dočasnički čin i ostali u Oružanim snagama bez ikakve mogućnosti napredovanja. I ti ljudi već desetcima godina stoje u Oružanim snagama i čekaju mogućnost kada bi mogli otići u mirovinu. Ovdje se ne traba, kažem ponovo, bojati nekog naglog odliva, pogotovo bitnih kadrova, jer ne vjerujem da bi, ne znam, ili Ministarstvo odbrane ili Predsjedništvo dozvolilo pukovniku koji je doktor da ode u prijevremenu mirovinu zato što treba Oružanim snagama. Međutim, mi imamo veliki broj mladih ljudi koji žele graditi vojne karijere, a nemaju mogućnosti zato što evo ovi ljudi koji su iznijeli rat na svojim leđima sjede na tim pozicijama bez ikakve mogućnosti, znači ili da odu u mirovinu ili da se bave nečim drugim. Takođe kad napune godine života koje su im potrebne, a to je tri do četiri godine još, i većina će ih steći uslove za redovitu mirovinu. Ta mirovina je tolika da oni sebi neće moći osigurati ni liječenje. Znači, mi ćemo od ljudi koji su iznijeli rat na svojim leđima napraviti maltene socijalne slučajeve. Ono najviše što me je ponukalo da idem sa ovim Prijedlogom zakona je, vojnici su oni koji pobjeđuju u bitkama na terenu, a generali su oni koji uzimaju priznanja tim vojnicima zato što su oni bili dole u blatu, što su izginuli, što su i onda general kaže – e jesi vidio, kaže, kako su moji to. I ovaj predsjednik države ili nadređeni generalu kaže – svaka čast, evo ti još jedan orden, a oni što su bili u blatu oni ne dobiju ništa. Ovo je mogućnost da onim ljudima koji su odnosili bitke osiguravamo isto ono što imaju generali. Generali su ovo sve već davno, davno, davno iskoristili, ili imaju mogućnost to iskoristiti kad god im padne na pamet. Evo, ja vas ovim putem molim da onim ljudima koji su stvarali ovu državu omogućimo da imaju mogućnost odluke hoće li ostati u Oružanim snagama ili da podnesu zahtjev za prijevremenu mirovinu. Hvala lijepa.
Hvala i Vama, gospodine Karamatiću. Otvaram raspravu. Dakle, u vezi sa hitnošću postupka, da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. 14 Sada glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 5 delegata je bilo za, 9 je bilo protiv, niko uzdržan. Iz Federacije – 5 za, 4 protiv, uzdržan niko, iz Republike Srpske – niko za, 5 protiv, uzdržan niko. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama u BiH po hitnom postupku nije usvojen. Sada prelazimo na raspravu o tome, pardon, prelazimo na izjašnjavanje da li ćemo ovaj Zakon razmatrati po skraćenom postupku. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 5 delagata je bilo za, 9 je bilo protiv, uzdržan niko. Iz Federacije – 5 za, 4 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske – niko za, 5 protiv, niko uzdržan. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Dom nije prihvatio da ovaj Zakon razmatra po skraćenom postupku. Shodno tome ovaj Zakon će biti u redovnoj proceduri. Prelazimo na rad po tački četiri, Ad. 4. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01-02-1-1403/16, od 25.05.2016. godine Dobili ste zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Riječ dajem predlagaču, ukoliko želi. Ne želi, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercgovine razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 je bilo za, 3 su bila protiv, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. 15 Da li se neko javlja za riječ? Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kao što je poznato Zakon o sukobu interesa do 2013. godine u Bosni i Hercegovini je i njegovo provođenje bilo u nadležnosti Centralne izborne komisije. To je bio Zakon koji je prilično dobro pozicionirao tu instituciju uz određene manjkavosti, kao recimo zabrana kandidiranja kao sankcija koju je trebalo svakako otkloniti. 2013. godine tadašnja parlamentarna većina po hitnom postupku je usvojila izmjene Zakona o sukobu interesa koje su definitivno, može se reći, uništile instituciju sukoba interesa na nivou državnih institucija. Uspostavljeno je tijelo za koje u tom Zakonu, u tim izmjenama, nije rečeno da li je parlamentarno, da li je nezavisno, šta je, itd., itd., pa i do ovog banalnog pitanja koji će pečat koristiti, kao posljedica svega toga. Rezultat svega toga na što smo upozoravali, dakle, i prilikom usvajanja Zakona, i to po hitnoj proceduri, je ovo što se dešava da Komisija za sukob interesa nije u stanju da odluči, da Komisija o sukobu interesa nije u stanju da pokrene postupak još uvijek. I to je, rekao bih, prilično dobra situacija za sve imenovane dužnosnike i izabrane koji koriste mogućnosti, ili imaju namjeru da koriste mogućnosti, sukoba interesa i svega onoga što iz toga proizilazi. Ja mislim da jedno izuzetno loše rješenje ne može se popraviti manje lošim rješenjem, izuzetno loše rješenje može se popraviti jedino potpuno novim rješenjem. A da se ne bi sutra pitali šta uradismo, kao što se sad pitamo šta uradismo 2013. godine kad smo ovo napravili, ovaj, ja mislim da rješenje pečata je malo lošije od ovog stanja u kome se nalazimo, dakle stanje je potpuno loše, nema instituta, nema odlučivanja, a rješenje pečata na način kako je predloženo pod velikim je upitnikom da li će uopće riješiti problem. Naime, Ministarstvo pravde kaže da je Komisija za sukob interesa parlamentarno tijelo. U Prijedlogu zakona se kaže da će pečat Agencije za prevenciju i koordinaciju borbe protiv korpcije se koristiti za akte Komisije za sukob interesa. U Agenciji za prevenciju i borbu protiv korupcije uopće nema klasifikacionog broja za ovu oblast. Potpisivaće akte član parlamentarne skupštine, a pečat će biti nezavisne institucije Agencije za prevenciju i borbu protiv korupcije, itd., itd. Ja mislim da ovo rješenje pečata je ustvari produžetak agonije, ali jedini način da se ovo pitanje riješi, da se pristupi izradi novog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i Vama gospodine Genjac. Da li ima još prijavljenih za učešće u raspravi? Daljih prijava nema, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9, protiv su bila 3 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 7 za, protiv niko, uzdržana 2, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zakon o dopuni Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine usvojen. Prelazimo na rad po tački pet, 16 Ad. 5. Zahtjev Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegoine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1265/16, od 16.05.2016. godine Kolegijum Doma naroda je na 27. sjednici, održanoj 27.06.2015. godine, odlučio predložiti da Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH bude razmatran po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa 124. Poslovnika Doma naroda. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9 delegata, protvi su bila 4 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 1 za, 4 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska, pa mi prelazimo sad na konsultacije. [[konsultacije Kolegija]]
Zahvaljujem. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka je nastao kao rezultat prije svega preporuka GRECO-a iz Trećeg kruga evaluacije sa ciljem doprinosa borbi protiv korupcije ili smanjenju korupcije, ovaj put u slučaju političkih stranaka. Interresorna grupa koja je radila na izmjenama ovog Zakona postigla je saglasnost u određenom stepenu na način da se neki, od nekih možda deset preporuka, koje su vrlo bitne, primjeni nekih možda 5,5 preporuka. Ostalo nije bilo saglasnosti i tu smo imali različite stavove na Interresornoj grupi. Ali pošto komisija odlučuje konsenzusom ono što je usaglašeno uvršteno je u Prijedlog izmjena i dopuna, i to je tako, i to je u redu. Međutim, imajući u vidu značaj ovih preporuka i činjenicu da se već u narednom krugu evaluacije GRECO-a pominje provođenje i neprovođenje ovih preporuka, ja mislim da i na ovom Domu naroda treba dati priliku delegatima da eventualno poprave Prijedlog zakona, da neka rješenja preciziraju, neke rokove odrede jasnije, itd., itd. Tako da mislim, obzirom da se radi o Zakonu koji niti je jednostavan u toj mjeri da ide po hitnoj proceduri, to je više izmjena, i niti je hitan u toj mjeri da ide po hitnoj proceduri, a ima potrebe da se razgovara o rješenjima i implementaciji i ostalih preporuka GRECO-a, ja mislim da ovaj Zakon ne bi trebalo razmatrati po hitnoj proceduri. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Da li se još neko javlja za riječ o tome da li treba ovaj Zakon da ide u hitnu proceduru? Prijavljenih nema, pa zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o proceduri i o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. 18 Zahvaljujem. Od pristunih 14 delegata – 7 je bilo za, 5 protiv, 2 suzdržana. Iz Federacije – 5 za, 2 protiv, 2 uzdržana, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, niko suzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo odlučili da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija po hitnom postupku usvojimo. Sad prelazimo na rad po ovoj tački dnevnog reda. Otvaram raspravu, i prije svega dajem, pardon, dajem riječ predlagaču ovog Zakona ukoliko je prisutan, ukoliko želi. Ne želi, hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 8 delegata, protiv su bila 3 delegata, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 6 za, protiv niko, uzdržana 3, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija usvojen po hitnom postupku. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine Ovo je drugo čitanje, u drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona sa jednim amandmanom i predlaže Domu njegovu usvajanje sa usvojenim amandmanom. Predstavnički dom je na 28. sjednici, održanoj 27.04.2016. godine, usvojio Zakon u drugom čitanju. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, ukoliko želi. Kao u Izvještaju, zahvaljujem se. Sad dajem riječ predlagaču Zakona, ukoliko želi, ako je prisutan. Ne želi, hvala, zahvaljujem. Otvaram raspravu o ovom Prijedlogu zakona. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 12 delegata, protiv niko nije bio, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 3 za, niko protiv, 2 uzdržana. 19 S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku usvojen u drugom čitanju. Konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te da moramo formirati zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona. Pozivam šefove klubova i druge delegate da daju prijedloge svojih predstavnika u zajedničkoj komisiji. Gospodin Genjac izvolite.
Gospodin Kadić.
Sead Kadić, čini mi se da rekoste Tadić. Zahvaljujem gospodine Genjac. Riječ sada ima šefica kluba, predsjedavajuća Kluba hrvatskog naroda. Izvolite gospođo Zovko.
Iz evo, to će uraditi gospođa Zdenka Džambas.
Zahvaljujem. Riječ ima predsjedavajući Kluba srpskog naroda. Izvolite gospodine Noviću.
Ognjen Tadić.
Ja moram zaista da, uz zahvalnost za to kako cijenite moje učešće u radu svih ovih komisija, zahvalim se na ovoj obavezi, pa bih ja Vas zamolio da promijenite prijedlog.
nije uključen mikrofon
Darko Babalj. Hvala Vam. Sad prelazimo na izjašnjavanje o sastavu našeg dijela Zajedničke komisije. Pokrenite glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 11 delegata, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 3 za, protiv niko, uzdržana 2. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili prijedlog, iako su dva predlagača bila protiv ovoga prijedloga, da smo za članove našeg dijela Zajedničke komisije izabrali gospodina Seada Kadića, gospođu Zdenku Džambas i gospodina Darka Babalja. Prelazimo na rad po tački osam, 20 Ad. 8. Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 01.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 103. Poslovnika, pa prvo vodimo raspravu o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da Prijedlog zakona nije u cjelini usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegijum Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH. Predlagač je 01.03.2016. godine dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija Doma naroda je utvrdla da je Prijedlog zakona sada usaglašen sa Ustavom BiH, ali nije usaglašen sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH prihvatila je principe Prijedloga zakona. Komisija je takođe odlučila da o navedenom Prijedlogu zakona da otvori javnu raspravu u koju će biti uključene zainteresovane organizacije, institucije i pojedinci. Predstavnički dom je na sastanku, pardon, na nastavku 28. sjednice, održanom 11.05.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH u prvom čitanju i zaključak kojim je odlučeno da Zajednička komisija za ljudska prava u roku od 30 dana sprovede javnu raspravu o Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH. Riječ dajem prvo predlagaču Zakona, ukoliko želi. Riječ ima uvažena ministarka, gospođa Semiha Borovac. Izvolite gospođo Borovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati. Evo vidite da je već Zakon prošao kroz značajnu parlamentarnu proceduru, ali ono što ja želim u ovom trenutku ispred predlagača Zakona da kažem jeste da je rad na izmjeni ovog Zakona prvo počeo još 2014. godine, a u skladu sa preporukama UN komiteta koje su upućene državi članici, a koje su ukazivale na potrebu jačanja napora na reorganizaciji i jačanju Institucije ombudsmena za ljudska prava u skladu sa Pariškim principima i preporukama Vijeća Evrope. Također od strane Međunarodnog koordinacionog vijeća ICC-a koji inače dodjeljuje status A Instituciji ombudsmena ukazano je na potrebu da vlasti pojačaju napore u reorganizovanju i jačanju Institucije ombudsmena i da u odnosu na otvoren proces, i to u odnosu na otvoren proces sa više konsultacija prilikom izbora ombudsmena što garantuje, što je princip garancije nezavisnosti. Zatim, da u skladu sa Pariškim principima osigura određenu finansijsku neovisnost i razvije materijalne i ljudske kapacitete. Slične primjedbe država je dobila i od strane Vijeća UN-a za ekonomska, kulturna i socijalna prava, kao i od Komiteta za građanska i politička prava u kojima između ostalog se ističe i potreba izražavanja jedinstvenog i zajedničkog stava u odnosu na zaštitu ljudskih prava u Bosni i Hercegovini. Na ovim principima Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo za ljudska prava baziralo je i koncipiralo Zakon o ombudsmenu i prije svega zakonom je poboljšana organizaciona struktura Institucije ombudsmena za ljudska prava na način da je ojačana Institucija uvođenjem, jasnim preciziranjem nadležnosti i dodavajući nadležnost koja se odnosi na ispunjavanje obaveza iz Opcionog protokola, a to je funkcija 21 nacionalnog preventivnog mehanizma. Tako da u Zakonu su jasno precizirane četiri nadležnosti ombudsmena, to je: zaštita i promocija ljudskih prava, dakle, zatim nacionalni preventivni mehanizam i inicijativa za zakonodavnu aktivnost. Kada je u pitanju dalje jačanje Institucije ombudsmena u pogledu njegove funkcionalnosti u Zakonu je predložena podjela poslova u Instituciji ombudsmena tako da su ti poslovi podijeljeni na tri kategorije koje omogućavaju precizniji, odnosno konkretniji rad po pitanjima zaštite ljudskih prava i primjene Zakona o diskriminaciji kada je u pitanju Institucija ombudsmena. Dalje što je učinjeno u okviru ovoga Zakona jeste da se uvodi obaveza stalne saradnje sa civilnim društvom, formirajući i uspostavljajući stalno savjetodavno tijelo za saradnju sa civilnim društvom, pojačana je uloga Institucije u pogledu kontakata istraživanja konkretnih pojava diskriminacije u praksi, te naznačena obaveza analiziranja i izvještavanje o uočenim pojavama diskriminacije i predlaganje preporuka, kao i incijativa za izmjenu zakona. Poboljšana je i sposobnost Institucije za unapređenje promocije i zaštite ljudskih prava, osigurana je primjena otvorenog procesa za više konsultacija prilikom imenovanja ombudsmena i osigurana je finansijska neovisnost tako što se na prijedlog Institucije ombudsmena sredstva za rad osiguravaju u budžetu institucija Bosne i Hercegovine, čime se otvaraju, odnosno stvaraju uslovi za neovisno finansiranje ove institucije. Dakle, nastojali smo da sve ove preporuke nadležnih komiteta Vijeća Evrope i Pariške principe ugradimo u Zakon. Dobili smo, na ovaj Zakon smo prije upućivanja u parlamentarnu proceduru i na sjednicu Vijeća ministara, dostavili i Venecijanskoj komisiji od koje imamo pozitivno mišljenje koje je mišljenje u toku rasprave koja se vodila, javnih konsultacija koje su se vodile o ovome Zakonu. Evo, mislim da smo kao institucija unaprijedili, kao predlagači unaprijedili značaj rada Institucije ombudsmena u skladu sa datim preporukama i harmonizacijom sa principima koji su nam dati. A naravno i u Izvještaju o napretku Evropske komisije traži se od Bosne i Hercegovine da unaprijedi ovu Instituciju u skladu sa principima o kojima sam govorila. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj ministarki. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo čuli od ministarke jednu dugotrajnu i rekao bih vrlo zahtjevnu proceduru izrade ovog Zakona. Uz Zakon smo dobili i Mišljenje Evropske komisije za demokratizaciju putem zakona sa prijedlozima za određene korekcije i poboljšanja, zatim inicijativu za monitoring evropskih integracija, ... nevladinih organizacija takođe je imala prijedloge za intervencije. Uglavnom su to intervencije koje idu ka usaglašavanju ovog Zakona sa ovom oblašću u evropskoj obavezujućoj normi. I istovremeno Zajednička komisija za ljudska prava je podržala principe, odnosno zakazala javnu raspravu o ovom Zakonu. A istovremeno na Ustavnopravnoj komisiji mi smo imali različita mišljenja, rekao bih, ... osporen ustavni osnov, jer zaista ovaj Zakon postoji i to rekao bih nije sporno, međutim bilo je određenih dilema oko usaglašenosti sa pravnim sistemom, koje ja mislim da se mogu dovesti u red odgovarajućim intervencijama amandmana. Zato imajući u vidu sav ovaj posao i trud koji je urađen i rekao bih kvalitet Prijedloga zakona koji ima osnovnu supstancu, mislim, da unaprijedi ovu oblast i 22 pretpostavke da se sa odgovarajućim amandmanima koriguje, ja mislim da bi bilo dobro da mi danas odbijemo Izvještaj Ustavnopravne komisije koji je negativan i da Ustavnopravna komisija ponovno razmatra ovo pitanje i da kroz ovu amandmansku fazu i kroz javnu raspravu dođemo, ja mislim, do saglasnosti do koje možemo doći da budemo svi zadovoljni sa ovim rješenjem. Hvala.
Gospodin Ognjen Tadić ima riječ.
Hvala gospodine Softiću. Uvažene kolege, dame i gospodo. Dakle, vrlo kratko, ovdje se zapravo radi o ovom odnosu koji je govorio gospodin Genjac oko samog Izvještaja. Obarajući ovaj Izvještaj mi zapravo stvaramo uslove da postignemo dvije stvari, a to je da omogućimo široj stručnoj javnosti da uđe u proceduru oko ovoga Zakona, naravno ne kao predlagač ili glasač, nego kao inicijator određenih rješenja koja bi bila bolja od nekih od postojećih rješenja, ovo o čemu je govorio gospodin Genjac. Kao što je jako važno i za samu Instituciju ombudsmana BiH da ova procedura ide zbog toga što ona sama predstavlja dio jednog šireg kruga svjetskih organizacija koji se tiče i akreditacije ove Institucije i svega ostalog i bitno je da tu ne dođe do nekih problema. Dakle, sam Zakon po sebi ovakav kakv jeste mislim da nije dobar, mislim da ga, da iz njega treba razrješitit neke dileme koje, prije svega, postoje, evo da kažem, kod samih ljudi koji rade u toj Instituciji ili je predvode, jer i oni imaju određene rezerve u odnosu na postojeća rješenja koja su djelom ispravljena, djelom nisu. Ali da bi stvorili uslove za to, slažem se sa gospodinom Genjcom da treba omogućiti dalji rad po ovoj proceduri i na taj način zapravo glasati protiv Mišljenje Komisije, ali naravno naglasiti da samo glasanje protiv Mišljenja Komisije ne znači istovremeno da je Zakon dobar, nego da ga treba, treba mu pružiti mogućnost da bude dodatno dorađen. Mislim da je ovo bitno u ovim trenutcima, pogotovo imajući u vidu interes javnosti da se razjasni da bi se i sam čin glasanja razumio do kraja. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još ...
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, kao što ste čuli glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za su bila 4 delegata, protiv je bilo 10 delegata, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije BiH – 4 za, protiv 5, uzdržan niko, iz Republike Srpske – niko za, protiv 5, niko uzdržan. 23 Postoji opšta, pardon, opšta većina ne postoji što znači da Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH nije usvojeno. Prelazimo na rad po tački devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa roba dvojne namjene (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine U prvom čitanju Prijedloga zakona, član 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH i Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine utvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na nastavku 28. sjednice, održane 11.05.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe dvojen namjene u prvom čitanju. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija odredila kao izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Ne želi, kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi. Ne želi, hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa roba dvojne namjene u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 je bilo za, protiv su bila 2, uzdržan je bio 1. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 2 za, 2 protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe dvojne namjene usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i roba posebne namjene (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-752/16, od 04.03.2016. godine
U ime Hrvatskog kluba molim Vas pauzu.
Možete li samo odrediti se u kom trajanju.
Molim?
U kom trajanju pauzu želite?
U trajanju od 10 minuta.
Na zahtjev šefice Kluba delegata hrvatskog naroda dajem pauzu u trajanju od 10 minuta. [[PAUZA]] Molim članove visokog Doma da zauzmu svoja mjesta kako bi imali uslove da nastavimo sa radom. Kvorum imamo možemo nastaviti sa radom. Dakle, prvo pozivam predsjedavajuću Kluba delegata hrvatskog naroda, gospođu Zovko da, ukoliko želi, saopšti razloge tražene pauze i stav.
nije uključen mikrofon
Nema potrebe, zahvaljujem. Rasprava i dalje traje, dakle nije još uvijek zaključena. Gospođo Zovko, Vi ste prijavljeni da li? Uklonite sa monitora molim vas ime gospođe Zovko. Ukoliko nema daljih prijava, dakle zaključujem ovu raspravu. 26 Prelazimo sad na izjašnjavanje o Mišljenju Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 5 delegata, protiv je bilo 7 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 1 za, 7 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srpske – 4 za, protiv niko, uzdržan 1. Ne postoji opšta većina kada je u pitanju ...
nije uključen mikrofon
Ja molim da se glasanje ponovo pokrene. Dakle, na zahtjev gospodina Babalja bilo je ponovo pokrenuto glasanje, pa ponovo saopštavam rezultate glasanja, ponovljeno.
nije uključen mikrofon
Na reklamaciju gospodina Sifeta Podžića, ja molim da ponovo ponovimo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 8 je bilo za, protiv je bilo 6 delegat, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 3 za, protiv 6, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 5 za, protiv nema, uzdržanih nema. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska većina, pa dužni smo da obavimo konsultacije. [[konsultacije Kolegija]]
nije uključen mikrofon
Oprostite, molim da se na reklamaciju gospodina Martina Raguža ponovo izvrši izjašnjavanje. Zahvaljujem. Gospodine Genjac, vidim, želite ... 29
nije uključen mikrofon
Naravno. Molim da se ponovo izvrši glasanje na zahtjev sada gospodina Genjca, očito je tehnička greška u pitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 4 delegata su bila za, protiv ih je bilo 5, a uzdržanih je bilo 5 delegata. Iz Federacije BiH – 4 za, protiv niko, uzdržanih 5, iz Republike Srpske – niko za, protiv 5, uzdržanih nema. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da u skladu sa članom 104. stav (3) – ako Dom ne prihvati mišljenje komisije iz stava (1) ovoga člana Dom traži da komisija izradi novo mišljenje imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma i u roku koji Dom odredi. Ovo Mišljenje ide ponovo na rad kod Ustavnopravne komisije. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (prvo čitanje) – predlagač: delegat Mario Karamatić, zakon broj: 02-02-1-669/16, od 24.02.2016. godine Dom naroda je na 18. sjednici, održanoj 27.04.2016. godine, prilikom razmatranja Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja usvojio, nije usvojio negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o navedenom Prijedlogu zakona. S obzirom na to da Dom nije prihvatio Mišljenje Komisije u skladu sa članom 104. stav (3) Poslovnika Doma naroda Komisija je zadužena da izradi novo mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. Dobili ste Mišljenje Usavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja usaglašen s Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i podržala principe Prijedloga zakona. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, gospodinu Genjcu, ukoliko želi. Kao u Izvještaju, zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču Zakona, ukoliko želi. Kao u Zakonu, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 je bilo za, 2 su bila protiv, 2 su bila uzdržana. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 2 za, 2 protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja usvojen u prvom čitanju. 30 Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi smo dobili jedan, rekao bih, cjelovit Izvještaj koji objektivno odražava ono što je urađeno i ono što je u skladu sa nadležnostima pravobranilaštvima po pojedinim segmentima i njihovih nadležnosti urađeno. Naravno, kao što se vidi tamo gdje ovisi od Pravobranilaštva uglavnom se ažurno ispunjava, tamo gdje ovisi od drugih sudova, naravno zavisi od drugih sudova i tu Pravobranilaštvo ne može da utiče na rokove. Činjenica je da se predmeti gomilaju iz vjerovatno glavnog navedenog razloga. Međutim, dva pitanja koja su, čini mi se, do nas iz Izvještaja zaslužuju pažnju, kao što je pitanje usvajanja Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji gdje se u Izvještaju opravdano potencira taj problem, jer Pravobranilaštvo je dostavilo i sačinilo Prijedlog novog Pravilnika, koji je potreban, o unutrašnjoj organizaciji, ali još uvijek nije data saglasnost. Zato ja predlažem jedan od zaključaka da naš bude – Da se zadužuje Vijeće ministara da u roku od 60 dana donese odluku o Pravilniku o unutrašnjoj organizaciji Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine. Drugo pitanje koje je, na neki način, u našem domenu, je pitanje postupaka, odnosno implementacije Sporazuma o pitanjima sukcesije sa bivšim republikama bivše Jugoslavije, iz razloga što sudovi u Hrvatskoj, Srbiji, ali i u Bosni i Hercegovini, imaju stav da se ne može direktno primjenjivati prije navedeni sporazum, dakle Sporazum o sukcesiji, prilikom donošenja sudskih odluka. To je razlog da propada imovina Bosne i Hercegovine velike vrijednosti u drugim državama. Mi ne znamo šta se dešava. Dakle, pretpostavka da se ovo ne bi dešavalo je zaključivanje bilateralnih sporazuma o implementaciji Sporazuma o pitanju sukcesije sa svim ovim navedenim državama. Zato ja predlažem drugi zaključak – Da Dom naroda traži od Vijeća ministara da u roku od 30 dana dostavi Parlamentarnoj skupštini informaciju o stanju bilateralnih sporazuma o implementaciji Sporazuma o pitanjima sukcesije. Dakle, šta se dešava, jesu li započeti sporazumi, jesu li započeti razgovori, gdje su problemi, jednostavno da Parlamentarna skupština dobije cjelovitu informaciju o tom pitanju.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Daljih prijava za učešće u raspravi nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period 01.01.2015. do 31.12.2015. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zaključak poslije. Dakle, prelazimo na izjašnjavanje i glasamo o Izvještaju o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period od 01.01.2015. do 31.12.2015. godine. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 8 delegata je bilo za, protiv je bilo 3 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 6 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 2 za, protiv 3, niko uzdržan. 34 Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period od 01.01.2015. do 31.12.2015. godine usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključaka koje je dostavio uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Da li ima potrebe da čitam ove zaključke? Da li želite da pročitam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pred nama je jedno zaista vrlo obimno, rekao bih, vrlo odgovorno urađeno Izvješće jedne vrlo važne institucije i ja bih želio kratko prokomentirati par ocjena koje su date u uvodu ovog Izvješća, a smatram da su bitne i da javnost treba znati, ovaj, s kojim problemima i s kakvim stanjem se nosi ova Institucija. Pa ću samo citirati jedan dio Izvjšća, kaže – ombudsmeni su se u 2015. godini suočili s brojnim izazovima vezanim za specifičnost ekonomskog i političkog okružja praćenog visokim stupnjem nezaposlenosti, niskih životnih standardom, neučinkovitim djelovanjem tijela vlasti na svim razinama, ovo podcrtavam, sa sve češće sustavnim povredama ljudskih prava, te sporim i neizvjesnim napretkom prema EU. I to su razlozi zbog kojih se građani sve više obraćaju ovoj Instituciji. Znači, diskriminacija ne da nije smanjena, nego se pojačava, a što se tiče kapaciteta Institucije i dalje postoje ograničenja, prije svega financijske prirode. Ja mislim da ovaj Dom ne može tek tako prešutiti ove ocjene koje oni daju, i ja sam mišljenja da mi trebamo, na neki način, danas zauzeti jedan jasan stav da će podrška ovoj Instituciji biti jedan od prioriteta kad ovaj Dom bude razmatrao naredno financijsko planiranje za rad institucija Bosne i Hercegovine. To je jedan minimum koji mi danas trebamo uraditi. A još jedna stvar, ovdje stoji da se proces izbora novih ombudsmena odvijao od 04.12.2014. do 17.11.2015., godinu dana Institucija je bila u praznom hodu, uvjetno rečeno. Znači, godinu dana traje izbor i procedure, i oni po ocjeni ombudsmena ustvari izravno utječu na aktivnost i efikasnost ove Institucije. I drugi zaključak, evo trebao bi biti, dakle, da će Parlamentarna skupština učiniti sve da se ova procedura pojednostavi i da se taj rok skrati, tako da ustvari ne bi izgubili čitavu godinu dana kad se imenuju ombudsmeni da ta Institucija ne može raditi u punom kapacitetu. To su neke od stvari koje mislim da bi u našim zaključcima trebale da odraze jedan pozitivan stav prema radu ove Institucije i nužnosti naše potpore ovako važnoj Instituciji. Da ne ulazim sad dalje u Izvješće, pa pođite samo od toga koliko su efikasni sudovi i koliko je ustvari negativnih energija vezanih za provođenje rješenja ombudsmena i odluka ombudsmena i koliko se ustvari neracionalno troši vremena, tako da se potpuno gubi povjerenje u čitav ovaj sustav. I moj prijedlog je, dakle, da imamo jedan opći zaključak koji će ići na nužnost jačanja ove Institucije, pojednostavljivanje procedura imenovanja i jačanje logističke podrške ovoj Instituciji. Hvala.
Gospodine Raguž dužan sam zbog Poslovnika da pitam, dakle ovo su retorički zaključci ili ih mislite predložiti u pisanoj formi da bi mogli da se izjasnimo o njima?
Pa ja mislim da je ovo, ovaj, prvo ako postoji raspoloženje nije problem, ali mislim da ovo Izvješće zaslužuje jednu vrstu ovakvih zaključaka. Ako ljudi smatraju da je ..., ali stvarno mislim argumentirano da su ovo tri jaka argumenta da mi u jedan opći zaključak Doma naroda kažemo – Zbog značaja ove institucije Dom naroda će prilikom usvajanja proračuna za narednu 37 godinu posebno voditi računa o poziciji Institucije ombudsmena. I posebno će razmotriti mogućnost pojednostavljivanja procedure izbora ombudsmena kako se ne bi toliko ... Evo ta dva zaključka koji treba, vrlo su jasni, a ja ih mogu sad napisati, evo.
Ja Vas molim da, zaista da ih materijalizujete zbog naše evidencije, mi ih naravno možemo staviti na usvajanje pošto su jasni, ja mislim da delegati nemaju problem sa ovim da nisu dobili zaključke podjeljene na sto, pa ćemo se mi izjasniti kad se budemo izjašnjavali o svemu. Da li ima još zahtjeva za učešće u raspravi? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Dakle, prvo glasamo o Godišnjem izvještaju o rezultatima i aktivnostima Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 3 za, protiv niko, uzdržana 2. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, pa konstatujem da je Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2015. godinu usvojen. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložio uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 4 delegata. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 1 za, protiv niko, 4 uzdržana. Postoji opšta većina ali nema entitetske većine pa ćemo obaviti konsultacije. [[konsultacije Kolegija]] Nema saglasnosti, pa prelazimo na izjašnjavanje u drugome krugu. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 je bilo za, protiv su bila 2, uzdržana su bila 2. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 1 za, protiv 2, uzdržana 2. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, pa konstatujem da su prijedlozi zaključaka uvaženog kolege, gospodina Martina Raguža, usvojeni. Sad prelazimo na rad po tački 23. i ujedno vas obavještavam da ćemo nakon te tačke proglasiti pauzu do dva časa (14:00). A to je, Ad. 23. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, dostavljeno od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, broj: 01,02-50-14-868-12,1/16, od 06.04.2016. godine 38
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih povodom ovog Izvještaja, Godišnjeg izvještaja i Finansijskog izvještaja Centralne banke BiH iskoristio prisustvo guvernera da upitam – kako će se na bankarski sektor u Bosni i Hercegovini i na rad Centralne banke možda odraziti ovo dešavanje u bankarskom sektoru u entitetu Republika Srpska, likvidacija banaka, stečaj banaka, itd.? Ako može jedan osvrt.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Riječ, ja se izvinjavam, moraćete se ipak vratiti na Vaše mjesto, dakle, procedura pred kojom se mi nalazimo, a nisam mislio da ćemo imati ovu situaciju, pa je nismo dodatno objašnjavali, je takva da predlagač ima to pravo završne riječi, ali se po redu javljanja javljaju i svi ostali učesnici u raspravi. Vi, naravno, ako želite da se prijavite kao učesnik u raspravi ja Vas molim samo da dignete ruku i biće Vam to omogućeno, s tim da se sad prije Vas javio gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, kolega Genjac i ja imamo i slične kravate, a kad već on postavlja pitanja uvaženom gospodinu, da postavim i ja pitanje. Znači, Centralna banka BiH ima kolike tolike ingerencije i sad mene interesira, prije sedam, osam godina kada su banke dijelile kredite u švicarskim francima, kada je napravljena nemjerljiva šteta građanima Bosne i Hercegovine, kada će po preciznim izračunima građani Bosne i Hercegovine platiti negdje oko 900 milijuna maraka, što je nešto malo manje od ovog za koliko se sad zadužujemo kod Međunarodnog monetarnog fonda u idućih sedam, osam godina, znači to je ekstra profit, kada se otplate i kamate i koliko su novaca dobili, a kada se zna da kredite u stranoj valuti, neovisno radi li se tu o drahmama, jugoslovenskim dinarima, hrvatskim kunama ili švicarskim francima nije mogao dobiti niko osim pravnih osoba za plaćanje faktura u inozemstvu – kako su ti krediti odobravani fizičkim lica? Zbog čega Centralna banka tada nije reagirala, zbog čega se nije radio pritisak prema agencijama za bankarstvo Republike Srpske i Federacije BiH, i ima li Centralna banka ikakve ideje kako da mi sada riješimo taj slučaj gdje će nas brutalno opljačkati jedna austrijska banka, kao državu Bosnu i Hercegovinu, gdje će izvući osim normalnog profita koji, na koji kao banka imaju pravo još dodatnih 900 miliuna maraka, tj. 450 miliuna eura? I interesira me jeste li vi u Centralnoj banci uopće razgovarali o tako brutalnom kršenju zakona i pozitivnih propisa o bankarstvu u Bosni i Hercegovini ili vas to nije interesiralo?
Zahvaljujem se gospodine Karamatiću. 41 Riječ ima uvaženi guverner Centralne banke BiH, gospodin Senad Softić. Izvolite guverneru Softiću.
Dobar dan poštovani predsjedniče. Predsjedniče i uvaženi delegati, drago mi je da imam priliku da vam se obratim. Za početak dozvolite mi samo malo da razjasnim ulogu i poziciju Centralne banke BiH. Naime, mi smo Centralna banka BiH sa jednim i jedinim zadatkom a to je očuvanje monetarne i finansijske, prvo monetarno pa kasnije i finansijske stabilnosti u Bosni i Hercegovini, sve ostalo je na nivou entiteta. Supervizija je na nivou entiteta tako da kada je u pitanju odgovor na Hypo banku i sve konkretno banke to je u nadležnosti entitetskih agencija za bankarstvo. Mi predsjedavamo Bankarskom koordinacijom gdje se, to je tijelo gdje učestvuju direktori agencija za bankarstvo, direktor Agencije za osiguranje depozita i Centralna banka. Takve stvari raspravljamo ali nemamo ingerenciju da se bavimo time, to je odnos između Agencije za bankarstvo i konkretno neke komercijalne banke. Žao nam je što nemamo poziciju kao što imaju neke druge centralne banke u našem okruženju i u svijetu da imaju takve ingerencije, pa ostaćete uskraćeni za odgovor, direktan odgovor. Ali znamo o čemu se radi, imamo neke konsultacije i to što ste rekli stoji, iako u ovom najnovijem pismu sa MMF-om dotiče se malo i konverzija tih, al' to još nije usaglašeno onako kako bi to trebalo, pa ćemo vidjeti kakva će biti reakcija MMF-a prema tom problemu. Vi znate da to entitetski parlamenti usvajaju takve zakone. A što se tiče bankarskog sektora, guverner predsjedava Upravnim odborom Agencije za osiguranje depozita Bosne i Hercegovine u čijoj je ingerenciji isplata osiguranih depozita. Istina imali smo prošle godine Bobar banku i ove godine Banku Srpske, nije nam drago zbog toga, Agencija za osiguranje depozita ima dovoljno sredstava da izmiri osigurane depozite i ona garantira to, te osigurane depozite. Procedura vam je otprilike ovakva, isplati se osigurani depozit do 50 hiljada maraka u redosljedu prioriteta, Agencija je treća, ali i ona naplati dobar dio tih depozita. Znači i za Bobar banku je isplaćeno negdje blizu 90 miliona, već je 60 miliona vraćeno i više od 60. Za Banku Srpske 55 miliona iznose osigurani depoziti, 30 miliona postoji, nešto ispod 30 milina, na obaveznim rezervama Banke Srpske, tako da se očekuje negdje 25 do 30 miliona da se isplate osigurani depoziti iz Fonda Agencije za osiguranje depozita. Mi ćemo to ispoštovati jer to je naša obaveza, tako da i tu ne očekujemo nikakve probleme. Generalna slika nije dobra zato što je to negativna poruka, nije nam drago ni zbog toga, ali mi smo spremni da to ispoštujemo i to ćemo uraditi s naše strane. I dalje mislimo da nije ugrožen bankarski sektor u Bosni i Hercegovini, jer to su, da tako kažem, manje banke. Mi imamo velike sistemske banke i ako bi one, njihovo poslovanje bilo dovedeno u pitanje onda bi to značajno uticalo na naš bankarski, odnosno finansijski sektor. Sva predviđanja su da do toga neće doći. Ako ste imali priliku da se upoznate sa Pismom namjere sa MMF-om jako veliki dio je posvećen finansijskom i bankarskom sektoru, odnosno monetarnoj i finansijsko stabilnosti u Bosni i Hercegovini. Kordinacija na nivou agencija za bankarastvo, jača uloga Centralne banke, jača razmjena i brža i razmjena informacija između entitetskih nivoa i nivoa Bosne i Hercegovine, tako da i u tom pogledu smo optimisti da ćemo, da ćemo imati stabilnu situaciju u narednom periodu, iako ukupno stanje u finansijskom sektoru, ne samo kod nas, nego i u svijetu, nije baš na zavidnom nivou. Ja se nadam da sam ... Hvala.
Hvala gospodine guverneru. 42 Samo se prijavite gospodine Genjac. U pitanju je, šta, komentar?
nije uključen mikrofon
Dobro, replika hajde da kažemo. Izvolite gospodine Genjac, replika. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac.
Može biti i druga rasprava, ... tačci imamo prava na dvije diskusije. Ja se zahvaljujem guverneru na odgovoru, ovaj, ali, dakle, kada je u pitanju Bobar banka rečeno je da je od 90 miliona, koje je Agencija za bankarastvo, za osiguranje depozita, vratila 60. Dakle, 30 je sporno, 30 miliona je sporno, koliko sam ja razumio. Kada je u pitanju Banka Srpske, od 50 miliona koliko je Agencija garantovala, isplatila, vraćeno, očekuje se da će se vratiti 25, imajući u vidu, kako rekoste, da je, ovaj, Agencija za osiguranje na trećem mjestu u namirivanju stečaja. Iz ovoga slijedi, 30 plus 25, da bi negdje oko 55 miliona ostalo sporno u ove dvije banke, ili drukčije rečeno da bi ova avantura građane Bosne i Hercegovine koštala 55 miliona. Da li sam dobro razumio?
nije uključen mikrofon
Sad Vi sami riječ sebi, jel? Mislim, gospodine Genjac razumijemo se, je li tako, o čemu govorim?
Ma da, naravno ...
Je li replika Vaša ide ili?
nije uključen mikrofon
Replika, gospodin Softić. I očekujem nastavak Vašeg razgovora.
Hvala. Samo da pojasnim. Iznos osiguranog depozita u Bobar banci je bio 90 miliona, i to je isplaćeno. Svi depoziti do 50, do pojedinačnog iznosa do 50 hiljada su isplaćeni. Vraćeno je preko 60 miliona, nije proces završen. Znači, mi očekujemo da će se vratiti još jedan dio sredstava. 43 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne znam. Zaista, sa pozicije guvernera Vam to ne mogu, ja sam došao ovdje danas kao guverner da vam govorim. Što se tiče Banke Srpske, 55 miliona su iznosi osigurani depozitima. Banka Srpske ima 30 miliona na svom računu. Znači, 25 miliona će biti, do 30, potrošeno sa tog računa i 25 ili 30 miliona sa Agencije za osiguranje depozita, 55. E sad, krenuću ... to će biti puno manja razlika između toga. Znači, nisam možda bio jasan, izvinjavam se. Na kraju krajeva Agencija mora da snosi jedan dio, zato i postoji, žao mi je što je tako. Dobro je da postoji Agencija za osiguranje depozita. Hvala.
Hvala Vam gospodine Softiću. Riječ ima, repliku, uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem se guverneru na odgovoru, međutim ja, kao i kolega Genjac, evo ispašće da smo u nekom dogovoru, a vjerujte nismo, nismo imali neke konsultacije prije, postavio još jedno podpitanje. Vi ste vrlo jasno rekli da Centralna banka radi superviziju nad entitetskim agencijama za bankarstvo, kao i da su krediti, u konkretnom slučaju u švicarskim francima, u isključivoj nadležnosti agencija za bankarstvo entiteta. Međutim, mene ono što interesira – zbog čega vi, dok ste radili superviziju, kad ste vidjeli da se građani Bosne i Hercegovine brutalno pljačkaju, niste izvijestili ili ovaj Dom ili bilo koga o tome da je u tijeku ... pljačka građana Bosne i Hercegovine, da ogromna sredstva se nelegalno, protuzakonito izvlače iz Bosne i Hercegovine i šalju u EU, konkretno u Republiku Austriju? Slučajno je odatle i visoki predstavnik, ali vjerovat ću da je to slučajnost, isto kao što ću vjerovati da je slučajnost što je bivši dopremijer Federalne vlade, gospodin Jerko Lijanović, ostao dužan Hipo banci milione, milione i desetine miliona kredita koje su mu dali, a koje su mu otpisali, a da je u iznimno dobrim odnosima bio sa visokim predstavnikom. Znači, sve to može biti slučajnost. Ono što mene konkretno zanima, dok ste radili superviziju i kada ste vidjeli da jedna banka u Federaciji Bosne i Hercegovine isplaćuje kredite građanima Bosne i Hercegovine koje po zakonu ne može i ne bi smjela isplaćivati, zbog čega niste reagirali i zbog čega nikoga niste upozorili na to?
Samo trenutak, dakle moramo Poslovnik uvažavati u mjeri u kojoj je to, dakle, okvir. Gospodin Softić, nakon ovog što ste Vi pitali, ima pravo praktično samo na još jednu repliku, ovo je treći put da se uključuje u diskusiju. Dakle, zaista otvoreno pitam da li još neko od delegata ima potrebu da ne bi kasnije uskratili mogućnost gospodinu Softiću da odgovori na neko pitanje, i naravno on kao predlagač ovog Izvještaja ima svoja prava. Dakle, gospodine Softiću izvolite, ja očekujem da nećete biti kasnije ... 44
Hvala lijepo. Žao mi je nisam bio jasan. Centralna banka nije super vizor nikome nikada bila, niti je to mandat njen po zakonu, znači nikad. Vaše je pitanje upućeno za direktore agencija za bankarstvo entiteta, nije guverneru i nije Agenciji za osiguranje depozita. Ja sam samo rekao da mi koordiniramo rad, ima jedno tijelo koordinacije gdje raspravljamo kakva je situacija, tid., ali ne raspravljamo konkretno određene kreditne aranžmane između nekih klijenata i određene komercijalne banke. Hvala.
Zahvaljujemo Vama gospodine Softiću. Gospodine Karamatiću, Vi se javljate ponovo po diskusiji, mislite replika?
Zahvaljujem. Znači, ja tražim da mi se dostavi stenogram izlaganja gospodina Softića, jer je on upravo rekao da nije rekao ono što je rekao, pa da ja to imam napismeno. Zahvaljujem.
Gospodine Karamatiću, Vaša reakcija je ušla u stenogram današnje sjednice i ja molim Sekretarijat da to uvažava kao zvanično dostavljen zahtjev. Hvala. Iscrpili smo diskusiju, ja je zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o izvještajima Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv su bila 2 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 2 za, 2 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Godišnji i Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2015. godinu su usvojeni. Prelazimo na tačku 26., Ad. 26. Finansijski plan i planovi programa BHRT1 i BHT1 za 2016. godinu, Izvještaj o realizaciji planskih dokumenata za 2015. i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02-29-1212/16, od 22.04.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija nije prihvatila Izvještaj o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu, Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog 45 poslovanja BHRT-a za 2015. godinu i nije primila k znanju Finansijski plan i planove programa BHRT-a za 2016. godinu. Predstavnički dom na 29. sjednici, održanoj 11.05.2016. godine, nije usvojio Finansijski plan i planove programa BHRT-a i BHT-a za 2016. godinu, Izvještaj o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2015. godinu. Riječ dajem gospodinu Seadu Kadiću, kao zamjeniku predsjedavajućeg Komisije, ukoliko želi. Hvala, kao u Izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Hvala, kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijava, uvaženi kolega Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. A evo ja sam pažljivo iščitao i revizorsko izvješće i Izvješće BHRT-a, i ima tamo, znači oni imaju u planu, ustvari imali su u 2016. godini sudjelovati na Evroviziji, evo i sudjelovali smo, vidjeli ste na šta je to ličilo, naši predstavnici su izvukli par metara bodljikave žice i rolnu aluminiske folije na binu, nije to slavno završilo. Koji su kriteriji bili da oni odu tamo, hajde nećemo baš u detalje, ne bih previše u to ulazio. Činjenice na što se mogu odnositi na ovo, znači ja ću ponoviti ponovo ono što ponavljam preko godinu dana, vrijeme je da sjednemo i da napravimo novi Zakon o BHRT-u po kojem će svi ljudi u ovoj zemlji biti zadovoljni, svi narodi biti zadovoljni, jer ovo na ovaj način očito ne može funkcionirati kako trenutačno funkcionira. U Izvješću o radu BHRT-a imamo vrlo jasno napisano kako Federalna televizija i Radio televizija Republike Srpske se ne pridržavaju Zakona o Javnom RTV servisu. Mislim da je to točka ispod koje mi ne smijemo ići dalje, ako imamo dva od tri javna emitera koji se ne pridržavaju Zakona po kome bi trebali raditi mislim da je to dno koje sm dotakli i da dalje ne možemo. Takođe imamo situaciju da u Izvješću o radu Javnog RTV servisa piše vrlo jasno da im je odlukom koju smo u ovom Domu izglasali o produženju pretplate do 30.06. ove godine u principu samo produžena agonija, jer to ništa ne rješava. I naravno da ništa ne rješava i kad imate Finansijski plan od tridesetak i nešto miliona, a da se u startu kaže da će se 12 miliona biti u minusu, to je očito da je to neprovodivo. Ono što ja apeliram, evo na nas ovdje, na članove Predsjedništva, na oba entitetska parlamenta, je da žurno sjednemo i napravimo novi Zakon o Javnom RTV servisu i da se odlučimo treba li Bosni i Hercegovini ovakav Javni RTV servis. Jer pazite gospodo, i dame naravno, uz najveće uvažavanje, mi smo ušli u takvu sivu zonu da mi imamo u prva tri mjeseca ove godine, osim pada naplate po RTV taksi od 240 tisuća maraka, ako sam dobro upamtio, mjesečno, mi imamo situaciju da smo mi tu naplatu RTV takse radili apsolutno protivzakonito, jer je privremeno finansiranje isteklo sa 31.12. protekle godine, a tek u četvrtom mjesecu smo donijeli odluku o nastavku do 30.06. U tom periodu je se na račune telekom operatera uplatilo nekih 7 miliona maraka koji su podijeljeni između Radio televizije Republike Srpske, Federalne televizije i jedan dio je došao BHT-u. E sada je vas ovdje pitam, slično je pitanje evo kao i na ovo malopre o Centrlanoj banci – hoće li iko odgovarat za to što smo mi protuzakonito od naših građana u Bosni i Hercegovini naplatili 7 miliona maraka? Ja podsjećam da tada nije bilo zakonske legislative po kojoj se to moglo naplatiti, znači mi smo svoje građane svjesno opljačkali za 7 miliona maraka, Bosna i Hercegovina. Naplaćivali smo im 46 taksu po zakonu koja nije postojala. I šta sada? 30.06. ističe privremeno finansiranje. Pitanje je hoće li BHT izdržati do 30.06. apsolutno je to pitanje? Ja sam se maloprije šalio sa Evrovizijom, apsolutno nije šala nikakva hoće li biti prenosa Nogometnog prvenstva dogodine, hoćemo biti uopće u mogućnosti ikog poslati na Evroviziju pa makar Dina opet samo da ponese aluminijsku foliju, ne treba mu bodljikava žica nikako. Znači veliko je pitanje i to, znači došli smo na tačku s koje nema povratka. I mi bukvalno, ovo govorim apsolutno nevezano za Izvješće BHT-a, mi moramo donijeti odluku, političku odluku hoćemo li rješavati problem javnih servisa ili ćemo pustiti javne servise da se uguše u trenutnim zakonskim osnovama, za koje u njihovim izvješćima piše da se najmanje dva od tri ne pridržavaju zakonskih regulativa, a vjerujte mi ne pridržava se ni treći jer je nezakonito uzimao novac od naplate. Znači, naši javni servisi ne radi ni jedan po Zakonu o Javnom RTV servisu. I često sam i u ovom Domu govorio, taj Zakon o javnim RTV servisima koji su trebali završiti s korporacijom ta je priča definitivno završena, sad da se ne ponavljam, jer sam dosta puta govorio, i mi moramo napraviti novi Zakon o Javnom RTV servisu ili moramo biti spremni na gašenje javnih servisa i da ćemo postati crna rupa u Evropi, da ih nećemo imati, da ostajemo samo na komercijalnim televizijama. Ono, naravno ja ću biti protiv Izvješća, mislim ne mogu podržati Finansijski plan koji kaže u startu da će biti 12 miliona dužan, ustvari kratak, a već tu ima 5 miliona duga samo iz protekle godine, već tu ima, naravno da to ne mogu podržati. A kažem, nije pitanje uopće hoćemo li mi ovo danas usvojiti ili nećemo usvojiti, jer to u konačnici ništa ne znači, pitanje koje ja postavljam nama svima ovdje – hoćemo li se mi početi ozbiljno baviti problemom javnih RTV servisa na način da ih i dalje imamo ili ćemo jednostavno pustiti prvo da se ugasi BHT, nakon tog da se ugasi Federalna televizija, koja će crknut 20 dana odmah iza BHT-a jer im nema ko praviti programm, nakon tog neminovno doće red i na RTRS, i onda nemamo ništa. I meni osobno je i to prihvatljiva opcija, međutim vjerujem da većini kolega nije. I evo, ja vas još jednom stvarno molim da ozbiljno pristupimo ovoj tematici, da napravimo novi Zakon o Javnom RTV servisu, po kome će svi narodi biti zadovoljni, po kojem će svi narodi imati svoje kanale i koji će svi narodi financirati. I da to stavimo u zakonske okvire i da se tog zakona koji napravimo pridržavamo, jer očito ovoga koji trenutačno imamo, koji je nametnut od strane međunarodne zajednice, a i to je specifično međunarodna zajednica neće da finansira naš Javni RTV servis, a ona nam je rekla kakav treba biti, pošteno bi bilo da to i plate, pa evo eto im ga tamo, onda bi rekli da je to javni RTV servis OHR-a i završena priča. Međutim nije, oni od nas traže da to finansiramo, a evo hrvatski narod nije zadovoljan Javnim RTV servisom, vjerujem da dobar dio srpskog naroda nije zadovoljan RTV servisom i uvjeren sam da dobar dio bošnjačkog naroda nije zadovoljan Javnim RTV servisom. Znači, mi sad imamo jedan nametnuti Zakon, tj. dva, dva puta su oni nametali, prvo Zakon, pa izmjene, o OHR-u govorim, s kojim niko nije zadovoljan u ovoj zemlji, traže da ga mi finansiramo, a sva tri javna emitera rade protuzakonito, to vrlo jasno piše u ovom Izvješću. Znači, BHT sam napiše da se dva ne pridržavaju Zakona, evo ja sam vam rekao, i vi to vrlo dobro znate, da je od naših građana nezakonito naplaćeno preko 7 milijuna maraka RTV takse u periodu kada nije bilo zakonske mogućnosti da se to naplati. I hajde nestajalo je i više para, naručivani su i neki vlakovi koji ne mogu voziti, i što je meni jednom davno jedan kolega rekao, i za više ljudi nisu išli u zatvor, ne tražim niko da ide u zatvor, ne tražim kaznene prijave, naplaćeno je, nikome ne znači hoće li mu neko vratiti tih 15 maraka koje je dao za ta dva, tri mjeseca pretplate ako je neko slučajno platio. Međutim, mi kao najviše zakonodavno tijelo u ovoj zemlji ne možemo sebi dozvoliti da toleriramo nezakonit rad, pogotovo nezakonitu naplatu od naših građana. I kažem, stvar šta trebamo uraditi je, ili donijeti novi Zakon o Javnom RTV servisu koji će uvažiti postojeće stanje i osigurati normalno finansiranje ili donijeti odluku da jednostavno, kao što je jedan od mojih omiljenih književnika Branko Ćopić imao naslov knjige, da dozvolimo odumiranje međeda i gotovo. Hvala. 47
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, mi danas govorimo o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine, dakle o RTV Bosne i Hercegovine, o Televiziji BiH i Radiju BiH, ne govorimo o entitetskim servisima jer mi nismo njihovi osnivači. Mi smo kao Parlamentarna skupština osnivači Javnog RTV servisa BiH i potpuno se slažemo da govor o onome što je danas na dnevnom redu treba da bude ozbiljan i da ozbiljno o tome govorimo. Dakle, obzirom da smo mi usvojili Zakon i o sistemu Bosne i Hercegovine, a usvajanjem Zakona o BHRT servisu smo i osnivači Zakona o BHRTV servisu, dakle, Bosne i Hercegovine, ja mislim da primjerice trebali bi pitati zašto je nastao period u kojoj nije bilo regulisano pitanje naplate takse? Da vidimo gdje je naša odgovornost, ako hoćemo da osporimo zakonitost naplate takse u tom periodu. Ja mislim da bi, da je to pitanje građana koji su plaćali i oni imaju pravo da postave to pitanje. Ali mi imamo pravo i obavezu da postavimo pitanje – šta je sa nezakonitim odbijanjem zakonske obaveze da se pretplata plaća godinama, što je trajalo skoro desetinu godina i što je na kraju oko 30 miliona oštetilo Servis, šta je s tim? Ko će odgovarati što se zakonska obaveza nije ispunjavala? Dakle, to je jedna stvar. Druga stvar, mi danas ped sobom imamo kao osnivači tri dokumenta o kojima se izjašnjavamo. Kad je riječ o Izvještaju o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT za 2015. godinu, ja sam ga iščitao, to je uradio revizor u skladu sa svim principima revizije i ja nigdje nisam našao ništa, ni jedan razlog da se Izvještaj o izvršenoj reviziji ne usvoji ovdje. Kad je riječ o Izvještaju o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu, dokument sačinjen objektivno, prikazuje ono što je urađeno u skladu sa mogućnostima kakve su, jesu, u skladu sa onome što smo i mi opstrukcijom o formiranju korporacije što smo omogućili da se dešava i da se spriječi ovaj servis da obavlja svoju ulogu u skladu sa zakonom. On je objektivan dokument i ja ne vidim razlog da se taj dokumen ne usvoji. Nije mi jasno zašto je Komisija i jedan i drugi dokument, ovaj, nije prihvatila. Ja mislim da Izvještaj Komisije treba odbiti. Takođe Finansijski plan i planovi programa BH radija i BH televizije za narednu godinu u sebi sadrže objektivne perspektive. Navodi se objektivno stanje u pogledu finansija, navodi se objektivno stanje u pogledu mogućnosti u produkciji programa, u radu, i navodi se namjere poslovodstva šta će se dalje uraditi. Tako da ja mislim da kao osnivači, ako odgovorno postupamo, mi treba, prije svega, da odgovore na pitanja koja su u ovim dokumentima postavljeni rješavamo i da RTV servis Bosne i Hercegovine kao ključni element državnosti i kao ključnu pretpostavku za ispunjavanje uslova na evropskom putu u smislu postojanja javnog emitera, u smislu njegove finansijske stabilnosti, u smislu uređivačke neovisnosti, da smo dužni kao osnivači da, prije svega, vodimo računa šta je u ovim izvještajima rečeno i na šta nam je skrenuta pažnja. Zato mislim da bi Izvještaj Komisije trebalo odbiti u svakom slučaju i više se posvetiti rješavanju pitanja koja su navedena u ovim dokumentima. Odbijanje izvještaja, odbijanje ovih dokumenata, posebno bez obrazloženja ja mislim da nije dobro i da ne vodi u dobrom pravcu. Zahvaljujem.
Hvala Vama gospodine Genjac. 48 Prije nego što riječ damo uvaženom kolegi Martinu Ragužu, za repliku se javio uvaženi kolega Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatić.
Evo nisam se mislio više javljati po ovom pitanju, mislio sam da sam sve rekao, ali izlaganje uvaženog kolege Genjca me je ponukalo. Ja znam da je SDA stožerna stranka bošnjačkog naroda i vrlo moćna i uticajna, međutim nisam siguran da je toliko moćna da može reći da prihvata Finansijski izvještaj koji u startu kaže da će nedostajati 12 milijuna maraka i da će se to moći premostiti. To je jedna stvar. Druga stvar, osjetio sam se osobno prozvanim kada je gospodin Genjac kazao da dio ljudi protivzakonito ne plaća pretplatu i imam potrebu pred ovim Domom i pred cjelokupnom javnošću reći da ja ne plaćam TV pretplatu pridržavajući se pozitivnih zakonskih propisa Bosne i Hercegovine, a to ću vam vrlo kratko obrazložiti. Gospodin Genjac odavno sjedi u Zastupničkom domu ili u Domu naroda i donio je manje-više sve zakone koji su na snazi u Bosni i Hercegovini, i upravo ovdje vidimo kolika je šteta od uticaja stranih moćnika i nametanja zakona od njihove strane. Kao što sam već rekao ovaj Zakon je nametnuo visoki predstavnik i OHR, pa vjerovatno zbog toga gospodin Genjac nije upratio da ovaj Zakon nije kompatibilan, znači da je u suprotnosti sa Zakonom o potrošačima BiH, sa Zakonom o obligacionim odnosima, te sa presudom Ustavnog suda BiH iz 2008. godine, koji jasno kaže da se sopstvenom evidencijom, ja ću govoriti sad o prostoru Federacije, znači sopstvenom evidencijom mogu naplaćivati samo komunalne usluge. Znači, Javno poduzeće komunalno u Posušju, u Visokom, odakle gospodin Genjac dolazi, ispostavi račun odvoza smeća i građanin je to dužan platiti. Ostalo sopstvena evidencija ukoliko se nema ugovor sa isporučiteljem usluge, građanin ni jedan nije dužan platiti. Ja osobno nikada nisam potpisao s Federalnom televizijom nikakav ugovor gdje ću ja plaćati pretplatu Javnom RTV servisu, i iako osobno smatram program Federalne televizije smećem, ipak to ne spada pod komunalne usluge. Znači, to su neke druge usluge i naravno da to ne plaćam. Takođe po Zakonu o potrošačima ako nemate potpisan sporazum sa isporučiteljem niste dužni platiti, takođe i po Zakonu o obligacijskim odnosima. Znači ovdje ponovo govorimo o štetnosti uticaja stranih sila koje nam nameću zakone, mi poslušno klimamo glavom i onda dođemo u ovu poziciju. Uvaženi kolega tvrdi da ja
Vrijeme.
ne plaćam pretplatu po zakonu, a ja tvrdim da je ja ne plaćem po zakonu. I evo, ja se pozivam na presudu Ustavnog suda BiH i Ustavni sud je krovno tijelo koje odlučuje u ovoj zemlji ko je u pravu. Znači, Ustavni sud kaže da sam ja u pravu i svi koji plaćaju da to plaćaju na dobrovoljnoj bazi, jer nisu to dužni ni po kakvom zakonu. Ne postoji zakon koji može poništiti odluku Ustavnog suda. I molio bih, znači prije nego mene ili bilo koga se počne prozivati za neplaćanje RTV pretplate ili pripadnike moga naroda, da se iščitaju pozitivni zakonski propis u Bosni i Hercegovini, jer mi ne plaćamo i nećemo plaćati dok ne budemo zadovoljni Javnim RTV servisom, sukladno pozitivnim zakonskim propisima Bosne i Hercegovine i sukladno odluci Ustavnog suda BiH. Hvala. 49
Hvala gospodine Karamatiću. U ime Doma naroda odričemo se bilo kakve odgovornosti za pravna tumačenja koja bi eventualno bila uvažena od strane nekog od građana kada je u pitanju stav bilo koga od poslanika. Dalje se za riječ javio uvaženi kolega Halid Genjac u vidu replike. Ja se izvinjavam gospodinu Ragužu što će morati da sačeka. Izvolite gospodine Genjac.
Neću se osvrtati na ovu mješavinu pravnih tumačenja, itd., međutim moram reagirati, a mislim da je i predsjedavajući morao reagirati na terminologiju. Ne može se posao ljudi koji rade svoj posao nazvati smećem. Ja Vas molim da sačuvamo dignitet ovog Doma, nas personalno i institucija o kojima danas razgovaramo.
Gospodine Genjac potpuno ste u pravu, kako to naš narod kaže, zaustio sam da intervenišem kada je to bilo u pitanju, al sam u toku daljnjeg nastupa gospodina Karamatića u toku njegove replike osjetio da bi to vjerovatno samo dodatno pojačalo intenzitet svega ovoga i nadao sam se da će to u nekoj smirenijoj varijanti proći bez moje intervencije. Mislim da je inače današnji dan i početak sjednice bio takav da je nagovjestio mogućnost da ćemo čuti nešto što nam se ne čuje, ali dobro. Gospodine Karamatiću uz dužno uvažavanje, Vi imate naravno pravo na Vašu drugu repliku, ali Vas molim da uvažite stav i gospodina Genjca, koji ja ponavljam i kao stav ovog Doma kad je u pitanju odnos prema izvjestiocima i njihovom radu. Izvolite gospodine Karamatiću.
Apsolutno uvažavajući stav gospodina Genjca komunalna poduzeća, evo ljepša riječ je otpad, ako je to izlaz iz ove situacije, znači da prikratimo ovu raspravu, i evo zbog i dana i ne mislim se više javljati po ovom pitanju. Međutim, interesantno je kako me niko nije demantirao u onom pravnom dijelu. Jer i ja samo želim nama svima ponovo postaviti pitanje – hoćemo li mi da imamo javne servise ili nećemo da imamo javne servise? A što se tiče njegovog uvjerenja da u konkretnom slučaju mislim da se odnosi na Federalnu televiziju, da rade dobro svoj posao, osnova novinarskog izvještavanja je nepristranost, pravodobnost i istinitost izvještavanja. E sada stvarno me interesira ima li iko u ovoj dvorani ko može tvrditi da je Federalna televizija nepristrana i da izvještava istinu. Evo ja bih ga stvarno volio vidjeti. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću. 50 Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Ja sam se sad javio iz dva razloga. Jedan je znači ozbiljnost ove materije gdje smo mi kao Dom naroda ... usvojili, rekao bih, prilično kvalitetne zaključke na temelju čak i javne rasprave koju su imali i inicijative koje je pokrenula komisija, odnosno Povjerenstvo za vanjsku trgovinu. Razmatrajući ova izvješća i gdje na kraju ne bi trebali pasti ispod te razine, jer smo stvarno htjeli dati doprinos da se vrlo ozbiljna i složena pitanja funkcioniranja BHRT-a rješavaju ozbiljno i odgovorno. I kad gledam ove pokazatelje u Izvješću mislim da niko od nas ne smije ostati ravnodušan. I mi ovdje moramo razdvojiti dvije stvari, ne smiju ljudi i oni koji imaju odgovornost za provođenje programa, pripremu i realizaciji, biti taoci političkih odnosa u Bosni i Hercegovini. Nažalost jesu, nažalost jesu, i ja sam to, to odgovorno ovdje kao izaslanik želim reći. I ne možemo taj vrući krompir prebacivati isključivo njima ili u najvećoj mjeri njima, iako ni oni, naravno, u poslovanju ne mogu pobjeći od jednog dijela odgovornosti. I to je suština priče ovdje. I mi stalno se ovdje igramo skrivača. I prošli put kad je bilo produženje, ovaj, važenja Zakona do ovoga, mi znamo kako je došlo do njega, da nije bilo jednog glasa ili tako dalje. Zašto? Zato što nema spremnosti onih koji imaju mandat za izvršnu vlast na razini Bosne i Hercegovine da naprave dogovor kako ćemo promijeniti zakon, popraviti zakon. I recite to, a ne parcijalno da prebacujemo lopticu stalno tamo, a tamo stanje tone. I evo sad moram ovdje zbog javnosti pročitati sljedeći podatak, ukupne neizmirene tekuće obaveze BHRT-a iznose 21 milion i nešto. Jasno se vidi da nisu mogle biti izmirene, jer BHRT nije mogao od emitera naplatiti svoja potraživanja po osnovu RTV takse i pruženih usluga, a da je naplatio i ostvario taj priliv imao bi viška sredstava oko 3,5 miliona i mogao bi riješiti čak i dugoročne obaveze u iznosu od 3 miliona. Pa o čemu mi pričamo ovdje? Znači, apsolutno ne postoji funkcionalnost sustava kako je zamišljen, ne postoji korporacija, ne postoji odgovornost upravnih odbora. I ... gdje se mi vrtim ovdje. Pa ja neću taj dio odgovornosti, ja sam i prošli put rekao neću biti taj koji želi ugasiti tamo svijeću. Ali želim da napravimo funkcionalnu, pluralnu, evropsku, demokratsku televiziju i da možemo ponosno i plaćati pretplatu i gledati program i mijenjati kanale, to želim. A ovdje se izbjegava rasprava, stalno nas se vraća u taj začarani krug ko plaća, ko ne plaća, a bježi se od suštinske rasprave o tome šta bi trebao biti taj Javni RTV servis i šta je uloga zakonodavca. Naša je uloga da mijenjamo zakon, i to je moj evo i odgovor na neki način i gospodinu Karamatiću, na nama je da mijenjamo zakon a ne na BHRT-u, mi smo zakonodavac. Hoćemo li? Evo, ja predlažem da to radimo, da to radimo ovdje i pozicija i opozicija i da ne čekamo istek roka, jer mislim da to treba biti jedan od zaključaka, do isteka roka imamo od Vijeća ministara prijedlog promjena Zakona o Javnom RTV sustavu i da damo svoj doprinos rješavanju ovih stvari, koja će uključivati i način koji će definirati stabilno financiranje ... i moguću naplatu. Ovo je potrošen model preko telekoma i samo produžavamo aginiju. Dajte da nađemo jedan održiv model, da nađemo održiv, da damo doprinos, ali naravno da onda imao pravo pokrenuti jednu temeljitu, suštinsku reformu ove institucije kroz promjenu zakona i odnosa. Inače, znači ispada da smo svi isto odgovorni za propast i ovako nemoguće uvjete u kojima ovi ljudi rade. A ja mislim da oni zaslužuju puno bolje, da većina njih radi svoj posao odgovorno i profesionalno, da je na nama da sad nađemo taj održivi model, ali paralelno sa izmjenama zakona koji će omogućiti da to bude evropski, pluralan, demokratičan, neovisan sistem koji ćemo svi podržavati. I mislim da bez toga nema napretka, agonija će se nastaviti. Imali smo zaključke, zatražimo od Vijeća ministara i onih koji imaju mandat u Vijeću ministara, imaju odgovornost, jer ispada ovako. I time ću završiti, znači neki žele promjenu i formiranje više kanala, to je legitimno pravo, neki to odbijaju, a jedni i 51 drugi to fantastično korise da bi držali svoje političke pozicije, a problem se nastavlja i stanje se urušava. Pa ima nas koji ne želimo biti dio takvih političkih koncepata i ... Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Raguž. Ovim smo iscrpili diskusiju po ovoj tači dnevnog reda. Ja se izvinjavam, dakle Esad Gotovuša predsjednik Upravnog odbora se javio za riječ. Izvolite gospodine Gotovuša. Vama nije prvi put, Vi znate propozicije vezane za vrijeme, tako da nema potrebe da Vas upozoravam. Ovo govorim zbog tog što je bilo zaista puno pitanja pa pretpostavljam da ćete trebati skoncentirsati i vrijeme na sve teme. Izvolite.
Hvala najljepša. Pozdravljam sve prisutne poslanike, goste i predstavnike medija. Ja ću biti vrlo kratak. Pošto je danas tema Izvještaji o radu i poslovanju, Revizorski izvještaj i Plan za 2016. godinu BHRT-a, ja hoću da kažem sljedeće. Ono što je BHRT uradio u 2015. godini, dakle mi smo dostavili Parlamentu koji je naš i osnivač i prema zakonu smo dužni da to vama dostavimo. ... okolnostima koje su navedena u našem Izvještaju, sa neprekidnim iz mjeseca u mjesec padom RTV takse i borbom da ostvarimo misiju javnog emitera. Uz sve te poteškoće misija javnog emitera na nivou Bosne i Hercegovine je ostvarena, i to na način i u mjeri, u dobroj mjeri čak i u boljoj nego kada su u pitanju finansije. Mi nismo imali primjedbi ni od Regulatorne agencije, ni od gledalaca, ni od slušalaca, itd., dakle, sve po programskim principima i naslonjeno na zakon. BHRT radi isključivo i u skladu sa zakonom, dakle to ovdje odgovorno tvrdim. Upravni odbor BHRT-a stoji na stanovištu izvolite formirajte bilo koju komisiju, istržanu komisiju, dakle da istraži poslovanje BHRT-a. Ono je transparentno i onako kako je vama dostavljeno. Kada se govori o kvalitetu programa, svak može da ima svoje mišljenje. Je li on mogao biti, i mi mislimo da je mogao biti puno bolji da su nam finansijski uslovi omogućili da pravimo puno kvalitetniji program. Međutim tako je kako je. Poslovni gubitak od 5 miliona je navedeno zbog čega je i u Revizorskom izvještaju i u našem Izvještaju. Ako mi govorimo o Revizorskom izvještaju i zašto je on dat s rezervom, on je dat s rezervom iz prostog razloga što dva entitetska javna emitera nisu radila u skladu sa zakonom i prebacivala, ono što je njihova obaveza bila, dio takse koji se prikuplja od inkasanata, to je jedan problem. I drugi, drastičan broj pretplatnika sa fiksne telefonije i pada ukupnog u sistemu naplate RTV takse. Plan, ja ću vrlo selektivno, znači ići ću odmah na Plan za 2016. Kako je moguće napraviti plan za godinu dana unaprijed ako vi iz mjeseca u mjesec stalno imate neprekidan pad osnovnog prihoda? Ako smo imali u 2015. gubitak od 5 miliona i nešto, a ako imamo mjesečno, evo dakle podatak za prva četiri mjeseca, 1.600.000 maraka od RTV takse, kako vi možete planirati za godinu dana šta će se dalje dešavati, a pri tom imamo da se stvari, dakle, ne poduzimaju nikakva rješenja da bi se pitanje RTV takse regulisalo i da bi imali stabilan izvor finansiranja. Otuda je znači u Planu projecirani gubitak takav kakav jeste, mada smo ga Upravni odbor dugo o tome raspravljali kako je uopće moguće napraviti plan, pogotovo u 2016. godini koja je za javne emitere, reći ću ovako, bogata godina, bogata sa sadržajima, jer se tu održavaju svjetska prvenstva, olimpijada, evropska prvenstva u tim parnim godinama, i napraviti takav plan, dakle 52 na nepoznatu perspektivu ... Pošto je zakonska obaveza da se plan napravi mi smo ga napravili, takav kakav je. Ono što je ovaj Parlament od nas tražio, dakle da u proteklom periodu, govorim za 2015. godinu, tražen je prvo izvještaj da dostavimo do 11. mjeseca izvještaj BHRT-a sa svim problemima. Mi smo to dostavili Parlamentu. Poslije toga su tražene mjere, mi smo dostavili i mjere koje smo ..., one se navode i u ovom Izvještaju. Dakle, zastupnička pitanja, i to je dostavljano, i prema jednom domu, i prema drugom domu, i prema Vijeću ministara. Prijedlog rješavanja RTV takse, dva prijedloga smo ponudili u godini dana, mi se nismo makli s mjesta. Pošto se prebacuje, znači Odboru Sistema da je on odgovoran za RTV taksu, evo ja prihvatam tu odgovornost ma kolika ona bila, ali ako mi nismo kao Odbor Sistema u prethodnim godinama mogli da riješimo to pitanje, a ono se odnosi na zakone, na primjenu zakona, evo godinu dana skupa s vama radimo, govorim za Parlament, i opet nismo makli s mjesta. Završavam, april mjesec ove godine BHRT je ostvario priliv od RTV takse 728.000 KM. To ne može da podmiri osnovnu platu bez doprinosa za uposlene, a kamo li servisiranje troškova proizvodnje, obrade i emitovanja programa, i servisiranja dugova. Ono što slijedi, to sam juče rekao na komisiji, želim i vama da kažem, do konca mjeseca smo ..., znači, mi smo već na crvenoj listi i ... isključenje do konca mjeseca ukoliko ne uplatimo 1.250.000 švajcarskih franaka, znači isključenje iz ..., onemogućavanje svih onih manifestacija i programa koji su vezani i koji idu preko ..., evropska prvenstva, olimpijada, itd., razmjena vijesti i sve ostalo. I ne samo to, nego povratak ponovo u institucije ... nije kad vi platite to pa ste odma unutra, ne nego proces traje ponovo malo duže. To je znači sa tog stanovišta kad govorimo, a to je znači ... Bosne i Hercegovine, dakle šta se može desiti. A ono šta se može desiti kroz program, mi ćemo u ponedjeljak Upravni odbor BHRT-a ima sjednicu, i mi ćemo prići drastičnim mjerama od slanja ljudi na godišnje, prisilne godišnje odmore, skraćivanja usluga i Federalnoj televiziji i RTV Republike Srpske i ja, drugačija varijanta ne postoji. Spremni smo da zajedno s vama, Vijećem ministara, radimo na onome da se riješi taj osnovni prihod, pa ako treba i da riješimo, radimo i na zakonu, ali mi sprovodimo zakon, a vi ga ovdje donosite. Mi ćemo dati sve što treba od nas, pomoć bilo koje vrste, ali ste vi ovdje ipak zakonodavna vlast, vi donosite te zakone, a mi smo tu da ih sprovodimo. Ja vam se zahvaljujem na pažnji i nadam se da se neće dozvoliti gašenje. Ako se ugasi BHRT gasiće se ... redom jedan po jedan. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dakle, nije mi namjera da na bilo koji način dam neku ocjenu koja ima ambiciju da zaokruži bilo šta što smo čuli, ne samo danas, nego svih ovih godina kada je u pitanju ovaj Sistem. Tačno je ovo što govori gospodin Genjac da mi danas govorimo o sasvim konkretnom dijelu Sistema, ali su svi ti segmenti tog Sistema zapravo međusobno u tavkoj situaciji kao da pomiču jedan drugi i guraju u neku vrstu problema, u neku vrstu odnosa prema ... stvarnosti u Bosni i Hercegovini koji je evo došao do te tačke da više ne funkcioniše. I sad se malo vraćamo, 53 što kaže gospodin Karamatić, na neka vremena o kojima govorimo kao o vremenima početka, pa se kaže to je visoki predstavnik, to je ovako, to je onako, itd. Ja mislim, dopustićete mi, da što kaže gospodin Karamatić, ovako budem malo i duhovit, mislim da ta vremena naših početaka kad je ovo u pitanju su još iz one prve faze, evo kad je, prve faze političkog života gospodina Novića, hajde tako da kažem. Dakle, čitav taj sistem, bilo ih je više, da, čitav taj sistem o kome mi danas govorimo, dakle uz sve moguće promjene mašinovođa koje su se desile do sada, još uvijek ide tim šinama, još nije stigao ni do kraja onih šina koje su u to vrijeme postavljene. I zato ja ovo vidim kao, kako bih rekao, trodimenzionalno pitanje. Prvo, ovo je, realno, za sve ljude koji rade u tom Sistemu emotivno pitanje, ne ni toliko egzistencijalno, pazite ako niste radili u tom sistemu vi teško možete da razumijete to. Dakle, tamo su ljudi godine, desetinu godina provodili kao raznorazni oblici ugovoraca, volontera, itd., samo sa nekom ogromnom željom da ostanu tu, da se inkorporiraju u toj, jer je to, to je način života. I kad gledate iz te perspektive njima nije nimalo lako što se sve to desilo, te promjene koje su se desile u međuvremenu, što se potpuno izmijenila svijest, itd., i sad to prirodno mora da utiče i na njihovo ponašanje, na njihov rad, a oni to gledaju kao nešto što im pripada skoro po onom sistemu jel' udruženog rada, oni su tu, to je njihovo, oni su to stvarali. I sa bilo kim od njih kad govorite oni to tako tretiraju. E sad nije to patriotizam, nije to ova politička dimenzija tog problema, dakle nije to iz tih motiva da oni kažu ta televizija treba da postoji zato što je to bosanskohercegovačka, ovakva, onakva, pa da bi sad bili u sukobu s ovim što govori gospodin Karamatić. Ne, oni to zaista doživljavaju kao svoju kuću. Ja sam jedan period svog života radio tamo i mogu dijelom da razumijem te ljude, mogu dijelom, prije rata, dakle i mogu dijelo da razumijem te ljude i njihovu potrebu da to opstane. Ali nije samo emocija u poslu jel', mora tu puno više biti, kako bih rekao, sposobnosti, nekog menadžerisanja koje može da dovede do toga da nemamo iz godine u godinu probleme kakve imamo. I sad se vežemo za visokog predstavnika, usvojen je zakon koji ne valja, ali nije to nama danas jasno, nama je to i tada bilo jasno, kao i mnogi drugi zakoni koji su usvojeni preko koljena za koje se znalo da ne valjaju, ali je bilo rečeno – dobro, prihvati, prođi, provedi kroz Skupštinu, pa ćemo mi to kasnije da bi mogli da mijenjamo, je li, kako je bila ona odredba, odluka visokog predstavnika, kaže – prvo usvoji ono što sam ja usvojio, pa onda mijenjaj ako hoćeš. Pa ti kad to usvojiš, ti to legitimišeš, a onda nemaš nikad više većinu da promijeniš nešto nabolje. I tako je to ušlo u nekakav začaran krug. I tu dođemo do ove političke dimenzije. Uz dužno poštovanje ja ne mislim da je program BHT-a moguće opisivati na način imaju primjedbe i jedni i drugi i treći, znači mora da valjamo. Dakle, to je ono, kako bih rekao, prvo nije to toliko, uz dužno poštovanje, uticajan politički program u ovome smislu u kome je to za dnevni i politički život interesantno. Vi se čak držite tu podosta po strani mnogih stvari, i čestitam na tome, to je u redu da radite, ali samim tim gubite i neku vrstu atraktivnosti, i to je ok. Dakle, nije to zbog toga. Ovdje se više radi o jednoj političkoj dimenziji koja je vezana za nekakvu, nekakav problem u racionalnom odnosu prema semiološkim pojavama u ovoj zemlji, pa se kaže sve što ima naziv BiH kako god da funkcioniše samo neka postoji i neka gura to dalje. I to mi imamo i u Oružanim snagama BiH, imamo i u ovakvom obliku pravosuđa, evo imamo i u ovakvom Ustavnom sudu, danas smo nešto čuli o tome, itd., tako i BHT. I dakle bez promjene diskursa, da mi kažemo dobro, kako god da se zove, da to stvarno valja, da je to od interesa ljudima ovdje koji žive, nema, ovaj, nema napretka, nema jednostavno napretka. Treća je dimenzija ova poslovna. I tu se ja slažem sa gospodinom Genjcem, nema ništa da nije tačno ... i kad se gleda izvještaj kao izvještaj kako ne glasati za izvještaj koji je tačan. Ali tačno i ove godine, tačno i prošle godine, tačno i pretprošle godine, tačno i godinama iza, al' stalno minus, stalno minus, a vijest ide, mislim u minus se ide sve dublje i dublje, ovaj, i vijest ide, kaže – usvojen je izvještaj. Znači, nešto je kao dobro, to je taj nekakav doživljaj svega toda. 54 Dakle, nešto se tu na poslovnom planu mora promijeniti, Vi ste ovo, ako je to rješenje ovo o čemu ste Vi maloprije govorili, ja prihvatam. Uskratiti ovima, uskratiti onima, uvesti disciplinu, naplatiti, itd. Pa logično ako ima neko obaveze prema vama da ih mora platiti, a ne treba Parlament da da podršku za to. Pa postoje sudovi napravljeni za to koji trebaju da regulišu ako nisu u stanju ti ljudi, odnosno te institucije mirnim putem da riješe te obaveze. Dakle, tu uopšte nije sporna podrška. Zbog toga Vam kažem, dakle, naš odnos prema ovom Izvještaju kao negativan ..., znači kao glasanje protiv ovog, kako je opisao gospodin Karamatić, to bi trebalo, barem se mi nadamo, da ima ovakve efekte. Na emotivnom planu da probudi te ljude koji rade tamo, da shvate da to bez obzira koliko su oni vezani za to da to nije njihovo, već da je to javno dobro koje pripada svakom čovjeku koji živi u ovoj zemlji. Na ovom političkom planu da probudi političke faktore, pa da razumiju da to što nešto ima naziv Bosne i Hercegovine da mu to ne garantuje da će opstati, već da se mora politički diskurs prilagoditi tome da to zaista bude vitalno, a što znači opet da odgovara svakom pojedinom čovjeku ovdje. I treće, na ovom poslovnom planu, da se razumije da tačan popis gubitaka nije nešto što zaslužuje i najmanju vrstu plusa, već to zaslužuje odnos prema ljudima koji tamo upravljaju i da kažu – mi ovo ne možemo, idemo dalje da rješi to neko ko može. E onda se stvaraju uslovi u toj promjeni svijesti, i ovo što je govori gospodin Genjac s čim se slažem, i gospodin Karamatić, i svi mi kroz desetinu godina iza nas, a to je da sjednemo, ta nepopularna potrešena riječ da sjednemo, kao da ne sjedamo a sjedamo stalno, i da napravimo zakon koji, nisam autor ovako lijepe kovanice ali čini mi se da je sad primjerena, koji nam pomaže da javni servis, ukupan ovaj, sad mislim na sva ova tri segmenta, ne bude tzv. javni servis nego da stvarno radi svoj posao da ono što mi kao njihovi osnivači ... U tom smislu ja obrazlažem svoj negativan stav, dakle ne protiv bilo koga nego za nova rješenja koja će da pomognu da ovo postoji u budućnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mario Karamatić.
Evo, gospodin Tadić je uspio sublimirati manje-više i moje rasprave i rasprave gospodina Genjca i gospodina Raguža, niko od nas nije za to da se ugasi Javni RTV servis, samo želimo da on bude ustrojen zakonski. A ponukan uistinu emotivnim izlaganjem i gospodina Gotovuše, a evo i gospodina Tadića, koji kaže da je jedno vrijeme imao i prigodu tamo raditi, razumijevajući razmišljanje tih ljudi uposlenika u Javnom RTV servisu moram im nažalost poručiti jednu stvar – drugovi i drugarice Jugoslavije više nema, ovo je Bosna i Hercegovina, ovo je kapitalističko društvo i ne postoji mogućnost da neko subvencionira bilo čije gubitke. Znači morate se izboriti za svoje mjesto na tržištu, morate poslovati barem na pozitivnoj nuli, ako mislite opstati. Znači, vrlo jednostavno, komunizma nema, jedva smo ga srušili, znam ja vrlo dobro šta sam ja jada vidio dok smo to uspijeli i to je završena priča. Znači, moramo se prilagoditi tržištu, imamo tržišnu utakmicu i vi se morate boriti i sa entitetskim operaterima i sa PINK-om i OBN-om i TV KIS-om i Naša TV, i za marketinški dio, i za sve to, i onda će to početi funkcionirati. A od kuknjave najgore, najgore u šta može neko doći u poziciju je da ga neko žali, to sam ja iskusio na svojoj koži. I vjerujte mi meni je danas žao BHT-a, a to nije dobro, to nije dobro. Ja bi volio da mi vas nije žao, da imam bilo kakve druge emocije prema vama, a meni je stvarno žao uposlenika na BHT-u, oni ispadaju kolateralna žrtva od visokog predstavnika, preko političkih odnosa, preko javnih emitera, kažem to nije dobro, ali vi ste oni koji to morate promijeniti. 55 Kažem, nema više Jugoslavije OUR-a ovo, OUR-a ovog, onog i na kraju kaže partija. Nije više jedna partija, vidi koliko nas je ovdje. Problemi nastaju tu i džaba što je gospodin Backović bio na Evroviziji to je jedna ruka u Zastupničkom domu, gdje je još za većinu namaknuti, ne ide to baš tako lako. Morate se posvetiti realnoj borbi na tržištu. Hvala.
Još da se složimo da li je višepartijski ili je višejednopartijskih sistema. Hvala. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2015. godinu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Želite li da ponovimo ili ste zadovoljni rezultatom, možda ste zadovoljni rezultatom? Ponavljamo glasanje, ja vas molim. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 5 delegata, prtiv je bilo 7 delegata, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije BiH – 5 za, protiv 3 i 1 uzdržan, iz Republike Srpske – niko za, 4 protiv, 0 uzdržanih. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Izvještaj o realizaciji planskih dokumenata za 2015. godinu i Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2015. godinu nisu usvojeni. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Finansijskom plan i planovima programa BHRT1 i BHT1 za 2016. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 4 delegata, protiv je bilo 7 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 4 za, 3 protiv, 2 uzdržana, iz Republike Srpske – niko za, 4 protiv, 0 uzdržanih. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Finansijski plan i planovi programa BHRT1 i BHT1 za 2016. godinu nisu primljeni k znanju. Prelazimo na tačku 27., Ad. 27. Informacija Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka koji su u toku, akt broj: 01,02-50-19-953/16, od 24.03.2016. godine
nije uključen mikrofon
Pa ne, ja Vas ne ograničavam, nego samo konstatujem. Izvolite. Uvaženi pravobranilac, gospodin Ljubić Mariofil. Izvolite gospodine Ljubiću.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici. Koristim priliku da ukažem na ozbiljnost ovih arbitražnih postupaka, jer ova dva arbitražna postupka koja se trenutno vode ona su u vrijednosti negdje milijardu i 400 miliona. Danas raspravljamo o puno manje, bar za to smo želili i sa ovom Informacijom da ukažemo, vi ste to dobro zaključili, da je se primi znanju, jer se, jer ne bi bilo dobro voditi o pojedinostima, jer su ti arbitražni postupci u tjeku. Ja mogu samo reći da činimo sve što je u skladu sa zakonom i arbitražnim pravilima da osporimo navode iz arbitražnih tužbi. O pojedinostima ne možemo raspravljati jer su oni u različitom toku. Smatramo da je dobro da se i vi parlamentarci ovog visokog Doma upoznate sa svim postupcima i da ukažemo na ozbiljnost potrebe i temeljitije analize kod zaključivanja bilateralnih sporazuma koje zaključuje Vijeće ministara u zaštiti i poticanju stranih ulaganja. Bosna i Hercegovina je do sada zaključila 43 sporazuma i iz tih sporazuma proizilazi većina ovih arbitražnih postupaka. Strana ulaganja da, ali zaštita interesa Bosne i Hercegovine, jer ako su zaključeni sporazumi na ovaj način, znači bez obzira koja razina vlasti je u pitanju, Bosna i Hercegovina može i biće tužena strana u arbitražnom postupku. Mi ćemo zato u narednom vremenu i prema Vijeću ministara ići sa jednom intervencijom da proba ograničiti djelovanje svih tih ugovora. Znači, predlažem da, ovo što ste vi predložili, a mi ćemo nastaviti i nama će, a vjerovatno u narednom vremenu trebati i pomoć i vaša, jer cijenimo ako se ovi postupci nastave u sljedećim fazama, jer mi smo, oni su znači u svakoj različitoj fazi, ove faze su do sada pokrivene novčanim sredstvima, ali ako se nastave za zastupanje u ovim postupcima trebaće iznimno visoka, velika sredstva za koja smo mi do sada puno tražili i pitali i uspjeli smo to uraditi, ali bojim se ako s ovim nastave dalje da će trebati i vaša nam pomoć. Hvala.
Hvala gospodine Ljubiću. Otvaram raspravu. Izvolite. Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. 57 Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Informaciji Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka, tačnije o tome da li je primamo na znanje ili ne primamo, odnosno da li smo uzdržani. Gospodine Softiću je li tražite ponavljanje ili je u pitanju?
nije uključen mikrofon
Od prisutnih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 7 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 4 za, protiv niko, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Informacija Pravobranilaštva BiH o dva arbitražna postupka koji su u toku primljena k znanju. Sada glasamo o zaključku Ustavnopravne komisije. Tebam li ponoviti zaključak? Ne treba. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. Iz Federacije 8 za, niko protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak Ustavnopravne komisije Doma naroda usvojen. Prleazimo na tačku 28., Ad. 28. Informacija u vezi sa Preporukom MOR-a broj 204 o tranziciji iz neformalne u formalnu ekonomiju, usvojenom na 104. zasjedanju Međunarodne konferencije rada, dostavljena od Ministarstva civilnih poslova BiH, broj: 02-22-1642/15, od 29.12.2015. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine BiH. Zajednička komisija je primila k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na nastavku 28. sjednice, održanom 11.05.2016. godine, primio k znanju Informaciju. Riječ daje izvjestiocu Zajedničke komisije, ukoliko ima potrebe. Kao u Izvještaju, hvala. Riječ dajem podnosiocu Informacije, ukoliko je prisutan i želi. Ne, hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 12 je bilo za. Iz Federacije BiH 8 za, niko protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Informacija u vezi sa Preporukom MOR-a broj 204 o tranziciji iz neformalne u formalnu ekonomiju, usvojenom na 104. zasjedanju Međunarodne konferencije rada, primljena k znanju. 58 Prelazimo na tačku 29., Ad. 29. Informacija u vezi sa Preporukom Međunarodne organizacije rada broj 203, o dodatnim mjerama za efikasno suzbijanje prisilnog rada – podnosilac: Ministarstvo civilnih poslova BiH, broj: 01-37-981/16, od 25.03.2016. godine
Gospodin Ognjen Tadić ima riječ.
Uz činjenicu da je usljed političkih odnosa koji postoje u Bosni i Hercegovini došlo do prekompozicije većine koja učestvuje u podršci Savjeta ministara osjećam obavezu da, kao predsjedavajući ovoga Doma i čovjek koji je i u ranijem periodu dok je bio prvi zamjenik 59 predsjedavajućeg obavljao ovu dužnost, zaista kažem da su ovo trenuci u kojima je prije svega korektno ljudima koji su radili dobro svoj posao, a ja mislim da je to gospođa Koristović radila izuzetno dobro i da je to bila jedna tiha snaga ovog Parlamenta, koja se osjetila i koja je dala svoj doprinos tome da on bude uređeniji nego što je bio ranije, dobije tu vrstu, jajde da kažem neke vrste, opet koliko je to uopšte primjereno, priznanja i satisfakcije za naš zajednički dosadašnji rad. Izborne su funkcije takve, one nisu odnos prema ličnosti, već odnos prema većini koja postoji. Gospodin Bojan Ninković u prošlom mandatu je razriješen dužnosti sekretara Predstavničkog doma, ja sam bio razriješen dužnosti člana Kolegija istog ovog Doma, i to su stvari koje su takve u politici. Zaista shvatite ovo kao dio političkog života, a Vama lično u ime ovog Kolegija ovog Doma ja se zahvaljujem i nadam se da će čovjek koji dođe na Vašu poziciju raditi jednako dobro taj posao. E sad, takođe ne isključujem mogućnost da bude promijenjeno glasanje u toku ovoga, ali naravno da ostavimo to za sam ishod ove tačke dnevnog reda.
Možda je malo kolega ... [[isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Nema drugih prijava za učešće u diskusiji. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu odluke o razrješenju sekretarke Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, gospođe Aide Koristović. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 9 delegata bilo je za, protiv je bio 1 delegat, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 7 za, 1 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske – 2 za, niko protiv, 2 uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili Odluku o razrješenju sekretarke Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, gospođe Aide Koristović, s tim da ova odluka, naravno, dalje ide na Predstavnički dom do kada je gospođa Aida Koristović i dalje u poziciji koju trenutno i obavlja. Sada prelazimo na tačku 31., Ad. 31. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Kolegijum Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na 27. sjednici, održanoj 27.05.2016. godine, utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Vi ste dobili Prijedlog odluke o imenovanju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema, zaključujem raspravu. Pa prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 9 delegata je glasalo za, protvi je bio 1 delegat, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 7 za, 1 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske – 2 za, protiv niko i 2 uzdržana. 60 Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo usvojili Odluku o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, kojom je za sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH imenovan gospodin Kenan Vehabović. I ova Odluka, naravno, stupa na snagu tek po njenoj potvrdi u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku 32., Ad. 32. Prijedlog dopune Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1185/16, od 20.04.2016. godine
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja kao legalista ovo neću moći podržati. Pokušat ću vam vrlo kratko obrazložiti zbog čega. Na posljednjoj sjednici Zajedničke komisije za ljudska prava imali smo zahtjev gospodina da se imenuje takođe u ovo Vijeće ispred Palestinske nacionalne manjine, i lik je napravio udrugu, 200 maraka registrirao se kod Ministarstva pravosuđa, inače se je rodio u Libanonu, i taj zahtjev je odbijen. Ja na ovoj sjednici vjerovatno nisam bio, mi imamo Zakon o zaštiti nacionalnih manjina u kojem je propisano ko su te nacionalne manjine i nabrojano je 17 nacionalnih manjina i pri tome se koristi Zakon iz 1991. o popisu stavništva, tj. popis stanovništva iz 1991. I sad bi mi trebali ovog imenovati, imaju sigurno dvojica, znači evo gospodin Davor i gospodin Valentin Incko i on se već udomaćio, pa pretpostavljam da su našli još neku dvojicu da se izjasne kao Austrijanci, da su i oni potrošili 200 maraka, registrirali udrugu, i sad bi u Vijeće nacionalnih manjina. Pitanje koje se postavlja, koje mi sebi ovdje trebamo postaviti, znači želimo li mi taj broj sa 17 dignuti na 78, jer vjerovatno će se naći trojica koji će se izjasniti kao Klingonci, pa će se četvorica izjasniti da dolaze iz Maroka, i onda ćemo mi to sve trpati u Vijeće nacionalnih manjina, ili da, ono po meni što bi bilo legitimno i zakonski ako već sad primjenjujemo popis iz '91., da sačekamo da se objavi popis, valjda neće još dugo, evo nije ni tri godine pune prošlo da su se popisali stanovnici. Naravno, nije to Indija pa da objava traje godinu dana, nama treba malo više vremena, evo ja se stvarno nadam u idućih godinu, dvije dana da ćemo i dobiti otprilike koliko nas ima, ko su rezidentni, ko su nerezidentni, kako, ovako, onako, pa da onda vidimo ima li Austrijanaca, pa da ih ugradimo u zakonsko rješenje da oni moraju biti zastupljeni, a ne ovako. Ja ne znam koga ovaj gospodin predstavlja, u čije ime je pozvan tu, ko ga je delegirao. Je ne kažem možda ima 3% Austrijanaca u Bosni i Hercegovini, nakoti se to časkom ... 61
Ja vas molim gospodine Karamatiću.
Pa evo, predsjedavaju državom, nameću nam zakone nije ovo prvi Austrijanac koji nam to radi.
Znam gospodine Karamatiću, ali oslobodilačka borba se na nekom drugom mjestu vodi.
Ali, hajde evo nećemo ... Uglavnom ja ovo, znači iz, pridržavajući se Zakona o pravima nacionalnih manjina koji regulira koje su to nacionalne manjine, jednostavno ne mogu podržati nikako i ja predlažem da mi se ne izjašnajvamo danas o ovome, da usvojimo zaključak da ćemo se izjasniti o ovome, nakon objave popisa stanovništva, a imamo znači procedure gdje se kaže točno ko je nacionalna manjina i onda po tome da postupimo, pa ako su Austrijanci nek budu i Austrijanci, nek budu i Palestinci i Libanonci, apsolutno je nebitno, al' znači imaju neke norme, mislim da nije dobro ovako ad hok postupanje kad god neko podnese zahtjev ja bi u Vijeće nacionalnih manjina, hajde nema problema. Mislim nije to dobro. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću. Da li ima drugih prijava za učešće u diskusiji? Nema, ja se zahvaljujem i zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu dopune Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, 1 je bio protiv, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 7 za, 1 protiv, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 4 za, protiv i uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili dopunu Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine imenujući gospodina Davora Ebnera iz reda Austrijske nacionalne manjine u ovo tijelo. Prelazimo na tačku 33., Ad. 33. Prijedlog odluke o imenovanju članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-34-1-1362/16, od 10.05.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Komisija je razmatrala prijedlog Savjeta ministara BiH o imenovanju dva člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH i predlaže Domu prihvatanje prijedloga Savjeta ministara BiH o imenovanju Suada Zeljkovića i 62 Nikole Pejića za članove Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH. Predstavnički dom je na 29. sjednici, održanoj 11.05.2016. godine, usvojio Prijedlog odluke i imenovao Suada Zeljkovića i Nikolu Pejića za članove Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine. Riječ dajem izvjestiocu Komisije, ukoliko želi. Ne želi, zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijava nema, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu odluke o imenovanju članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata bilo je za. Iz Federacije BiH 8 za, niko protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, pa konstatujem usvojili smo Odluku o imenovanju članova Državne regulatorne agencije za električnu energiju iz Federacije BiH kojom su za članove Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH imenovani Suad Zeljković i Nikola Pejić. Poštovani na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Predlažem da objedinomo raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 34. do 36., uključujući i tačku 36. dnevnog reda i ovaj predlog dajem na diskusiju. Prijavljenih nema, zahvaljujem, zaključujem diskusiju. Pozivam vas da se izjasnimo o tome da li je prijdlog o objedinjavanju prihvatljiv. Zahvaljujem. Od pristunih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv niko nije bio, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 3 za, protiv niko, uzdržan 1. Postoji opšta i entiteska većina, pa konstatujem da smo uvojili prijedlog o objedinjavanju rasprave i odlučivanju. Sad prelazimo na rad. Ad. 34. – 36. Davanja saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora