g. Predsjedniče, pošto predlažete objedinjenu raspravu, a tema je izuzetno važna, riječ je o rebalansu proračuna onda predlažem da barem produžite mogućnost govora za klubove. Mislim da je izuzetno važno, pa evo ja ću podržati objedinjenu raspravu, dajte više vremena.
Dobro. Klubovi da, klubovi dobro, može, 5 minuta pojedinačnog, klubovi može 15 minuta, jel u redu? Dobro, može tako. Hvala vam lijepa. Kao što smo odlučili, provest ćemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu - Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnosi se i: - Prijedlozi Izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Hrvatske autoceste - Autocestu Rijeka-Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 946; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH, čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ratne veterane, Odbor za poljoprivredu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podnesene se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija, Zdravku Mariću, da nam da dodatna obrazloženja prijedloga, nekoliko se zastupnika javilo, povreda Poslovnika. Prvi kolega Grmoja za povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče, digao sam povredu Poslovnika prije nego što ste prešli na ovaj, točku rebalansa proračuna, dakle, radi se o povredi Poslovnika čl. 143. i 144. Ja sam prije više od 30 dana postavio pitanje hrvatskoj Vladi da mi se odgovori zašto je Belgija maknuta sa popisa država za koje je potrebna samoizolacija. Belgija je država u Europi koja na milijun [[Upadica: Hvala kolega Grmoja.]] samo trenutak [[Upadica: Ne, isteklo je vrijeme.]] nije isteklo vrijeme [[Upadica: A to ni nije povreda Poslovnika.]] to je povreda Poslovnika jer je prekršen Poslovnik, nije mi odgovoreno, Belgija je zemlja u kojoj na milijun stanovnika, ima najviše umrlih od koronavirusa, političkom odlukom je maknuta [[Upadica: Kolega Grmoja, vrijeme vam curi.]] s tog popisa, ja sam tražio da mi se odgovori na to pitanje, vrlo je važno u kontekstu i ovoga što su kolege govorile, [[Upadica: Kolega Grmoja, ja vas molim da završite.]] mjera samoizolacije, toga da su čak u jednom trenutku neki bioteroristi, u drugom trenutku mogu na izbore. Imamo situaciju ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Grmoja, moram vas isključiti jer je prošlo već, dakle duplo ste prešli vrijeme, sve sam shvatio. Vi ste se ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ću, evo, ponovno ću pisati Vladi da vam odgovori na to pitanje, to je ovlast koju mogu. A što se tiče Belgije, zaista, ona ima 3 puta više stanovnika od Hrvatske, a 100 puta više mrtvih. Toliko ... [[Upadica se ne čuje.]] je, dakle 100 puta ima više mrtvih od Hrvatske, a 3 puta više stanovnika. To samo govori koliko su naše mjere bile dobre. Kolega Maras, vi se javljate ... [[Upadica se ne čuje.]] pretpostavljam za stanku [[Upadica: I donosite političke odluke.]]
Hvala lijepo. Evo, nakon epidemiologa Grmoje i Jandrokovića koji su tu konstatirali što se dešava na hrvatskoj sceni, ja vas molim, g. predsjedniče da prekinete ovu raspravu dok se predsjednik hrvatske Vlade Andrej Plenković ne pojavi u Saboru jer bi trebao on podnijeti [[Upadica: Oprostite, je li ovo zahtjev za stanku, kolega Maras ili što?]] odgovornost, ovo je moj zahtjev kao zastupnika u HS-u da onaj tko je najodgovorniji za situaciju u Hrvatskoj, dođe u HS i predstavi rebalans proračuna [[Upadica: Dobro, ja vas molim sada da sjednete.]] u kojem nažalost, samo sekundu, završim rečenicu.
Ja ću sada odmah, ne, nemate pravo, ovo je poslovnički ne postoji što sada govorite i što radite, a ja ću sada nazvati odmah kad završimo sa mojim dijelom predsjedanja premijera da g. Maras iz Sabora želi da on dođe ovdje. Evo, odmah ću to napraviti, možemo napraviti i stanku, ako želite.
Sad ću tražiti stanku pa ću vam objasniti. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da vam kažem što da mu kažete [[Upadica: Recite što da mu kažem. Molim vas, ajde, izvolite.]] hvala lijepo [[Upadica: To je sad zahtjev za stanku?]] Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo i da poručimo hrvatskoj javnosti da g. Plenković koji juri na izbore kako bi spasio svoju fotelju nije u stanju doći u Hrvatski sabor i obrazložiti hrvatskim građanima što se to u proračunu mijenja, stati iza toga kao najvažnijeg dokumenta njegove Vlade. Znači, kad je proračun u pitanju, rebalans ili donošenje proračuna, mora imati kvalificiranu većinu, 76 zastupnika i tu bude ili ne bude većine za njegovu Vladu. Znači on izbjegava tu vrstu rasprave jer nema odgovor. Nema odgovor zbog čega u gradu Zagrebu nema Zakona o obnovi Zagreba i neće ga ni biti po najavama danas u novinama. Nema odgovora na pitanje zbog čega je kaos u hrvatskim školama, zbog čega moja djeca sjede sada u kancelariji sa mnom na poslu, umjesto da su u hrvatskoj školi, u svojoj školi, najstarijoj školi u gradu Zagrebu i da uče i usvajaju znanja. Znači premijer Plenković nije u stanju organizirati normalan životu u Hrvatskoj i pokrenuti ponovo nastavu. Nema odgovora na pitanje zbog čega u hrvatskom proračunu nema više novca za gospodarstvo, zbog čega nisu osigurana sredstva za nastavak gospodarskih mjera u 6., 7. i 8. mj. Znači nema odgovore na sva ta pitanja. G. Jandrokoviću, vi se sprdajte i šalite i pravite se nadmeni ovdje, ali hrvatski građani su svjesni da sve što radite, ne radite radi njih nego radite radi sebe. Da bi ostali u toj fotelji, da bi on ostao u onoj fotelji, brige Plenkovića i Jandrokovića za hrvatske građane i to je jadno gospodine Jandrokoviću i žao mi je što se vi kao predsjednik Hrvatskog sabora tako ponašate. Nastavite se sprdati i dalje. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti. Ništa se ne sprdam, vi se sprdate sa Poslovnikom i sa ljudima koji ovdje sjede i to na dnevnoj razini, svaki puta, svaki dan. Jedan ste od zastupnika koji kontinuirano radi incidente. I nemojte meni govoriti da se sprdam i da sam bahat jer takav nisam. Izvolite kolega Maras.
Povrijeđen je Članak 238., znači gospodine predsjedniče vi kao predsjednik sabora nemate pravo dijeliti kvalifikacije, vi ste prvi među jednakima. Nemate pravo kvalificirati zastupnike i davati vaše ocjene i nije to smiješno. Rekao sam gospodine predsjedniče vama je jedini interes vaša fotelja. I to je jadno, to nije smiješno.
Kolega Maras izvolite se sjesti.
I ja sam siguran da će hrvatski građani pogotovo u vašem slučaju …
Dajte se sjednite.
… prepoznati o čemu se radi, a i u slučaju premijera Plenkovića.
Kolega Maras.
Ja vas molim da to više ne radite. Hvala lijepo.
Kolega Maras izvolite se sjesti. Pa nemojte, vi ste mene prvi uvrijedili i onda meni govorite da ja ne smijem odgovoriti na vašu uvredu. To je logika jednog zarobljenog uma koji misli da on ima pravo drugome dijeliti lekcije i optuživati, da taj drugi mora slušati i šutiti, to vam tako ne ide. Joj, daj. Dobro, ima li još netko tko se javlja? Kolega Grmoja je bio za povredu Poslovnika, izvolite.
Ma odustajem ovaj, ne želim sudjelovati u ovom sukobu, postavio sam konkretno pitanje, nisam kolega Maras nikakav epidemiolog, postavio sam logično pitanje i povlačim ovaj zahtjeva za …/nerazumljivo/…
Dobro. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne nastavljamo u 11 sati. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Sada molim potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Evo moram na početku samo jednu rečenicu reći, do sada barem u mandatu mom osobnom kao ministar financija nijedanput nisam dolazio pred vas sa rebalansom proračuna u prvoj polovici godine, ali evo ovaj puta je korona ipak učinila svoje pa je na neki način ponovno nas zbližila u 5.mjesecu. Evo u svakom slučaju kao što je bilo u nekoliko navrata raspravi i razgovora u HS-u po pitanju onog prvog kruga mjera, drugog kruga mjera u međuvremenu između ostaloga Vlada je donijela program konvergencije, dokument koji je sastavni dio procesa koji se zove, vi dobro znate Europski semestar i mi smo na neki način svoju obvezu slanja prema europskim institucijama, poglavito Europskoj komisiji ispunili. Ali ono što je zapravo još važnije, to je dokument u kojemu smo izašli sa ažuriranim projekcijama makroekonomskim za ovu i iduću godinu i ono što je najvažnije za reć su zapravo one ključne brojke u tim novim projekcijama. Uzevši u obzir saznanja, informacije, podatke, predviđanja, globalne tijekove i sve ono što i ovako i onako uzimamo u tim makroekonomskim projekcijama, došli smo do toga da za ovu godinu predviđen je pad gospodarskih aktivnosti od 9,4%, dakle pad BDP-a od 9,4% i vi dobro znate kada smo predstavljali proračun za 2020.godinu tada smo govorili o rastu od 2,5%, znači značajna korekcija i ono što i svi itekako dobro iskustveno znamo, ne moramo biti ni ekonomisti, ni makroekonomisti da okolnosti koje je covid uzrokovao, a poglavito onaj dio koji se tiče, kako to kolokvijalno kažemo, zatvaranja ekonomije ili zatvaranje gospodarstva u konačnici ima efekte i na te indikatore. Sve sastavnice BDP-a izuzev državne potrošnje su također sa negativnim znakom, dakle krenuvši od osobne potrošnje koja obzirom također na sve impute koje u pravilu uzimamo kod takvih projekcija njen predviđeni pad je 7%, pad investicija negdje oko 9%, pada izvoza roba i usluga, dakle i roba i usluga oko 30% mi smo u tim našim projekcijama predvidjeli odnosno kao baznu pretpostavku stavili pad broja noćenja stranih turista za oko 70%. Znači turizam kao sastavni jedan od strateških naših grana je u ovim brojkama izvoza roba i usluga, zapravo izvoz usluga kao takav. U tim projekcijama predviđen je i pad uvoza roba i usluga, to je ona vječna ja bih nazvao tema uvozne ovisnosti, pa sada evo u okolnostima kada pada gospodarska aktivnost, kada pada osobna i investicijska potrošnja onda imamo i pad uvoza, ali to je sigurno element o kojemu trebamo svi skupa voditi brigu i u nekim drugim okolnostima, ne samo ovim, nazovimo ih tako kriznim. Što se tiče procjene inflacije odnosno indeksa potrošačkih cijena za ovu godinu obzirom opet kažem, ne samo na domaće elemente, dakle ovdje govorimo već dobro znan simultani šok kako na strani ponude u prvom slučaju u prvom koraku, a sada i evidentan šok na strani potražnje. Međutim, kod indeksa potrošačkih cijena uzimaju se u obzir i globalni tijekovi. Svi dobro znamo i pratimo što se događa sa cijenama nekih sirovina, energenata poglavito nafte, pa smo za ovu godinu između ostaloga u projekcije stavili ponovno negativan predznak, dakle blaga deflacija od 0,3%. Najvažnije varijable uz ove su kretanje na tržištu rada, dakle zaposlenost, nezaposlenost i plaće. Što se tiče zaposlenosti predviđen je pad od negdje 3,3% odnosno rast stope nezaposlenosti na 9,5%. Dakle, sve te projekcije koje smo tjedan dana prije donijeli u okviru programa konvergencije su poslužile kao osnova i nama dovoljan razlog da krenemo u izmjene i državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika odnosno izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji je sastavni dio ove dvije točke obzirom da je objedinjena rasprava. Što se tiče samih projekcija fiskalnih, dakle prihodna strana proračuna, ja ću vas samo podsjetiti da je ona u originalnom obliku za ovu godinu, državni proračun prihodna strana proračuna bila predviđena u iznosu od 145 milijardi 140 milijuna kuna. Uzevši u obzir sve ove nove makroekonomske projekcije koje se evidentno i neminovno reflektiraju na prihodnu stranu proračuna. Dakle prihodnu stranu proračuna diktiraju dva osnovna, dvije osnovne činjenice ili dva osnovna segmenta. Jedna je to da smo u funkciju stavili određene mjere pomoći gospodarstvu i poreznim obveznicima, a konkretno ovdje se radi o mjerama odnosno mislim na mjere koje se tiče odgode odnosno potpune ili djelomične, djelomičnog oslobođenja od plaćanja pojedinih javnih davanja konkretno izravnih poreza, poreza na dohodak, poreza na dobit i doprinosa. Međutim, još i veći efekt prema našim predviđanjima će biti naravno od predviđenog pada gospodarske aktivnosti ove godine koji će se naravno reflektirati i na prihodnu stranu proračuna. I sada kada idemo stavku po stavku, ali ja ću krenuti od ovih ukupnih brojki, dakle umjesto 145 milijardi 140 miliona za ovu godinu na razini državnog proračuna prihoda mi predviđamo 121 milijardu 950 miliona. Dakle, 23 milijarde i 200 miliona kuna manje nego što je originalno predviđeno. Naravno kada gledate ponavljam, stavku po stavku, najveća korekcija u apsolutnom iznosu je opet na najizdašnijem prihodu državnog proračuna, a to je porez na dodatnu vrijednost ali isto tako vidimo korekcije na svim ostalim oblicima bilo da govorimo o porezu na dobit, bilo da govorimo o doprinosima, bilo da govorimo o trošarinskom sustavu, a onda i nekim drugim. Međutim, mislim da u ovome rebalansu naravno rasprava kako god bude išla odgovara ćemo na sve vaše i replike i komentare, ali na neki način više smo fokusirani upravo na ovo što mi zovemo u proračunu porezni prihodi, dakle porezni prihodi i doprinosi. Rashodna strana državnog proračuna, rashodna strana državnog proračuna je obzirom na situaciju, izbijanje epidemije odnosno pandemije Covida i sve njegove refleksije odnosno sve njene refleksije i na hrvatskog ne samo gospodarstvo nego na društvo u cjelini od nas stavila jedan dodatni izazov, a to je da se u odnosu na predviđene rashode odnosno originalno planirane moraju pronaći dodatni izvori sredstava za financiranje s jedne strane sustava zdravstva, dakle potreba za dodatnim nabavkama koje originalno naravno nitko nije mogao niti je trebao predviđati u smislu zaštitne opreme, maski, respiratora i svega onoga što je potrebno za očuvanje zdravlja ljudskih života što smo svi na samom početku vrlo jasno rekli, ja bih rekao na početku se i složili da je primarni cilj odnosno nazovimo ga tako nulti cilj, ali isto tako i onda neke mjere koje su između ostaloga stavljene u funkciju kako bi se umanjila ili na koliko toliko moguće neutralizirala šteta koje epidemija ima po naše gospodarstvo. Dakle, mjere pomoći kako smo ih nazvali gospodarstvu poglavito ona horizontalne prirode mjera koja se odnosi na izravnu potporu poslodavcima za isplatu dijela plaća njihovih zaposlenika naravno uz uvjet očuvanja radnih mjesta. Dakle, vidi se iz, ja bih rekao i same njene, njenog naziva ali i same strukture mjere, dakle mjera očuvanja radnih mjesta i naravno mjera koja bi trebala očuvati i standard hrvatskih radnika odnosno zaposlenika. Ta mjera koja nije originalno predviđana i kada zbrojite i dodate njoj i efekte da će država ne samo isplaćivati potporu originalno 3.250, a za 4. i 5. mjesec i 4.000 kuna, ali isto tako i sva javna davanja, u ovom konkretnom slučaju radi se o doprinosima. Dakle, sve skupa dođemo na razinu od oko 7 milijardi kuna, kada tome dodate i ove originalno milione, a danas već 100-tine miliona dodatnih za zdravstvo i onda dolazimo do onoga što smo si mi kao Vlada zacrtali u ovom rebalansu, a to je da unatoč tim povećanim rashodima, povećanim potrebama za plaćanja s rashodne strane proračuna koje nismo originalno planirali, a čujete i sami govorimo o iznosima od preko 7 milijardi kuna, na svim ostalim stavkama rashodne strane proračuna, u svim resorima pronađemo uštede i korekcije ili rezove kako bi doveli ukupnu rashodnu stranu proračuna na jednaku razinu kao što je originalno planirana. I to je zapravo bio jedan veliki napor koji smo proteklih tjedana uložili svi resori, ja ću i ovom prilikom se naravno zahvaliti svim mojim kolegama u Vladi i Vladi naravno i predsjedniku Vlade na podršci da tu našu osnovnu konturu ili na neki način vodilju fiskalne politike koje sve ovo vrijeme činimo, jel ja ću vas podsjetiti još jedanput da ni jedne godine, proteklih godina, onih lijepih godina bez Covida, ni jedne godine mi nismo probili rashodu stranu proračuna. I kad smo imali bolje ostvarenje proračuna, a svake godine je to bio slučaj, sav taj višak prihoda preusmjeravali smo na smanjivanje poreza i porezno rasterećenje i smanjivanje javnog duga u RH. Taj princip, nažalost ovaj puta nemamo viška prihoda imamo manjak, ali taj princip zadržavamo i dalje i u ovakvim okolnostima vrlo izazovnima sa velikim pritiscima na rashodnoj strani želimo održati i ne probijati ukupnu stranu odnosno ukupnu razinu rashoda. Tako da i ukupna razina rashoda državnog proračuna ostaje na onoj istoj razini odnosno kako je originalno kao takva predviđena u iznosu od 147 milijardi 300 miliona kuna što se tiče državnog proračuna. Ono što je također važno za reći je i financijski planovi odnosno korekcije financijskih planova za 10 izvanproračunskih korisnika. Dakle, njihov originalni plan je kada ih sve skupa zbrojimo bio višak od oko 725 milijuna kuna, prema ovom novom planu kada idemo jednoga po jednoga, možemo naravno i poslije tijekom rasprave analizirati detaljnije financijske planove svih ovih 10, dakle Hrvatske ceste, Hrvatske vode, DAB, CERP, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, HZZO, HAC, Autocesta Rijeka Zagreb, Hrvatske željeznice Infrastruktura i Hrvatske željeznice Putnički prijevoz, njihov novi deficit predviđen za ovu godinu je 2,4 milijarde kuna. Dakle, također i na njihovoj razini značajna korekcija. Kada to sve skupa konsolidiramo, dodamo i lokalnu samoupravu, dakle svih 576 jedinica koje ulaze u obuhvat opće države i prema našoj nacionalnoj metodologiji, ali poglavito prema metodologiji ESA 2010 koja je usporediva metodologija sa svim ostalim zemljama članicama EU, mi dolazimo do činjenice odnosno situacije da u odnosu na originalno planirani višak za ovu godinu, suficit. Prvi put je bio planiran višak, tri godine za redom smo ga i ostvarili od 630 milijuna kuna da je manjak proračuna opće države predviđen u iznosu od 24 milijarde 843 milijuna kuna ili 6,8% BDP-a. Dakle ponovit ću još jedanput, 4 godine za redom apsolutno pod kontrolom i konsolidirane javne financije uz napomenuo da … prije par dana ili par tjedana EUROSTAT je objavio i zadnji podatak za 2019.da smo i 2019.ostvarili suficit u proračunu opće države od milijardu i pol milijuna kuna, dakle ova godina obzirom na okolnosti i na sve elemente koje sam objasnio nas dovodi ponovno na razinu značajnog deficita od kažem gotovo 25 milijardi kuna. Sastavni dio ovoga plana odnosno rebalansa i izmjena i dopuna financijskog plana su i izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna usko vezane uz račun financiranja. Račun financiranja do sada i u nekakvim mojim prijašnjim izlaganjima kada bi prezentirao proračun, a mislim dobrim dijelom i u raspravama, nije možda bio toliko u fokusu, mislim evo ja ću sada iskoristiti ovih preostalih nekoliko minuta da i na njega obratim pažnju, a vjerujem da će i u replikama odnosno u raspravama biti i na njega stavljen malo veći naglasak. Dakle, nekoliko brojki s te strane u računu financiranja se dakle ono što kolokvijalno kažemo ispod crte, vodi sve ono što između ostaloga su potrebe za financiranjem te godine. Nama je originalni plan računa financiranja iznosio 30,5 milijardi kuna koja bi sa sobom podrazumijevala planirani opet ponavljam, uravnoteženi proračun i sva dospijeća različitih vrsta i instrumenata našeg javnog duga, bilo da govorimo o dugoročnim obveznice, krediti, bilo da govorimo o kratkoročnim, trezorski zapisi kao i neki drugi elementi. Taj račun financiranja obzirom na već spomenuti i predviđeni deficit, ali i neke druge elemente koje ću obrazložiti se uvećava za dodatne 32,7 milijardi kuna i ukupno iznosi 63 milijarde i 412 milijuna kuna za ovu godinu. Ono što, ponavljam kao što sam to prezentirao na sjednici Vlade pa ću i sada reći, ako ima ijedna dobra stvar za istaknuti u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna za ovu godinu, a to je činjenica da smo više od pola toga već realizirali. Sa stanjem predlaganja državnog proračuna 35,6 milijardi kuna je već realizirano i prije samoga izbijanja covida vi se sjećate da smo na domaćem tržištu izdali najjeftiniju i najdulju u smislu ročnosti obveznicu na domaćem tržištu. Tri tranše u ukupnom iznosu od 15 milijardi kuna, s tim da je ona najkraća bila uz kupon odnosno uz pronos od 0,25%, najjeftinija ikad. A po prvi puta smo izdali i dvadesetogodišnju obveznicu. Također smo imali nekakva druga dospijeća u manjim obujmima. Po izbijanju same krize i kako mi je između ostaloga i zakonska obveza izvještavati matični Odbor za financije i državni proračun, a i HS u međuvremenu smo realizirali nekoliko transakcija. S jedne strane sa pojedinim najvećim komercijalnim bankama smo sklopili nekoliko bilateralnih aranžmana u ukupnom iznosu od 6,1 milijardu kuna, prosječne ročnosti oko pet godina u prosjeku negdje oko 1,3 do 1,5% godišnje kamate. Nakon toga smo također … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Od banke do banke, pojasnit ćemo sve poslije. Je, je važno je poslije ćemo samo kada budete replicirali. Nakon toga smo imali i refinanciranje jednog velikog trezorskog zapisa koji je prošli tjedan dospijevao u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna, on je refinanciran po uvjetima znači na godišnjoj razini 0,06 dakle gotovo nulta stopa i prije nekoliko dana smo izdali obveznicu na domaćem tržištu u iznosu od 1 milijardu 455 milijuna eura na 7 godina uz godišnju kamatnu stopu odnosno uz prinos i kupon od 0,75%. Dakle to je na neki način sastavni dio već izvršenog. Ono što pred nama ostaje, dakle u ovom računu financiranja je nastavak naših aktivnosti kako na domaćem tržištu kapitala, predviđena aktivnost i na međunarodnom tržištu kapitala u smislu izdavanja euro obveznice jer ne možemo zanemariti činjenicu da nam sredinom 7.mjeseca na naplatu dospijeva milijarda 250 milijuna dolara međunarodne obveznice koja je izdana još prije 10 godina kao i neki drugi elementi. Također računamo i u samom računu financiranja su predviđeni i izvori sredstava međunarodnih financijskih institucija. Svo ovo vrijeme vodimo intenzivni dijalog sa Svjetskom bankom, Europskom investicijskom bankom, Razvojnom bankom Vijeća Europe i nekim drugima te isto tako naravno sa EU. Vi dobro znate da se na razini EU pod našim predsjedanjem radi, nažalost ne toliko brzo kao u našim okolnostima, ali se radi na određenim instrumentima pa tako između ostaloga ako ste dobro čuli za onaj program tzv. SURE engleska riječ krilatica odnosno kratica koja u prijevodu praktički replicira ovu mjeru koju smo mi stavili u funkciju, a to je pomoć za isplatu dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta za zaposlenike. Sve je to sastavni dio ovoga računa financiranja i to je ono što smo između ostaloga i predvidjeli. I samo zadnji dio vezano za račun financiranja jel znam obzirom da ovdje ima dosta zastupnika koji obnašaju ili su obnašali i uvijek su vezani za lokalnu samoupravu u računu financiranja smo predvidjeli izvore sredstava u iznosu od 2 milijarde i 900 milijuna kuna, ono što smo nazvali beskamatni zajam za jedinice lokalne i područne samouprave i što isplaćujemo kako smo već sami naznačili kada smo predstavljali mjere, ovisno o mogućnostima do sredstava određenih smo došli, kako stignu zahtjevi, kako ih obrađujemo tako transferiramo. I isto tako jako važan dio je i onaj što se tiče na HBOR. HBOR u ovim okolnostima i svim ovim mjerama koje smo stavili u funkciju je izuzetno važna institucija, poglavito u onom dijelu koji se tiče novih kreditnih likvidnih sredstava za poduzetnike, tako da i ovi novi programi koji su stavljeni u funkciju, kao i postojeći, kao i sve mjere koje HBOR i ovako i onako uzima u obzir, bilo da govorimo o moratoriju i nekakvim reprogramima postojećih, ali, pardon, poglavito novih obveza, u iznosu od oko 3 milijarde kuna smo predvidjeli u ovom računu financiranje, dakle ono što smo napominjali još u krugu mjera. Obzirom na okolnosti i velik izazov očuvanja likvidnosti u sustavu, ideja je da Državni proračun bude to središnja točka jer ipak je puno jednostavnije, ne samo koordinirati nego pristupiti, kako domaćem, tako i međunarodnom tržištu ipak sa razine centralnog državnog proračuna, a onda tu likvidnost disperzirati na način na koji se treba. Evo, tako da, hvala vam lijepo na raspravi.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Imamo 23 replike. Ja ću pročitati samo ako netko možda nije registriran jer vas se puno javljalo. Dakle idemo ovako: Bulj, Grbin, Maras, Jovanović, Grmoja, Glasovac, Čuraj, Zekanović, Mišić, Žagar, Pernar, Perić, Panenić, Mrsić, Felak, Ante Babić, Lacković, Lalovac, Mrak-Taritaš, Dobrović, Stričak, Bauk, Bilek, Šuker, Borić, Grčić. Dobro, puno je bilo, evo, ja ću zapisati, Šuker, Borić, Grčić, znači 26 imamo. Krećemo redom, molim vas samo da se držite jedne minute. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, pad je gospodarstva, turizma. Međutim, zaboravili ste jednu vrlo bitnu stvar, na to nas upozorava Svjetska banka. Najveći pad će biti od doznaka naših građana koji šalju novac svojim obiteljima. Mi znamo da je to 6% BDP-a i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike koje su iselile naše građane. Koliko vi .../nerazumljivo/... to je 18 milijardi kuna godišnje, naši ljudi iz inozemstva šalju svojim obiteljima. Koliki pad tu očekivate, a moramo znati da je Hrvatska ugrožena prema Svjetskoj banci, koliki tu pad očekivate i što ste poduzeli za te ljude koji su u Irskoj, Njemačkoj, koje ste svojim politikama poterali vani, što ste poduzeli da se u Hrvatskoj barem mogu prijaviti na Zavod za zapošljavanje? Koje su mjere za te ljude koji su punili ovaj proračun dok ste se vi hvalili sa učincima i rastom gospodarstva, a u biti zbog loših politika su [[Upadica: Hvala.]] poterani vanka, što očekujete znači od doznaka?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo i u prijašnjim okolnostima kada ste otvarali tu temu na neki način, potencirali temu doznaka ili to su praktički transferi iz inozemstva naših ljudi koji rade, sastavni su dio, tada sam odgovarao pa ću i sada odgovoriti, oni su sastavni dio bilance plaćanja, dakle nečega što je u ingerenciji HNB-a, što je vrlo jasno, vrlo nedvosmisleno, transparentno, svi građani vide te brojke i koje vi također, citirate. Na nama je, nije odgovornost predviđati i planirati i na neki način elaborirati svaki detalj bilance plaćanja, ali uzeti u obzir prilikom planiranja. Jer, ono što kažete, i ako netko od naših ljudi koji radi vani transferira sredstva svojoj obitelji, bližnjima, itd., ti novci kroz različite vidove, bilo poglavito potrošnje ili već što god, imaju, naravno efekt i na proračun. Sve je to sastavni dio naših predviđanja i projekcija koja sam upravo sada elaborirao, dakle evidentno će i oni imati efekta na prihodovnu stranu proračuna.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Jasno je da je jedan od sektora koji su najviše pogođeni ovom krizom turistički, a unutar njega posebno su pogođeni mali iznajmljivači. Pročitat ću vam što stoji na službenim stranicama Porezne uprave. Iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodom plaćanja poreza do 30.3.2020. g. za obvezu koja je dospjela 31.3.2020. ostvarili su pravo na odgodu plaćanja te obveze do 30.6.2020. g. te se ista neće otpisati. Poštovani g. ministre, i vi i ja znamo da mali iznajmljivači neće ostvariti prihode koji su bili planirani za 4. i 5., a najvjerojatnije i 6. mjesec. S obzirom da je službeni stav Vlade RH obzirom na stranicama Porezne uprave da se te obveze neće otpisati, a da danas donosimo, odnosno raspravljamo rebalans, moje pitanje vama je, hoće li se te obveze otpisati ili će ih mali [[Upadica: Hvala vam.]] iznajmljivači morati platiti nakon 30.6.? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mi smo vrlo jasno i transparentno, nedvosmisleno sve kriterije propisali na razini Porezne uprave, ja vas se zahvaljujem i na replici obzirom da ste i potencirali i drago mi je vidjeti u medijskom prostoru da proteklih dana i tjedana ima dosta pohvala na račun Porezne uprave i ja ću iskoristiti ovu govornicu, također, se tome nadovezati jer mislim da su moji kolege u Poreznoj upravi odradili veliki posao, ovo nije bilo jednostavno i sve te mjere koje su stavljene u funkciju, kriterije, ali još važnije njihova provedba kao takva. Što se tiče privatnih iznajmljivača, o tome smo temi smo dosta razgovarali u obliku prijašnjih krugova porezne reforme, mislim da možemo zaključiti da smo zaključili izuzev onih koji su izuzeti od plaćanja pojedinih poreznih obveza ili nulte stope bilo gdje, da je to najmanje oporezivi segment općenito poreznog sustava i naravno da nećemo ga kao takvoga zanemariti, ali uzevši u obzir sve okolnosti, je li, kada govorimo o prosječnom iznosu po krevetu od 300 kuna godišnje, zapravo na neki način [[Upadica: Hvala.]] otkriva i ovo o čemu govorimo, ali u svakom slučaju, [[Upadica: Hvala ministre.]] kao što je vrlo jasno rečeno, kriteriji su propisani i definirani [[Upadica: Hvala vam.]] i Porezna uprava ih provodi. Hvala.
Idemo sada na zahtjev za stanku kolege Bulja, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Kluba Mosta stanku od 10 minuta na prijedlog rebalansa. Kao što sam rekao, kolegice i kolege, ovaj rebalans, tj. ova kriza razotkrila je sve politike loše koje su bile prema hrvatskom narodu. 2/3 Hrvatske su prazne. Kao što sam rekao u replici, 6% BDP-a, 20 milijardi kuna je od naših iseljenih ljudi. Uništena je poljoprivreda, kad smo najviše davali subvencija, govorite ministre o samodostatnosti, kad sam ja govorio o samodostatnosti i predlagao zakone, amandmane i govorio da moramo poticati domaću proizvodnju, a ne strani GMO proizvode, tada su mi govorili da su to moje klapnje. Turizam, apsolutno zabranjeno sve, propast će turizam. Jedino što neće propasti to su izbori, pa i oni koji su u samoizolaciji uvaženi ministre oni će moći ići glasati, a naši ugostitelji su u karanteni. Svi su, znači jednostavno ne funkcionira sustav. A ovi naši iseljeni ljudi prvi su izgubili posao, to je mladost koju ste lošim politikama uputili vani. Nisam zadovoljan vašim odgovorom. Što nudite tim ljudima koji su otišli iz Slavonije zbog loših politika, koji su otišli iz moje Dalmatinske zagore? Jedino što spominjete lokalnu samoupravu kao pozitivno, ukinite više županije. Vidite u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja je to tvorevina. Tvorevina koja funkcionira kao mafija. Uništili su moju Zagoru, 100.000 ljudi je otišlo od kad su na čelu Sanader i Boban i takvi. Poduzmite nekakve mjere. Ukinimo županije, pa će lokalne samouprave imati moći funkcionirati, pa neće virusi ulazidi gdje ne smidu ući, a na izbore ćemo moći ići oni koji su u izolaciji. Ovo je sramotna prikaz stanja u Hrvatskoj.
Kolega Bulj zahvaljujem. Odobravam stanku. Javlja li se još netko možda? Ako ne nastavljamo u 11 i 40. STANKA U 11,31 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa replikama. Prvi na redu odnosno treći sveukupno, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. ministre. Moje pitanje je jednostavno, vidio sam u rebalansu proračuna da iznos koji je namijenjen za obnovu štete u gradu Zagrebu iznosi ispod 100 milijuna kuna. Ono šta mene zanima, to je 400 puta manje, znači 400 manje nego šta je provizorno procijenjena šteta u gradu Zagrebu. Znači zanima me da li vi kao čovjek koji živi u Zagrebu, da li vi kao član HDZ-a koji podržava M. Bandića u Gradskoj skupštini, mislite da je u redu da idemo na izbore bez donesenog Zakona o obnovi grada Zagreba i da je u redu da značajnije ne stanemo iza Zagrepčana i Zagrepčanki i kažemo im da država stoji iza njih? Znači mislim da je sramota da nakon 45 dana, znači sad već skoro 50 dana u gradu Zagrebu, grad izgleda kao ruševina i da Vlada RH i aktualna gradska vlast se prema nama odnosi na ovaj način. Moram vam reći da sam zbog toga iskreno ne samo ljut nego i žalostan, hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dobro ste vidjeli u rebalansu proračuna osigurano je na poziciji Ministarstva graditeljstva dodatnih 100 milijuna kuna, tome tr4eba pridodati i iznos koji već stoji na razini 41 milijun kuna na Fondu za zaštitu okoliša koji se tiče subvencioniranje djela cijene onih tzv. kondenzacijskih bojlera, dakle govorimo o iznosima koji su u ovom rebalansu predviđeni za intervencije koje će u kratkom roku omogućiti i bi trebali omogućiti povratak naravno građana čiji su domovi zbog potresa oštećeni, ali isto tako i ono što ćete čuti za dva dana na sjednici Vlade i sve naše daljnje koje će između ostaloga u nekom horizontu na takvom jednom sveobuhvatnom zakon i rezultirati jer niti jedan rebalans niti jedan proračun niti je to nazovimo tako projekt ili šteta ili sve skupa vezano za jednu godinu, to je višegodišnje pitanje na kojem treba pristupiti vrlo sustavno i na jedan adekvatan način riješiti tu problematiku. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, moje pitanje tiče se zdravstva. Obzirom da se tiče zdravstva, ne mogu na početku ne čestitati svim medicinskim sestrama i tehničarima Međunarodni dan sestrinstva i zahvaliti se na ogromnim naporima koji čine da održe sustav zdravstva u stanju koji može zadovoljiti potrebama hrvatskih građana. U Hrvatskoj ima preko 41 000 registrirana sestra od čega u zdravstvenom sustavu radi gotovo 35 000 što je 45% sustava zdravstva. Bojim se da niste dovoljno ozbiljno shvatili u rebalansu problem zdravstva jer dospjeli dugovi su sigurno već blizu 5 milijardi kuna, ne vidim na koji način mislite riješiti taj dospjeli dug a sve ono što nas čeka u narednom periodu je samo povećanje obveza u sustavu zdravstva. Također, neozbiljno ste pristupili problemu dopunskog osiguranja jer je bilo potrebno osigurati dodatna sredstva za 200 000 osiguranika kojima će biti besplatna polica dopunskog osiguranja što je 160 milijuna od početka ove godine, nigdje toga nema u rebalansu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kratko će biti koliko stignem odgovoriti na vašu repliku ali obzirom da ima još liječnika u sabornici pa će biti vjerujem i tih replika dalje na pitanje zdravstva. 8,5 milijardi je stanje krajem prošle godine ukupno obveza u zdravstvenom sustavu kad se sve skupa zbroji od čega je dospjelo 3 milijarde i 800 miliona kuna. Trend rasta obveza je nastavljen i ove godine, to moram reći imamo podatke za 3. mjesec, nemamo još podatke sa lokalne razine, ali što se tiče HZZO-a i poglavito što se tiče tzv. kolokvijalno nazvanih državnih bolnica mogu konstatirati da je taj dug nastavljen. Ono što sam i uvodno rekao, dakle mi smo i prije samog rebalansa čitav niz preraspodjela u okviru zakonskim mogućnosti usmjerili na područje i pitanje zdravstva. Poglavito ono što je u tom trenutku bilo najvažnije osiguravanje respiratora, zaštitnih maski i sl. i nastavit ćemo u tom smjeru. Međutim, financiranje ove brojke ukupne nadilaze problematiku samog Covida i [[Upadica: Hvala.]] jednog rebalansa također. Hvala.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, što se tiče ovog rebalansa i njegovih pokazatelja sve nam je jasno. Izbori su na vratima pa se proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna što bi bio pad od 16%. Dakle, jasno je da ovo nije stvarni rebalans proračuna da je ovo fake, znači da je ovo fake rebalans proračuna i da ćemo pravi rebalans proračuna imati nakon izbora. I ja vas pitam, što mislite kako će hrvatski građani osjećati stanje u Hrvatskoj u 9., 10. mjesecu, a kako ga vide sada? Hoće li biti optimističniji u 9. i 10. mjesecu ili su sada optimističniji? Molim vaš komentar.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dobio sam puno etiketa u Hrvatskom saboru, najupečatljivija je ona bila o računovođi ili knjigovođi pa sam to demantirao, a definitivno nisam sociolog i psiholog koji može procjenjivati stanje nacije bilo danas, bilo za nekoliko mjeseci. Naša je uloga i zadaća svih skupa učiniti da se i taj psihološki element popravlja, unapređuje i u datim okolnostima zapravo sve što možemo dati da se, pa i ovakve izazovne situacije i njihovi negativni efekti minimiziraju što je moguće više. Što se tiče rebalansa, ponovit ću još jedanput, rashodna strana proračuna unatoč potrebama od 7 i nešto milijardi kuna za višim rashodima ostaje nepromijenjena. To je veliki, veliki napor koji smo u svega nekoliko tjedana uspjeli ovoga učiniti, kako bi između ostaloga zadržali tu rashodnu stranu na istoj razini i kako bi, ne bi stvorili dodatni pritisak na porezne obveznike odnosno dodatni pritisak na javni dug. Ali činjenica je 23,2 milijarde [[Upadica: Hvala vam.]] kuna je manje u prihodu proračuna. Hvala.
Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste roditelj, imate djecu i vjerojatno vam je poznato da u posljednjih mjesec i pol dana jedini tko održava sustav obrazovanja na životu su učitelji, nastavnici i roditelji. Ne Ministarstvo znanosti i obrazovanja tamo je potpuni raspad sistema. Možete mi molim vas odgovoriti na pitanje zašto ste odlučili ovaj nagraditi učitelje i nastavnike time što ćete im kroz rebalans proračuna uzeti apsolutno sve? Znači, ne samo osnovicu za 4% kao svim javnim i državnim službenicima, nego i božičnicu i regres i jubilarne i sve dodatke za koje su se borili 2 mjeseca u štrajku. Je li to baš bilo nužno uzeti im apsolutno, apsolutno sve i dovesti ih doslovno na prosjački štap?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa naravno da se ne mogu složiti sa vašim konstatacijama poglavito sa kvalifikacijama, mi između ostalog dijalog još uvijek vodimo i naša ponuda je na stolu. U isto vrijeme razgovor se nastavlja i ne bih u ovom trenutku ništa prejudicirao. Pridružujem se kao i kod prethodne pohvale i čestitke svem medicinskom osoblju također i našim učiteljima i koje održavaju također dobro ste apostrofirali uz pomoć roditelja poglavito za nastavnu, za djecu u nastavi nižih razreda sustav obrazovanja kao takav. Ponovit ću još jedanput, dakle i kad je bila tema i štrajka sa povećanjem osnovice od 1.1. od 2% odnosno za sustav obrazovanja 3% koje je stupilo još na snagu krajem prošle godine, ukupno su plaće za preko 20% povećanje u mandatu ove Vlade. Dakle, ovo o čemu govorimo i što je na neki način na stolu kao ponuda, vi sami dobro znate još u štrajku smo vrlo jasno komunicirali, za određeni dio tih povećanja sredstva nisu ni originalno bila kao takva predviđena, niti originalno [[Upadica: Hvala vam.]] ali opet ponavljam, 20 i nešto posto povećanje. Hvala.
Hvala ministre. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre u vašem govoru i projekcijama, naravno predviđa se pad BDP-a ovdje smo predvidjeli od 9,4 čuli smo da je komisija nešto blagonaklonija prema našem gospodarstvu pa predviđa manji pad, ono što je dobro, što mogu reći da kod ovog rebalansa ne predviđamo smanjenje državne potrošnje odnosno samog proračuna, a znamo da je udio BDP-a državne potrošnje 20%. Ono što nije dobro, što se navodi da je pretpostavka izvoz usluga 70% pad, a ako nam turizam padne za 50% to je 10% BDP-a, dakle samo to, ukupni turizam ako padne za 50%, to je 10% smanjenje BDP-a. Znači, prema ovome mi očekujemo rast BDP-a u zadnjem kvartalu. I zanima me što je sa europskim tečajnim mehanizmom odnosno što je sa uvođenjem EUR-a s obzirom na ovaj dug koji nam ide preko 86% BDP-a, što ćemo tu napraviti? Jer ja nisam onaj kunofil koji više volim kunu nego vlastite građane, ja mislim da bi EUR-o pomogo i te kako vlastitim građanima.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče prošli tjedan na sjednici Vlade ispunjena zadnja od 19 mjera koje smo prije gotovo godinu dana preuzeli u onom pismu namjere za ulazak u Devizni tečajni mehanizam II, dakle zadnja od 19 i sad ćemo također napisati novi dopis gdje ćemo izvijestiti europske institucije upravo o tome. Što se tiče Masterških kriterija na koje aludirate odnosno konkretno pitanje javnog duga, dakle još jedanput ću aludirati i reći. Dakle, 60% je ta granica, koliko će ona biti sutra i što će se dogoditi ne bih ulazio u te sad u ovom trenutku rasprave, međutim ako ste iznad 60% putanja pada, mora biti minimalno 1/20-tina razlike između trenutne razine i tih 60%. Hrvatska je protekle 4 godine smanjivala javni dug 4 puta brže nego što te odredbe kažu. Dakle, ispunjavali smo kriterij. Ovaj efekt koji je u konačnici kako ga sad vidimo jednokratni na rast javnog duga na 86,7 ne bi trebao nas odvratiti od te daljnje putanje smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. Hvala lijepo.
Hvala, hvala vam. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre. Volio bih da nam kažete, hrvatskoj javnosti, koliko ćemo u ovom sljedećem periodu dobiti pomoći, bespovratne pomoći novca od EU?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, iz postojeće ove omotnice dobar dio sredstva, a tu su također veliki napori napravljeni resora i pojedinih kolega ministara, poglavito Pavića i Aladrovića gdje smo iz postojećih omotnica koje su bile alocirane za određene namjene napravili preraspodjelu i prealokaciju upravo na ovo što je u ovom trenutku najvažnije, a opet ponavljam to je ova horizontalna mjera isplate dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta gospodarstvenicima. Također vi dobro znate da iza našeg predsjedanja dijalog odnosno pregovori o novom višegodišnjem financijskom okviru su u tijeku, kada i na koji način će oni biti okončani to ćemo još vidjeti. Mi smo s naše strane naravno činili i činimo sve da to bude za našeg predsjedanja, covid je imao svoj nekakav efekt i učinak. Naravno da govorimo o grantovima ili shemama pomoći, međutim paralelno sa time na razini EU stavljeni su ili trebaju biti stavljeni u funkciju i neke dodatne sheme koje se tiču kreditnih aranžmana koje ćemo također uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Kolega Mišić, izvolite zahtjev za stankom.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Ja sam vam postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, niste mi odgovorili. Ja sam pitao koliko, vi mi niste odgovorili i ja sada, ovo je moje vrijeme dopustite mi da ja sada vama postavim pitanje, a ja ću zapravo dati i odgovor jer u rebalansu piše, a tu brojku vi meni niste izgovorili. Ja ću pročitati ono što piše u rebalansu, dakle kada govorimo o prihodima ima stavka 623, pomoć iz inozemstva, o darovnici od subjekata unutar općeg proračuna. Ta stavka kaže da ćemo mi u sljedećem periodu odnosno nakon usvajanja rebalansa da planiramo dobiti 500 milijuna kuna, točnije 502 milijuna kuna manje novaca nego što smo prvotno mislili sa proračunom koji smo usvojili krajem prošle godine. Dakle 500 milijuna kuna manje. Za Hrvatice i Hrvate koji prate ovu sjednicu neka znaju, bilo je planirano 18 milijardi 756 milijuna kuna, a bit će 18 milijardi 253 milijuna kuna. Dakle, ja sam više puta naglašavao i ovaj puta ću reći, europske solidarnosti nema, mi nećemo dobiti lipe od EU i sami ste rekli da nismo dobili, da se još nešto pregovara, a vi ste rebalansom proračuna predvidjeli manje novaca. Dakle, europski projekt je pao na prvom testu, na prvoj stepenici, na prvoj prepreci, znači solidarnosti niti je bilo niti je ima, a ovo je jedan empirijski dokaz koji vi niste htjeli komentirati odnosno koji niste htjeli reći hrvatskoj javnosti glasno i jasno. Kada nam je najteže umjesto da nam EU u koju se klela hrvatska Vlada pomogne, a nama je najteže jer smo turistička država, gotovo isključivo turistička država, EU nam uzima novac odnosno vi rebalansom planirate manje novaca nego što smo imali.
Dobro, stanka će biti odobrena. Nastavit ćemo u 12,05, prvi je na redu kolega Mišić.
Nastavljamo dalje, slijedeća replika je uvaženi zastupnik Mišić Ivica.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Mariću, vidim da je država u problemu sa financijama ali sam zadovoljan kada ste otvorili autocestu sada u Slavoniji. Ja osobno mislim da vi vodite dobro financije ali moram napomenuti da danas željeznički promet je 15% povećan u odnosu na ranije pa vas pitam da li ste u rebalansu, vidim da niste, ali da li ćete predvidjeti da se željeznica od Zagreba do Vinkovaca napravi? Zašto? Zato što vidimo i sama autocesta hrani sve autoceste Slavonija prema Srbiji, sve autoceste naše hrani, tako bi željeznica Vinkovci, nekada je kroz željeznicu, kroz stanicu vinkovačku prolazilo 450 vlakova u 24 sata i sad se povećava, znači i Europa bi trebala o tome razmisliti, sada više vlakovi idu sa teretnim prometom i to je ono budućnost hoću reć Slavonije i razmislite o tome i mislim da je sad vrijeme da to se isto uradi kao što ste i autocestu. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, dobro ste apostrofirali i na neki način i trag ovog razmišljanja vašeg je podudarno s onim o čemu mi govorimo i u ovim okolnostima o kojima sam ja evo već sad puno puta i govorio i replicirajući, i na pad prihoda i na pad gospodarske aktivnosti i slično, postoji jedan dio koji nikako ne smijemo zanemariti a to je investicijska aktivnosti i država treba dati svoj doprinos, opet kažem u skladu s mogućnostima i ukupnim okvirom. Mi smo i pred sam rebalans a i proteklih dana i sa kolegama iz Hrvatskih cesta, autocesta, iz HŽ-a gledali naravno, resorni ministar kolega Butković, što i na koji način održati te planovi koji su originalno predviđeni, kojim smjerom dalje ići ali u svakom slučaju, uvijek taj naglasak na javne investicije poglavito one koje možemo financirati i sufinancirati europskim sredstvima, dakle europskim pomoćima kroz jeftine izvore financiranja da se kao takvi i nastave, tako da na tom tragu, ako nešto i nije predviđeno u ovom proračunu i rebalansu, sigurno da namjera je da se u perspektivama kao takvima ono predvidi. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala. Uvaženi ministre, mogli bismo reći da je ovaj proračun kratkog daha i kratkovidan. Zašto je to tako? Iz vaših riječi sam to pročitao. Rekli ste da je i to je financijski korektno, da ste se prenapregnuli da bi održali rashode na zadanim vrijednostima, na početnim vrijednostima i tu praktički nema zamjerke jer nije bilo lako napuniti te preraspodjele. Ali posve je jasno da ovo nije zadnji rebalans proračuna ove godine, da će ih biti još, zato kažem da je kratkoga daha. A zašto je kratkovidan? Vi ste ponovili ovo i kad se donosio proračun, ponovili ste istu stvar, što je ključna stvar za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsku ekonomiju uopće. Nama kad pada industrijska proizvodnja i izvoz, nama paradoksalno pada i uvoz. I to je ključ u strukturi hrvatskog BDP-a i zbog toga u ovom proračunu mi nedostaje ta politička poruka što su, koje su to reforme, kakve stvari kanimo poduzeti da bi ovu sliku promijenili. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ta uvozna ovisnost, o njoj smo i ja osobno i ovdje u Saboru smo puno pričali i mislim da je sada ona također dobiva nekakav svoj dodatni, dodatni važnost a tim više ja bi rekao sa spoznajom vrlo jasno, vrlo nedvosmislenom, činjeničnom a to je da ovakve okolnosti podrazumijevaju ili na neki način ukazuju na jačanje te domaće komponente samodostatnosti i osiguravanja samodostatnosti u čitavom nizu segmenata od prehrambene i poljoprivredne proizvodnje, industrije, evo u ovom konkretnom slučaju, farmaceutska odnosno kemijska industrija, tu je naravno i pitanje energetike i energetske dostatnosti, nažalost, još uvijek nismo našli nekakve značajnije zalihe nafte na našem području pa smo neto uvoznik određenih kategorija, ali opet umanjiti tu uvoznu ovisnost, umanjiti nekakvu zavisnost prema nekim globalnim tijekovima na koje ne možete utjecat, to je nekakva ideja koja se vidi i u ovoj krizi. Dal opet kažem jedan rebalans ili jedan proračun može prepoznati ili ne, ali to jedna od ključnih reformi koju svi skupa trebamo raditi, to nije samo pitanje državne i javne uprave. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi ministri Mariću. Prosvjetni radnici ostali su bez povišica, a vi ste ih lagali, vi ste im rekli povećat ćemo vam plaće pa ste se sada predomislili da nećete, a onda svaljujete krivnju tobože na koronu. Ali gospodine Marić, vi ste ti koji ste zabranili rad, vi ste ti koji ste gurnuli ljude u karantenu i izolaciju, vi ste ti koji ste zabranili turistima da dolaze. I dajte mi molim vas objasnite, vi ste jako pametan čovjek, oni koji voze turističke autobuse npr. znači prijevoznici, koji su uzeli te autobuse na lizing njima je rad zabranjen, turistima je zabranjen ulaz u zemlju, dajte objasnite kao pametan čovjek od čega će oni plaćati rate lizinga koje im i dalje stižu na naplatu? Vas uopće nije briga za te ljude, niti vas je briga za Hrvatsku. Lijete krokodilske suze za hrvatskim narodom, ali to nisu nažalost suze nego suze radosnice kada ih proždirete. Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Puno toga ste na neki način saželi, teško je u jednu minutu odgovoriti na sve. Nikog nisam lagao, tako ni učitelje odnosno sindikalne čelnike s kojima smo vodili pregovore protekle godine za ovu godinu. Opet ću ponoviti kao što sam maloprije i uvaženoj zastupnici odgovarao, za vrijeme ovog mandata mi smo od prvog početka, od prvog dana vodili jedan konstruktivni dijalog, svaki puta je rezultirao sa nekakvim iskorakom. … [[Upadica se ne razumije.]] nije, nije to je bilo tek na kraju, ali kakogod ali vaše tumačenje neću nikad moć ni promijeniti. Svake godine rezultiralo sa povećanjem plaća i daljnjim perspektivama i daljnjim pogledom prema naprijed. Mi i želimo i uvijek smo prepoznavali vrijedni trud svih djelatnika državnih i javnih službi, one koje ste i vi znali vrlo često u vašim javnim nastupima nazivati pogrdnim imenima. Za nas su oni vrlo korektni i vrlo dobri zaposlenici koji zaslužuju više plaće kao i svi u gospodarstvu, ali sve u skladu s mogućnostima. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Pernar.
Htio bih reći da je uvrijedio i mene i sve zaposlenike u javnom sektoru kada je rekao da sam ih nazivao pogrdnim imenima. To nije istina gospodine Marić, ja sa protiv mjera štednje i znate vi i zašto sam protiv mjera štednje. Hvala.
Povreda poslovnika uvaženi zastupnik Stričak.
Predsjedavajući. Kolega Pernar je povrijedio Poslovnik jer se nije pozvao na članak Poslovnika i nije govorio o tome nego je doslovno replicirao pa smatram da je zaslužio opomenu. Hvala.
Sada ste vi povrijedili Poslovnik, dobro. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Svjedoci smo s kojom brzinom su isplaćene naknade odnosno plaće poduzetnicima odnosno zaposlenicima, to je preko 480.000 zaposlenika koji su u rekordnom roku dobili naknadu za rad odnosno potporu koju je Vlada osigurala i to je iz onih preraspodjela bila preko milijardu i pol kuna. Ovdje smo sada svjedoci da se dodatno osigurava i za subvencije i za naknade kućanstvima itd. još dodatno 4,9 milijardi kuna i time se zapravo osigurava stabilnost kako poduzetnika tako i sigurnost svih građana u RH.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo i vi kao predsjednica saborskog Odbora za financije i proračun pratite svaku stavku i svaku brojku kako onog obračunskog, a tako poglavito ovog nazovimo ga tako likvidnosnog dijela. I sami dobro znate kao dugogodišnja financijašica da nije jednostavno u kratkom roku osigurati sva ta sredstva, ali naravno ne tražimo mi sada tu nikakve ni lovorike ni ne znam kakve zasluge, ali činjenica je da smo uspjeli i to i je bila naša namjera od samog početka da te mjere koje smo osmislili, dizajnirali što je moguće brže stavimo u funkciju i to je bila jasna naša intencija i kada smo prvi puta dolazili u HS i kada smo imali raspravu klubovi su podržali naše napore i na tome smo zahvalni. Ali kažem, još je važnije bilo da krene što prije moguće u tu implementaciju i to je ono što smo učinili. Rekao sam da smo osigurali likvidnost i za isplate koje su krenule odnosno kreću u 5.mjesecu za 4., radit ćemo tako i za idući mjesec isplate u lipnju za svibanj. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Poštovani ministre. Predstavljajući nacrt proračuna kojeg danas i mijenjate ste rekli da je on razvojan i stajalište Vlade je bilo da je razvojan i to je bilo u uvjetima normalnog funkcioniranja gospodarstva. Sada imamo krizno stanje u gospodarstvu gdje su potrebe značajno veće, a mi smo ostali na istoj razini, pa upravo ta konstatacija … mi smo očuvali rashode koji su bili, a ne bi li sada bilo potrebno i pojačati, sada kada su potrebe puno veće, pojačati. Nije to samo struktura jel državni proračun kao takav on se prelijeva iz državne blagajne on ide u sve potrebe koje imaju i logično bi bilo očekivat sada kada su potrebe veće da je država ta koja stane iza proračuna, iza prihodovne strane da svojim zaduživanjem još pojača ulaganje, svoju potrošnju, svoju investiciju da bi osigurali brzi povratak gospodarstva na onu koju očekujemo u budućem vremenu koja se bazira na onom tijelu što je bio do sada. Tako da evo smatram da tu treba ipak pomak napraviti od trenutnoga stanja zadržavanja.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa to sam nastojao u svom uvodnom dijelu zapravo i elaborirat, još jedanput ću reći, dakle potrebe za povećanjem i rastom na rashodnoj strani proračuna preko 7 milijardi kuna smo kompenzirali sa uštedama drugim stavkama. Nisu te uštede trajno neke od njih, trajno eliminirane, bilo odgode određenih projekata, nabave i sl., bilo nekakve stvarne uštede, Hrvatska predsjedava i dalje Vijećem EU, ali brojni sastanci koji su trebali biti planirani da se održe u Zagrebu i diljem Lijepe naše, se neće dogoditi odnosno nisu se dogodili zbog objektivnih okolnosti. Dakle čitav niz, i ja bih rekao, koloplet svih tih stvari koje se na kraju moraju uobličiti u jednu sliku proračuna. Ali proračun kao takav je odgovor na sve ove okolnosti jer s jedne strane osigurava provedbu ovih mjera koje smo stavili u funkciju, ali isto tako, naravno, mora gledati i ono što će se događati nakon toga i maloprije kad sam odgovarao i na pitanje o investicijama, bilo proračun, bilo izvanproračunski korisnici, bilo svi skupa, na tom tragu moramo nastaviti, jer koliko je važno koliko će Hrvatska pasti ove godine, prve godine krize, toliko je, ja bih rekao još i važnije ponukani [[Upadica: Vrijeme.]] prošlim iskustvom, koliko brzo ćemo se vraćati. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani ministre. Iskrcali ste sve skupa 6,4 milijardi kuna za potpore, odnosno dio jeste, dio ćete, ali je negdje je cifra oko 6,5 milijardi. Dio toga su sredstva EU i znate da je to sve potpora i da se to radi o potporama, a dali ste i tvrtkama koje isplaćuju dividendu. Da li ste spremni da objavite sve tvrtke koje su isplatile dividendu i dobile potporu? Tko će kontrolirati ispravnost toga jer Državni inspektorat to ne može jer nema ovlasti, a može samo HZZ koji nema ljudi. I s druge strane, da li razmišljate o tome da, s obzirom da ste dali desetke milijuna kuna velikim tvrtkama, da uđe država u vlasništvo tih tvrtki i da napravi ono što je napravila Njemačka koja će ući u jednu veliku ... [[Govornik se ne razumije.]] Vrlo jasno pitanje na koje želim vrlo jasne odgovore.
Odgovor.
Pa jasan uvijek odgovor tražite, naravno da je to vaše legitimno pravo, ja mogu reći da smo o svim tim stvarima i detaljima razmišljali, razgovarali do sada, ovo što smo napravili bi bilo ideja da se kriteriji stave u funkciju da može čim prije ići implementacija tih mjera. Sve smo rekli od početka da će biti javno i transparentno znano, pa tako i ova lista, HZZ je prije nekoliko dana, tjedana, objavio pa svi imamo uvid od prvog do zadnjeg koji je dobio i koliki iznos potpore i za koliki broj zaposlenika. Što se tiče same kontrole da li je netko eventualno negdje zlorabio odnosno da li su utvrđene određene nepravilnosti, i HZZ, što ste dobro rekli, kao davatelj koncesije odnosno takve vrste, ne koncesije, pardon nego potpore, je u obvezi kontrolirati, ali i druge institucije, naravno da mi uparujemo određene podatke između HZZ-a, Porezne uprave i sl., i naravno da će institucije postupati sukladno svojim ovlastima i zakonima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Damir Felak.
Poštovani g. ministre. Pa koristim ovu priliku prije svega, da pohvalim rad Vlade i donošenje svih ovih mjera vrijednih blizu 7 milijardi kuna kojima se pomoglo hrvatskom gospodarstvu da preživi ovo doba korone i da se sačuvaju radna mjesta, da se ne ostvare one zloguke prognoze od 400 tisuća nezaposlenih. Hvala Bogu, to se nije dogodilo niti će se dogoditi, ali moje pitanje ide u pravcu daljnjeg nastavka projekata koji su započeti prije svega, velikih infrastrukturnih projekata u željezničkom prometu i cestogradnji, konkretno projekta izgradnje pruge od Križevaca preko Koprivnice do mađarske granice. Isto tako, brze ceste od Križevaca prema Koprivnici, hoće li se ti projekti nastaviti i kojim tempom. Hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odgovor je da, nastavit će se. Dinamika naravno, ovisno i o ukupnim mogućnostima, financijski planovi što se tiče pojedinih izvanproračunskih korisnika odnosno državnih poduzeća koji su ti koji poduzimaju takve vrste investicija, nastojali smo maksimalno uklopiti u ove stvari o kojima vi govorite, a to je da se nastave investicijski tijekovi, ali opet kažem, i u skladu sa pojedinim i određenim mogućnostima. Na tome smo radili i radit ćemo i dalje, kao što sam odgovarao maloprije i kolegi Mišiću na njegovo pitanje vezano za pravac prema Slavoniji i prema Vinkovcima, isto tako, Koprivničko-križevačko, bilo koji dio Hrvatske, svi sami dobro znamo koliki su efekti, multiplikativni i ostali, javnih investicija, naravno, time više ako se one mogu još dodatno i sufinancirati bespovratnim sredstvima EU, dakle sve je to ono o čemu vodimo brigu, ali opet ponavljam, moramo se na neki način staviti u okvire svih naših mogućnosti pa će onda oni između ostaloga, i diktirati tu dinamiku koju ste me pitali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, rebalansom proračuna, ali i izvršenjem o Državnom proračunu omogućeno je preraspodjela sredstava unutar samog Državnog proračuna, ali i zadužene, kako na domaćem, tako i na međunarodnom tržištu. Dakle, s obzirom na naše devizne pričuve, koja je uloga HNB-a u tom slučaju u takvom zaduženju i razmišlja li se zapravo iskoristiti ta sredstva devizne pričuve koja zapravo i služe za održavanje likvidnosti u zemlji? Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ono što je važno i što je na neki način dobra stvar u ovoj krizi, da smo mi praktički od prvog dana za stol i doveli i imamo HNB, dakle njihovo uže vodstvo, odnosno sve stručne službe i na nekoliko stvari zajednički radili, poglavito, dosta važna tema je ono što se tiče do ovih sredstava i izvora likvidnosti, obrtnih sredstava za poduzetnike i sve one koji su pogođeni korona krizom. Ali, isto tako osiguravanje likvidnosti za funkcioniranje cijele države, mislim da smo tu itekako svi svjesni i svi na jedan, ja bih rekao malo teži način, uvidjeli, odnosno ponovno uvidjeli važnost i ulogu države i svij njenih službi, policije, vatrogastva, zdravstva i da ne nabrajam sada dalje. I sigurno da je važno da se ta likvidnost osigura na adekvatan način jer HNB je nezavisni regulator i ona sukladno svojim i zakonskim ovlastima koji je Hrvatski sabor je dao, postupa, međutim, mislim da se i iz svih ovih aktivnosti koje smo napravili po pitanju financiranja vidi da su, između ostalog integralni dio svih tih naših napora. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ministre, jedno pitanje. Da li je u rebalansu proračuna predviđeno mjere za potpore gospodarstvu za 6., 7. i 8. mjesec ili kaže se ono, 9., 10. vratit će se korona. Da li toga negdje ima? I nastavno pitanje, dakle, s obzirom da je rashodovna strana u cijelosti ostala ista 147 milijardi kuna, s obzirom da nemamo projekcije za 2021. g., mi ne možemo znati niti na koji način ćete vi krpati eventualne daljnje rupe i u tom dijelu bi ovaj prijedlog rebalansa proračuna bio necjelovit već za 6. mj. Ono što je moje pitanje, ukoliko ste preraspodjelama osiguravali dio novaca pa ste tako Središnjem državnom uredu za sport uzeli za športske građevine 16 milijuna, za lokalni sport i hrvatske ... [[Govornik se ne razumije.]] 14 milijuna, da li ćete imati više kome što uzeti ili će se ići na izjednačavanje stope PDV-a ili dizanje PDV-a kao što je to bilo u dosadašnjim krizama? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Puno toga ste pitali, koliko stignem, dakle, kao što smo na samom početku rekli, još predstavljajući mjere, negdje smo liniju vremensku morali podvući, znači što se tiče mjera potpora gospodarstvu, govorimo o mjerama za ožujak, travanj i svibanj sa isplatama u idućim mjesecima, to je ono što je u proračunu kao takvom rebalansu predviđeno, kao i mjere u poreznom dijelu, gdje smo također, rekli, 3 mjeseca sa eventualnom mogućnošću ekstenzije za dodatna 3, ovisno o tome kako se situacija bude, kao takva, razvijala. Što se tiče efekata i pogleda unaprijed, da u programu konvergencije je pogled već na iduću godinu. U pravilu smo program konvergencije donosili za trogodišnje razdoblje, ovaj puta smo se dogovorili na razini EU da gledamo ovu i idući godinu i vrlo jasno je vidljivo, dakle nakon pada od 9,4% ove godine, predviđamo rast od negdje 6,1%. Doduše, EU komisija je i optimističnija od nas, čak 7,5, a što se tiče deficita proračuna sa ovih 6,8% ove godine, iduća godina je 2,4% BDP-a. Što se tiče PDV-a i porezne politike, o tome ćemo uvijek razgovarati i razmišljati. U ovom trenutku kao takvome nije predviđeno nikakve dodatne porezne izmjene. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, spominjali ste u rebalansu vezano za dodatna sredstva za HBOR, pa možete li molim vas, samo nekakvu brojku koliko je sad trenutno HBOR odobrio sredstava zajedno sa poslovnim bankama prema poslovnim subjektima jer vidimo da je HAMAG BICRO zapravo, čitamo iz medija da je zapravo ova sva sredstva za koronavirus, znači za program kreditiranja, da je preko 5 tisuća zahtjeva, 10% da su tek obradili. Vidimo da je ta linija već zatvorena i druge linije, pa evo, čisto informacije možda oko HBOR-a jer ste spominjali da će biti dodatna sredstva, kako je trenutno situacija sa tim sredstvima prema poduzetnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, na dnevnoj bazi dobivam ažurirane podatke do 11.5., ne samo HBOR jer kroz sustav FINA-e, možda evo, čisto informacija i za vas, kako smo oformili i posložili taj cijeli sustav da se svaki zainteresirani za likvidna sredstva javlja na web sučelje FINA-e, FINA je to jedinstveno mjesto gdje je između ostaloga se radi i onda izračuni tog tzv. COVID score-a i nakon toga se usmjerava svakog na komercijalnu banku, odnosno HBOR je tu onaj koji će osiguravati tih 50% sredstava. Do, znači jučerašnjeg dana, 8 300 je izračuna COVID score-a, broj zahtjeva ukupno kumulativno 15 180, društva najvećim dijelom potražuju kredite za likvidnost, ali isto tako i za odgode, dakle moratoriji onih kreditnih obveza. Također, sve te podatke i sve te naravno, sve u skladu sa zakonskim obvezama ćemo i već sad radimo, jasno i transparentno objavljivati. Hvala.
hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Mi svi znamo da je ovaj rebalans koji danas ćemo raspraviti je zapravo forma, pravi rebalans će doći na jesen, kad ćemo vidjeti stvarne okvire i stvarne probleme. Ali ono što mene uvijek zanima i to u par navrata sam i tu vama postavila pitanje je vezano ono uz dan poslije. Dakle, ja pretpostavljam da postoji i određeni dogovori na razini EU ministara financija, mislim da postoje i neki drugi razgovori, što znači Zeleni plan, što znači razvoj gospodarstva, što znači aktivnosti koje ćemo raditi dan poslije, da se Hrvatska u sklopu drugih zemalja EU pripremi za neku novu normalnost. Mislim da je, između ostaloga i uz ovaj rebalans i onaj koji će biti na jesen, važno naglasiti da vidimo u kojem to smjeru idemo, koje su to reforme, koji su to eventualno gospodarski elementi i koliko je više Zeleni plan koji je Europa toliko najavljivala. Ja osobno sam mislila da je to izuzetno dobro i hvalila, koliko je on uopće izgledan, da li je u nekim fazama i kako će se on, odnosno kako će se Hrvatska u odnosu na to postaviti [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo nastavno i maloprije što je kolega Zekanović, uvaženi zastupnik također, otvorio kao temu, vi se sad na to isto referirate. Dakle na razini EU fokus je s jedne strane, kao i u našem slučaju dakle što možemo kratkoročno sad u ovim okolnostima, pa se između ostaloga, govorimo o reviziji onog Europskog stabilizacijskog mehanizma, pa govorimo o tom tzv. SURE programu za podršku zaposlenima, ali isto kao i mi, fokusirani smo itekako na upravo, što ste dobro rekli, dan poslije. Dakle, pogled unaprijed i nakon ovoga. I zato je taj tzv. Recovery Fund ili Fond za oporavak, nešto na čemu se počelo govoriti i razgovarati. Ja sam to nekoliko puta rekao, ipak se radi o 27 zemalja članica i ne možemo očekivati da brzina osmišljavanja i implementacije mjera bude onako brza kao što je kod nas, ali to je između ostalog nešto na čemu se radi paralelno sa raspravom o višegodišnjem financijskom okviru, koji je, evo sada koincidira sa COVID-om, ali zapravo predstavlja budućih 7 godina, odnosno idućih 7-godišnji financijski okvir. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, zapazi sam jednu zanimljivost dakle u ovom proračunu iako praktički u istom resoru, dva izvanproračunska korisnika državnog proračuna Hrvatske vode i Fond za zaštitu okoliša, praktički imaju dijametralno suprotnu financijsku situaciju. Jedni se zadužuju za 700 milijuna kuna, a drugi imaju viškove od preko milijardu kuna koje prebacuju iz godine u godine. Naravno da taj pojedinačni pristup dakle svog problema prema bankama, od toga koristi imaju isključivo banke. I drugo što sam primjerio da je klijentelizam kao odrednica donošenja odluka za raspored sredstava je jako prisutno, tj. pojačano, recimo u Fondu za zaštitu okoliša spominjali ste 41 milijun za kondenzacijske bojlere. Dakle onaj tko poznaje energetiku i rješavanje toplinarskog ustava danas, sigurno ne bi odvajao toliki državni novac za nešto što je svega 5 do 10 puta bolje a u kompletno je uvozna oprema, dakle taj novac je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mogao biti u funkciji razvoja gospodarstva kroz rješenja za koje imamo domaće proizvođače, nažalost nije.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa da, u pravilu i sami dobro znate, kad ste i obnašali funkciju ministra koliko je važna, važni financijski planovi i proračun izvanproračunskih korisnika, ja znam da u pravilu i kada govorimo i kad raspravljamo u Saboru, jako mali postotak replika i rasprave se svodi na njih, mislim da su oni važni iz perspektive javnih financija ali još više iz perspektive njihovog doprinosa gospodarskoj aktivnosti i ono što cijelo vrijeme pokušavamo i što je moguće više gurati prema onome da ta investicijska aktivnost bude ona koja stvara ekonomsku vrijednost, koja daje dodanu vrijednost pa tako sada kada govorimo i analiziramo svakog od njih pojedinačno, ali poglavito kada gledamo sve skupa i sigurno da i njihovi financijski planovi trebaju održavati naravno ograničene mogućnosti s kojima se sada suočavamo, maloprije su bila pitanja oko cestovne i željezničke infrastrukture ali isti tako i što se tiče recimo energetske obnove, zaštite od nekakvih poplava itd., itd. Sve su to stvari koje se u financijskim planovima kao takvima bi trebali biti predviđeni. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnika Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ministre. Pa nijedna vlada kod donošenja proračuna za 2020. g. nije računala sa epidemijom korona virusa a kamoli sa posljedicama koje će izazvati ta epidemija. Aktualna Vlada premijera Plenkovića smatram da se nosi odlično sa svim tim izazovima, o tome govore svi statistički podaci, a kad govorimo o rebalansu ovog proračuna, bitno je naglasiti da se ne staje sa investicijama jer investicije znače radna mjesta. Kad govorimo o području Varaždinske županije, od 2002. g. gradi se tj. pokušava se graditi OS Sv. Ilija. Od tada do danas se izmijenilo 6 vlada a tek upravo u mandatu ove se počelo sa gradnjom i nadam se da će se u iduće 2 g. izgraditi, hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo na vašoj replici također. Pa evo, nastavno i na prethodne neke koje se tiču ponavljam željezničke, cestovne infrastrukture, infrastrukture zaštite okoliša, voda pa tako i naravno sustava obrazovanja. Mi smo evo, što ste rekli i primijetili ste na prošlom tjednu i sjednici Vlade po pitanju škole u Sv. Iliji ali isto tako i nekim drugim školama o kojima se ja bi rekao, čak i u medijskom prostoru, javnom prostoru već zna, tu mogu nabrojati i školu N. Andrića u Vukovaru, Obrtničku školu u Sisku, Donji Miholjac, Krapina, Split, Dječji centar u Zadru, ima u Sl. Brodu škola za djecu s posebnim potrebama M. Ambruš, odnosno s teškoćama u razvoju, M. Stojanović u Babinoj Gredi kao i u Čakovcu, dakle sve su te škole pobrojane u jednom zaključku Vlade da između ostaloga ovisno i različitoj dinamici i implementaciji pojedinih mjera da li prikupljanje dokumentacije, nabava, natječaj i sl., realizacija, da Vlada stoji iza tih projekata. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa izuzetno je teška situacija i vjerujem da bio vrlo naporan posao pripremiti rebalans za koji smo svi s neke strane malo i strahovali kako će izgledat ali s obzirom na odluku Vlade da podupre prije svega i gospodarstvo i naše građane, mislim da se odradio prilično solidan posao, a mene samo zanima, postoji određeno smanjenje znači preraspodjelom jer nema, znači umanjenje rashoda, postoje određene obveze koje su preuzete potpisivanjem ugovora sa ustanovama, udrugama, gospodarstvenicima itd., pa me zanima da li će ti ugovori biti ispunjeni temeljem onih pravila kako su oni potpisani? Hvala lijepo.
Odgovor.
I u najtežim okolnostima kakve ove jesu, naravno da vladavina prava kao takva mora biti pa tako i određene obveze koje su preuzete, o njima treba i razgovarati i pregovarati i uzeti u obzir i novonastale okolnosti ali isto tako, barem je naš stav kao Vlade i to smo pokazali u nekoliko slučajeva, ne samo ići bez takve vrste dijaloga. Dakle, u datim okolnostima kao što i sami znate, ponovit ču još jedanput, praktički 1/5 prihoda je izbijena iz samog državnog proračuna, dakle 23,2 milijarde kuna za ovu godinu kojih nema, kojih nećemo prikupiti onda sukladno tome naravno se moraju revidirati i nekakve ostale stavke na rashodovnoj strani, ali uvijek naravno smo spremni na dijalog, na raspravu, na konstruktivni pristup, ako nešto se i eventualno ne može realizirati u najkraćem mogućem roku, naravno, postoji nekakva dinamička komponenta koju onda uzmemo u obzir pa tako i na ono što referirate. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre, u svom uvodnom djelu ste spomenuli izvanproračunske korisnike. Dakle, njima su izvorni prihodi u odnosu na plan smanjeni 11%, ali su smanjeni i rashodi po prilici negdje za 4%. Također, vrlo bitan segment u rebalansu ovog proračuna su beskamatna sredstva koja će se u vidu kredita dati jedinicama lokalne samouprave, zašto ovo govorim? Zato što će se i kao što se predviđa smanjenje prihoda izvanproračunskih korisnika, tako će doći i do smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave ne samo s osnova poreza na dohodak, nego i s osnova komunalne naknade, a to su dva najizdašnija prihoda jedinica lokalne samouprave i ono uz sve dobro što je Vlada napravila s ovim mjerama oko sačuvanja radnih mjesta i sve skupa, ono što nam se ne smije u budućnosti dogoditi, da ono što da tako kažem, na određeni način pod kapom Vlade, da to postaje generator nelikvidnosti jer to je, ako se to nam slučajno dogodi, onda smo u velikoj opasnosti. Dakle, sad s obzirom na ove pokazatelje imamo priliku preventivno djelovati.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. U pravu ste jer upravo to i je jedna od naših osnovnih namjera svih ovih mjera bila uz fokus na očuvanje radnih mjesta i isplate plaća, očuvanje sustava likvidnosti. Ne samo države kao takve u nekom uskom ili najužem krugu ili smislu, nego i puno šire, država je velika, država ima jako puno svojih na neki način doticaja sa različitim segmentima, ne samo gospodarstva i društva i država treba biti ta koja će olakšati drugima njihove likvidonosne probleme, a ne dodatno ih još na neki način onemogućavati i otežavati. Zato i je ono što sam uvodno rekao, kad sam govorio za govornicom o računu financiranja, da naša namjera je od početka bila da sav, sve te potrebe financiranja se, koliko je moguće više centraliziraju, ne zbog nekakve naše diskrecijske odluke, nego to ipak jednostavniji način, a ne da sada 576 jedinica ide po tržištu kapitala i financijskim tržištima u potrazi za likvidnošću. Puno je jednostavnije da mi na centralnoj razini i onda ovih predviđenih 2 milijarde i 900, kako smo sada u računu financiranja stavili na adekvatan način po kriterijima koje smo utvrdili, disperziramo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Najprije čestitka vama i Ministarstvu financija, čitavoj Vladi na svemu što činite da zadržite javne financije na jednom nivou koji je obećavajući. Ono što mene interesira je pitanje poreza na smještajne jedinice, onaj paušalni porez o kojem je već danas bilo riječi. S obzirom da dolazim iz lokalne samouprave, a da imamo na obali gotovo 110 tisuća malih iznajmljivača i oni svakako sa zebnjom očekuju i ovu turističku sezonu i svaki rashod je svakako i njima važan. Zato pitam, s obzirom na neke mogućnosti koje postoje, što je vaš sljedeći potez. Da li ćemo imati barem djelomičan otpis, čitavi otpis, znači svih dugovanja koje imamo za ovu godinu, s obzirom na sezonu kakva bude, ili ćete možda pružiti priliku lokalnim samoupravama da u toku godine možda donese i neke drugačije odluke s obzirom da ste tu ovlast spustili bili i na njih kroz porezne izmjene, što je možda također, neko od rješenja. Ali, naravno, vidjeti ćemo što će biti kroz sezonu, ali barem nekakvu nadu da vidimo što će se desiti po tom pitanju.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, nastavno na ono što je kolega Grbin maloprije bio pitao, nisam stigao sve odgovoriti, ali dakle, i dobro je citirano sa web stranica Porezne uprave, dakle nismo zanemarili ni taj segment, dakle privatnih iznajmljivača, obzirom na okolnosti i obzirom na predviđanja vezano za turističku sezonu, sigurno jedan dio koji će, i osjeća naravno, efekte. U isto vrijeme, što sam i maloprije rekao, dakle to je u smislu poreznom nekakvom, opterećenja, među najniže, ako ne i najniže oporezivi segment kao takav, ali naravno, ne smijemo ga zanemariti. Dakle, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, kako je taj sustav oformljen, on se plaća kvartalno, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, to je praktički, oslobođenje je već kao takvo učinjeno, to vrlo jasno piše i u tim kriterijima koje smo i definirali i propisali i koji stoje na mrežnim stranicama Porezne uprave. Za sve dalje, kao što i dosad, što se tiče lokalne samouprave vrlo često otvaramo tu temu, spremni smo i otvoreni na razgovore, ovisno o razvoju situacije, razgovarati i sami znate, kada smo krenuli sa ovom dodatnom fiskalnom decentralizacijom, da smo znali i produljavati određene rokove za gradska i općinska vijeća da donese takve odluke. Dakle, o tome uvijek smo spremi sjesti za stol. Hvala.
Hvala. Zadnja replika je uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. G. ministre, danas ste nažalost izbjegli odgovor na puno direktnih pitanja. Ja ću vas samo podsjetiti. Znači koliko su državne institucije, HBOR i HAMAG do sada odobrile kredita, ne koliko prijava ima, nego koliko su odobrile? Drugo pitanje, zašto niste zabranili isplatu dobiti firmama koje su koristile potpore za očuvanje radnih mjesta? Kolega Mirando je to pitanje. Zašto niste omogućili da velikim firmama koje su uzele velike iznose kroz ove potpore, da država uđe u suvlasništvo tih firmi. Pola %, 1%, 3%, ali da se zna. Zašto ste rekli da su ovdje potpore kompenzirane troškovima investicija, manje-više, pa čak i iz onih iz EU fondova. Dakle, investicije, rezanje plaća i ostalo što ima vrlo negativan učinak na BDP.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, očekivao sam isto vašu konkretnu neku repliku ili pitanje, a ne sublimaciju svih onih prethodnih. Ja ću kolegi Lalovcu do kraja rasprave podnijeti sve, kao i svima, što se tiče konkretnih brojki od HBOR-a i HAMAG-a, jednostavno ne mogu baš ni sa svim podacima raspolagati u svakom trenutku. Dao sam ono izvješće koje dobivam svako jutro, a to je po pitanju tih zahtjeva. Koliko je odobreno, što se tiče HBOR-a, što se tiče komercijalnih banaka, one će to također, jasno komunicirati. Zašto nešto nismo ili jesmo napravili, pa evo, dozvolite naravno, možemo uvijek elaborirati, ali je naše, neću reći pravo, ali i obveza gledati o širim aspektima, tako da ja nisam isključio niti te prijedloge odnosno što je kolega Mrsić navodio kao nekakvu vrstu teze iz naših daljnjih razgovora. Rekao sam da smo utvrdili određene kriterije koji su dosta jednostavni i dosta prohodni, ali nisam eliminirao mogućnost da se ti kriteriji i korigiraju, odnosno da se kao takvi, moguće i pooštravaju, ovisno o tome što će nam prvi nalazi pokazati. Hvala.
Hvala. Sad smo iscrpili ove prve replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne javlja se nitko. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Vrlo konkretno, ali evo, htio sam ga sad postaviti jer sam znao da ču raspravljati nakon ove replike. Dakle, ključno pitanje u ovom rebalansu koji je definitivno baždaren na 15. 6., dakle ovo je rebalans prvi u nizu koji će se ove godine dogoditi i on de facto sada bilježi jednu situaciju u kojoj mi trenutno jesmo ali ne daje odgovore što će biti iza 15. 6. Zašto govorimo o 15. 6.? Zato što 15. 6. istječe ključna mjera i de facto u proračunu najvažnija i financijski i na svaki drugi način a odnosi se na očuvanje radnih mjesta. Dakle, mjera teška 6, 6,8 milijardi kuna sa oslobađanjem od plaćanja doprinosa za sve one firme koje su imale gubitke iznad 50% prihoda. I mi nemamo još uvijek odgovor, dakle to je moje pitanje ključno, što će biti sa tih 500 radnih mjesta iza 15. 6.? Gdje je odluka da se ta mjera produžava iduća 3 mj., gdje je u ovom proračunu jeste novac kojim će se ta mjera financirati? Nema ga, nije unutra prikazana. To su ključna pitanja, ljudi. Prema tome, ove ja bih defetističke prognoze nekih analitičara da će biti 400 000 nezaposlenih krajem godine, ja mislim da je to pretjerivanje. Ali isto tako mislim da je u ovom trenutku već oko koliko, 170 000 ljudi bez posla i da bi vrlo lako od ovih 500 000 barem onih koji su direktno i baš indirektno vezani za turizam, moglo ostat stvarno bez radnog mjesta. Procjene su u turizmu da će prihod biti negdje na razini 25, maksimalno do 30% onoga što smo lani ostvarili. Rekli smo maloprije 11% u bruto dodanoj vrijednosti direktno i barem još 10% indirektno je utjecaj turizma, pa vi sad računajte. Prema tome, vi morate zaštitit ove ljude, dakle ovi ljudi moraju znati što će biti sutra s njima. Pa čak i ako se dogodi nevolja, i da oni stvarno završe jedan dio, recimo stotinjak tisuća ljudi što je vrlo izgledno od ovih 500, završe na zavodu za zapošljavanje, vi tamo morate osigurati novac, novi novac za naknade za nezaposlene. Ni tog novca ja nisam vidio da u rebalansu ima prema tome, s pravom tvrdim da je ovo rebalans apsolutno privremeni, vrlo improviziran u svim svojim elementima i da pokriva samo stanje do kraja lipnja ove godine. Dakle, ulazi se jednostavno u izbornu fazu, na neki način se želi prikriti detalje pa i ove važne stvari, ja bi rekao koje evo pokušavam danas istaći hrvatskoj javnosti. Još jednu stvar želim reći. Sve zemlje u našem okruženju, osim mjera za gospodarstvo, imale su mjere za građane, SDP je na vrijeme to identificirao, složio paket, paket je bio težak od 2 milijarde kuna, vi to niste uvažili, nažalost, ja ću vam samo reći što su susjedi Slovenci napravili. Dali su socijalni dodatak umirovljenicima između 130 i 300 eura ovisno o visini mirovine, dali su samozaposlenima mjesečni osnovni dohodak od 700 eura, od 700 eura, za sve one kojima je ugašen obrt odnosno zanimanje uslijed krize. Da li su isto tako poljoprivrednicima i ribarima koji se tretiraju samozaspolenima također osnovni dohodak od 700 eura? čak su i studentima u Sloveniji dali 150 eura po svakom studentu. Zašto? Zato jer jedino potrošnja i potražnja u kratkom roku može zadržati kakvu takvu ekonomsku aktivnost i spriječiti ovaj pad koji se nama dogodio. Zamislite, ljudi su više ulagali i imaju manji pad BDP-a, dakle imaju veći deficit ali imaju manji pad BDP-a a mi imamo manji deficit i imamo veći pad BDP-a. To je temeljna ekonomska logika u ovakvim kriznim situacijama. Zašto hrvatska Vlada koja se cijelo vrijeme hvalila da je sredila financije, da je puno bolja situacija u ovom trenutku, vidim da premijer cijelo vrijeme o tome govori, da je sada puno bolja situacija nego prije 10 g. ili 12, 2008., i da je sve to super ali mi to nismo iskoristili i naše fiskalni stimulans odnosno tzv. fiskalna bazuka kako je zovu ovi tamo pri MMF-u je 1,7% za razliku recimo od Slovenaca čiji fiskalni stimulans, dakle govorim samo o proračunu, samo o onome što ide kroz proračun, ne kroz HBOR, ne kroz HAMAG, ne kroz bankarski sustav, ne likvidnost, samo fiskalni stimulans, 6,5% odnosno oko 3,5 milijarde eura su Slovenci ulili kroz ove potpore. Vi se možete smijati a ja ću vam donijeti, evo tijekom rasprave ću vam donijeti izvod iz mjera slovenske vlade koji govori o 6,5%-tnoj potpori, kolega naš, moj i vaš kolega pa i prijatelj mogli bi reći, Velimir Šonje je o tome pisao, pročitajte malo njegov prilog, ja vjerujem da cijenite Šonju kao što ga i ja cijenim, dakle iz njegovog članka sam ove podatke izvukao o ograničenom fiskalnom stimulansu vezanom direktno za proračun. Hrvatska 1,7%, Slovenija 6,5%. I tu nema uopće dileme, vi se možete smijat sad, dovodi to u pitanje ali evo, to je očigledno stil danas rasprave vaše za razliku od svih do sad ja bih rekao rasprava u kojima ste bili puno samouvjereniji, puno uvjerljiviji, niste krili neke važne stvari i činjenice, a danas očigledno je situacija posve drugačija kad imamo 25 milijardi registriranog deficita u ovom rebalansu i kada imamo jako, jako puno još neizvjesnosti i rizika i skrivenih deficita. Sad smo ovdje govorili o lokalnoj samoupravi, evo tu načelnika i gradonačelnika, neka vam kažu koliki će njihov deficit proračuna biti. Milijarda koju ste vi računali svojim projekcijama je kako bi to rekao, zrno soli, dakle to je ništa u odnosu kakav će stvari deficit u lokalnoj samoupravi, sad je kolega Šuker o tome govorio, biti. Znači milijardu kuna i više od toga će imati samo grad Zagreb. Pa neki dan je gradonačelnik sa cijelom svojom svitom izašao na konferenciju za novinare i govorio kako će mu milijardu kuna falit u proračunu. A gdje drugih 555 jedinica u državi? Ma o čemu mi ljudi, pričamo? Pa ja ne želim ovdje širiti defetizam, ali dajte budimo realni, ovo je velika kriza, ozbiljna kriza, s velikom neizvjesnošću onoga što će se događati u narednim tjednima i mjesecima i vi morate biti svjesni toga da državu 4 mj., sada kada ulazimo u izbore, 4 mj. do formiranja nove Vlade, ne možete ostaviti u vakuumu, niste donijeli mjeru za zaštitu radnih mjesta odnosno njeno produljenje, niste riješili moratorij na kredite zakonski na 12 mj., ljudima uzimaju autobuse, čartere, apartmane koje su gradili, stanove itd., banke i leasing društva jer nemaju drugog izbora, nema zakonskog okvira za produljenje roka moratorija, nema kredita za likvidnost, ja ću vam dati odgovor. Znači niti jedan kredit poslovne banke nisu odobrile ni bez garancije ni s garancijom HBOR-a odnosno države. To je podatak, ja ga imam a vi ga očigledno nemate. Dakle ništa nije odrađeno, ništa nije učinjeno da možemo normalno ući u drugi dio ove izrazito krizne i neizvjesne godine. Ovo nije kritika samo vama, ja jedinu zamjerku vama imamo što vi o tome tako skučeno ja bih rekao i sa strahom, govorite jer bliže se izbori i teško je priznati ovu situaciju u kojoj trenutno jesmo, ali ljudima treba reći istinu a istina je upravo ovakva. Prijeti otkazi, prijeti gubitak radnih mjesta posebno u turističkoj djelatnosti i turističkom sektoru i svim vezanim djelatnostima toga. Svi drugi će nekako se možda i prilagodit ali tu će biti najveći problem, prema tome, ljudima treba premostiti ovu situaciju, treba im uvesti moratorije 12 mj., treba im dati kredite za likvidnost, treba im omogućiti da ovo prežive a onda poslije nekako ćemo se izborit da vratimo BDP i vratimo cijelu situaciju u neku povoljniju poziciju.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Zapravo današnje brojke o strukturi rebalansa nam zapravo pokazuju strukturu hrvatske ekonomije i ono što je zapravo činjenica je da kada gospodarstvo pada 9%, da nam porezi koji su, pogotovo ovi porezi iz potrošnje koji nam čine većinu našeg proračuna, da padaju brže. Znači BDP pada po stopi od 22%, trošarine po stopi od 16%, znači indirektni porezi, znači govorimo o potrošačkim porezima jer jednostavno takva nam je struktura naše ekonomije, imamo veći udio usluga, to nam pokazuje zapravo i naša platna bilanca nam pokazuje bilanca plaćanja da je veća struktura usluga 2020. nego što je to bilo 2008. g., znači orijentirani smo na rentijerstvo, na usluge, na izvoz usluga i zapravo kada se dogodi ovakav, jedno ovakvo zaključavanje ekonomije, vidimo dam porezni prihodi koji su zapravo stup proračuna, padaju pod dvoznamenkastim brojevima i to je ono što je zapravo veliko upozorenje. Ono gdje jedino je pozitivno između 2008. i sadašnje 2020. g. je pristup financijskim tržištima. Ministar jesam rekao da nam dospijeva jedna velika obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara koje je 2010. g. pod da ne kažem teškim mukama bila izdana uopće prikupljena taj dio, po kamati od 6%, kada po meni i ta struktura i deficit nije bila takva kakvu imamo danas a vidimo da danas ministar govori da se možemo zadužiti po 0,7% Znači 0,7% se možemo zadužiti kad prijavljujemo deficit od 25 milijardi a zapravo onda kada su bila struktura, kada je bila drugačija struktura, nismo mogli uzeti ni po kamati od 6%. E znači struktura financijskog tržišta se u potpunosti promijenila, u potpunosti se promijenila i to je jedini i isključivi instrument Vlade da može braniti krizu i to Vlada čini, isključivim instrumentom zaduživanja ili putem mirovinskih fonda ili putem banaka ili HNB-om kroz kreiranje ponude jer je novac toliko jeftin da je on na razini 0,5, 0,7% do 1% i to je zadnja i jedina brana zapravo cjelokupne gospodarske aktivnosti. Budimo iskreni i realni, i ovaj dio novaca što se isplaćuje građanima, ovih 6 milijardi kuna isključivo dolazi do zaduživanja, sam ministar je rekao kako je ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija EU-a puno su puno tromnije u odobravanju sredstava prema zemljama članicama i u tom kontekstu i isključivo i zadnja brana i ovog proračuna i rebalansa i gospodarstva je zaduživanje. Ono što je zapravo ovdje bilo rečeno a to je nemam nažalost vremena ali svakako kakvo će biti stanje javnih poduzeća. Ministar je ovdje govorio o izvanproračunskim korisnicima, njih 10 koji su sa 700 milijuna plusa išli na 2400 minusa, znači delta oko 3 milijarde kuna, međutim pitanje je kakvo je još stanje šireg djela javnih poduzeća a znamo da pogotovo iz sektora prometa, da su bili u minusu kada su bila dobra vremena, kada su bila bolja vremena da su bili u minusu, znamo da prometa nema, znamo da turista neće biti, postavlja se pitanje kako će biti, šta će biti sa Croatia airlinesom, šta će biti sa Jadrolinijom, zračnim lukama, brojim javnim poduzećima koja nisu dio ovog proračuna ali su zapravo indirektno vezane za proračun, tako da sigurno a oni su direktno vezani upravo zbog zaključavanja i nemogućnosti da građani putuju, znači to će sigurno u budućnosti doći prema Vladi odnosno prema ministarstvu za nekakva dodatna sredstva, to su svakako rizici dodatnog opterećenja. Ono što je najbitnije ovdje reći da je ekonomija povjerenje i da je to jedna psihologija potrošača. Ono što je najavljeno, a samim mjerama sada vidimo da brojni epidemiolozi najavljuju da će biti nastavak recesije odnosno krize virusa u 9.mjesecu i da psihologija potrošača je tu vrlo jednostavna, odgađanje svih mogućih kupovima. Vidimo da je u 4.mjesecu samo tisuću automobila kupljeno odnosno registrirano u RH, znači da sve neke veće kupovina osim kruha, brašna, ulja, šećera itd. one potrebe znači ljudi isključivo kupuju to, sve ostalo odgađaju. I to je onaj problem, to je onaj problem hoće li biti pad 9%, 15 ili 20. Sve investicije, privatne investicije jel građani ne znaju, poduzetnici ne znaju kako će biti zaključavanje, to je najveći problem i proračuna i rebalansa i ekonomije. Psihologija potrošača, neznanje šta će se dogoditi u 9.mjesecu, svi su se zatvorili ne samo ovaj dio nego neće biti investicija privatnog sektora i neće biti potrošnje, to je najveći problem. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Današnji rebalans proračuna o kojem raspravljamo pokazuje prve naznake ozbiljnosti ekonomske krize koja je pred nama, međutim svejedno je riječ tek o tehničkom i privremenom rebalansu koji se teško može temeljiti na nekim ozbiljnijim procjenama. Još uvijek Hrvatska pa i hrvatsko gospodarstvo u mnogome ovisi i podložni su …, nitko ne zna kako će se razvijati epidemiološka situacija i to ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi i u svijetu. Tek smo kao i druge zemlje počeli popuštati mjere karantene i tek ćemo vidjeti kakve i kolike će biti ekonomske posljedice u cijeloj ovoj priči. Ono što se ipak čini izvjesno je da će hrvatsko gospodarstvo korona krizom biti pogođenije od prosjeka EU. Prva predviđanja Europske komisije opet nas stavljaju na samo začelje s padom BDP-a od gotovo 10% i ponovo se nalazimo u grupi zemalja s Grčkom, Italijom i Španjolskom koje će najviše trpjeti. Jasno u Vladi će reći da oni nisu krivi za korona virus niti za ovu krizu te da su ovom krizom pogođene sve države EU, bez iznimaka. Ipak kada gledamo predviđanja za neke druge zemlje kojima će BDP pasti 4 ili 5% možemo te brojke gledati s određenom ljubomorom, znajući da su njihove vlade i njihove gospodarske politike bile kudikamo bolje i uspješnije od politika naše Vlade i to ne malo uspješnije nego dvostruko uspješnije. Slično tome iskustva ranijih kriza naučila su nas da naše ekonomski oporavak traje i do tri put duže od uspješnijih i stabilnih europskih ekonomija. Sve su naznake da ćemo isti scenarij gledati i sada, to sve možemo zahvaliti ovoj Vladi koja je propustila da u mandatu za nama provede potrebne reforme. Što se tiče samog ovog rebalansa, to sam i kroz repliku rekao i njegovih pokazatelja, jasno je da su izbori na vratima pase proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna i to je pad od 16%, no i to su samo predviđanja koja su za sad više utemeljena na astrologiji nego na pouzdanim i konačnim pokazateljima pa ćemo pravu istinu i stanje stvari saznati tek nakon izbora. Ono što upada u oči i što nas posebno brine u ovom rebalansu je pad od 500-njak milijuna kuna na stavci pomoći iz EU, to je posebno čudno s obzirom na sve informacije koje su dolazile iz Vlade da će EU osmisliti programe i dodijeliti državama posebna sredstva za borbu protiv gospodarskih posljedica korona krize. Smanjenje ove prihodovne stavke pokazuje i koji su i kakvi razmjeri zaustavljanja sredstava investicija, zapravo investicija financiranih sredstvima iz EU i smatramo da je takav koncepcijski pristup u borbi protiv ove gospodarske krize pogrešan. U europski proračun Hrvatska je do sada uplatila 21 milijardu kuna od kako smo postali članica, do sada se nismo proslavili u povlačenju sredstava iz EU i zaustavljati sada projekte kada smo na kraju jednog višegodišnjeg financijskog okvira čini se neracionalnim. Ono što nas još zabrinjava u cjelokupnoj gospodarskoj slici Hrvatske je predviđeni pad izvoza i to za 15% uz istovremeni rast uvoza od 12%, pa će se naša vanjskotrgovinska bilanca koja i onako nije blistava još i pogoršati. Naravno uz sve navedeno prijeti nam i galopirajući rast nezaposlenosti. Predviđanja Vlade su da će ta stopa porasti sa 6,6% na 9,5%, mi u MOST-u osobno mislimo da će situacija u stvarnosti biti i gora, a s obzirom da smo krenuli s otvaranjem granica možemo očekivati da će se u Hrvatsku vratiti solidan broj naših ljudi koji su u posljednjim godinama iselili iz Hrvatske, a sada bi mogli ostati bez posla za kojim su nekoć otišli. Uskoro će isteći i mjera za očuvanje radnih mjesta tzv. državni minimalci i tada ćemo se tek početi suočavati s pravim razmjerima ove krize i posljedicama za građane. Zato sam pitao ministra Marića u replici ne da mi kaže i procjenjuje kako on doživljava atmosferu kod građana, jesu li oni pozitivni ili negativni, nisam ni smatrao da je on nekakav psiholog koji bi na takva pitanja trebao odgovarati. Ja sam ga pitao na konkretnim financijskim pokazateljima ako oni budu, a bit će puno gori u 9.i 10.mjesecu jasno je da će raspoloženje hrvatskih građana i njihova egzistencija biti ugrožena i jasno je zato ova Vlada forsira sada izbore i zašto su do jučer oni u samoizolaciji bili bioteroristi, a danas su oni koje se zove na biračka mjesta, sve što trebaju je staviti maskicu na lice. Dakle, što je ovdje bitno? MOST je kroz cijelo vrijeme predlagao konkretne mjere koje su se odnosile i na ovo razdoblje karantene i zastoja u gospodarskom društvenom životu, al neke naše mjere su i mjere za dan poslije kada izađemo iz karantene kako bi gospodarski oporavak i uzlet bio brži, dinamičniji i snažniji. Naše mjere idu za stvarnom promjenom, promjenom paradigme, promjenom kako se, kako se uopće država odnosi prema gospodarstvu i privatnom sektoru tretirajući ga kao partnera i suradnika, a ne kao ovcu za šištanje i krpu za iživljavanje. Za sad je država preuzela na sebe teret krize, teret nelikvidnosti i teret dobrog dijela radničkih plaća. Taj teret platit ćemo kroz povećanje javnog duga, platit će ga svi građani RH, pa i oni koji će tek doći na ovaj svijet, djeca koja se danas trebaju ili sutra roditi i to ćemo ga plaćati godinama nakon što završi ova pandemija korona virusa. Govorili smo cijelo ovo vrijeme poštovani ministre o uštedama u javnom sektoru, posebno na lokalnoj i županijskoj razini. Kriza je jasno pokazala da su županije tvorevine koje više nemaju nikakav smisao, ni ulogu, da samo smetaju i usporavaju razvoj i da ih treba bez milosti ukinuti. Znači, RH je zemlja, podsjećam vas sve ovdje, od jedva 4 milijuna ljudi i sasvim je dovoljno da ima dvije razine vlasti, centralnu i lokalnu, te da i jedna i druga budu efikasno organizirane, da se njihove ovlasti ne preklapaju i da rade u korist građana, a ne u korist sitnih privatnih probitaka lokalnih partijskih ogranaka. Naša vizija RH je jasna. Vizija RH sa jakim gradovima i općinama i jakom centralnom državom. Oni koji predlažu regije, svi znamo da od toga neće biti ništa, nikada Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikada Zadar neće pristati biti pod Splitom, nikad uostalom Šibenik neće pristati biti pod Zadrom i nikada Pula neće pristati biti pod Rijekom. Znači, od regija nema ništa, to je promašen koncept. Puno bolji koncept je jaka centralna država, jaki gradovi i općine bez županija kao nekakvog, ja bih rekao, samo transfera novca, a u tom transferu se puno, puno izgubi. Vidimo kako, na nesposobne zapravo župane, na nesposobne kadrovike poput g. Sanadera, Bobana i ostalih koji su omogućili ovaj kaos koji se događa sada u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Treba nam hitno ukidanje parafiskalnih nameta, predlagali smo to ovdje, ukidanje, dok traje barem ova kriza, članarine za HGK i HTZ, odbili ste to. Znači, imamo u ovom trenutku 448 različitih parafiskalnih nameta putem kojih se uzima gospodarstvu i građanima skoro 9 milijardi kuna. Taj novac treba dati građanima, taj novac treba dati poduzetnicima. Znači, mi smo predložili samo ukidanje dva parafiskalna nameta i to bi hrvatskim građanima ostavilo u džepovima oko 600 milijuna kuna. Isto tako, razočarani smo činjenicom da je Vlada odbila naš prijedlog po kojem bi poduzetnici trajno trebali državi plaćati PDV tek kad naplate svoje fakture, a ne da takvo pravilo vrijedi samo za 3, za 3 mjeseca. I ono što moram na kraju reći, ne bih dalje dužio. Ova Vlada konstantno radi u interesu banaka. Ovdje su u HS kolega Bačić, kolegica Grozdana Perić branili banke, a ne hrvatske građane. Stali su ovdje i ustali kao odvjetnici banaka. Ono što nam hitno treba, a to je napravila Slovenija, moratorij na kredite i kamate. Prva mjera koju je Slovenija donijela u ožujku bio je moratorij na kredite i kamate. Što je ova Vlada napravila? Mi smo to predlagali još u veljači. Ova Vlada je donijela moratorij na ovrhe u travnju mjesecu i to samo do izbora. Znači, da ste donijeli to kao Slovenci u ožujku do izbora kada ih planirate, ta mjera bi istekla. To pokazuje koliko vi vodite računa o hrvatskim građanima. Jedino o čemu vi vodite računa je vaš izborni rezultat i s tim se nikako ne možemo pomiriti i nećemo se pomiriti. Ovdje ćemo u HS i u javnosti služiti hrvatskim građanima, hrvatskom narodu, njemu ćemo polagati račune, a vi i dalje služite bankama, vi i dalje gledajte nekakve svoje buduće aranžmane, vi i dalje gledajte nekakve svoje kredite, a mi ćemo svoje račune polagati samo dragom Bogu i hrvatskom narodu. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uvaženi zastupnici Radin i Bilek.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. „Annus horribilis“ tako bi se mogo nazvati, mogla nazvat ova godina, užasna godina. Utjecaj pandemije korona virusa na zdravstveni, socijalni i ekonomski sustav iznimno je negativan u cijelom svijetu, pa tako i u RH. Ne samo to, Zagreb i okolica 22. ožujka 2020. pogodio je najsnažniji potres u proteklih 140.g., što je izazvalo velika infrastrukturna oštećenja i dodatni pritisak na funkcioniranih javnih službi, na funkcioniranje javnih službi. Slijedom toga, naravno bio je veliki pad BDP-a, od 9,4% pri čemu će se sve sastavnice s rashodne strane BDP-a izuzev državne potrošnje bilježiti pad. Ako gledamo situaciju u EU, vidjet ćemo da i ovdje nismo dobro prošli, znači 9,4%, a u EU su bili i blaži napisali su 9,1%, ali i 9,1% nas stavlja na 4.mjesto odozada. Iza nas po šteti u BDP-u su samo Španjolska, Italija i Grčka. Udio javnog duga u BDP-u u 2020.godinu rasti će za 13,5% postotnih bodova u odnosu na 2019.te će iznositi 86 ili 87% BDP-a i pad nezaposlenih će biti od 3,3%. Znači kao što sam rekao prije „annus horribillis“. Manjak općeg proračuna naravno će proizvoditi pad plaća, piše umjereni pad plaća, ali međutim da li će biti umjeren ili neće, to ćemo tek vidjeti. I novim planom u 2020.godini će biti manjak općeg proračuna kojoj prema nacionalnoj metodologiji iznosit će 8 BDP-a ili 28,9 milijardi kuna. Rashodi proračuna za 2020.godinu zadržavaju se na istoj razini u ukupnom iznosu od 147,3 milijardi kuna. I sada idemo na ono što je za nas iz nacionalnih manjina interesantno. Savjet za nacionalne manjine prema novom prijedlogu državnog proračuna će imati smanjena sredstva, ali samo za 0,3% i ona će se odnositi sva na smanjenje na stavci administracija, a ne na donacije za udruge nacionalnih manjina. S druge strane Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina sredstva za taj ured smanjit će se za 4,3%, ali ne za programe za nacionalne manjine gdje se sredstva smanjuju za svega 0,1%. Znači drugim riječima, da kažem kako ja vidim tu stvar, uvidjela se činjenica da gotovo 4 godine 3,5 godine koliko je prošlo od izbora, operativni plan za nacionalne manjine zapravo je ostvaren u mjeri koju mi smatramo nedostatnoj i da sada u finišu moraju se odraditi i moraju se završiti određeni projekti. Ti projekti se tiču onoga što osigurava opstanak identiteta nacionalnih manjina ili barem pokušaj zato što mi nećemo nikad prestat reći da oni koji smatraju da nacionalnim manjinama se daje previše novaca neka dođu kod nas i mi ćemo im dokazati sa olovkom i papirom da nacionalne manjine da bi zadržale stvarno svoj identitet i svoju kulturnu autonomiju, trebali bi imati daleko više sredstava nego što imaju sada. Ali međutim godina je takva, pa mi ćemo to držati itekako u obzir pri glasanju. Ima neke stvari u ovom proračunu koje su i očita greška, npr. jedna nova stavka je zapravo stara stavka i to je famozna Talijanska škola Leonardo da Vinci iz Buja, rekonstrukcija i dogradnja te škole gdje se piše da je planirano povećanje od 7 milijuna 895 tisuća kuna. Nije planirano nikakvo povećanje, zapravo dogodilo se ono što se događalo stalno u operativnom planu za nacionalne manjine, skidaju nam se stavke, znači skinula se stavka sa ovog proračuna i opet je uvedena unutra i kada je skinuta i opet uvedena to umjetno izgleda kao da je to jedan veliki porast proračunu na tu stavku. Ja bih htio da bude takvo povećanje, ali nije povećanje je zapravo nula. Također, naravno u toj smo horibilnoj godini u toj užasnoj godini, mi smo zahvalni da je to zadržano, kao što smo zahvalni da je zadržana u Ministarstvu kulturu zadržana sredstva za izdavačku kuću „Edit“ koja jedina, a samo ta činjenica da je jedino jedna manjina ima svoju dnevnu tiskovinu to je Talijanska manjina, to je očiti dokaz da zapravo sredstva su u krajnjoj liniji nedovoljna, ali zahvalni smo da u toj godini je ipak … sadržana i u … manjine i u Ministarstvu za kulturu. Vi ćete gospodine potpredsjedniče sada dati riječ gospodinu Bileku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bilek drugi dio.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nekoliko mjeseci stvarno smo razgovarali u sasvim drugom smjeru. Kada smo donosili ovaj državni proračun predviđali samo rast minimalno tih 2,5%, imali smo dobre naznake, radili smo neke stvari prijedloge za nove projekte, programe suradnje povlačenja europskih fondova, nažalost evo desilo se nešto što se desilo, nešto što nismo mogli očekivati. Sada su projekcije sasvim drukčije, projekcije su dobile jednu negativnu konotaciju, no kada sve usporedimo i pogledamo situaciju sa zdravstvenim stanjem u RH ipak je puno bolja od nekih drugih zemalja, zato možemo zahvaliti brzim reakcijama i Vlade i stožera, ali prije svega i svim našim građanima koji su slijedili i svim službama koje su odrađivale taj veliki dio posla. Radilo se odmah u startu krenulo se sa prvim mjerama, drugim, trećim mjerama itd., naravno u prvoj ruci evo i HS je dao odobrenje da se rade preraspodjele u tom slučaju. Preraspodjele su bile korektne, odmah se išlo prema građanima RH. Da se tada zaustavilo, da je se tada država zatvorila, da nije pustila novce u opticaj šta bi se desilo? Onda bi se desilo ovo što su neki ovdje govorili da će se desiti, tada bi se desilo 500.000 nezaposlenih, tad bi se desilo ogroman pad BDP-a, povećanja dugovanja, zaduživanja RH i pitanje uopće kada bi izašli iz ovakve krize. Sada smo čak i u nekim boljim trendovima od nekih članica EU, da ne kažem nekih zemalja u susjedstvu, ali to je zato što se investiralo. Znači Vlada nije zatvorila ventil, nazovimo to tako, Ministarstvo financija i sva ostala ministarstva državni proračun je pratio potrebe tržišta, sredstva su došla na račun trgovačkih društva, obrta, firmi, OPG-ova, svih onih koji su mogli i zatražili su mjere Vlade. S time nije zaustavljena potrošnja s obzirom koliko je ona mogla biti blokirana sasvim u shut downu ipak smo imali određene stvari, građevinske firme i neke druge koji su odrađivali svoje procese, ali ipak smo došli do ovoga. Došli smo do toga da moramo mijenjati stavke u hrvatskom državnom proračunu kako bi mogli nastaviti takav trend koji nije dobar, nije dobar za nikoga u svijetu, nažalost nije dobar ni za nas, ali u ovoj situaciji je trenutno možda ponajbolje što može biti. Takav trend koji je Vlada kao takva i naša ministarstva, ali i državne tvrtke su i dalje u ajmo reći investicijskom ciklusu gdje zapošljavaju naše domaće tvrtke, gdje se gradi, gdje se radi sve ono što se može kako bi ljudi zaradili svoje plaće, kako bi tvrtke radile. Isto tako su i naše županije, naši gradovi u ovom dijelu ovdje je osigurano 2 milijarde kuna beskamatnog zaduživanja za jedinice lokalne samouprave, više od 2 milijarde kuna što će pomoći u disanju i da se nastave svi projekti. Ne zaboravimo da projekti od lokalnog značaja, bez obzira jel se gradili domovi, da li se uređivala cesta, da li je to vrtić ili bilo što drugo gdje grade naše domaće građevinske firme su i projekti održivog razvoja za sve građane na tim područjima, ali isto tako i za disanje gospodarstva. Bez toga nema plaća, bez toga nema plaćanja davanja, bez toga nema zdravstva, nema sustava, ali nema ni potrošnje znači nema ni posla za trgovine, za proizvodnju i sve ostalo. I upravo na takav država je investirala u proizvodnju, ne samo u potrošački dio nego u proizvodnju zato što su sredstva išla direktno kod naših građana. Što se tiče ostvarivanje prava nacionalnih manjina i što se tiče državnog proračuna svjesni da će neke stavke trpiti ovakvom situacijom, svjesni da neće moć biti izvođenja određenih programa i projekata koje smo si zacrtali, ali pratilo se u proračunu, znali smo da neke stavke neće biti održive. Ali drago mi je što se tiče stvaranja pretpostavki i kulturne autonomije što se tiče Savjeta za nacionalne manjine da smo uspjeli u dijalogu dokazati da je to osnovna stvar za funkcioniranje, ne samo udruga i institucija nacionalnih manjina nego kulturnog, ali i ostalog života naših građana na tom području jer tu su i osnove za život ljudi, egzistencija institucija, kao što je … Daruvar koja je u bilo kakvom ili „Edit“ o kojem je govorio kolega je u bilo kakvom potresu financiranja tih sredstava. Ljudi ostaju bez plaća, ljudi ostaju bez posla s te strane je to bitno. Isto tako u mojem ranijem pitanju ministru financija vezano za ispunjavanje obveza prema potpisanim ugovorima, dobio sam odgovor da će te obveze biti ispoštovane, da se taj dio rezerve drži, tako to stoji u ovom rebalansu proračuna. S te strane drago mi je da možemo sa sigurnošću ići u daljnje mjesece koje ipak nisu možda toliko perspektivni kao što bismo htjeli biti jer naravno ne znamo što nas čeka u 10., 11.mjesecu, ali imamo neke osnove osiguranja mjera da se ide. S druge strane tu su mjere kroz tri ministarstva, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede koje isto opet na područjima nacionalnih manjina koriste svi građani bez obzira koje su oni nacionalnosti. Ima i nekoliko propusta, pa smo o tom dijelu razgovarali u samom, vjerujem da je došlo do određenih pogrešaka u ministarstvima, neke od ministarstava u koordinaciji smo oko toga ako će trebati uložit ćemo i neke amandmane, ali vjerujem da ćemo to iskomunicirati i s te strane i nakon toga podržati rebalans državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo. Kao što sam i ministru bio napomenuo, nekako je bilo očekivanje da hvatanje sa krizom znači i puno veći angažman, jel jedno je, naučili smo već u proteklom vremenu, možemo radit odricanje stalno, smanjit ću neki svoj trošak, suzbiti ono što sam možda planirao, ostat ću u nekim okvirima, al to se već pokazalo kao i u bilo kojem obiteljskom budžetu, od toga nema napretka nego tu si, tu se držiš, jednostavno si u tome okviru koji si zadao i što god da je neka potreba ti ne možeš naprijed, ne pomjeraš se. E sad ovdje govoreći o državnom proračunu možemo isto tako razgovarati u jednoj redovnoj normalnoj proceduri kada je gospodarstvo u svome zamahu, kada ima svoju akumulaciju, vrši investicije, ono naravno uz proračunsku potrošnju od države daje dodatne komponente BDP-a, ali ovaj puta ta komponenta izostaje, naša industrijska proizvodnja pada, ukupan BDP gledajući, znači uvozno-izvozne elemente, ono mi govorimo zapravo i komisija je utvrdila da smo među 4 zemlje koje će imati najveći pad BDP-a preko 9%. Znači, uz nas su Italija, Španjolska i nemojte me sad za riječ koja je četvrta. Znači, sve ove ostale zemlje imaju značajno manji pad, padovi se kreću između 5 i 9%. Mi smo znači oni koji ćemo na kraju najviše tresnuti … [[Govornik se ne razumije]] kad lupimo i tu je sada gdje je trebalo rebalans proračuna, dal će to biti ovaj koji je po meni nužan uoči želje vladajuće da raspuste sabor ili će to biti slijedeći koji će doć s odgodom gdje gubimo dodatno vrijeme. Znači, nužno je ta injekcija da kada dotaknemo to, kada udarimo o dno da možemo krenuti gore ono i tu je bitno koliko ćemo dati. Ko je pratio možda malo i Njemačke, njemačkog ministra financija, što on ono zahtjeva? On zahtjeva i dodatno zaduživanje, znači povećanje zapravo i njihovog zaduživanja u Njemačkoj kako bi što snažniju dali injekciju svojem gospodarstvu da što ranije otklone. Znači, imamo dva, dva svijeta. Jedan je takav razvijeni, da kažemo koncept koji je već pokazao svoju uspješnost i radi toga uvijek Njemačku nekako i uzimamo za primjer u kom smjeru bi trebali razmišljati, ali s druge strane, znači mi uvijek činimo obrnuto, uvijek gledamo kako ćemo napraviti uštedu. Uštedilo se negdje, prebacilo se negdje dalje. Najveći domet proračuna je ostali smo di smo, tu smo. Znači, mi imamo povećane potrebe, a proračun nam je u istim okvirima. E sad da li ćemo mi uspjeti s tim sredstvima napraviti pomak? Teško, teško, pa makar onako kako ja promišljam. Ali dvije komponente bi izdvojio koja su, za koje su imali naši građani i poduzetnici najviše očekivanja, a to su sastavnica Ministarstva poljoprivrede i sastavnica Ministarstva gospodarstva. O poljoprivredi puno se razgovaralo, znači svjesni da će određeni sektori poljoprivrede imati značajne poteškoće gdje se govorilo o potporama malim, pogotovo manjim poljoprivrednim gospodarstvima i bilo je puno tijekom ova dva mjeseca inicijativa, pokušaja. Na kraju ovaj rebalans pokazuje zapravo smjer. Ukupno će se proračun za poljoprivredu povećati za 0,6%. To ti bilo da sve ovo što je bilo krizno vrijedi, trenutno je Vladi 0,6%. Toliko smatraju da je potrebno dodati u sektor poljoprivrede da bi sve to skupa se razriješilo. Nemoguće, jednostavno nemoguće, ne, ne možemo tako, pogotovo koji živimo u područjima koja su izrazito poljoprivreda svjesni da bilo kojem gospodarskom subjektom, recite evo za 0,6% da vam damo gotovine, ono sada na račun, ono idemo nešto napraviti, što bi bio odgovor? Evo, nemojte hvala. Nemojte ono, vjerojatno će nastat neki uvjet koji će nam se još više opteretiti, ono jednostavno ili imamo pravi pomak ili se ne pomjeramo. Pa nisu ta sredstva iz Ministarstva poljoprivrede otišla u luft prije, isto su bila sadržana u, u ulaganjima, u potrošnji koja su vezano za poljoprivredu, za napredak poljoprivrede i sad bi trebali reć sa 0,6 idemo promijeniti trenutnu situaciju. Al ajd, malo ću sad lokalno otići, pa osvrnut se na područje s kojeg ja dolazim kao zastupnik Slavonija, Baranja i Srijem. Projekt Slavonije, Baranje i Srijema, minus 37% na sredstvima. Paf! Znači, ona politika idemo, pomažimo tome području da ga unaprijedimo, da dostignemo, doživjelo je sa prvim, s prvom poremećajem koji se događa tektonski. Znači, kada RH malo kihne, a zapravo jako kašlje u odnosu na druge zemlje, onda Slavonija, Baranja i Srijem dobiju upalu pluća. Evo, otprilike to je poruka koja se šalje kroz ovo, a pogotovo i kad dolazimo kroz mjere ruralnog razvoja gdje je nekako potencijal povlačenja u tim područjima u većem minusu, 86 milijuna kuna se predviđa gdje je prvenstveno smanjenje komponente iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, nekako mi se čini da ovaj rebalans će pod imenom korone pokriti i one propuste koje kao država smo imali u povlačenju sredstava EU koje će jednostavno reć, sad će se tražiti izgovor pod koronom. Al kad bismo razložili što je korona, a što su sredstva, onda bi vidjeli, nismo bili uspješni u povlačenju dosadašnjih sredstava, da priča koja nam je bila ispričana o uspješnosti zapravo sada doživljava krah jel nemoguće da mi ta sredstva nismo povukli sad u ova dva mjeseca, nismo ih povukli u prethodnom vremenu, a sada ćemo ih samo počistiti iz ovoga proračuna. Jedna poduzetnička, ovako je, opaska, OKFŠ, opće korisne funkcije šuma, ne porezno davanje, popularno nazvano parafiskalni namet kojega plaćaju poduzetnici. Sad je bilo toliko pritisaka, želje da se nešto tu umanji, na toj poziciji dolazi do povećanja 36 milijuna kuna, znači, ta sredstva su ipak značajnije veća i umjesto da se sad pokazala ta namjera idemo nešto napraviti na tome gdje pritiskaju ono, pa makar ono jedno simbolično umanjenje da se ne naruši ta ravnoteža između šumara, ali da se iziđe u susret poduzetnicima. Upravo ta stavka pokazuje smjer koji ono nitko ne želi, a to je, idemo, tamo se povećava. Ne, neće se povećati naknada, ali samo pokazuje da više sredstava ima nego što je, znači za 30% se povećava. Gospodarstvo, kolega Horvat, izgubio je 13%, 400 i nešto milijuna kuna. Ha, kad bi to usporedili sa možda negdje nekim drugim zemljama i to, on bi rekao, odlazim ja iz ove Vlade ono da me uzme neko i da me zvekne za 13%, ja trebam ići okolo i braniti gospodarsku politiku Vlade. Nije to samo Ministarstvo financija da brani gospodarsku politiku, nego i ministar gospodarstva kojeg se očekuje kao člana Vlada da je taj koji gospodarsku politiku promovira i on treba reći evo, mi ćemo dati sve od sebe, smanjili smo 13%, ali to je ljudi, sve u redu, nema problema, to je ono, upravo u smjeru onome kako i očekujete, mi smanjimo pa ćete i vi nešto smanjiti, mi skup svi nanovo padnemo. Podrška investicijama, ukupno proračun -30%, OPKK, znači iz EU al pari ovo što sam govorio za poljoprivredu, -320 milijuna kuna, od toga iz regionalnog razvoja 319. 22% pod stavkom jačanja konkurentnosti malih i srednjih poduzeća -37%. Čak i robne zalihe na kojima smo u onim mjerama kad smo usvajali rečeno, idemo otkupiti proizvoda, popuniti robne zalihe da pomognemo ono, pogotovo proizvode koji nemaju tržišnu ... [[Govornik se ne razumije.]] da sačuva se, znači čisto je ponuda i potražnja. Smanji na poziciji ponude, potražnja se, ako je došlo do smanjenja, potražnja da bi cijene ostale uravnotežene, povuci sa tržišta određene robe, zato robne zalihe mogu služiti, -59 milijuna kuna. Ne znam, ono, čega god dotaknem se ovdje zapravo kontroverzno je usvajati ovakav rebalans proračuna koji ne pokazuje da smo zapravo kroz proračun, kako bi rekli naše ono skinuli gače da pomognemo gospodarstvu, pomognemo svim komponentama da upravo one sastavnice BDP-a koje čine daj poduzetnički dio budu naglašene. Na ovaj način neće doći do nekog značajnijeg rezanja plaća, vidim da to onako je na razini kolektivnog ugovora, pa ono ide se čuvati opet kroz potrošnju građana ta komponenta. Pad industrijske proizvodnje, neulaganje ovo, što možemo očekivati, 9,4%, možda ćemo reći, bili bismo i zadovoljni da to tako ostane. Ono kad neko kaže sljedeće godine će biti rast 6,1%, ja bih samo postavio pitanje, je li to sa razine 31.12.2019. i je li s te razine 6,1% ili ćemo prvo pasti na dno pa ćemo onda 6,1% na niže. Ne, ja znam, logično je, ali vi kad to prezentirate ljudima u jednom naslovu, ove godine padamo 9,4%, na godinu rastemo 6,1, nije ista osnovica. Nije to od 100% pa da krenemo, sad smo pali 9,4 pa ćemo narasti na 106 zarez nešto. Nije tako nego idemo sa 92,8, dodajte 6. Malo sad matematike ali, kad to novine prikažu, ispadne kao da smo razlike 3%. Nije razlika 3%. Evo još na kraju, uvijek onaj dio koji manje gledamo ovaj posebni dio proračuna, ali trebamo i pogledati one ostale koji su korisnici toga državnoga proračuna. I nešto što sam zapazio u Hrvatskim autocestama, naveli su pojašnjenje da su odustali od planiranih nabava za investicijsko održavanje i građenje jer je smanjeno prometno opterećenje. Po tome ispadne da naše ceste su, s obzirom da nije bilo tako prometa, ne znam, kamiona ili automobila tijekom ova dva mjeseca, zapravo da su u sjajnom stanju, da nema potrebe. Provezite se malo prema Slavoniji, kolega Hajduković se vozi tamo pa možda ne dohvati taj dio iza, ali tamo je, znači autocesta je propala koju treba intenzivno ulagati, znači samo investicijsko ju održavati, a ne jedno novo građenje koje treba. Ja kažem mi odustajemo jer nema toga prometa, pa je l' nije logika, hajmo sada kada je vrijeme da je manji promet, idemo to obnoviti i biti spremni da povećamo taj, ali, evo, to je nešto što sam onako zamijetio. Hrvatske ceste, rashodi nefinancijske imovine -17%, na brzim cestama, ja ću evo, opet, onako malo lokalno reći, od jedne srijemske transverzale o kojoj se puno priča, definitivno ništa i dat će jednu primjedbu i upravo i Ministarstvu financija vezano za pojašnjenje, kada Hrvatske ceste daju svoj plan koji će biti, kojeg smo usvojili, i navedu neke od infrastrukturnih, ključnih infrastruktura koje žele graditi, onda isto tako, kada rade rebalans i smanjuju, trebaju navesti od kojih projekata odustaju. Jer mi ovako, sad bi trebali pitati vas, ono, od kojih projekata odustaju pa ćete reći, evo, ne znam, ono, pitajte ministra Butkovića, on bi trebao znati ili nekoga iz Hrvatskih cesta. Hajmo onda izaći s time, tih 110 milijuna kuna brzih cesta, gdje je? Koje su to brze ceste, koje su ostale, koje su izostavljene? I mene zanima, i ja bih volio tu informaciju znati, evo, postavlja pitanje pa nadam se da će predstavnik ministarstva to iskomunicirati kad bude imao svoj osvrt ono da može napomenuti. Ovako mi trebamo tu glasati o nečemu, ja ne mogu glasati ako se to odnosi na nešto što bi bilo od interesa za neko područje, pogotovo ako dolazim s tog područja. I još jedan ambiciozan plan, u CERP-u, prodaja udjela u trgovačkim društvima, to je nešto što kontinuirano ide svaka Vlada, uvijek se otvaraju određena imena određenih tvrtki jer su one oni od posebnog značaja, manje posebnoga, vode se rasprave pa se onda predviđa svake godine nešto ide u tzv. privatizaciju i postoji prihod s te pozicije, za ovu godinu 25 milijuna je planirano. Sad imamo povećanje 55 milijuna kuna. Znači, u uvjetima kada imamo gospodarski pad, mi smo spremni prodati državnu imovinu i to značajno veći udio nego što je planirano, onda ja postavljam samo pitanje da li će se ostvariti planirane cijene? Jel ako je trenutno kriza, ja znam da ima dostupnosti financijskih sredstava, al dal ima dovoljno gospodarske aktivnosti i gospodarskih subjekata koji bi bili zainteresirani ući u takve investicije ili određeni fondovi koji bi htjeli da ostvarimo takav rast? Znači da bi CERP trebao praktično za 2/3 povećati svoj angažman i ostvariti prodaje i to je samo da bi se namirilo punjenje proračuna. Bojim se samo da ne bude opet u smjeru idemo na brzinu skupiti nešto gotovine, tako da što manje se moramo zadužiti, a onda će se kasnije nakon određenog vremena raspravljati da li se moglo za godinu ili dvije ostvariti značajno bolje cijene jel cijena koja se ostvarivala 2019., kad je propulzivno bilo stanje u gospodarstvu je sigurno bila bolja podloga za ostvarenje bolje cijene nego sada kada imamo ovako značajnu degradaciju gdje oprez govori o tome da ne treba previše se izložiti da će ponuđeni iznosi biti realno manji nego oni što bi bili u zaletu gospodarstva ili u usponu. Evo, to su bila neka razmišljanja i u ime našega kluba, u biti da nema ovih izbora onda bismo vjerojatno detaljnije raspravljali, a ovo je sada idemo na brzinu da preživi se izborno vrijeme, a onda pravi proračun će raspravljat neki, rebalans neki novi saziv. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna za 2020.g. Naravno da će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog. Uvijek kad raspravljamo o proračunu ili izmjenama, nemamo baš neku veliku publiku i nemamo toliko veliku zainteresiranost iako je to temeljni dokument jedne države iz koje se, iz kojeg se sve vidi i iz kojega se sve može iščitati i trendove i smjernice, a i mislim da se o njemu i o svim stavkama nedovoljno i govori i nedovoljno se pažnje posvećuje. Ovaj rebalans proračuna je proizašao iz svega onoga što se događa u našem okruženju u svijetu i sigurno da se on ne bi dogodio ovako rano da utjecaj upravo ove pandemije nije ovako negativno utjecala na gospodarsku aktivnost, a onda time i na opću situaciju. U ovom rebalansu proračuna vidljivo je da su se visina ukupnih rashoda zadržala na razini odnosno nešto viša od, za 326 milijuna kuna i oni iznose, dakle 141,5 milijardi kuna, dok su prihodi manji, kao što je već rečeno, za 23,2 milijarde kuna ili 121,95 milijarde kuna. Zbog čega se to učinilo? Pa, sve ono što se radilo i što smo radili 3,5.g., postigli upravo to da se dovede stanje financija, državnih financija u red, da se omogući i određeni rast. Vidite da je, jedan mali virus je zapravo srušio sve ono što se 3,5.g. marljivo radilo. Cilj sigurno Ministarstva financije i Vlade je ne bujati ono što neki kolege zagovaraju neku veliku potrošnju nego upravo najprije preraspodjelom omogućiti da temeljem vlastitih sredstava možemo utjecati na promjene i na održavanje gospodarstva i, i, i privrede, a onda zapravo sa zaduženjem, dodatnim zaduženjem, omogućiti da svi oni projekti, a to se upravo na ovaj način kada su se zadržali rashodi na visini kojoj su bili, da sve oni projekti koji su krenuli, koji su u povezanosti sa europskim sredstvima ili investicije koje su u tijeku da se ne zaustavljaju nego da se nastavi dalje. Prema tome, to je ono kada se oslanjate prvenstveno na vlastite snage, a onda ako ni to ne bude dovoljno onda se može krenuti dalje. Svjedoci smo da je Vlada išla u nekoliko faza, pa je ožujske mjere, pa travanjske i to je sasvim razumljivo i racionalno jer na taj način su se procjenjivale sve one moguće nedaće koje se mogu u tijeku života ili evo u ovih dva mjeseca događati i na taj način u suradnji sa svim ministarstvima, sa poduzetnicima, sa građanima u krajnjoj liniji vidjelo se gdje je nužno i na koji način djelovati. I to sa dosadašnjim djelovanjem ono što se napravilo se pokazalo potpuno ispravno, potpuno kvalitetno, pravovremeno i na taj način su se upravo zaustavili oni crni scenariji kakvi bi neki i kakve neki priželjkuju pa da onda imamo puno više stotina tisuća nezaposlenih i puno više i socijalnih i ostalih problema. Ono što se vidi iz samog proračuna da upravo u tom dijelu bilo subvencija, bilo davanja prema kućanstvima odnosno poduzetnicima, vidi se da se tu maksimalno osigurala dovoljna sredstva, pa kao što sam rekla u početku je to bilo ona preraspodjela od 2,1 milijardu kuna unutar samog proračuna, da bi evo sada još dodatno osiguralo se do visine 6,7 milijardi kuna što onda predviđa razdoblje i do konačno 30.do lipnja ove godine. Što u ovom periodu se događa? Već je spomenuto normalno je da će BDP pasti, to je nešto što se neminovno dogodilo i događa, ne samo nama nego svim državama u Europi i svijetu, ali kada pogledate sastavnice upravo ovo što sam sad govorila samog i strukture BDP-a onda se vidi da je upravo ta državna potrošnja ne pada iako svi drugi parametri itekako su u negativnom osim uvoza roba i usluga. Ali kada pogledate ponovno što to sadržava onda u tom uvozu usluga i roba, značajna komponenta je upravo uvoz energenata. Vidjeli smo da bilo je silnih prijedloga na koji način poboljšati stanje, natjecali su se sa prijedlozima kako što više dati na ovaj ili onaj način, međutim upravo ove mjere i zakone koje smo donijeli su pokazali da je hladne glave trebalo odvagnuti jako dobro i ciljano omogućiti da se daju i direktne proračunske potpore, a isto tako da se omogući kako privredi tako i građanstvu da dođe do daha i da na kraju krajeva se presloži u svemu tome. Ono što ja mislim osobno da iz ove krize ćemo puno prije i brže izaći nego što je to bila financijska kriza 2008.-2009.i kada ovdje govorimo sada i kada govore kolege o tome što se radi, pa upravo ovo vidite kojom brzinom se mijenjaju uvjeti i ja smatram iako je scenarij bio itekako konzervativan, ali držim da ukoliko zadržimo određenu razinu discipline da se na ovaj način itekako može pokrenuti sada od lipnja pa nadalje, pokrenuti i turizam, a sigurno i gospodarstvo. Tu moramo biti jako oprezni, ono što nas upozoravaju i epidemiolozi, dakle moramo se držati pravila ponašanja i o tome itekako voditi računa u svakodnevnom životu, a tako i u poslovnom životu. Kada govorimo u sklopu samog državnog proračuna dogodile su se promjene i u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna gdje se vidi da se izmijenio iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu novca pa je visina promijenjena sa 26,8 milijardi na 62,5 milijarde kuna. Tu se isto tako dogodila promjena u čl. 3.kod tekućih otplata glavnica duga, isto tako mijenjaju se ukupna godišnja vrijednost financijskih jamstava sa 3800 na 4800 milijarde kuna, a isto tako se povećao jamstveni fond za HBOR-u sa 60 na 140 milijuna kuna. Važno je reći da je u Zakonu o izvršavanju isto tako stavljena posebna pozornost i na čl. 6.gdje se ograničava novo zapošljavanje odnosno mora se itekako voditi računa da to se ograniči samo nužnim slučajevima i ovo je vrijeme kada i Vlada i sva ministarstva itekako vode računa o svom kapacitetu i mogućnostima. Ja bih naglasila da je upravo iz ovog perioda kada se u kratkom roku omogućilo i uz potres koji je bio, pa znamo da neka ministarstva, a pogotovo Ministarstvo financija nema uvjete za rad, kako se brzo i kvalitetno prilagodilo situaciju, kako je u najkraćem mogućem roku su i ostale službe omogućile i napravile da se milijardu i pol kuna pomoći isplati zaposlenicima firmi preko 84.000 firmi. Prema tome, ja smatram da je itekako ova brzina pokazala da smo i sposobni i da možemo napraviti velike iskorake kada to hoćemo i kada to treba. Posebno bih istaknula da je i Povjerenstvo za fiskalnu politiku reagiralo sukladno svojim ovlastima, pa je i u prethodnom svome izvješću odnosno stajalištu kazalo upravo da se može odstupiti od fiskalnih pravila, dakle u ovakvim slučajevima kao što su ovi je bilo moguće i može se učiniti to da se odstupa upravo od tih numeričkih pravila i da se može na taj način omogućiti da se država može zadužiti iznad onoga što je bilo planirano do tada po kriterijima kako je to Zakon o fiskalnoj odgovornosti određivao. Prema tome, na ovaj način se pokazalo da je Vlada i Ministarstvo financija zaista reagiralo ispravno, da je postupilo po svim pravilima struke i da na ovaj način se kada neki kritiziraju koliko je to EU pomogla Hrvatskoj, pa upravo u onim pomoćima stoji i dalje 18 milijardi kuna, dakle omogućilo se da se sa postojećim planiranim sredstvima upravo ta sredstva mogu prenamijeniti u one svrhe koje Hrvatskoj trebaju i evo za to postoji mogućnost da se iz Europskog socijalnog fonda mogu dodatno koristiti upravo sredstva koja su bila moguća za neke druge projekte, s tim da se nijedan projekt neće niti zaustaviti, niti prekinuti. Prema tome, ovaj način na koji se racionalno upravlja ne samo svojim sredstvima nego i europskim dokazuje da smo odgovorni i na taj način kao država koja je među prvima na ovaj način reagirala, mislim da je to dokaz i možemo služiti kao primjer. A uz to moram reći da upravo i upravljanjem ovom kriznom situacijom virusa odnosno COVIDa-19 se dokazalo da se itekako vodi računa o zdravlju svojih građana i da se postigao maksimum s obzirom kako druge države koliko imaju umrlih, Prema tome ovo silno tlapnja kako mi čuvamo ove ili one djelatnosti, da svaka djelatnost u Hrvatskoj ja važna kako poljoprivreda, turizam ili financijske usluge, svaka djelatnost je važna jer zapošljava ljude. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku uvaženi zastupnici Vucelić i Lovrinović.
Poštovani građani. Živi zid godinama upozorava da HDZ i SDP nemaju nikakve strategije za budućnost ove zemlje, osim strategije zaduživanja i rasprodaje. Ove 2020.godine rebalansom proračuna koje je danas na raspravi, ova većina u Saboru kupljena i pod optužnicama odobrava novo zaduživanje sa 26,8 milijardi na 62,5 milijardi. 35,7 milijardi više, 35,7 milijardi koje nikada nećemo moći otplatiti. Očekuje se od naših građana da plate svoje dugove, dugove do kojih vodi veleizdajnička politika. Ako ne plate blokiraju se, ovršuju se, oduzima im se imovina i bivaju izbacivani iz svojih domova i to za iznose od čak par tisuća kuna. A kako će država platiti svoje dugove? Rješenje HDZ-u i SDP-u su stalno nova zaduživanja, zaduživanja koje ne možemo vratiti niti mi, niti naša djeca, a od ove godine počinje zaduživanje i naših unuka. To je svima jasno. Svima je jasno da ćemo iz godine u godinu živjeti sve siromašnije. Što je zapisano kao kolateral? Hipoteke, šume, vode, otoci. Umjesto da naše gospodarstvo poduzetnike i građane financira naš HNB u našoj valuti, mi i dalje slušamo kolonijalnu politiku zaduživanja u stranoj valuti po ogromnim kamatama. Umjesto da imamo i emitiramo vlastiti novac i plaćamo našem HNB-u kamate, potičemo naše gospodarstvo, mi pretačemo iz šupljeg u prazno, istovremeno se sve više zadužujući i rasprodavajući našu zemlje i njene resurse, naše ljude. Dokle više? Ovo je mogao biti trenutak kada ćemo pokrenuti naše gospodarstvo, obračunati se sa nametima, uhljebima i uhljebničkim organizacijama poput Hrvatske gospodarske komore, Obrtničke komore, Turističke zajednice, naravno i HRT-a, obračunati se sa bankarskom, a na nadolazećim parlamentarnim izborima i političkom mafijom. Ali od toga ništa. Zakon Živog zida o elektronskom glasovanju neće se niti naći na raspravi u ovom zasjedanju Sabora jer važno je ovoj Vladi da 50% ljudi ne izađe na birališta. Zakon Živog zida o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine se također gura pod tepih. Važno je nastaviti sve po starom, a po starom će se i nastaviti. Očekuje nas novi val uhljeba, zemlja sa sve manje stanovnika ima sve brojniji javni sektor. Uhljebljivanja će se nastaviti. Njih omogućuju i dozvoljavaju ovim rebalansom proračuna. Očekuje nas novi val kriminalaca koji se moraju namiriti, a namirivat će se, što nam potvrđuje i imenovanje nove HDZ-ove državne odvjetnice i s njom politike štićenja kriminalaca. Na raspravi ovaj tjedan su imenovanja iste ekipe koja kontrolira poslove javne nabave. Posao ide po starom. Očekuje nas novi val izbjeglica, hrvatskih izbjeglica koji ne bježe od rata nego od kriminala i pustoši koje su za sobom ostavile stranke HDZ-a i SDP-a, ali i njihovih kriminalaca i njihovih saveznika. Korona je samo ubrzala posljedice katastrofalne veleizdajničke politike za nekih godinu dana. Pitanje koje mi se namiče je, jel naši građani mogu izdržati vas još 4.g. i šta će ostati od naše zemlje? Zar će nam u zemlji ostati samo stranački glasački uhljebi na državnoj sisi, a normalni ljudi otjerani i rastjerani po svijetu? Danas mlade ljude, sutra buduće penzionere čeka sudbina nacionalnih mirovina i preživljavanja sa 800,00 kn mjesečno i to ako uopće budu dobili mirovine. Kada će biti dosta? Kada ćemo se dignuti na noge i reći razbojnicima dosta je bilo, ovo je naša zemlja? Živi zid vas neće podržati u daljnjoj pljački, osiromašivanju i zaduživanju zemlje. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova, zapravo ispričavam se, podjela je, pardon, podijelili su raspravu kolega Vucelić i kolega Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o rebalansu državnog proračuna. Vrijeme je krizno i ispred Stranke promijenimo Hrvatsku odnosno tima stručnjaka koji su radili na ovome iznijet ću naše prijedloge i zapažanja o ovome rebalansu. Najprije da ponovim ono što je rečeno. Rebalansom se predviđa preraspodjela 2 milijarde i 100 milijuna kuna jer otprilike ova strategija, ako prihodi državnog proračuna padaju, a rashodi se zadržavaju istim onda jedino što može se napraviti, važno jest da na strani rashoda izvršimo preraspodjele, pa da se uspje nešto napravit. Međutim, vidite, rashodi se ne smanjuju niti za 1,00 kn, a mogu se smanjit, mogu se smanjit i žao mi je da ovdje nema ministra. Ja kako sam došao u ovaj sabor ovdje, već 4. godina, 4.g., otpočetka sam govorio da se moraju refinancirati preskupi državni krediti i obveznice po sada najnižim kamatnim stopama, ova Vlada je to počela radit prije jedno 7-8 mjeseci, nešto su ušićarili, ali i premalo i prekasno. Moj izračun pokazuje da je u ove 4.g. se moglo tako uštedjeti oko 15 milijardi kuna i to bi izuzetno dobro došlo sada u vrijeme ove krize. Postavljam pitanje ovoj Vladi, zašto niste proveli refinanciranje? Zašto niste na taj način uštedjeli 15 milijardi kuna? Poštovani građani koji ovo gledate, jučer sam bio u jednom kafiću, prvi put nakon 2 mjeseca, znate. Išo sam gledati kao političar i ekonomist, očekivo sam da će bit puno ljudi. Ne, malo ljudi. Čak smo jedno 20-tak minuta nas nekoliko bili sami za stolom u pristojno udaljeni kako je to propisano. Pitam konobare što se događa? Je li to zbog straha il zbog novca? Kaže, i jedno i drugo. Što će tek biti kad prestanu ove mjere, znači ovaj program pomoći nakon 15.6. ako se ljudi već sada koji dobivaju od države pomoć, minimalce, ustručavaju, ustežu da troše? Bit će naravno isto tako. Zašto? Ljudi već sada se boje toga. Prema tome, to je poznata situacija da ponašanje ljudi u recesiji da povećavaju štednju odnosno ne žele trošiti, troše za hranu, lijekove i ono što je nužno. Dakle, vidjet ćemo, mi ćemo se suočiti sa puno većim problemima nakon 15.6. i zato je ova Vlada odlučila raspisati izbore odmah početkom 7 mjeseca dok je kolko tolko može kroz svoje medije, svoje medije kontrolirati, upravljati strahom kod ljudi koji su posebno ugroženi. Vidite, ja ovdje nisam došo prepričavati brojke o kojima je bilo, došao sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku ispred tima stručnjaka jer dragi građani, siguran sam dok ovo gledate i pratite prijenos sabora, vi gledate i pitate se, pa tko može riješiti ovu krizu, tko nas može iz ovog ekonomskog gliba izvući, znate? Pa ne mogu ljudi koji nisu stručnjaci, znate, koji nemaju iskustva, koji ne razumiju što dolazi. Gdje ste mogli uštedjeti, poslušajte malo. Vidite, naknada koncesionarima za autocestu Macelj-Zagreb je 188 milijuna kuna. To ćemo ko sv. Petra maslo svake godine plaćamo. Naknada koncesionarima za autocestu Rijeka-Zagreb 67 milijuna kuna. Tko je to tako dogovorio? Naknada u cijeni goriva za hrvatske ceste milijarda 960 milijuna kuna. Prijedlog je da se smanji za nekih 100 milijuna kuna. Naknada u cijeni goriva za HŽ 474 milijuna kuna, to je vreća bez dna. Naknada u cijeni goriva za Hrvatske autoceste, također 474 milijuna kuna, vreća bez dna. Što mi predlažemo, što se ovdje može napraviti? Vidite, u ovom smislu treba provesti tzv. sekuritizaciju dugova Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta na način, jer je ovo danas izvršna, ovo vrijeme je izvrsna prilika, u teškoj smo situaciji, sad se rade veliki planovi, veliki potezi da napravimo, znači velika rješenja. Što bi, kako država može se riješiti ovoga kamatarenja i isisavanja kapitala iz Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta? Protekla, SDP-ova Vlada ona je mislila to prodati, u koncesiju dati, itd. Ne treba. Treba sekuritizirati. Oni su stalno, pazite, oni već 15.g. otplaćuju dugove, kolko su dužni oni nisu skoro ništa otplatili od glavnice. Pa to je jasno da su ti dugovi na takav način neotplativi. Predlažemo da se jedna milijarda inozemnih kredita otplati iz deviznih rezervi, a ostatak otprilike 3 milijarde da se sekuritizira kroz državne obveznice i proda investitorima od banaka građana i svih drugih investitora. Ali dragi građani, to treba znati napraviti, oni to ne znaju i ne samo da ne znaju nego ne žele. Zašto? Jel nekima odgovara da se tolika kamate plaćaju prema kreditorima i onim investitorima koji su kupili državne obveznice, prije svega mirovinskim fondovima. Dakle kao što vidite kada sam ovdje iznosio kako riješiti problem blokiranih u roku tri mjeseca, model je vrlo jednostavan, sličan je ovome, tako i ovo. Međutim, mi za ova rješenja moramo imati puno veću podršku građana jer struka je sada pozvana da govori. Ja vidim ovdje dolaze izbori dragi građani, većina zastupnika se tresu. Zašto? Pa oni ako ovdje ne dobiju sljedeći put mjesto u Saboru oni ne znaju ništa radit drugo, razumijete, zato se oni tresu. Sada je došlo vrijeme za ljude koji su stručnjaci, odlučni, hrabri da pometu ove klimavce, nesposobne ljude i ovi koji nas praktično uneserećuju, a rekao sam maloprije da plaćamo u protekle 4 godine 15 milijardi kuna smo bespotrebno platili kamata bankama, mirovinskim fondovima, domaćim i stranim itd., itd. Što još mi predlažemo? Ja neću više govoriti o ovome što je poznato. Koji su naši prijedlozi stranke Promijenimo Hrvatsku? Znači, provedite refinanciranje ponovno, uštedite godišnje 4 milijarde kuna. Nadalje, obustavite isplatu u II. mirovinski stup iz plaća radnika, obustavite isplatu. To sam tražio prije dva mjeseca, niste poslušali. Svaki mjesec se uplaćuje oko 500 milijuna kuna u fondove u II. mirovinskom stupu, zaustavite, zamrznite te uplate i financirajte time oporavak gospodarstva. Naknade cijenama goriva umjesto HAC-a i Hrvatskih autocesta rekao sam treba sekuritizirati, izdat obveznicu država da preuzme, a da mi svi mi kupujemo dakle banke, fondovi, stranci da kupuju i da na taj način oslobodimo Hrvatske ceste i autoceste da mogu disati i da mogu taj dug jednog dana otplatiti. Inače uz ovakav model, a to ću uskoro objašnjavati, snimiti jedan video, prema tome uz ovakav način ta dva poduzeća nikad se neće riješiti dugova. Nadalje, ponovno pozivam Vladu i HNB da isplate helikopterski novac bespovratno svim punoljetnim građanima u iznosu od 10 milijardi kuna. Time se neće povećati javni dug jel to nije dug države nego izravno središnja banka dostavlja na račun svakom punoljetnom građaninu. Građani nakon toga troše, time smanjujemo strah od potrošnje, a to je najopasnija pojava u recesiji jer kada ljudi ne žele trošiti recesija se produbljuje, smanjuje se proizvodnja, povećava se nezaposlenost i mi tonemo. Naše su procjene da je opis situacije koliko će pasti BDP u Hrvatskoj da je preoptimističan, bit će veći pad. Također su optimistične brojke o padu prihoda državnog proračuna, posebno od PDV-a, trošarina i drugih prihoda. U tom smislu nema potrebe da se slika situacija boljom nego što je. U tom smislu, ponovno vas pozivam i upozoravam, nemojte nas zaduživati u inozemstvu, po treći put ponavljam ovdje, podić ću kaznenu prijavu protiv svakog u Vladi tko nas bude zaduživao skupo, a može se financirati uz 0% kamata ako je riječ o kunama od HNB-a i ono što treba imamo devizne rezerve. Devizne rezerve ima Hrvatska jedne od najvećih u EU u odnosu na BDP, međutim politika vladanja na dug, kamataranje vlastitih građana, iscrpljivanje gospodarstva, rušenje konkurentnosti na inozemnim tržištima, neriješen pravosudni sustav, korupcija kapilarna koja se razvila u ovom društvu, dragi građani nakon svega ovoga meni nije jasno kako je kamen na kamenu u ovoj zemlji ostao. Zato vas pozivam na izbore, pozivam vas da razmislite zbog budućnosti vaše i naše djece kome ćete dati glas da konačno prodišemo. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova zastupnika. Sljedeći je ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića kolega Zekanović koji dijeli raspravu sa kolegom Glasnovićem. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Maloprije sam ministru postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, izbjegao mi je odgovoriti pa sam ga postavio drugi put, sad vidim da ga više nema u Saboru. Sada ste tu vi, ja ne očekujem da ćete mi vi odgovoriti, ali evo ja ću pitanje postaviti i treći put. Jesmo li dobili koju kunu od EU u ovoj korona krizi? Evo vi šutite. Ja ću odgovoriti umjesto vas. Nismo, dakle dobili lipu jednu od EU, lipu, čak ni kredit još nismo niti jedan realizirali. A dokaz ovo šta ja govorim leži upravo u dokumentu koji mi danas ovdje raspravljamo, a to je rebalans proračuna za 2020.godinu stavka 623 prihodi, pomoći iz inozemstva, darovnice od subjekata unutar općeg proračuna, tu bi se to trebalo nalaziti. Tu smo imali 18 milijardi 756 milijuna, a sada ovim rebalansom kažemo da će biti 502 milijuna kuna 893 tisuće kuna manje, manje. Ne samo da nama EU nije dala više novaca u ovom iznimno teškom razdoblju jer nam fali po rebalansu, koliko, 20, 30 milijardi kuna nego nam je još i uskratila novac, smanjila svoja davanja svojoj članici u ovom slučaju Hrvatskoj. I ovo treba ponavljati i ponavljati. A vi da ste odgovorni, odgovorna vlast, pa vi ste rekli EU nas je ostavila na cjedilu. Ne vodi računa o nama, nije ih briga više, ne postoji više, ne postoji. Jer kad je nestala europska solidarnost u koju ste se vi zaklinjali 1000 puta, nestala je u EU. Doduše, ja ću uvijek naglasiti da europske solidarnosti nije ni bilo. Da su to bile jedna velika laž. I zašto vi neće izgovoriti ovo, činjenicu koju sam ja sad izgovorio je razlog jednostavan. Sve što vi radite, radite isključivo po nalogu Bruxellesa i u svrhu Bruxellesa, a ne u svrhu suverene hrvatske države. Ponovit ću da malo vaš bude jasnije i da gledatelji čuju, sve što vi radite, apsolutno sve, svaki korak, svaki potez je dirigiran isključivo onim što Bruxelles želi, a one ono što bi htjeli državljani naše države, Hrvatice i Hrvati. I stvar je jako egzaktna, 500 milijuna kuna manje, a mi smo turistička zemlja naslonjena gotovo isključivo na turizam. Mi smo zapravo turistička regija Europe i kad nam nema turizma, nas nema, imat ćemo najveći gospodarski pad u cijeloj EU. Tj. imamo ga već. I bez obzira što smo žrtvovali svu proizvodnju, u svu ostale, sve ostale djelatnosti radi EU, EU nam neće pomoći. Pa što mi imamo od te EU? Isključivo poznanstva i prijateljstva Andreja Plenkovića. Evo došao nam je i ministar, drago da je tu pa ću ja još jednom ponoviti pitanje poštovanom ministru Mariću. Zašto nismo dobili niti lipu od Europe do sada i kako objašnjavate ovih 500 milijuna kuna manje u proračunu upravo u toj stavci gdje bi trebali to se nalazilo? I da ipak naglasim, neće biti države u EU, a možda ni u svijetu koja će imati gospodarski pad veći od Hrvatske. Neće. Niste vi krivi, ministre Mariću. Niste vi krivi, vi ste došli u jednu situaciju zatečenu, mi smo to sustavno uništavali, odnosno nismo unaprjeđivali desetljećima, vi ste došli zadnje 4 godine i vi ste tu samo djelomično odgovorni jer ste preuzeli ovaj brod koji tone. Ali, to trebaju građani znati, da je Hrvatska zemlja koja ima jednu stratešku djelatnost, a to je turizam. I kad nema turizma, a to se može dogoditi u svakom trenutku, bilo kada, nema niti hrvatskog gospodarstva i projekcije nisu samo 9% ili 8%, koliko se govori i pad BDP-a. Vi znate da će nažalost, nažalost biti puno, puno, puno veći. Puno veći. I ono što će se dogoditi Hrvatskoj za koji mjesec, odnosno događa se već, moći će se mjeriti onim stanjem u nekim ekonomijama nakon II. svj. rata. A tko je kriv? Nitko nije kriv. Andrej Plenković nije, niste ni vi ministru Mariću, a tko će ispaštati, zna se. Hrvatski građani, Hrvatice i Hrvati.
Molim vas, sekundu. Vrijeme je zaustavljeno. Drugi dio rasprave, kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mister Marić. Ja nekad, meni izgleda ova saborska vijećnica kao ispovjedaonica, da se ljudi ispovijedaju ovde, ali ne možete vi stare grijehe ispovjediti, idemo dalje. To može možda u crkvi, ali ove ekonomske grijehove, loše upravljanje sa državom, toga se nismo riješili. To smo naslijedili, disfunkcionalnu državu gdje svaka druga riječ korupcija. Zašto mi do sada nismo formirali, kao Rumunjska, .../nerazumljivo/... najbliži po svjetonazorskom pitanju i pitanju kadrova jer u toj državi svi kadrovi iz bivše države, nakon što su ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo ohladili su premjestili u drugu ovu rumunjsku državu. Oni imaju antikorupcijski direktorat koji funkcionira, ljudi idu u zatvor, ali što sve vlade. Jesu sve vlade postupale po jednoj modernoj monetarnoj politici do dan danas. Pa gledajte, sve kaže da nisu. To sam, evo, opet ću spomenuti 10. puta, kakvi su, kakav je gospodar ove Vlade, lijevo, desno krilo partije. Propala brodogradilišta, 30 milijardi kuna, koji će svaku obitelj sa 4 članova, hrvatsku obitelj koštati 5 tisuća eura je oduzeto njima kad to stavite na tu taktičku razinu. 100 milijardi kuna u poljoprivredi. Gdje su te ove skladištenje prostori, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., a kukamo da suša dolazi. Po tome koliko love smo izgubili sa tim kneza „Drpislavima“ i nema nikakve revizije tih dijelova. Nikakve revizije. Čitajte što drugi pišu o nama, imate izvješća drugih država. Npr. Austrija koja je govorila prije, izvještaj prije 3 godine da, restrukturiranje države, te glomazne javne uprave nije uspjelo i da je korupcija još Ahilijeva peta ove države. Imate sad nekakvu ovdje, kako se ta država, kak ta je to ovaj, ... [[Govornik se ne razumije.]] Restart koalicija, ja bih to zvao „pipl mast trast as“ koalicija. Pipl mast trast as, jer oni pojma nemaju i to su dokazali jer rade istu stvar što radi desno krilo, totalno disfunkcionalna država, do dan danas. Korupcija je ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] to je rekao g. Lovrinović, a zašto je to tako. Pa tu su i Soroša ogulili. Nevladine udruge, otvoreno društvo, njemu su maznuli lovu i tu je samo, ja bi prvi, prvi zakon je tu je kreativno računovodstvo. Do sad nijedna veća afera nije otkrivena i što sad. Porez na duhan i alkohol neće spasiti hrvatsku državu. Ni na ova pića, ova, Coca-Cola, itd. Što, imamo neodrživu javnu upravu, to kukamo već 3 desetljeća. Neodrživa javna uprava, to je kao ona, lonac, staviš vodu, voda curi van sa 100 rupa. Imate dug zdravstva, ja mislim, dug zdravstva je 8,5 milijardi kuna i još raste. A svi ste drugovi i drugarice, bili na vlasti. I sad dolazi korona i sad spašavate državu. Čudne, čudne, čudna je to ovaj razmišljanje. Govorimo o apsolutnoj fiskalnoj disciplini. Do sada, što je bilo do sada? Neki su se ponašali po lokalnim samoupravama kao pijani milijarderi u Las Vegasu u casinu, evo. Spomenuo sam prošli tjedan, jedan je na, jedan je krkan dolje potrošio, žena ga je, to sam rekao, to vam je dobra baš ova priča, žena ga je optužila, jedan krkan tamo iz Prvog maja, potrošio 450 tisuća kuna na reprezentaciji. Pa koga je ugostio, šeika od Dubaija, koga, tamo, ni ja ne znam, Saudi Arabije? Nikom ništa. Nema retroaktivnih zakona kad je u pitanju pretvorba, privatizacija, samo dimna i dimne zavjese, nismo ušli u korijen korupcije. Koliko je, mister Marić, pitao bi, koliko je siva, koliko je postotak sive ekonomije u Hrvatskoj? ... [[Upadica se ne čuje.]] je to duplo od EU ili koliko, ja ne znam, ali moram, ne, ne, ne trebamo, ima korupcije u ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim imate također, sivu ekonomiju u Americi. Ali, Amerika ima 300 i nešto milijuna stanovnika plus, mi imamo stanovnika kao predgrađe Brooklyna. Ne 300 i nešto milijuna. Turizam, jedna petina, spomenuo je g. Zekanović od našeg BDP-a, mislim više ovisi o turizmu. što je sa onim ljudima koji iznajmljuju stanove dolje i tako dolje kuće koji su uložili teški novac, digli kredite, a nema prihoda. Što će s njima biti i što će biti s tom petinom BDP-a? Ustvari, ja bih rekao, mi znamo što će biti u ovaj, bliskoj budućnosti, to je do '21. g. i što to znamo o koronavirusu? Ustvari mi ništa ne znamo. Ne znamo koliko će biti taj dug, kakav će biti BDP nominalni, stvarni BDP, koliko ćemo se zadužiti, hoće nas, nas neće spasiti europska srednja banka, AMF, itd., nego mi sami i moramo ubrzo početi sa ... [[Govornik se ne razumije.]] cijelog državnog sustava, a ne tapkati na mjestu. To sam rekao prije da je ovaj proračun kao šuplja rupa, voda curi, ne drži baš argumente jer mi ćemo se opet zadužiti. Koji će biti postotak zaduženja ovog duga mi ne znamo, možemo samo nagađati, ali opet se zadužujemo. Evo, tu nema dugoročne strategije, ja bih rekao, ja bih usporedio proračun kao dugoročnost, sve kratkoročno. Kad vidite u Hrvatskoj, izgradi se obiteljska kuća, obiteljska kuća, gore žive 3 generacije, a ispod doma stave malu trgovinu koja prodaje sve, od kreme za hemoroide do auto-dijelova, odmah bi zarada. Ne, to ne ide tako. Pa mi nemamo ni srednjoročni ovaj, strategiju za razvoj gospodarstva. Pa kako će, tko će vam doći investirati ovdje, dajte mi dva primjera Greenfield investicija u Hrvatskoj. Preuzeli su Česi auto-industriju, Slovaci, trebalo je biti u Lici. Pa tko će dolaziti u državu gdje na svakoj razini imate birokraciju kao u drevnoj Kini i na svaki, svaki, tu granu tog drveta, truloga traži se mito, mito i lova i sad gledajte, tko će doći kad je, ako je prosječni investicijski ciklus 5, 10 godina, a vi mijenjate zakone, mijenjate svake godine. Vi, lijevo, desno krilo partije. Tko će vam doći ovdje? Nitko neće doći. To jest, samo, ovo, ne bi želio da je ovo zakukanje, ali moramo brzo pokrenuti konkretne stvari. Konkretne stvari ili, ili nas čeka isto što je bilo s onim propalim eksperimentom, ona unija južnih Slavena gdje je bila, inflacija je bila ja mislim veća nego skoro od Venezuele. Samo su dvije zemlje imale veću inflaciju, to je Zimbabve i Brazil, to je 90-e godine, ne znam koliko još duga bivše „Juge“ plaćamo, bio je negdje 9 milijardi dolara, o tome se ne govori. Što reći? Ali bih samo spomenuo, mister Bernardić kad je spomenuo, ovaj, nedavno jednu terminologiju, to je zvalo kad nekakve prava terminologija što zlouporabio g. Bernardić nisu, nije ova rektalni ovi alpinisti nego rektalni uspinjači su stari kadrovi koji su već ušli duboko u državni sustav iz stare države, bivši članovi partije, to su, rektalni uspinjači, ali ovi koji sad dolaze, mlađi kadrovi koji se ulizuju u lijevo, desno krivo partije, oni su analni alpinisti koji ulaze u taj otvor sada i hoće se profilirati kroz te dvije stranke, lijevo, desno krilo partije, to su analni alpinisti, mister Bernardić.
Dobro. Nastavljamo dalje s raspravom u ime klubova. Podsjetit ću vas da rasprave u ime klubova traju 15 minuta, pojedinačne rasprave traju 5 minuta. Sljedeći je kolega Branko Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovo je rebalans proračuna koji nitko od nas nije htio i svi bi bili sretni naravno, da ga ne moramo raditi jer je on izazvan krizom koja je zahvatila cijeli svijet i protiv koje se hrvatska Vlada po svim pokazateljima, dosta uspješno bori, što joj želim i dalje da taj posao bude još uspješniji kako bi se zaštitilo na prvom mjestu zdravlje ljudi, a na drugom mjestu ono što od početka se govori, radna mjesta i gospodarska aktivnost. I baš iz tih razloga, kao što je i rečeno, dakle radi, iz povećanih izdvajanja za zaštitu zdravlja ljudi, radi izdvajanja pomoći gospodarstvu odnosno zaposlenima s ciljem očuvanja radnih mjesta, radi pada naravno i gospodarske aktivnosti, prisiljeni smo, kao što je i ministar i sam u svom uvodnom izlaganju rekao, u prvoj polovici godine, na početku godine u principu raditi rebalans proračuna. Ono što je obilježilo čitav ovaj mandat ove Vlade kod svih dosadašnjih rasprava o proračunima i rebalansima bilo je porezno rasterećenje, kako građana, tako i gospodarstva. Danas imamo situaciju da smo vjerojatno po prvi puta iz državnog proračuna vraćali novac onima koji su ga u državni proračun uplaćivali i koji ga uplaćuju. Oko 7 milijardi kuna je rečeno ovdje da je taj iznos. Nema tu neke velike mudrosti. Kriza je tu, moralo se intervenirati, proračun se mora rebalansirati, moramo se prilagoditi situaciji u kojoj se je država našla. Naravno iz tih razloga odma uvodno da kažem Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržat će rebalans proračuna. Ministar kaže da se predviđa rast stope nezaposlenosti na oko 9,5%. Podsjetit ću, ne tako davno, na jednu drugačiju krizu, znatno manju od sadašnje krize jer je ova, na ovu je vezano zdravlje i život građana, to je ona u mandatu prethodne Vlade odnosno pret, prethodne, ne govorim o onoj između Vladi od par mjeseci, kada je 2011.g. stopa nezaposlenosti bila 13,7% da bi 2015. bila 16,3%. Dakle, to su neki pokazatelji koji su tu na stolu i moramo usporediti, posebno oni koji kritiziraju naravno rad Vlade, moramo usporedit ta vremena, moramo usporediti snalaženje tadašnje Vlade u kriznoj situaciji, kažem drugačijoj kriznoj situaciji sa snalaženjem aktualne Vlade u ovoj sadašnjoj kriznoj situaciji. Očigledno je da se je ova Vlada u tome puno bolje i efikasnije snašla. Uštede na rashodima su naravno tu, a mene raduje da se ipak brinulo o tome da se ne rade prevelike uštede na uštrb investicija, da se ne zaustavljaju projekti kao što je to bio slučaj 2012.g. kada su neki projekti bili najavljeni za zaustavljene, kada su već donijete i određene odluke, kada su kolala razna pismena da će se izgradnja recimo brze ceste od Cugovca do Križevaca zaustaviti i da će se postojeće što je izgrađeno, konzervirati. Mene danas ovdje veseli da Vlada ima hrabrosti nastaviti sa projektima, sa takvim projektima među kojima se nalazi i toliko ovdje u hrvatskoj sabornici, ali i na prostorima Koprivničko-križevačke i Bjelovarsko-bilogorske županije spominjan „Podravski ipsilon“ i nastavak njegove gradnje. I zbog građana s tog područja i zbog gospodarstva s tog područja kojima je nastavak te gradnje od životnog značaja je vrijedno ovdje reći da mi je drago, a ministar je već u nekim odgovorima danas na replike to nagovijestio, da će se taj projekt nastavljati i nastaviti. Malo sam si dao truda, pa sam prikupljao neke podatke vezano za korištenje europskih sredstava na području vodoopskrbe i odvodnje. Po podacima koje sam dobio ispada da je period od 2017. do kraja 2019. iskorištavanja tih sredstava i pokretanja tih investicija 4 puta veći nego od 2009.g. do kraja 2016.g. Kad govorim 4 puta veći onda govorim o 3,5 milijarde i govorim o 14 i nešto milijardi kuna i to me u ovom dijelu veseli jer smatram da bez nastavka investicija, bez korištenja europskih novaca kako bi se zaposlilo hrvatsko gospodarstvo teško se možemo nadati izvlačenju, bržem izvlačenju iz onog dijela krize koji dolazi nakon što se, vjerujemo i nadamo se, zaustavi širenje koronavirusa. Mene raduje također da se ovim rebalansom proračuna ni to ne ukida, da se nastavljaju aktivnosti i gradnje i bjelovarske aglomeracije i đurđevačke i koprivničke i križevačke. Milijarda i 200 milijuna kuna samo te 4 aglomeracije su ulaganja i investiranja u prostore područja o kojima govorim. Iz svih tih razloga koje sam naveo, samo sam ih nekoliko naveo, ponavljam, naš klub će podržati ovaj rebalans proračuna, Vladi čestitati na uspješnoj borbi sa ovom krizom i zaželjeti da što prije iz toga izađemo i da počnemo oporavljati gospodarstvo i nadamo se buditi optimizam hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite kolega Daus.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, poštovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Svjesni smo da nije jednostavno raditi rebalans državnog proračuna u situaciji kakva je danas s puno nepoznanica i neizvjesnosti. I pokušat ćemo kao i uvijek biti iznad dnevno političkih previranja i predizborne kampanje koja je već započela i pokušat se fokusirat na temu proračuna, ali i svega onoga što je na njega vezano. Moram priznati kako sam osobno mislio da će nas ova korona kriza ipak sve zajedno malo više probuditi, da ćemo shvatiti kako je veoma malo potrebno da se sve promijeni i kako će nam se napokon posložiti prioriteti, kako gospodarski tako i oni društveni. Da nakon virusa i potresa shvatimo kako smo mali i koliko nas je malo i kako samo zajedno možemo učiniti nešto dobro za ovu zemlju. Ali ne, neki su samo čekali da se situacija malo smiri pa da se vrate na svoje već uhodane fraze, postupke, bez obzira koliko štetili društvu jer lakše je ljude dijeliti nego stvarati zajedništvo. No, kad pričamo o proračunu i upravljanju javnim novcem što je i tema ove točke, stječe se nekako dojam i ne to samo sada, već desetljećima da se uvijek ide lakšim putem jer lakše je ploviti niz vjetar. Ali ne puše vjetar uvijek u željenom pravom smjeru, ponekad je potrebno okrenuti i kontra njemu, bordižat kontra. I to je ono što zapravo nedostaje već mnogo godina, donošenje teških odluka koje vode u pravom smjeru. Takozvane reforme o kojima se priča, ali one prave, prave suštinske zapravo izostaju. Nema reforme javne uprave, smanjenje troška same uprave i njene neučinkovitosti koje generira novi dodatni trošak, daleko smo još od toga. Nema reforme industrije od one zastarjele ili one propale u modernu svjetsku industriju. Nemamo još uvijek stvoreno okružje koje će privlačiti investicije bazirane na održivom razvoju, na zelenoj energiji i nema reforme poljoprivrede. Dovoljno bi bilo samo u zadnjih 30 godina zapušteno i zaraslo poljoprivredno zemljište da prehrani cijelu zemlju, a Hrvatska uvozi hranu. Razumijem kada se radi o tropskom voću, ali krumpir, luk, salata, jabuke, breskve to je sramota. I ako ne smanjimo i ne eliminiramo nepotrebne rashode u javnom sektoru, niti ne uložimo sustavno sredstvo u ono što će nam sredstva oplemeniti i višestruko vratiti, što će stvoriti dodanu vrijednost u našem društvu tada nikakvi rebalansi nemaju velikog smisla, tada postaju samo forma, a ne sadržaj. Jer pokazalo se zapravo da kada god nešto zaškripi, jedini odgovor većini hrvatskih vlada je pokrivanje manjka prihoda dodatnim zaduživanjem. To je obrazac još iz devedesetih i ne prestaje, iako povremeno se dogodi neki privremeni bljesak gdje se s jedne strane dosta odgovorno upravlja javnim financijama i treba biti iskren i tu treba pohvaliti rad sadašnjeg ministarstva na čelu s ministrom Marićem, ali treba reći i istinu, a to je da je s druge strane i dosta sreće bilo što je nekoliko godina trajala u širem okruženju dobra gospodarska situacija koja nije bila rezultat samog sustavnog pristupa, barem ne u većem dijelu. Ali sreća ima svoj rok i čim je ponovno zaškripilo, mi se ponovno zadužujemo. A ne bi morali kada bi stvarali vrijednosti u vlastitom dvorištu, ali nekome je uvoz i trgovina važnija od izvoza i proizvodnje. I što se više viče da se voli Hrvatsku, to je manje hrvatskog u njoj samoj. To je zapravo najveći poraz našeg društva. I nije to tema ili ne bar samog Ministarstva financija nego mnogo šire i gospodarstva i poljoprivrede i uprave i cijelog društva u cjelini. Ne želimo biti licemjeri, uostalom IDS je podržao mjere pomoći gospodarstvu svjesni da to iziskuje velik iznos sredstava koji je teško nadomjestiti novim prihodima i ispravno je da se Hrvatska odlučila da su zdravlje i ljudski životi ispred profita, ali s druge strane niti ne glumimo generale nakon bitke jer već godinama ponavljamo isto. Domaća proizvodnja, posebno poljoprivredna temelj je razvoja Hrvatske s posebnim naglaskom na kvalitetu proizvoda, turizam ima prevelik udio u BDP-u, to nije dobro, treba podijeliti rizik na više glavnih industrija. Okrenimo se napokon novim tehnologijama, kada je situacija nas natjerala u mjesec dana uspjelo se učiniti u digitalizaciji društva više nego u 10 godina, znači može se. Razvoj baziramo na održivosti ne na ekstra profitima pojedinca, a priroda sama sve nam češće šalje upozorenja, pa počnimo je napokon i slušati. Jasno je da nas nema mnogo, da nismo veliki i Hrvatska ne može konkurirati količinama, ali itekako može kvalitetom. Ima odlične prirodne i ljudske resurse za to i sve se to može, ne preko noći, ali se može. Kolegice i kolege uz sve nedaće i izazove ova nesretna pandemija je jedna vrsta prilike, prilika o kojoj smo više puta pričali ispred kluba IDS-a i mislili smo da će se istu prepoznati i iskoristiti. I bio je idealan trenutak započeti provoditi prave istinske reforme. I možda malo naivno zvuči, ali uvjeren sam duboko da bi dobili čak i veliku podršku velikog broja građana ako znaju u kojem smjeru i s kojim ciljem se ide. Ali po onoj dobroj staroj, kad su izbori onda ne talasaj previše, rashodi ostaju bar do izbora takvi do sljedećeg rebalansa, prihodi se nadoknade dodatnim zaduživanjem, samo ono što je problem kod nas u Hrvatskoj svako toliko su neki izbori, a zaduživanja će biti nažalost sve skuplja na financijskom tržištu. I to je problem većine hrvatskih proračuna, bojimo se da će nažalost to isto biti i sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni je kolega Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite kolega Boris.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolega. Rebalans nam ove godine stiže puno ranije nego na što smo to navikli ranijih godina. Obično i uvodno rekao u ovim raspravama da Klub SDSS-a može ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za godinu u kojoj raspravljamo povodom rebalansa, bar što se tiče mandata ove Vlade, nitko ne može poreći da nas je išlo dobro. I lani sam u raspravi, o lanjskom rebalansu komentirao da s rebalansom u odnosu na izvorni proračun za 2019.g. predviđamo povećanje poreznih prihoda zbog povoljnih gospodarskih kretanja. Al to je bilo, dakle prije samo nekoliko mjeseci, sad nekoliko mjeseci poslije govorimo o potpuno drugačijim okolnostima, potpuno drugačijim uvjetima. Nakon 20-tak kvartala rasta imamo situaciju umjesto nastavka tog trenda, umjesto rasta nekih 3% kako je bilo prognozirano u 12 mjesecu prošle godine, mi ćemo u najboljem slučaju imati pad koji je predviđen ovim rebalansom 9,4%, ali veliko je pitanje da li će zaista biti tako. Nije u pitanju namjera ovog rebalansa, nije u pitanju ni sposobnost ove Vlade, jednostavno ne možemo sa sigurnošću znati što nam nose naredni mjeseci, hoće li doći do novog vala epidemije, hoćemo li ponovno morat uvoditi longdown, kakva će biti situacija u svijetu, hoće li se moći putovati i prelaziti granice, hoće li bit avioprijevoza, koje će zemlje bit otvorene koje neće, gdje će biti žarište epidemije, koliko će bit pogođene zemlje koji su nam važni partneri o kojima ovisi naša ekonomija i na kraju kakva će nam bit sezona? Puno je tu pitanja, a nitko nema odgovor. Kad pogledamo, mi mijenjamo Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu kako bi beskamatnim zajmom pomogli JLS, kako bi pomogli HZMO, kako bi pomogli HZZO, kako bi pokrili porez na dohodak, kako bi pokrili prireze, doprinose gdje je porezni obveznik oslobođen plaćanja, il je plaćanje odgođeno il je plaćanje određeno u obrocima. Mi mijenjamo zakon da bi ministru financija dali ovlast da uz suglasnost Vlade se zaduži više od onog što je bilo utvrđeno kao visina zaduživanja, a sve s ciljem zapravo da bi izbjegli nastupanje štetnih posljedica za normalno funkcioniranje države u 2020.g. Mi mijenjamo i Zakon o računovodstvu da produžimo rokove za predaju financijskih izvještaja i sef prateće financijske dokumentacije koji poduzetnici moraju poduzeti, podnijeti. Dakle, cijeli, ali cijeli sistem koji smo godinama imali posložen sad više u ovim uvjetima ne vrijedi. To nitko ne spori. I mi zastupnici smo u zadnja dva mjeseca raspravljali u HS prema dogovoru predsjedništva, a ne prema važećem Poslovniku. Ovaj rebalans je realan danas u ovom trenutku, možda i za ovaj mjesec, al pitanje je dal će držati vodu za dva mjeseca? Da možemo najbolje bi bilo da donosimo financijski plan samo za naredni mjesec i tako iz mjeseca u mjesec. Ono što nam nosi rebalans je smanjenje prihoda državnog proračuna u 2020.g. koji su planirani na razini 122 milijarde kuna. S druge strane rashodi ostaju isti. Promjena kod rashoda je samo u njihovoj svrsi odnosno alokaciji, sve se sad daje u borbu protiv korone i posljedice epidemije, u borbu za očuvanje radnih mjesta. Mislim da ono što je planirano na strani rashoda ipak preracionalno jer štednja nam sad ne treba, rashode bi trebalo pojačat, pa i pod cijenu većeg zaduženja jer imamo dosta toga za financirati. Ne zaboravimo samo potres u Zagrebu gdje štetu tek treba procijeniti. Sredstva koja su predviđena rebalansom za nekih 100 milijuna kuna za hitnu provedbu prve faze sigurno nisu dovoljna. Ona možda mogu proći kao inicijalna sredstva i bilo bi odlično da zapravo i budu utrošena u ovoj godini, ali sigurno to nije dovoljno. Ovaj visoki dom je zadnja dva mjeseca odnosno i prošli mjesec najviše izglasao cijeli set zakona koje imamo fiskalne učinke u smjeru ublažavanja epidemije i njenih posljedica. I to je sad ugrađeno u ovaj rebalans. Svi ti zakoni izglasani su jednoglasno tako da mislim da nema prepreka da i ovaj rebalans ide u tom smjeru da bude na taj način podržan. U raspravi bi želio istaknuti nekoliko stvari. Vlada je munjevito osmislila i implementirala odnosno isplatila sredstva za očuvanje radnih mjesta skoro 7 milijardi kuna i to je više danas zastupnika u svojoj raspravi isticalo. Smatram da je trebalo ići brzo, široko, s liberalnim kriterijima. Većina država EU je išla za tim da subvencionira plaće radnika u određenom postotku, ali potpora je isključivo dizajnirana kao potpora poslodavcima, a ne kao potpora za očuvanje radnih mjesta. I tu možda vidim jednu omašku, jednu grešku koja se napravila u brzinu jer se onda ne bi događalo da radnici ne znaju da je njihov poslodavac primio tu potporu. Onda se ne bi događalo da poslodavac koji može isplatiti razliku između isplaćene potpore i ugovorene plaće to ne učini. Što ćemo s takvim postupanjem? Što ćemo sa zloupotrebama isplaćene potpore? To možda nije pitanje za ministra financija u ovom trenutku, ali svakako je pitanje za Vladu jer Vlada mora naći rješenje za taj problem. Jer ove mjere su išle u javnost i u Hrvatski sabor i prihvaćene su kao takve da se spase radna mjesta, ali ako radniku u pojedinim slučajevima nije dobio ništa od toga, ako nije ni znao za to, onda je namjera Vlade, onda je namjera Sabora koji je to podržao izigrana. I to se treba utvrditi. Na kraju rasprave, istakao bih zadovoljstvo što je ovih dana raspisan javni poziv za komunalnu i socijalnu infrastrukturu i za poljoprivredu odnosno za male OPG-ove, za male poduzetnike i obrtnike na područjima koja su nerazvijena, a na kojima povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina. Time je ispunjen i poštovan program ove Vlade, ispunjeni i poštovani su operativni programi za nacionalne manjine koje je također, Vlada usvojila. I to je dakle podržano ovim rebalansom, sredstva u rebalansu su osigurana, doduše, nešto manjem iznosu nego lani, ali neznatno i minimalno i pozivi su otišli. Mjera je dobra, pogođena, prihvaćena, prepoznata od strane korisnika i očekujemo da će i ove godine kad pozivi, kad rokovi za prijavu isteknu, da će biti jako puno prijava, jako puno interesenata i da će te mjere pomoći onima koji su korisnici tih potpora, a i te potpore možemo apsolutno smatrati da idu u svrhu suzbijanja posljedice pandemije koronavirusa. Evo, toliko, hvala na pažnji.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, kolegice i kolega Bačić, dakle, imamo ovako jednu iznimnu situaciju da imamo kolegice i da nam je jedino kolega Bačić uz potpredsjednika. I na odlasku. Ali, hajdemo se vratiti temi današnje rasprave. Tema današnje rasprave je rebalans našeg proračuna i možda je ovo prilika da neke stvari nazovemo i pravim imenom, dakle, nama se iza ugla valjaju izbori. I u kontekstu tih izbora zasigurno je i ministar Marić požurio s ovim rebalansom proračuna. Rebalans proračuna je izazvalo nešto što nitko od nas početkom godine, a još manje kad smo raspravljali o proračunu za ovu godinu nije imao na pameti. Korona kad smo mi raspravljali o proračunu za ovu godinu, dakle tek je negdje, ja mislim 12. prosinca prošle godine spomenut koronavirus i Wuhan, da bi iza toga to nešto što je bilo jako daleko došlo u Europu i nešto što je bilo i u Europi je došlo vrlo brzo u Hrvatsku. I nazivajući stvari pravim imenom, Hrvatska se odlučila da prvo i osnovno štiti zdravlje ljudi. Imali smo i jedne od najstrožih mjera i imali smo Stožer kojem smo vjerovali i poštivali sve one mjere o i distanci i onom svemu što je bilo određeno. Iza toga je rečeno, idemo čuvati radna mjesta. Kad je riječ o čuvanju radnih mjesta, ja bih se mogla složiti s mojim prethodnicima, da je to bila pomoć poslodavcima, a o čuvanju radnih mjesta vidjet ćemo što će biti. Dakle, ono što se Vlada i vladajuća stranka odlučila, odlučila se da ćemo imati u ovo ljeto izbore i nemamo nikakvih dilema, moramo ići u rebalans proračuna jer znamo da je otprilike 4 mjeseca jedne tehničke Vlade, 2 mjeseca kad Sabor neće raditi dakle do izbora i onda 2 mjeseca dok se konstituira sve što se treba konstituirati. Ono što zaista treba reći, koronavirus je nešto neočekivano, za to se nije nitko mogao pripremiti, nismo se mogli pripremiti niti mi, što će vrijeme dalje ići, to će se otvarati sljedeći problemi koje svi koji se s tim zaista bave i na razini Europe i svijeta, i govore u kontekstu Hrvatske da je za očekivati zaista i određenu gašenje pojedinih radnih mjesta, za očekivati je, najavljuje se i neki drugi val, sad sam pročitala negdje da će otprilike najveći val biti u siječnju 2021. Ali, to je strah, to je strah od nepoznatog. Mi se protiv koronavirusa borimo kao da smo u 19. st., dakle bez, da smanjimo kontakte na najmanju moguću mjeru. Ono što, kad je riječ o ovom rebalansu, što valja reći, a to je da će nas na jesen u nekom novom sastavu ovog Sabora i u nekoj novoj priči dočekati pravi rebalans sa stvarnim brojkama i sa stvarnim stanjem i sa svim onim posljedicama koju će ovaj koronavirus izazvati, no, kao što je u Zagrebu potres pokazao razmjere štete koju svojom dugogodišnjom vladavinom g. gradonačelnik je napravio gradu Zagrebu, jednako tako ovaj koronavirus nam i ukazuje i na neke druge stvari o kojima moramo voditi računa. Dakle, mi moramo voditi računa o nekim stvarima o kojima smo se do sada zavaravali. Nezaposlenost smo smanjivali odlaskom ljudi u emigraciju, rupe u proračunu nam je zapravo popunila apartmanizacija i turistizacija naše zemlje izvan svakih razumnih mjera. Polako ali sigurno pretvorili smo se u zemlju kafića i apartmana za najam. Nemam ja ništa protiv svega toga zajedno, ali to nisu djelatnosti koje mogu biti oslonac jedne zdrave razvijene ekonomije. Pad industrijske proizvodnje … mjesecima prije korone, uvozimo hranu, imamo neobrađena poljoprivredna zemljišta, imamo manjak bilo kakve napredne industrije koja donosi dobra radna mjesta za visoku dodanu vrijednost, zemlja smo za obrazovane i stručne nema mjesta ni posla, ni potrebe. To su pravi uzroci naših problema. Ovaj korona virus je zapravo pokazao prave uzroke naših problema i stoga ne čudi da svi kada govore o Hrvatskoj govore da je gospodarski razvoj će biti teži nego u nekim drugim zemljama, da će trajati duže nego u mnogim drugim zemljama. Cijelo vrijeme trebamo razmišljati o tom danu poslije. Treba se probati razmišljati kakvu mi to zemlju i kakvu to Hrvatsku hoćemo da bude 2030.odnosno 2050., koje je to gospodarstvo koje ćemo razvijati. Svi se ovdje možemo složiti bez obzira da li se sjedi s lijeve, s desne ili u sredini s dvije stvari, da trebamo probati razvijati poljoprivredu da budemo što više samodostatni. Samodostatni u smislu hrane, nećemo nikad biti u potpunosti, to nam mora biti jasno, ali da budemo što više i da probamo se što manje oslanjati na turizam jer kada se desi prva godina kada nema turizma otvaraju se svi problemi koje možemo otvoriti. Dakle u stvarima u kojima se svi možemo složiti su stvari o kojima bi se trebali dogovoriti. Sjetimo se kako smo se vrlo brzo dogovorili vezano uz neke stvari koje su bile vezane uz korona zakone, išli smo se brzo dogovarati jer nas je bilo strah jer smo imali slike Italije gdje ljude u crnim vrećama stavljaju u kamione, to su slike koje su bile pred nama u tom strahu smo rekli ok, ajdemo ići s nekakvim mjerama. Koliko su one dobre ili loše, vidjet ćemo. Mi smo ukazivali i ukazivat ćemo i dalje na dvije stvari. Prva stvar koju smo ukazivali, a to je dakle potpora je bila bazično za one koji zbog odluke države nisu mogli raditi. Ta se potpora pretvorila i za neke druge. Nemojte da nam se desi da ljudi koji su uzeli potporu za radna mjesta će isplaćivati dobit, tek onda će nam se svi smijati direktno u lice. Druga stvar na koju smo ukazivali i ja koristim ovu priliku još jedanput, kada je bio poček za kredite tada oni koji su to uzeli trebali su imati mogućnost, da kada startaju sa otplatom kredita da startaju tamo gdje su stali. Ja sam imala priliku čuti jednog od ljudi iz bankarskog sektora koji je rekao, pa ne, mi ljudima ne naplaćujemo kamate, naplaćivat ćemo u trenutku kada će krenuti ponovo se sa realizacijom svog kredita, mislim o čemu govorimo. Dakle, to nismo napravili ništa. I imamo onda situaciju koja je posebna situacija u Gradu Zagrebu. U najžešćem trenutku kada je bila korona Grad Zagreb je zadesio potres. Potres je bio 5,5 dakle po istom kada uzmete istu ljestvicu 1880.je potres bio 6,5. U roku od tri dana od tog potresa 1880.godine se sastalo tada poglavarstvo Grada Zagreba, donijelo je odluke, Grad Zagreb je u tom trenutku bio onako jedan mali gradić na rubu Austro-Ugarske monarhije, rezultat tog potresa je bila snažna gospodarska aktivnost koja je pokrenula Grad Zagreb, koji Grad Zagreb je vrlo brzo nastao jedan respektabilan rad Austro-Ugarske monarhije. Najbolji graditelji su gradili grad kakav poznamo danas, moram vas podsjetiti da je recimo August Šenoa u tom trenutku bio gradski senator i on je dobio upalu pluća pomažući i stradalima u potresu, ali i aktivirajući se u smislu gospodarstva i kao posljedica upale pluća odnosno embolije je August Šenoa i umro kao rezultat svoje aktivnosti vezane uz potres. Od potresa u Gradu Zagrebu 22.dakle za 10 dana će biti dva mjeseca, danas je otprilike 50 dana od kada je bio potres u Gradu Zagrebu i sada kada napravimo usporedbu s ovim rebalansom proračuna u rebalansu proračuna imamo stavku od 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i imamo stavku od 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost. To je 141 milijun kuna koji je na sjednici Vlade koja je bila prošli tjedan, rečeno da je namijenjeno točno za što. Namijenjeno je za sanaciju, namijenjeno je za zabatne zidove koji su se urušili i za kondenzacijske bojlere i sanaciju dimnjaka. Odjedanput je hit tema rezultata potresa u Gradu Zagrebu bila potreba nabavke kondenzacijskih bojlera i sanaciji dimnjaka. Sve ovo što dolazite u ovaj Sabor pa ne možete doći ili sve ovo što vidite u Gradu Zagrebu i sve ove aktivnosti koji jesu i to da krenete jednom ulicom pa ne možete proći, građani rade sami. Građani nemaju pravu informaciju o tome što će se država zajedno s Gradom Zagrebom napravit. Sanacija odnosno nova obnova Grada Zagreba nakon potresa jednostavno mora biti državni projekt. Resorni ministar je pred jedno dva, tri tjedna izašao pred javnost i rekao da će sanacija trajati godinama, što hoće, rekao je da je procijenjena vrijednost negdje oko 42 do 43 milijarde kuna, a mi u ovom proračunu imamo 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, što govori o namjeri kako se je odlučilo pristupiti problemu. Ako se je željelo liječiti problem, već se je mogao odrediti upravljačko tijelo na razini države, zakon je mogao biti u javnoj raspravi, on, ja sam išla provjeriti prije nego što sam ovdje spustila da možda u međuvremenu nije pokrenuta javna rasprava, dakle zakona nema u javnoj raspravi. Kao da je Zagreb zaboravljen od svih. Kao da se Zagreb namjerno zaboravio od svih. Zagreb je glavni grad RH, grijeh nečinjenja je ozbiljan grijeh. To je grijeh koji sad traje već 50 dana. Dakle ono što vidite je da se građani sami snađu. No, ta ludost se neće tu završiti. Ta ludost će se završiti, pitanje je kako, ali u ovom trenutku znamo da je bila jedna komisija statičara koja je pregledavala objekte, pa će se osnovati drugo povjerenstvo koje će još jedanput ispred grada provjeravati kako izgledaju objekti, što se je tu desilo, a predviđa se zakonom o obnovi i treće povjerenstvo. Dakle, 3 različite komisije će pregledavati štetu koja je napravljena na objektima. Pri tom, ja prvo i osnovno mislim na zgradama koje koriste dakle, da li su obiteljske kuće ili višestambene, koje koriste naši građani. Ja pretpostavljam da je država svoje zgrade pregledala. Pretpostavljam da je recimo, Ministarstvo financija pregledano i ustanovljeno je otprilike koja je šteta, koji su rokovi sanacije, kako ići u sanaciju, kako s aspekta i statike, kako s aspekta zaštite kulturne baštine, što to financijski nekakav mali troškovnik, što financijski znači, ja pretpostavljam da je to pregledano. Ja mislim da će i u onom rebalansu koji će biti na jesen ćemo se morati ozbiljno pozabaviti. Zaista, to što je zadesilo grad Zagreb i mi koji tu živimo i koji smo, i živimo u onim dijelovima grada u kojima se, ili u zgradama u kojima se to jače osjetilo, to vam je, da sad kad vam netko malo glasnije, odnosno malo jače prođe nekakvom prostorijom, vi ste stresete jer mislite da je potres, to je jedna stvar. Ali, ovo je jedna od prilika koja se treba iskoristiti. Ja sam pitala ministra u replici o Zelenom planu jer ja sam apsolutno, i mi u GLAS-u smo sigurni da je Zeleni plan jedan od budućnosti, dakle da Hrvatska ima svoj Zeleni plan, da je to jedan od način budućnosti Hrvatske. Znam da odluke, pogotovo kad je 27 zemalja se donose teško, ali mi bi ovu nepriliku s potresom trebali iskoristiti kao svoju priliku. Graditeljstvo kao grana prva osjeti recesiju, ali prva osjeti i izlazak iz recesije. Mi smo imali problema, da nismo imali dovoljno radne snage, da nam je radna snaga koju smo trebali aktivirati i u graditeljstvu bila negdje drugdje. Sva ova priča sa koronavirusom i sva ova priča s potresom u gradu Zagrebu, apsolutno smo sigurni, da sve te nepogode koje su nam se desile, trebamo pretvoriti u novu vrijednost i pretvoriti u nešto što možemo zaista iskoristiti i krenuti s ozbiljnim graditeljskim zamahom u gradu Zagrebu. Tako ovaj rebalans zaista doživljavamo kao jedan predizborni dokument koji je potreban da se mogu održati izbori, a stvarni rebalans će doći na jesen. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pardon. Ovaj proračun možemo nazvati proračunom kratkog daha i kratkovidnim proračunom. Zašto je to tako? Proračun je kratkog daha jer vodeći ljudi vladajuće stranke su u više navrata izjavljivali kako je za donošenje ključnih i ozbiljnih odluka potrebno imati izborni legitimitet. Drugim riječima, ovim rebalansom se samo održavaju javne financije na nekoliko mjeseci. Tu činjenicu je priznao i sam ministar u uvodnom govoru kada je ustvrdio da je osnovni cilj prilikom donošenja ovog rebalansa bio održavanje rashoda na originalno predviđenom iznosu. To će se manjim dijelom osigurati kroz preraspodijele unutar ministarstava, ali da bismo podmirili deficit od 27 milijardi kuna, jasno je da će se trebati zadužiti i povećati ukupan javni dug. Možemo reći da ovaj rebalans obilježava financijska poruka koju možemo tumačiti u predizborne svrhe jer ne odgovara na ključna pitanja koja se tiču egzistencije mnogih hrvatskih građana, a ponajviše najsiromašnijih. Nije nimalo utješno kad ministar u Vladi RH izjavljuje kako isplata mirovina neće doći u pitanje. To je samo po sebi jasno jer ako se to dogodi, onda je sasvim izvjesno da je čitava ekonomija u pitanju, jedino što bi mogli očekivati je bankrot. Posebno stoga što će i mirovinski fondovi pomoći državnim financijama sa 16,5 milijardi kuna. Tu je i najavljena pomoć EU u iznosu od 9 milijardi kuna. Zbrajajući ova dva iznosa, možemo ustvrditi da smo na pola puta rješavanja naših problema. Promatrajući stvari na ovaj način, sve skupa i ne izgleda tragično, ali uvijek ima nekakvo ali, a ovdje je baš to „ali“ ključno. Naime, kako sam već naglasio, ovaj rebalans je i kratkovidan. On nema ozbiljan pogled u budućnost. Nije definirao smjer u kojem želimo ići. Nama se stanje starog normalnog, da se koristimo riječima vladajućih, prikazuje kao nešto čemu moramo ponovno stremiti, a to je upravo pogubno. Ne samo da smo kratkovidni, nego su nam i naočale duboko skliznule na nos. Hrvatsko gospodarstvo ima duboko i strukturne probleme. To je ministar i uvodno rekao. Nama kad raste izvoz, industrijska proizvodnja, značajno raste i uvoz i obrnuto. Stoga treba naglasiti 3 stvari koje je bitno poduzimati da bi se počeli rješavati strukturni problemi i počele provoditi neophodne reforme. Prvo, potrebno je poticati poduzetništvo na način da se stimuliraju svi koji imaju dobre ideje i planove razvoja, a istovremeno treba kontrolirati i poticaje. Javnu nabavu kao simbol korupcije treba iznimno kontrolirati. Da je kontrola potpora bitna vidimo na zadnjim isplatama potpora za očuvanje radnih mjesta. Prema informacijama s terena kontrola je izostala. Novac je isplaćen, a ugovori nisu potpisani. Potpore su koristila i poduzeća iznad četvrtinskog vlasništva RH iako to pravilima nije dopušteno. Uništili smo mnoge strateške grane i poduzeća koji zapošljavaju veliki broj radnika i stvaraju izvozni proizvod. Drugo, poduzetnici su izloženi velikom poreznom opterećenju i velikom broju parafiskalnih nameta, dok se s druge strane kasni ili ne provodi reforma javne uprave i lokalne samouprave. Javna uprava mora biti jeftina, učinkovita i brza, te servis građanima i poduzetnicima. Ova kriza je pokazala da se informatizacija sustava može ubrzati samo ako ima volje. Nadalje, umjesto da se gradi funkcionalni sustav JLS s jasno definiranim zadaćama i nadležnostima općinama i gradova u skladu s njihovim fiskalnim kapacitetima nudi se status quo jer to odgovara trenutno parcijalnim stranačkim interesima i ne želi se pomaknuti s mrtve točke. Pogledajmo samo našu neefikasnost u povlačenju sredstava iz EU fondova. Imamo 428 općina i 127 gradova + 20 županija + Grad Zagreb. Jednostavno imamo dvije mogućnosti. Ili upregnuti sve njih u zajednički rad ka razvoju RH ili krenuti ka ozbiljnom preustroju. Treće, zdravstveni, obrazovni, mirovinski i drugi veliki sustavi traže ozbiljne intervencije kako bi postali funkcionalni. Nefunkcionalnost uzrokuje neučinkovitost i preduvjete za besmisleno trošenje javnog novca, pa čak i trpanje u vlastite džepove pojedinaca. U vrijeme ove krize je zdravstveni sustav stao u velikom dijelu dijagnostike, pregleda o primarnoj zdravstvenoj zaštiti i nizu operativnih zahvata koji nisu hitni. U rebalansu se navodi kako su troškovi zdravstvenog sustava porasli, a nisu adekvatno plaćeni zdravstveni radnici. Navodno su troškovi porasli zbog nabavki maski. To je čudno. Osobno mislim da će maske pasti i to ubrzo nakon izbora kad HDZ ode s vlasti. Naš obrazovni sustav u ovim teškim vremenima zahvaljujući vrijednim učiteljima i profesorima, dobro da ne budem do kraja isključio, spomenut ću i napore ministarstva, je uspio održati kakvu takvu nastavu na daljinu. A šta radi Vlada? Sad im oduzima ono što im je obećano nakon iscrpljujućeg štrajka. Iako se učitelji i učenici žele vratiti u škole, to im je onemogućeno nepreciznim i neizvedivim uputama. Tako npr. upute navode učionice s terasom i zasebnim wc-om, a to je mogao napisati netko tko nikad nije bio u hrvatskim školama. I što se sad događa? Ko na divljem zapadu. Djeca nam zauzimaju dio po dio teritorija škole. To nije sustav, to je stihija. I na kraju da spomenem i mirovinski sustav. Valja napomenuti da su vladajući odbili razumno povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje i ne žele razgovarati o rješavanju pitanja obiteljskih mirovina. To ćemo mi riješiti odmah nakon izbora. Da zaključim, vladajućima su na pameti samo izbori koje žele održati što prije na valu uspjeha nacionalnog stožera u suzbijanju epidemije. Zbog toga je stožer izgubio znatno na stručnosti, a dobio puno na strančarenju. I s obzirom da se bliže izbori, naravno da se hrvatskim građanima ne želi reći što se konkretno planira poduzeti, već se pripremio ovaj kratkotrajni rebalans u izborne svrhe. Mi ga nećemo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Malu intervenciju, pa nastavljamo. Slijedeći je kolega Kažimir Varda, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pokušao sam normalno ovih par stotina stranica analizirati, međutim nisam ja stručnjak kao naše kolege zastupnici, bivši ministri financija, da bi ušo u sve stavke, a niti je to zapravo moja dužnost. Međutim, ono što sam uspio kroz tu analizu shvatiti je slijedeće. Što se tiče prijedloga izmjena i dopuna proračuna, državnog proračuna za 2020.g. gledajući plan, plan prihoda i plan rashoda kroz račun financiranja, jasno mi je da formalno pravno moramo sanirati onu situaciju koja je nastala nakon što smo i u ovom saboru donosili odluke vezane uz ovu korona krizu. Dakle, formalnopravno tih 25 ili ne znam već koliko milijardi kuna moramo i pravno regulirati u odnosu na Zakon o državnom proračunu. Mene raduje što se u krajnjoj liniji nije diralo u rashode jer to znači da nastavljamo investicijama i svim onim što je zapravo bilo i planirano u državnom proračunu za 2020.g. Međutim, jasno mi je da moramo ić u kreditiranje, uzimanje zajmova da bi ovaj pokrili sve to što smo planirali i sve ono što je nastalo iz korone virusa. Međutim, ono što mene zapravo, što sam ja zapravo očekivao u projekcijama za 2021. i 2022.g., a nisam našao osim onog dijela koji se odnosi na obnovu Grada Zagreba u 2020.g. od negdje 141 milijun kuna na poziciji Ministarstva graditeljstva i Fonda za ekološku zaštitu, da to tako kažem, a to su dimnjaci, ovi bojleri, zabati itd. Naravno da sam očekivao s obzirom na situaciju da je 50-ti dan prošlo od potresa u Gradu Zagrebu, u glavnom gradu RH, da će bit nešto govora o, u projekcijama za 2021. i 2022.g. jer na osnovu toga što nisam zapravo ništa našao mogao bi zaključiti građana Grada Zagreba radi, da što se tiče Ministarstva graditeljstva neću u ovom slučaju reći što se tiče Vlade u cjelini, kao da potresa nije ni bilo. Zašto je to tako, ne znam ali mislim da je trebalo dati bar detaljno pisano obrazloženje vezano za projekciju za 2021. i 2022. Da li smo mogli u projekcijama za te godine nešto napraviti, nisam poštovani ministre siguran jer nema zakona. Zakon o obnovi grada Zagreba nakon potresa koji bi trebao omogućiti ne samo gradu Zagrebu nego i ruralnim sredinama i u drugim županijama pogođenim potresom, efikasnu i kvalitetnu obnovu obiteljskih kuća u ruralnim sredinama i povijesno urbanih sredina Donjeg grada, Gornjeg grada i grada i Kaptola. Zbog čega nema zakona? Ja sam se malo informirao kod predstavnika grada Zagreba u tom nekom povjerenstvu pri ministarstvu ili pri Vladi o tekstu zakona, jučer je bio sastanak, predst5avnici grada Zagreba nisu bili ni pozvani. Navodno prema opet nekim informacijama, takav prijedlog zakona, nepoznat, ide u e-savjetovanje i to navodno vrlo kratko, 3 do 5 dana, nakon toga će doći u Sabor. Prema mojim informacijama, radi se o prijedlogu zakona koji ima strukturne probleme, koji se neće moći čak popraviti ni amandmanima. Zašto? Pa zato što mi se čini da nema obnove ako to vodi politika i ako to vodi pogotovo Ministarstvo graditeljstva. Mi bi morali donošenje tog zakona utvrditi točne, sigurne izvore financiranja obnove koji će trajat 10-ak, 15, možda i 20 godina. Koji se to moguće obnove, izvori financiranje, to trebamo donijeti odluku kad budemo donosili zakon. Je li to ne znam, napamet govorim, je li to određeni postotak cijene goriva, vode, ne znam čega ali ti izvori moraju biti sigurni. Drugo, ako sam rekao da politika ne može vodit obnovu, onda imamo primjer Dubrovnika. Ali imamo primjer i Gunje. Onda treba formirati zavod koji će voditi tu obnovu sa sigurnim izvorima financiranja i sa interdisciplinarnom grupom ljudi stručnjaka od arhitekata, Građevinskog fakulteta, umjetnika, Ministarstva kulture itd., koji će voditi kontinuirano tu obnovu glavnog grada Hrvatske, ponavljam sa sigurnim izvorima financiranja. Ako to ne bude slučaj, ako takav zakon koji to neće predvidjeti dođe u Sabor na raspravu, ovaj klub će debelo razmisliti o tome, da li ćemo podržati i ovaj rebalans proračun u odnosu na projekcije i da li ćemo podržati takav Zakon o obnovi grada Zagreba. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je rebalans koji bi trebao odgovoriti na pitanje kako pomoći gospodarstvu koje se nalazi pred ulazom do sada najveću krizu od koje ćemo vrlo dugo i sporo oporavljati. Opseg krize ćemo tek na kraju moći sagledati kada vidimo što će se desiti sa nezaposlenima u RH. Očekujem da u lipnju će biti prvi veliki val otkaza u gospodarstva a na jesen će vjerojatno ona brojka magična od 400 000 nezaposlenih biti premašena i doći ćemo do velikog broja ljudi će biti nezaposleni dakle i bit ćemo veći od one brojke koja je bila tamo negdje oko 2000. godine. Znamo da je kriza iz 2008. i 2009. bila velika kriza ali je ona kao mali vrtić u odnosu na ono što nam predstoji. Evidentni potresi na financijskim tržištima izazvat će tsunamije u ekonomijama a male kao što je hrvatska ekonomija, na repu će svom žestinom zalijepiti u zid. I to posebno zemlje kao što je Hrvatska koju prožima korupciju. Tu su najveće žrtve biti obični, pošteni građani i građanke koji jako skromno žive a to je velika većina. Turizam se neće oporaviti na ove razine na kojim je bio i on će definitivno podbaciti što i Vlada vrlo skromno nagovještava a njihove kvazi umirujuće prognoze imaju samo jednu svrhu a to je promocija pred izbore i čista su žal i obmana građanki i građana. Ova Vlada uopće ne misli kakve će biti posljedice njihovih politika. Ako se kojim slučajem ovaj prvi val korona pandemije poklopi sa drugim valom, što je izvjesno, to će dovesti do još većih problema u ekonomiji, bit će gore od Titanik scenarija. To je nekad vaš koalicijski partner koji je onda bio u oporbi, sada o tome govori, govorim kolegama iz HDZ-a. Trenutnim rebalansom povećava se javni dug sa 73% na 86, 7 posto BDP-a i iz ovog rebalansa sasvim je vidljivo je da Vlada nije spremna niti za ovaj prvi scenarij korona pandemije a kamoli za drugi. No to nije bitno jer će posljedice ovih politika platiti građani padom standarda. Da ova Vlada iole razmišlja o boljitku svih hrvatskih građana i građanki onda bi u ovom rebalansu proračuna već vidjeli određene naznake kako reagirati na krizu koja će nas zahvatiti. Ona će zahvatiti i lijevu i desnu stranu ove sabornice, će zahvatiti sve građane u RH. Iz ovog rebalansa to jasno, jasno ne vidimo. Sad je prilika da u ovom rebalansu napravimo promjene koje smo trebali napraviti već prijašnjih godina, al očito za to nije bilo, nije bilo hrabrosti. Ova Vlada ne misli na tisuće radnika iz privatnog sektora iz proizvodnje koji će ostati bez posla, očito im oni nisu budućnost ove zemlje. Ova Vlada primarno misli na tisuće HDZ-ovih uhljeba koji se namiruju iz džepova hrvatskih građanki i građana. To su dokazali i u posljednjih 5.g. kada su bili na vlasti, vlasti u kojoj su vladali Karamarko i Plenković. Ova Vlada želi povući prave, da ova Vlada želi povući prave poteze za spas hrvatske ekonomije, recimo ukinula bi članstvo, obavezno članstvo u HGK-u i HGK pretvorila u pravu vanjsko trgovinsku, izvoznu komoru kakvu imaju sve one države koje žele povećati izvoz i prisustvo na međunarodnim tržištima. Zbog čega se Vlada to ne usudi napraviti? Iz razloga što je HGK premrežena HDZ-ovim uhljebima. Krenula je ova Vlada sa pomoći građanima koji su izgubili posao sa bacanjem novaca iz helikoptera i to se sada pomalo razbija o glavu, rekli smo da to nije u redu, da nije dobro, da ti novci su trebali ići građanima, dakle onima koji su ostali bez posla zbog toga što su im se zatvorile tvrtke ili obrti. Tada se tvrdilo da je sve pod kontrolom, evo danas ministar Aladrović kaže da nije prirodno da tvrtka koja isplaćuje dividendu prima potpore od države. Pa to je i ono što je u sukusu svih potpora da potporu moraju dobiti oni kojima je potrebno. Onaj koji isplaćuje dividendu … [[Govornik se ne razumije]] potpora nije dobro. I ne samo to, govorili smo da se treba paziti kome se isplaćuje jer je ovo državna potpora koja potpada pod zakone EU i za to nema nikakvu nadležnost državni inspektorat, nema nadležnost porezna uprava, tu je ministar, nego ima nadležnost HZZ koji nema uopće niti kapaciteta da može iskontrolirati sve one kojima je dana potpora. I prema nekim podacima, danas ih nije ministar Aladrović opovrgnuo, u 7 od 10 potpora su nađene nepravilnosti. Napominjem da je, da će biti 6,5 milijardi kuna dano poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta. Ogromna suma, ako je 7 od 10 dano nepravilno, onda možemo računati što će se događati jer ministar Aladrović je najavio da oni koji su primili nezakonito potpore da će to vraćati. A kako će vraćati, tko će vraćati, tko će to utvrditi? Ja očekujem da ćemo imati velikih problema sa EU i kolko znam ARPA već sada divlja po HZZ jer očito da su potpore isplaćivane šakom i kapom bez ikakve, ikakve kontrole. Pitao sam ministra danas, ako smo dali novce velikim tvrtkama, desetke milijuna kuna, dal je Vlada spremna ući u vlasničku strukturu tih tvrtki? Ministar nije odgovorio na to, ali to je nešto što je logično. Ako dajemo novce za očuvanje radnih mjesta, te velike tvrtke će nastaviti raditi, zbog čega ne bi onda država imala dio vlasničke strukture? Tvrtka kada se oporavi, ta, taj dio koji, koji država ima u, dakle u vlasništvu te kompanije ide na burzu, proda se i ti novci se vrate u proračun. Ako jedna Njemačka, velika, koja ima puno jači, jaču ekonomiju nego mi, ulazi u vlasničku strukturu recimo Lufthanse, zbog čega ne bi hrvatska država ušla u vlasničke strukture tvrtki kojima daje, daje novce? No, očito da tu nema nekakve volje. Ne znamo zbog čega, iz kojih razloga, možda ćemo jednog dana doznati zbog čega Vlada ne želi ući u taj, taj proces. Vrlo bi bilo dobro, ja se nadam da će to i ministar Marić ostvariti, da se objavi kome su isplaćene potpore, a ko je isplatio dividendu. To ima mogućnosti da se to napravi, ali očito da ministar Aladrović i ljudi koji su zaduženi za isplatu potpora nisu radili dobro svoj posao jel im se ovo ne bi, ne bi smjelo, smjelo desiti. Još jedna stvar koja se mogla riješiti već sada i krenut se sa promjenama koje su nužne je pitanje povlaštenih mirovina. Građani su vrlo senzibilizirani na povlaštene mirovine, posebno je tu pitanje braniteljskih mirovina i ja sam potpuno siguran da i branitelji ne bi imali ništa zbog toga da se i u tom dijelu solidariziraju sa građanima i da izjednače svoja prava sa ostalim građanima. To je sada prilika da se isprave te nepravde. Međutim, nisam siguran da će ministar Medved koji je rodonačelnik i pokrovitelj raznih udruga koje slave „Za dom spremni“ i koje žele da situacija ostane ovako, da žele da se i te velike mirovine izjednače sa mirovinama koje, koji, koje primaju, primaju građani. Ovdje pozivam ministra Medveda da bude častan i ispravi nepravdu prema nepravdu prema hrvatskim građanima, ali i časnim braniteljima koji žele prestanak stigmatizacije kao onih koji su ratovali za svoje privilegije, a ne za oslobođenje zemlje. Sada je to izvanredna prilika da se to učini, al siguran sam da to HDZ neće učiniti jer je to biračko tijelo i to su ljudi koji biraju biraju HDZ. Što se tiče zdravstvenog sustava, zdravstveni sustav u ovom trenutku je podnio veliku žrtvu što se tiče same korone epidemije i ovih 100 milijuna kuna rebalansa koji je u ovom trenutku u sustavu, sasvim sigurno nije dovoljno da ispravi sve one probleme koje imamo u zdravstvu. S tim i sam ministar Marić je danas rekao da smo prošlu godinu završili sa 8 milijardi kuna dugovanja u zdravstvenom sustavu, za vrijeme korona krize ti su dugovi nastali još i više i jasno je da u HZZO-u nema dovoljno i neće biti dovoljno sredstava jer se smanjuju doprinosi, smanjuje se isplata, uplata doprinosa, prema tome, i tu nas očekuju veliki, veliki rezovi, a u rebalansu proračuna toga ničega nema i to ništa, ništa ne vidimo. Tih 100-tinjak milijuna kuna nije nešto što će pomoći sustavu. Međutim, ono što je Vlada mogla napraviti, što je, da se dirne u određene privilegije, a ja tu vidim i onaj dio koji je vezan uz Vatikanske ugovore jer mislim, što se tiče Vatikanskih ugovora sasvim sigurno da oni se ne mogu mijenjati bez toga da druga strana pristane na to, ali s druge strane iz proračuna se isplaćuju velika sredstva crkvi. I ja sam sasvim siguran da je Vlada krenula u razgovore sa crkvenim predostojnicima da se ovaj dio iz proračuna u ovom trenutku ne isplaćuje ili smanji se jel je situacija takva kakva je, vjerojatno bi i od strane crkve dobili pozitivan odgovor jer se i crkva treba solidarizirati sa našim građanima koji su izgubili poso i koji će izgubiti poso. Napominjem da prve, prvi veliki val očekujemo u 6 mjesecu, a na jesen ćemo probiti brojku od 400 000, 400 000 nezaposlenih. Kolika će ta brojka u ovom trenutku to niko ne zna. Turizam će vjerojatno biti nešto, al ne onako kao što je nekad bio i ovo je sasvim sigurno rebalans proračuna prvi u nizu, on je trebao biti već i prije, odma na početku korona krize, međutim, očito da HDZ-u se žuri u izbore i zaželio u izbore što prije doći da ima, u tih dva mjeseca koji su sada pred nama, sredstava za isplatu plaća i zato je i on onakav koji je vrlo čudan. U svim drugim zemljama ako imate pad prihoda imate i smanjenje rashoda. U ovome imate pad prihoda, a rashodi ostaju isto. Zadužit ćemo se. Da, sada se možemo zadužiti jer je situacija povoljna, al je pitanje šta ćemo, šta će biti u jesen, da li ćemo se moć zadužiti i sa kojim kamatama. No, HDZ-u je u ovom trenutku jedino bitno da se donese rebalans proračuna i da se ide u izbore, imat će malo problema kao što vidim sa svojim koalicijskim partnerima iz stranke Milana Bandića jer ako ne donose se Zakon o obnovi Zagreba, mislim da će u izborima imati problema u Gradu Zagrebu, tako da očekujem da ćemo vrlo brzo i taj zakon imati tu u sabornici jer je to nešto što dugujemo građanima Grada Zagreba. Ovaj rebalans koji ide za time da se kupe građani RH, ovo nije rebalans koji odgovara na krizu, niti je ovo rebalans koji će dovesti do toga da prođemo kroz ovu krizu što lakše. Ponavlja nam se 2008. i 2009.g. kada je HDZ također bio na vlasti, kada nas je udarila velika kriza koja će biti vrtić prema ovome što nas čeka sada. HDZ se onda nije snašao, ne snalazi se ni sada jer očito da im je lakše vladati onda kada ima novaca nego kada dođe kriza. Sjetimo se da je onda Senader rekao da je država u banani. Mislim da smo u ovom trenutku još i u većoj banani nego što smo onda bili i ovaj rebalans će biti izglasan, al on nije rješenje za ono što građani trebaju, a to je da prođemo kroz krizu sa što manje žrtava, a najveće žrtve će podnijeti građani i građanke RH i svi oni koji će izgubiti posao, dakle očekujemo da na zimu bude preko 400 000 nezaposlenih. Ovaj rebalans ne daje odgovor na to kako to riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednja rasprava u ime klubova je rasprava kolege Čuraja ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnom tajnicom, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je rebalans kao što svi rekli, inače ne bi ni bio da nismo u ovoj situaciji. Zapravo time više dajemo jedan obris onome što nas je sve snašlo i konstatiramo da je potrebno apsolutno poduzimati i dalje mjere ne samo od ovih koje su poduzete nego i dalje se uhvatit u koštac i staviti gospodarstvo na prvo mjesto uz sigurnost naših građana. To su dvije osnovne stvari kojima se mi svi ovdje i općenito na svim razinama politike i lokalnoj razini trebamo bavit. Sigurnost i gospodarstvo i povezati to dvoje što je naočigled bilo nespojivo jel jesmo zaustavili gospodarstvo radi sigurnosti. Uopće neću ulaziti u, u ovu temu izbora, to sam nešto u slobodnom govoru rekao da ovdje da neko kaže ispred Vlade da zbog ove situacije idemo prema odluci da prolongiramo mandat ovom sazivu još godinu dana od današnjeg dana, mislim da ne bi niko živ izašao i da bi to bio skandal. S druge strane ako nekog ispred Vlade kaže da idemo napravit izbor ako budu za to mogućnosti, e onda opet to nije dobro jer sada to trenutno ne odgovara oporbi, pa možda bolje malo kasnije kad bude više odgovaralo odnosno kad se steknu sigurnosni uvjeti, to ja mislim svima je isto, to mora bit svima isto. Ni mi nećemo podržati nikakvo, nikakve izbore makar to bilo samo onako deklaratorno, ak se mi raspustimo to ne znači da mora automatski doći do izbora jer ako ne budu uvjeti izbora neće biti. Ne znam tko će se usuditi ugroziti građane. Dakle, to je dosta hipotetski, ali ono što znam da građani nemaju vremena čekati i da odluke se moraju donositi i da to Vlada mora donositi koja ima puni legitimitet. Jer opet s druge strane ne možemo dobiti da je sve normalno, da smo zadužili Hrvatsku, da donosimo odluke, pregovaramo bez legitimiteta. U zadnjim mjesecima Vlade ne možemo i ovce i novce. E sad kad sve to zbrojim ja vidim zapravo da bi bilo dobro da su izbori, ali onda kada odgovara to oporbi. Pa možda ne odmah, dok se ovo malo ne stabilizira nego u 9. mjesecu jel to ipak će dati više šanse. E tako to baš ne ide. Do sada ja se ne sjećam, ali ja se ne sjećam u ovoj 30-godišnjoj skoro povijesti kada smo izlazili na izbore po sili zakona. Možda me netko može ovdje ispraviti ovdje od starijih ja mislim da se to nikada nije ovdje dogodilo da smo mi izlazili na izbore tako što je saboru istekao mandat sam od sebe da se nije raspustio što će reći 16.10. ove godine. Do sada uvijek je većina raspuštala sabor i na taj način usmjeravala odluku prema izborima jesu oni bili 2000., 2003., doduše 2000. je bio promjena sustava i znamo zašto nisu izbore, 2003., 2007., 2011., 2015. pa onda opet 2016. itd. i to je dosada tako bilo. I sad jel tada nekom odgovaralo više ili poslije ili manje ili kasnije se to spekulirano o tom potom. Sigurnost gospodarstva, točka i mi to smo dužni prema građanima. Ovaj rebalans, ono što sam rekao u replici, mi je drago na rashodovnoj strani, ja sam to govorio još prije 2 mjeseca da mi ne smijemo podleći jednom dijelu restrikcije potrošnje, barem državne koja čini 20 otprilike 20% BDP-a nego ju trebamo zapravo povećati, sustavno, smisleno. Ne mislim tu na rashode za zaposlene oni se tu doduše smanjuju u iznosu ako se ne varam oko 300 miliona, ne pardon 391 milion 391,7 miliona manje za zaposlene dakle nije nešta spektakularno proći ćemo samo postotke po svakom ministarstvu, nego upravo u ona investicijska održavanja, zanavljanja i sve one investicije gdje ostaje dodana vrijednost, a pokrećemo gospodarstvo onaj jedan klasični mini new deal kako god to nazvali, mislim da ne smijemo stati to je 20% BDP-a. Drugi 20% je potrošnja. Mi govorimo da očekujemo pad nešto ispod 10% u ovoj godini BDP-a ono što je glavni razlog tome je potrošnja pa kažemo da jedan od parametra gdje možemo isto promatrati po potrošnji je PDV, najvažniji, smanjuje se za 22%, prihodi od PDV-a dakle za 12,1 milijardu kuna. Prihodi od poreza na dobit za 30% 2,8, prihodi od posebnih poreza i trošarina za 16% ili 2,7, a to smo sada korigirali i povećavali. Uzgred rečeno čak su porasli prihodi u ovom lock down od trošarina na cigarete ali ne zato ja mislim što se više konzumiralo nego zato što se manje prenosilo preko granica. I također je smanjeno i prihodi od doprinosi za 15% odnosno 3,8 milijardi kuna. Dakle očigledno pada. Tako mi time reagiramo. Osnovna reakcija je bila naći sredstva zaduživanjem pa smo u projekcijama povećali praktički za duplo ono planirana zaduživanja ako se ne varam na koje je predviđeno, mislim da je negdje sa 30-tak otišlo na 60-tak milijardi planiranih prihoda od zaduživanja. Mislim na zaduživanja pardon sa 26,8 na 63 više od duplo. Zašto? Sad ovdje kažu zadužujemo se itd., pa bilo je tu puno prijedloga kojima smo predlagali davajte svima svega, bacajte novce iz koje kakvih čudesa, zrakoplova, balona, helikoptera ne znam što sve ne nije se ovdje čulo, dijelite svima šakom i kapom jer je to lijepo za čuti, ljudi će se negdje naći, prepoznati i netko će reći vidi ovaj brine o meni, apsolutno jasno. Mislim da ono što kaže sa terena da je ova mjera neplaćanja doprinosa i bespovratnih 3.250 na 4.000 kuna polučila da ljudi su ostali raditi i ona je polučila svoje efekte i zato smo izdvojili praktički 4,5 milijarde kuna je predviđeno, prema i ovom proračunu ukupno 5 milijardi. Ja sam pitao što je sa EUR-om, jer ja nisam ni eurofil što se tiče valute ni kunofil, ja sam građanfil ako ćemo tako govoriti, dakle ono što je u interesu građana je zapravo primarni cilj svih nas treba biti, bez nekih nacionalističkih prenemaganja da moram tako reći i pretvaranja tko više voli Hrvatsku i jače se lupa o srce. I to je dobro za čuti da smo ispunili sve uvjete, a o Masterškom kriteriju da se …/nerazumljivo/… gledat na zbirnoj razini se može razgovarati, dakle da to ostaje kako je. Ono što me također zabrinulo i zapravo što komentiram je izvoz usluga, pri tome se misli najviše na turizam pad od 70% se pretpostavlja, da to je ono što smo govorili 20% BDP-a je turizam i mi smo uvelike ovisni o tom turizmu, ne i kroz direktan prihod od noćenja taksi itd., boravišnih pristojbi nego i onaj indirektni kroz povećanu potrošnju koju onda dolazi sa sobom gdje mi na jedan prikriveni izvoz koristimo i prodajemo naše proizvode naravno ne u onoj mjeri kojoj bismo mi htjeli stranim turistima. Sada taj i prikriveni izvor, izvoz nije, nije, neće biti moguće realizirati. Tako da nas tu posljedično očekuje zbilja izazovna sezona. No, prema ovim projekcijama očekuje se i oporavak ako mogu dobro iščitati 9,4% očekuje se i rast BDP-a već u 4 kvartalu, ne navodi se, ali po logici stvari on je se može predvidjeti iz ovih papira. Dakle, ono što je isto također bilo govora, samo ću se nadovezati na zapošljavanja, moram reći da mi baš i nije to skroz jasno, kaže zabranjuje se novo zapošljavanje te prijem službenika i namještenika na neodređeno i određeno vrijeme. Ako im se sredstva za rashode za zaposlene osiguravaju iz općih prihoda i primitaka, dakle ne i ako su iz projekata odnosno iz sredstava HZZO-a, to je sad jedna šira priča i kaže iznimka da može se dobiti odobrenje ministra. Mi imamo na snazi već zabranu zapošljavanja od 2010. g., po modelu iz projekata, da, 2 za 1, da, inače ne. Ali nekako nemam osjećaj da imamo manje zaposlenih u odnosu na 2010., ali eto uputit ću upit Ministarstvu uprave, nadam se da će mi dati odgovor o kretanju broja zaposlenih u državnoj upravi. A kaže što se tiče plaće za zaposlene, nešto što je opet bitno da slijedeća Vlada legitimitetom uđe u pregovore sa sindikatima, pa kaže smanjenje rashoda za zaposlene na strani Vladi 5,2%, Ministarstva financija 5,8%, Ministarstva obrane 1,7, Ministarstvo unutarnjih poslova 1,3, to mi nije jasno, Ministarstvo hrvatskih branitelja 0,6, Ministarstvo vanjskih 0,0, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta 5,2, Ministarstvo državne imovine 6,9, Ministarstvo kulture 5,4, Ministarstvo poljoprivrede 3,5, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU-a 3,4, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 5,3, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja 8,1, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike 3,9, Ministarstvo obrazovanja 0,3 smanjenje, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava 1,1, Ministarstvo turizma 20,5, uprave 0,3, demografije 5%, pravosuđa 1,9 i Ministarstvo zdravstva na svojim razdjelima predviđa povećanje od 2,7% što mi je i logično s obzirom na sve. Dakle, očigledno da ovdje neka planiranja povećanja koja smo dogovorili, potpisali i za koja prvotno nisu bila osigurana u proračunu, nisu ni sada i da će to biti nešto što nas očekuje zato što smo mi imali pregovore i one štrajkove sindikata nakon donošenja proračuna i nismo u međuvremenu ako me pamćenje ne vara ni imali rebalans. Znači tih povećanja očigledno nema i tu kažem manje-više su svi izuzev nekih izuzetaka koji isto baš meni nisu ni jasni, zabilježili pad rashoda zaposlenih, da li to zbog manjka prekovremenih ili ne znam čega, ali uglavnom to su sve postotci. Što se tiče Zakona o obnovi, ja bi volio da je on ovdje u ovom rebalansu iako njegovo financiranje je predviđeno iz Fonda za solidarnost i ostalih europskih fondova, dakle ne samo iz vlastitih prihoda odnosno proračuna, drago mi je što se paralelno ne čeka samo zakone nego se radi i na drugim frontovima kako bi odmah se donijelo vatrogasne mjere a tu prije svega mislim na ovih gotovo 100 milijuna kuna osiguranih za zamjenu i popravak dimnjaka odnosno 41 milijun sa pozicije fonda za nabavku kondi bojlera odnosno kondenzacijskih bojlera jer praktički treba ljudima osigurati ono da ako već sada nemamo hladnije vrijeme ali da imaju barem sanitarnu vodu i neki minimum minimuma. Također, ide se i u prijedlog paralelnog financiranja projektiranja za kuće sa onim žutim i crvenim oznakama, da se i na taj način izađe u susret, da se već krene nešto raditi no generalno Zakon o obnovi, krovni zakon koji treba, koji treba od desecima i desecima, preko 40 milijardi štete odlučivati, nije u ovom rebalansu i ne može biti dok nema zakona, apsolutno je jasno, kada ga donesemo, onda se možemo nadati da će se osigurati sredstva, tako da ja očekujem da se stavi tu proceduru, koliko ja znam zakon, prijedlog zakona je gotovo još prošli tjedan, on je predan premijeru i čekamo da uđe, prođe u proceduru Vlade i bude stavljen na javnu raspravu i bude na Vladi nadam se što skorije čisto zbog toga što smo prepoznali da to ne treba donositi preko noći, ali da ga treba donijeto, to apsolutno da, a da li ga ostaviti i manut nekoj drugoj Vladi ili ne, mislim da moj je stav da ga treba donijeti kvalitetnoga, ne žuriti, ne preko noći, ali čim prije, tim bolje. E dakle, što se tiče makroekonomskog okvira, to smo spomenuli da u pravilu iako meni je drago da je ova projekcija smanjenja 9,4 BDP-a u odnosu veće smanjenje negativnija nego onog što nam je Europska komisija dala sa preko 7%, ali mislim da je bitno da smo ostavili rashode koje ćemo usmjeriti upravo u onu potrošnju i generiranju i potrošnje a i samim tim ekonomske aktivnosti i da je to dobar smjer što nismo smanjivali unatoč smanjenju pada prihoda preko 26 milijardi, ostali smo na istoj razini rashoda, samo smo preraspodijelili i rekli što nam je prioritet i tu smatram i tu ministar ima i podršku našu, da je to način da se samo nastavi, da se vidi kako će se to preliti na ove vanproračunske korisnike, kako oni bi krenuli u taj ubrzani investicijski ciklus, sve ono što mogu odmah pokrenuti i što je u planu bilo ovu i iduću godinu da pokrenu i da na taj način napravimo taj korak i taj jump start vraćanja u ono gdje smo bili prije ove krize a ja vjerujem da će to sada ići puno brže nego na onih zadnjih financijskih kriza. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Time smo završili sa raspravama u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, samo tehnička obavijest svim zastupnicama i zastupnicima, pojedinačna rasprava traje 5 minuta. Kolega Babić, mikrofon je vaš.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je proračun za 2020. g. donio polovinom studenog prošle godine sukladno tada definiranim makroekonomskim pokazateljima o rastu BDP-a u Hrvatskoj sa projiciranim prihodima i rashodima gotovo na uravnoteženom proračunu. U međuvremenu su se u svijetu pa tako i u Europi i u HRvatskoj značajno promijenile okolnosti uvjetovane svjetskom pandemijom korona virusa odnosno epidemijom u RH i ovaj proračun je praktično rezultat odnosno bolje rečeno posljedica tih događanja koja su u bitnome uvjetovala smanjenje gospodarskih aktivnosti, a koje je smanjenje gospodarskih aktivnosti dovelo posljedično jasno do smanjenja prihoda državnog proračuna i izdataka koji nikako nisu mogli biti predviđeni u vrijeme kada smo donosili proračun ovdje u HS. To bitno smanjenje prihoda oko 25 milijardi kuna je u ovom rebalansu jasno definirano. Al ono što posebno treba izdvojiti jest činjenica da su nastali nepredviđeni rashodi koji se mjesečno isplaćuju prije svega za, kao potpore za očuvanje radnih mjesta, likvidnosti poslodavaca i za održavanje poslovnih aktivnosti poduzetnika u RH i da je to značajan iznos kako piše u obrazloženju negdje oko 7 milijardi kuna, ali da usprkos toj činjenici Vlada RH i Ministarstvo financija su unutar vlastitih preraspodjela smanjenja ukidanja određenih rashoda zadržali tu razinu rashoda državnog proračuna, tako da bi deficit državnog proračuna iznosio u visini smanjenja prihoda državnog proračuna. Ja sam da ta činjenica smanjenja poslovnih aktivnosti definira taj makroekonomski okvir u RH koji će u ovoj godini, kako smo čuli od strane Vlade i ministarstva, iznositi 9,4% BDP-a. Al ono što govori o točnim procjenama koje je ova Vlada iskazala u proteklih 3,5.g. da su te procjene, su se uvijek na kraju godine odnosno pri završetku godine temelje podataka Državnog zavoda za statistiku, pokazali ispravnima, čak štoviše, Vlada u ovaj rebalans je ušla sa realnim matematičkim ekonomskim pokazateljima, tim više kad vidimo da je Europska komisija planira manji pad BDP-a za negdje oko 0,3% BDP-a i s druge strane rast BDP-a u idućoj godini veći od onoga kojega je Vlada, Vlada predvidjela za iduću godinu koji iznosi 6,5%. Do sada tijekom rasprave po klubovima čuo sam brojne primjedbe od oporbe kako i na koji način bi oni postupali u ovoj situaciji. Ja moram reći da je Vlada, a pri tome sada ne osvrćući se previše na rad Stožera CZ, on je u ovom trenutku meni nije u fokusu mog izlaganja prije svega, ovdje sam skoncentriran na odgovor Vlade koja je brojnim mjerama, gospodarskim mjerama koje smo donijeli u dva paketa, kako u onom ožujskom, tako u onom travanjskom, a i u ovom svibanjskom paketu gdje je, u kojem planiramo i već je definirano oko 100 milijuna EUR-a smanjenje, te poreznih odnosno parafiskalnih nameta s jedne strane i s druge strane u pregovorima sa sindikatima zadržati ovu razinu proračuna koji jest po nama održiv i koji je dobar i prihvatljiv. I Vlada tim mjerama, ta dva, s tim, dva paketa mjera imala namjeru i u tome sam uvjeren da će se uspjeti, uspjeti sačuvati gospodarstvo da prilikom izlaska iz ove epidemije ono što bezbolnije, što jednostavnije nastavi sa, gospodarstvenici nastave sa svojim poslovnim aktivnostima. Stoga moram reć da me čudi da na određeni način imputiranje Vladi da je prilikom prosljeđivanja potpora za očuvanje radnih mjesta trebala ući u vlasništvo pojedinih poslodavaca gospodarskih subjekata jer bi kao rezultat možda bio taj cjelokupni broj, oko 600 000 ili nešto manje, ja sad ne bi naklapao, ne bi nagađao, ali vjerujem da bi brojni poslodavci prilikom saznanja da će im se za taj dio ući u vlasništvo [[Upadica: Hvala]] , da će im se onda, nisam ni primjetio da imamo na 5 minuta, dakle da će im se ući u vlasništvo, na taj način bi bili svoje zaposlenike prepustili na HZZ. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bačić, imam pitanje jedno za vas, a to pitanje postavljaju mnogi ljudi koji se bave prijevozom putnika, pogotovo ako se radi o autobusima koji voze turiste. Naime, činjenica jest da je Vlada zabranila turistima ulazak u zemlju, njima je zabranila rad s druge strane, a s treće strane leasing kuće su nastavile slati rate kredita na naplatu odnosno rate leasinga, kako god to nazvali. Mene zanima zašto Vlada tu ništa ne poduzima? Znači, ljudi su ostali bez ikakvih prihoda, a rate dolaze na naplatu sa kamatama. Po mome sudu način na koji vi se odnosite prema prijevoznicima je neozbiljan jer će ti ljudi se nać u velikim financijskim dubiozama, pa me zanima eto vaše mišljenje i da mi kažete možda je Vlada stvarno nešto odlučila da napravi da im pomogne, zanima me vaš odgovor. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pernar, nije Vlada zabranila ulazak turistima nego su u ovoj pandemiji korona virusa države zatvorile svoje granice. Prema tome, mi i da smo i omogućili dolazak bilo kome u RH taj dolazak nije moguć zbog toga što države koja bi bili … [[Govornik se ne razumije]] i na tržišta za turiste zbog svojih problema zbog, također zatvaraju granice i promet, prijelaz preko granica je zaustavljen. Što se tiče pak leasinga i kredita uopće, niste u pravu. I Vlada, a i HNB i sa, sa, sa financijskim institucijama uskladila, dogovorila moratorij koji može biti do 12 mjeseci i koji, koju dužinu moratorija, dogovaraju i banka i klijent. I nekad je i klijentu u interesu da to ne bude 12 mjeseci, nego da to bude kraće i ovisi o poziciji klijenta, dogovara se taj moratorij i o kraćim kamatama. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mrsić, slijedeća replika.
Poštovani kolega Bačić, pokušavate objasniti neobjašnjivo. Ako jedna Njemačka koja ima ekonomiju puno jaču nego mi, koja je također dala svojim radnicima milijune eura, ide u vlasništvu strukturu Lufthanse i drugih kompanija kojima je isporučila također milijune eura, ako hrvatska država je dala 20-ak ili 30 milijuna kuna određenim tvrtkama, ne želi ući u vlasničku strukturu, da bi jednog dana vratila te novce natrag u proračun opet i iskoristila za nešto drugo, onda mi to nešto nije logično. Inače vaš ministar Aladrović se danas čudi i kaže nije prirodno da neko ko isplaćuje dividendu i bonuse, prima potpore a primili su potpore jedni i drugi. Prema tome, nikako da objasnite zašto ne bi država ušla u vlasničku strukturu tvrtke u kojoj danas iskrcat će 30-ak, 40 ili 50 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mrsić, trebali ste se unutar oporbe malo dogovoriti sa vlastitim nastupima, kako kome što padne na pamet, tako izađe za govornicu i predlaže mjere. Dozvolite da svaka država vodi računa o svom gospodarstvu, prije par godina bilo je primjerka koji je Njemačka vrlo bogato i izdašno reagirala prema svim poslodavcima pa im je Grant dala na milijarde i milijarde eura. Mi smo tada postupali drugačije, sad smo ocijenili da je ovo najpovoljniji način kako pristupiti poslodavcima. Možda bi neki poslodavci kada bi znali da će im se uć u vlasništvo, jednostavno se zahvalili i rekli mi ćemo s obzirom da mi nismo krivi za gospodarsku situaciju, isporučiti vam 50, 100, 200, 300 000 naših zaposlenika dok traje kriza vama na Zavod za zapošljavanje pa vi to s njima financijski rješavajte, a mi ćemo dalje održavati one aktivnosti, poslovne aktivnosti koje možemo sukladno principu ponude i potražnje. Prema tome, svaka država bira svoj put, ja mislim da je ovaj put koji je Hrvatska odabrala najbolji i za državu a i za poslodavce a i što je važno i za zaposlenike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ne treba se previše opterećivati sa kolegama iz oporbe jer su se mjesec dana slagali sa svime, e sad se mjesec dana više ne slažu s ničim, jednostavno im sve smeta jer ne mogu vjerovati da se ovo u Hrvatskoj odvija na najbolji mogući način. Kolega Mrsić je recimo zaboravio dok je on bio ministar da je bilo u jednom vremenu, ja mislim jedno 420 000 nezaposlenih i sjećam se da sam ga zamolio da ugasi onaj brojčanik na zavodu jer je bilo sramotno, danas je problem 150 000 uz sve ovo što smo prošli u protekla 2 mj., tako da podržavam ovo što ste rekli i činjenica je da smo učinili pogotovo u javnim financijama, maksimum mogućega da se zadrži znači zaposlenost ali i da sustav javnih financija normalno može funkcionirati i mi koji smo godinama u lokalnoj samoupravi, itekako vidimo na kakav to način funkcionira. Ja o ovom ministru mogu reći samo riječi hvale za sve što nam je učinio u protekle 3 g. i u ovoj krizi sad. Možemo reći da uredno dođe ono što nam treba doći od strane države bez obzira na sve probleme. Ko hoće to potvrdit, hoće, ko neće, ne mora ali to piše u proračunu, ko god je.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, priključujem se čestitkama našemu potpredsjedniku Vlade ministru financija za upravljanje financijskim sustavom države prije svega i u ovoj krizi. Nisam uspio g. Mrsiću, slažem se sa brojem zaposlenih u vrijeme kada je on bio ministar u Vladi i onom brojčaniku, danas je 160 ili 152, 3 tisuće nezaposlenih, ako se ne varam. Da je možda ići na ovaj model kojega je on prije rekao, mi bismo vrlo brzo i prešli tih 420 000 a onda kako bi se to rješavalo kasnije, ne znam. I s pravom kolega Mrsić govori da je ministar Aladrović iznio svoj stav kad je u pitanju poslodavaca koji bi isplaćivali dividende prilikom činjenice da im je država isporučila milijune i milijune kuna za zadržavanje, očuvanje radnih mjesta. Treba svaki predmet, treba lijepo razmisliti, treba poslodavac to znati da u slučaju da isplaćuje dividendu, da će ili taj dio mora vratiti ili će biti blokiran, brojni su načini kako se može postupati i reagirati ali tu će bit vremena.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj rebalans proračuna je prije svega za one koji su cijelo vrijeme izigravali nevjerne Tome i nabacivali se trebalo bi ovdje, trebalo bi ondje dati. Dakle, što Vlada s ovim rebalansom pokazuje? Prvo, da je svjesna da zbog korona virusa, zbog poremećaja određenih gospodarskih aktivnosti će prihodovna strana biti itekako devastirana i to na 3 najvažnija prihoda državnog proračuna, to su ti tzv. potrošački porezi, PDV i trošarine, doprinos za mirovinsko, ako pogledate izvanproračunske korisnike, onda ćete vidjeti doprinos za zdravstveno osiguranje i porez na dobit. Dakle, to je što se tiče prihodovne strane ali ono što je vrlo bitno i o čemu se danas vrlo malo govorilo a to je da je Vlada usprkos toga što su nastali neki novi troškovi, prije svega tu mislim a to je najizdašniji trošak za očuvanje radnih mjesta, Vlada je odlučila da od svih proračunskih korisnika traži, inzistira da svaki ministar, svaki korisnik onaj trošak koji se naprosto nije mogao dogoditi zbog smanjenih aktivnosti zbog nečeg drugog, da ti proračunski korisnici smanje svoje proračune i da na takav način održe rashodovnu stranu na razini kako je ona bila izvorno planirana. I mislim da je to jedna velika kvaliteta. Slijedeća stvar o kojoj ovdje treba reći, da je Vlada u razgovorima, dogovorima uvezala kompletan financijski potencijal RH i na takav način osigurala nesmetano financiranje kako manjka u državnom proračunu, tako i manjka koji imaju izvanproračunski korisnici i ono što je vrlo bitno, taj financijski sektor priprema za ono što će uslijediti da tako kažem, dan poslije. A danas poslije je kad određene gospodarske aktivnosti se budu trebale pokrenuti, ako ti određeni gospodarski subjekti neće imati financijskih sredstava, oni će to vrlo teško napraviti. I ono što sam rekao danas u svojoj replici, a to je ono na što svi moramo obratiti pažnju a posebno Vlada, a to je da ne samo izvanproračunski korisnici, nego sva poduzeća u kojima je država ili manjinski ili većinski vlasnik, moraju misliti o tome da izvršavaju obveze jer naprosto ono gdje država ima bilo kakvu kontrolu ne smije biti generator nelikvidnosti jer ta nelikvidnost je nešto najopasnije što nam se može dogoditi nakon ovoga o čemu govorimo. I još jedna stvar, reforme. Dakle, svi su nam puna usta reforme, međutim nitko danas nije rekao da je državna uprava napravila jedan ogromni korak praktički od 7 milja u trenucima kad je bilo praktički nemoguće funkcionirati, kad su građani putem interneta, putem, nekim drugim elektronskim putem mogli obavljati svoje određene potrebe, doduše to je bila jedna davna zamisao još kad se uvodio OIB da na takav način povežemo državnu upravu i da građani ne moraju ići od vrata do vrata nego da naprosto da podnesu zahtjev i onda da državna uprava po službenoj dužnosti odradi svoj dio posla. Eh, kolegice i kolege s tim ću završiti, dvije stvari. Dakle, kad pogledate rebalans državnog proračuna, kad pogledate rashodovnu stranu koje su najznačajnije stavke plaće, mirovine, zdravstvo. Da li se tu korjenito nešto može promijeniti bez reformi? Ne može. I to moramo naprosto biti svjesni toga, ministri koji u ovom trenutku pregovaraju sa sindikatima su svjesni situacije da sindikati neće popustiti, nitko ne traži da se s reformama netko, nekakva prava smanje. Naprosto želimo platiti one koji rade, a oni koji ne rade niti ne trebaju u državnoj upravi i na takav način doći do kvalitetnije, efikasnije državne uprave koja će biti od koristi svima i građanima i gospodarstvenicima i svima. I ono o čemu ja uvijek govorim kad govorim o rebalansu proračuna to su izvanproračunski korisnici. Oni su ti koji sutra sa svojim financijskim potencijalima i sa svojim investicijama i investicijama iz EU fonda, fondova mogu biti generator onog prvog koraka u gospodarskom oporavku Hrvatske. Jer kolegice i kolege pad od 9%, 9,5, 10% nije nešto što neće ostaviti itekakav ožiljak na gospodarstvo RH, jer toga moramo biti naprosto svjesni i to je nešto što ne trpi političko prepucavanje. To je nešto što traži političku suglasnost svih nas, da donesemo zakone da se to gospodarstvo oporavi jel inače ćemo tapkati kao što su, vlada SDP-a tapkala 3 godine nakon ovoga gospodarske krize.
Hvala lijepa. Kolega Lovrinović, dobro. Idemo onda na replike prvo. Prva je poštovanog zastupnika Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bi vam pročitati pismo odnosno objavu Dragutina Hanžeka. Radi se o čovjeku koji je kažnjen sa 8.000 kuna kazne jer je sam u svojem traktoru išao istovariti gnoj na svoju vlastiti njivu. On kaže, dragi prijatelji ne mogu a da vam se ne objavim u vezi jučerašnje objave stožera za predstojeće izbore. Izjava gospodina Capaka da se na izbore može u vrijeme samoizolacije to me skroz izbezumilo i onda on objašnjava da je on kažnjen radi toga jer je odveo gnoj u polje. Pa evo ja vas pitam jel vama gospodine Šuker normalno da u isto vrijeme kada osobe koje su u samoizolaciji mogu izlaziti na izbore bez problema, a s druge strane da te iste osobe ne smiju istovariti gnojivo na svoju vlastitu njivu i za to ih se kažnjava s 8.000 kuna? Je li po vama to ekonomski opravdano, da li je to u interesu ljudi itd.? Hvala.
Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar kao prvo morate znati da te dvije odluke nisu u isto vrijeme. U trenutku dok je bilo ograničeno kretanje praktički između naselja zbog toga da se naprosto spriječi širenje i to je danas potvrda da je definitivno dalo rezultata, a ovo o čemu vi sad govorite to je netko nešto rekao ovako usput ali u ovom trenutku su već ukinute e-propusnice, vi danas možete putovati po cijelo Hrvatskoj da vas nitko ne zaustavlja. Prema tome, dakle govorite u dvije odredbe u različito vrijeme. Ne možete ih nikako staviti u isto vrijeme. Jer vi govorite kad govorite o tome da netko može izaći na izbore govorite o futuru koji će se dogoditi za mjesec i po 2, 3, nije bitno kad, a kad govorite o tome da netko nije mogao otići na svoju njivu govorite o vremenu koje je praktički završilo prije 10-15 dana, a ta odredba je donesena prije gotovo skoro 2 mjeseca. I to je naprosto činjenica i nije dobro miješati i brkati takve stvari. Da je možda bilo nekih nespretnosti oko tih e-propusnica, vjerojatno je [[Upadica: Hvala.]] ali nažalost svi smo tako podijeljeni kao što jesmo.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker kada ste govorili o poremećaju pojedinih gospodarskih aktivnosti u RH evo jutros sam dobio neke informacije iz našeg okruženja, evo SR Njemačka pita se jutros tko će platiti račun od korona virusa. U njih je minus preko 101 milijarde u državnom u saveznom proračunu, a pad BDP-a je 6,3%, dakle nije to malo. Ono čega se oni pribojavaju, a to je gubitka radnih mjesta odnosno jačanja socijalnih davanja. Dakle, korona virus i ono što nas je zateklo, a i vezano je za ovaj proračun, rebalans proračuna RH nije ništa novo i neobično bez obzira koliko kolege danas govorile o tome što se i na koji način moglo napraviti ali činjenica je da i ne samo mi već i zemlje u okruženju prolaze zapravo istu stvar.
Poštovani zastupnik Šuker.
Kolega Babić, prvo ova Vlada je rekla da je zdravlje i njeni građani na prvom mjestu. Nakon što su se ustabilili određeni pokazatelji, nakon saznanja stručnjaka počele su se malo relaksirati mjere što se tiče gospodarstva. Isto tako Vlada je jasno rekla da određene djelatnosti koje zbog odredbi Vlade ne mogu funkcionirati da će pomoći na takav način da se isplate plaće itd. Dakle, Vlada je tu jasno pokazala u pravom trenutku što treba raditi. Međutim, sad dolazi onaj dan poslije koji nas očekuje i potrebe za socijalnim davanjima i potrebe za financiranjem određenim aktivnosti i zato kompletan financijski sektoru u ovom trenutku treba upregnuti da sa sredstvima sa kojima raspolaže taj financijski sektor u RH da sutra bude prije svega na usluzi gospodarstvu, da ga potakne, a isto tako i država da može financirati svoje obveze.
Hvala lijepa. Dignuo je ruku, čini mi se za stanku, poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Tako je. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, a odnosi se na ovu našu raspravu o rebalansu proračuna. Naime, neprihvatljivo je da se rashodi državnog proračuna smanjili niti za jednu lipu, a zašto? Zbog toga što se, poštovani građani, u proteklih mjesec, mjesec i po dana isplaćivali su se minimalci određenim firmama, konkretno kladionicama, a posebno Agencijama za utjerivanje dugova. Ovde ću navest jedan podatak jedne takve agencije koja je 2013.g. osnovana sa 500.000,00 kn kapitala, temeljnog kapitala, a ta Agencija za utjerivanje dugova danas ima preko 400 milijuna kuna temeljnog kapitala. Znači, proteklih godina su enormno ostvarivali dobit, a danas im hrvatska država odnosno ova Vlada pomaže. Poštovani građani, jeste li vi za to da novac poreznih obveznika isplaćuje se kockarnicama, kladionicama i Agencijama za utjerivanje dugova? Ja sam uvjeren da niste. Druga stvar, premijer Plenković je proteklih dana u nekoliko navrata rekao e da smo članica Eurozone, da smo uveli EUR-o, mi bili u puno boljoj situaciji jer bi imali pristup neograničenoj likvidnosti. Proteklih, u proteklih mjesec, dva, njemački akademici su potpisali tužbu Ustavnom sudu Njemačke jer je Europska središnja banka od 2015. do 2018. otkupila državnih obveznica 2600 milijardi EUR-a. Nijemci su poludjeli i postavljaju pitanje, tvrde da nema pravo Njemačka, znači snositi i financirati u toj mjeri. Dali su Europskom sudu pravde ultimatum da u roku od 3 mjeseca odgovore. Ovo je početak velikog, ajmo tako reć, neću kraj monetarne unije, ali velikih problema, a oni nas uvjeravaju da je to sigurnost i stabilnost.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati, a imamo još zahtjeva za stanku. Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku. Tražim stanku zbog toga da bi zbog hrvatske javnosti rekli istinite pokazatelje. Dakle, nije istina da proračun nije smanjen jer ova korona kriza je na rashodovnoj strani državnog proračuna iziskuje nove troškove koji su skoro 8-9 milijardi kuna. I da nije proračun smanjen onda bi bilo povećanje rashodovne strane za 8 ili 9 milijardi kuna, ali s obzirom da su svi proračunski korisnici smanjili svoj izvorni proračun za sve one rashode koji se neće dogoditi zbog situacije u kojoj se nalazimo, Vlada je, dakle pokazala silni napor i na takav način uputila jednu poruku da želi zadržat rashode državnog proračuna na razini kojoj su izglasani. Druga stvar, kolegice i kolege, u financijama je najgora naknadna pamet. Mi smo imali dva puta u HS raspravu oko mjera Vlade oko poticaja za, za zadržavanje mjesta. Niko, ali doslovno niko od saborskih zastupnika nije se digao i tu rekao taj i taj nema pravo na to. Al istovremeno svi zaboravljate da je HANFA donijela odluku za neke, financijski sektor koji ona kontrolira da ne mogu isplatit dividendu. HNB je donesla odluku o tome da banke ne mogu isplatit dividendu. Ako je neko zlorabio ovu odredbu Vlade oko pomoći za očuvanje radnih mjesta, porezna uprava i institucije RH će to utvrditi, kaznit će ga, vratit će novce i ono što mislim da se svi kolege saborski zastupnici slažu, treba javno objavit ime te firme i stavit ga na stup srama. Al na ovakav način sad licitirati ne smije ovaj, ne smije onaj, trebalo je bit hrabar kad su se donosile mjere i reć taj nema pravo na to, taj nema pravo na to, taj nema pravo na to. Dakle, bitno je u pravom trenutku reagirati, pomoći, zbog malo kukolja ne smijemo bacit kompletno žito.
Hvala. Dat ćemo stanku vam za do 16 i 25. STANKA U 16,21 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,25 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, isteklo nam je vrijeme stanke pa će sada pojedinačnu raspravu imati poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre, poštovana glavna državna rizničkarko, gđo. Jakir Bajo, kolegice i kolege. Naime, kad se slagao proračun za ovu godinu, teško je bilo pretpostaviti da će nas zadesiti ni pandemija koronavirusa, a još manje, povrh toga i potres. Ova Vlada je uspjela u lipnju 2017. g. da izađemo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka i u naredbe 3 godine bilježili smo proračunski višak i snažno smanjenje udjela javnog duga u BDP-u i to za više od 11%-tnih poena u odnosu na kraj 2015. g. S ponosom smo mogli prošlo ljeto čitati da se Hrvatska po prvi put zadužila uz negativnu kamatnu stopu. 2019. g., turističku godinu, rekordnu, bilježili smo sa povećanjem od čak 17% većim prihodom nego onim što je zatekla ova Vlada i povećanjem prihoda, dolazaka od 20% i noćenja od 16% i zaista je bilo teško zamisliti da će pandemija koronavirusa ne zaustaviti, nego najedanput da nam je sve to palo u vodu kao da se ništa nije tako radilo i da takve rezultate nismo postizali. Kao što sam rekla, povrh toga, zatekao je grad Zagreb i potres, malo tko je danas rekao i spomenuo da je upravo u gradu Zagrebu se ostvaruje čak 40% prihoda RH ili 58% ukupno ostvarene dobiti poduzetnika. Raditi rebalans proračuna pri kojem prihodi znatno se smanjuju, gotovo da ih nije bilo u proteklim mjesecima na nekim stavkama, a zadržati iste rashode, zaista je veliko umijeće i potpredsjednika ministarstva i cjelokupne Vlade. Naime, Vlada je u proteklom razdoblju nastojala i uspjela, prije svega zaštititi naše živote, naše zdravlje, ali i radna mjesta. Naime, prvim paketom mjera, imali smo 63 mjere i drugim paketom predviđene su brojne i subvencije, odgode plaćanja određeni poreza, a samo jedna mjera, ja bih rekla najatraktivnija, kojom se plaća, osigurava plaća od 4 tisuće kuna uz odgovarajuća davanja, bila je najpopularnija i samo ta mjera u prošlom mjesecu sačuvat će oko 600 tisuća radnih mjesta, odnosno pomoć su zatražili gotovo 96 tisuća poduzetnika. Kad slušam danas neke kolege kad kažu, nećemo podržati ovaj rebalans proračuna, pitam se da li oni zastupaju uopće bilo kojeg poduzetnika, da li oni zastupaju bilo kojeg radnika, zaposlenika koji bi se našao na Zavodu za zapošljavanje da nije bilo ove mjere Vlade, a upravo te mjere Vlade su sadržane u ovom rebalansu proračuna. Samo za potporu očuvanja radnih mjesta osigurano je 6,7 milijardi kuna, od toga iz sredstava fondova EU 1,6 milijardi kuna. Naknade građanima i kućanstvima su povećane za 327,9 milijuna, subvencije za 5 milijardi kuna, dosta kritika smo također, čuli i za sredstva EU. Naime, kritike su, kako se taj iznos smanjuje. Moramo znamo znati da dolazi do pomicanja planova javne nabave, do prolongiranja i promjenama u planiranim dinamikama obavljanja radova, međutim, treba reći kad govorimo o EU fondovima da je netočna informacija da smo više uplatili nego što smo dobili. Naime, u plusu smo sa 31. ožujka od 25 milijardi kuna. Sve, sva ona sredstva koja smo dužni povući do 2019. prema svim operativnim programima također smo povukli, znači cilj je ispunjen, a brojna još sredstva smo dobili odnosno preraspodjelom je osigurano i oko 400 milijuna eura iz EU fondova, što za nabavku medicinske opreme, što za kredite i financijske instrumente, a i za mjere zadržavanje radnih mjesta. Još jedanput, s obzirom da zaista izlaganje od 5 minuta je iznimno kratko, pozivam sve kolege i kolegice, ako žele zaštititi i jednog radnika koji se prijavio na ovu mjeru, odnosno poduzetnika, da podrže ovaj rebalans proračuna.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Ovdje se zaziva broj koliki će biti broj nezaposlenih, itd., a ne kaže se što da se nije ovako brzo reagiralo i spriječilo da se upravo taj broj nezaposlenih dogodio već prije 2 mjeseca. Ovako u 2 mjeseca se puno toga promijenilo, stvorili su se nekakvi preduvjeti i za gospodarski dalje oporavak i za rad i nakon toga uvijek se može dogoditi nešto bolje. Dakle, uopće, zašto izazivaju ono što ne treba izazivati, kad je već s ovim mjerama postignuto jako puno?
Hvala lijepo. Odgovor, poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala kolegice Perić. Pa istina, meni se čini svi oni koji su proti ovog rebalansa, protiv su i sredstava koji su dobili ovi naši brojni radnici. Izgleda da bi radije da je 600 tisuća ljudi na Zavodu za zapošljavanje pa bi imali više razloga za prozivanje ove Vlade.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dobiti INA-e i HT-a i HEP-a, itd. se ostvaruje i u vašim Vodicama i u mojoj Puli, samo se knjiži u gradu Zagrebu i bilo bi dobro da vi to kao bivša gradonačelnica napominjete jer je ovo samo još jedan od velikih primjera koliko je Hrvatska centralizirana. Međutim ono što sam vas htio pitati je nešto drugo, pitao sam to jutros i uvaženog potpredsjednika Vlade ali on nije znao ili nije htio odgovoriti a pitanje se tiče paušala kojeg plaćaju naši iznajmljivači. Pitam to vas zašto što i vi kao i ja dolazite iz kraja koji je dominantno turistički i uvjeren sam da razumijete tu problematiku. Zato vas pitam da li smatrate da bi se ovaj paušalni porez za drugo tromjesečje koji je do 30. 6., nakon toga trebao naplatiti ili otpisati? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ja bi ovako rekla populistički, ja sam zato da se svi ovi porezi izbrišu i da nitko nikakav porez od građana naših ne plaća, ali trebamo znati tko prihoduje određeni prihod odnosno određenu bilo članarinu ili porez i tu od tih sredstava neki ljudi imaju osobne dohotke, neke obitelji se hrane. Prema tome, treba imati dobru mjeru od toga što sve oprostiti a što odgoditi. A što se tiče grada Zagreba, slažem se s vama, ja bi isto, da PDV koji se uprihoduje u Plodinama u mojim Vodicama, bude prihod grada Vodica, to bi ja vrlo rado međutim znamo kako funkcionira isto zbog toga što u gradu Zagrebu živi 35% stanovništva, treba reći i da 48% izvoza kreće iz grada Zagreba, prema tome, sve su to činjenice o kojima treba razmišljati kada se bude donosio možda u dogledno vrijeme neki drugi prijedlog zakona.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, vi ste u vašoj raspravi se osvrnuli naravno na prioritete koji su bili a prioritet ove Vlade je bio naravno zaštititi zdravlje građana, nakon toga sačuvati radna mjesta što su i Vlada ali i potpredsjednik Vlade ministar financija ali i cijelo ministarstvo napravili u jednoj brzoj reakciji no naravno vi ste se osvrnuli i na povlačenje sredstava i fondova EU-a pa ste u vašoj raspravi rekli da smo u plusu od 25 milijardi kuna a naravno na dan 31. ožujak ove godine. Naravno da je ovo jedan normalan slijed i da svi mi nismo mogli u donošenju proračuna prošle godine u studenom planirati ovu krizu i ja se još jednom zahvaljujem naravno brzoj reakciji i Vlade ali i ministra financija i kompletnog ministarstva.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, istina je kad se govori pomoći iz europskih sredstava, govori se samo jednoj brojci koja je po meni u dogledno vrijeme samo prolongirana odnosno pomakli su se planovi i javne nabave a i došlo je do promjene u planiranju dinamike obavljana radova međutim iznosi poput refundacije iz pomoći EU-a povećani za 120 milijuna kuna, ostali programi EU-a za 53 milijuna, pomoći EU-u 29 milijuna i 625 000, što znači da je došlo do nekakvih promjena i u terminima a i do unutarnjeg preslagivanja na drugačiji način kako bi prioritet dali pomoći gospodarstvu, radnim mjestima a i zdravstvu.
Hvala lijepa, sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, samo kratka intervencija, nemam u pravilu naviku prekidati raspravu i na jutrošnju repliku a i sada na repliku kolegici Martinčev Juričev što se tiče privatnih iznajmljivača a to je vezano za drugo tromjesečjem, drugi kvartal. U pravilniku u Općem poreznom zakonu, ja sam mislio da sam na taj način odgovorio jer smo kriterije već potpisali, veće oslobođenje kao takvo je predviđeno. Dakle vrlo jasno piše, obveze za drugo tromjesečje ove godine neće biti naplaćeno, dakle oslobođeni su privatni iznajmljivači. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem vam poštovani g. ministre i hvala vam što ste sada jasno odgovorili, međutim pročitat ću vam ono što sam jutros netom prije nego što sam vas pitao, pronašao na stranicama Porezne uprave a to je iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodu plaćanja za obvezu koja je dospjela 31.3., ostvarili su pravo na odgodu te se ista neće otpisati. Molim vas da intervenirate i da vašim kolegama iz Porezne uprave kažete da ovo korigiraju jer stvara zabunu kod svih koji posjete službenu stranicu Porezne uprave, hvala.
Hvala. Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Dobro, da razjasnimo u potpunosti i međusobno a i oni koji nas gledaju odnosno onima kojima ćemo prenositi te poruke. 31.3. se odnosi na obvezu za prvo tromjesečje, to je prvo tromjesečje, dakle paušalni dakle iznajmljivači plaćaju kvartal odnosno tromjesečje, na kraju tromjesečja za to prethodno tromjesečje, dakle, 31.3. za prvo tromjesečje, 30.6. za drugo tromjesečje i ono što je u pravilniku u Općem poreznom zakonu je predviđeno oslobođenje upravo za to drugo tromjesečje koje bi trebali platiti 30.6., to ih je oslobođeno, evo. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, da, veliki broj malih iznajmljivača ima tu problem ali još veći problem ima velik dio Slavonaca koji su bili sezonska radna snaga na našem moru i ostali su bez posla i pitanje u njihovo ime, što oni mogu očekivat obzirom da su najave turističke sezone prave neće biti, da li će oni vjerojatno ostati bez radnog mjesta i 5. i 6. i 7. mjesec? Tako da, zbog njih treba naći modele kako pomoć tim ljudima koji su bili sezonci, to je jedno a drugo, sigurno da treba nastavit sa ulaganjima u turistički razvoj Slavonije, Baranje i Srijema, bilo je najavljeni i veliki projekti turističke promidžbe Slavonije, Baranje i Srijema, da li se u rebalansu i taj dio smanjuje? Hvala.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo, mislim da ste vi kao naravno govorljivi zagovornik, bože moj, otuda i dolazite kao i ja, za razvoj i razvitak Slavonije i Baranje i općenito našeg geografski gledano istoka, mislim da se možemo složiti i onda ću iskoristiti i odgovor na vašu repliku, reć upravo i podsjetit na sve skupa. Do prije nekog vremena, a ne tako davno anketa među poduzetnicima koji je prvi čimbenik ograničenja daljnje gospodarske aktivnosti, što vas najviše ograničava u daljnjim iskoracima itd., navedena je radna snaga, nedostatak radne snage. Između ostalog, naravno sada kada govorimo o problematici zadržavanja radnih mjesta i očuvanja radnih mjesta treba sve skupa na neki način podsjetiti na to ne tako davno vrijeme. Tako da i sezonski radnici iz Slavonije koji su išli dolje u Dalmaciju raditi tijekom sezone sigurno u ovim okolnostima kao takvima trebaju naravno, ne trebaju biti zanemareni, međutim, u isto vrijeme opet ponavljamo, dakle mi smo mjere koje smo stavili u funkciju smo stavili u okolnostima koje jesu i vidjet ćemo što dalje i kako i na koji način ih korigirati. Hvala.
Imamo još jednu repliku poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani g. ministre, odgovorite molim vas precizno na pitanje, u proteklih mjesec dana u cilju spašavanja gospodarstva i pomoći gospodarstvu, u kojoj mjeri ste nas zadužili uz fiksnu kamatnu stopu, a uz koju uz promjenjivu kamatnu stopu na kredite i obveznice? I drugo važno pitanje, jeste li te kredite i obveznice ugovarali uz valutnu klauzulu? Jer ako ste slučajno ugovorili, nama okolo taj podatak nikad niste iznijeli, ni vi, ni premijer. Ako ste nas zadužili u promjenjivu kamatnu stopu na 10.g. npr., a za 2-3.g. kamatna stopa ponovo dođe na 4, 5, 6%, napravili ste veliku štetu, a mogli ste nas zadužiti i to financirati kunski preko HNB-a uz 0%. Ako ste ugovarali valutnu klauzulu, načinili ste isto veliko zlo jer time pojačavate eurorizaciju čitavog sustava, izlažete nas valutnom riziku. Molim vas odgovor.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Konkretno, konkretni odgovor inače sve i ovako ionako imate javno dostupno, ali ja ću probat sumirat onih 6 milijardi i 100 milijuna kuna koje smo ugovorili sa 6 najvećih hrvatskih banaka, bilateralni su aranžmani, svakom od njih naravno detalji su poznati, mislim da više od pola tih aranžmana je uz fiksnu kamatnu stopu, neki od njih su vezani na šestomjesečni trezorski zapis, dakle imaju nekakvu varijabilnu komponentu, ali ponavljam, više od pola njih je uz fiksnu. Obveznica i trezorski zapis znate i sami da su uvijek praktički uz fiksnu kamatnu stopu. Dakle, trezorski zapis koji smo refinancirali po kamatnoj stopi od 0,06 na godinu dana, to je onaj koji dospijeva i dospijevat će za sada malo manje od godinu dana. A ova obveznica koja je recentni, zadnji instrument koji smo izdali također kao i svaka je uz fiksnu kamatnu stopu od 0,75%, to je ujedno bio i prinos, dakle izdali smo ju uz par, po paru na 7.g. To je [[Upadica iz klupe se čuje]] Molim? Ova zadnja je milijarda 445 EUR-a, dakle govorimo o, upravo o tome, da.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Pa želim reći evo par riječi o prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. s projekcijama za 2021. i '22. jer osnovno pitanje je bilo da li da ili ne proračun mijenjati sada ili ne mijenjati, odgovorna Vlada je jasno rekla da u sklopu mjera za mjesec svibanj ide i rebalans proračuna. Kao što su išle mjere za mjesec ožujak, mjere za mjesec travanj, tako je i ovo jedan od tih dijelova mjera za mjesec svibanj 2020.g., a uslijed ove pandemije koja nas je svih iznenadila. Vraćajući se samo 3 mjeseca ili 70-tak dana unazad jasno je da smo svi živjeli svojim tempom i nitko nije razmišljao da ćemo 12.5. razgovarati ovdje o rebalansu proračuna, svi smo se već vidjeli u nekakvim drugačijim odnosima i nije bilo tada nekakvih rasprava o tome da li država ide u dobrom ili lošem smjeru, uglavnom smo se bavili sasvim nekim drugim temama koje se uopće nisu ticale financija. Međutim, pojavio se virus koji je očito zaključao ne samo nas nego i čitav svijet. Najjače države, one koje mogu na mjesec, jednostavno danas stoje zaključane i bore se za svoje stanovništvo tj. za zdravlje svojih građana. Mi se tome sada nakon ovakve situacije koju smo počeli obezvrjeđivati, iz meni nepoznatih razloga jer je sve usporedivo, a podaci su svi vani, jednostavno mi nije jasno zbog čega to radimo? Zašto vrijedne ljude koji su se potrudili na prvoj liniji obezvrjeđujemo na način da ih sada dovodimo u pitanje uopće i njihovu stručnost i bilo što drugo u smislu nekakvog politikanstva? Zbog čega? Pa imamo zemlje EU s kojima se možemo uspoređivati, naših veličina, 4 milijuna stanovnika, nešto više stanovnika, nešto manje stanovnika, pa usporedimo, nije uopće problem. Pogledajmo Irsku, želimo li taj scenarij? 20 i koliko, 23 135 zaraženih, 1500 umrlih. Ili svi govore o nekoj Švedskoj. Evo jedan kolega ovdje zagovarao je švedski model. 27 000 zaraženih, 3300 umrlih. Danas ovdje stvaramo problem nažalost na preminulima u domovima za starije osobe i to se nije moralo dogoditi, dogodilo se. Nažalost, imamo posla ili je problem sa virusom za kojeg nemamo rješenja, ali vrlo olako obezvrjeđujemo napore i svih građana koji su bili spremni zaključati se ili zaustaviti svoj život da bi izašli iz ove situcije. Dolazim sa otoka, zaključani smo već 50 dana, 4 trajektne linije dnevno, samo dostava, samo dostava. Donedavno 3 regije unutar županije, evo od ponedjeljka prošlog putujemo slobodno bez propusnica i to je kao svima normalno, ništa nije bilo normalno. I čudom se reakcijama svih, zbog čega? Zašto podcjenjujemo taj trud koji su svi napravili da imamo situaciju kakvu danas imamo? Imamo 300 ja mislim i 8 aktivnih koji su zaraženih, 308, nema zemlje u EU koja ih toliko ima. I to nam je previše. I to treba smanjit, smanjit će se sigurno ako ćemo biti odgovorni. A ovaj, reakcija Vlade kroz mjere za ožujak, za travanj, pa to smo imali najprije sveopće oduševljenje tj. sveopće prihvaćanje i sada kada realiziramo te mjere, svi smo protiv njih jer oporba to može i to mi znamo i prihvaćamo kao reakciju jer su ciljevi sada sasvim neki drugi. Čak su i na neki način nametnuti možda sa strane oporbe. Najprije smo htjeli izbore, sad ih više ne želimo. Okej, svak se bori za neku svoju politiku. . / . A ja gledam i sa A ja gledam i sa lokalne razine, na što su nam spali proračuni sada? Na komunalnu naknadu i doprinose od plaće. Sve drugo smo zaustavili, pogotovo mi koji živimo od turizma. Nema javnih površina, nema koncesijskih odobrenja, nema prihoda od koncesija, nema prihoda praktički od gradnje, tu i tamo poneki doprinos. Nema uplata u proračun. Naravno da smo reagirali i mi sa rebalansima i mi čekamo što će reći Vlada da znamo što ćemo, pokušali smo napraviti što možemo. Ako ne može radnik, građevinar doći na otok, što možemo raditi? Zaustavili smo sve projekte. I to su situacije koje su realne, treba ih gledati na taj način, nije sve politika. I budimo realni, prema ovom naporu, da se smanje rashodi, ali onih 8 milijardi više koji su nastali kao rashod u borbi protiv nečega. I ne možemo to podcjenjivati i reći ništa se nije smanjilo, ni za lipu. Je, smanjilo se, samo je pitanje kako tko to želi čitati. Ja znam da bi svako od nas 150 ovdje složio proračun onako kako njemu odgovara i nitko ne bi bio zadovoljan. Ali mislim da ovaj proračun pokazuje da imamo mjeru optimizma. Što će biti u 10. mjesecu? Ja bih volio reći da ćemo od 15.7. do 15.8. imati super sezonu. Možda je moguće, a možda i nije, ne ovisi sve o nama. Ja mislim da pokazujemo odgovornost i ono što ljudi žele od nas [[Upadica: Hvala.]] a to je da se osjećaju barem sigurno, koliko god to može biti sigurno.
Imamo nekoliko replika opet, prva je poštovanog zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Borić, pa nitko ne dvoji da su rezultati zdravstveni uspješni, ali ovdje govorimo o bacanju novaca bez ikakve kriterija, pa među 10 najvećih tvrtki koje su primili potporu od strane države su hotelijerske tvrtke koje imaju stalnog sezonca, neke pekarske tvrtke koje su prodavale u to vrijeme, do toga da imamo i tvrtke koje su imale dostavu pa su već, vidli smo redove pred tim tvrtkama. Također, i one koje su u vlasništvu pumpi, prema tome, vidlo se po tome da se to bacalo na način što nije bilo nikakve kontrole, a vama za odgovor. Da, počeli smo sa 420 tisuća nezaposlenih, završili smo sa 285 tisuća 31.12.2015., 135 tisuća manje, vi ste počeli sa 285 tisuća, prije korone ste imali 143 tisuće, dakle neto 142 tisuće, dakle isto kao i mi u 4 godine, prema tome, kada kritizirate, pogledajte malo brojke.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, ja dolazim sa otoka na kojem imamo hotelsku kuću koja je vlasnik Valamar, a ima i tvrtku kćer koja je vlasnik, koja se zove Imperial i po vašem, te tvrtke ne bi trebale primiti nikakvu naknadu iako su i zaključane, znači dan danas nema aktivnosti, nijedan hotel nije otvoren, nijedan kamp nije otvoren. Prošle godine u ovo vrijeme 12.5. sve je bilo otvoreno, radilo je u njoj 200 ljudi. Ako vi mislite i zastupate tezu da su ti ljudi trebali ostati bez ikakvih pomoći ili da nisu trebali dobiti ništa od države, vi nastavite s time dalje, pa i u kampanji ili bilo kojem budućem vremenu. Ja smatram da je država trebala to učiniti i učinila je na najbolji mogući način. Na koji način će se rješavati pitanje evaluacije svega ovoga što se desilo u brzom, hajmo reći postupku da bi se dostiglo vrijeme jer mjesec dana nije preveliko vrijeme da bi se sve uspjelo riješiti, time više što se smo u 3. mjesecu bili na polovici mjeseca kada su krenule sve ove drugačije mjere i ponašanje, znam da se reagiralo da se pomogne svima. Da li je najpravednije prema svakome, ja mislim da je vjerojatno bilo onih koji [[Upadica: Hvala.]] su nešto napravili da nije trebalo, ali tu je država da to utvrdi u kasnijem vremenu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klarića. Izvolite.
Poštovani kolega Borić, rekli ste da vam nije jasno zašto se tako ponašamo. Na početku smo svi hvalili, a sada se napada i traži krivica. Sjetit ćemo se, nebrojeno puta smo čuli, mahali su spasitelju maslinovim grančicama, klanjali mu se, za nekoliko dana vikali su raspni ga. Ali, ovdje je činjenica, činjenica koju nitko ne može pobiti, činjenica da su svi koji su zatražili, dobili, činjenica je da su gospodarstvenici u onom dijelu kojima je zabranjen rad, ne samo od strane Vlade RH već od svih gradova i općina u RH dobili brojne pogodnosti i svima je bio samo jedan cilj i mislim da je to opravdani cilj i da zaslužuje svaku pohvalu. Sačuvati radno mjesto, sačuvati gospodarstvo, jer jedino je to model na koji možemo promišljati izlazak iz ove situacije. Vladi svaka pohvala na odlučnosti, isto tako i Stožeru, a sve ono što se u budućnosti bude događalo [[Upadica: Hvala.]] pokazat će koliko su ove mjere bile ispravne.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Ja, kolege ili ljude iz Stožera razumijem i kad su rekli da su oni isti ljudi kao i na početku, tako i danas nakon 77 dana. Neki su to razumjeli na početku, ali nakon 77 dana nažalost nisu i pokušavaju ih obezvrijediti, s čime se ne slažem, ali to je očito njihovo pravo, toga je bilo i prije, prošli smo mi i drugačija vremena i svih se njih sjećamo. Sjećamo se i migrantske krize i Kriznog stožera kojega je osnovala Vlada SDP-a koji je trebao rješavati aktivnosti ulaska imigranata u RH. Tko je bio na čelu tog Stožera? G. Ranko Ostojić. Tko su bili članovi? Sve redom pomoćnici, zamjenici ministara iz novih ministarstva. Ali, čujemo danas da to nije tada bilo političko nekakvo tijelo taj Krizni stožer nego je samo ovo danas političko tijelo, tamo su vjerojatno svi bili HDZ-ovci, a ovdje ih nažalost kao više nema SDP-ovaca. Mislim, pa to je toliko ispod razine bilo čega, oni su se bavili s jednim problemom, ovaj Stožer se bavi s drugim problemom i postoji zakon koji ih je riješio u smislu tko treba biti član i tko se može tome pridružiti. Ali kažem, svatko ima priliku da pokaže u sljedeće vrijeme što je radio [[Upadica: Hvala.]] i na koji način je postupao.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Slažem se s vama, kolega Borić, da moramo paziti ono što govorimo u HS-u i ne obezvrjeđivati one ljude koji su danas u Stožeru. Činjenica je da prije ove krize smo imali uravnotežen proračun, to treba reći, sa suficitom proračunskim. Nažalost ova situacija koja se sada dogodila to je izbrisala, zbog toga i ovaj rebalans. Treba možda vidjeti i kako i na koji način se bore ili rješavaju određene probleme, pa i gospodarske probleme zemlje u našem okruženju. Danas se malo uspoređujemo sa onima s kojima smo nekada bili zajedno, ali treba i to vidjeti možda više s onima koje su članice EU. Pa i članice EU nemaju isti pristup prema koronavirusu, mnoge su pogriješile. Recimo, jedna Švicarska je doživjela katastrofu, pogotovo pojedini kantoni koji su bili prema Italiji. Švedsku koju sada spominjete, pa zar nismo jučer imali, odnosno prekjučer, dolazak naših ljudi iz Švicarske koji su bili zaraženi u avionu i nakon 3 godine se pojavio korona virus u Istri.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Babić, ali to nama jednostavno izgleda i skloni smo tome da obezvrijedimo sve što dobro napravimo pa to imamo i proteklih 20-tak dana, kažem pogotovo od strane oporbe kada se počelo propitivati zaista sve. Pa se uspoređujemo sa jednom Danskom koja recimo ima 10-tak tisuća zaraženih i preko 500 umrlih, kad oni otvore škole mi kažemo i mi želimo otvoriti škole, mi otvorimo škole sada djeca neće u školu. To je problem. Zašto? Evo jučer sam razgovarao u svojoj područnoj školi sa učiteljicama. Ni jedno dijete od njih 40 i nešto nije došlo u školu, 77 dana na otoku nismo imali ni jednog zaraženog. Večer prije sva se djeca igraju na igralištu. Pitam zbog čega, kaže, ne želim biti ta koja želi odrediti kojih 9 djece treba u školu ili ne treba otići u školu, kao da nema drugih mogućnosti ili podjele u nekakve grupe itd. i razgovora, najlakše jer reći ok, ali onda se nemojmo uspoređivati s nikim. Onda kažimo da smo napravili nešto sami ili da smo bolji, ali nemojmo govorit stalno da smo gori ako vidimo ako sve drugo ukazuje da smo ja mislim puno bolji od mnogih.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državna rizničarko, kolegice i kolege, dakle do proglašenja same pandemije i od strane Svjetske zdravstvene organizacije koja se dogodila u 3. mjesecu, točnije 11. ožujka 2020. godine, RH je imala uravnotežen proračun, imala je stabilne javne financije, imala je smanjenje javnoga duga, manju nezaposlenost, veću zaposlenost i proračunski suficit. U samu tu zdravstvenu krizu ušli smo sa jedne pozicije znatnog viška na tekućem i kapitalnom računu drugim riječima jednog većeg izvoza od uvoza odnosno većeg priljeva kapitala od odljeva samog kapitala i taj suficit smo zapravo kroz te protekle godine koristili za razduživanje prema inozemstvu odnosno jačanje samih deviznih pričuva. Vlada je prateći svjetska zbivanja, a znajući da smo mi već 25.2. imali prvi slučaj zaraze korona virusom zapravo donijela i onaj paket od 63 mjere gdje se zapravo željelo intervenirati odnosno disperzirati gdje god se u tom trenutku moglo i ono što je Vlada i stožer su kao takvi zaključili. Tim paketom se jako pomoglo gospodarstvu, a samo zato da se ne dogodi otpuštanje radnika. Zamislite da se dogodilo otpuštanje radnika ili da Vlada nije intervenirala, mi bismo na zavodu umjesto koliko znam imamo danas 152.000 nezaposlenih imali možda 250 ili 300.000 nezaposlenih. U tom trenutku bi se zapravo pojavila jedna društvena depresija, a mi, vi danas na ulici u svojim mjestima ne možemo osjetiti tu depresiju u RH bez obzira na ovakve rezultate u gospodarstvu koji su zapravo uvjetovani ovom korona virusom. Država je činila sve prvenstveno da spasi ljudske živote, da sačuva zdravlje svojih građana svjesna da nakon pandemije ovoga virusa kojeg ne može na takav način obuzdati barem smanji broj zaraženih osoba i da zdravstveni sustav kao takav, kao takav ne dođe u pitanje. Zbog toga je i ovaj rebalans proračuna danas ovdje u Hrvatskom saboru iz kog je jasno vidljivo i to su brojke koje se ne daju sakriti zapravo prihodi koji su pali za gotovo 23 milijarde kuna, ali Vlada šalje jasnu poruku i gospodarstvenicima i socijalno ugroženim skupinama i pojedincima, kulturnim djelatnicima, poljoprivrednicima, umirovljenicima, zapravo svima. I kada pogledate određene stavke koje su vezane za ovaj rebalans proračuna odnosno oni koji su recimo to tako izgubili, a to su svi oni koji su morali rezati svoje stavke na prihodovnoj strani proračuna su određena ministarstva koja su isključivo vezana za radnike, za radna mjesta, za subvenciju u poljoprivredi i samo zdravstvu. Što se rashoda tiče, dakle oni su ostali na istoj razini upravo zbog toga razloga i to je najjasnija, najveća poruka Hrvatske vlade. Treba reći neki su kolege danas govorili o tome da i EU se u to nije uključila, ali treba zapravo reći da i ova sredstva koja su vezana od EU su jednim fleksibilnijim pristupom zapravo omogućena da se mogu alocirati. Ono što želim sada ovdje reći, a govorilo se o tome i neki su zastupnici o tome govorili i ja sam dobivao nekakve, nekakve poruke od pojedinih tvrtki, a spomenut ću ih. Dakle, radi se o 1.200 naših tvrtki koje su vezane za domaće licence odnosno 800 međunarodnih odnosno o onim prijevoznicima koji ne rade u međumjesnom ili međulinijskom prometu već isključivo su orijentirani na turizam i oni nisu imali nikakvih prihoda i žalili su se naravno na banke koje su im uzimale rate kredita odnosno dobivali su opomene odnosno troškove i jedna mi je gospođa rekla, Vlada, Hrvatska vlada, doslovno je rekla, je napravila jako puno za nas poduzetnike, al od tog dijela moramo davati bankama. Dakle, dio sredstava moramo davati bankama što misli da nije dobro jer, misleći sad ovdje na kamate i troškove, jer nemaju apsolutno nikakvih prihoda. Molila me je da Vlada RH intervenira u tome dijelu i Vlada je stvarno intervenirala, dobio sam jutros od nje mail i rekli su da intervenirali su, banke su nam ukinule sve troškove i rekli su da kao takve ne moramo, ne moramo doznačavat [[Upadica: Hvala.]] dakle to je iznimno vrijedno i pohvalno jer se Vlada zapravo u svim segmentima angažirala na najbolji mogući način.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Klarić će biti prvi.
Uvaženi kolega spomenuli ste da se toliko ne osjeti depresija s obzirom na jačinu krize i sve ono što se događa i usporedbi sa našim okruženjem. Spomenuli ste i rezanje stavki. Ponekad treba platiti da bi se dobilo više. Dakle, ono što je više to je svako sačuvano radno mjesto, ono što je više, to je ono što ste upravo sad u ovom trenutku događa na terenu, da se drži pod kontrolom epidemija. I ono što će biti više, to je ono što će omogućit gospodarstvu da nastavi normalno funkcionirat onako kako je stalo. Mi u mom gradu kad smo donosili odluku o oslobađanju u cijelosti od komunalne naknade ili 50% onih proizvodnih djelatnosti ili svih onih koji su odlukom stožera zabranjeni rad, napravili smo kalkulaciju, izgubili smo u ovih mjesec i pol dana 2 milijuna i pol kuna, svjesni da nam taj manjak će polučit nešto puno više u narednim mjesecima jer svi onima kojima smo oslobodili sad sa olakšavanjem mjera su nastavili normalno funkcionirati i to je bit [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, nije samo rezanje stavki nešto što će smanjiti prihod već ono što će ga povećati.
Poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo tako kolega Klariću, zapravo nakon donošenja Vladinih mjera po meni su trebale sve županije, sve općine i gradovi postupiti na isti takav način na koji ste vi postupili. Zapravo, takvim činom recimo u gradu Bakru, vi ste zapravo pokazali da vam je stalo do gospodarstvenika, da vam je stalo do radnih mjesta,svjesni zapravo da se ne dogodi nagli odlazak otpuštanja takvih radnika na Zavod za zapošljavanje što bi tek tada stvorilo određenu depresiju. Ne zaboravite da je i Hrvatska zemlja, emitimna zemlja i da bi zapravo sve županije na tome području jako trebale paziti u ovoj koroni i zapravo trebale biti nekako free korona županije upravo zbog toga što bismo u vrlo dogledno vrijeme trebali dočekivati prve turiste. Dakle, svim nam je trebalo biti u interesu da se još više angažiramo, daleko više od nacionalnog stožera, da se i na lokalnim mjestima angažiramo da pazimo na takve stvari da nam se to ne bi događalo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Babić, vi ste, jasno mi je to da hvalite Vladu i da idemo sad pred izbore i da ste vi svi u HDZ-u ushićeni potezima ove Vlade, falio mi je kolega Borić ovih mjesec i pol dana dok je bio zaključan na otoku Rabu jer nismo slušali takve rasprave, mi koji smo raspravljali ovih mjesec i pol dana očito niste nas čuli, bilo bi mi draže da ste bili ovdje pa da ste nas mogli slušati. Dakle, mi smo svi isto davali rješenja i nudili smo prijedloge iz opozicije koje vi niste prihvaćali ili ste prihvaćali naknadno, nije to bitno, razgovarat ćemo još ovih par dana o tome, onda 2 mj. pa će ljudi vagat ali gledate kolega Babiću, nemojte pretjerivati. Dakle, vi ste sada rekli da nije bilo mjere Vlade, da bi jedan veliki dio ljudi završio na birou i da bi zavladala opća depresija. Da li su ljudi sretni i u ne depresiji, da li kliču HDZ-u oni koji su imali malo više plaće, recimo 5, 6, 7000 pa su zbog ovih mjera Vlade pali na minimalac? Da li vam kliču ljudi koji su čiji poslodavci su ih stavili na minimalac, dobili od Vlade 4000 kuna a onih 750 spreme u džep? [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, ja ću u o tome pričat u svojoj pojedinačnoj raspravi ali dajte nemojte baš toliko si klicat previše.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Đujiću, dobro je to kad znate na jedan dobar način izokrenuti stvari a da to bude onako populistički prihvatljivo javnosti. A tko je sretan koji je imao plaću 10, 12, 13 000 kuna doći na plaću od 3 ili 4000 kuna? Nitko nije sretan. Ono što vi aludirate je da je Vlada proizvela ovaj virus. Nije Vlada proizvela virus pa je sretna što se to dogodilo. Vlada je samo u ovom trenutku postupila na najbolji mogući način. Mjere koje ste vi donosili bile su zakašnjele, nisu bile prihvatljive, dosta populističke, dakle trebalo je pronaći taj novac, nije ga se moglo pronaći i to niste na najbolji mogući način objasnili hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala, kolega Đujić vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Da, da, jesam, ... [[Govornik se ne razumije.]] čl. 238., dakle kolega Babić mene vrijeđa kad govori da ja aludiram na to da smatram da je proizvela virus. Ne, nije nit ja to aludiram niti mislim da ste vi sretni zbog toga, možda ste vi sretni što se virus pojavio jer za sve što u Hrvatskoj ne valja, vi kažete kriv je virus. Možda je virus kriv što recimo nisu vaši ministri mogli popunjavati imovinske kartice pa ih je 15 otišlo iz ove Vlade, kriv je virus, nitko nije kriv. Tako da ako je ko sretan zbog virusa u ovoj zemlji, to je onda HDZ.
Dobro. Kolega Đujić naravno, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, ako je bila, onda ste je vi isto sad počinili, potpuno jednako. Hajde nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, još uvijek sam tolerantan, vjerovatno kako će odmicati vrijeme, postat ću manje tolerantan. Prema tome, nemojmo umjesto replike to koristiti. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, evo čuli ste kolegu Đujića, on kaže da sam bio zaključan, ja sam njega gledao na televiziji, on i njegove rasprave koje su sve redom kad su donošene mjere bile za time da se poveća rashodovna stavka proračuna za nekih 10-ak milijardi kuna, čudio sam se da nisu imali mjere za kućne ljubimce, još je samo to falilo pa da i oni budu na neki način dobili neku naknadu. Međutim, danas slušamo opet u ime kluba kolegu Grčića i Lalovca koji kažu niste nište smanjili na rashodovnoj strani, to je politika SDP-a, danas lažem, sutra se popravljam i to su momenti u kojima trebamo izaći na nekakav megdan pred birače, jel tako? Kažu, razgovarali smo s MOST-om, onda ovaj kaže nismo razgovarali s MOST-om, onda sam ja u ime nekoga razgovarao s MOST-om i tako svaki dan. Povećali su rashodovnu stavku proračuna za 10-ak milijardi i danas pitaju zašto još nije smanjeno? Vjerojatno će oni na neki način.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala vam lijepa. Veći dio replike je bio…
A oprostite, samo malo, poštovani zastupnik Grbin je, nisam vidio, dignu povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovane kolegice i kolege, povrijeđen je čl. 235. Poslovnika budući uvaženi zastupnik Borić nije replicirao zastupniku koji je govorio nego je replicirao prije svega kolegi Đujiću a onda bogami sam sebi a vi ste na ga to propustili upozoriti. Hvala.
Dobro, naravno da to nije jer ako bih na to reagirao, onda bi vjerojatno jako brzo svi imali opomene. Dobro, izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Istina je kolega Boriću, vi ste se jednim dijelom referirali na kolegu Đujića, ali s pravom. Njegove eskapade koje su bile kroz pojedinačne rasprave dijelom su nas onako uveseljavale ovdje u HS-u. Ali ja ne želim vjerovati i ovo što je rekao kolega Đujić, ali i vi sada što govorite, ja ne želim vjerovati da Vlada ukoliko je imala bilo koji prostor da bi još više pomogla gospodarstvu, a razvojnim društvenim skupinama. Dakle, Vlada je sukladno financijskim mogućnostima i proračunskim mogućnostima dala svoj maksimum upravo zbog toga da se ne dogode određeni poremećaji u društvu, pogotovo oni gospodarski tektonski poremećaji. Tih 30 ili 40 dana bili smo svjedoci, nije to bilo lako izdržati, ali činjenica je da nismo upali u depresiju, to je iznimno bitno za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ono s čime ću početi se možda na prvi pogled neće činiti kao povezano sa današnjom temom, ali je i to vrlo. A počet ću s time što su svim medicinskim sestrama u RH čestitati Dan sestrinstva i podsjetiti kako su se prošle godine negdje tijekom ljeta medicinske sestre izborile za svoj materijalni status, ali isto tako i za status drugih zdravstvenih radnika, konkretno liječnika budući da liječnika budući da liječnički sindikat nije reprezentativan u zdravstvu i nije mogao sudjelovati u kolektivnim pregovorima. A ta prava koja su medicinske sestre izborile prije manje od godine dana su ovim rebalansom o kojem danas razgovaramo dovedena u pitanje jer ako pogledate rebalans iznos koji se odnosi na primanja svih zaposlenih u javnom sektoru se smanjuje, a to znači da se smanjuju i primanja onih kojima smo zadnja dva mjeseca tepali da su na prvoj crti obrane, medicinskim sestrama, liječnicima, tehničarima, vatrogascima, policajcima itd. Poštovane kolegice i kolege, ja smatram da je to pogrešno, ne samo zato što time udaramo na materijalni status onih koji su u ovoj krizi podnijeli izuzetno velik teret nego i zbog toga što time ugrožavamo brzinu i mogućnost oporavka javnih financija. Institut za javne financije prije nekih mjesec i pol dana napravio je i objavio analizu iz koje je jasno vidljivo da smanjenje plaća u javnom sektoru, ustvari i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno ima negativan učinak na proračun. Dakle ukratko, režemo granu na kojoj sjedimo. Znam da ćete ovo izglasati, ali svejedno je moja obveza da na to upozorim. Drugi problem je onaj na koji su ukazale mnoge kolegice i kolege koji su govorili prije mene, a odnosi se na pitanje potpora. Govorili smo, upozoravali smo, da, govorili smo i upozoravali smo i u sabornici i izvan nje, iako se radilo o mjeri koju je donijela Vlada i koja nije amenovana od strane Sabora da ne postoje kriteriji, da se novac dijeli šakom i kapom i onima kojima treba i onima kojima ne treba. A danas kolegice i kolege, saznali smo odakle se taj novac uzeo. Konkretno, gotovo pola milijarde kuna uzeto je iz fonda koji je namijenjen za pomoć za zapošljavanje invalida. Za pomoć za zapošljavanje invalida, onih koji u svakoj krizi, pa tako i ovoj, najteže stradaju, najteže stradaju jer oni sigurno sada bez ovakvih pomoći i potpora posao dobiti neće. Međutim iz tog fonda u koji uplaćuju svi poslodavci u RH koji imaju preko 20 zaposlenih, iz tog fonda smo zagrabili da bi bez kriterija podijelili i onima koji si isplaćuju dividende. I može gospodin Aladrdović danas kukati da je to bilo loše i može govoriti da će se taj novac vratiti, ali s obzirom na način kako je Vlada djelovala, za to nažalost ne postoji pravni temelj. A zašto? Jer su kriteriji bili propisani na takav način da su ih ispunili i oni kojima novac doista nije trebao. Poštovane kolegice i kolege, mi možemo govoriti o tome da se u krizi treba reagirati brzo i da to nekad za sobom povlači i greške, ali ovo nije bila greška, ovo je bila katastrofa. Katastrofalna odluka koja je za sobom povukla katastrofalne posljedice, a novac za nju se nalazi na računu koji je bio namijenjen najpotrebitijima u RH. Ja za to ruku dignuti neću i ne mogu. I dopustite mi samo na kraju jedan kratki osvrt na Grad Zagreb, bez obzira što ne živim ovdje imam jako puno prijatelja koji žive i u onim dijelovima Grada Zagreba koji su posebno pogođeni potresom. I gotovo svakog dana me netko od njih upita, što će biti sa Zakonom o obnovi Grada Zagreba. A ja im na to pitanje ne mogu odgovoriti, vjerojatno ne možete ni vi koji sjedite ovdje i koji gledate što u mene, što u … A ako pogledate ovaj rebalans proračuna, vidjet ćete da novac za takvu obnovu nije predviđen. Pametnom dosta. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin rekli ste da na početku svoje rasprave da možda na prvi pogled vaša rasprava neće imati veze sa današnjom temom, no itekako je imala jer nemojte se vi povoditi za ovima iz HDZ-a, njihove rasprave danas nemaju nikakve veze sa današnjom temom nego su oni u kampanji. Evo kolega Borić mjesecima nije bio ovdje i sada nadoknađuje taj dio pa valjda priča o svim temama o čemu smo pričali zadnjih mjesec dana. I ovih 5, 6 dana šta nam je ostalo moramo pričati o svemu. Moramo pričati o obnovi Zagreba, moramo pričati o 15 ministara koji su napustili ovu Vladu, o imovinskim karticama, o MOST-u koalicijskom partneru HDZ-a koji ih je dva puta doveo na vlast, sve je to tema. Mi smo sada u izborima i sve se to tiče ovog rebalansa proračuna jer je on predizborni, zato je ovakav, zato što je predizborni, u njemu zato nema pada rashodovne strane jer vjerovatno ćemo do kraja imati još jedan rebalans, neka nova Vlada i moramo pričat o tome i meni je muka od ove situacije, pa nismo mi sretni, pa mi ćemo za 2 mj. bit na vlasti, morat ćemo vraćat vaše dugove i ono što ste uništili već treći puta, pa nismo sretni zbog toga, nemojte nam to govoriti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Poštovani g. potpredsjednik Reiner je danas benevolentan pa možda nisam trebao uvod ali naviknut na neki strožiji kriterij, ipak sam se htio unaprijed ograditi da me se ne bi upozorilo da ne držim teme ali šalu na stranu. Da, ovaj proračun je predizboran. Pa predizborno je sve što se događa u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko tjedana, predizborne su presice stožera, predizborno je bilo donošenje Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje smo tvrdili da se cenzus diže za nekakvih 200 000 hrvatskih građana iako je u stvarnosti riječ o njih 12 do 15 000. Predizborno je ono što radi predsjednik Vlade RH, predizborno je ono što radi potpredsjednik Vlade RH. Sve je to predizborno i što je najbolje od svega, i legitimno je da bude predizborno ali nije legitimno da se o tome laže a to je najveći problem. Prave se da ovo ima nekakvu epidemiološku ovakvu ili onakvu podlogu a u stvari je predizborno.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, drago mi je da ste ovo spomenuli i doista na portalu u Indexu koristili pravu riječi „zagrabilo se“, zagrabilo se u Fond za zapošljavanje osoba sa invaliditetom u koji uplaćuju svi poslodavci koji ne ispunjavaju kvotu. Pravobraniteljica kaže da se nije ništa obavijestilo niti njih niti se pitalo vezano za taj fond, na taj način se upropastila ili spriječila, smanjila mogućnost zapošljavanja upravo najranjivijih skupina ovoga društva. To nije dobro a da to nije slučajno, pokazuje činjenica koja naglašava portal Indeks da je zakon izmijenjen prošli mjesec, sad već pretprošli mjesec da bi se takva transakcija mogla i napraviti.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega, točno, i to je problem. Sve krize kroz koje smo prolazili, naučile su nas jednu stvar. U njima prvi i najviše stradaju oni kojima je najteže, stradaju migranti, to su mnogi hrvatski državljani koji su otišli u Njemačku, Irsku itd. osjetili jer su migranti bili prvi koji su počeli ostajati bez posla, stradaju pripadnici manjinskih skupina, stradaju invalidi, osobe sa invaliditetom. Ali da se Vlada može podnijeti i ponijeti na ovakav način i direktno zagrabiti u fond koji je namijenjen, u kojeg se uplaćuje isključivo s namjenom da se pomogne onima koji su u izuzetno teškoj životnoj situaciji, kojima je pomoć potrebna, e to nisam očekivao i moram priznati da sam iznenađen količinom ne znam čega koja je to potrebno pokazana.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mateljana, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministru, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna tek je djelomično uvid u stanje financija koje je pogodila Hrvatsku u doba ove krize kako centralnih, tako i onih lokalnih financija. Ova korona kriza u Hrvatskoj izmislila je odnosno otkrila puno tople vode pa jedna od tih revolucionarnih otkrića je i ta kako je Hrvatskoj nužno potreba reforma lokalne samouprave i teritorijalni preustroj. Mediji, politika, govore javnosti kako se lokalna samouprava u ovoj krizi nije ponijela odgovorno, kako se ponijela potkapacitirano i kako je zapravo ona karika koja je bila najlošija u sustavu borbe protiv pandemije. Dakle zbog toga što je lokalna samouprava tako odreagirala, nužna nam je reforma lokalne samouprave. Taj zaključak je točan međutim premisa koja je do tog zaključka dovela, u potpunosti je kriva. Jedan od logičnih argumenata koji nam se nudi za teritorijalni preustroj je i taj u vrijeme recimo kada su još bile na snazi e-propusnice, kada se ograničila komunikacija unutar jedinica lokalne samouprave, mediji su govorili o tome kako postoje općine i gradovi koji nemaju niti pošte, nemaju bankomata, nemaju dječjeg vrtića, nemaju zapravo ni stanovnika dovoljno. Pa zar je lokalna samouprava kriva što je hrvatska Vlada, što su hrvatske pošte racionalizirale poslovnice i što su ukinule poslovnice u čitavom nizu ruralnih područja RH? zar je to odgovornost lokalne samouprave? Jedan od slijedećih argumenata koji nam nude i koji nam govori o tome kako je lokalna država loša u ovoj krizi je i taj da lokalna država jednostavno nema financijskih kapaciteta kako bi se nosila sa ovom krizom, to je potpuno točno, no tko je odgovoran za to? Odgovorna je ova Vlada odnosno Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji se isključivo fokusira na porez na dohodak. Pa i takva onda, znači kapacitetima potkapacitirana lokalna samouprava što se tiče i financija i administracije, podnijela je ogroman teret ove krize jer je gotovo 30% svih dakle ovih davanja koje smo dali spram gospodarstvenika, išlo je na leđa lokalne samouprave. Lokalna samouprava je i ta koja je prva počela sa otpuštanjima, lokalna samouprava je i ta koja je prva počela opraštati lokalne poreze odnosno komunalnu naknadu, komunalne doprinose i sve ono dakle čime je punila svoje proračune. Kad govorimo o pitanju učinkovitosti lokalne samouprave, onda iz svega ovoga vidljivo je i slijedeće a to je da teritorijalni preustroj jest važan, on možda i je nužan ali nije ono najvažnije. Najvažnije za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave je način financiranja i upravo se sad zapravo pokazuje kako je način financiranja lokalne samouprave loš, kako je on nedostatan i kako on ne daje dovoljno kapaciteta lokalnim samoupravama da se nose, da se nose sa ovakvim krizama. Premda, kolegice i kolege da nije bilo 100-tine i 100-tine vatrogasnih zajednica općine, da nije bilo 100-tine i 100-tine dobrovoljnih vatrogasaca, da nije bilo 100-tine članova civilne zaštite nikada se mjere koje nam je predlagao i koje je ovaj naređivao stožer Nacionalne civilne zaštite ne bi tako uspješno provodile da se nisu provodile lokalno. Sve to je opet bilo na leđima lokalne zajednice, općina i gradova. Niti 1 kuna još uvijek temeljem Zakona o vatrogastvu nije isplaćena vatrogasnim zajednicama, dobrovoljnim vatrogascima za njihove troškove koje su imale tokom ove krize. No, da zaključim na kraju i ovih 5 minuta, da nama je reforma lokalne samouprave zaista potrebna, međutim na ovakav način ad hoch rješenjima ona će zapravo dovesti do potpuno krive i još lošije situacije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, dobro ste upozorili da se kroz ove mjere pa i kroz rebalans u mnogome išlo ka smanjivanju prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave i da se ne vide modeli i načini kako će se to kompenzirati, a većina tih općina, gradova pa i županija je išlo sa vlastitim mjerama, potporama gospodarstvu i među prvima su odreagirali. Očito da oni neće moći to ubuduće pratiti ukoliko se ne iznađe model financiranja jedinica lokalne samouprave, a da veliko hvala svim dobrovoljnim vatrogascima jer bez njih mnoge jedinice lokalne samouprave ne bi mogle provoditi ni zaštitu imovine građana, ni mnoge druge humanitarne projekte. I treba pohvaliti i vatrogasce Orubice i Davora koji su i sinoć gasili požar na odlagalištu otpada Bačanska, gdje je evo zbog nebrige lokalnog načelnika opet bio požar.
Poštovani zastupnik Mateljan.
Hvala lijepa. Da, kolega gotovo 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave otpada na porez na dohodak. Neimanjem poreza na dohodak mi ostajemo bez 70% prihoda. Projekti koje dakle provodimo, koje moramo privesti kraju su prije svega projekti iz EU fondova iz mjera 7, iz mjera 6, na ovakav način dakle obezglavljeni financijski vrlo, vrlo ćemo teško te projekte privesti kraju i ja se pitam dakle na koji ćemo način isfinancirati te projekte koje su to korekcije koje će nam nadležna tijela na to nametnuti, jednostavno se bojim na koji će način lokalna samouprava preživjeti ovu godinu. Ako je cilj Vlade, dakle da lokalna samouprava umre sama od sebe onda je ovo dobar cilj i onda će ovaj virus uništiti nas sve zajedno i onda te reforme, ta reforma uopće neće biti nužna.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre, ovoga pa evo ja ću isto početi svoju raspravu na način da skrenem pozornost da sam iznenađen da je ovaj rebalans išao sad u zadnjem tjednu praktički zasjedanja na ovakav način, ali je jasno i to treba jasno reći da je ovo jedan predizborni rebalans i nažalost ovo nije zadnji rebalans ove godine. Nitko od nas nije sretan što on dolazi, ali ovoga je evidentno da kad pogledamo strukturu ovog rebalansa, dakle da nema pada na rashodovnoj strani ozbiljnog, da su prognoze Vlade takve kakve jesu u odnosu na cijelo okruženje, ja bi volio čak da se i ostvare moram reći, ali ovoga činjenica je da je ovo jedan predizborni proračun i da o tome mi sad ovdje moramo razgovarati. Ali evo potaknut, malo ću promijenit dinamiku rasprave zato jer su me na to potaknuli kolege iz HDZ-a koje u biti cijeli dan danas, posebno kolega Borić, kolega Babić, raspravljaju na način hvalite me usta moja, ovoga ali to je žalosno jer su oni ostali u onom, ne prate premijera Plenkovića koji kaže novo normalno, oni su ostali u onom starom modu zato što ih nije bilo tu jedno mjesec i pol dana, tako da su oni podešeni, njihov čip na ono prije ove korona krize. A mi smo u ovoj cijeloj korona krizi ušli u jedan novi, novi model funkcioniranja, dakle novo normalno, a za mjesec, dva ćemo ući u jedan potpuno restartani, restartani model upravljanja. Dakle, o čemu se ovdje radi? Mi smo cijelo vrijeme kao oporba na puna usta Vlade o zajedništvu, o pozivanju na konsenzus, na sve da budemo skupa, predlagali određene mjere, nudili rješenja, nudili se da se uključimo da zajedno u interesu svih građana rješavamo ove probleme, ali ono što smo upozoravali već prije mjesec i pol dana danas se pokazuje kao točno. Dakle, tada smo govorili da HDZ u biti ovu krizu postavlja se kao da se tiče samo HDZ-a i ko da je ovo pitanje samo vladajuće koalicije i ko da ovoga se to ne tiče svih drugih građana koji nisu HDZ-ovci. Podsjetit ću recimo da na drugi paket mjera je premijer Plenković predstavio samo koalicijskim partnerima i drugi dan ga je doveo ovdje u sabor umjesto da je predstavio svim parlamentarnim strankama, da smo se nadopunjavali, da smo svi davali nekakva rješenja u interesu hrvatskih građana, ne, vi se cijelo vrijeme ponašate jednostrano. S druge strane danas vidimo i sa ovim ovoga stožerom, evo ga pokušava nam se imputirati da mi želimo omalovažit ovaj stožer. Govorite ovdje to su isti ljudi bili prije, isti su danas. Jesu, isti su bili prije, isti su danas samo danas govore jednu stvar, a jučer su govorili drugu stvar. Dakle, jučer tko krši samoizolaciju je bio bioterorista koji je uzeo pušku i ušao u šoping centar i pucao po ljudima, a danas je to osoba koja nije zaražena, koja ovoga nije opasna samo evo malo je pod većim rizikom jer je možda bio s nekim drugim u kontaktu. Dakle, to je pokazatelj zašto je pogubno političko kadroviranje koje radi HDZ. I ovo je vrijeme kad moramo podsjećati građane na to, moramo podnositi račune. Dakle, ne može umrijeti negdje 20 ljudi gdje je na čelu osoba postavljena po političkom ključu i da se kaže kriv je virus, nitko nije kriv, živ, živ, živ, tko je kriv nitko.
E to ipak nema veze s proračunom.
Dakle, ima, ima kako ne, gledajte pa mi se bojimo u ovom rebalansu nisu predviđene recimo odštete za ljude koji su traumatizirani. Tko će platiti odštetu ovim ljudima koji su krivu ženu pokopali? Oni mogu tužit državu, mogu tužiti bolnicu, tako da to ima veze akademiče s time, dakle u ovom rebalansu su te stvari trebale biti predviđene, ja ih ne vidim, zato i apeliram na to. Što se tiče mjera, Vlada je brzo reagirala, prvi paket nije bio, nije bio onako savršen i po guštu poduzetnika, a nakon njihove intervencije došao je drugi paket i ok. Ja osobno nemam velikih primjedbi na taj dio, ali ono što želim reći. Nije to spasilo radna mjesta nažalost ko što govore kolege iz HDZ-a. To je bilo jedno umjetno disanje pacijentu koji se utapa, sada je taj pacijent, a taj pacijent je hrvatsko gospodarstvo, je trenutno na respiratoru, a hoće li preživjet, vidjet ćemo. U interesu svih nas bi bilo dobro da preživi, nažalost ne znamo kakva će biti ni sezona, ni da li će svi ti gospodarski subjekti preživjet. Evo, ja već sada po ovih prvih 5, 6 dana nekakvog vraćanja gospodarstva u normalu vidimo da su prihodi strahovito pali i pitanje je kako će to sve skupa završiti i onda ćemo na kraju vidjeti da li su te mjere imale efekta ili nisu. Nažalost, evo isteklo mi je vrijeme, malo je tih 5 minuta da pričam o tome svemu, ali ovoga [[Upadica: Hvala lijepo, ali sad ćete moći odgovoriti kolegici Leaković.]] pa da odgovorit ću na replike, može.
Poštovana zastupnica Leaković ima repliku.
Da evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujiću upozorili ste da nam se imputira omalovažavanje stručnog rada stožera civilne zaštite, to apsolutno nije točno. Ono što se zapravo događa je da je taj stručni dio rada stožera na neki način zasjenjen u zadnjih nekoliko tjedana kao što smo i već upozoravali i kao što je vidljivo iz svakodnevnih pressica jednim političkim djelovanjem stožera, pa mi se nekad čini da stručnjaci i stručnjakinje u stožeru zapravo omalovažavaju naš zdrav razum. Međutim, ono što mene posebno zabrinjava je današnja situacija kada je potpredsjednik Vlade gospodin Božinović zapravo onemogućio gospodina Capaka da odgovori na pitanje koje su mu postavili novinari pa se zapravo pitam ne omalovažava li samim time gospodin Božinović recimo stručni rad stožera i stručnost gospodina Capaka. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Đujić.
Pa sigurno kolegice Leaković, omalovažava, gospodin Božinović je ono danas bio ono patriotski ovoga ti možeš govoriti, ti ne možeš, novinari pitaju jednog člana stožera on kaže ja ću odgovoriti na to pitanje, to nije tema. Dakle, jučer je gospodin Capak rekao da ćemo na birališta ići sa, ljudi iz samoizolacije sa maskom i da je to normalno i da je to ok. I to je kontradiktorno onome što su govorili prije mjesec dana, u tome je problem, na to mi upozoravamo. I onda danas kad se to HDZ-u ne sviđa Božinović tamo zabranjuje, zabranjuje im govor i zabranjuje im obraćanje. Gledajte to je problem, gospodin Capak je član HDZ-a, pa nije vrag da su u ovoj državi svi stručnjaci jedino u HDZ-u, da nema ni jednog drugog stručnjaka, ja ne govorim da mora biti iz SDP-a ili iz neke druge stranke, nek budu nestranački, ja vjerujem da ih ima. Ali je problem recimo dom u Splitu, dom u Koprivnici, problem je kada su na tim političkim, gospodin Capak je tamo jer je politički postavljen na svoju funkciju, to treba jasno reći, car je gol, idemo na izbore [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] i on je tamo ne zato što je najbolji u Hrvatskoj nego zato što je član stranke.
E sad ovako, sad ste iscrpili moju tolerantnost i više takve niti replike, a niti odgovore na replike neću tolerirati. Davat ću opomene [[Upadica: Kakve?]] koje nemaju veze sa temom. Ovaj, ovaj slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram odmah u startu reći da o ovoj vrlo važnoj temi treba ovdje govoriti otvoreno bez nekih suzdržavanja i ukazivati na sve probleme jer proračun je dokument koji obuhvaća sve aspekte političkog djelovanja hrvatske Vlade i kada vidite taj dokument morate biti zabrinuti za ono što će se dešavati krajem ove godine. Znači, činjenica je dame i gospodo da već u ovim tehničkim izmjenama koje smo omogućili ministru Mariću proteklih nekoliko mjeseci krize su sredstva sva usisana primjerice iz područja gospodarstva i poticanja određenih poslovnih aktivnosti. Znači ti programi su gotovo svi izbrisani iz proračuna protekla 2 mjeseca i možete vidjeti da se ni ne vraćaju u ovom rebalansu proračuna i onda se postavlja pitanje kako mi to i što mi to opće očekujemo od hrvatskog gospodarstva i kako mislimo pomoći hrvatskom gospodarstvu da se digne na noge i da omogućimo da krajem godine ne bude preko 400.000 nezaposlenih i da što prije ljudi počnu raditi. Jer ja ću vam reći kolegice i kolege problem je, a to će ministar Marić vrlo brzo vidjeti potrošnje i ponovnog rada dijela hrvatskog gospodarstva koje neće početi raditi niti brzo, niti će ti prometi biti tako izdašni, da će vrlo vjerojatno jedan veliki dio ugostiteljstva propasti, a s druge strane prihodi države će biti puno manji. I sada kada se može raditi, a da ne govorim o nezaposlenima koji će još dodatno eskalirati kad maknemo ovu mjeru od 4.000 kuna, koja usput budi rečeno i nema više planirana u proračunu naredna još 3 mjeseca ono što se na početku najavljivalo 3 + 3, nažalost toga evidentno je u proračunu nema. I ono što moram reći da je ovo proračun i ova cijela priča i najave i razgovori predsjednika Vlade koji će kakti razgovarati o određenim reformama, uštedama u području plaća u državnom sektoru sve skupa se vodi samo isključivo u smislu izbora. Jer kad vidite da u 2 mjeseca nije uspio ništa dogovoriti i na kraju sindikati ne pristaju, a mogu i razumjeti zašto sindikati ne pristaju s obzirom na to da vide da nema nikakve koherentne politike niti to nekuda posebno vodi, jasno je da Plenković želi što prije izbore održati, pokušati obnoviti mandat i nakon toga napraviti ono što je već u ovom trenutku trebao u razgovorima obaviti. Pripremiti državu za nekoliko godina temeljite krize. Samo njegov problem je što neće biti u prilici to raditi, a nama će izgubiti mjesece i mjesece vremena i ta kriza će biti puno duža nego šta bi inicijalno trebala biti. I to ne može niko ovdje osporiti, ne mogu ni gđa. Grozdana Perić niti g. Šuker iz HDZ-a koji su ovdje jedini ostali a niti ministar Zdravko Marić koji je svjestan u biti u kakav ambis Hrvatska srlja i to prvenstveno zbog toga što je podređeno obnovi mandata odnosno fotelje g. Plenkovića i ne samo ovo što je rekao i kolega Đujić, strašno je gledati te ljude sad svaki dan kako nam objašnjavaju nešto što se objasniti ne da. Krenuli su sa time zašto ne mogu raditi kazališta i kina a mogu se održavati mise danas, jučer govori g. Capak da ljudi koji su u samoizolaciji mogu slobodno izaći glasati i naravno je da ljudi više nemaju apsolutno nikakvog povjerenja u toj družinu i najbolje bi bilo da oni prestanu sa radom. Evo ja predlažem da te „mise“ u 2 sata koje gledamo svaki dan odnosno gledali smo, ja je već nisam gledao mjesec dana, da se prekinu jer počeli su zamarati ljude. To bi najbolje bilo za same te ljude i za HDZ. Evo vam i jedan savjet, prenesite ga Plenkoviću, ako je pametan, uzet će ga. S druge strane, sramota je da grad Zagreb je u ovoj situaciji uopće nedotaknut ovim proračunom. 100 milijuna kuna od 40 milijardi štete, dame i gospodo, to je ništa, nula. Ja sam predložio jedan amandman koji bi povećao to na 400 milijuna kuna da pokušamo krenuti u tu obnovu, da država počne obnavljati svoje objekte, da KBC Zagreb počne obnavljati svoje objekte, Traumu, Petrovu, da škole krenemo raditi i sa državne razine s obzirom da Bandić ni prebijene lipe, sve je potrošio na svoje kumove i sa te strane sramotno je da nema Zakona o obnovi, da ako bude na Vladi, neće biti u Saboru i sramotno je da još uvijek Vlada RH nije stala iza građana grada Zagreba. Plenkovićeva fotelja je bitna, ministrova fotelja ali građani grada Zagreba nažalost nisu bitni za HDZ.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili u svojoj raspravi ste rekli kako će nažalost unatoč mjerama Vlade, nakon svega ovoga jedan veliki dio poduzetnika propasti. To je nažalost točno i to je ono o čemu treba isto skrenut pozornost vrlo važno jer to što smo sad krenuli u otvaranje gospodarstva ne znači da će se sve vratit ko prije 2 mj., 3, nažalost ne, gledamo svaki dan da ljudi imaju manje prihoda, da jedan veliki dio ljudi nije uopće otvorio jer veći su im troškovi rada nego da otvore ali znate koji recimo neće propast? Neće propast oni poduzetnici naslonjeni na HDZ, npr. ko ova firma osnovana prije 3, 4 mj. iz Istre koja je direktnom odlukom ministra Horvata, dobila posao milijunski za nabavku maski. Trebala je na Vladi dobit 20 milijuna pa kad se javnost digla onda su ispod stola dogovorili taj posao bez javnog natječaja i onda vidimo da je nećaci utjecajne HDZ-ovke iz Osijeka, ti neće propasti recimo a to su isto oblici poticaja ove Vlade koji ne bi trebali biti dozvoljeni.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja. Odgovor, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, apsolutno ste u pravu, nažalost HDZ koristi i ove situacije da bi pomogao svojim interesnim lobijima koji će vjerojatno sutra financirat kampanju HDZ-a. Znači ne samo da koriste koronu kako bi stavili u rizik građane i izbore raspisali kad misle da njima najviše odgovora sebično, nego koriste koronu ne samo oni nego i njihovi jatak Bandić u gradu Zagrebu da svojim pajdama i kompama i kumovima i članovima nekima HDZ-a, podnijet ču jednu prijavu u inspektoratu Mikuliću da provjeri neke građevinare HDZ-ovce koji su dizali dimnjake po višestruko višim cijenama, dobio sam te informacije, da vidite zbog čega i kako se koristi ova situacija i zbog čega nema zakona. Nema zakona zato da bi se moglo loviti u mutnom, da ljudi na nesreći građana zarađuju stotine i milijune kuna i to je problem kolegice i kolege, o tome ovdje moramo govoriti. Nažalost, nema premijera Plenkovića da nas sluša.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo kolega Maras, dijelim ovdje vaše razmišljanje da nismo trebali ić u ovakvom smjeru i sa ovakvim proračunom u ovome trenutku koji je prvenstveno reći ću, baziran na nekakvoj političkoj situaciji i predstojećim izborima zapravo mi samo stavljamo stvari pod tepih i svi ovi strukturni problemi koje hrvatsko gospodarstvo ima će nažalost sada eskalirati kada ćemo tek osjetiti ove posljedice ove krize koja nas je pogodila i isto se slažem s vama u onom djelu kad ste spominjali grad Zagreb, štete od potresa koje ovdje postoje ali ja ću još vas malo nadopuniti i reći ću da su i veliki dijelovi Krapinsko-zagorske županije posebno stubički kraj, pogođen potresom i ja isto u ovom proračunu ne vidim mjere pomoći za ljude koji su nažalost izgubili svoj kriv nad glavom.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras.
Nema pomoći ali nažalost nema ni zakona. Znači ove igrice HDZ-a, HNS-a i Bandića su već dozlogrdile svima. Znači sad će se opet napravit neka kemija, kao zakon na Vladi pa će bit pušten u raspravu, pa pitaj boga dal će doći do Sabora, strašno. Da nije bilo 2 mj. dovoljno da se donese zakonsko rješenje? Pa kad treba HDZ-u novce za kampanju, dignut u tjedan dana se mijenja izborni zakon, sjećate se toga, g. Reiner? Se sjećate toga kad se diglo da se HDZ-u omogući [[Upadica Reiner: Kolega Maras, to nije tema, mi govorimo o rebalansu proračuna.]] Je, to je tema zbog toga što 2 mj. nema zakona o Zagrebu a kad je HDZ-u trebala lova za kampanju europskih izbora [[Upadica Reiner: Ja vam dajem opomenu temeljem čl. 239. jer ne govorite o temi, molim vas govorite o temi.]] Zašto ste se baš sad na mene namjerili, ljudi…
Hvala vam lijepo, imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Leaković, izvolite.
Evo kolega Maras, imat ćete sad priliku nešto reći i nadam se odgovoriti mi na ovu repliku, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ne utvaram si da nešto znam o ekonomiji, kolega Maras, ali čula sam nešto o tome da kad je kriza onda treba trošiti, a pogotovo da onda treba ulagati država, dakle sada nam trebaju snažne državne investicije i mislim da naša generacija neće imati ovakvu priliku da napravi jedan naprosto i strukturno drugačiji pogled je li na državnu, na ekonomiju i na državne financije, a to je ova prilika dvostruke krize. Je li krize koja je uzrokovana s jedne strane Covidom-19, a s druge strane krize koja bi u svakom slučaju mogla biti izuzetna prilika za oporavak domaćeg građevinskog sektora, industrije itd., a to je potres koji je zadesio Grad Zagreb i ako se dobro sjećam, neću citirati, točno ali nešto o tome je svojedobno govorio jedan od poznatih makroekonomista John Maynard Kaynes kad je rekao da bi [[Upadica: Hvala.]] recimo za oporavak građevine ili industrije baš trebale ovakve krize … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Pa ja se apsolutno slažem s vama. Znači ovo bi bila šansa da imamo normalnu situaciju u Gradu Zagrebu da se pomogne i da se krene u određeni investicijski ciklus, zajedno Zagreb i RH i da lakše prođemo kroz krizu. Zaposlili bi jednu granu industrije. Problem je naravno šta uvijek u Hrvatskoj se u takvoj situaciji nađu oni nečasni ljudi povezani sa primjerice HDZ-om ili strankom Milana Bandića koji onda pokušavaju zaraditi na tome ekstra, ne da rade pošteno, da zarade, nego da zarade 2-3 puta više nego što bi trebalo. Ja se slažem da u ovu krizu moramo ući i sa dodatnom državnom potrošnjom i javnom potrošnjom, treba biti vrlo oprezan i sa određenom regulacijom plaća i u javnom sektoru tu treba ići na reforme, oni koji rade trebaju zadržati svoj status, oni koji ne rade njih treba preusmjeriti u realni sektor. Tako da ja vas molim da o tome vodite računa [[Upadica: Hvala.]] i molio bih gospodine potpredsjedniče ima još koja replika, nema, dobro, ok, hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Zekanovića, nema ga, pa će onda slijedeća, gubi pravo na govor naravno i slijedeća pojedinačna rasprava bit će zastupnice Karoline Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre potpredsjedniče Vlade, kad su se 4. svibnja nakon mjesec i pol otvorile, napokon otvorile knjižnice mnogi su se začudili koliki su se redovi stvorili pred knjižnicama, recimo jedna od takvih je bila knjižica u Zadru i to je mnoge, to je pred mnoge postavilo pitanje kako se to događa? Međutim, to nije začudilo one koji se bave kulturom, umjetnošću, koji prate kulturnu politiku u izolaciji u kojoj smo proveli dobar dio ovog proljeća, preživjeli smo zbog knjige, zbog filma, zbog poezije i zbog slike i nema zapravo negativnog odgovora na pitanje treba li nam kulture i umjetnosti u krizama, to je izdišno i pitati, treba kulture i umjetnosti još i više. Međutim, u prijedlogu izmjena i dopuna proračuna nažalost ja ne vidim da se Vlada HDZ-a i njezina kulturna administracija zapravo povode, povode za ovime. Dakle, ovim rebalansom proračuna, proračun Ministarstva kulture manji je ako sam dobro izračunala za nekih 8% i on se zapravo na kraju mandata HDZ-ove Vlade čini se opet približava iznosima iz 2017. godine umjesto da se upravo na tragu onoga o čemu sam malo prije govorila, a to je snažnoj javnoj potrošnji i potrebi državne intervencije ulaganja u kulturu i umjetnost povećavaju potvrđujući tako da je rad u kulturi i umjetnosti važan, potreban i vrednovan. Primjera za snažna javna ulaganja u kulturu ima i danas u nekim zemljama EU kao što ih je i to inspirativnih primjera bilo, pa i skoro prije 100 godina. Dakle, za one velike depresije, velike ekonomske krize u SAD-u kada je ondje definiran svojevrsni new deal i taj je široki zahvat Rooseveltove tada administracije kulturu i umjetnost učinio široko dostupnima stvarajući uvjete za rad američkim umjetnicima, kulturnim radnicima s jedne strane, a čineći kulturu i umjetnost dostupnima stanovništvu s druge tako im omogućujući besplatno sudjelovanje u različitim kulturnim i umjetničkim programima i to se zapravo evo ni nakon gotovo 100 godina ne razlikuje od onoga što je na neki način prioritet kulturne politike ili kulturnih politika EU, a to je participacija, sudjelovanje u kulturi i zapravo na taj način borba protiv socijalne isključenosti i ekonomske nejednakosti, netrpeljivosti i predrasuda. Naravno da je i tadašnja američka administracija mogla reći, pa gledajte to nije prioritet, pa zamijenite svoje recimo violine ili saksofone ili baletne papučice, lopatama, motikama ili gumenim čizmama i bavite se poljoprivrednom ili građevinarstvom. To na sreću nije bilo tako i mislim da nam i to može biti ovako jedna inspiracija iz povijesti nešto na čemu bi se moglo i učiti. Ja mislim da su radnice i radnici u kulturi i umjetnice i umjetnici svakako očekivali i od ministrice Obuljen Koržinek i od premijera Plenkovića da i djelom, a ne samo načelno i blagoglagoljivo kako to samo oni znaju pokažu kako imaju povjerenja zapravo i kako poštuju i vrednuju hrvatske umjetnike i njihov rad. Ne mogu vjerovati zapravo ni da ministrica, ni da premijer Plenković ne žele da u ovoj krizi i onoj koja nam tek slijedi hrvatski umjetnici snimaju, glume da pišu, da plešu, da proizvode i da na taj način zapravo imamo dokumentirano ovo teško stanje, ovu katastrofu u kojoj smo se našli, da se možemo za nekoliko desetljeća ili samo za nekoliko godina zapravo osvrnuti i reći gledajte kako smo to mi u Hrvatskoj proživjeli i preživjeli koronu pa na kraju krajeva i potres i kako smo se je li iz toga izvukli. Nemam puno vremena danas, podnijela sam nekoliko amandmana na prijedlog ovoga izmjene proračuna, ali ipak bi željela upozoriti da smatram da se nije trebalo rezati na sredstvima za Operativni program učinkoviti ljudski potencijali tj. na sredstvima za socijalno uključivanje, participaciju u kulturu. Ne mislim da su prva na udaru trebala biti sredstva za inovativne umjetničke prakse jer upravo takve umjetničke prakse sada mogu doći do izražaja u novim okolnostima kada još uvijek nema živih izvedbi nego se one prenose i putem nekih novih digitalnih internetskih platformi. Također, ponovno upozoravam da mi je doista, da smatram doista neprimjerenim katastrofalnom odlukom da se prekine program Europske prijestolnice kulture, to je doista jedan generacijski projekt ne samo građanki i građana Rijeke, Primorsko-goranske županije nego i cijele Hrvatske i svih umjetnica i umjetnika. Nadam se da će neke bar od tih amandmana hrvatska Vlada i prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mene zanima samo obzirom da ste lijepo elaborirali kako je Vlada RH smanjila sredstva za kulturu, jeste li svjesni toga da je smanjila i sredstva za kulturu koju provode jedinice lokalne samouprave budući da smanjila sredstva poreza na dohodak a koje su zapravo izvor financiranja kulturnih zbivanja na općinskim i gradskim nivoima. I sada jedna nekonzistentnost, dakle Ministarstvo izdaje CRO card odnosno kartice i nagovještava privlačenje domaćih turista a ja sad postavljam pitanje, a što će ti domaći turisti raditi na tom moru odnosno hoće li sjediti u svom apartmanu kojeg ako uspiju platiti sa onim bijednim novcem kojeg su osigurali na tom CRO card sistemu uopće i uspiju realizirati? Hoće li se samo kupati? Hoće li se smjeti kupati od komunalnih redara koji bi trebali razdvajati kupače koji nisu na dovoljnoj udaljenosti jednih od drugih? Molim vas objasnite mi tko će to onda nadoknaditi sve ako ne možemo ni mi na razini lokalnoj a na državnoj zapravo ne žele.
Hvala, poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolegice Ahmetović pa upravo ste upozorili na ono što smo i u gradu Zagrebu vidjeli da se već dogodilo a grad Zagreb uz proračun Ministarstva kulture ima zapravo najveći proračun za kulturu i tamo se dogodilo da je još u travnju zapravo gradonačelnik Zagreba M. Bandić potpuno obustavio isplatu sredstava koja su vezana za javne potrebe u kulturi, tako da i u glavnome gradu koji ima najviše kulturnih institucija i sigurna sam i najviše radnika i radnica zaposlenih u tom sektoru, već sada možemo vidjeti posebno kad je riječ o neovisnoj kulturi, posljedice takve pogubne politike. I naravno da ne možemo očekivati da će nam turistička sezona kad o njoj govorite, a dolazite s Krka, dakle biti uspješna i da ćemo privući i u povoljnim epidemiološkim uvjetima nešto više turista nego inače ako im mora i sunca ne možemo ponuditi ono što se popularno zove kulturni proizvod. Dakle, kultura u svakom slučaju nije samo trošak, kultura predstavlja i ulaganje i ona naravno isto tako predstavlja i radno mjesto za mnoge ljude. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Panenića, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo uvijek kada raspravljamo o proračunu, kad raspravljamo o rebalansu proračuna, evo ovo je po prvi puta zapravo sada barem mislim da u ovom mandatu da o rebalansu proračuna raspravljamo, u ovom periodu polovicom godine obično smo rebalans imali krajem godine no međutim svi smo svjesni da su okolnosti izvanredne, prvenstveno zbog korona virusa, ali i druga stvar naravno zbog čega radimo današnji ovaj rebalans proračuna jesu i predstojeći izbori. Kao nekakav najvažniji dokument kojeg uvijek donosi ovaj Visoki dom, uvijek ima nekakvih proračuna, uvijek ima nekakve svoje dobitnike i gubitnike, ono što možemo prvo vidjeti iz ovoga reći ću ipak vanrednoga proračuna jest to da ovaj puta gubitnika baš i previše nema makar kad malo zagrebete, ipak ih ima, kolegica je sada spomenula ovdje kulturu, ja ću dodati da određeni gubitnik je i sport jer se odustalo od nekih infrastrukturnih ulaganja koja su trebala ići kroz Državnu red za sport ali reći ću čak i razumljivo u ovoj situaciji. Očito mijenjamo i određenu ekonomsku paradigmu ne samo ovdje u Hrvatskoj nego i na razini EU-a i taj deficit očito više nije takav bauk kao što je bio, znači kad dođemo u takvu situaciju, onda se vraćamo i određenim postulatima iz prošlosti koje neki ekonomisti ponekad vole nazivati da su zastarili, da su anakroni ali u ovakvim situacijama, oni su nam itekako potrebni. Već nekoliko kolega je ovdje spomenulo s obje strane sabornice ovaj reći ću problem koji ima lokalna samouprava, koja oslobađanjem od poreza na dohodak uistinu izgubila veliki dio svojih sredstava i neće ih biti moguće nadoknaditi niti kroz nikakve beskamatne zajmove niti kroz neke druge mjere jer pokazatelji su takvi kakvi jesu, ali situacija na terenu di ste vi nekakva linija reći ću prema građanima, di se građani prvo obraćaju lokalnim samoupravama je sve samo ne laka. Još kad se ovdje nadodaju neke vrlo nejasne upute koje dolaze od nacionalnog stožera, od HZJZ-a, evo spomenut ću konkretan primjer dječjih vrtića di imate situaciju da ukoliko jedan roditelj ne radi, znači onda ne mogu djeca ić njegova u vrtić, da imate situaciju dakle da oni koji nisu dali do ovoga tjedna djecu u vrtić, ne mogu ga sada dat 2 tj., onda imate zahtjeve naravno roditelja zbog čega moramo mi sad plaćati vrtić u ovom periodu kad nećemo dat djecu odnosno ne mogu, ne možemo ju dat, od toga naravno da se od lokalne očekuje i određena podrška prema gospodarstvu, da ćemo morati pomoći građanima a njima nismo dovoljno pomogli kroz ove mjere Vlade koje moram istaknuti da ipak je i oporba ih ovdje podržala uz određene prijedloge koji nažalost nisu bili podržani, onda bi ja volio malo ipak vidjet, volio u proračunu vidjeti malo više senzibiliteta za lokalnu samoupravu, za sve ono što ona čini i što je činila u ovoj krizi kroz rad lokalnih stožera civilne zaštite koji su uistinu napravili jedan posao, ne samo oni nego svi ljudi koji su angažirani od vatrogasaca, policije i ostalih službi u tome smjeru. Spomenut ću još da mi je evo ovako nekako sa lokalnoga aspekta, sa regionalnoga malo žao oko ovoga mjera za brdsko-planinski prostor koje vidim da su ostale na nekom istom nivou unatoč tome što smo evo kroz rebalans tražili određeno povećanje tu, ali ono što me još više žalosti i što sam još više sad uvjeren da trebamo jedne izmjene, da trebamo drukčiji zakon o brdsko-planinskom prostoru kad vidite jedan raspored tih sredstava gdje za brdsko-planinske prostore dodjeljujete sredstva uređenje trgova uz same morske obale, za neke spomenike u slavonskim ravnicama, za uređenje uredskih prostora u određenim gradovima ili općinama to je jedan loš smjer u kojem idemo umjesto da podupiremo tamo poljoprivredu, turam da nam ljudi ostaju živjeti na tim prostorima mi smo krenuli sredstava dodjeljivati po jednom apsolutno netransparentnim kriterijima i po političkoj podobnosti. To je loše i s tim bi trebali prestati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnice Ahmetović.
Kolega Vešligaj mene zanima vi ste pričali o proračunima, o proračunu i proračunu vaše jedinice lokalne samouprave djelomično. Zanima me od čega ćete financirati odnosno sufinancirati vrtić, od čega ćete sufinancirati školski nadstandard, od čega ćete sufinancirati ili financirati stipendije učenicima, odrekli ste se i komunalnih naknada, komunalnih doprinosa i brojne druge mjere ste poduzeli. Ono što smo ovdje čuli je da se Vlada nije odrekla projekata, ma nije se Vlada odrekla sumnjivih javnih nabava jer tamo je novac, ali novac koji ne ide tamo gdje treba. Evo, objasnite mi kolega da li je moguće da nitko u ovoj državi ne razumije da se Vlada odrekla 60% prihoda jedinica lokalne samouprave, a ne vlastitih prihoda, da li je moguće da su ti prihodi ono na što računaju naši roditelji?
Hvala. Poštovani zastupnik Vešligaj.
Hvala lijepo. Pa evo, kad smo raspravljali ovdje o mjerama onda sam rekao da ove mjere koje Vlada predstavlja koje svoje da bi ih trebala ipak predstaviti kao, barem dijelom kao mjere lokalne samouprave s obzirom na to koliko je gubitka direktnih zbog prvenstveno oslobađanja poreza na dohodak su imale jedinice lokalne samouprave. Gledajte ovu godinu ćemo nekako izdržati, imamo ovaj zajam i vjerojatno ćemo moći to isfinancirati. Samo moje pitanje je što onda, što nas čeka u 2021. godini, ljudi su ipak navikli na određeni standard koji je reći ću manjim sredinama puno manje nego što je to u velikim gradovima. No, međutim ako nećemo moći osigurati adekvatan smještaj djece u vrtićima, ukoliko nećemo osigurati nekakvo obrazovanje u osnovnim školama, uređene domove zdravlja, pitam se ja koliko će nam ljudi uopće ostati živjeti na tim prostorima.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Dakle, ministre ja želim govoriti o predloženom rebalansu kroz pozitivne stvari, kroz one koje smatram negativnim i u konačnici u svjetlu izbora koji se najavljuju. Dakle, ono što je pozitivno, a ja posebno pozdravljam je činjenica da su ipak ostala sredstva za nastavak gradnje brzih cesta to je 160 miliona kuna za 5 km od Farkaševca prema Bjelovaru i 325 miliona kuna 7,5 km od Križevaca do, prema Koprivnici gdje se mora javna nabava otvoriti početkom 6. mjeseca. Također pozdravljam i činjenicu da je ovim proračunom iznađeno rješenje za financiranje pomoći gospodarstvu koje je pokrilo plaće zaposlenih u onim subjektima koji su pretrpjeli gospodarski efekt u ovoj krizi za 3., 4. i 5 mjesec i to je ono što smatram pozitivnim. Ono što želim vam ukazati da otprilike ta pomoć gospodarstvu koja je procijenjena oko 8 milijardi kuna da ste ju vi zapravo uspjeli namaknuti, namiriti preraspodjelama unutar samoga proračuna, a onda mi se ne sviđa način na koji ste to radili, ne znamo kako ste komunicirali sa ostalim ministarstvima, ali imate situaciju da su vam recimo Hrvatske ceste na svoj buđet od 3 milijarde kuna smanjile svoj proračun samo za 202 miliona kuna dok je recimo jedan vrlo bitan segment, a to je Središnji državni ured za sport koji je imao zaista bijednih 16 miliona kuna za gradnju sportske infrastrukture i 14 miliona za lokalni sport i projekt Hrvatska pliva ostao bez tih 30 miliona. Dakle, da li je zaista trebalo jedan projekt koji je bio već u fazi odabira na koji se prijavilo 400 klubova, 400 malih sportskih zajednica u cijelosti dokinuti? Ja mislim da ste tu pogriješili i da ste morali napraviti checking pa vidjeti da je recimo za ceste na otocima buđet smanjen s 812 za samo 10 miliona kuna. Dakle, vi ste uzeli sve sport umjesto da ste uzeli za ceste na otocima umjesto 10, 40 miliona kuna. Samo da vidite koja je važnost koliko se mi volimo prezentirati kroz sport u Europi i u svijetu, koliko je političarima i politici puna usta sporta od nacionalnih stadiona do ne znam kakvih ulaganja, a vi niti imamo ispregovarane financiranje takvih objekata iz EU, a niti iz nacionalnih proračuna i u ovo vrijeme korone kad su djeca i na nastavi za računalima, kada su i ovako previše za računalima vi ste uspjeli ih ostaviti bez onih osnovnih materijalnih uvjeta, a vjerujem da ste svjesni da je riječ o objektima koji su rađeni 50-tih godina, isto poslije rata, isto kada nije bilo novaca i kada je bila kriza. Ono što smatram najvećim minusom ovog vašeg predloženog rebalansa je činjenica da u njemu ne projicirate, niti ne predviđate potencijalne pomoći gospodarstvu za 6., 7., 8. ili 9., 10., 11. mjesec kada se spominje mogućnost povratka korone, ali isto tako i sramotni iznos od 100 miliona kuna za obnovu Grada Zagreba, toliko je njima smanjenje poreza na dohodak na mjesečnoj razini i ovdje je iskazan jedan prijezir prema građanima Grada Zagreba. Vi vidite ovdje su bili polupani lusteri, dimnjaci na Vladi i saboru i nije se čekalo nego se to riješilo odmah, a svi ovi ljudi koji u centru grada, u okolici, u Markuševcu čekaju svoju priliku za obnovu vi ste njima svima namijenili 100 miliona i niste rekli ako je ovo rebalans za ovu godinu da ćete im dati bilo išta više i još vidimo da nema niti u proceduri Zakona o Gradu Zagrebu. Smatram da je ovo jedan proračun zvan magla s kojim se ne smije ići u izbore nikakve, da ključni temelj za buduće izbore trebaju biti upravo ključni ciljevi proračuna za 2021. godini da vidimo da li će doći do smanjenja rashoda ili ćete dalje držat rashodovnu stranu, da li ćete se zaduživati i da li ćete opet kao što je to bilo i u ranijim krizama izjednačavat recimo sve porezne, jedinstvenu poreznu stopu PDV-a ili ćete čak podizat PDV da bi namirili rashode ili da bi mogli otplaćivati kredite ako zadržite ovaj nivo rashoda. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lacković spomenuli ste sport, zapravo pripremili ste ga u kontekstu odnosno usporedili ste ga sa prihodima Hrvatskih cesta. Dakle, zapravo sa smanjenjem na Hrvatskim cestama gdje ste rekli da je samo zapravo skoro 7% to su prihodi koji oni računaju da će imati manje po različitim osnovama, dakle nisu tu oni ništa odrekli …/nerazumljivo/… kao i Hrvatske autoceste i ostali vanproračunski korisnici imat će nešto manje prihoda po različitim osnovama. A što se tiče sporta ja sam ovdje više puta naglašavao da trebamo sada ovo iskoristiti da strukturno mijenjamo stvari. Nije samo stvar infrastrukture, stvar i troškova održavanja toga, stvar je o načinu financiranja sporta koje poglavito vrše jedinice lokalne samouprave i mi moramo se okrenuti prema ljudima, prema djeci i to staviti kao bazu financiranja svakog sporta. Rad sa djecom i koliko je djece uključeno u sport, a ne kako radi koja seniorska ekipa ili da li netko …/nerazumljivo/…
Hvala. Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, zahvaljujem na replici, slažem se s vama da je pitanje sporta i sportske infrastrukture vrlo bitno. To što je njima nešto smanjeni prihodi to nije bio razlog da se ne dovrši dakle natječaj, projekt koji je bio raspisan na koji se prijavilo 400 malih klubova koji su htjeli pofarbati svoje svlačionice, koji su htjeli kupiti aluminijske golove da nitko ne strada, koji su htjeli poboljšati svoje kapacitete, ljudi su uložili sredstva nadali se nečemu i sada dođe korona i kaže nema više. Dakle, tako možemo zaista vidjeti dokle će se onda prostor za preraspodjelu, znači potrošili smo, ako smo to uzeli onda smo uzeli zadnje sredstva koje možemo prerasporediti. Pa onda ja postavljam pitanje pa dobro odakle ćemo zadržati 147 miliona kuna rashoda, hoćemo ponovno se zaduživati, a ako ćemo se zaduživati s kojim ćemo to prihodima ako nećemo dizati poreze, ako nećemo prevaliti na realni sektor iz čega ćemo to vraćati?
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem. Pa evo kolega jako mi je drago da ste spomenuli sport, s obzirom da sam ja isto u svojoj raspravi ovo rekao da je vrlo čudno da toga nema u ovom prijedlogu proračuna i da se zapravo odustalo od tih nekih investicija za sport koje su izuzetno važne u malim sredinama, morate shvatiti da tamo jedno igralište u manjoj sredini znači puno više nego, nego u nekakvome velikom gradskome centru. Ja isto mislim da je to prilika za jedan restart nam u ovom području, a ne smo oko infrastrukture nego i oko jednoga stručnoga kadra kojega smatram da bi trebali imati na svim razinama. Tako da ovaj nije jedna dobra i nije jedna lijepa poruka koja se šalje prvenstveno prema mladima oni su najveći korisnici dakle tih nekakvih sportskih terena, sportskih sadržaja tim više što ako malo pogledamo Vlada od ovih nekih infrastrukturnih drugih projekata baš i nije odustala.
Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, poruka koja se poslala je jasna, znači uzeli smo onim najosjetljivijima i šta onda možemo očekivati u prijedlogu proračuna za 2021. godinu. Njega bi kao navodno trebala nova većina, nova vlada donositi, a ta vlada bi šta, na temelju čega trebala biti izabrana, na temelju broja oboljelih u Braču, pa to je pitanje Brača. Dakle, ne možemo sa lokalnim temama i žarištima korona virusa ulaziti u izborni ciklus u kojemu bi građani trebali znati da li će građani realni sektor ponovno platiti trošak ove krize, šta će gospodarstvenici koji sad 3 mjeseca nisu otpuštali, sad će otpuštati, koliko će biti ljudi, kakvi su projekti i projekcije, gdje ćete se i kako zaduživati i na koji način ćete pristupit rješavanju ozbiljnog problema? To su pitanja za izbore, a ne pitanja jel smo se mi obranili od korone ili nismo i kakvom smo odnosu sa Švedskom ili Danskom. Ovo je ključno pitanje, dakle tko će snositi teret krize? I to je glavno pitanje budućih izbora. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Vrlo kratko ću se samo malo osvrnuti na vanproračunske korisnike, naime kada maknemo HZZO gdje smo im uzeli i osigurali posebnim zajmom 2 milijarde kuna, a znamo da smo oslobodili ljude plaćanja doprinosa onda dobijemo neki balans od 400 miliona kuna za sve ostale manje. I to kada uzmemo u obzir da Hrvatske vode planiraju smanjiti prihode od 900 miliona kuna, uz to smanjiti rashode za 235 sa nešto što je trebalo 140 miliona kuna dobiti su otišli u 500 gotovo 530 milijuna kuna gubitka. I onda ostalo sve manje-više ostaje tu negdje. Recimo samo HAC da spomenem planira smanjivanje prihoda 770 miliona, a paralelno znači 1 naprema 2 ili 50 lipa na kunu ide i smanjenje rashoda, dakle čak i manje 320 miliona što direktno ide u gubitak planirani od 450 miliona kuna. I sad ja se pitam tih 320 miliona kuna što će se smanjiti rashodi, to je najvjerojatnije neodržavanje jer sve ostalo kako tako mora funkcionirati. Imate ljude koji rade na naplatnim kućicama, bilo 100 ili 10 000 vozila, manje će ih bit naravno po potrebi možda nije bilo toliko ali neki bazni trošak je ostao. I onda dolazimo do onog pitanja da nam trebaju investicije, da nam treba taj zamašnjak, da trebaju upravo ne stati i ne održavat, ne stati i angažirati podizvođače jer sigurno ne rade oni samostalno nego imaju i određene natječaje kojima ugovaraju kako bi upravo zaposlili i kako bi to se financiralo upravo iz onoga što smo omogućili, nova zaduživanja. I to je nešto što se radi zapravo kontra od onoga što je država napravila. Dakle država je ostala na razini istih rashoda kako upravo ne bi generirala i nelikvidnost ali i da generira određenu ponudu i s time i potražnju, ovdje vanproračunski su sebe sačuvali a možda je ovo bila isto prilika pa kad govorimo o HAC-u, da se razmatra i novi način upravljanja i novi način naplata, ono što smo cijelo vrijeme govorili, beskontaktno i vinjete itd., itd. Sad je to prilika, možda smo već zakasnili ali sad je to možda prilika bila da se puno stvari restrukturira. I ono što sam još htio reći, što se puno puta spominje Zakon o obnovi oštećenja u potresu, time sam ja i podnio jedan amandman kako bi to malo bolje uredili, nomotehnički, ništa dramatično, dakle da se pozicija koja je sada nova ovim rebalansom koji se otvara, koja je bila sanacija štete, zapravo da ju ostavimo onako kako je, da bude pozicija obnova zgrada i sanacija štete uzrokovanih potresom, na kojih i dalje ostaje 100 milijuna kako bi upravo se mogli iz te pozicije koristiti za sva ona financiranja koje će srediti posebnim zakonom o kojem smo danas pričali, zajmovima Svjetske banke, korištenjem fonda o solidarnosti kako bi mogli i preraspodjelama već odmah po donošenju zakona koristiti istu tu poziciju i imati svoj udio u financiranju i koristiti t sredstva. Kako ne bi bilo zabune da ta pozicija upravo je ona od koje će se obnavljati i koristiti i plaćati sve ono što je prijeko potrebno. Mi ne možemo sada napamet pričat dok nemamo zakon, ali poziciju možemo imati, možemo ju tako i nazvat i mislim da je to samo jasno i glasno. Zahvaljujem.
Hvala, imamo dvije replike, e, zakasnili ste. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lackovića, izvolite.
Dakle, kolega pitanje za vas, da li vi smatrate da je 100 milijuna kuna predviđenih za obnovu grada Zagreba uslijed potresa, da li je to ozbiljan novac? Ako mislite da je ozbiljan, onda vas molim obrazloženje kako to tumačite.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Ja vas mogu pitati protupitanje, da li mislite o obitelji koja je ostala bez posla svojih prihoda, da je 10 000 kuna ozbiljan novac? Možda vama nije, njima je to itekako ozbiljan novac, ili 20 000 kuna. Jednoj obitelji da omogući normalno življenje, to je ogroman novac. Da li je to novac za svu štetu koju smo pretrpili, pa to nije ništa, ali kad gledamo kroz jednu obitelj, a ovo su sad sredstva, ja sam maloprije reko, zato sam išao sa amandmanom, da se ostavi proračun neka ona bude 10 000 kuna stavka na proračunu ali zakonom da se uredi da imamo stavku, da možemo djelovat odmah po donošenju zakona, a ovih 100 milijuna je upravo za te obitelji da im se omogući sanacija dimnjaka,da im se omogući koliko toliko nešto da su sutra kad idemo u sufinanciranje troškova i projektiranja onih oštećenih zgrada, da isto imamo stavku proračuna koji možemo vezati sva određena plaćanja. Tako da moramo gledati uvijek kroz prizmu jednog čovjeka, a tu je i 1000 kuna danas jako puno očigledno.
Hvala lijepo, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi ste iskoristili kolega Pernar svoje replike. Izvolite, kolega Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre. Nastavit ću tamo gdje sam stao sa replikom, dakle nekoliko još činjenica oko zdravstva koje su po meni vrlo bitne a u ovom rebalansu proračuna vjerojatno niste se stigli dovoljno baviti njima. Prema tome nakon ove korona krize naše zdravstvene radnike koji su odradili odličan posao, to se svi možemo složiti, čekaju vrlo teška vremena jer će povratak u redovnu djelatnost biti susret sa najvećim dugom u povijesti zdravstva RH. Prije krize ukupni dug bio je veći od 9 milijardi kuna, dospjele obveze 4,3 milijarde, sad su sigurno bliže 5 nego što su manje od 4, a obzirom na pojačani rad zbog nikad dužih listi čekanja koje su u međuvremenu se dodatno produžile, zdravstvo čeka i dodatni troškovi i ukoliko se ne poduzmu konkretni koraci g. ministre, zdravstvo će sigurno biti pred urušavanjem u slučaju novog epidemijskog vala koji nas je na sreću u ovom prvom valu, ipak izbjegao. Izravni troškovi zdravstvenog sustava uzrokovani aktualnom epidemijom COVID-a 19, za sad iznose nešto više od 100 milijuna kuna. Dakle, to su podaci HZJZ-a, uključuju troškove testiranja, bolničkog liječenja i bolovanja zbog samoizolacije. Dakle ova 2 mj. to je dodatnih novih 100 milijuna kuna troška sustava zdravstva. Novi dodatni trošak uslijedit će sigurno ako se usvoji po meni opravdani prijedlog epidemiologa, da se na COVID 19 moraju testirati svi koji će ići na zahvate ili pretrage koje traže boravak u bolnici. Prema podacima HZZO-a, godišnje u Hrvatskoj ima oko 700 000 hospitalizacija. Pa dodajte sad tome trošak testiranja i sve dodatne dijagnostičke pretrage koje moraju imati svi ti koji će doći u bolnicu i moraju biti COVID negativni, dakle taj trošak nigdje ukalkuliran, nikad prije nije postojao i biti će dodatno opterećenje našeg zdravstvenog sustava. Znači narednih 8 mj. moramo imati pojačani rad bolničkog sustava koji mora nadoknaditi sve što je propušteno u ova 2 mj. a propušteno je g. ministre, puno. Dakle, odrađeno je 40% manje pregleda, dakle HZZO kaže da je u ova 2 mj. odrađeno milijun 711 234 postupka manje. Dakle, moramo biti svjesni da će to odlaganje postupaka sigurno dodatni povećati smrtnost vjerojatno od malignih bolesti ako ne i nekih drugih. Evo primjer pulske bolnice, ona mora nadoknaditi 13 000 pregleda. Znači potrošit će se neophodan materijal, zdravstveni radnici će svo to vrijeme ne samo u Puli, u cijeloj Hrvatskoj raditi prekovremeno i nadam se da će im se to napokon početi plaćati. Prema tome, to su sve dodatni troškovi a istovremeno zdravstveni proračun što je razumljivo, očekivano, zbog problema gospodarstva, ne puni se prema planu pa se očekuje da će biti više od 2 milijardi kuna manje na prihodovnoj strani HZZO-a i neće se ostvariti planirani proračun od 27,5 milijardi kuna što znači da će to dodatno onemogućiti vraćanje duga koji nigdje nije ukalkuliran. Dakle u veljači je ministar Beroš izjavio da su ukupni dugovi zdravstva dosegli 9,4 milijarde kuna od čega je dospjeli dug bolničkog zdravstva bio 4,3 milijarde kuna. Bolnice su mjesečno stvarale 145 milijuna kuna novog duga, u narednih 8 mj. taj će iznos biti još veći, upravo iz ovih razloga koje sam naveo. Međutim ništa od toga nema ni brojke i ni slova u ovom rebalansu pa vas ja molim budući ćemo vjerojatno uskoro mi ili neki drugi parlament imati novi rebalans, da napokon pokušate ovu krizu iskoristiti, reći ću to za restart zdravstvenog sustava. Dakle da zdravstveni sustav počne funkcionirat na drugačijim principima, da se bolnice financiraju drugačije i da osiguramo financijski održiv zdravstveni sustav. Da niste posvetili dovoljno pažnje zdravstvenom sustavu, najbolje pokazuje slijedeći primjer. Sabor je nedavno usvojio izmjene zakona o izmjenama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem je rečeno da će se za 200 000 novih osiguranika računajući u 2020. trebati dodatnih 160 milijuna kuna što bi značilo za ovu godinu preostalih 8 mj., 93 milijuna kuna, nigdje toga nema u planu prihoda i rashoda HZZO-a gdje su brojke ostale iste kao i prije ovog zakona. Dakle ili je to predizborna priča ili ste zaboravili da ste morali to unijeti u fond HZZO-a ta dodatna sredstva koja će država morati plaćati HZZO-u.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Jovanović, drago mi je da ste spomenuli ovo pitanje, dakle za vrijeme saborske rasprave smo upozoravali da je to samo bio predizborni zakon, Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem se paušalno iznijela tvrdnja o 200 000 građana i 160 ili 170 000 kuna. HSU je imao tada dobar prijedlog zakona koji bi obuhvatio, koji bi znatno povećao cenzuse i vjerovatno obuhvatio veći dio građana ali na realnom osnovi i zato bi bila dovoljna ova sredstva. Ono što je bilo zapanjujuće u toj raspravi je ministar ili državni tajnik ovdje rekao, da ima usmeno obećanje ministra Marića, pazite usmeno obećanje da će novaca naći međutim kao što vi sad vidite da toga novca nema. To je neozbiljna priprema zakona, neozbiljno ponašanje prema Hrvatskom saboru, prema hrvatskim građanima i dakle kao što sad vidimo, novca nema i samo je bio to predizborni trik da bi se ljude uvjerilo kako će njihova situacija biti bolja a riječ je o najsiromašnijem sloju hrvatskih građana i umirovljenika.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo, da, kolega Žagar, to nažalost pokazuje neozbiljnost. Ja čak vjerujem da ministar Marić nije bio ni svjestan da je taj zakon izglasan, da su donesene promjene i da je to trebalo unešeno ali ga je trebao netko iz Ministarstva zdravstva o tome izvijestiti. Prema tome, sada da zanemarimo ovaj dio da to ne rješava problem čak ni za taj dio koji su htjeli pokazati kroz ovu predizbornu priču nisu osigurali sredstva u proračunu, što je samo dodatni dug koji će imati zdravstvo jer država ni sada ne ispunjava svoje obaveze prema Ministarstvu zdravstva temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju gdje svake godine uplate otprilike milijardu kuna manje nego što bi morala a jednako tako, jedan drugi resor koji također pokriva potrebe zdravstva, zdravstvene potrebe štićenika, resor socijale, nije osigurao sredstva za povećanje plaća medicinskih sestara i nabavu zaštitne opreme u domovima umirovljenika koji su posebno rizični i koji bi za slijedeći val epidemije trebalo dodatno pripremiti.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna za 2020. g., predviđeno je smanjenje rashoda za zaposlene u policiji i to pod stavkom ostali rashodi za zaposlene a smanjenje iznosi 65 milijuna kuna. U situaciji kad su upravo ti zaposlenici, zaposlenici policije i naravno uz zdravstvene djelatnike, uz djelatnike civilne zaštite i vatrogasce, izložili svoje zdravlje i život da bi obranili i sačuvali zdravlje i život 4 milijuna stanovnika, Vlada RH je odlučila upravo na njima prelamati posljedice svoje nesposobnosti da održi kakvu takvu stabilnost hrvatskog gospodarstva. Do jučer se Vlada RH hvalila neviđenim suficitom proračuna, obmanjivala je javnost netočnim projekcijama rasta BDP-a jer je računala na izbore u jesen i valjalo je krenuti sa optimističnom pričom kako bi do jeseni zapravo opravdalo navodno svoj uspješni mandat. No, korona je Vladi došla kao naručena da sve ono čime je obmanjivala javnost, opravda upravo tom koronom. Sjećam se, ministar Gospodarstva Horvat je vrlo svjesno u jednoj emisiji uživo manipulirao kako zahtjevi za smanjenjem plaća i rashoda u javnom sektoru znače i smanjenje plaća, gle čuda, policiji, vatrogastvu i zdravstvenim djelatnicima i retorički se upitao znači li to da njima trebamo smanjiti njihova prava stavljajući se u ulogu velikog zaštitnika prava najzaslužnijih za obranu zdravlja i života u ovoj korona krizi. Ja kao ekonomist nisam čula relevantnog sugovornika koji se zalagao za smanjenje prava zdravstvu, policiji i hitnim službama, ali sam čula da se mora smanjiti ukupna masa plaća generirana u kojekakvim agencijama koje su same sebi ili samo toj masi plaćenika ili pretplaćenika bih ja rekla, svrha. Od manipulacije do egzekucije, po receptu Vlade do egzekucije egzistencije onih koje je ministar Horvat manipulativno izdvojio kako bi difamirao političke neistomišljenike. No vratimo se na rebalans proračuna. Ovim rebalansom Vlada predlaže smanjenje rashoda za zaposlene u policiji u iznosu od 65 milijuna kuna i to se odnosi na materijalna prava zaposlenih, jubilarne nagrade, božićnice, darove djeci i regrese i mogla bih to smanjenje i podržati čak kada ne bih znala koliko je prosječna plaća policijskog djelatnika koji je upravo onaj s početka mog izlaganja na prvoj liniji obrane, ne samo u ovoj situaciji zdravstvene krize nego svaki dan, za 4500 kuna mjesečno taj policajac riskira svoj život i svoje zdravlje, na dnevnoj razini trpi ugrozu ne samo fizičkog nego i psihičkog zdravlja čak i onda kada nema ove zlokobne pandemije. Onda kada nas većina ne strepi ni od čega, taj policajac strepi da mi ne bi morali strepiti i zarađuje plaću od 4500 kuna. Svaki dodatak na tu plaću njemu predstavlja požara u kojem se hoćete-nećete, ljudi s takvom razinom prihoda nalaze svaki mjesec i sada ostaju bez toga. Hrvatskoj znamo svi ovdje prisutni, kronično nedostaje policajaca. I unatoč spuštenim kriterijima za zapošljavanje tih policajaca, zar netko misli da je normalno pristati na ovakvu plaču, 4500 kuna, noseći svaki dan glavu u torbi? Pozivate na solidarnost čitavo društvo, pa ne solidariziraju se oni koji nemaju nego oni koji imaju ili imaju previše. Oni koji nemaju, nemaju se čime solidarizirati. Smanjivanjem materijalnih prava policajcima otići će i ono malo policijskih službenika koji još uvijek stoje na braniku sigurnosti ove zemlje bez obzira s koronom ili bez nje a neće dugo stajati. Kolegice i kolege zastupnici, Vladi RH policajci nisu potrebni ali jesu neki drugi, nužno je potreban zaposlenik u administraciji jedne područne vatrogasne zajednice koja se financira iz državnog proračuna. Toliko je potreban da se iz javnih sredstava njemu plaćaju fakultet a postoji i esencijalni zaposlenici ali to nisu policijski službenici. Esencijalni zaposlenik, dame i gospodo je recimo glavni savjetnik HERA-e. Osnovna bruto plaća tog savjetnika, slušajte, 26 500 i on je toliko esencijalan da unatoč tome što je zadovoljio uvjete za odlazak u mirovinu, on u mirovinu još neće otići nego će nastaviti radi u HERA-i. I postoji još niz drugih esencijalnih zaposlenika koji svoju lojalnost nažalost jednoj stranci, naplaćuju novcem svih poreznih obveznika, to je suština ovog rebalansa koji nije ništa drugo nego mazanje očiju svima nama, rezanja onima koji doista rade i ostavljanje ili podebljavanje sinekura onima koji nas godinama cijede. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, govorili ste dakle o potpuno nepromišljenom smanjivanju plaća policijskih službenika, ja se moram nadovezati na to zato što kada smo zaista svi shvatili da su najugroženiji stariji u slučaju epidemije COVID 19, ništa se ne poduzima da se zaštite i da se u ovom proračunu već unesu sredstva koja bi osigurala bolju zaštitu tako da 1800 sestara koje rade u domovima umirovljenika, imaju nedostatnu zaštitnu opremu, jedna sestra dolazi na 89 štićenika sa mentalnim oštećenjem, poslodavci im oduzimaju dane godišnjeg odmora, domovi su bez računala, sestrinske liste se vode ručno a nikakva sredstva u ministarstvu gđe. Bedeković nisu predviđena, dapače, ona izbjegava odgovornost jer je komora zatražila od nje hitno prestanak zakidanja kod obračuna plaće medicinskih sestara, zaposlenih u domovima za starije osobe. Dakle još jedan primjer kako ova Vlada ne prepoznaje prave prioritete.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala kolega Jovanoviću. Ma ja bih samo istaknula i nadodala još na ovo što ste vi rekli i činjenicu, ja sam se nadala da ću u proračunu naći i ono povećanje plaća policijskim službenicima kad su se već materijalna prava dokinula, ali nisam ih našla iako su se policajci nadali onom uvećanju od 1% od 1. lipnja, nadali su se i uvećanju od 2% od 1. siječnja 2021., govorimo o SSS, nadali su se i uvećanju od 3% od 1. rujna za one VSS i da se razumijemo, i to je ništa u odnosu dakle ovaj postotak u apsolutno iznosu je ništa s obzirom na to koliko su male te njihove plaće. Međutim, ne, oni će ostati i bez toga, ali i bez onoga što im predstavlja eto kakvo takvo krpanje njihovih jadnih proračuna.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, jako mi je drago što ste zapravo spomenuli koliko je mizerna ta plaća u ovom slučaju policajke odnosno policajca, dakle riječ je o nekih niti 600-njak eura zato što se u javnome prostoru jako često govori o tome da su naši javni i državni službenici itd. pretplaćeni, da ih je previše, da ne rade dobro svoj posao itsl. i onda gdje se ide rezati, ide se rezati prvo dakle na ovim javnim potrebama recimo to tako. Ja mislim da je izuzetno važno ukazivati stalno na to koliko je važno zadržati određenu razinu plaća i materijalnih prava u javnome i državnome sektoru, zašto? Zato što je to ako ćemo ogoliti do kraja zapravo i snažan antikorupcijski element, koliko je zapravo jako bitno da pravosudni djelatnici, da policajke, policajci budu dobro plaćeni, sigurno je da korupcija ima jako puno veze s time.
Odgovor poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolegice Leaković, da, ja se slažem, treba smanjivat možda masu plaća u javnom sektoru ali onu masu plaća koja se odnosi na agencije koje su se osnivale samo da se osnuju, na državne zavode koji su se osnivali samo da osnuju, na ljude koji imaju od tajnika tajnika od tajnika tajnika. Te su mase plaća one koje se trebaju rezati a ne mase plaća odnosno plaće onih kojih imaju najniže plaće a njihova je sigurnost, njihovo zdravlje, njihov život najizloženiji ovoj državi kako bi se očuvao život onih i zdravlje onih koje nije briga za zdravlje tih koji čuvaju to zdravlje, ako ste me razumjeli.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, vi ste spomenuli policajce i policajke, ja se tu pridružujem vašem upozorenju i htio bi tu nadodati i na ovu situaciju gdje vidimo premijer Plenković i ministri u Vladi, Marić i ministar rada, pokušavaju profesorima, učiteljima također nametnuti kao varijantu da se smanje plaće s obzirom da kao nije bio puni rad i kriza je vladala i nisu bili na dispoziciji a ja znam da učitelji i učiteljice i profesori i profesorice u školama rade sad i više. Evo danas, dvoje, troje djece u razredu su u razredu, a onda kada dođu doma, odrađuju sa ostalom djecom online. Znači bila bi velika nepravda zakinuti to osoblje koje je godinama potplaćivano sada kada su konačno dobili određena neka prava, sada im se koristi korona da bi im se opet to uzelo, to ne smijemo dozvoliti. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica, ništa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, dobro je da ste spomenuli da je nedopustivo smanjivanje plaća i prava djelatnika MUP-a odnosno policije jer više puta smo ovdje svi raspravljali i tražili da oni imaju veće plaće, da imaju bolju opremu i da imaju veća prava i nisu problem samo plaće nego i materijalne naknade za njihova ostala prava, primjerice veliki broj policajaca iz Slavonije radi u Dalmaciji i s tako malom plaćom si ne mogu platiti ni stan ni smještaj niti prehranu i mnogi zbog toga odustaju i izlaze iz policije i nedopustivo je da im se sad smanjuju plaće kad govorimo o potrebi da se ulaže u taj sustav. I drugo, govorili ste o agencijama i o tome da bi trebalo neke ukinuti, pa evo, ova Vlada je ukinula oko 20-ak agencija pod parolom ušteda, ukinuta je selekcijska služba, Hrvatska poljoprivredna agencija, spojeni su sa Ministarstvom poljoprivrede, nismo vidjeli te uštede a s druge strane imam informacije da je tim djelatnicima su i povećane plaće, tako jednima se ukida, drugima se još daju plaće.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega, pa ja bi htjela da se na ovom mjestu demistificiraju iznosi tih materijalnih prava, tih jubilarnih nagrada, tih božićnica ili sličnih ajmo reći vatrogasnih mjera da ljudi prežive taj mjesec za koji su zapravo i odradili. Dakle, to su bijedni iznosi s kojima Vlada neće uštedjeti ama baš ništa. Ono što je činjenica da se ti ljudi smatraju i prozivaju uhljebima u javnosti samo zato što nose službenu odoru a nitko ne razmišlja o tome kako ta službena odora njih zapravo i prisiljava da moraju biti na cesti, prisiljavaju ih i na to da sa tako malom plaćom budu sretni što rade nedjeljom ili noću da si neki fond sati podebljaju i nekakvu plaćicu kakvu takvu pristojnu zarade ne bili mogli prehraniti svoju djecu, evo o tome se radi.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvažene predsjedavajući, kažu da je došla kriza, kažu da svi moramo snositi dio tereta i da bi svi trebali podnijeti nekakvu žrtvu. Znam da mnogi vlasnici prostora nisu naplaćivali recimo najamninu u punom iznosu ili ista stvar i sa stanodavcima. Znam da određeni nameti su smanjeni ili privremeno ukinuti međutim postoji jedna kategorija u društvu, jedna sveta krava koja se ne odriče ničega. Ta sveta krava su privatne banke koje čak i uvjetima moratorija, nastavljaju obračunavati kamate na kredite svojih dužnika. Naravno, treba napomenut da određene grupe ni nemaju pravo na moratorij, tako recimo oni prijevoznici turista koji na Plitvicama razvoze turiste iz npr. Kine, oni imaju autobuse, njima je zabranjen rad, njihovih turista nema, ali rate leasinga dolaze na naplatu bez obzira na sve. I što se događa u konačnici? U konačnici imamo situaciju da dug raste eksponencijalno, da su banke zapravo najviše profitirale na cijeloj ovoj situaciji a naravno moći će i otkupiti imovinu i građana i dionice itd., koje je sada pala vrijednost uslijed svega ovog i postavlja se pitanje tko je zapravo nosioc vlasti u državi ako se svi ako se svi moraju odreći a jedna kategorija, banke se ne moraju ničega odreći, postavlja se pitanje, jesu li banke vlasnici Hrvatske odnosno bolje rečeno, stvarne osobe koje imaju poziciju vlasti i moći? Moja je pretpostavka i teza da jesu, moja je teza da su one iznad države jer kao što sam rekao, ono što je dozvoljeno njima, ono što mogu one, to ne može nitko drugi i nitko se ne buni oko toga, jeste vidjeli medije? Isti oni mediji koji razapinju ovu Vladu, isti oni mediji koji razapinju sve moguće ljude i neljude u ovoj državi, banke koje se ne žele odreći kamata, ne spominju. Zašto? Zašto je dozvoljeno pljuvat po Mariću, po Šukeru, po meni, po Marasu, Boriću, Lackoviću i svakoj drugoj osobi u ovoj državi, ali po bankama pljuvanja od medija nema iako rade ono protiv čega kompletno društvo normalno zapravo jest i što ne bi smjeli u normalnoj državi raditi. Sad ću vam reći zašto, zato jer banke su vlasnici medija, ista ruka vlada svima. Netko će reći g. Pernar, nekom mediju nije vlasnik banka, točno je da nije, ali vlasnik tog medija ovisi o tim bankama. Sjećam se jednom je bio prilog o jednoj deložaciji, na terenu smo bili, novinarka je rekla jedne televizije privatne, Ivane, ne smijemo reći o kojoj se banci radi jer se zadužujemo upravo kod njih pa bi bilo nezgodno. Ista stvar i sa državom, država diže milijarde luna kredita kod tih istih banaka kao nezgodno je pričat protiv njih, da, da, da, dame i gospodo, znamo svi kako su banke kroz davanje kredita a evo imate Ninoslava Pavića, tzv. EPH holding koliko su samo tog čovjeka zadužile i posredno zapravo kontrolirale sadržaj Jutarnjeg lista itd., jer je da Jutarnji list išao protiv banaka, pitanje je da li bi banke rekle da, da, može Nino evo tebi i 10. hipoteka na njih 9 istih na zgradi u Odranskoj. Ja vam pokušavam ukazat na to dragi građani, a na vama je da mi vjerujete ili ne vjerujete. Možete vjerovati onim novinarima i urednicima i medijima koji tvrde da su slobodni i neovisni, da nisu potkupljeni, da nisu pod upravom banaka ili države ili koga već a možete vjerovati i meni koji govorim da su mediji općenito gledano, pod velikim utjecajem, usudio bi se reći, presudnim utjecajem i banaka i države odnosno da velika većina medija u Hrvatskoj nije neovisna i objektivna. Pa sjetimo se samo famoznog Hanžekovića masona koji je peglao stalno po meni preko Jutarnjeg lista, doduše sad više nije živ ali Jutarnji list nastavlja istim smjerom gdje je g. uvaženi cijenjeni omiljeni u narodu, kojeg Predsjednica naziva velikim humanistom i filantropom, gdje je on stao. Eto, hvala vam dame i gospodo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovane zastupnice Glasovac, nema je, gubi pravo pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave svi smo svjesni da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna proračuna odnos rebalans, na određeni način posljedica krize izazvana COVID-om 19 i svih onih mjera i financijskih učinaka koje imamo iza sebe i da se to moralo u proračunu reflektirati, naglasak je naravno na očuvaju zdravlja, na brizi za sve naše sugrađane i tu je još jedna velika čestitka svim djelatnicima u sustavu javnog zdravstva, u bolnicama, u svim drugim institucijama koje su dale svoj doprinos ali i veliko hvala građanima koji su bili odgovorni pa ostali doma pa imamo tu dobre rezultate. Ono što mene i nas iz HSS-a zabrinjava da ova druga mjera a to je očuvanje radnih mjesta ipak ima određenih manjkavosti, prije svega tu mislimo i tu sam već govorio na 30-ak tisuća ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla. Bio je prijedlog da se pod hitno nađe model i način kako da se i njima pomogne, ne vidimo to ovdje u rebalansu proračuna a rekao sam već i u replici ministru, problem sezonske radne snage iz Slavonije, Baranje i Srijema koja će u narednim mjesecima sigurno ostati i dalje bez radnih mjesta jer turizma očito neće biti i ministar je obećao da će se pronaći nekakav model i za njih ali evo, u ovom rebalansu ga nema. Ono što je ovdje vidljivo je da je pravo pitanje u što ulagati, u koje industrije ulagati i kako sutra jer po nama je važno naravno svako radno mjesto ali trebamo se odrediti strateški prema onim industrijama, prema onim granama koje će zaposliti što više ljudi i gdje će ljudi imati velike odnosno kvalitetno radno mjesto i kvalitetan osobni dohodak da može živjeti od njega. Nije dobro da nije osigurano 500 milijuna kuna za javni sektor iako je to potpisano, pa je to loša poruka i čuvanju radnih mjesta u Hrvatskoj pogotovo ako želimo obrazovanu radnu snagu onda se ne može obrazovanju i ljudima koji su nosioci toga, tog sutra kvalitetne radne snage i kvalitetnog obrazovnog kadra, smanjivati njihova prava i osobni dohodci. U Europi se govori o zelenom planu, o zelenim mjerama, g. Timmermans naglašava da šumarstvo i dijagonalna industrija trebaju biti ubuduće prioritet, iz ovoga rebalansa ne vidimo da se nešto značajnije pomaže drvna industrija u RH koja zapošljava preko 50 000 ljudi i koji su prvi osjetili krize izazvana korona virusom jer je većina njih izvoznici i tražimo da se u narednim mjerama svakako ovoj grani drvne industrije više pogotovo koja prerađuje drvnu masu u kvalitetan namještaj i druge proizvode. Ono što nije dobro da je Ministarstvo energetike i zaštite okoliša izgubilo ovim rebalansom 432 milijuna kuna. I to su uglavnom sredstva koja su trebala našoj domaćoj građevinskoj operativi osigurati poslove na vodoopskrbi, vodoodvodnji, pročistačima otpadnih voda, sanaciji odlagališta otpada i to evo daje sliku i poruku da ćemo i dalje imati problem sa odlagalištem otpada kao što je sinoć bilo u općini Davor gdje se odlagalište zapalilo a više puta sam ministru Ćoriću pisao i tražio odgovor što se tamo dovozi, koje količine, na koji način se zbrinjava, vidimo da se neadekvatno zbrinjava i da ponovno je gorilo i opterećenje je za okoliš tamo i za pitku vodu za 60 000 ljudi tamo i tražimo odgovore i tražimo odgovornost i ministra i tamo uprave i načelnika općine. Naravno, naglasak je u mojoj raspravi na poljoprivredi koja je ovdje rebalansom svega 0,6% dobila više sredstava, ministrica se hvali na stranicama ministarstva sa dodatnih 120 milijuna kuna za izravna plaćanja i sa izmijenjenim pravilima da do 70% se smije avansno isplatiti do studenog a preostali dio do 100% će se osigurati u državnom proračunu. Tih 20 do 30% što bi trebalo osigurati u državnom proračuna nema ni u ovom rebalansu, nije bilo ni u proračunu za 2020. a nije bilo ni u proračunima prije 2 ili 3 godine. Naša poljoprivreda je na taj način oštećena za preko 2,5 milijarde i s pravom udruge poljoprivrednih proizvođača traže pa i seljački savez novi Fond za razvoj poljoprivrede ako želimo proizvodnju hrane onda moramo uložiti u selo i u poljoprivredu i nedopustivo je da sad imamo oko 2500 svinja tovljenika koji naši proizvođači ne mogu prodati, da cvjećari su u propasti jer ne mogu prodati cvijeće, da vinari nisu prodali nijednu butelju vina, a da ministrica o tome ništa ne govori nit poduzima a da ne govorimo o poljoprivrednom zemljištu jer u 4 g. nije ni 50 ha stavila u funkciju kroz javni natječaj a nema ni interpelacije o zabrani prodaje zemlje strancima iako je obećala da je to gotova stvar, pa pitam ministrice., što vi radite ili se samo slikate? Hvala.
Hvala lijepa. Sad imamo završne riječi u ime kluba zastupnika, najprije ona MOST-a i nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani koji imate interes ovo pratiti, ministre. Ovaj rebalans tj. ova korona kriza je to ponavljam po ne znam koji put, razgolila sve loše politike u RH tako kad sad pogledamo ovaj rebalans, u biti opet se pokaziva da se ne vodi briga o onima koji su najzaslužniji ne samo po pitanju ove same krize nego koji skrbe o zdravlju, koji skrbe o našoj djeci u školama, međutim mi kao Sabor nismo imali snage donijeti jednu odluku tj. Vlada, vi kao predstavnik Vlade, niste imali donijeti ključnu i prvu mjeru a ta mjera je trebala biti znači moratorij na kredite i kamate banaka, tako da ovaj učinak ovoga rebalansa na naše građane neće imati nikakav osim negativan učinak, kao što su kolege maloprije i nabrajale, od poljoprivrede, od hrvatskih policajaca, od svih onih, od medicinskog osoblja, svi oni koji bi trebali znači osjetiti bolje u ovoj krizi, koji su morali kao i cijeli hrvatski narod koji su morali od banaka tj. vi ste morali imati hrabrosti predložiti kao potpredsjednik Vlade zadužen za financije, imali hrabrosti pred ovaj Sabor i to braniti, da moratorij na kredite i kamate jer znamo da su banke se najviše omastile u RH, da je narod najviše uložio u te banke ne ulazeći, vraćaju se daleko u dokapitalizaciju, nego znamo da ministre, banke imaju dobit godišnje od 4 milijarde kuna samo na provizijama i naknadama koje imamo, 400 i više na tim sitnim iznosima ali se skupi ogroman novac. Tako da ovim rebalansom niste, u biti on razotkriva sve, ne samo po pitanju krize međutim ono što je ključno za naše građane da u ovoj korona krizi u biti u ovo je stožerokracija jer je vidljivo nakon jučerašnje izjave g. Capaka da jedino na izbore možemo izlaziti koji smo u izolaciji a da nam je trebalo pratiti mobitele da jednostavno taj učinak zatvaranja gospodarstva, zatvaranja znači turizam koji doslovno će biti u velikim problemima, mali iznajmljivačima u velikim problemima, veliki, svi će znači biti u ovome trenutku u ogromnim problemima da jednostavno ovaj rebalans ne pomaže onima kojima je trebalo pomoći. Spominju se lokalne samouprave, da, lokalne samouprave imaju ogroman zbog županija. Županije su glavna kočnica razvoja RH i tvrdim uvjereno da niti jedan rebalans, niti jedan proračun na to ne računa a u biti veliki dio decentraliziranih sredstava ministre, odlazi kroz, odlazi u biti za zdravstvo, školstvo u županije i taj novac odlazi ko zna gdje jer da odlazi gdje treba, da je usmjeren tamo di treba, onda bi mi danas imali dobro razvijeno zdravstvo, poglavito na ruralnim područjima međutim imamo sve manje zdravstvene usluge a ljudi nam odlaze. Jedan od ključnih problema koji se spominjao, po meni je izvješće Svjetske banke koja kaže da će najviše pretrpjeti zemlje koje primaju novac iz, koje imaju veliki udio BDP-a od doznaka iz inozemstva koji naši ljudi koji su se iselili, šalju svojim obiteljima i članovima obitelji i mi znamo da je RH 6% BDP-a ima 20%, kolegici je to smiješno ali je činjenica da su iseljeni naši građani i da je 2/3 Hrvatske prazno. I u ovome trenutku Svjetska banka kaže da će 20% biti znači umanjeno sredstava od tih doznaka međutim što se tiče Hrvatske, mi smo u najrizičnijoj skupini jer imamo 18 milijardi kuna godišnje od tih ljudi koje smo iselili lošim politikama. Pitao sam ovdje ministra i očekujem da mi odgovori što s tim ljudima koji su izgubili posao u Irskoj i koliki je on očekuje manjak uplata od doznaka na razini proračuna, efekte, on ne može naravno, on je sam rekao međutim efekti će biti poražavajući. I ne mislimo na te ljude koje smo iselili a koji su se vratili, ne znam imaju li bilokakva prava i bilokakva mjera je li prema njima usmjerena. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre Mariću, sad na kraju ove rasprave još jednom želim istaknuti neke najvažnije prijedloge ispred stranke Promijenimo Hrvatsku. Riječ rebalans znači uspostavu nove ravnoteže. Rashodi su ostali isti, ni kunu nisu smanjeni, prihodi su dramatično pali i još će više nažalost padati, kako uspostaviti tu novu ravnotežu, ogroman je minus, ovdje se kaže 25 milijardi kuna, znači morate se zaduživati. Jeste li mogli napraviti uštede odnosno smanjiti rashod na nekim stvarima? Jeste. Rekao sam prijepodne da ste mogli u ove 4 g. uštedjeti 15 milijardi kuna da ste refinancirali sve dugove, kunske dugove države, vi niste. Tražio sam podatke od Porezne uprave, pitao koliko imate nenaplaćenih poreza u Hrvatskoj. Odgovorili su 28 milijardi kuna. Poštovani građani, da ih se samo 50% uspjelo, inzistiralo, naplatilo od 28 milijardi kuna, to je 14 milijardi kuna poreza. Dodajte ovih 15 što sam rekao uštede, to je 29 milijardi kuna, pa ljudi moji, mi bi imali viška novca od onog što je potrebno od 4 milijarde. To su ljudi koji vode ovu Hrvatsku, ali oni su naučili sam na jednu stvar, nema veze koliki je deficit, ali mi vas znamo dobro zaduživati. Dakle vi ne marite za takve argumente. Nadalje, g. ministre, u 7. mj. dolazi, dospijeva euro obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara. Vi već pregovarate kako ćete uzet novi kredit u dolarima. Pa dajte čovječe, otplatite već jednom to iz deviznih rezervi. Imamo neto devizne rezerve 15,5 milijardi eura što je jedna od najvećih deviznih odnosa u odnosu na BDP u EU, pa nemojte nas zaduživat kraj našeg novca, mi držimo naše dolare, eure vani uz 0% ili 0,1, mizerno a onda se hvalite kad nas zadužite za 0,75%, da je to povijesni uspjeh. Pa to je strašno. Otplatite to iz deviznih rezervi, poslušajte molim vas ovo što vam sada predlažem, pa imajte snage, to je naš novac, pa nije to austrijski i njemački, to je novac hrvatskih građana, vi njim raspolažete, to napravite, ja vas molim. Nadalje, vratite novac koje su dobile agencije za utjerivanje dugova jer tražili su minimalac za svoje radnike, jedna najpoznatija agencija za utjerivanje dugova, osnovana je 2013. za 500 000 kuna a danas ima zadržane dobiti preko 400 milijuna kuna. Jel vam govori što taj podatak? Da su sistematski opelješili hrvatske građane. Tražite povrat sutra u državni proračun. Tražite povrat od kockarnica, kladionica i svih onih koji imaju debele profite proteklih godina. Mora biti socijalne pravde u ovoj zemlji. I na kraju, ma nemojte srljati više u euro zonu, u euro, zašto srljate? Pa vidite javni dug će probit skoro 90%, nijedna zemlja gdje sam bio, Mađarska, Češka, Poljska, Rumunjska, Bugarska da ne govorim Danska, Švedska, ma ne pada im napamet. Pa kome se vi trsite da pokažete da smo u dobroj kondiciji, da možemo preuzeti euro? Pa euro zona nikad nije bila u većoj krizi od 2008. nego što je sada, još u većem je problemu. Stanimo, budimo mudri, čekajmo. Zašto mrzite našu kunu prije svega ovi koji vode HNB, zašto mrzite našu kunu? Pa ljudi moji, sada imat vlastitu valutu i vlastitu središnju banku, pa to je blagodat, iskoristimo to. Prema tome, obustavite uplate u II. mirovinski stup i tih 500 milijuna svaki mjesec usmjerite u spašavanje gospodarstva. Vidite koliko sam, nemam dovoljno vremena, konkretnih prijedloga. I ništa i slušajte ovo, obustavite isplatu 87 milijuna kuna potpora subvencija članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova. Zašto ih sada stimulirate? Pa oni ionako imaju novaca, nije to obvezno. Sad bi ovdje mogao još koju stotinu milijuna milijardu složit. Dragi građani, ovdje ću stati, izbori su pred vratima, samo stručni i pošteni ljudi mogu spasiti ovi zemlju uz vašu podršku. Hvala.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sa radom nastaviti sutra, u srijedu, 13. svibnja 2020., prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18,55 SATI I sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Uz prijedlog amandmana je dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnose se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. g. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO, Hrvatske autoceste, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz, HŽ infrastrukturu. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnice Karolina Leaković, Klub zastupnika SDP-a, zastupnice Mirela Ahmetović, Sabina Glasovac, Karolina Leaković, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Gordan Maras, zastupnik Stjepan Čuraj. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. To je pomoćnik ministra financija, poštovani zastupnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici.
Prvi amandman je zastupnika Gordana Marasa. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije uobičajeno ali izvolite.
Ne, zanima me g. potpredsjedniče, da li će, g. Bukarica, nemojte se čuditi, ovo je jedno logično pitanje, imam pravo čuti odgovor, znači da li je moguće da će samo g. Zrinušić u ime svih ministarstava se očitovati o amandmanima? Znači to nije praksa, na državni proračun obično dolaze predstavnici ministarstava a ne predstavnik Ministarstva financija. Tako da, ja bi vas molio da provjerite da li je to u skladu sa Poslovnikom, da predstavnici ministarstava se ne očituju na predložene amandmane. Ja mislim da bi bilo korektno da ovdje imamo predstavnike ministarstava a ne predstavnika jednog ministarstva. Hvala vam lijepo.
To je potpuno sukladno Poslovniku jer se očituje Vlada, dakle ne očituju se pojedini ministri, zamjenici ministra itd., očituje se Vlada jer Vlada i predlaže državni proračun i Vlada se očituje na to a ne pojedinci. Prema tome, i naravno Vlada određuje predstavnika ili predstavnike, ali Vlada se očituje jer je Vlada dala prijedlog izmjene i dopuna proračuna. Evo, da vam pojasnim kad vam nije jasno šta piše u Poslovniku. Prvi amandman je zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje se ne prihvaća jer je na aktivnosti Hrvatskoga sabora administracija upravljanja, skupina rashoda 323, rashodi za usluge osiguravaju se sredstva za podmirenje poznatih obveza te za planiranu obnovu djela zgrade Hrvatskog sabora uslijed posljedica potresa.
Podnositelj amandmana, poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ja ovdje ne prihvaćam ovu argumentaciju jer su se ta sredstva već i smanjila u odnosu na ono što je bilo planirano na početku godine i mislim da bi Hrvatski sabor kao slijednik institucija koje su vodile RH u teškim vremenima kada smo pobijedili fašizam na ovim prostorima, trebao unutar svoga proračuna osigurati određeni novac kojim bi se te tekovine vrednovale. Vidimo da u Hrvatskom saboru imamo i bistu prvog predsjednika ZAVNOH-a Vladimira Nazora, poznatog i priznatog hrvatskog pjesnika i antifašiste i nevjerojatno je da hrvatska Vlada ignorira i Hrvatski sabor ignoriraju te činjenice i da upravo organizacijama kojima je u programu odnosno koje inzistiraju na tome da se promoviraju ove vrijednosti, uopće iz proračuna ne pomaže niti ih financira njihove aktivnosti. To je nešto što je po meni nedopustivo, ja mislim da Hrvatski sabor kao institucija koja bi trebala biti tu možda i najviše zainteresirana s obzirom da predstavlja direktno hrvatske građane birane putem zastupnika biranih na parlamentarnim izborima se mora postaviti i na neki način zaštititi aktivnosti i rad Savez antifašističkih boraca i antifašista Hrvatske i to je po meni nešto šta do sada nažalost nije bio slučaj, za šta nismo imali sluha a žao mi je jer Vlada RH upravo suprotno tome radi i ne da im nikakvu potporu. Sa te strane želim ovdje još jednom istaknuti i zamoliti da se o ovom amandmanu glasa te da na kraju zastupnici u Hrvatskom saboru ga podrže. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći amandman zastupnika Gordana Marasa, drugi amandman.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne (regionalne) samouprave, sredstva za podmirivanje troškove za provedbu državnog i savjetodavnog referenduma podmiruju se iz državnog proračuna dok se sredstva za provedbu lokalnog referenduma kao što se to ovdje predlaže, osiguravaju u proračunu jedinica lokalne samouprave odnosno jedinica područne (regionalne) samouprave u kojoj se lokalni referendum provodi.
Podnositelj, poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege, prijedlog ovog amandmana i ono šta želim sa ovim amandmanom predložiti je da se osiguraju sredstva da se u gradu Zagrebu provede savjetodavni referendum o nepovjerenju gradonačelniku grada Zagreba za vođenje gradom. Nažalost, Vlada RH to onemogućava. HDZ odnosno premijer A. Plenković očito je,stoji čvrsto iza M. Bandića zajedno sa V. Berošem čine čvrstu osovinu Bandić-Beroš-Plenković koja u Zagrebu nije ništa napravila u zadnjih 60 dana. Nije omogućila građanima Zagreba normalan i dostojan život. Želim da građani grada Zagreba imaju mogućnost da o Bandiću kažu na referendumu, savjetodavnom referendumu što misle. Žalosno je da kolegice i kolege, da HDZ na ovaj način štiti kriminalno upravljanje gradom. Građani grada Zagreba moraju biti svjesni da je svaki glas na budućim parlamentarnim izborima za HDZ, glas za M. Bandića jer ukoliko HDZ ostane u poziciji, M. Bandić može mirno spavati. I sa te strane, kolegice i kolege, želim da se sredstva osiguraju, želim da građani grada Zagreba u narednih mjesec i pol dana prikupe potpise za raspisivanje savjetodavnog referenduma i da na kraju na savjetodavnom lokalnom referendumu kažu što misle o Bandiću i HDZ-u koji ga štiti i zato predlažem da se ovaj amandman usvoji i da na kraju krajeva imamo predviđena sredstva u državnom proračunu kako bi ga proveli. Hvala vam lijepa i tražim glasovanje.
Amandman broj tri Kluba zastupnika SDP-a.
Ispričavam se, meni je sada ako mogu primijetiti, vezano za razdjel 0,20 Vlada RH, zastupnik Gordan Maras. Da, ovaj prijedlog se nije prihvaćao iz razloga što nije bio u skladu sa zakonom … ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Dobro, pa mogu se pobrkati papiri, pa ni vi niste odmah reagirali, ni vi niste odmah reagirali kad vas prozvao nego ste bili na mobitelu i nešto ste drugo gledali. ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Pa ne, evo, pitanje je samo u papirima bilo i evo ga. Državni tajnik ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ispričavam se, jednostavno po listi koju je Ministarstvo financija složili smo prijedloge i odgovore na amandmane, amandman se ne prihvaća iz razloga što te proračunske pozicije su predviđene na drugim stavkama koje nisu odgodive.
U ime kluba SDP-a, poštovani zastupnik Maras. Ajde se sad vi dogovorite, tako ste bili nestrpljivi kad državni tajnik nije mogao nać jedan papir pa sad se bar dogovorite unutar kluba SDP-a ko će govoriti. Poštovana zastupnica Leaković u ime kluba.
Ako sam dobro shvatila, amandman se ne prihvaća ali molila bi državnog tajnika da nam ponovi zašto se ne prihvaća.
Evo ga, hoću, hoću [[Upadica Leaković: Hvala vam.]]
Pa rekao je ali trebali ste slušat umjesto da mu predbacujete što ne može taj čas naći papir.
Planirana sredstva unutar svih aktivnosti programa razvoja civilnog društva i suradnja sa nevladinim organizacijama dostatna su za podmirenje obveza Ureda za udruge kao i za financiranje projekata i programa od interesa za opće dobro koje provode udruge financirane iz Europskog socijalnog fonda te švicarsko-hrvatskog programa suradnje. Nadalje s druge strane, ove aktivnosti koje se predlažu, s koje bi se skinuli novci, to je opskrba materijalnim sredstvima planirana za MORH-a te tada sva oprema i sredstva kontinuirano obavljaju i omogućavaju redovno funkcioniranje postrojbi Oružanih snaga i radi očuvanja sposobnosti Oružanih snaga u očuvanju suvereniteta u cjelovitosti RH i poduzetnih obveza u međunarodnoj obrambenoj suradnji.
Evo sad je detaljno obrazloženje dano, poštovana zastupnica Leaković u ime kluba zastupnika.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Zahvaljujem g. državni tajniče na detaljnom obrazloženju odbijanja ovoga amandmana kojega je Klub zastupnika SDP-a podnio zato što su na poziciji Ureda za udruge smanjena sredstva za funkcioniranje ili za potporu u organizacijama civilnoga društva a kao što znamo upravo su u ovoj zdravstvenoj i u onoj ekonomskoj krizi koja nas nažalost očekuje, organizacija civilnoga društva, udruge građana i samoorganizirani građani itekako doprinijeli nošenju sa posljedicama pandemije COVID-a 19, dakle za nas je neprihvatljivo da se na ovaj način zapravo kažnjavaju aktivne građanke i građani koji u organizacijama civilnoga društva snose jedan izrazito veliki teret pomoći kada je riječ o socijalnoj funkciji, kada je riječ o humanitarnim udrugama i kada je riječ zapravo o svemu onome što naše građanke i građani očekuju i od državnih tijela a onda naravno kada to ne dobiju ili kada to nije dostatno, sami se organiziraju i provode različite veste aktivnosti. Budući da će i u predstojećem razdoblju to sasvim sigurno biti slučaj, nama je žao što je Vlada RH odlučila uštedjeti upravo na organizacijama civilnoga društva, nevladinim organizacijama i naravno tražimo glasanje o amandmanu. Hvala.
Hvala. Četvrti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje se ne prihvaća jer su aktivnosti Hrvatskoga sabora kao što sam i na uvodnom amandmanu rekao, rashodi za usluge, njima se osiguravaju sredstva za podmirenje poznatih obveza te za planiranu obnovu dijelova zgrade Hrvatskoga sabora koje je oštećeno uslijed posljedica potresa.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, predloženi amandman govori nešto slično kao i ovaj prethodni, da u ovom kriznom vremenu treba promovirati ravnopravnost spolova odnosno aktivnosti Ureda za ravnopravnost spolova i ne mogu prihvatiti obrazloženje Vlade koje je identično onom koje je maloprije dano s obzirom da aktivnosti Sabora su već smanjene u rebalansu proračuna tehničkom koje je radilo Ministarstvo financija odnosno za vrijeme ove krize, korona krize dok se praktički Sabor nije ni sastajao na način na koji je to uobičajeno a i sada se neće sastajati od ponedjeljka naredna 2 mj. do izbora i nakon toga vjerojatno u smanjenom obujmu jer ide ljetna stanka, formiranje Vlade, tek od 15. 9., de facto mi od sutra odnosno od ponedjeljka a to je 18.5. do 15. 9. nećemo ni imati konkretne aktivnosti u Hrvatskom saboru odnosno neće biti ni potrebe za nekim troškovima, za uslugama koje su ovdje planirane. Znači ukoliko imamo 5 mj. de facto ne da Sabor neće zasjedati, da se neće raditi, onda je sigurno moguće naći i 300 000 kn kako bi se promovirale politike ravnopravnosti spolova, kako bi se omogućilo da o toj temi koja je Hrvatskoj dosta ja bi rekao važna i gurnuta na stranu, znači HDZ o tome uopće ne govori jer to nije u interesu kako bi te politike došle na neku normalnu razinu, ja neću reći u prvi plan jer to neće biti ni blizu prvog plana ali da bude situacija bolja nego što je to danas. Sa te strane g. potpredsjedniče, inzistiram da se i o ovom amandmanu na kraju krajeva glasa, hvala lijepo.
Hvala. Peti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Projekt koji se ovdje predlaže u smislu povećanja sredstava pod nazivom „Osvješćivanje javnosti o ispravnom komuniciranju putem Interneta i društvenih mreža“ financira se iz sredstava EU-a u ukupnom iznosu od 6 milijuna kuna te su sredstva u 2020. g. planirana sukladno očekivanoj dinamici trošenja. S druge strane, sredstva iz kojih se namjeravaju odnosno predlažu novci staviti na ovaj projekt su sredstva vezana za NATO misije i operacije koje se provode sukladno odlukama donesenim u ovom Visokom domu, dakle u Hrvatskome saboru.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Prije nego šta krenem na obrazlaganje ovog amandmana, htio bi vas obavijestiti direktno da HRT krši svoj ugovorne obveze o prijenose rasprave o državnom proračunu. Znači u ovom trenutku nema prijenosa na HRT-u, na programu broj 4 koji bi oni sukladno ugovoru koji imaju potpisan sa Hrvatskim saborom morali izvršavati i ja vas o tome želim obavijestiti kako bi ljudi koji se o tome brinu, mogli informirati HRT da građani imaju pravo čuti što zastupnici predlažu a što Vlada prihvaća ili ne prihvaća kada se radi o državnom proračunu. Znači ovo je jedan pokaz na koji način se HRT ponaša i ja ću to sad govoriti od svakog amandmana na dalje da se vidi kako HDZ zatvara medijski prostor vršeći pritisak na HRT da ne prenosi sjednicu koja raspravlja o državnom proračunu. Znači ja vas molim da probate preko tajnika Bukarice obavijestiti HRT da poštuju ugovor koji su potpisali sa Hrvatskim saborom.
To ćemo svakako učiniti ali priča o tom da HDZ na to utječe je potpuno besmislena, naravno [[Upadica Maras: Ne, nije besmislena jer utječe.]] ali slažem se da oni trebaju prenosit to i ... [[Govornik se ne razumije.]]
G. Bukarca, molim vas, rekao vam je potpredsjednik, obavijestite ljude koji rade u režiji HRT-a da izvole izvršavati svoje ugovorne obveze. Što se tiče ovog amandmana, znači Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva je nešto što ja mislim kolegice i kolege, da treba unaprijediti svima je jasno zašto. Korona kriza je došla, imamo problema i trebamo razvijati digitalne usluge i podupirati digitalne usluge koje koriste naši građani. Nažalost RH nije u razini razvijenih europskih država koje promoviraju i podržavaju korištenje e-usluge [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] Da, da obrazložim [[Upadica Reiner: A ne možete, vrijeme vam je isteklo.]] Dobro, ali potrošio sam na jedno [[Upadica Reiner: To je vaš problem, oprostite.]] Ok, tražim glasovanje, da, hvala vam lijepo.
naravno. Šesti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Povećanja na razdjel 0,36 Središnji državni ured za šport se ne prihvaća jer je sukladno sporazumu o zajedničkom financiranju zakupnine za gradsku sportsku dvoranu u Varaždinu te ugovor između grada Varaždina i tvrtke Drava potom sporazuma o zajedničkom financiraju zakupnine za Arenu Zagreb od 14. lipnja 2007. te ugovor između Laništa d.o.o. i Zagrebačkog holdinga sa navedene stavke predviđeno financiranje zakupnine i indeksacije zakupnine za navedene objekte a planirani iznos koji je tamo predviđen je dostatan za financiranje navedenih aktivnosti.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Ovdje je situacija slijedeća. Mi smo 2007. g. gradili dvorane, to se svi sjećamo, preskupe i nefunkcionalne na intenciju i zahtjev tadašnjeg premijera RH Ive Sanadera i HDZ-a, megalomanske dvorane su pogotovo došle do izražaja u Splitu gdje vidimo kako je prošla Spaladium arena i koliko je u biti ona u funkciji. Jedina arena od tih većih dvorana koja funkcionira i koja ima koliko-toliko isplativost je zagrebačka a i ona je na granici rentabilnosti. Naravno, sve te dvorane su izgrađene sa pretjeranim troškovnicima i preplaćene su šta naravno nije specifikum samo u tom segmentu što se tiče gradnje kada se radi o HDZ-u. Ovdje ono što želim spomenuti je da država ako je već na neki način forsirala izgradnju tih objekata, onda bi trebala i snažnije stati i za održavanje objekata i vidjeti na koji način bi se ti objekti mogli više koristiti. Da je primjerice ta, da su ti objekti potrebni u nekim drugim situacijama, vidjeli smo u gradu Zagrebu gdje smo sada tijekom korona krize imali pripremljenu rezervnu poziciju za ne dao bog, prihvat pacijenata koji ne bi mogli biti smješteni u bolnice ako bi se epidemija kažem još jednom, slučajno raširila i ugrozila veći dio naših sugrađana. Tako da kolegice i kolege, ako smo već išli u to, ako se podupire sport u Hrvatskoj, ako se podupiru jedinice lokalne samouprave da razvijaju sportske objekte, mislim da bi Vlada sa te strane posebno i u gradu Zagrebu trebala dati veću podršku i zato predlažem ovaj amandman i na neki način tražim da se o njemu na kraju krajeva i glasa jer je jasno kolegice i kolege, da Vlada je na kraju odgovorna što smo te dvorane koje su pretjerane i investirali [[Upadica Reiner: Hvala. Tražite glasovanje?]] Tražim glasovanje, da, hvala vam lijepo.
Ajde molim vas, držite se vremena, imate 2 min, to je sasvim dovoljno da objasnite, svaki put se prešli to vrijeme. Ja vas lijepo molim da se držite vremena. Sedmi amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vrijednosti poticanja lokalnog športa i športskog natjecanja, sredstva u iznosu od 48 000 kn planirana su za isplatu naknadama osobama koje će raditi na projektu poticanja lokalnog športa i športskih natjecanja a nisu u radnom odnosu u Središnjem državnom uredu za šport. S obzirom da je navedeni iznos dovoljan za planirane aktivnosti, nije potrebno predloženo povećanje od 5 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovaj amandman je jedan od amandmana o kojem ja govorim za potrebu, o kojem ja govorim o potrebi povratka u normalni život u RH. Znači imali smo krizu koja je trajala 2 mj., zaključali smo se, zatvorili smo sve, ljudi su otišli u svoj domove, promovirali smo „ostani doma“, borili smo se protiv virusa. Ovdje sada želimo da se život što prije vrati u RH. Pa ta stavka je prije nego što je došao rebalans proračuna i prije nego šta je došlo do zatvaranja RH bio izdašniji, bilo je više sredstava. Razmišljali smo o tome kako da podupiremo školski sport, kako da se na neki način to u RH odvija na neki način što više i da pokušamo djeci pokazati s čime bi se trebala primarno baviti. Ovdje je hrvatska Vlada pokazala da se ne želi vratiti u normalan život. Da smo dobri kao nacija bili u tome da zatvorimo sve odnosno da se obranimo od virusa ali sada kada bi se trebali vratiti u normalan život, sada nema ničega. Jedino što još nam je preostalo slušati stožer politički koji svaki dan u 2 sata govori na HRT-u i na drugim televizijama i objašnjava nam kako bi i šta bi trebali i kada bi trebali i kako raditi. Znači sa te strane, umjesto evo predlažem i Vladi RH da zatvori taj stožer koji vjerovatno već građanima polako i smeta, a da se više investira u normalan život koji bi se trebao što prije vratiti u RH. Hvala vam lijepo. I tražimo naravno glasanje o ovom amandmanu.
Sedmi amandman zastupnika Marasa.
Osmi. Amandman se ne prihvaća. Sve aktivnosti prevencija nasilja športom u školama isplaćuje se… ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Reiner: Oprostite, osmi je, oprostite, osmi je, ja sam zabunom rekao, sedmi smo upravo prošli, osmi.]] Dakle sve ove aktivnosti prevencija nasilja športom u školama isplaćuje se naknadno osobama koje će raditi na projektu prevencija nasilja športom u školama a nisu u radnom odnosu u Središnjem državnom uredu za šport. S obzirom da nje navedeni iznos dovoljan za planirane aktivnosti, nije potrebno povećanje sredstava.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kao i prethodni amandman, ovaj amandman ide za time da se što prije RH normalizira, da normalan život krene u RH. Nevjerojatno mi je da je HDZ od svih stvari koje hrvatske građane muče, odlučio prvo napraviti ono šta njemu odgovara a to su parlamentarni izbori. Građani RH, njih 90% nisu bili za to da se parlamentarni izbori odviju u srpnju mjesecu nego su preferirali 9. ili 10. mjesec. Oni su bili za to da se što prije vrati normalni život na naše trgove, ulice, škole, muzeje, kina, kazališta, da se konačno pokrene život, da ljudima omogućimo primjerice u gradu Zagrebu da se financiraju kulturne potrebe, kulturni programi, to su htjeli ljudi. Šta je HDZ izabrao? Nije izabrao predstave, nije izabrao kina, nije izabrao normalnu školu jer u ovom trenutku u RH nemamo normalnu školu nego imamo nešto šta je privid da se odvija obrazovni sustav a sve je na roditeljima i na nastavnicima koji to obavljaju online. I sa te strane i ovo je još jedan u setu amandmana koje sam podnio kako bi hrvatska konačna Vlada shvatila da građani od nje ne traže da ona osigura što bolji rezultat HDZ-u na parlamentarnim izborima, to ih uopće ne zanima, dame i gospodo. 90% hrvatskih građana je protiv da izbori budu u mjesecu srpnju, njih zanima da se normalan život što prije vrati u Hrvatsku i zbog toga predlažem ovaj amandman i tražim o njemu glasovanje. Hvala vam lijepa.
Deveti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Na aktivnosti i osposobljavanje i oprema za potrebe vatrogasnih intervencija, osigurana su dostatna sredstva sukladno programu rada Hrvatske vatrogasne zajednice za 2020. a paralelno sredstva s kojima se predlaže da se namire iznos predložen ovim amandmanom se odnosi na NATO misije koje se provode sukladno odlukama donesenim u Hrvatskom saboru.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na početku ću vas izvijestiti da i dalje HRT ignorira ono za šta ju plaćamo, znači plaćamo HRT i pristojbu koju hrvatski građani plaćaju djelomično, plaćaju kako bi mogli pratiti što se dešava u državnom proračunu. I dalje vas obavještavam da televizija krši ugovor koji je potpisala sa Hrvatskim saborom, i dalje ima emisiju iz studija umjesto da prati raspravu o državnom proračunu. Ja ne znam da li ste obavijestili koga, da li je informacija protekla dalje, ali ovo je skandalozno. HRT koja javni novac uzima od građana RH ne dozvoljava građanima RH da čuju ono što je HRT potpisala u ugovoru da će pratiti a to je rasprava o državnom proračunu i zato ne mogu naši građani čuti niti obrazloženje o ovom amandmanu, devetom amandmanu kojeg sam dao a radi se o tome da želim odati priznanje junacima RH, jednim od junaka RH tijekom potresa u gradu Zagrebu koji su danonoćno neumorno ovdje radili sa svojim kolegama iz Zagreba vatrogascima i iz cijele Hrvatske i pomagali ljudima kada nažalost je bilo najteže i kada nisu dobili pomoć od grada Zagreba. Zato predlažem da se Hrvatskoj vatrogasnoj zajednici povećaju sredstva sa 9,5 milijuna kuna otprilike na 15,5 milijuna u 2020. g. kako bi mogli što spremnije dočekati nove izazove koji će se sigurno postaviti pred njih. Znači dolazi nam sezona požara, dolazi nam sezona gdje će također njihove usluge biti od neprocjenjive važnosti i zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepa.
11. amandman zastupnika Gordana Marasa.
10. amandman.
S obzirom da je isti, a da ste ih dali 150 i ja se ponekad teško snađem, izvolite.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Na projektu, u programu u provedbi posebnih mjera za zaštitu od požara osigurana su dostatna sredstva sukladno programu Hrvatske vatrogasne zajednice za ovu godinu.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. g. Potpredsjedniče, naizgled isti, ali da ste pogledali o kojem se programu radi onda bi shvatili da je amandman drugačiji nego ovaj što je bio prethodni. Radi se upravo o onome što sam maloprije govorio. Znači, pred nama je što se tiče vatrogasaca novi izazov. Nakon šta su napravili veliki posao tijekom potresa u Gradu Zagrebu i pomogli građanima Grada Zagreba i na tome im hvala, nakon što su pomogli i svojim kolegama iz Grada Zagreba i nesebično potrošili svoje vrijeme i resurse nekoliko mjeseci, dolazi vrijeme kada će vrlo vjerojatno kao i svake godine u Dalmaciji bez obzira šta ova turistička sezona nažalost neće biti te razine kao što smo navikli proteklih godina, ali vrijeme ne pita, vrućine ne pitaju i vatrogasci moraju biti spremni. Sa te strane ja mislim da nikad dovoljno ulaganje u materijalno tehnička sredstva naših vatrogasaca. I predlažem da se poveća, da se povećaju sredstva sa, sa, sa 23 na 29 milijuna kuna jer mislim da bi sa tim sredstvima sigurno mogli biti pripremljeniji odnosno dočekati sezonu požara spremniji nego šta to će biti bez toga. Sjetimo se kako je to izgledalo proteklih godina, sjetimo se prošle godine kad je ministar Krstičević podnosio ostavku zbog određenih stvari, sjetimo se koliko RH ima nažalost problema zbog, zbog tih elementarnih nepogoda. Ja mislim da hrvatska Vlada mora pokazati, ja bi rekao, više sluha, više razumijevanja i na neki način stati odlučnije iza naših vatrogasaca i naše Hrvatske vatrogasne zajednice. Hvala vam lijepa.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje, da.
11. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno, dakle izrađenom programu Hrvatske vatrogasne zajednice za 2020.g. na aktivnosti dodatna sredstva izravnjanja za decentraliziranu funkciju vatrogasaca osigurana su sukladno spomenutom programu rada Hrvatske vatrogasne zajednice.
Uvaženi zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje govorimo ne o vatrogasnoj zajednici nego decentralizirana sredstva koja idu na DVD kroz cijelu RH i opremanje njihovo i funkcioniranje njihovo kao jednu od ključnih sastavnica uspješnog vatrogasnog sustava u RH jer smo svi svjesni da bez DVD-ova, bez takvog načina organiziranja nema mogućnosti normalnog funkcioniranja vatrogasnog sustava. I sa te strane kolegice i kolege ja mislim da RH mora pokazati u ovim kriznim vremenima što je bitno, što joj je bitno, iza čega će stati, novaca za sve stvari vjerojatno nema, ali ima za neke stvari koje možda nisu potrebne, za određene kupovine i nabavke u državnom proračunu koje možda mogu pričekati koju godinu, ali za ove stvari, pomoći DVD-ovima, opremiti ih dodatno, omogućiti da oni kvalitetnije rade, ja mislim da treba novaca uvijek naći. I sa te strane u ovoj godini, pogotovo za lokalne DVD-e mislim da treba izdvojiti više sredstava, da se ovih 30-tak milijuna kuna više sredstava koje sam ovdje predložio u proračunu može naći, pogotovo u opskrbi određenim materijalnim sredstvima u Ministarstvu obrane jer s obzirom na krizu, s obzirom na slabije punjenje proračuna, s obzirom na manje aktivnosti koje će sigurno, ako govorimo o vježbama i svemu onome šta vojska radi, moći će se naći ovih određenih 30 milijuna kuna. Znači, vatrogasci moraju biti prioritet, vatrogasci moraju omogućiti hrvatskim građanima da se osjećaju sigurno i da znaju kao što to do sada uvijek znaju da će im vatrogasci priskočiti u pomoć kada god im je to potrebno i zbog toga tražim također glasovanje o ovom amandmanu.
12. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, planirana sredstva na aktivnosti provedba mjera za poticanje ulaganja su dostatna i odražavaju realnu procjenu potreba, potrebnih sredstava za podmirenje obveza. Izračun je izrađen na temelju dosadašnje realizacije ove mjere i na temelju praćenja i utvrđenja visine i dinamike proračunskih obveza za naredno razdoblje sukladno odredbama Zakona o poticanju ulaganja. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti s obzirom da aktivnost opremanje materijalno tehničkim sredstvima je izvršena sa 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 kn, te preostala neutrošena sredstva nije moguće umanjiti za traženi iznos.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. I dalje upozoravam na kršenje ugovora koji HRT ima, neka to građani koji nas barem putem interneta prate znaju da Kazimir Bačić, ravnatelj HRT-a krši ugovor koji je potpisao sa HS. To me neće spriječiti da govorim i dalje o svakom od onih prijedloga koje sam predložio za hrvatski proračun. Ali, sramota je da ljudi koje je imenovala hrvatska Vlada, koji odgovaraju upravnom vijeću, pardon, koje hrvatska Vlada amenuje odnosno HS koji amenuje i na neki način upravlja sa HRT-om da krše svjesno ugovor koji su potpisali sa onim kome su odgovorni. To danas imamo u RH i to rade i urednik programa Kovačević Bruno, također blizak HDZ-u i Kazimir Bačić i to ću govorit sada nakon svakog amandmana, dalje ću to govorit jer stvarno ne mogu vjerovati da krše ono što su potpisali. Što se tiče ovoga g. državni tajniče, ne slažem se s vama. Ako smo imali lockdown, ako nismo ulagali ako ljudi nisu mogli raditi, pa normalno da se nije izvršavao program sukladno dinamici kako je to bilo predviđeno ili kako je to bilo protekle godine. Al ako želim, ukoliko želimo normalnu RH, ukoliko želimo da hrvatsko gospodarstvo krene dalje onda moramo krenuti sa poticanjima gospodarstva jer vi ste sva, sve poticaje gospodarstva u drugom dijelu proračuna u RH smanjili praktično na nulo, sve šta se je realiziralo okej, ovo šta bi trebalo bit u narednom dijelu godine, to ste maknuli. Ukoliko želimo da gospodarski pad bude što manji, ukoliko želimo da se u RH gospodarstvo što prije normalizira, ja vas pozivam da prihvatite ove amandmane i zbog toga tražim i glasanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepo.
13. amandmana zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da će se aktivnosti i povlačenje i podrške investicijama i izvozu dodatno financirati iz sredstava Europskih strukturnih i investicijskih fondova i operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. Stoga u tom dijelu nisu potrebna sredstva, preliveno u sredstva od NATO misija koje se ovdje predlažu smanjiti provode se i osigurana su temeljem odluka HS.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. g. Državni tajniče, sva ova sredstva koja ste smanjili ste smanjili na način da su bila planirana puno više u prvotnom prijedlogu proračuna. Znači, ja ovdje nisam izvukao cifre koje su veće nego što je to već bilo planirano nego višestruko manje nego šta je bilo planirano u prijedlogu proračuna koji smo usvajali u mjesecu prosincu 2019.g. Znači, nije istina da, da ta sredstva ne bi bila utrošena, nije istina da ta sredstva ne trebaju, nego je Vlada odlučila smanjiti potrošnju i smanjila je potrošnju upravo tamo gdje nije trebala smanjiti, u poticajima gospodarstvu. To vam je otprilike kao da bi Europska komisija, europski proračun odlučilo ne isplaćivati poticaje onima koji su najpogođeniji u gospodarstvu. Upravo suprotno, nakon šta su dali određene poticaje i preko RH smo dobili novac iz EU, nastavit će se programima koji će dati daljnju potporu gospodarstvu odnosno najpogođenijim dijelovima gospodarstva ovom krizom. I sa te strane kolegice i kolege tražim od, od Vlade RH, naravno ona to nije prihvatila, ali tražim od vas kada budemo imali glasanje o ovim amandmanima da se oni prihvate odnosno da se prihvati svaka moguća pomoć koje bi, koje bi, koja bi omogućila kako bi se hrvatsko gospodarstvo što prije oporavilo, rekuperalo, kako god želite. Znači, želim reći da ne možemo očekivati da će hrvatsko gospodarstvo krenuti naprijed ukoliko nemamo potporu kroz proračun, ukoliko nemamo poticaja kroz proračun, koje bi omogućile da se, na kraju krajeva, taj gospodarski pad što prije iznivelira i da krenemo naprijed.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
14. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta ne potiče istraživanje, razvoj i inovacije samo sa ove aktivnosti, dakle mjere za poticanje istraživanja, razvoja i inovacija. Najveći dio izdvajanja nalazi se iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija '14.-'20. gdje se potiču inovacije novoosnovanih mikro malih i srednjih poduzetnika, komercionalizacija i inovacija i inovacijski vaučer i aktivnosti istraživanja razvoja i povezivanja u globalne lance vrijednosti. U tom smislu naravno da će se to i dalje nastaviti, a od ove godine poduzeća mogu podnositi i prijave za svoje istraživačko razvojne projekte na temelju Zakona o državnoj potpori za istraživačko razvojne projekte. Riječ je o poreznim olakšicama, u biti u smanjenju porezne osnovice, što je također poticanje ulaganja u istraživanje inovacija.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Jasno je svima da je nažalost Vlada RH odabrala da se protiv krize i protiv pada gospodarskog bori na način da uzima sredstva tvrtkama u RH. Sredstva koja su trebala imati pomoć od strane, od strane Vlade, pardon, firme koje su trebale imat pomoć od strane Vlade RH, tu pomoć gube. Pogledajte, mi kao država na razini godine za mjere poticanja istraživanja i razvoja inovacija u tvrtkama u RH imamo izdvojeno 5,65 milijuna kuna. Imali smo prije u prvom proračunu koji je usvojen prošle godine 2019. u prosincu, imali smo značajnija sredstva višestruko veća. Ministar Marić je u ovoj krizi povukao sve, ali je napravio krivo. Ne možete očekivati da će se gospodarstvo razvijati ukoliko se ne ulaže u inovacije i razvoj. Ne možete očekivati da će RH i hrvatsko gospodarstvo krenuti naprijed ukoliko se ne daje poduzetnicima da krenu naprijed, ne možete uzeti novce, pa to je potpuno pogrešan pristup i ja ovdje, čak simbolički, to nije neki veliki iznos sa 5 na 15 milijuna kuna, pokušavam poslati poruku da smo iza gospodarstvenika i nadam se da će Vlada odustati od takve politike. Ukoliko Vlada ne odustane, tražim od svih zastupnika u HS da kada dođemo u ponedjeljak ovdje glasati o amandmanima, da prihvate, da prihvate ovaj amandman kako bi gospodarstvo što prije doživjelo svoj oporavak, znači tražim o tome glasovanje i ja vas molim ako mogu dobiti čašu vode.
Ovaj, dobit će onda svi zastupnici jer nema razloga zašto bi vi dobili samo. Ovaj, 15. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća.
Samo nemojte slijedeći put omlet tražit, molim vas. Nemojte slijedeći put omlet tražit, molim vas ili ovako nešto.
Dakle, sredstva koja se nalaze na ovoj aktivnosti pod nazivom provođenje aktivnosti za održivi rast industrije koriste se za podmirenje međunarodnih članarina. Dakle, međunarodnih članarina na temelju potpisanih ugovora odnosno sporazuma te su u tom smislu i dostatna za podmirenje tih obveza koje se odnose na te međunarodne članarine.
Poštovani zatupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Nisam ja tražio nikakav poseban status nego sam tražio samo da popijem gutljaj s obzirom da već govorim 30, 40 minuta, a govorit ću vjerojatno još naredna 4 sata, tako sam vas to htio zamoliti. U ovom amandmanu ja predlažem slično kao i u prethodnim amandmanima da se jedan od projekata, a ovdje se radi o provođenju aktivnosti za održivi rad industrije da izdvoje značajnija sredstva u 2020.godini. Znači koncept koji je ministar Marić očito prihvatio i predložio je koncept da se sve iz proračuna makne što nije po njemu nužno odnosno što ne treba za održavanje hladnog pogona. Pa vas ja onda pitam tko će proizvoditi dodanu vrijednost, tko će omogućiti da zapošljavamo hrvatske građane koji će u ovom trenutku ostajati i koji ostaju bez posla? Znači u ovom je trenutku već samo za vrijeme ova dva mjeseca nekoliko desetaka tisuća naših sugrađana ostalo bez posla i zato HDZ bježi na izbore, zato HDZ želi u 7.mjesecu na izbore jer znaju da će nažalost, mi se tome ne veselimo, ali upozoravamo na to i zato predlažemo ove amandmane kako bi hrvatske tvrtke mogle raditi i održati se na površini. Znamo da će situacija u 9.i 10.mjesecu biti još gora i nejasno mi je jer očito je ministar Marić prihvatio logiku koji je radio u Agrokoru, znači da se zadužuje samo za hladni pogon odnosno za potrošnju i na kraju to dovode do kolapsa cijelog sustava. Ja vas molim, gospodo zastupnici i zastupnice da podržite ovaj amandman i da pokušamo napraviti ono šta je ispravno, a to je da snažnije podupremo hrvatsko gospodarstvo i zbog također tražim glasovanje o ovom amandmanu. To je nešto šta ja mislim da bi trebali napraviti jer u suprotnom čeka nas dugogodišnja recesija čeka nas veliki pad. I sa te strane evo gospodine potpredsjedniče tražim glasovanje o ovom amandmanu.
16. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Subvencije kamata za poduzetničke kredite za 2020.godinu iznose 13 milijuna kuna te nema potrebe za povećanjem iz razloga što nije bilo novih zahtjeva za subvenciju kamata prema županijama s obzirom na završetak programa koji se zvao „Program poboljšanog kreditiranja poduzetništva i obrta“ ili „Kreditom do uspjeha 2014.“, a koji je završio 31.prosinca 2018.godine.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ukoliko je istina ovo šta govori državni tajnik onda je nejasno zbog čega je Vlada uopće planirala veći iznos na početku godine za ovu svrhu. Ne bi bilo nikakve potrebe za većim planiranjem ukoliko je ovo šta govori državni tajnik istina. Ja mislim da je posljedica ovog što se dešava upravo suprotno, da od prije krize i od prošle godine naravno su programi potpuno ukinuti, to je jedan vrlo kvalitetan program koji omogućuje mnogim malim i srednjim poduzetnicima po županijama u RH i obrtnicima da pokrenu svoje poslove. I naravno poruka koja im se ovdje šalje poduzetnicima i obrtnicima je upravo ona za koju tvrdim da je kriva, a to je nemojte ulagati, nemojte investirati, ukoliko i sada imate situacije da ste neke investicije započeli sa njima zastanite. Znači umjesto da sada pokušamo dati jeftinije kredite, da pokušamo ljudima možda dati i moratorij na godinu dana kako bi dočekali novu sezonu ako se radi o turizmu, mi smanjujemo sredstva za subvencije. To nije dobro. Ova Vlada je trebala sjesti sa bankama, ova Vlada je trebala donijeti zakon, trebala je podržati zakon SDP-a koji je govorio o jednoj godini moratorija na kredite i za građane i za tvrtke. Zamislite kako se sada osjećaju ljudi u RH koji su za svoje poduzetničke pothvate, primjerice u turizmu uzeli 100, 200.000 eura kredit i nema turističke sezone, odakle će oni to plaćati, da li neko razmišlja u Vladi o tome? Vidim da ne s obzirom da se smanjuju subvencije za kamate i s obzirom da se smanjuju subvencije koje bi poduzetnici trebali ostvariti i tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
17. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi plan proračuna Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2020.godinu na poziciji aktivnosti Jamstva za malo gospodarstvo, odnosi se na rezervacije za nastale gubitke, a ne na jamstveni potencijal. Sredstva za obavljanje navedene aktivnosti već su osigurana predloženim planom.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče molim vas da me ispravite ukoliko sam u krivu, izgleda da je Kazimir Bačić i Bruno Kovačević da su jači od države, znači da oni određuju u Hrvatskoj kako treba poštivati zakone i ugovore. Zanima me zbog čega još uvijek nema prijenosa na HRT-u, ja vas pozivam da prekinete sjednicu dok oni to ne naprave. Da, može vam biti smiješno gospodine Bukarica, je to je obaveza, pogledajte šta piše u ugovoru između HRT-a i HS-a i obaveza da se informiraju hrvatski građani s obzirom na novac koji dobija HRT od plaćene radiotelevizijske pristojbe. Tako da još jednom vas želim o tome obavijestiti. A ovdje govorim o jamstvima koji će sigurno u ovoj godini biti povećana s obzirom na krizu koja se dogodila i s obzirom na jamstva koja su izdana proteklih godina. Normalno je da moramo povećati jamstva, ukoliko Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i inovacije HAMAG-BICRO očekuje određene zahtjeve od svojih korisnika. Jel ukoliko su neki došli u problem zbog covida ili zbog toga što će biti recesija ove godine od 10% neki očekuju, nije mi jasno kako kolegice i kolege, vi očekujete da će ta stavka ostati ista? Ja očekujem da će biti veća, da su već zahtjevi neki aktivirani, da će ljudi nažalost doći u probleme. Tome se niko ne raduje, ali moramo biti spremni na to da bi ljudi na neki način ta jamstva mogli ostvariti. I sa te strane kolegice i kolege, potpredsjedniče ja želi vas obavijestiti da ću i o ovom amandmanu u ponedjeljak tražiti glasovanje i potporu zastupnika i zastupnica u HS-u. Hvala vam lijepo.
Naravno, međutim moram vam odgovoriti jer inzistirate na obvezi. Postoji ugovor naravno, ali u tom ugovoru jasno stoji da ima HRT programsku i uredničku samostalnost, dakle oni ne mogu odnosno ne može im nitko dirigirati sa time koje će dijelove i kakve dijelove će prenositi. A kada u onom dijelu gdje je precizirano šta se zapravo želi postići i šta se prenosi u sjednicama HS-a onda je također precizirano da oni imaju pravo druge sadržaje isto tako prenositi. Prema tome, mi ne možemo narediti njima da oni nešto prenose ili ne prenose. To je slijedom ugovora, prema tome očito bi bilo dobro da prenose, ali oni većinom to stvarno i čine, a u nekim trenucima valjda ubace neke sadržaje, upravo slijedom toga ugovora. Idemo na 18. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi plan proračuna za aktivnosti potpora za istraživačko-razvojne projekte odnosi se na pokrivanje troškova vanjskih stručnjaka u vrednovanju prijava projekata u sklopu Zakona o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte. Dakle, sredstva planirana na navedenoj aktivnosti ne utječu na broj zaprimljenih projektnih prijava poduzetnika niti na iznos državne potpore koje poduzetnici mogu dobiti.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da ste konstatirali da bi prijenos o proračunu trebao biti, bez obzira što oni imaju mogućnost prenositi i nešto drugo. To je bitno da hrvatski građani znaju, da je ugovorom HRT prihvatila obvezu prijenosa posebno proračunske tematike.
Ne, ne, to ne stoji, to nije istina. To nije istina što vi govorite, kategorički demantiram. Ne, ja sam rekao svoje mišljenje da bi bilo dobro da to prenose, ali ja ne mogu to narediti. A u ugovoru apsolutno ne stoji da oni moraju prenositi [[Upadica Maras: A što moraju prenositi?]] Oni moraju prenositi sjednice Sabora s time da mogu ubacivati i druge sadržaje i to im omogućuje ugovor.
Piše posebno koji, ja sam to tako vidio prije je tako pisalo.
Krivo ste vidjeli. Pogledajte ugovor.
Ja samo znam što je praksa, do sada uvijek je prijenos o proračunu bio praćen u trenutku.
Ovo nije o proračunu prijenos ovo je izjašnjavanje o amandmanima.
Prijedlog proračuna.
Prijedlog proračuna, ali prijedlog proračuna je prenošen kompletno i sva diskusija, sve primjedbe i sve skupa.
Aaa, evo vidite gospodine potpredsjedniče sada smo došli do toga da ipak prenose raspravu o proračunu i da im je to obveza jel tako?
Ne, ne piše to jel vam trebam pet puta isto reći, to ne piše u ugovoru. Idemo ako hoćete amandman odraditi.
Dobro, ok, znači HRT je prekinula praksu baš sada na zadnji dan zasjedanja HS-a da prenosi raspravu o proračunu i ne želi čuti, ne želi da hrvatski građani čuju što zastupnici zamjeraju hrvatskoj Vladi vezano uz državni proračun. Jedna od tih zamjerki je i umanjenje u 18.amandmanu da se poveća odnosno pardon potpora za istraživačko-razvojne projekte, to je nešto šta hrvatski građani po mišljenju HRT-a ne bi smjeli čuti. Hvala lijepo.
19. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje na poziciji HS-a vezano za rashode za usluge iz razloga jer su ta sredstva predviđena za podmirenje poznatih obveza kao i za planiranu obnovu dijela zgrade HS-a koja je oštećena uslijed posljedica potresa.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovdje se radi o nečemu šta je bila vrlo česta tema tijekom ovog mandata, a to je ne podrška od strane Vlade RH Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa. Znači mi smo bili svjedoci izbjegavanja predsjednika Vlade i HDZ-a da daju podatke o svom posjetu Finskoj. Mi smo bili svjedoci ignoriranja povjerenstva od mnogih institucija koje su u okviru Vlade pa i ministarstava, mi smo bili svjedoci da je 14 ministara i ministrica otišlo iz Vlade RH upravo zbog rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. I smatramo da bi tom povjerenstvu trebalo dati više sredstava, da bi tom povjerenstvu trebalo dati više podrške i da bi tom povjerenstvu konačno trebalo odati priznanje što se ta granica neprihvatljivosti određenih stvari u RH podigla. Znači sa te strane kolegice i kolege, ne bi otišao Tolušić iz Vlade RH, ne bi otišao KUščević iz Vlade RH, znači to su sve ministri koji su otišli zbog rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa jer su im oni našli nesklad u imovine, uz novinare naravno, jer su im našli mnoge stvari koje nisu mogli objasniti. I zato tražim da se na taj način da veća podrška povjerenstvu, pogotovo u informatizaciji kako bi hrvatski građani digitalno mogli pratiti kakvo je kretanje u imovini dužnosnika i na taj način što prije reagirati. Zamislite sada imamo situaciju da digitalno ljudi vide da Bandić ima umjetnička [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] djela od 30, 40.000 kuna doma kako bi umjetnička [[Upadica Reiner: Kolega Maras opet ste premašli vrijeme, pa dajte konačno se disciplinirajte.]] ok, tražim glasovanje o tome.
Postoji zato Poslovnik, postoji neki red pa nismo baš u džungli jel. 20. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vezano za književno izdavaštvo Ministarstvo kulture raspisuje javni poziv za financiranje programa o kulturi sukladno Zakonu o financiranju javnih potreba u kulturi, a … programe razmatra i vrednuje vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Dakle, u tom smislu sredstva za financiranje književnog izdavaštva osigurana su u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2020.-2022.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Sada će biti još nekoliko amandmana vezanih uz kulturu koja je nažalost u Hrvatskoj tijekom ove krize najviše stradala, a ja ću se usuditi reći, najviše je stradala u hrvatskoj metropoli u glavnom gradu Gradu Zagrebu gdje se godilo nešto što se nigdje nije dogodilo, a to je da odlukom Gradskog poglavarstva odnosno gradonačelnika obustavljeni su svi programi u kulturi, svi. Znači u ovom trenutku se u zagrebačkoj kulturi ne samo da ništa ne dešava jer ok, ne mogu još ni raditi muzeji i kazališta itd., nego se ništa neće dešavati i kada se steknu uvjeti da se oni otvore, zbog toga šta je zagrebački gradonačelnik uz potporu HDZ-a odlučio obustaviti sve programe. I ja predlažem jednim od amandmana da se konačno u Hrvatskoj počne govoriti o tom problemu, da se stane iza slobodnih umjetnika, da se stane iza slobodnih izdavača odnosno izdavača i pisaca i onih koji doprinose svojim radom da Hrvatska bude bolje mjesto, a to su djelatnici u kulturi i sa te strane predlažem da se ovim amandmanom poveća potpora književnom izdavaštvu sa 34 na 44 milijuna kuna. Naravno ne bi škodilo malo više i transparentnosti ministrici i njenom timu u podjeli tih sredstava jer to obično završava i dalje po principu tko je s kim bolji, umjesto tko radi kvalitetnije programe i uvozi kvalitetnije naslove i zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepo.
21. amandman zastupnice Leaković. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je slično u smislu da Ministarstvo kulture raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi u skladu sa zakonom. A što se tiče ovdje predloženog povećanja vezeno za financiranje Zaklade „Kultura nova“ osigurana su sredstva u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa Uredbom o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda od igara za sreću za 2020.godinu.
Poštovana zastupnica Leaković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Naravno da nisam zadovoljna objašnjenjem koje je Ministarstvo kulture ovdje vama dostavilo da ga prezentirate u HS-u. Dakle ono što sam tražila je samo povratak na staro odnosno povratak na razinu financiranja koju je Zaklada „Kultura nova“ imala u prijedlogu državnoga proračuna za 2020.godinu. Riječ je o tome da je u rebalansu državnoga proračuna Ministarstvo kulture značajno oštećeno proračun Ministarstva kulture sada je manji za nekih 8%. A konkretno kada se radi o Zakladi „Kultura nova“ koja je jedan komplementaran izvor financiranja za suvremene umjetničke prakse organizacije civilnoga društva ono je u ovom rebalansu izgubilo gotovo milijun kuna. Smatram da budući da kao što znamo umjetnost radnici u kulturi, umjetnice i umjetnici nisu mogli u ovim proteklim mjesecima zbog zdravstvene krize u velikom dijelu izvršavati ono što su namjerili odnosno nisu mogli na neki način doći do svoje publike, smatram da zbog toga što im je bilo zbog zdravstvenih razloga onemogućeno djelovati na način na koji je to uobičajen, osobito u izvedbenim umjetnostima ne bi trebali biti kažnjeni, a čini mi se da ovakvim potezima Vlada RH i resorno ministarstvo ne samo da ne pomaže tome da se ova kriza u kulturi prebrodi nego na neki način kažnjava umjetnice i umjetnike i sve one kojima je do kulture stalo i ja ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
22. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što je to naznačeno uz prethodni amandman kao i amandman prije toga amandman broj 20.uvaženog zastupnika gospodina Marasa.
Poštovana zastupnica Leaković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ponovno nisam zadovoljna naravno objašnjenjem koje vam je dostavljeno iz Ministarstva kulture. Naime, u ovom amandmanu tražila sam povećanje sredstava za sudjelovanje u kulturi i razvoj publike i to na sredstva koja su inače bila planirana u prijedlogu državnoga proračuna za 2020.godinu. Opet je riječ o tome da se sa sadašnjih 3 milijuna i 900 tisuća kuna ova sredstva povećaju na 4 milijuna kuna koliko je prethodno bilo planirano. Nekome se može činiti da je riječ o sredstvima koja nisu značajna, međutim kada znamo da se upravo sudjelovanje u kulturi i razvoj publike odnose na socijalno uključivanje onih koji inače nemaju pristup kulturnim sadržajima, ne samo u smislu publike nego i u smislu sudjelovanja, u smislu dokidanja svih mogućih oblika diskriminacije ili predrasuda u ovome društvu, onda mislim da je itekako važno da Vlada RH i u prijedlogu rebalansa ovoga proračuna, a i u budućnosti vodi računa o tome da kulturni sadržaji budu geografski, budu socijalno, budu ekonomski dostupni pogotovo onima koji nisu socijalno i ekonomski moćni. I ponovno mi je žao što se upravo na ovim programima i na ovim projektima u kojima sudjeluju i organizacije civilnoga društva i umjetničke organizacije, umjetnice i umjetnici štedi. Naravno da tražiti glasanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem.
23. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, zbog raširenosti bolesti covid-19 došlo je do smanjenog opsega u realizaciji programa Rijeka 2020. Europska prijestolnica kulture te stoga dodana sredstva nisu potrebna. S druge stane aktivnosti na poziciji duhovna skrb planirana sredstva za duhovnu skrb djelatnika ministarstva i oružanih snaga je u skladu sa Ugovorom između Svete Stolice i RH.
Poštovana zastupnica Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ponovno izražavam nezadovoljstvo odgovorom Ministarstva kulture koji vam je ovdje prezentiran da mi ga pročitate ili da me o njemu obavijestite. Dakle, budući da se u Hrvatskoj planiraju redovni parlamentarni izbori negdje u srpnju ove godine i budući da su stvorene epidemiološke pretpostavke povoljna epidemiološka situacija, pretpostavljam da će se na isti način početi ponovno u većoj mjeri ili u punom opsegu provoditi i programi koji su vezani za nešto je ne samo za grad Rijeku, Primorsko-goransku županiju nego i cijelu RH trebao biti središnji kulturni događaj ove godine, a onda naravno i stvoriti pretpostavke za razvoj kulture i umjetnosti u sljedećim godinama i zapravo jednu cijelu generaciju umjetnica i umjetnika, a i nas koji pratimo kulturu i sudjelujemo u kulturi kao publika na neki način oplemeniti. Ovdje govorimo o tome da su se sredstva za provođenje programa Europske prijestolnice kulture Rijeka 2020 s pozicija Ministarstva kulture, što je njihova obaveza, smanjila s 15 milijuna kuna na 10 milijuna kuna, s čime se ja naravno ne slažem i smatram da budući da idemo u smjeru povoljne epidemiološke situacije i dobrog nošenja sa virusom treba itekako podupirati. Dakle, govorit o tome da Hrvatska ima obavezu prema ugovoru sa Svetom Stolicom, da na duhovnu skrb u Ministarstvu obrane potroši i prema ovom rebalansu 9 milijuna i 270 tisuća kuna. Ja bih radije da se malo smanji taj iznos odnosno ne malo nego za 5 milijuna kuna, to će sasvim sigurno biti dovoljno i da se malo više skrbimo o našim duhovnim i kulturnim potrebama u okviru Europske prijestolnice kulture Rijeka 2020. Tražim glasanje o amandmanu.
24. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva u okviru programa potpore vjerskim zajednicama namijenjeni su za podmirenje ugovornih obveza dakle temeljem Zakona o potvrđivanju Ugovora između Svete Stolice i RH kao međunarodnog ugovora stoga se ova pozicija ne može umanjiti.
Poštovana zastupnica Leaković.
U amandmanu kojim sam tražila da se sredstva koja su inače bila predviđena u državnom proračunu za ovu godinu odnose se na Operativni program Učinkoviti ljudski potencijali, a zapravo se odnose na sve programe i projekte koje Ministarstvo kulture odnosno RH provodi i putem organizacija civilnoga društva, programa „Medija zajednice“ i na svaki način pokušava kulturu, umjetnost, umjetnička djela i kulturno stvaralaštvo učiniti dostupnima što većem krugu ljudi, osobito onima koji su ekonomski i socijalno diskriminirani ili kojima kulturni sadržaj na lokalnoj i na državnoj razini nisu toliko pristupačni. Opet ponavljam, izuzetno je loša poruka hrvatske Vlade i Ministarstva kulture da na ovaj način smanjuju sredstva upravo kada je riječ o socijalnom uključivanju, upravo kada je riječ o razvoju mogućnosti sudjelovanja onih koji inače kulturi i umjetnosti nemaju pristup zato što nemaju financijskih mogućnosti. Naravno da sam zatražila smanjenje sredstva koja su u državnome proračunu predviđena za financiranje vjerskih zajednica jer smatram da su vjerske zajednice, pogotovo Katolička crkva u Hrvatskoj u ovoj krizi prošle neokrznute, možda jedine od svih. Dakle, tražim glasanje o ovom amandmanu i nadam se da će sljedeća Vlada imati mnogo više sluha za kulturne potrebe svojih građanki i građana. Zahvaljujem.
25. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vezano uz program Poduzetništvo u kulturi i kreativnim industrijama, obrazloženje neprihvaćanja amandmana je istovjetno kao na amandman redni broj 20 uvaženog zastupnika.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovo je jedna od gospodarskih grana iako je u glavni Ministarstva kulture koja se proteklih godina dosta razvijala, a koja je posebno izražena odnosno sada u poziciji da se još više razvije u odnosu na prije zato što te kreativne industrije uključuju primjerice izrade online igrica odnosno mobilnih aplikacija itd. Bilo bi logično da s obzirom da je situacija takva da je pogodno vrijeme da se takve tvrtke razvijaju da im damo podršku i da im omogućimo da krenu u određene aktivnosti. Upravo suprotno Vlada RH je napravila to da je smanjila sredstva koja su bila planirana u tom programu u proteklom razdoblju znači u proračunu za 2020.godinu i umjesto da pokuša prepoznati trenutak odnosno mogućnost da se u tom segmentu napravi iskorak ona radi upravo suprotno. I zato tražim da pokušamo ovdje u HS-u naći načina kako bi prepoznali da možemo određene stvari napraviti, iako je proračun u relativno teškoj situaciji da se gospodarstvo pokrene i da na kraju imamo mogućnost što prije i što bržeg izlaska iz recesije. Tvrtke koje se bave kreativnim poduzetništvom odnosno tzv. kreativne industrije u Hrvatskoj se razvijaju i u ovim teškim vremenima ima ih jako puno koje su i međunarodno uspješne i sa te strane sigurno postoji prostora da se ti poticaji još kvalitetnije iskoriste i zbog toga o tome tražim glasovanje. Hvala vam lijepo.
26. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture ulaže znatna sredstva u obnovu spomenika kulture u RH koja se financiranju u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi na temelju kojega se raspisuje javni poziv za financiranje programa. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ono što vam mogu reći i što mislim da bi na neki način trebalo napraviti je da ulažemo u spomenike koje imamo u RH, pogotovo u spomenike koji su napravili RH pobjedničkom savezničkom snagom nakon II. Svjetskog rata. Znači zbog jakog antifašističkog pokreta u RH čiji je sudionik bio jedan od vaših prethodnika na mjestu predsjednika HS-a veliki pjesnik sa otoka Brača gospodin Nazor, mislim da je nevjerojatno da Hrvatska zanemaruje taj segment i da moramo gledati kako stotine i stotine i tisuća spomenika, značajnih spomenika nažalost nemaju nikakvu podršku od Ministarstva kulture u obliku zaštite spomenika antifašističke borbe u RH. Znači tih 5 milijuna kuna možda ne bi riješilo problem, ali bi omogućilo da mnogi od tih spomenika izgledaju puno kvalitetnije nego što to izgledaju danas jer to nije nešto šta Hrvatsku ne bi trebalo ponositi. Znači upravo ti spomenici su nešto na šta bi Hrvatska trebala biti ponosna i šta bi mnogi od turista dolazeći u RH vrlo rado posjetili i pogledati. Znači sramota za RH je upravo suprotno da se o tom spomenicima ne brine i zbog toga ja predlažem da se tih 5 milijuna kuna izdvoji u ovoj godini, da se krene sa time i da sljedećih godina nastavimo u takvom smjeru. Zbog toga što Vlada to ne prihvaća ja tražim od vas gospodine potpredsjedniče da se o ovom amandmanu u ponedjeljak na izjašnjavanju glasa. Hvala lijepo.
Naravno. 27. amandman Kluba zastupnika SDP-a nije sukladan sa Poslovnikom i Zakonom o proračunu pa ćemo prijeći na 28.amandman zastupnika Marasa. Izvolite kolega Maras što?
Mi smo dobili informaciju da je sve u redu o ovom amandmanu, od potpredsjednika Hajadaš Dončića. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ga, ovdje je.
Dobro ajde, nastavimo sjednicu. Ja sam rekao zašto o njemu nećemo raspravljati.
Onda ne bi trebao biti ni ovdje.
28. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da proračun Ministarstva mora, prometa i infrastrukture nije izvor financiranja nerazvrstanih cesta nego je isti u nadležnosti jedinica lokalne samouprave temeljem čl. 98.i 101. Zakona o cestama trenutno ne postoji mogućnost ispunjenja navedenog zahtjeva. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti, obzirom na izvršena sredstva do sada je izvršeno 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 milijuna kuna.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ovim amandmanom prelazimo na područje koje je meni posebno bitno, a to je Grad Zagreb i situacija koju imamo u Gradu Zagrebu. Svi ostali amandmani odnosno velika većina njih se odnosi upravo na Grad Zagreb i ovdje govorimo o tome da je u Gradu Zagrebu bez obzira na budžet od 10 milijardi kuna, bez obzira na budžet Holdinga koji iznosi još približno toliko vezano uz javna poduzeća, vezano uz to šta i kako se bave, bez obzira na veliki broj korisnika u Gradu Zagrebu koji svakodnevno koriste usluge Zagrebačkog holdinga, cestovna infrastruktura ne zadovoljava odnosno nije dobra. I moram priznati da ovaj amandman ovako malo izgleda i neobično s obzirom da Grad Zagreb bi te stvari morao rješavati sam, s obzirom da građani Grada Zagreba plaćaju najviši prirez u RH i svake godine se izdvaja više od 500 milijuna kuna dodatno još na poreze sve koje plaćamo iz plaća Zagrepčanki i Zagrepčana kako bi ta infrastruktura na kraju bila kvalitetna. Nažalost ona nije. Ovdje je jedan od projekata koji stoji već godinama de facto u ladici koji se ne vadi i koji grad veličine Zagreba bi trebao riješiti samo da se niko ni ne okrene odnosno da se to jednostavno tehnički dogovori i riješi. Ali s obzirom da to nije tako, ja predlažem Vladi RH pošto je to njezin partner i jedan od najbližih koalicijskih partnera da predvidi ovaj iznos u proračunu i da se na taj način Zagrebu omogući i tražim o tome glasovanje u ponedjeljak kada bude izjašnjavanje. Hvala vam lijepa.
29. amandman zastupnika Marasa.
Kao i prethodni amandman ovaj se također ne prihvaća iz istih razloga, dakle trenutno ne postoji zakonska mogućnost smanjenja navedenog zahtjeva s obzirom da nije u nadležnosti Ministarstva mora nego u nadležnosti jedinica lokalne samouprave jer je predmet njihovog odlučivanja. Isto tako amandman nije moguće provesti iz tehničkih razloga koje sam maloprije opisao.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovaj amandman dotiče jednu od ja bi rekao najvažnijih i najgorućijih tema u Gradu Zagrebu, a to je sanacija mostova koji su u vrlo lošem stanju to možemo posvjedočiti svaki dan, da li kada se nažalost desi da zbog dotrajalosti cijevi imamo prestanak dotoka tople vode u Novi Zagreb ili kada vizualno, ljudi koji prelaze, a prelazi ih puno koristeći savski nasip za rekreaciju, mogu posvjedočiti i vidjeti koliko su ti mostovi dotrajali. S obzirom da se u njih nije godinama ništa ulagalo, s obzirom da je čak i koalicijski partner g. Bandića u Vladi RH, HNS na to upozoravao, a i dalje se ništa ne čini, mislimo da bi trebalo na taj način poduprijeti proračunsku stavku jer se ovdje radi o mostovima koje koriste svakodnevno stotine tisuća hrvatskih građana. Znači da li putovali iz, s jedne strane Save na drugu stranu Save, da li putovali iz jedne županije u drugu, primjerice, netko iz Siska ili netko iz Velike Gorice tko ide u grad Zagreb, znači stotine tisuća naših sugrađana i naših građana RH, više županija koriste te mostove koji su dotrajali i ja bih rekao, djelomično ugrožavaju sigurnost i sigurnost onih koji ih koriste. Pošto grad Zagreb je financijski devastiran dugogodišnjim cijeđenjem, odnosno isisavanjem novca na kojekakve projekte iz gradskog proračuna i neulaganjem grada Zagreba u te mostove, predlažem da se to napravi kroz državni proračun jer mislim da građani grada Zagreba i oni koji koriste te mostove to zaslužuje i zbog toga tražim da se o tim amandmanima u ponedjeljak izjasnimo, odnosno da pokušamo napraviti sve kako bi se naši sugrađani osjećali sigurnije [[Upadica: Tražite glasovanje?]] hvala lijepo. Tražim.
30. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to rečeno za prethodna dva amandmana.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o još jednoj infrastrukturnoj stvari odnosno cesti u gradu Zagrebu koji mnogi od naših građana vide svake godine. Znači imamo Branimirovu koja je napravljena u jednoj svojoj dužini i negdje na podruju četvrti gornje, odnosno, Gornje Dubrave, da, bi trebalo nastaviti dalje prema Sesvetama i završiti tu cestu i ona se nikako ne završava godinama zbog toga što grad Zagreb nažalost ne izdvaja dovoljno novaca, a nije u stanju niti povući novce iz EU fondova koji postoje za te projekte. Znači problem je u gradu Zagrebu znači što očito gradonačelnik Bandić nema dovoljno sredstava da bi završio određene projekte koji bi trebali biti poduprijeti i koje bi trebalo završiti kako bi građani mogli imati kvalitetnije usluge, u ovom slučaju prometa, a s druge strane, nema dovoljno kvalitete da se, i sposobnosti, da se ti projekti realiziraju sredstvima iz EU. Zbog toga ja predlažem da se taj novac planira u državnom proračunu kako bi to konačno završili odnosno kako bi građani grada Zagreba i gosti, oni koji koriste cestovnu infrastrukturu konačno mogli imati kvalitetniji promet odnosno prijevoz iz jednog dijela Zagreba u drugi, primjerice iz Sesveta do centra grada. To, tim pravcima se na dnevnoj bazi kreće također, više od stotinu tisuća ljudi i ja predlažem da to, to je jedna od prometnijih cesta u RH, ja predlažem da se to stavi u proračun odnosno da se o ovom amandmanu prilikom izjašnjavanja o amandmanima u ponedjeljak i zastupnici u HS-u izjasne. Hvala vam lijepo.
31. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Trenutno je u izradi druga faza master plana prometnog sustava grada Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije u kojem se razmatraju opcije predmetnih rješenja. HŽ infrastruktura je u postupku nabave za studiju čvora Zagreb koji će razmatrati moguća rješenja denivelacije pruge ... [[Govornik se ne razumije.]] smjernice iz master plana, dodatno nije moguće tehnički provesti obzirom da aktivnost opremanja materijalno-tehničkim sredstvima je do sada izvršena sa 500, 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9, prema tome nema niti dostatnih sredstava.
Zastupnik Maras.
Na početku, ja bih zamolio da napravimo nakon ovog amandmana malu stanku jer bi trebao nešto hitno obaviti, možda 5 minuta, mislim da ne bi trebao biti problem s obzirom da RH nije u stanju napraviti obrazovni sustav da mi djeca budu u školi, ona su kod mene u uredu, ja bih ih samo dao supruzi, ako mi dopuštate koja je došla ispred HS-a nakon što završim ovaj amandman, evo, to je moja molba prema vama. Tako da mi se djeca ne šeću sama kroz zgradu, a sad ću objasniti 31. amandman. Radi se o denivelaciji pruge kroz grad Zagreb i radi se o tome da nažalost, mi smo svjesni u gradu Zagrebu koliko imamo problema zbog toga što pruga jednim dijelom, pogotovo istočnim dijelom Zagreba prolazi kroz Gornju i Donju Dubravu, znači graniči pruga sa te dvije četvrti i tamo je nažalost dosta često promet prekinut. Znači u Trnavi, to je jedan od najvećih problema, bilo je čak i ja bih rekao, prosvjeda građana i kada imate situaciju gdje vam se tijekom jednog dana po 20, 30, 40 puta prekine promet i ljudi moraju čekati da bi prešli s jedne na drugu stranu ceste, to zbilja nije kvalitetno rješenje i to bi država mogla napraviti denivelacijom pruge i tog prijelaza, kao što je napravila u nekim drugim dijelovima grada. A s druge strane, kada bi denivelirali prugu sa Glavnog kolodvora u centru grada pa do zapadnog dijela grada, otvorili bi se veliki prostori koji nažalost sada ne koristimo zato što ih zauzima pruga. Za početak tog projekta planiram 100 milijuna kuna, s obzirom da, još jednom kažem, gradonačelnik Bandić, odnosno gradska uprava to nije u stanju i ja predlažem da se o tom amandmanu u ponedjeljak glasa. Hvala vam lijepo.
Iako nije sukladno Poslovniku, ali imaju razumijevanja za to da su vam djeca u uredu ovaj dat ću stanku od 5 minuta, a ionako ste sa svojim amandmanima već satrli Hrvatsku vojsku, kad ih zbrojite više ona nema nikakvih sredstava uopće ovaj, ovaj pa onda se možemo vidjeti …
Ima, ima.
A ne možemo preskakati ovaj amandmane, evo …
Dobro, ja sam brzo, za 5 minuta sam ja nazad.
… vi, 5 minuta stanka pa da možete djecu pokupiti. U 16 i 5 jel, se vidimo onda. [[STANKA U 16,00 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,05 SATI]] Dobro onda nastavljamo dalje, sa 32. amandmanom zastupnika Marasa.
… [[Govornik nije uključen.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Činjenica da je Grad Zagreb očito grad drugog reda u RH, to smo posvjedočili i nakon potresa, 58 dana od katastrofalnog potresa u Gradu Zagrebu nema pomoći za Grad Zagreb. Država se uključila sa minimalnom, sa minimalnim iznosima, a o obnovi Grada Zagreba se uopće više ni ne govori. Nakon šta je bilo obećano javno savjetovanje o Zakonu o obnovi Grada Zagreba ništa se nije dogodilo. Sa te strane svjestan sam da ukoliko to nije bilo moguće odnosno da ukoliko Vlada RH nije to napravila da neće prihvatiti i da nije prihvatila ni ovaj amandman. S obzirom da se radi o jednom od najvećih prometnih problema u istočnom dijelu grada, radi se o izgradnji nadvožnjaka Trnava gdje još jednom ću spomenuti 100-tine tisuća naših sugrađana svaki dan prolazi i 10-ci tisuća naših sugrađana stoji i nepotrebno gubi sate i sate čekajući da se rampa digne odnosno da mogu proći sa jedne strane ulice na drugu, nevjerojatno mi je da taj problem već nije riješen do sada. Znači tim problemom je sigurno direktno pogođeno više 10-taka tisuća naših sugrađana u Gradu Zagrebu koji izgube vjerojatno svaki dan nekoliko sati čekajući u koloni. Taj iznos, ta mogućnost da se to riješi jer je radi se o vlasništvu Hrvatskih željeznica bi vjerujte mi toliko podigla kvalitetu njihovog života da mnoge od tih stvari koje sada im se čine nevjerojatnim, a to da krenu primjerice par 100-tina metara dalje s autom, a da moraju planirati da će to trajati sat vremena bi im sada bila moguća. Tako da tražim da se o ovom amandmanu i glasa …/Upadica:
33. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao za prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Svi koji koriste zagrebačke mostove mogu posvjedočiti koliko su Zagrebu potrebna još nekoliko, koliko je Zagrebu potrebno još nekoliko mostova. Jedan od tih mostova je trnjanski most koji bi išao između dva mosta znači nadovezao bi se, znači nadovezao bi se malo, malo istočnije od Nacionalne sveučilišne biblioteke, znači sa te strane bi dobili još jedan pravac koji bi možda direktno bio vezan prema Sloboštini, Dugavama i nakon toga prema Buzinu i Velikoj Gorici. Taj most bi dodatno rasteretio određene pravce koji su u ovom trenutku u kritičnim dijelovima dana dosta opterećeni i ja mislim da bi to trebao biti jedan od prioriteta i državnih, pogotovo kada govorimo o Gradu Zagrebu. Zagreb je rekao sam, nažalost grad koji je postao očito Vladi RH nebitan. Prvenstveno zato šta podržava Vlada RH kriminalnu zagrebačku vlast koja ima toliko afera da je to već nevjerojatno opće i pratiti i gledati. Gradonačelnik Zagreba sate i sate svog radnog vremena provodi u sudovima, doduše sada dok je situacija sa Covidom ovakva kakva je, u tom trenutnu znači to toliko ne dolazi do izražaja, ali proteklih mjeseci ste ga mogli tamo gledati gotovo svaki drugi dan. I sa te strane ja znam da ne mogu očekivati od Vlade RH da na ovaj način podupre Zagreb, ali ono što mogu poručiti Zagrepčankama i Zagrepčanima je da ukoliko dođe do promjene vlasti da će Bandić postati prošlo svršeno vrijeme što se tiče Grada Zagreba, HDZ ga više neće moći podržavati i [[Upadica: Tražite glasovanje?]] promijenite Plenkovića da promijenimo Bandića. Evo hvala lijepo i tražim glasovanje.
34. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, uz obrazloženje kao i za prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Radi o prijedlogu još jednog projektiranja, izgradnje još jednog mosta. Ovdje govorimo o jarunskom mostu koji bi povezao zapadni dio grada malo bolje nego što je to danas. Pogotovo bi otvorio pravac prema gradskoj četvrti Brezovica jer moguće bi bilo da bi skratio i otvorio jedan, skratio put do Brezovice i otvorio jedan ogroman prostor koji bi, koji bi, koji sada nažalost nije korišten, a sa druge strane most koji bi također preusmjerio jedan dio prometa koji ovako ide nepotrebno kroz praktički, kroz praktično centar grada. Nažalost u Gradu Zagrebu umjesto mostova se projektiraju spomenici i fontane, to je fetiš našeg gradonačelnika, umjesto da se projektiraju i grade mostovi, umjesto da se projektiraju i grade novi prometni pravci, umjesto da se projektiraju i grade i pomaže građanima oko obnove Grada Zagreba mi u ovom trenutku nemamo ništa od toga. Nažalost rekao sam i neprihvaćanjem ovog amandmana Vlada RH pokazuje koliko je, koliko je briga za Grad Zagreb Vlade RH pokazuje da Grad Zagreb nema podršku za svoje projekte i da su građani Grada Zagreba ostavljeni sami sebi. To je nešto šta ne smijemo dozvoliti, to je nešto šta moramo promijeniti. I još jednom ću reći, promjena Plenkovića znači automatski i promjenu Bandića. To je nešto šta građani Grada Zagreba moraju znati i da de facto glas za HDZ je glas direktno da gradonačelnik Bandić i dalje ostane u svojoj poziciji i da na neki način maltretira [[Upadica: Tražite glasovanje?]] građane Grada Zagreba i tražim za, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
37. amandman zastupnika Marasa.
37. amandman …
Naime, 35. i 36. Zastupnika Čuraja i Kajtazija su povučeni pa idemo na 37. zastupnika Marasa.
… amandman se ne prihvaća, dakle u stvaranju zakonodavnog okvira vezano za sustav, obnovu Grada Zagreb i područja oštećenih, uzrokovanih potresom u razdjelu 076 Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja prijedlogom izmjena i dopuna Državnog proračuna za ovu godinu na aktivnosti sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba i okolice osigurana su sredstva u iznosu od 100 milijuna kuna i to je sa izvora opći prihodi i primici 88 miliona kuna i donacije 12 miliona kuna. Što se tiče samog amandmana on nije moguće niti tehnički provesti obzirom da su na ovoj aktivnosti koja je bila predmetom prijedloga, to je opremanje materijalno tehničkim sredstvima u okviru izvora financiranja izvršeno je već 358,5 miliona kuna od planiranih 380,9 kuna prema tome nema niti dostatnih sredstava.
38. amandman, a pardon zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Upravo sam obaviješten da je pušten u e-savjetovanje Prijedlog Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba što je očito rezultiralo nakon pritiska javnosti i nakon pritiska političkih stranaka među njima i SDP-a da se to napravi, ali nažalost i ovim amandmanom koji nije Vlada prihvatila pokazuje se koliko ozbiljno pristupa Vlada RH obnovi Zagreba. Planira se 100-tinu miliona kuna, to vam je gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani sugrađani i sugrađanke od 42 milijarde štete koliko je predvidio ministar Štromar 100-tinu miliona kuna je u proračunu predvidjela Vlada RH. To vam dovoljno govori koliko su oni ozbiljni oko obnove Zagreb, to vam dovoljno govori šta će biti sa tim Zakonom o obnovi Grada Zagreba. SDP predlaže da se refundira svima koji su oštećeni i koji moraju obnavljati svoje zgrade ili statički ili ih graditi ispočetka da država refundira 50% troška, da grad refundira 30% troška, a da sami vlasnici moraju refundirati 20% troška. To je konkretna pomoć, ne 100-tinu miliona kuna. Mi moramo obnoviti Zagreb na način na koji to Zagreb zaslužuje, mi moramo stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki. Ovaj amandman i ne prihvaćanje ovog amandmana od strane Vlade pokazuje što misli o obnovi Zagreba. Vlada RH ne stoji [[Upadica: Tražite glasovanje?]] iza Zagrepčana i Zagrepčanki i tražim glasanje o ovom amandmanu.
38. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Projekti odvodnje i oborinskih voda, dakle riječ je o izgradnji sustava odvodnje oborinske vode u Gradu Zagrebu u smislu prijedloga, projekti odvodnje oborinskih voda na području jedinica lokalne samouprave financiraju se iz sredstava komunalne naknade sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovdje se radi o jednom od infrastrukturnih projekata u Gradu Zagrebu odnosno u dijelovima koji, u koje bi se više trebalo ulagati s obzirom na odvodnju oborinske vode. Nažalost Hrvatske vode o tome ne vode dovoljno računa, to smo svjedoci svake godine kada zbog lošeg održavanja, održavanja sustava dosta često dolazi do začepljenja tih sustava odvodnih i onda sukladno tome poplavama, ali ono šta ovdje želim reći je da Grad Zagreb sa svojih 10 milijardi kuna sada traži Vladu RH delimitiranje za zaduženje. Znači sve je potrošio šta je mogao gradonačelnik Bandić, gradski proračun je prazan, gradski proračun ne može de facto izvršavati ni najosnovnije potrebe koje su stavljene pred njim i sada bi i dalje zaduživao Zagrepčane i Zagrepčanke i trošio to na svoje projekte koji su redovno preplaćivani. Sa te strane govorimo i o spomenicima, sa te strane govorimo i o žičari. Znači problem i zbog čega ja predlažem ovaj amandman je zbog toga šta je gradski, što su gradske financije pred kolapsom, što gradonačelnik Bandić ne zna da li će moći naredni mjesec ispunjavati osnovne obveze koje Grad Zagreb ima da bi funkcionirao. I sa te strane nevjerojatno je da HDZ i dalje podržava gradonačelnika Bandića, da ga drži na vlasti, da ga drži u skupštini i jasno je svima koji prate situaciju i koji su zainteresirani da jedino promjena Plenkovića garantira i promjenu gradonačelnika Bandića i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
39. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da predloženi amandman nije moguće tehnički uopće provesti jer na poziciji odnosno na aktivnosti opremanje materijalno tehničkim sredstvima je izvršeno 358,5 miliona kuna od planiranih 380,9 prema tome sredstava ne da nema dovoljno nego ih uopće nema dovoljno. Isto tako vezano za riječ o projektu topla voda ovaj projekt je svakako trebalo, treba detaljno analizirati, razraditi i utvrditi pravo stanje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Danas u Gradu Zagrebu imamo situaciju gdje deseci tisuća naših sugrađana nemaju toplu vodu, 58 dan nakon potresa. Čija je to zasluga? Da li je to organizirani grad, da li je to zasluga gradonačelnika koji ne zna riješiti problem nakon potresa gdje naši sugrađani 58 dan se peru sa lavorima kao da su, kao da žive prije stotinu godina, kao da nemamo vodovod, kao da ne bi stvari trebale funkcionirati, kao da ne bi trebali riješiti i oni koji su za to odgovorni, a radi se o gradskom poduzeću Gradska plinara, koji mora riješiti građanima grada Zagreba toplu vodu, odnosno dovod plina. Naravno, to bi bilo puno lakše da ne postoji sprega između HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Naime, Gradska plinara je slijedom koalicijskog dogovora i sad će vam biti jasno, zbog čega ne odustaju od podrške gradonačelniku Bandiću HDZ-ovci, jer su dobili primjerice, Gradsku plinaru u amanet i tamo zapošljavaju stranačke kolege, prijatelje, prijateljice, itd. Umjesto da rješavaju probleme Zagrepčana i Zagrepčanki, oni se bave stranačkim uhljebljivanjem, oni ne ispunjavaju najosnovniju obvezu koju su pred njih postavili građani grada Zagreba i zato ja moram predlagati ovakve projekte u državni proračun i zbog toga, primjerice, u gradu Zagrebu još uvijek, u zagrebačkim vrtićima i školama nema svugdje tople vode, zamislite, u gradu Zagrebu, nema tople vode u vrtićima i školama. Ovim amandmanom tražim da se to promijeni [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i tražim da se o njemu glasa. Hvala vam lijepo.
40. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, razvoj sustava javne vodoopskrbe na području grada Zagreba, što uključuje i rekonstrukciju vodne mreže što je predmet amandmana, dio je projekta Razvoj vodno-komunalne infrastrukture aglomeracije Zagreb u nadležnosti javnog isporučitelja vodnih usluga Vodoopskrba i odvodnja Zagreb. Radi se o velikom EU projektu ukupne vrijednosti milijardu 881,7 milijuna kuna bez poreza na dodanu vrijednost, od čega se 70,9% odnosi na EU dio, odnosno milijardu 333,4 milijuna kuna. Unutar projekta predviđena je rekonstrukcija mreže javne vodoopskrbe vrijedne 118,2 milijuna kuna, a projekt je u završnoj fazi pripreme, što se tiče same pozicije u smislu opremanja materijalno-tehničkim sredstvima koji je bio predmet amandmana, obrazloženje je kao i za prethodni amandman u smislu nedostatka novčanih sredstava.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovane sugrađane i sugrađanki, svaki dan grad Zagreb gubi na vodi 50% vrijednosti. Znači plaćamo duplo više vodu nego što bi je inače plaćali. Probajte si to približiti, primjerice, neki prosječni račun za vodu zagrebačkog kućanstva je 250-300 kuna. Da imamo normalnu gradsku upravu, da imamo normalnu riješenu vodovodnu mrežu ne bi plaćali 300 nego 150 kuna. Svake godine bi vam, dragi moji sugrađani, ostali 2000 kuna više da potrošite na svoje obitelji, svoje kućanstvo, svoj stan, svoju kuću. Toga u Zagrebu nažalost nema, nama novac curi, doslovce curi u zemlju. I svaki mjesec, dva dana, se u jednom dijelu Zagreba dešava puknuće cijevi pa onda nemamo toplu vodu neko vrijeme odnosno iz toplane imamo probleme i ljudi čekaju po 10-15 dana da se situacija riješi. Nažalost kako grad Zagreb je taj projekt zanemarivao, odnosno u komunalnu infrastrukturu se nije ulagalo godinama, mi moramo to napraviti što prije. Bilo bi logično da izdamo određene garancije investitorima da popravimo vodovodnu mrežu, a da gubitke smanjimo i da se od toga uspije namiriti ta cijela investicija, ali kako to gradonačelnik grada Zagreba ne radi, ja predlažem ovim amandmanom da se otvori posebna stavka kako Zagrepčani i Zagrepčanke ne bi prosječna obitelj gubila 2000 kuna svake godine. Tražim od vas da se to usvoji i tražim o tome amandmanu u ponedjeljak glasa. Hvala vam lijepo.
41. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Najveći problem, kada govorimo o vodovodnoj infrastrukturi u gradu Zagrebu, s obzirom na površinu koju pokriva se izražava na području gradske četvrti Sesvete. Zbog čega? Zbog toga što tamo nažalost u nekim dijelovima grada, čudili bi se, niti nemaju ljudi vodovod, odnosno nemaju u 2020. g. nemaju spojenu kuću ili mjesto gdje žive ili stan, nemaju spojeno na vodovod. Sa te strane mislim da tu komunalnu infrastrukturu grad mora riješiti pod hitno. Nažalost rekao sam, situacija financijska u gradu Zagrebu je takva da je gradonačelnik potrošio gotovo pa sve. Umjesto da pomogne opoziciji i tražimo ovdje od premijera Plenkovića, da pomogne opoziciji u gradu Zagrebu da smijenimo nesposobnog i korumpiranog gradonačelnika Bandića, da napravimo ono što je ispravno, da napravimo bolji grad Zagreb, da omogućimo ljudima kvalitetniji život, da omogućimo ljudima da za najveći prirez u RH žive bolje nego što žive danas, HDZ bira braniti Bandića do kraja. Braniti Bandića pod cijenu da ga birači i kazne na izborima i trebaju kazniti HDZ jer HDZ je odgovoran što je Bandić na vlasti. Sa te strane građani grada Zagreba moraju shvatiti, jedino promjenom HDZ-a na državnoj razini, mogu promijeniti gradonačelnika Bandića u gradu Zagrebu. Ukoliko premijer ostane Andrej Plenković, gradonačelnik Bandić će nas i dalje još godinu dana maltretirati, trošiti novac Zagrepčana na kojekakve projekte, voditi grad netransparentno. I zato tražim, g. potpredsjedniče, da se i ovaj amandman izglasa u ponedjeljak, tražim o njemu glasanje jer mislim da u 22 [[Upadica: Hvala.]] u 2020. svi Zagrepčani i Zagrepčanke zaslužuju da budu spojeni na vodovodnu mrežu.
42. amandman zastupnika Marasa.
Glede izgradnje vodovodne infrastrukture na području Gradske četvrti Brezovica sustav javne vodoopskrbe omogućava priključenje 85% stanovništva, a trenutno je priključeno svega 42% stanovništva. Kada se ostvari stvarno priključenje na izgrađeni sustav javne vodoopskrbe u postotku od 85% planirat će se daljnji razvoj sustava javne vodoopskrbe u toj gradskoj četvrti projektima financiranim ili iz EU sredstava ili iz nacionalnih sredstava.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Evo, upravo ste i u obrazloženju državnog tajnika čuli zbog čega ja tražim da se ovaj amandman prihvati jer 85% stanovništva na području Gradske četvrti Brezovica i u nekim drugim četvrtima je slična situacija ima mogućnost priključenja na vodovodnu mrežu. Što znači da 15% nema, 15% je na području Gradske četvrti Brezovica otprilike 2.000 ljudi, nema u ovom trenutku mogućnost priključiti se na vodovodnu mrežu. To je Grad Zagreb, to je Europa, to je 2020. godina? Ista situacija je u Sesvetama, ista situacija je u nekim drugim rubnim dijelovima grada. Grad koji ima proračun 10 milijardi kuna ne može osigurati svojim sugrađanima priključak na vodovod, grad koji gradi žičaru za 800 miliona kuna ne može osigurati svojim sugrađanima priključak na vodovod. Zbog čega dame i gospodo? I ovo je pitanje za premijera Plenkovića, zbog čega podržava takvu upravu, zbog čega podržava gradonačelnika Bandića, zbog čega je Zagreb drugotan, zbog čega Zagreb i Zagrepčani su građani drugoga reda, zbog čega država zanemaruje Grad Zagreb? Nevjerojatno je da nakon 58 dana od potresa država nije u stanju donesti jedan kvalitetan zakon, država podržava korumpiranog gradonačelnika, institucije ne rade svoj posao kada je u pitanju Grad Zagreb i gradonačelnik. I sramotno je da premijer Plenković ovisi o gradonačelniku Bandiću. Poruka vrlo jasna, promijenit ćemo Plenkovića i promijenit ćemo Bandića. To je jedino šta može Gradu Zagrebu omogućiti da [[Upadica: Tražite glasovanje?]] krene dalje i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. 43. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Izgradnja sustava javne odvodnje na području Gradske četvrti Brezovica dio je projekta razvoja vodokomunalne infrastrukture aglomeracije Zagreb koji vodi Vodoopskrba i odvodnja, a detalje smo dali unutar obrazloženja vezano za amandman broj 40.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovo je još jedan amandman koji se nadovezuje na ruralni dio Grada Zagreba koji da imamo normalnu gradsku upravu koja se brine o svojim građanima i o ravnomjernom razvoju Grada Zagreba uopće ne bi bio potreban. Ali s obzirom da nemamo, s obzirom da nažalost Grad Zagreb ima upravu koja traje već predugo i koja na krivi način upravlja Gradom Zagrebom, ja sam bio prisiljen podnesti ovaj amandman. Ovaj amandman je posljedica upravljanja Gradom Zagrebom HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Nevjerojatno je da u gradskoj četvrti koja je na zadnjim izborima birala gradonačelnika Bandića natprosječno u odnosu na neke druge dijelove grada, gradonačelnik Bandić je htio napraviti kompostanu, uništiti kvalitetu života u toj gradskoj četvrti i 2.000 sugrađana naših u toj gradskoj četvrti nema priključak na vodovod. To je nevjerojatno i o tome se treba govoriti. Kolegice i kolege, dame i gospodo, mi moramo nešto promijeniti. Znači Grad Zagreb zaslužuje da krene naprijed, Grad Zagreb zaslužuje da se prema njemu odnosi na način na koji se trebalo odnositi. U ovom trenutku sa suosjećanjem s obzirom da kada izađete na Ilicu, kada izađete u centar grada vidite da je grad de facto još uvijek izgleda kao ratna zona, dizalice na sve strane, šuta na sve strane, dimnjaci se skidaju na sve strane, dame i gospodo to nije uredu, gradska skupština i gradonačelnik Grada Zagreba su trebali pomoći našim sugrađanima da zajednički prebrodimo probleme u kojima smo se našli nakon potresa i ove epidemije [[Upadica: Tražite glasovanje?]] to se nije desilo i zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. 44. amandman zastupnika Željka Lacković.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo je prijenos sredstava na redovnu djelatnost Sveučilišta Sjever u obrazloženje da EU projekti Sveučilišta Sjever se samo evidentiraju kao prihodi i rashodi unutar Državnoga proračuna, a sukladno Zakonu o izvršenju Državnog proračuna za 2020. Sveučilište Sjever izuzeto je od uplate vlastitih i namjenskih prihoda u Državni proračun te se isti u Državnom proračunu prate samo evidenciji zbog djelovitog uvida u sve prihode i rashode proračunskih korisnika.
Poštovani zastupnik Lacković. Odite za susjedni možda.
Evo ga radi. Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, dakle ovaj prijedlog amandmana zapravo je bio pokušaj ispravka jedne nepravde koja je učinjena prema Sveučilištu Sjever, jasno da vi niste iz nadležnog resora dakle iz Ministarstva znanosti i ne može kritika niti ići vama. Ono što je ključno je da je u pozivu na projekte ulaganje u organizacijsku reformu i infrastrukturu u sektoru istraživanja razvoja i inovacija Sveučilište Sjever podnijelo projekt i kao jedini projekt je bilo diskvalificirano iz dodjele EU sredstava. Inače je prijavljen znanstveno istraživački centar Sveučilišta Sjever u Koprivnici, riječ je o 15 istraživačkih laboratorija i na to, na tu odluku uložen je prigovor, prigovor je također bio odbijen, ali je presudom Upravnog suda poništena dakle odluka o odbijanju prigovora i sama prvotna odluka. Nakon toga, dakle Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova kao nadležno tijelo je svojim rješenjem od 28.1.2020. godine donijelo rješenje kojim utvrđuje da je prigovor prijavitelja osnovan, a u točki 4. stav 3. uputa za prijavitelje kaže da se ulaganje u organizacijsku reformu i infrastrukturu u sektoru istraživanje, razvoj i inovacija propisuje da je provedbeno tijelo, dakle Ministarstvo znanosti dužno osigurati sredstva kojima će osigurati financiranje projekata onog prijavitelja koji je povodom prigovora uspio u postupku. Dakle, u konkretnoj situaciji imamo potrebu za nacionalnim sredstvima upravo na ovoj stavci, a kako nema naznake da će biti nastavka škole i potrebe za prijevozom mogli se na ovaj način izbjeći način izbjeći [[Upadica: Tražite glasovanje?]] nepravdu, tražim glasovanje.
45. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer nemogućnost financiranja ovog projekta izravno iz Državnog proračuna proizlazi iz odredbi Članka 48., 49. i 50. Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju koji utvrđuju da se u proračunu osnivača ustanova predškolskog odgoja i obrazovanja tj. u proračunima jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave osiguravaju sredstava za financiranje izgradnje i opremanje predškolskih ustanova. Također, to znači da izgradnja dječjih vrtića nije obveza Ministarstva znanosti i obrazovanja nego jedinica lokalne samouprave. Želio bih ovdje naglasiti, ako dopustite, da je Vlada RH iz programa ruralnog razvoja RH za razdoblje '14.-'20. putem mjere 741 financira izgradnju, rekonstrukciju i/ili opremanje dječjih vrtića te je putem dva natječaja dosada ugovoreno 170 projekata u ukupnom iznosu preko 900 milijuna kuna.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. U ovom trenutku prelazimo na jednu od najbolnijih tema u Gradu Zagrebu, a to je problem funkcioniranja obrazovnog sustava koji pati i zbog nedostatka financija, ja bi rekao mahnitog trošenja gradske uprave proteklih godina, koja troši na sve samo ne na ono što treba, koja troši 3 puta više nego šta bi trebala trošiti na određene projekte i dolazimo do toga da zagrebački vrtići i zagrebačke škole nemaju dovoljno sredstava za svoje funkcioniranje. Ja sam prisiljen na ovaj način gdje sam predložio da se izdvoje određena sredstva za većinu odnosno za sve javne vrtiće u Gradu Zagrebu i za neke potresom pogođene škole što ću vam probati obrazložiti kroz ove sve amandmane, pokazati da Grad Zagreb ne ispunjava one najosnovnije potrebe svojih sugrađana. Sramotno je da naša djeca u Gradu Zagrebu i ja se ovdje ispričavam jer ljudi misle po Hrvatskoj da su u Zagrebu standardi nešto viši. Nažalost nisu, nažalost gradska uprava kasni sa novcem i kada su u pitanju higijenske potrebe i kada je u pitanju prehrana i kada su u pitanju privatni vrtići, o tome ću nešto još tijekom ove rasprave govoriti, ovdje govorimo o jednom vrtiću koji se zove Šegrt Hlapić i kojim predviđamo ovim amandmanom milion kuna. Ovo šta govori gospodin državni tajnik, ova ulaganja i ovaj novac o kojem on priča, mi, a vjerujem i drugi gradovi u RH uopće ne osjećamo [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i zbog tražimo glasanje o ovom amandmanu.
46. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je sadržajno isti samo se odnosi na drugi dječji vrtić i na prethodni … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ovdje govorimo o Dječjem vrtiću Sesvete u Gradu Zagrebu, moram istaknuti da sam i kao roditelj svjedok proteklih sada već od kada su mi djeca krenula u jaslice 9 odnosno 10 godina, kako to u Zagrebu ne funkcionira i želim to promijeniti i želim se protiv toga boriti. Znači, svi roditelji koji vode svoju djecu u zagrebačke gradske vrtiće znaju da ti vrtići jedva spajaju najosnovnije uvjete, da većinu opreme, igračaka itd., donose roditelji sami i na taj način pomažu da zagrebački vrtići bolje funkcioniraju. Velika i požrtvovna uloga je djelatnika tih vrtića i ja im se ovim putem zahvaljujem. Imam neizmjernu zahvalnost prema tetama koje su odgojile zajedno sa mnom moju djecu i koje rade u nemogućim uvjetima. I nevjerojatno je da ti zaposlenici i te tete u vrtićima nemaju podršku grada kako bi mogle raditi jednostavnije i kako bi imali kvalitetnije uvjete. I zbog toga predlažem da i milion kuna izdvojimo i za dječji vrtić u Sesvetama kako bi se on još dodatno opremio i na neki način da bude kvalitetnija, da bude kvalitetnije mjesto za djecu koja ga pohađaju jer nažalost u Gradu Zagrebu nema dovoljno mjesta u vrtićima, vrtići se slabo grade ili se uopće ne grade i problemi prioriteta u Gradu Zagrebu postoje jer gradonačelnik nažalost ulaže u stvari koje građanima uopće ne trebaju i vrlo često ih preplaćuje nekoliko puta. Hvala vam lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
47. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje kao i na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege ovdje se radi također o jednom vrtiću i ovdje sada želim istaknuti na problem privatnih vrtića s obzirom da u Gradu Zagrebu nemamo dovoljno mjesta u gradskim vrtićima. Grad Zagreb funkcionira sa privatnim vrtićima kao nigdje u normalnom svijetu, a to je da je odredio kolika je subvencija ali sa tim privatnim vrtićima nema potpisane ugovore. Znači nema nijedan privatni vrtić nema mogućnost da zna i planira normalno poslovanje od 1. do 12. mj. I što se desilo sada u ovoj krizi? Privatni vrtići odnosno privatni poduzetnici koji uz određenu subvenciju i doplatu roditelja čuvaju njihovu djecu su došli u situaciju da je grad odlučio naprasno prekinuti suradnju i subvencije i na taj način doveo u pitanje egzistenciju više stotina djelatnika u tim vrtićima i napravio razliku i dijeli djecu po tome da li idu u privatni ili gradski vrtić, mada idu po istom programu, po istim uvjetima na koji način bi trebali biti tretirani i jesu tretirani, pošto u privatnim vrtićima također, djecu čuvaju, odnosno brinu se o njima na jedan vrlo kvalitetan način. I grad Zagreb, odnosno gradonačelnik Bandić s obzirom da nema novca, naprasno je prekinuo to financiranje i podijelio djecu na još jedan način. Ja predlažem u ovom amandmanu da se za, također za dječji vrtić Leptir u Zagrebu izdvoji također, milijun kuna jer vidjet ćete sada u raspravi koliko problema ima u obrazovnom sustavu grada Zagreba koji je posebno razgolitio [[Upadica:]] ovaj nedavni potres koji se desio. Hvala vam lijepo i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
48. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Vrapču. Znači to je u zapadnom dijelu grada i također, predlažem određeni iznos, odnosno iznos od milijun kuna da se izdvoji iz proračuna i ljudi koji nas sada gledaju, koji žive u drugim dijelovima Hrvatske sigurno se pitaju pa kako je moguće da grad od 10 milijardi kuna proračuna ne može kvalitetno servisirati svoje vrtiće, odnosno vrtiće u svojem vlasništvu. Moguće je zbog toga što gradonačelnik ovog grada nažalost sa novcem ne gospodari na normalan, transparentan način. Prioriteti koje on radi nisu isti prioritetima naših sugrađana, odnosno nisu isti prioritetima svih onih koji žive u gradu Zagrebu. Njegov prioritet je primjerice, gradnja spomenika za 30 milijuna kuna, prioritet građana grada Zagreba bi bilo gradnja dodatnih vrtića za 30 milijuna kuna. Prioritet gradonačelnika Bandića je gradnja žičare za 800 milijuna kuna, umjesto gradnja žičare ili adaptacija postojeće za 150, 200 milijuna, a za preostalih 600 milijuna kuna je moguće izgraditi 20, 30 škola i vrtića i na taj način podići kvalitetu obrazovnog sustava. Znači kolegice i kolege, dragi naši sugrađani, nažalost gradonačelnik grada Zagreba sa našim novcem ne upravlja na način na koji bi trebao. To svi znaju u RH, to svi znaju u gradu Zagrebu, ali što se dešava? Gradonačelnik grada Zagreba ima ključnu polugu i ključnu pomoć od strane HDZ-a koji onemogućava da ga promijenimo u Gradskoj skupštini. Znači ključno je da promijenimo HDZ i da HDZ više sa državne razine politički ne daje kišobran gradonačelniku Bandiću i zbog [[Upadica: Tražite glasovanje?]] toga tražim da se i glasa o ovom amandmanu.
49. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o također, jednom vrtiću En-Ten-Tini u gradskoj četvrti Sesvete i moram priznati da mi je nevjerojatno, evo da niti jedan amandman nije prihvaćen od svih ovih koje sam ja predložio. Da je Vlada htjela pokazati barem mrvicu dobre volje, mogla je predložiti makar jedan ili 5 ili 10 ili 20 amandmana. Vlada RH nije prihvatila niti jedan amandman, ali zato prihvaća da iz tjedna u tjedan, iz dana u dan, održava koaliciju sa Milanom Bandićem u gradu Zagrebu. Svi se ovdje pitaju pa kako u Gradskoj skupštini sjedi HDZ-ovac Prgomet i ništa ne radi. Ništa ne radi, ljudi, nakon 58 dana od potresa, g. Drago Prgomet se nije udostojio niti prošetati niti obići zagrebačke vrtiće i škole stradale u tom potresu. Bilo bi normalno da predsjednik Gradske skupštine napravi ono što je logično ukoliko vidi središte grada koje je razrušeno, ukoliko vidi zagrebačke obrazovne objekte koji su razrušeni, da ih obiđe, da pogleda, kako može pomoći, kako Skupština može pomoći, nažalost Drago Prgomet se sakrio u rupu, mišlju rupu i nažalost ne pomaže uopće svojim sugrađanima. Čak je pobjegao od konfrontacije sa gradonačelnikom Bandićem oko virtualne sjednice Gradske skupštine. Umjesto da se izbore da zastupnici mogu diskutirati na toj Skupštini, on je poslušao Bandićev prijedlog da ta Skupština bude virtualna. Toliko o tome koliko je HDZ se udaljio od gradonačelnika Bandića i u biti svi znaju u gradu Zagrebu da je HDZ [[Upadica: Tražite glasovanje?]] patron Bandića i zato tražim i glasanje o ovom amandmanu.
50. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je istovjetan drugima od 45. do ovoga iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ja ovdje sada pozivam sve one koji nas gledaju s obzirom da će ovo potrajati i s obzirom da HRT ima medijsku blokadu HS-a i ne dozvoljava hrvatskih građanima da gledaju prijenos o hrvatskom, o raspravi o proračunu na hrvatskoj televiziji, nažalost, to je po prvi puta od kada ja pamtim da toga na televiziji, odnosno na prijenosu HRT-a nema, pa vas pozivam sve da nas pratite putem Youtube kanala HS-a ili da nas pratite putem kabelske televizije. Sva pitanja i sve sugestije koje mislite da bi trebao reći vezano uz problematiku koja je na dnevnom redu, proračuna i ovih amandmana koji su predloženi, slobodno mi ostavite i postavite putem mojeg Facebook profila na i Facebook stranice Gordan Maras. Kolega koji je sada pitao jednu stvar koja je i meni također nelogična. Znači, kada gledamo Vlada RH žuri na izbore zbog toga što je vjerojatno državna kasa prazna. U ovom trenutku postavlja se pitanje kada će i koliko će potpora isplatiti poduzetnicima i poduzetnicama nakon šta se ukine HS, ko će o tome voditi računa, ko će moć u ime tih poduzetnika nešto pitati? Ili će se voditi praksom kao šta je i u slučaju Grada Zagreba odnosno vrtića i škola u Gradu Zagrebu da HDZ šuti i da na neki način pokriva gradonačelnika Bandića i da se de facto ne radi ništa. Problem je šta ja vjerujem da je HDZ-u upravo ta taktika, kada se raspusti HS tek onda slijede problemi. Ja tražim da se o investicijama u Markuševac glasa također u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ovaj, tražite da se glasuje, jel? 51. zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća s obzirom da je sadržajno istovjetan prethodnima uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Sada smo govorili o vrtiću u Markuševcu, to je zagrebački kvart koji je pretrpio ogromne štete u potrese, ogromne štete u potresu i de facto u zadnjih 58 dana od prvog dana ili drugog dana kada je tamo gradonačelnik Bandić sa premijerom Plenkovićem obišao Markuševac, od tada do današnjeg dana uopće ih niko nije obišao i ne obilazi i ne pita. Ljudi su u ovom trenutku jako zabrinuti šta će biti sa njima i da li će država stati iza njih. Nažalost, poruka je takva da država očito ne želi stati iza njih i ne vodi računa o njima. Sa te strane mislim da je to sramotno i mislim da bi mi u HS trebali pokazati drugačiji stav. Mi bi trebali stati iza naših sugrađana, naših građana i reći vrlo jasno, Zakon o obnovi Zagreba će biti usvojen, zakon će obuhvatiti i obnovu vrtića i škola, ovo šta predlažem ja u ovim amandmanima, kako bi se što prije stavili u funkciju vezano za, vezano za ogromne štete koje su pretrpile u potresu. Nažalost, Vlada RH o tome ne vodi računa. Nažalost, Vlada RH nije izdvojila u državnom proračunu ne 10%, ne 1%, ne nego 0,25 od, znači 25 promila je izdvojila u državnom proračunu za 2020. i misli da će na taj način krenuti u obnovu Grada Zagreba. Neće i zbog toga ja moram tražiti glasanje i o ovom amandmanu jer se radi o amandmanu jednom vrtiću u Gajnicu koja također treba određene investicije. Ja vas molim g. potpredsjedniče, mogu li dobiti još jednu flašicu vode s obzirom da sam jedini u dvorani, mislim da sada nije problem, ne?
Sve za vas. Sve za vas apsolutno.
A možda bi mogli razmisliti i o kratkoj stanci, dva sata smo već praktično u komadu ovdje.
Ha, čujte, vi ste, vi ste tolki ogromni broj amandmana dali, mogli ste na to računati. Idemo na 52. amandman.
Šta dok ne padnem idemo dalje? Da, to je onda lakše, ne?
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao u odnosu na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Evo g. potpredsjedniče, povlačim ovo i kolega državni tajnik je u sličnoj situaciji i njemu neće bit lagano, očito ćemo se još zadržat ovdje barem 2,5 do 3 sata, bilo bi dobro da nam makar i jednu stanku date 10 minuta da se odemo osvježiti.
Imali smo maloprije stanku zbog vaše djece, pa ne možemo stalno imat stanke. Vi ste dali tolki ogroman broj amandmana.
To, to nije bila stanka da, da odemo, da odemo se malo makar osvježiti, da odemo na, na mjesto gdje, gdje treba povremeno otići. Tako da s te strane ja vas molim evo da vodite računa o tome oko 60-70 amandmana da možda na pola puta nam date kratku stanku, al nema veze nastavit ćemo dalje. Znači, radi se o 52. amandmanu, o vrtiću „Sunčana“ koji u Gradu Zagrebu kao i ostali vrtići nažalost nije u najboljem, najboljem stanju. Imamo problem što gradska uprava i proračun koji nažalost je ogroman kada ga gledate sa strane, ali koji na kraju ne završava u prioritetima koji trebaju našim sugrađanima. Ja mislim da ne bi bilo potrebno da se normalno upravlja gradskim proračunom, tražiti sredstva na ovim stavkama, ali s obzirom da se ne upravlja kvalitetno gradskim proračunom, ja mislim da je nužno da se i na ovaj način da potpora određenim, određenim dijelovima obrazovnog sustava, u ovom slučaju vrtićima koji su u dosta, dosta lošem stanju. Nažalost, gradonačelnik Bandić često ne govori istinu, to svi znamo, a oko obrazovnog sustava i njegov pročelnik Lovrić imaju puno, puno tereta na leđima. Znači, sustav mora biti bolji i zbog toga tražimo ovaj amandman i tražim da se o njemu glasuje.
53. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Španskom. Želim reći da nažalost u, u, na području cijelog Grada Zagreba, pa i na području kvarta Špansko postoje ogromni problemi i ja bi morao istaknuti i kvalitetu kada govorimo o, o vrtićima i školima i kvalitetu života odnosno kvalitetu zraka, tamo imamo određena odlagališta otpada na koja se upozorava godinama, gdje gradonačelnik Bandić ignorira da građani negoduju šta su u blizini i stambenih objekata i obrazovnih institucija, odlagališta otpada koja nerijetko završavaju u požaru. Nerijetko, to znači svake 2.g. u pravilu jednom tamo otprilike imamo požar koji u tvrtkama koje su u vlasništvu osoba vrlo bliskih gradonačelniku Bandiću, a vidimo od nedavno i ministru zdravstva, g. Berošu, odnosno njegova sestra je jedna od osoba koja se javlja kao odgovorna osoba u tim tvrtkama. Nažalost moram priznati da se ne vodi dovoljno računa u kvaliteti u kvartovima, kvaliteti života u kvartovima gdje ima jako puno i djece i sa te strane mislim da bi trebalo voditi računa o tome, odnosno da bi se i na taj način trebalo investirati u određene vrtiće kako bi zaštitili zdravlje naših sugrađana od najranijih dana. Tako da evo, ovaj prijedlog za određena sredstva koja bi izdvojili za dječji vrtić u Španskom u Zagrebu i žalosno je da to moramo raditi kroz državni proračun, ali s obzirom da gradski ne funkcionira, to je tako i o tome tražim glasovanje jer mislim da je to nešto što je nužno. Hvala vam lijepo.
54. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i što je dano u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Ista stvar je kao i za prethodni amandman. Ovdje se radi o vrtiću u Malešnici i ono što vam ja moram iskreno prizvati da nažalost u gradu Zagrebu prioriteti obnove nakon ovog potresa, katastrofalnog potresa koji nas je zadesio nisu oni koji bi trebali biti. Znači umjesto da se prvo obnavljaju škole, da se prvo obnavljaju bolnice, za one najmanje, grad Zagreb i država nažalost uopće nisu krenuli sa kvalitetnom obnovom, odnosno nemaju niti nikakav konkretan plan na koji način bi to mogli dalje raditi. Kada vidimo da se građani organiziraju i kada vidimo da se skupljaju sredstva putem određenih aukcija i donacija, da bi se obnovila primjerice Petrova bolnica gdje imamo, naravno, jednu staru zgradu koja je, u kojoj se rodilo veliki dio Zagrepčana i Zagrepčanki, kada vidimo da tamo u tom objektu država ne reagira nakon potresa, neće vratiti inkubatore jer jednostavno nisu planirana sredstva i građani su prepušteni sami sebi da organiziraju donacijske akcije, onda vam u biti se šalje generalna poruka svima u gradu Zagrebu i RH da ono što je najvažnije u biti državi i gradu nije bitno i sa te strane ja mislim da prioritet obnove u gradu Zagrebu apsolutno trebaju bit obrazovne institucije i trebaju biti bolnice jer trebaju naša djeca biti sigurna i trebaju naši roditelji i oni svi koji su bolesni, biti sigurni da će se štete što prije obnoviti i da će na kraju krajeva imati najkvalitetniju moguću uslugu datom trenutku. U ovom trenutku to nažalost to nije tako i zbog toga ja tražim i glasanje o ovom amandmanu.
55. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Koji amandman, pardon? [[Upadica: 55.]] 55 [[Upadica: Kustošija.]] Hvala vam lijepo. Radi se o dječjem vrtiću u Kustošiji i ono što vam želim ovdje poručiti da sam bio sablažnjen jednom stvari, a to je kada sam čuo da grad Zagreb kasni sa isplatama za osnovne higijenske potrepštine naših vrtića i škola u gradu Zagrebu. Znači grad Zagreb ima određeni iznos koji izdvaja po svakom djetetu koje ide ili u školu ili u vrtić. Ta se naknada odnosno taj iznos se smanjivao proteklih godina. Nažalost taj standard nije isti kao što je bio prije nekoliko godina. Ravnatelji su prisiljeni štedjeti i snalaziti se na sve moguće načine. Iako su sredstva nedovoljna, nažalost ni ona se ne isplaćuju na vrijeme i mnogi od ravnatelja, a i onih koji su zaposlenici tih obrazovnih ustanova, znači škola i vrtića nažalost imaju probleme i ne mogu ostvarivati, ne mogu ostvarivati one osnovne standarde koje bi trebali, pogotovo u uvjetima epidemije i pojačane higijenske aktivnosti koje bi trebali ostvarivati. Jer, ukoliko sada imamo situaciju da se investiralo što se tiče higijene u trgovine, u apoteke, u sve moguće objekte, kako to da nije u vrtićima i školama investirano na taj način odnosno nemamo pojačane troškove, odnosno grad nije investirao u škole, da bi napravio pleksiglase za eventualne određene manje kontakte primjerice u kuhinjama, itd., tu se investiralo nije ništa. Kao da su djeca nevažna i zbog toga predlažem i ovaj amandman.
56. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, odnosno iskreno, zastupnika ni nema osim mene ovdje i vas i zato u biti i želim poslati poruku jer ja mislim da je ovo važno, koliko god izgledalo možda sizifovski i na neki način nepotrebno, ali ja mislim da je važno upozoriti na novo normalno u Hrvatskoj. Znači vraćamo se u normalni život, vraćamo se u ono što bi naša djeca trebala imati pod normalno, a u biti nemaju. Ukoliko je investira u primjerice, dućane, za pleksiglas ili u određene trgovine, u dodatna dezinfekcijska sredstva, kako je moguće da, primjerice, grad Zagreb nije povećao izdvajanja po djetetu za higijenske potrepštine u školama i vrtićima? Kako je moguće? Zbog čega to ne funkcionira? Doduše, u ovom trenutku, nažalost obrazovni sustav u Hrvatskoj ne funkcionira. Obrazovni sustav od vrtića i škola u Zagrebu ne funkcionira i sada možemo se krpati, dame i gospodo na način da nema dovoljno još djece, odnosno da nekolicina djece, svega 2, 3% djece ide u vrtiće i škole i onda nije nastao problem. Ali šta da, kada, šta kada krenu na jesen svi u škole? Kako ćemo onda planirati? Da li će biti onda dodatnih sredstava higijenskih za potrepštine i da li će onda voditi odgovorni, primjerice u Gradu Zagrebu, o tome računa? Kako bi ih preduhitrio i kako oni ne bi vodili, jer uobičajeno ne vode računa o tome, ja sam predložio i ovaj amandman i tražim o njemu da se u ponedjeljak glasuje.
57. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Tu se radi o vrtiću „Ivana Brlić Mažuranić“ i ja mislim da je jedan od najvećih poraza ove, ove krize odnosno situacije u kojoj se RH našla je nemogućnost da se vratimo u normalni način rada i funkcioniranja. Mi govorimo odnosno ministrica Divjak govori da obrazovni sustav u RH postoji, da funkcionira, da djeca dobijaju znanje, da djeca mogu napraviti sve što bi napravila i da nema ove krize, ja mislim da to nije tako. Roditelji svakodnevno gledaju kolaps u obrazovnom sustavu, roditelji svakodnevno su svjedoci kako naša država ne funkcionira. Evo odgovorite mi vi ovdje. Neka mi odgovori premijer Plenković. Da li mi u RH imamo obrazovanje i obrazovni sustav ili ga nemamo? Da li mi u RH možemo garantirati našoj djeci sigurno i kvalitetno obrazovanje ili ga ne možemo? Ja mislim da ga ne možemo. Zbog toga i da je to tako što vidimo po tome da roditelji ne šalju svoju djecu u školu, ne šalju svoju djecu u vrtić zbog toga šta nisu sigurni da je to na kvalitetan način riješeno i da su ona tamo sigurna. Sa te strane mislim da je potrebno i ovaj amandman usvojiti kako bi na kraju bili sigurni da u ovom dijelu u Gradu Zagrebu u vrtićima imamo sigurnost da djeca mogu biti sigurna, da ih se može na kvalitetan način čuvati i obrazovati i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
58. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o amandmanu koji, koji se, koji se, koji je vezan na, na vrtić „Medo Brundo“ i ja želim još jednom istaknuti da situacija što se tiče vrtića i, i škola u RH u ovom trenutku ne funkcionira i umjesto da se HDZ žuri na izbore trebao bi se žuriti na, na to, trebo bi se žuriti da što prije vrati normalnu situaciju u RH. S obzirom da to nije tako, da HDZ razmišlja jedino o sebi, s obzirom da HDZ želi izbore pod svaku cijenu jer misli da će u suprotnom ukoliko protekne više vremena, HDZ imati slabiji rezultat i jedini interes koji oni imaju je u biti interes da pokušaju produžiti mandat Andreju Plenkoviću, ali mislim da se tu varaju, da se to neće desiti nego da će građani prozreti tu namjeru, 90% građana ne želi, 90% građana ne želi izbore u srpnju, Andrej Plenković ide kontra njih. 98% građana smatra da obrazovni sustav u RH ne štima, vrtići i škole, Andrej Plenković inzistira na obrazovnom sustavu i stvara privid da se tu nešto kao dešava. Sa te strane s obzirom da Andrej Plenković ide kontra svojih građana, da Andrej Plenković ide kontra onih koji bi trebali da mu daju povjerenje, na kraju će Andrej Plenković vezano uz to i doživjeti rezultat kakav će doživjeti na parlamentarnim izborima. I zbog toga tražim i da se o ovom amandmanu glasa u ponedjeljak.
Hvala. Nisam samo shvatio dal će premijer ići u dječji vrtić, ali dobro. 59. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje.
Možda neće ići u dječji vrtić premijer, ali bi trebao voditi računa o tome kakva je situacija u RH, a pogotovo u Gradu Zagrebu čiji je stanovnik. On bi trebao biti svjestan, ja ne znam da li njegova djeca idu u vrtiće u Gradu Zagrebu, ali ukoliko idu onda bi trebao biti svjestan situacije koja je tamo. I trebao bi biti svjestan, još jednom ću vam reći, da sve zagrebačke vrtiće, vrtići i škole nemaju nažalost toplu vodu, to je nešto šta je nevjerojatno i šta hrvatski građani moraju znati. Znači, u školama u Gradu Zagrebu u 2020.g. škole koje su stare po 100, 150.g. nemaju toplu vodu i zbog toga umjesto da reagira i da otkaže podršku gradonačelniku Bandiću, on i dalje njega podržava. On mu je sidro. Gradonačelnik Bandić ne bi bio gradonačelnik više niti dana da nema premijera Plenkovića. Znači, moglo bi se ići na njegovu smjenu. I sa te strane očito je da će biti potrebno ići na, na opoziv gradonačelnika da mu građani kažu šta misle o njegovom radu i to će biti ona poruka koja će na kraju morat biti shvaćena i na koju će premijer Plenković natjerati građane odnosno Zagrepčane i Zagrepčanke. I sa te strane normalno je da u takvoj situaciji moram predlagati i ovaj amandman koji će omogućiti da jedan dio naše djece bude sigurniji i da se kvalitetnije obrazuje u odnosu na ono šta je to sada i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
60. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječjem vrtiću „Radost“ u Zagrebu, također bi se trebala izdvojiti određena sredstva i ono šta mislim da građani Grada Zagreba vide svaki dan na ulici, na tome kako funkcionira grad, nažalost tako funkcioniraju i u gradskim vrtićima. Kada pogledate da nakon 58 dana od potresa mi nismo u stanju pokrenuti grad, mi nismo u stanju raščistiti grad odnosno ne mi nego gradska uprava, da država de facto još nije dala niti kune. Ove najave od 20.000 kuna za dimnjake i bojlere su tek najave, a u biti su mrvice prema onome što su naši sugrađani već investirali jer su oni morali platiti i micanje dimnjaka i bojlera i morali su dovesti u red na neki način svoje stanove. Ova najava plaćanja najamnina također nije rješenje, ljudi su već 58 dana mnogi od njih nemaju gdje spavati, mnogi od njih su u Cvjetnom naselju izvan dvojih domova i jednostavno ne znaju kada će se tamo vratiti, mnogi od njih spavaju u garažama, mnogi od njih su iznajmili kontejnere da bi kraj svoje kuće stavili kontejner i u njemu spavali. Znači toliko su veliki problemi i gradonačelnik i premijer umjesto da rješavaju te probleme jer su oni tamo da rješavaju probleme oni te probleme ignoriraju i na kraju krajeva to nije dostojno niti Grada Zagreba niti Zagrepčana i Zagrepčanki i zato ih moramo kazniti. Neodgovornost koji oni pokazuju prema Zagrebu i Zagrepčanima je nedopustiva tražim glasovanje i o ovom amandmanu.
61. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. 61. amandman radi se o dječjem vrtiću „Poletarac“, želim još jednom istaknuti problem dječjih vrtića odnosno privatnih dječjih vrtića koji su pred kolapsom. Mnogi od njih su se zatvorili jer je grad kasnio mjesecima za naknade odnosno subvencije koje je trebalo tim dječjim vrtićima dati. Znam mnoge poduzetnike koji su nažalost morali otpustiti svoje radnike, koji su morali zatvoriti svoje objekte gdje su Zagrepčanke i Zagrepčani izgubili mogućnost da netko čuva njihovu djecu, gdje je standard usluge drastično pao, a nitko nije u gradu ni trepnuo. I tu se treba napraviti konačno rez i tu treba napraviti novi način funkcioniranja u predškolskom odgoju u Gradu Zagrebu. Ukoliko postoji potreba da se financira, subvencionira u privatnim vrtićima, a postoji jer nema dovoljno vrtića u Gradu Zagrebu sa određenim novcem odgoj djece u tim privatnim ustanovama, onda te ustanove moraju imati sigurnost da im se potpiše ugovor, mora se znati koliko djece mogu imati, koliko djece imaju i šta se dešava u situacijama kao što je bila situacija sa covidom, kako bi one mogle planirati svoje poslovanje i na kraju krajeva zaštiti svoje zaposlene i zaštiti svoje poslovanje i na neki način nastaviti poslovati i poslije kada kriza prestane. U ovoj situaciji to nije moguće. Nažalost uvjeti koji vladaju u tim vrtićima su nemogući za rad i ja mislim da bi to što hitnije trebalo promijeniti. A što se tiče dječjeg vrtića „Poletarac“, mislim da bi bilo potrebno izdvojiti ova sredstva i zato ću u ponedjeljak također tražiti glasovanje i o ovome amandmanu.
62. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje isto kao i prethodno.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću „Pčelica“ koji također ja mislim da bi trebalo planirati određena sredstva u proračunu i na neki način pokazati da nam je važno da ne samo u Zagrebu, ja ovdje govorim i o drugim obrazovnim ustanovama u cijeloj Hrvatskoj. Treba više izdvajati za obrazovanje, pogotovo za infrastrukturu i uvjete u kojima se obrazuju naša djeca. Nevjerojatna je bila snimka od prije neki dan koju sam vidio na jednom od dnevnika da se u Slavoniji jedna škola priprema za izgraditi dvoranu nekih desetak godina, nikako da se krene u taj objekt. I sada kriza koja je uzrokovana korona virusom je dovela do toga da djeca nažalost tamo neće vidjeti dvoranu ni narednih godina. Znači država u ovom slučaju uopće ne vodi računa o kvaliteti obrazovne infrastrukture, nažalost to je vidljivo svagdje, to je vidljivo čak i u Gradu Zagrebu. Mi imamo škole koje su građene prije 30, 40 godina, a potres ih je skoro dotukao. Znači imali su očito vrlo loše projekte protupotresne i ono šta je bitno reći da moramo voditi računa o tome da kada radimo neke objekte za našu djecu oni moraju biti apsolutno sigurni. U Gradu Zagrebu nažalost to nije tako, imat ću čitav set amandmana koji će se odnositi na objekte koji su stradali u potresu i svaki od tih objekata ću vam posebno obrazložiti, da vidite koliko je u biti potrebno uložiti u Gradu Zagrebu, a da se ne ulaže ništa. Ovih 100 milijuna kuna koje je Vlada izdvojila je nedovoljno i zato ja predlažem da se i ovaj milijun kuna usvoji kroz amandman i o tome ću tražiti glasanje.
63. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća. Obrazloženje kao i u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja evo očito mogu predlagati što god želim, a prihvatit se neće ništa odnosno prihvatilo se nije ništa. Ali glavno da prihvaća premijer Plenković da mu je Bandić najsolidniji partner i da jedan bez drugog kao u simbiozi rak samac i kućica žive, politički žive, rade, surađuju i jednostavno očito tu suradnju se ne može nigdje drugdje prekinuti osim na parlamentarnim i na gradskim izborima. S obzirom da su parlamentarni izbori sada pred vratima, znači mi ćemo ih imati očito ili 28.6. ili 5.7 Nužno je kako bi se napravila promjena u RH i Gradu Zagrebu da HDZ izgubi potporu. Vjerujte mi ono šta govorim. Ovakva situacija u vrtićima u Gradu Zagrebu, ovakva situacija u školama u Gradu Zagrebu će se nastaviti ukoliko na vlasti ostanu oni koji tu vlast ne bi trebali i nisu dostojni obnašati, a gradonačelnik Bandić sigurno nije dostojan obnašati tu vlast, to svi znaju, ali lex šerif kojeg je također usvojio u HS HDZ svojom većinom mu je omogućila da bude zaštićen praktično kao lički medvjed. Sa te strane, evo moram i ovdje predlagati određeni amandman jer ukoliko ga neću moć predložiti, ukoliko ga ne predložim, situacija će ostati ista odnosno barem neću, neću imati ni mogućnost raspravljati o tome i, i obrazložiti ljudima zbog čega mislim da se neke stvari moraju mijenjaju i zbog toga također tražim u ponedjeljak glasanje i o ovom amandmanu.
64. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o opremanju i adaptaciji dječjeg vrtića „Šumska jagoda“, također u iznosu od milijun kuna i svi oni koji u ovom trenutku gledaju ovaj prijenos i misle da je u Zagrebu situacija bajna, upravo suprotno. Znači, potres koji se desio 22.3. je u potpunosti razgolitio nesposobnost gradske uprave odnosno pokazao da sustava uopće nema. U Gradu Zagrebu sustav ne postoji i sustav koji bi trebao omogućiti građanima normalni život, koji bi trebao u biti tek izgraditi, ja se nadam da ćemo, da ćemo počet graditi i da će on biti uspostavljen jer ovaj, ova destrukcija, ovaj sustav koji je napravio gradonačelnik Bandić uz pomoć HDZ-a i premijera Andreja Plenkovića treba razmontirati, doslovce razmontirati jer u Gradu Zagrebu ne funkcionira gotovo pa ništa. Građani su polako izgubili volju uopće da se obraćaju gradskim institucijama jer na kraju krajeva vidite da gradske institucije im ne mogu ništa ni pomoći. Ne samo da nisu obnovili Grad Zagreb nego sada kad se život polako vraća u Grad Zagreb ljudi drhte prilikom najobičnijih situacija. Primjerice kada tramvaj prolazi kraj njihove kuće jer niko u ZET-u primjerice nije razmišljao da u Vodnikovoj nije baš uputno pustiti tramvajski promet jer bi se mogle zgrade još dodatno oštetiti. Zbog toga što je to tako ova količina amandmana koju sam predložio je takva. Znači da stvari funkcioniraju u Zagrebu, vjerujte mi, i broj amandmana bi bio manji. S obzirom da je HDZ najpouzdaniji koalicijski partner gradonačelniku Bandiću očekujemo od njih da promijene tu situaciju i da pomognu da se ona promijeni i da se glasa u ponedjeljak o tome.
65. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi također o vrtiću „Petar Pan“ i opremanje i adaptaciju dodatnu tog vrtića. Ne znam da li su svjesni svi koji nas sada slušaju da mi nažalost u Gradu Zagrebu imamo objekte koji još uvijek imaju i u vrtićima i u školama azbestne ploče. Znači ploče koje su opasne za zdravlje. To je materijal koji se dosta koristio u gradnji uproteklom stoljeću. Evo primjerice škola na Trnjanskoj Savici još uvijek ima takve objekte, škole na području i vrtići na području gradske četvrti Vrapče, Podsused, Vrapče, također imaju te objekte sa, sa azbestnim pločama i umjesto da grad pod hitno to promijeni, umjesto da država čak i prijeti zatvaranjem tih objekata ukoliko se to ne napravi u što skorijem roku, to se tolerira, to se omogućava i na kraju krajeva nažalost iz godine u godinu se ti projekti odgađaju, nikako da se naprave, građani protestiraju, roditelji, očevi i majke protestiraju, ali niko ih ne čuje. Znači to moramo riješiti što skorije i zbog toga predlažem i neki od tih objekata su uključeni u ove amandmane, bilo bi jednostavnije to riješiti ukoliko bi se dobila i državna potpora. Tako da ja vas evo molim i molim sve zastupnike u HS za podršku da u ponedjeljak napravimo sve kako bi ispravili jedan dio nelogičnosti koje ima Grad Zagreb odnosno koje nesposobna gradska uprava nije u stanju riješiti i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
66. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Evo ja vas molim da pošto smo došli do polovice amandmana da napravimo nakon ovog amandmana malu stanku da se pokušam malo osvježiti i da krenemo sa raspravom dalje da napravimo, da, da pokušamo obrazložiti i ostalih 60-tak amandmana koji su nakon, nakon, nakon ovih amandmana, a ovdje se radi o dječjem vrtiću „Srednjaci“. Znači, to je, to je vrtić koji se nalazi na području gradske četvrti Trešnjevka-jug i ja mislim da je svima jasno i neko bi možda mislio da s obzirom na veličinu četvrti, na veličinu i broj djece koji tamo idu, tamo je potrebno graditi još vrtića, nažalost i škola, ne samo vrtića s obzirom da se grad razvija u tom segmentu oko Jaruna dosta intenzivno, nažalost infrastruktura koja bi trebala pratiti sve to nije na taj način razvijena i tu se vidi dosta manjkavosti u razvoju grada i sa te strane potrebno je još dosta, dosta investirati. I na kraju krajeva ja mislim da je potrebno i u postojeće vrtiće na tom području investirati određenom, određeni novac, ali potrebno je zabraniti gradnju novih naselja ukoliko potpune komunalne infrastrukture nema i obrazovne infrastrukture ukoliko nema, a u ovom slučaju je primjer upravo takav. Znači ovdje nema dovoljne komunalne i obrazovne infrastrukture i sa te strane, ja, evo, predlažem da se usvoji i ovaj amandman. Da se o njemu u ponedjeljak glasa, ja bih bio najsretniji da ne moram to predlagati, ali nažalost s obzirom da se ovdje radi o gradu Zagrebu i nebrizi gradske uprave [[Upadica: Hvala.]] moram i evo, na neki način [[Upadica: 67. amandman zastupnika Marasa.]] tražim da se o njemu glasa. Ne znam, hoćemo napraviti stanku?
Napravit ćemo za 10-također, minuta stanku, evo.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Prečko u gradu Zagrebu također na području gradske četvrti Trešnjevka-jug. Moram reći da kada pogledamo i vrlo brzo ćemo doći i na te amandmane koji su pogođeni potresom i koji će trajati jako puno vremena da se uopće privedu svrsi i da se napravi, da uopće djeca mogu krenuti tamo i možda je dobro da u ovom trenutku nije moguće uopće pokrenuti taj cijeli sustav i da roditelji, nažalost, nije dobro zbog roditelja i nije dobro zbog toga što cijeli sustav pati, odnosno roditelji nemaju mogućnost kvalitetne skrbi za svoju djecu i odgoja svoje djece, ali kada bi djeca morala krenuti sada u gradu Zagrebu u škole i vrtiće, to sigurno ne bi bilo moguće u punom obujmu, a ne bi bilo moguće ni u RH s obzirom na epidemiološke uvjete. Tako da, bilo bi dobro da je Vlada RH prihvatila prijedlog SDP-a koji je išao za time da se roditeljima omogući da ostane barem jedan zaposleni roditelj s djecom doma kako bi mogli na kvalitetan način pružiti ne samo čuvanje svoje djece, ako je dijete staro do, bilo je predviđeno 13 godina, nego da im na neki način pomogne i u što kvalitetnijem obrazovnom procesu. Ono što nažalost mi imamo u ovoj situaciji je da Vlada nije našla sluha za to i sada imamo ono što imamo. Imamo problem da nažalost samo 2% djece ide u vrtiće i škole i samo 2% djece dobija neku vrstu suporta i usluge koje bi trebali normalno dobivati i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
68. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodno.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na dječji vrtić Matija Gubec, možda je simbolički taj amandman bitan za grad Zagreb s obzirom da svi znamo tko je bio Matija Gubec i da je u 16. st. pokušao ispraviti određene nepravde i borio se protiv jednog vlastodršca na kojeg me podsjeća malo i sadašnja gradska vlast, koja je uopće zanemarivao potrebe tadašnjih Zagrepčana, doduše sustav je bio drugačiji, ali nerijetko se na isti način zanemaruje potrebe građana i građani će sigurno izraziti revolt svoj, doduše ne na način na koji je, na koji su izrazili tada kada je Matija Gubec poveo seljačku bunu i kada su ljudi pokazali da više ne mogu trpjeti teror. Sada smo u demokratskim vremenima i možemo to pokazati i određenim stvarima, da li je to protestom, da li je to, evo. U gradu Zagrebu sad imate jednu akciju koja pokazuje protest protiv HDZ-a i gradonačelnika Bandića koji ne uređuju grad pa su građani sami uređivati grad i raditi mini vrtove. Na taj način se može puno pokazati. Danas-sutra kada krenemo u prikupljanje potpisa za opoziv gradonačelnika, ljudi će moći i na taj način pokazati da nisu zadovoljni sa gradonačelnikom Bandićem i HDZ-om i tako pokazati, a najvažniji i najjednostavniji način na koji možemo pokazati svoje nezadovoljstvo je izlaskom na izbore i neglasanjem za one koji ne omogućavamo da kvalitetno i normalno živimo u svojoj državi i svojem gradu, tako da i u ovom slučaju moram predložiti amandman i simbolički, ovdje se radi o Matiji Gupcu, pa evo, sam morao ispričati ovu anegdotu iz povijesti jer ima dosta dodirnih točaka bez obzira što ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i tražim glasovanje.
69. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istog razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Jarun u gradu Zagrebu, također, problematika koju sam maloprije govorio. Radi se o kvartu koji se razvija u stambenom dijelu, a nažalost ne prati obrazovna infrastruktura i komunalna infrastruktura te objekte. To je nešto što ne bi trebalo nigdje u RH, pa ni u gradu Zagrebu niti u drugim gradovima. Mi moramo razvijati grad da bude ugodan za život onih koji tamo žive i koji dolaze živjeti jer jedino kupiti stan ili kuću. Moraš imati cestu, moraš imati vodovod, kanalizaciju, komunalne usluge, moraš imati odvoz smeća, skladištenje, razdvajanje, moraš imati obrazovni sustav, moraš imati kvalitetne vrtiće, moraš imati kvalitetne škole, moraš imati, na neki način sigurno okružje, kvartovske priče koje će ljudima omogućavati da ugodno žive u svojem kvartu. Nažalost kada se gradi bez sustava, kada je profit jedini interes, onda se dešava ovo što ja sada ističem, a to je da niču cijeli kvartovi, a da na kraju nemamo mogućnost kvalitetne obrazovne infrastrukture i zbog toga je također, potrebno ulagati dodatno u vrtiće i škole, i zbog toga je potrebno to raditi i u gradu Zagrebu bez obzira što mnogi neće shvatiti da u gradu Zagrebu koji bi trebao biti lider u tom dijelu, u bit nema liderstva nego kaskamo za nekim drugim dijelovima koji su puno siromašniji od grada Zagreba. Primjerice, bio sam u malim općinama koje imaju kvalitetnije škole i kvalitetnije vrtiće od grada Zagreba koji ima 10 milijardi kuna gradskog proračuna i zbog toga tražim da se glasa o ovom amandmanu, također, u ponedjeljak.
70. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodne.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Zvončić i ono što ovdje želim istaknuti je da Grad Zagreb, ja se iskreno nadam će i prije sljedeće godine odnosno prije sljedeće godine odnosno prije lokalnih izbora koji će se deseti 2021.godine u svibnju mjesecu, znači imamo lokalne izbore koji se odvijaju treće nedjelje u svibnju mjesecu 2021.godine raskrstiti i rastati se od ove politike koju imamo i od ove vlasti i gradske uprave koju imamo u Gradu Zagrebu. Znači ne možemo još izgubiti godinu dana, ne možemo još jedan proračun dočekati na način da moramo predlagati ovoliko puno amandmana kako bi upozorili na probleme u Gradu Zagrebu, stvari se moraju mijenjati. Znači naš vlastodržac, naš gradonačelnik je izgubio sve moguće kriterije, izgubio je svu moguću potporu hrvatskih građana odnosno građana Grada Zagreba i jednostavno odlučuje da ode u ropotarnicu političke povijesti i mi to moramo napraviti prije svibanjskih izbora sljedeće godine jer ukoliko je alternativa da on još godinu dana netransparentno upravlja Gradom Zagrebom, da financijski preplaćuje određene usluge, da daje novac svojim kumovima, prijateljima, onima koji taj novac troše dva, tri puta više nego što realno te usluge koriste, mislim da će grad imati još 10 milijardi kuna štete do sljedeće godine i zbog toga to treba što prije prekinuti. Sa te strane predlažem i ovaj amandman i nadam se da nakon što se riješimo Bandića više ovakve amandmane neću morati predlagati. Hvala vam lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepo. Budući da je poštovani zastupnik Maras u ime kluba zatražio stanku onda ćemo dati [[Upadica Maras: Ne, nisam zatražio stanku, samo sam zamolio da malo napravimo pauzu?]] Pa pauza, hrvatski se kaže stanka.
Ne, ne, pazite imamo raspravu još o raspuštanju Sabora, ja ne želim potrošiti klubu tu stanku.
Onda ćemo ići dalje bez stanke.
Ovo je stvarno nekorektno. Ja mislim da biste mi trebali omogućiti barem pet minuta da odem na wc.
Oprostite zašto nekorektno, a nije korektno to što vi sve nas maltretirate sa svojih 100 i ne znam koliko amandmana.
Ne, vi maltretirate građane Grada Zagreba sa Milanom Bandićem.
Oprostite, 71. amandman zastupnika Marasa.
Jel ovo moguće? Znate šta, sad ne bi odustao niti od jednog amandmana, ako treba.
I onako niste namjeravali. Izvolite.
Ako treba sjedit ću još ovdje tri sata, ali ovo je zbilja nekorektno da vi meni ne omogućavate pet minuta da odem se samo malo osvježiti.
Dajem vam opomenu jer nisam vam dao riječ. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge kao što je to bilo i za prethodne amandmane.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Sada ste mi dali riječ. Ja mislim da je ovo legitimno šta ja radim, da imam na to pravo kao zastupnik, o tome će da li je to dobro ili loše, da li simpatično ili nije odlučiti hrvatski birači i ja sam toga svjestan i na to sam spreman. Ja ovo ne radim zbog toga što mislim da je situacija u Zagrebu i u Hrvatskoj dobra, nego upravo suprotno i ne možete mi na taj način uskraćivati pravo i govoriti da ja vas maltretiram. Ja ne maltretiram nikoga, ja sam podnio 120 amandmana na proračun šta kao zastupnik imam pravo i dužnost. Nažalost, situacija je u Gradu Zagrebu takva, ne mojom zaslugom, nego zaslugom vas koji podržavate gradonačelnika Bandića. Zamolio sam vas kulturno za pet minuta pauze da se odem osvježiti. Jel to bezobrazno? Nije.
Vi ste dobili pet minuta pauze zato jer su vam djeca bila u uredu jer držite djecu u uredu u Saboru i ja sam dao sa punim razumijevanjem, mimo Poslovnika pet minuta da se možete pobrinuti za djecu.
Dobro, ali recite mi da držim djecu kada škola ne funkcionira?
Što se ovoga tiče to nije po Poslovniku oprostite i to vi znate. Nemojte sad stalno raditi komedije ovdje.
Znači kada je recimo predsjedao potpredsjednik Brkić on je dosta često radio pauze i sebi dopustio da se osvježi, ja to recimo sada nemam priliku jer mi vi to ne dozvoljavate, tako da to nije korektno i vi znate da to nije korektno. Hvala vam lijepo. S obzirom da se tako ponašate nema nikakvog smisla da ja dopustim da vi na taj način mene omalovažavate i mi ćemo nastaviti dalje, pa makar ja ovdje stajao do jutra. Ovaj 71. amandman gdje se radi o dječjem vrtiću „Potočnica“ i tražim također da s obzirom da je potrebno ulaganje u obrazovanje u dječje vrtiće u Gradu Zagrebu da se također o tom amandmanu glasa u ponedjeljak jer nažalost zbog koalicije gradonačelnika Bandića i HDZ-a u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju.
72. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Da li ja mogu gospodine potpredsjedniče i šutnjom obrazlagati? Ok, ajmo sada malo šutnjom. Znači radi se o amandmanu koji predviđa za adaptaciju i opremanje dječjeg vrtića „Grigora Viteza“ Zagreb u iznosu milijun kuna i gdje mislim da je potrebno investirati u taj vrtić zbog toga što nažalost sustav obrazovanja u Gradu Zagrebu ne funkcionira zbog koalicije HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Tako da bilo bi dobro da umjesto da meni ne omogućite da na normalan način, civiliziran način obrazlažem ovdje amandmane, bilo bi dobro da ne podržavate gradonačelnika Bandića u Gradu Zagrebu. To je ono šta bi hrvatski građani, šta bi Zagrepčanke i Zagrepčani od vas očekivali. Znači sa te strane umjesto da ovdje vršite teror nad zastupnikom napravite iskorak i maknete, pomognete da maknemo gradonačelnika Bandića iz njegove pozicije da nas više on osobno ne maltretira sa svojim upravljanjem odnosno ne upravljanjem gradom, sa svojim kumovima, pajdama, interesnim skupinama koje su dovele do toga da Grad Zagreb više nije ono šta bi trebao biti, a to je da je jedan dostojanstveni grad koji omogućava svojim sugrađanima i građanima koji tu žive jedan kvalitetan život. Da to je tako, da ljudi ovdje imaju kvalitetan život ne bi bilo potrebno ni podnošenje ovog amandmana, te vas ja molim da ga uvrstite u ponedjeljak na glasanje. Hvala vam lijepo.
73. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras. Nemate šta za reći? Onda idemo na 74.
Imam, imam šta za reći. Imam šta za reći.
A onda izvolite.
Evo samo malo ja se ispričavam.
A oprostite, mislim ak vi mislite komunicirati mobitelom onda u vrijeme razgovora…
Ne, ne mislim nego morate shvatiti da nakon 3 sata bi bilo normalno da mi date 10 minuta da se odmorim. Tako da morao sam nešto tu pogledati, ali jednostavno pošto nema mogućnost niti 5 minuta onda sam morao iskoristiti ovih 30 sekundi da nešto pogledam. Znači jednostavno ne postoji mogućnost, ovo nije normalni način rada. Umjesto da mi omogućite…
Vi ste to izazvali.
Pa, ali ne mogu ja utjecati na to dal će neko dati amandman ili neće. Znači ja sam u ovom, u ovom setu od sad već 50 amandmana. Umjesto da mi date da se odmorim, 10 minuta da pogledam šta imam za napraviti, vi i dalje inzistirate na tome da ne mogu se otić ni osvježiti i onda se čudite što sam pogledao nešto na mobitel. Radi se o 73. amandman, hvala vam lijepo na ovakvom odnosu, o adaptaciji i opremanju dječjeg vrtića „Bajka“ Zagreb u iznosu milijun kuna koji nažalost je potreban zbog toga šta u sustavu obrazovanja u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju zahvaljujući HDZ-u i gradonačelniku Bandiću, zahvaljujući Plenkoviću i gradonačelniku Bandiću, zahvaljujući onima koji maltretiraju građane Grada Zagreba već godinama, zadnji, od zadnjih izbora već više od 3.g. i koji ne omogućavaju da Zagreb bude normalan, suvremen grad koji bi zadovoljio potrebe svojih sugrađana i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
74. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Radi se o vrtiću „Trnsko“ u Novom Zagrebu - zapad. Evo, sad ću malo pošto je g. Bukarica iz Splita da malo nauči ovaj zagrebačke kvartove. Znači radi se o Novom Zagrebu – zapad gdje također, gdje također treba investirati u, u taj vrtić jer tamo ima isto jako puno djece. Kao šta vidite jedina investicija koja se desila u prometnu infrastrukturu u zadnjih ne znam kolko godina, investicija u rotor, radi se o investiciji koja je završila iz europskih fondova. Doduše, na kraju povuci potegni, čak je neko vrijeme rotor funkcionirao više odnosno dok su radovi trajali, područje oko rotora je funkcioniralo bolje nego kad je sam rotor otvoren, tako da se uopće postavlja pitanje da li je ta vrsta investicije bila potrebna, ali bolje da se investira išta nego, nego ništa. Tako da sa te strane na području također Novog Zagreba – zapad ima jako puno dijelova gradske četvrti koja treba komunalnu infrastrukturu, obrazovnu infrastrukturu. Inače ta četvrt je poznata i po tome da škola koja je otvorena prije nekoliko godina je stradala u potresu, ima oštećenja bez obzira šta je najmlađa škola u Gradu Zagrebu. To vam dovoljno govori o još jednom segmentu vlasti gradonačelnika Bandića koji i nove škole i nove usluge koje, koje naručuje, na kraju krajeva ne isporučuje na kvalitetan način. Na kraju krajeva stvari preplaćujemo, a nemamo uslugu i kvalitetu koju bi trebali imati i zbog toga također predlažem ovaj amandman odnosno tražim da se o njemu u ponedjeljak glasuje i da o njemu odlučuju zastupnici.
75. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Radi se o dječjem vrtiću „Siget“. To je četvrt koja također odnosno mjesni odbori i kvart koji se također nalazi na području Novog Zagreba – zapad, tako da, da, još je po tome poznat taj kvart jer je tamo i Hipodrom famozni koji je HDZ zajedno sa gradonačelnikom Bandićem htio progurati u izmjenama GUP-a kako bi zavrtili posao i napravili na neki način biznis i, i omogućili investitorima bez ikakvog pretjeranog rizika ogroman profit, a iscijelili bi Hipodrom, uništili bi stotinu hektara zemlje na Velesajmu i na neki način smanjili kvalitetu naših sugrađana, života naših sugrađana koji tamo žive. Da, to vam je HDZ, to vam je gradonačelnik Bandić i to vam je signal šta treba napraviti na parlamentarnim izborima ukoliko želimo da se to u Gradu Zagrebu više ne ponavlja. Znači takva vlast više neće biti nikad i isključivo ukoliko za to sankciju podnesu gradonačelnik Bandić i premijer Plenković. Sa te srane, evo dame i gospodo, bilo bi dobro da i ovaj amandman prihvatite i ovih milijun kuna da investiramo u taj dječji vrtić kako bi imali kvalitetnije obrazovanje i kako bi konačno u Gradu Zagrebu pokazali šta nam je bitno, a bitno nam je da imamo kvalitetne vrtiće, škole, bolnice, nije nam bitno da imamo stotinu spomenika, da se tu peru novci, da je to preplaćeno puno puta, da imamo žičaru od 800 milijuna kuna i sve ono nažalost šta u Gradu Zagrebu imamo. Tako da tražim da se glasa i o ovom amandmanu i da na kraju krajeva, a u ponedjeljak zastupnici podupru ovaj amandman.
76. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Amandman br. 76 se odnosi na dječji vrtić „Remetinec“ to je nažalost kvart u kojem je na kojem je jedan period naš gradonačelnik i proveo određene mjesece. S obzirom da ima jako puno kaznenih prijava koje su u tijeku i koje su još uvijek na ponos i diku HDZ-u koji ga podržava uporno i koji ne odustaje od svog najboljeg prijatelja gradonačelnika Bandića. To je nešto što je sramota. Mene bi bilo sram da sam HDZ-ovaca, a da mi je, to bi me bilo sram i ovako i onako s obzirom kako HDZ obnaša vlast, tako da se ne mogu ni zamisliti u toj poziciji, ali da kojim slučajem pripadam toj stranci bilo bi me sram da mi je partner osoba koja ima stotine kaznenih prijava, koja ima desetine otvorenih slučajeva na sudu u Zagrebu i da je onda problem Gordan Maras koji ovdje priča o tome, kojem se zbog toga još i govori da ja maltretiram. Pa vi maltretirate dame i gospodo građane Grada Zagreba, maltretirate nas sve skupa jer držite čovjeka koji je uništio i uništava Grad Zagreb na vlasti, vi maltretirate nas. I treba i njega i vas maknuti sa vlasti jer vi ste dogovorni što je Zagreb u takvoj situaciji. Imam pravo to ovdje govoriti i govorit ću pa makar ovdje stajao i deset sati, imam pravo na to i ja mislim da građani očekuju to da govorim. A neka Kazimir, kako se zove Kazimir Bačić i Bruno Kovačević HDZ-ovac također brane HDZ [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] i na taj način zatvore medijsku sliku da ne bi to što više građana čulo.
Jel tražite glasovanje o ovome?
Apsolutno tražim glasovanje.
77. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Gospodine potpredsjedniče, hoćemo li napraviti stanku, prošlo je tri sata već?
Ne vidim, pa ako hoćete stanku pa jesam nudio stanku?
Ne, ne da vi date stanku od 10 minuta jer ja tri sata neprestano govorim i zaslužujem da mi se da. Jel vi shvaćate da u svakom poslu nakon određenog perioda čovjek ima pravo na stanku. Što želite da se onesvijestim ovdje stajući?
Pogledajte, ajmo sada jasno reći. Vi možete u svakom trenutku zatražiti stanku i ja ću vam je dati, stanku u ime kluba. To što vi želite nekakvu stanku izvan Poslovnika ja neću postupati mimo Poslovnika. Vi ako vam je to dugo, niste prvo trebali dati toliko amandmana, drugo, mogli ste dati toliko amandmana, a ne govoriti za svaki amandman dve minute, dapače, premašivati za po 10, 15, 20 sekundi itd., sve ste to mogli. Prema tome, ja ne vidim u čemu je problem.
Problem je u tome što vi sjedite tamo. Ne, nismo još ni ovaj dotakli amandman, uzeli ste mi minutu vremena. Molim vas da mi vratite vrijeme.
Vi ste krenuli u neki dijalog sa mnom koji je potpuno protu poslovnički.
Krenuo sam zato što bi trebali držati neku normalnu razinu komunikacije. Ako sam tri sata na nogama, onda imam …
Pa ne trebate tri sata na nogama, mogli ste govoriti puno kraće za svaku svoju točku. I onako ste ponovili 500 puta istu stvar, prema tome mislim mogli ste vi to, to o vama ovisi. Ako vi to ne želite, ne želite, ja vam to ne sprečavam.
Dobro, ok. Idemo dalje onda. Nema nikakvog problema, vi mislite da ćete me na taj način ušutkat, vjerujte mi nećete.
Uopće to ne pokušavam.
Ja ću ovdje izdržat koliko treba jer želim da što više ljudi čuje kakav je HDZ i gradonačelnik Bandić i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Ona idemo na 78. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Zapruđu, to vam je gospodine Bukarica kvart u Novom Zagrebu istok, tako da malo upoznate Grad Zagreb kad već evo volite to slušati i da čujete da u Gradu Zagrebu bez obzira što se radi o velikom kvartu, znači Zapruđe je jedan od najstarijih i u biti prvih novozagrebačkih kvartova. Znači kada je veliki gradonačelnik Grada Zagreba Većeslav Holjevac odlučio premostiti Savu, inače je i osloboditelj Grada Zagreba, to sigurno znate koji je bio prvi zapovjednik vojni Grada Zagreba nakon '45.godine, on je naknadno posto i gradonačelnik Grada Zagreba i ostao je upamćen kao jedan od najvećih gradonačelnika koji je premosti rijeku Savu i napravio nove kvartove i danas ima prekrasan spomenik nedaleko od NSB-a koji upravo simbolizira to. I jedan od prvih kvartova je bio kvart Zapruđe koji također ima jedan veliki dječji vrtić koji također opslužuje odnosno na neki način osigurava da se djeca iz tog kvarta osjećaju tamo sigurno i da ih se zajedno sa njihovim roditeljima odgaja, ali zahtijeva puno investicija i zahtjeva da se više o njemu vodi računa odnosno da gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić investiraju više novca u to. S obzirom da to tako nije, s obzirom da HDZ i dalje drži Bandića na vlasti i pokušava održati ovu kriminalnu vlast u Gradu Zagrebu, ja predlažem i ovaj amandman da se prihvati odnosno da u ponedjeljak svi skupa zajedno glasamo o njemu odnosno da se zastupnici o njemu izjasne. Hvala vam lijepo i tražim glasovanje.
79. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istog obrazloženja.
Zastupnik Maras.
Prelazim u susjedni kvart u dječji vrtić „Utrina“, znači to je.
79. smo već prešli.
Ne, ne ovo je 79., znači radi se o dječjem vrtiću i također jedan od novozagrebačkih kvartova koji zahtijeva također određene investicije. Inače jedan od većih kvartova u Novom Zagrebu uz naravno, sada ćemo vidjeti i druge kvartove koji su tamo, znači u Utrinama ima nekoliko objekata i ono što mislim da se u taj vrtić nije ulagalo godinama, odnosno ne mislim nego sam siguran. Kao što se nije ulagalo niti u većinu škola i vrtića u gradu Zagrebu i nadam se da su oni koji obnašaju vlast u gradu Zagrebu, a to je HDZ i gradonačelnik Bandić, da su ponosni na to, da se u vrtiće i škole ne ulaže dovoljno. Da vrtići i škole u gradu Zagrebu nemaju svi toplu vodu, da se djeca i da se škole pogotovo u donjem dijelu, u Donjem Gradu, odnosno donjem, starijem dijelu Zagreba obnavljaju učionica po učionica. Naime, ne bih se iznenadili, tako se lakše može namjestiti posao. Ukoliko je posao do 200 hiljada kuna, onda možete točno iz gradskog ureda sugerirati vjerojatno koja će tvrtka dobiti koji posao i na taj način se škole, umjesto da se obnove u jednoj godini, obnavljaju više godina i 3 puta ili 2 puta više novaca potroši nego što bi se to trebalo. Nadam se da ste g. potpredsjedniče, kao predstavnik HDZ-a ponosni što podržavate takvu stranku u gradu Zagrebu i tražim glasanje o ovom amandmanu.
80. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću Travno koji ima 3 objekta. To je inače kvart u kojem sam ja proveo najveći dio svog života, to je moj kvart, evo, pozdravljam, ukoliko nas gleda netko iz Travnog slučajno na televiziji. Ono što bih vam htio ovdje reći da isto kao i u Utrinama u vrtiće, bez obzira što su ovi kvartovi izgrađeni 70-ih godina prošlog stoljeća, ja, gotovo da sam siguran da se ništa značajnije nije ulagalo od tog perioda. Možda su se kupovale određene, određeni namještaj i neka didaktička sredstva, ali u neke druge stvari dosta, dosta, primjerice, stolariju i druge stvari, dosta tih objekata je isti takav kao što je bio i prije 40 godina. Tako da, ja mislim da toga su najviše svjesni u biti oni koji rade u tim objektima i koliko se oni trude i koliko oni rade pošteno svoj posao, jedino što im mogu reći je da im se zahvaljujem zbog toga što u takvim uvjetima nije jednostavno raditi. Kada nemate podršku svojeg gradskog ureda, kada se morate snalaziti sa minimalnim sredstvima koja imate na raspolaganju, zbilja je herojski da oni uspijevaju održati našu djecu u, ja bih rekao kakvo-takvim pristojnim uvjetima. S obzirom da sredstva nisu dostatna, s obzirom da gradonačelnik Bandić i HDZ nemaju namjeru mijenjati politiku u gradu Zagrebu, s obzirom da su najbliži koalicijski partneri, ja moram predlagati ovaj amandman kako bi osigurao dodatna sredstva za obrazovni sustav u gradu Zagrebu i tražim da se također, o njemu glasa u ponedjeljak na zadnjoj sjednici HS-a. Hvala lijepo.
81. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje kao za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Tratinčica koji također, treba, kako smo poduprijeli sve ove vrtiće do sada, tako treba poduprijeti i njega. Evo, kolega Sladoljev je došao tako da nas je već troje, g. potpredsjedniče, polako, pardon, i Batinić je ovdje, četvero nas je. Doduše nikoga iz HDZ-a nema, ne, to očito njih pretjerano ne interesira. Njih interesira kako Bandića zadržati na vlasti što duže da bi mogli dijeliti fotelje u Plinari i u drugim javnim poduzećima i netransparentno upravljati gradom Zagrebom i vjerojatno dijeliti poslove koji se obavljaju kroz grad Zagreb. Znači da se na taj način ne preplaćuju poslovi, da nema te HDZ-Bandić klijentelske organizacije koja upravlja gradom Zagrebom, vjerujte mi, ne bi bio potreban niti ovaj amandman za dječji vrtić Tratinčica. To je nešto što svi znamo, to je nešto što svi osjećamo u gradu Zagrebu i to je nešto što treba pod hitno promijeniti. Ja se nadam da će građani shvatiti da izborima 5.7. ne odlučujemo samo o tome što će biti na razini države, nego odlučujemo što će biti dalje i u gradu Zagrebu. Ukoliko se da podrška aktualnoj Vladi, gradonačelnik Bandić može mirno spavati. Tko hod to želi, neka glasa za Andreja Plenkovića. Tko god to želi, neka glasa za HDZ. Ja to ne želim, a siguran sam da ne želi to ni velika većina Zagrepčana i Zagrepčanki i siguran sam da će se ta promjena dogoditi bez obzira što HDZ i vjerojatno oni koji sada upravljaju državom misle da to nije potrebno. I možete vi smijati g. potpredsjedniče, ali vjerujte, to će se desiti. Evo, tražim glasanje o ovom, ovom amandmanu.
82. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Radi se o vrtiću Sopot. To je također, kvart u Novom Zagrebu za g. Bukaricu, preko puta Središća, odnosno u blizini, jedan od starijih kvartova u Novom Zagrebu. Također, ima nekoliko objekata u svojem vlasništvu i više stotina djece koji se tamo čuvaju. Siguran sam da imaju nedostatna sredstva za opremanje i rekao sam na početku, jedan od prethodnih amandmana, nažalost u gradu Zagrebu kao roditelj to mogu osobno svjedočiti, većinu opreme, igračaka, nabavljaju sami roditelji, odnosno dodjeljuju nakon što djeca jednostavno prerastu igračke, odnesu ih u vrtić i to je jedna solidarnost koja vlada u gradu Zagrebu, ali koja ne bi trebala biti takva jer ipak mi plaćamo 18% prireza. Svako iz svoje plaće izdvaja više stotina ili stotinu ili dvije stotine, tri stotine kuna da bi se na kraju grad u pravilu morao oslanjati odnosno institucije u gradu u pravilu morala oslanjati na građevine. Ne, to ne bi trebalo biti tako, tih 10 milijardi kuna da ne curi na sve strane, da se nije pozapošljavalo što se pozapošljavalo po gradskim tvrtkama, po gradskoj upravi, da gradonačelnik Bandić ima i malo morala vezano uz to kako obnaša svoju dužnost, da morala ima HDZ koji ga drži na vlasti, na kraju mi svi skupa ne bi bili u takvoj situaciji i zato evo, tražim da se i o ovom amandmanu glasa, vrlo rado bi da nema potrebe o njemu glasati, ali s obzirom da, evo, HDZ i dalje inzistira na Bandiću, ne odustaje od Bandića, ja tražim da se i o ovom amandmanu glasa.
83. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge kao i prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječje vrtiću Zrno Zagreb, također, milijun kuna predviđeno za taj vrtić. Kada gledam kako funkcioniraju stvari i kako se slabo i sporo pokreću stvari u gradu Zagrebu, jednostavno mogu reći da sam tužan. Čak nisam više ni ljut nego koliko sam tužan, pa da se iz te tuge stvara i određeni revolt i shvaćam da se i jednako kao i ja osjeća stotine i stotine naših sugrađana, tisuće i tisuće naših sugrađana i da jednostavno to na kraju mora završiti ispravno, odnosno stvari se moraju promijeniti i zato ne treba odustati od ovog i zato ne treba odustati od toga govoriš i da ukazuješ pa nekada i ići glavom kroz zid, ukoliko misliš da se boriš za ispravnu stvar. Znači nekada moraš napraviti nešto što je ekstremno kako bi ljudi tvoju poruku čuli. I sa te strane, spreman sam i dalje predlagati i raditi i boriti se, ne samo za svoj grad nego za svoje sugrađane i ukazivati na stvari koje nisu dobre u gradu Zagrebu kako bismo te stvari na kraju krajeva zajednički promijenili. Nemamo pomoć od HDZ-a, nemamo pomoć od onih koji navodno, navodno brinu brigu o našim sugrađanima, a nisu bili u stanju jedan jedini zakon o potresu napraviti u ovom periodu koji je prošao od potresa, a to je 58 dana. Bilo bi dobro da su to vrijeme kvalitetnije iskoristili, bilo bi dobro da na kraju krajeva pokažemo da su nam interesi građana najbitniji. HDZ-u i gradonačelniku Bandiću očito nisu. HDZ-u i gradonačelniku Bandiću je interes da što više izmuzu za ovo još vremena što im je preostalo na vlasti. Hvala lijepo i tražim glasanje također o ovom amandmanu.
84. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se isto uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
G. potpredsjedniče, može mala pauza sada, evo 3 i pol sata je prošlo?
pa može u svaki čas pauza, vi zatražite pauzu u ime kluba, dobit ćete 10 minuta.
Ne, mislim da i vi date 5 minuta, zbilja bi morao otići na ... [[Upadica: Ali, ja ovaj čas nemam potrebu za pauzu.]] Zbilja bi morao otići na toalet, ne znam kako da vam to drukčije objasnim.
Velim, skratite svoje govore, evo, niste trebali svaki put 2 minute i još plus vrijeme koristiti, mogli ste, a stalno se ponavljate.
Čekajte je li moguće da mi…
I stalno isto pričate. Prema tome, možete, možete to skratiti, sve smo mogli već završiti. O vama ovisi.
Okej, idemo onda dalje, hvala vam lijepo na nerazumijevanju odnosno na ponašanju na način da koristite svoju poziciju ne biste li meni, situaciju učinili, hajmo to tako nazvati, nekomotnijom. Ne, znači da ne mogu na normalan način obavljati svoj posao, ali ako je to potrebno, ja ću izdržati evo još 2 sata, stajat ću ovdje i na neki način raditi ono što sam započeo, a to je ukazivati na probleme koji jesu u gradu Zagrebu i neću dopustiti da me netko na bilo koji način ometa u mojem pravu. A to je da govorim koliko god puta to hoću, na koji god način hoću o tome što ne valja. Može izgledati ekstremno, ali vjerujte mi, na drugi način ne ide. Na drugi način ne ide jer da ide, onda bi slušali naše sugrađane, poslušali bi g. Reiner, HDZ bi odavno već odustao od gradonačelnika Bandića, da nema HDZ-a ne bi bilo ni Bandića, da nema Bandića, ne bi bilo na državnoj razini HDZ-a i zbog tražim glasanje o ovom amandmanu.
85. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Koji, 85.? [[Upadica: Duga.]] Da, radi se o vrtiću Duga, također je iznos milijun kuna. I još malo pa ćemo doći do onog najinteresantnijeg dijela koji, ja mislim da je najvažniji, a to je do potresom ugroženih objekata, da vidite da u ovom trenutku, dragi moji sugrađani, niti jedna kuna, niti u gradskom niti u državnom proračunu nije namijenjena za obnovu niti škola niti vrtića u području pogođenom potresom. I to je ono što također, moramo ovdje isticati. Ima 25 objekata koje ćemo sad uskoro obraditi, da vidite da je problem što to država u državnom proračunu nije predvidjela, što to gradonačelnik Bandić u gradskom proračunu nije predvidio, a ovaj, a ne odustaje, ne žele niti zakonom garantirati obnovu, odnosno vidjeti na koji način će se to narednih godina obnavljati. Recite vi meni sada ovdje, svi koji slušaju, na koji način će se obnoviti grad Zagreb, na koji način će se obnoviti škole i bolnice ukoliko novac u proračunu nije predviđen? Stotina milijuna kuna za 42 milijarde štete. Pa to je nemoguće. Koga vi zavaravate? Niste ništa predvidjeli. Niste ništa omogućili i ne želite omogućiti građanima Zagreba da imaju sigurnost da će se grad obnoviti. To je sramota i to jednostavno treba promijeniti, treba pokazati ljudima da se staje iza njih. I ja tražim da na taj način pokažemo gestom, pokažemo amandmanima, pokažemo porukom da smo iza građana Grada Zagreba, da smo iza djece Grada Zagreba, da smo iza povijesti i kulture Grada Zagreba, da ćemo napraviti što god možemo kako bi što prije profunkcionirao Grad Zagreb i kako bi što prije pokazali da Hrvatska i da svi skupa koji živimo u Gradu Zagrebu vodimo računa o tome da će, da će Grad Zagreb jedan dan biti opet ono što bi trebao biti. Nažalost u ovom potresu je sve nestalo u 10 sekundi potresa 22.3. u 6 sati i 24 ujutro se sve raspalo. Nažalost pokazali smo da nemamo grad koji funkcionira, pokazali smo da nemamo državu koja je u stanju stati iza Grada Zagreba, pokazali smo da oni koji bi trebali biti odgovorni za funkcioniranje Grada Zagreba, koji bi trebali biti odgovorni za funkcioniranje civilne zaštite, za krizne situacije da ih plaćamo bez veze, da naši ljudi ne znaju kako, kome se obratiti, da je to sve jedan farsični sustav, da ljudi zovu civilnu zaštitu da se tamo zapisuju neki podaci koje na kraju nitko nikome ne proslijedi, da građani se organiziraju, da se organiziraju skupine, evo tu je kolega Sladoljev iz Bad Blue Boysa koji su onda uskakali kao netko tko pomaže. Pa di su tu bili civilna zaštita, gdje je tu bio gradonačelnik, gdje su tu bile službe koje su trebale pomoći kako bi mi građani Grada Zagreba koji plaćamo 18% prireza konačno osjetili da imamo svoj grad iza sebe. I onda smo očekivali da ćemo imati iza sebe državu, ali što, 58 dana nije dovoljno da se napiše zakon, 58 dana nije dovoljno da se ljudima uključi plin u njihove kuće, ako je dovoljno za Agrokor da se napravi u 5 dana zakon kako bi oni koji su bliski HDZ-u, koji su bliski Martini Dalić ovaj [[Upadica: Hvala i tražite glasovanje?]] tražim glasovanje, da.
86. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Evo, vidite gospodine predsjedničke kako to funkcionira odnosno potpredsjedniče, govorio sam sada 2,5 minute duže nego šta je bilo vrijeme [[Upadica: Da.]] jer vi koji vodite sjednicu nemrete biti koncentrirani na mene. A ja 3,5 sata sad ovdje stojim, ne date mi 10 minuta da odem na wc. Jel to ok?
Ovaj, isključit, oprostite al to sve što vi govorite nemam zašto biti skoncentriran na vas.
Jel to u redu, recite samo?
Ovaj, izvolite.
Na mene nemate, pa ja govorim ovdje, Poslovnik postoji, vrijeme ide.
Samo izvolite, samo izvolite govorite.
Želim vam samo pokazati koliko je teško ovo što ja sada radim, raditi, a vi meni ne date ni pauzu od 5 minuta, od 10 minuta.
Ma sve mi srce puca. Izvolite, dajte nastavite.
Ok, nemojte se žalostiti ako vam srce puca onda idemo dalje. 86. amandman je amandman koji se odnosi na Dječji vrtić Cvrčak u Gradu Zagrebu i također da se njemu odvoji milion kuna kako bi također imali određenu investiciju i bolju situaciju za našu djecu u tom vrtiću. I na kraju krajeva moram reći da situacija koja će se vjerojatno nastaviti narednih nekoliko mjeseci dok se ne formira nova Vlada u RH je takva da ne treba ništa očekivati u Gradu Zagrebu jer je kasa Grada Zagreba u potpunosti prazna. Znači gradonačelnik Bandić je da tako slikovito kažem ispraznio kasu u Gradu Zagrebu i on traži od države da mu delimitira zaduženja. On bi sada dalje zaduživao građane kako bi mogao ispunjavati osnovne potrebe. Ono što mislim da mi moramo napraviti je upravo suprotno.
E sad ću vas opomenuti jer ste iskoristili vrijeme, to ste prošli puta tražili. Pa jel tražite glasovanje?
Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
87. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća kao, uz obrazloženje kao za prethodne.
Zastupnik Maras.
Oprostite koji amandman? Nisam čuo, oprostite.
87. slušajte, vite niste koncentrirani, to ste vi meni rekli, pa sad ja vama velim. Dajte se na svoje amandmane skoncentrirajte.
Da, hvala, ok, radi se o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Trnoružica također u iznosu milion kuna i ono što i ono što ovdje želim posebno ovdje istaknuti je da najvjerojatnije naredni mjesec pitanje je uopće kako će gradonačelnik Grada Zagreba isplaćivati obaveze koje ima ne samo prema vrtićima i školama, nego prema svima zaposlenima i u sustavu koji obuhvaća Grad Zagreb jer očito je da su problemi sa financiranjem ogromni. Zaduženja iz sjednica u sjednicu skupštine, na zadnjoj sjednici virtualnoj i zamislite koliko je to nelogično. Znači, mi u Gradu Zagrebu imamo virtualnu sjednicu skupštine umjesto da imamo sjednicu kao što je ova gdje će zastupnici reći u ime građana šta ih muči. 150 miliona kuna je gradonačelnik Bandić napravio zaduženja na virtualnoj sjednici skupštine, gdje su ljudi virtualno glasali, gdje se nije moglo otvoreno sučeliti argumente, niti se moglo napraviti sve kako bi na kraju krajeva vidjeli da li je to uopće potrebno i na koji način će se taj novac potrošiti. Nažalost taj novac neće ići u obrazovanje, u vrtiće, u škole, taj novac neće ići u ono šta građanima treba. Taj novac će ići vjerojatno u krpanje određenih rupa i ono što je najžalosnije novac koji Grad Zagreb troši uredno dobijaju oni i oni ne moraju čekati mjesecima kao vrtići i škole, oni koji rade preplaćene poslove, koji izvlače novce iz gradskog proračuna i koji nažalost godinama na taj način grade svoja poslovna carstva i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
88. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću Mali princ i također želim reći, ovo mi je posebno drag vrtić jer se radi na području, jer se radi o vrtiću na području gradske četvrti Maksimir kojem sam dosta blizak i sa te strane mislim da je sramota ovo, da ja moram u HS-u u gradu koji ima 10 milijardi kuna predlagati amandmane za vrtiće i škole, ali to je nažalost zagrebačka realnost. I još jednom ću vam reći, oni koji trebaju dobiti novce, oni te novce i dobivaju i to unaprijed, nekada avansima, govorim o onima koji izvode radove i koji su uredno preplaćeni za svoje poslove. Siguran sam da nitko nije čekao niti dana za situaciju izvedenu primjerice na žičari na Sljemenu. Tu nije bilo nikakvog problema. Tu se vjerojatno na kraju isplatilo ne u isti dan nego vjerojatno istu sekundu kada je račun došao. Znači neki nemaju problema sa novcem, da dobiju i da naplate se njihova usluga, neki nemaju problema da svoje radove, ako treba naplate i više nego što bi trebalo. Kada gledam kako je ta žičara skočila sa 150-200 milijuna, prvo na 350 pa na 500, pa sada tko zna koliko će završiti, vjerojatno 800, onda mi je jasno zašto nema novaca za dječje vrtiće i zašto nema novaca za škole. Zašto se škole ne mogu obnoviti? Zato što se preplaćuju usluge puno više nego što bi u biti trebalo njih plaćati i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
89. amandman zastupnika Marasa.
Također, se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, htio bih vam reći da ovaj, da se radi ovdje o adaptaciji dječjeg vrtića u Maksimiru, znači to je dječji vrtić Maksimir, također, na području gradske, Vijeća gradske četvrti Maksimir u Aleji Antuna Augustinčića. Također sam dosta dobro upoznat sa situacijom tamo. Problem koji imamo u gotovo svim vrtićima u gradu Zagrebu i tamo postoji i ja mislim da građani grada Zagreba se zbilja pitaju zbog čega više šutjeti o tome. Zbog čega ne progovoriti jasno i javlja mi se jako puno ljudi koji su zaposleni u tim objektima i jednostavno ne mogu shvatiti koji su prioriteti gradonačelnika i njegove gradske uprave. Ne mogu shvatiti da novca za političku korupciju i trgovinu ima, ne mogu shvatiti da ima novca za spomenike od 30 milijuna kuna koji će graditi firme interesno povezano sa gradonačelnikom, a nema novca da se obnove zagrebačke škole i vrtići. To ne možete nikome objasniti pa ne možete objasniti niti meni, a vjerojatno to ni svi zastupnici koji ovdje sad u sabornici to slušaju ne mogu to shvatiti. Ono što mislim da je nešto što je nedopustivo je da se mi koji se bavimo politikom u RH, bez obzira iz koje stranke dolazimo, da se ne smijemo miriti sa takvom situacijom. Nevjerojatno mi je da ljudi iz HDZ-a znaju za sve ovo što ja govorim, a da svejedno puštaju Bandiću da radi što god želi i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
90. amandman zastupnika Gorana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Zastupnik Gordan Maras.
Ista stvar, znači radi se o dječjem vrtiću Bukovac koji je isto na području Vijeća gradske četvrti, odnosno kvartu Maksimir i sa te strane mislim da također zaslužuje određene investicije, odnosno određeno ulaganje u opremu i određene stvari koje bi se mogle promijeniti u njemu. Novca, naravno nikad nije dovoljno, odnosno novca nema zato što se stvari troše na krive, novci se troše na krive stvari. Preplaćuju se usluge, zapošljavaju se klijentelistički ljudi u gradskoj upravi i gradskim tvrtkama. Troši se na nevjerojatne stvari, evo, ljudi moraju znati da primjerice, za vrijeme COVID-a, odnosno ove krize kad se nije smjelo izlaziti iz kuća da su se radile virtualne sjednice vijeća mjesnih odbora, jedan naš vijećnik u, na području Vijeća gradske četvrti Trešnjevka-sjever je upozorio da nije normalno da se dobivaju novci na odgovaranje na jedan mail. Znači članovi vijeća mjesnih odbora su dobili naknade, to je gradonačelnikova praksa i na to se troše deseci i deseci milijuna kuna godišnje, da se na temelju održane virtualne sjednice dobija naknada. S obzirom da se na te stvari troše deseci milijuna kuna svake godine, s obzirom da se na te stvari troše novci koje naši sugrađani uplaćuju kroz prirez najviši u RH, normalno da nema dovoljno novca u gradskom proračunu da bi se ostvarile osnovne potrebe za obrazovni sustav, odnosno za vrtiće u vlasništvu grada Zagreba i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
91. amandman uvaženog zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
S obzirom da se promijenilo vođenje sjednice, g. Sanader, možemo li odrediti stanku od 10 minuta? Mislim, ako se vi već mijenjate, sjedite, surfate, nemate kaj raditi, onda bi bilo korektno da i meni date stanku nakon 4 i pol sata što stoji.
Možete vi odustati od nekih amandman pa da…
Okej, onda idemo dalje. Hvala lijepo. Ne morate mi dati stanku [[Upadica: 92. amandman.]] Ne morate mi dati stanku, 91. amandman, radi se o dječjem vrtiću Vrbik u Gradu Zagrebu na području Gradske četvrti Trnje koji također je predviđeno da se u njega uloži milion kuna s obzirom da Grad Zagreb ne ispunjava one nužne preduvjete koje bi trebao ispuniti kako bi, kako bi obrazovni sustav, kako bi djeca imala najbolje moguće uvjete u svojim vrtićima i školama. Nažalost to je tako i iznos od milion kuna je 1000 odnosno 10000 puta manji nego šta gradski proračun ima novaca. Zamislite, ja ovdje predlažem milion kuna po vrtiću, 10000 puta gradski proračun ima više novca, a Grad Zagreb ne uspjeva zadovoljiti te potrebe. Pitam ja gradonačelnika Bandića, pročelnika Lovrića na šta troše novce, na šta troše novce i na koji način troše novce? To je smijurija, to je smiješno, podržava ga HDZ, na isti način vlada u velikoj većini županija zbog toga treba što prije ukinuti te županije i napraviti sve kako bi Hrvatska bila konačno normalna zemlja. Zato tražimo glasanje i o ovom amandmanu u ponedjeljak da se izjasne svi zastupnici i zastupnice. Hvala lijepo.
92. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepo. Radi o ulaganju i adaptaciji Dječjeg vrtića Vladimir Nazor. Simbolika je takva jer je Vladimir Nazor bio jedan i od prečasnika na mjestu predsjednika Hrvatskog sabora, znači predsjednik ZAVNOH-a koji je u ime narodne vlasti '45. godine došao Gradu Zagrebu prilikom oslobođenja grada i preuzeo odgovornost za na neki način RH i sa te strane njegova bista stoji u Hrvatskom saboru i na neki način je vrlo važno da djeca znaju da taj veliki hrvatski pjesnik sa Brača zaslužuje da i vrtić u koji i ona idu, ne samo on, nego prvenstveno radi djece bude u boljem stanju i da na neki način pokušamo napraviti da se tih milion kuna koje sam ovdje predložio iskoristi na najbolji mogući način. Tih milion kuna gradonačelnik Bandić spraši ovak iz svoje pričuve, vidjeli smo da je iz pričuve potrošio sav novac koji je inače namijenjen kriznim situacijama. Znači, zbog toga što je potrošio novac iz pričuve koji je namijenjen kriznim situacijama nažalost naši sugrađani nisu imali promptnu pomoć prilikom potresa, dizalice su se preplaćivale, organizacija je bila nikakva, ljudi su bili bespomoćni nažalost danima, tjednima, a sad vidimo već i mjesecima. Sa te strane ja sam siguran da svi oni koji u ovom trenutku nas slušaju znaju o čemu govorim i znaju da gradonačelnik Bandić novac koji ima na raspolaganju ne na odgovarajući način nego upravo suprotno na totalno krivi način i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
U redu. Amandman 93. nije u skladu s Poslovnikom i Zakonom o proračunu [[Upadica: Oprostite, kako mislite?]] Zato što ste tražili smanjenje 3 miliona, a ovdje ste smanjili milion [[Upadica: Aha, ok može.]] 94. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to iznijeto prije od amandman 45. do 92.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Vjeverica, također je ulaganje od milion kuna i ono što mogu ovdje istaknuti da jednostavno sam odlučio napraviti prema svima odnosno pokušati približiti ljudima koji nas sada slušaju pošto se već lagano bližimo pri kraju ovih svih zagrebačkih vrtića, a doći ćemo i do vrtića koji je meni posebno drag, uskoro, gdje su moji klinci išli, da se vidi da je situacija slična u više-manje svim vrtićima. Svi su u istim problemima, svi imaju iste muke, svagdje se teško kombinira i jednostavno to oni nisu zaslužili. Ista stvar je i sa školama, ista stvar je sa svim institucijama koje bi trebale biti prvenstveno namirene odnosno gdje bi prioriteti trebali biti ono što je najvažnije. Znači, prioritet moraju biti škole, vrtići i bolnice odnosno zdravstvene ustanove koje liječe naše starije sugrađane. Naravno bilo bi dobro da imamo još i određenih ustanova koje se godinama ne grade, primjerice umirovljenički domovi su nešto što nažalost u Hrvatskoj i pogotovo u Gradu Zagrebu se vrlo malo radi i naši stariji sugrađani su najčešće u velikim problemima. Oni su dosta i prenatrpani, a kada treba kvalitetno to raditi i voditi onda se obično kada se govori o HDZ-u i Bandiću tamo politički kadrovira i na kraju se uhljebljuju dipl.arheolozi na mjestu šefa Doma umirovljenika u Splitu. Znači, takve stvari treba konačno prestati raditi i maknuti iz hrvatske politike i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
95. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kako je to rečeno za prethodni amandman [[Upadica: Koji amandman oprostite?]]
95.
95., ovdje se radi o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Marinić isto također u iznosu od milion kuna. Pričao sam nešto maloprije o tome da nam kronično fali određenih institucija i moram ovdje zahvaliti se svim ljudima koji su zaposleni u sustavu i obrazovanja u Gradu Zagrebu, predškolskog obrazovanja u Gradu Zagrebu, u sustavu socijalne skrbi u Gradu Zagrebu, u ustanovama Grada Zagreba koje se brinu o našim starijim sugrađanima znači umirovljeničkim domovima, u bolnicama zbog toga što bez tih ljudi koji nadoknađuju nerijetko i sami nedostatak sredstava ne bi bilo ništa. Sa te strane ljudi moraju biti svjesni da dugujemo kao građani ovog grada zahvalnost ljudima koji naporno rade u vrlo teškim uvjetima, koji se žrtvuju za nas i koji na neki način zajedno sa nama, primjerice kada govorim o predškolskom obrazovanju ili školskom obrazovanju zajedno odgajaju našu djecu. To nije jednostavan posao, rade u užasno teškim uvjetima i oni sami su u velikoj neizvjesnosti šta će i kako biti jer ne znaju ni sami, nisu sigurni da li njihov osnivač u ovom slučaju Grad Zagreb stoji iza njih, kada će biti obnovljeni objekti, prolaze šokove i traume zajedno sa nama roditeljima i djecom koji su u tim školama. Znači, sa te strane da nema tih ljudi vjerujte mi ovi problemi bi bili izraženi još 10 puta više. I sa te strane može biti sram gradonačelnika Bandića i Lovrića u šta je pretvorio Grad Zagreb i u šta je pretvorio naš obrazovni sustav. I zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
96. amandman Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Izvolite.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Vedri dani, inače svi ovi vrtići imaju nekoliko, nekoliko objekata to je dosta često na više lokacija, ovo su sad već vrtići koji se nalaze na području koje je pogođeno potresom. Mnogi od njih su u problemu, mnogi od njih su oštećeni objekti. Sramotno je da Grad Zagreb u ovom trenutku nema niti jedne jedine kune osigurane za obnovu tih objekata. Znači, Grad Zagreb je vlasnik tih objekata, Grad Zagreb mora obnoviti te objekte, to mora biti prioritet, to mora biti nešto u šta se već krenulo. Nažalost Grad Zagreb nije napravio ništa, Grad Zagreb i o tom ću posebno voditi računa i jedva čekam gradsku skupštinu koja je navodno 9.6. nadam se da neće biti opet virtualna gradska skupština da HDZ opet pokriva Bandića na način na koji ga je to pokrito sada na ovoj sjednici, da vidimo koliko će se novca u rebalansu predvidjeti za obnovu u potresu oštećenih objekata. Među njima i vrtića, među njima i škola, da ne govorim o domovima zdravlja, umirovljeničkim domovima ili ustanovama koje su u vlasništvu grada, tu sad već dolazimo i do kazališta i do muzeja i do svih onih ustanova koje grad ima u svom vlasništvu. Praktično je tužno gledati recimo Kazalište Gavellu ili Kazalište Komediju, institucije ovog grada gdje jednostavno ne znaš kada i kako će biti obnavljane i kada će ponovo biti otvorene. Takva situacija je nažalost i sa vrtićima u vlasništvu Grada Zagreba i zato moram predlagati ove amandmane i zato predlažem ovaj amandman i tražim o njemu da se u ponedjeljak zastupnici izjasne. Hvala vam lijepo.
Amandman 97. zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Ovaj radi se o amandmanu za opremanje i adaptaciju Dječjeg vrtića Različak. Znači radi se o vrtiću na području Gradske četvrti Donji grad, vrtiću koji je jako dobro poznat s obzirom da su moja djeca išla u njega, koji je jako oštećen u potresu koji se dogodio 22.3. u 6 sati i 24 minute, koji je zaslužio da već imamo jasan plan na koji način će se obnavljati, obnoviti, kad će djeca opet moći krenuti, da li će netko početi raditi na njemu ili neće. U ovom trenutku nema nikakvih odgovora, niti ima odgovora koliko će se novca i na koji način uložiti u taj vrtić i da li ćemo ovaj omogućiti djeci da u što skorijem roku krenu ponovo u objekt na koji su navikla, a naravno zaposlenima koji tamo rade da rade u objektu u kojem su radili do sada. Znači, odgovora na ta pitanja nemamo, Grad Zagreb kao da ne vodi brigu o tome odnosno sa te strane bilo bi dobro da se već na skupštini 9.6. pošalju neki odgovori. Kako nema tih odgovora i kako sumnjam da će ih i biti nemam druge nego u Hrvatskom saboru ovaj predložiti ovaj amandman i pokušati bar osigurati minimalna sredstva kako bi što prije stavili u funkciju, što prije stavili u funkciju ovaj objekt odnosno objekte koji su oštećeni u potresu i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Amandman 98. zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Krijesnice i mislim da je to također jedan od objekata koje je potrebno dodatno, dodatno investirati pogotovo jer se radi o objektu koji je u potresu bio u dijelu grada koji je dosta pogođen potresom, radi se o Krajiškoj ulici u Gradskoj četvrti Donji grad. Naravno tu je više stradala škola, ali o njoj ću malo kasnije govoriti Osnovna škola Frankopana koja je doživjela zbilja velika oštećenja, ima crvenu naljepnicu i sa te strane mislim da će se za nju trebati puno više sredstava odvojiti od ovih milion kuna koliko sam predvidio za Dječji vrtić Krijesnica. Sa te strane bilo bi dobro umjesto da pročelnik Lovrić i gradonačelnik Bandić se bave samnom i prozivaju mene kada upozoravam na ove probleme da se počnu baviti problemima koji se nalaze u resoru predškolskog odgoja i školskog odgoja u gradu Zagrebu i da konačno počnu izvršavati svoje obveze u rokovima koji jesu i koji bi trebali biti, a to je da se računi plaćaju odmah, da se podignu iznosi koji su predviđeno po učenicima i djeci koja su u dječjim vrtićima i da na kraju napravimo sve što bi bilo u našoj moći da naša djeca budu sigurna, pogotovo za vrijeme ove krize i potresa koji je pogodio grad Zagreb i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 99. zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Izvor koji se nalaze u Gjure Deželića, znači to je također, Ulica u Donjem Gradu gdje također, je potrebno izdvojiti određena sredstva kako bi se vrtić opremio, odnosno kako bi situaciju u vrtiću bila bolja. Evo, sad uskoro krećemo nakon još 2 amandmana, ovo su sve inače, hvala vam lijepo. Ovo su sve inače amandmani koji su vezani za vrtiće u Donjem Gradu i sa te strane ta oštećenja, odnosno od pogotovo od vrtića koja su u starijim zgradama su nešto izraženija i zahtijevaju bržu adaptaciju odnosno brže investiranje. Nadam se da će zastupnici prilikom glasanja o ovim amandmanima uzeti u obzir to odnosno da će omogućiti da se što prije, i ovi neki vrtići koji su oštećeni u samom potresu, stave u funkciju. Ja da sam u poziciji u gradu Zagrebu na mjestu Milana Bandića, već u startu bih objasnio ljudima kad će i što će biti obnavljano i ne bih ljude stavljao u neizvjesnost. Primjerice, ljudi danas u gradu Zagrebu uopće nemaju pojma gdje će im djeca ići u školu u 9. mj., ne znaju kad će im objekti biti obnovljeni i da li će biti uopće obnovljeni, na koji način će biti obnovljeni, znači ima toliko nepoznanica i toliko stvari bi trebalo znati i toliko bi se stvari trebalo voditi računa, nažalost gradska uprava uopće ne vodi računa o tome i zbog toga i jesan predložio ovoliko amandmana i zbog toga predlažem i ovaj amandman i tražim da se izjasne zastupnici u ponedjeljak o njemu jer mislim da bi to trebalo napraviti kako bi imali što kvalitetniji proračun. Hvala lijepo.
100. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Zastupnik Maras, izvolite.
Ovo je 100. jubilarni. Hoćemo sad napraviti malu pauzu? Evo, prošlo je sad već blizu 5 sati. G. potpredsjedniče. Možemo malu pauzu?
Odustajete, odustajete?
Ne, ne, ne odustajem. Samo vas molim nakon 100 amandmana da napravimo pauzu jer 5 sati…
Pa jedino ako ćete odustati od nekih da se…
Dobro, onda neću odustati, onda idemo dalje. Okej, ovdje se radi o dječjem vrtiću Budućnost također, na području Donjeg Grada u Haulikovoj ulici, e ovaj je vrtić specifičan po tome što sam ja išao u njega. Znači vrtić koji sam napustio prije 40 godina i vjerujte mi, gotovo sam siguran da u njega od tada nije ništa pretjerano puno ulagano. Inače, o pardon, ne, ne, moj je Mihanovićeva. Ovo je vrtić do. Ali, okej, Haulikova je, Haulikova i Mihanovićeva, ja sam išao u Mihanovićevu, ali isti je objekt, znači isti je vrtić, vrtić se zove Budućnost, ne. Znači moj je bio u Mihanovićevu, a drugi objekt je u Haulikovoj. Ali, hoću reći, prije 40 godina kad sam otišao od tamo uvjeren sam da u njega ništa posebno nije uloženo i na neki način, evo, simbolički je on predzadnji vrtić za koji sam predložio amandman, još imamo vrtić Iskrica i nakon toga ćemo preći na oštećene objekte u gradu Zagrebu i želim da svi građani čuju koliko je objekata i koliko treba novaca da bi se ti objekti obnovili i da te novce treba što prije predvidjeti u proračunu kako bi imali mogućnost da krenemo u tu obnovu. S obzirom da nema zakona, s obzirom da u proračunu tih novaca nema, sumnjam da će se to i desiti, zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
101. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Isto tako se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Hvala lijepo, evo nakon 5 sati rasprave, odnosno obrazlaganja amandmana, došli smo i do zadnjeg vrtića za kojeg sam predložio amandman. Radi se o vrtiću Iskrica koji se nalazi također, i potrebno je uložiti u njega određene novce tako da s te strane na kraju kad govorimo o vrtićima, želim iskoristiti priliku i reći svim roditeljima u gradu Zagrebu da ova situacija koju imaju u vrtićima nije onakva kakvu bi trebali imati i da jednostavno ne trebamo pristati kao roditelji na situaciju koja se odbija u zagrebačkim vrtićima i da imamo razumijevanje prema zaposlenima tamo jer oni nisu krivi. Krivi i odgovorni su isključivo oni koji upravljaju tim novcem, koji mi uplaćujemo u gradski proračun i koji upravljaju u ime građana sa objektima u predškolskom odgoju. Krivi su gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić. Naši partneri su u biti naše tete i odgajatelji u vrtićima, zajedno održavamo neku razinu u tim objektima, opreme i svega onoga što tamo djeca trebaju imati i još jednom im se želim zahvatiti na svemu, a obećajem svima da ćemo napraviti sve kako bi se situacija što prije u tome promijenila, kako bi to napravili preduvjet je da promijenimo HDZ i Bandića. Znači to, bez toga ne ide. To je preduvjet kako bi u Zagrebu krenuli naprijed jer su nas HDZ i Bandić zacementirali, Plenković i Bandić su nas zacementirali i oni su nam uteg oko noge da bi grad počeo normalno funkcionirati. Hvala lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
102. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Uz pripremu odnosno izradu zakonodavnog okvira u cilju sustava obnove nakon potresa, Vlada RH je u završnim aktivnostima oko pokretanja postupka za sklapanje Ugovora o zajmu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta Projekt obnove nakon potresa i jačanje odgovora na COVID-19 u RH kojim bi se osigurale hitne investicije odnosno intervencije za obnovu i rekonstrukciju obrazovnih i zdravstvenih institucija u iznosu od 200 milijuna eura. Pored toga, u završnoj fazi su i postupci u svezi prijave za fond solidarnosti prema EU u kojeg se također, očekuju znatna sredstva. Trenutno se izrađuje i dokument Brza procjena štete i potpora koji će biti podloga za povlačenje sredstava i svih drugih dostupnih izvora, odnosno Fonda solidarnosti EU, međunarodnih kreditora te donacijskih konferencija.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Sada bih vas zamolio, evo, ja sam malo sjeo, zamolio bih vas i zbog državnog tajnika da mu omogućite da, ni njemu vjerojatno nije lako, čovjek stoji isto ovdje 5 sati, tako da, dajte pauzu čovjeku makar da malo protegne noge ili da sjedne, da se odmori, ovo zbiljan nije više humano na koji način radimo. Je li možete? Ako nećete zbog mene, možete li makar zbog njega to napraviti?
A nije tražio čovjek.
Nije tražio? Je li mora tražiti? Mislim, to nije smiješno, ja vas sad ozbiljno pitam.
Imate obrazlaganje amandmana?
Pa čovjek 5 minuta, 5 sati stoji već ovdje. Pa dajte, dajte malo pokažite solidarnosti i suosjećanja.
Pa dajte vi pokažite malo solidarnosti, povucite ove amandmane pa ... [[Govornik se ne razumije.]] riješite problema.
Ali ovo je stvarno, ovo je stvarno nečuveno. Ja vam se ispričavam g. državni tajniče. To nije u mojoj moći, ali pogledajte koliko je tu bešćutnosti i nesolidarnosti da na ovaj način potpredsjednik Sabora ponižava i vas i mene i ne da 10 minuta nakon 5 sati da se odmorimo. Znači nikada sjednica ne traje ovako u komadu, a pogotovo kada 2 čovjeka de facto stoje 5 sati i govore jedan drugome i obrazlažu, ovo se nikad nije desilo, znači ovo je nešto što je još neviđeno i nevjerojatno mi je, doduše, vjerojatno mi je s obzirom da se radi o ljudima koji uopće nemaju ni mrvicu suosjećanja da naprave ovako nešto. Znači 102. amandman se radi o obnovi i uređenju Pravnog fakulteta u Zagrebu, vidjeli smo svi koliko je stradao u potresu. Država uopće ne vodi računa o tom objektu, nismo čuli niti znamo na koji način će se obnavljati i zato predlažem u amandmanu da se on planira i da se krene u obnovu, hvala vam lijepo i želim glasanje o tome.
Hvala. 104. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kako je to rečeno za prethodni amandman.
Gordan Maras, izvolite.
Ovako. Znači ovdje se također radi, radi se o Medicinskom fakultetu u Zagrebu koji je također, stradao, vidjeli smo svi slike sa Šalate. Nakon nekoliko dana nakon potresa, ja mislim da je taj fakultet jedan od, ja bih rekao najboljih u gradu Zagrebu, ne samo po kvaliteti nego i po tome koliko nam je sada potreban. Znači u ovoj situaciji, vidimo i sami koliko je bitno da imamo kvalitetne doktore, koliko je bitno da imamo kvalitetne epidemiologe i sa te strane ja mislim da bi trebalo biti svima to jasno u RH i zato me čudi i nije mi jasno kako to da država još uvijek nije poslala poruku uopće da će i kada krenuti u obnovu tog fakulteta. Znači zbog čega već nisu planirani novci, zbog čega se to ne vidi, zbog čega ministar zdravlja koji svaki dan u 2 sata statistički čita koliko je oboljelih, koliko je ozdravili i koliko je nažalost preminulo. Ne kaže jedan dan na toj press konferenciji kada će se Medicinski fakultet obnoviti, kada će i koliko novca u njega uložiti, kada će se ulagati u okolne bolnice oko tog fakulteta na Šalati kojih ima puno, kada će se obnoviti Petrova ulica gdje su naše rodilje, kada će se obnoviti Trauma u Draškovićevoj, kada će se obnoviti svi oni objekti koji su stradali u potresu. To nas zanima. Znači ne zanima nas sada da nam čovjek čita podatke svaki dan i da nam nakon 50 ili 60 dana već ti podaci više-manje izgledaju jednoznačno svaki dan. Znači sada nas zanima kada će život konačno postati normalan i sa te strane, to su odgovori koje očekujemo od ministra zdravstva i to su odgovori koje očekujemo od države i onih koji u državi odlučuju. Kako nema obnove i kako nema planiranog novca u proračunu za obnovu Medicinskog fakulteta, ja sam predložio i tražim o tome glasanje u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Hvala. 105. amandman zastupnika Gordana Marasa [[Upadica: 104.]] 105 [[Upadica: Ne, ne, 104. ovo je, da. Vidite kako je teško g. potpredsjedniče. Nakon 20 amandmana ste se zabunili, a ja sam već na 100 i nešto i stojim ovdje i pričam.]] Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Dakle, amandman se odnosi na 5. gimnaziju kao i prethodni amandman se ne prihvaća iz razloga koji su rečeni vezano uz elaboriranje za amandman 102., odnosno prethodni amandman.
Izvolite.
Hvala lijepo. Radi se o 5. gimnaziji u gradu Zagrebu u Klaićevoj ulici koja je također, stradala u potresu. Tamo sam proveo dosta vremena kao srednjoškolac. Doduše, nisam išao u tu školu nego u 10. gimnaziju, ali sam u 5. provodio dosta vremena iz jednog prozaičnog razloga jer je imala dobru kantinu. A sada je ta škola nažalost stradala dosta i od grada nema odgovora kada i kako biti obnavljana. S obzirom da se radi o jednoj od najstarijih srednjih škola u gradu Zagrebu, jednoj od najkvalitetnijih gimnazija u gradu Zagrebu, pitanje koje je po meni opravdano kada i na koji način će grad krenuti u obnovu tog objekta. Zato mislim da bi bilo potrebno investirati odnosno uložiti određeni novac sa Državnog proračuna jer evidentno je da Grad Zagreb nema novca, da je gradonačelnik Bandić i HDZ da su potrošili sav novac koji Zagrepčani imaju i da bi sad pokušali zaduživanjima napraviti još dugova Gradu Zagrebu, izdati obveznice ne znam na koliko godina i na taj način financirati svoje financijske eskapade koje gledamo svaki dan. Mislim da bi se u Državnom proračunu trebalo ulagati u ovaj objekt ili u ove objekte koji su stradali u potresu, sad će ih biti još nekolicina. I mislim da to učenici, roditelji i svi oni koji su povezani sa školama u Gradu Zagrebu zaslužuju. S obzirom da tog novca u proračunu nema, s obzirom da nije planiran ni u gradu, ni u državi ja mislim da ovim amandmanom to moramo osigurati i tražim ovdje od zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru da to napravimo jer je to jedino ispravno. Hvala vam lijepo i u ponedjeljak tražim glasanje i o ovom amandmanu.
105. amandman Gordana Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kako je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite, zastupnik Maras.
Radi se obnovi i uređuje, uređenju škole za medicinske sestre u Gradu Zagrebu koja je također stradala u potresu čini mi se da je označena žutom naljepnicom i da je potrebno napraviti određena ulaganja, kako bi što prije stvari vratili u normalu. Priča je slična kao i u ostalim amandmanima, novca u gradskom proračunu nema, gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić zabavljeni svojim pravnim problemima vjerojatno ne brinu previše o obrazovnom sustavu, pravosudnim problemima prvenstveno. S druge strane i one novce koje bi trebali davati u redovito, tehničko održavanje škola ne daju na vrijeme, kasne, ravnatelji se snalaze na sve moguće načine. Nažalost takva situacija u Zagrebu nije od jučer, a vjerojatno neće ni tako brzo završiti, zato mislim da bi trebali u proračunu predložiti ovaj amandman kako bi pomogli da se stvari što prije vrate u normalu. A nažalost vidim da ista stvar koju vidim na razini Grada Zagreba, a to je da HDZ obim rukama podržava gradonačelnika Bandića i sa njim dijeli netransparentnu vlast vidim to i ovdje, znači vidim da neće biti glasanja za ove amandmane, vidim da nije prihvaćen ni jedan, vidim da je dogovor oko toga da se ide što prije na izbore postignuti i sa Bandić jer vjerojatno ima kontra uslugu da će se podržati rebalans proračuna u gradskoj skupštini. Sve to govori jedno ono što sam rekao na početku. Glas za HDZ je glas za Bandića i glas za Bandića je glas za HDZ. Ukoliko želite bilo kakvu promjenu u Zagrebu nemojte glasati za HDZ i Bandića. I tražim glasanje o ovom amandmanu.
106. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite zastupnik Maras.
Ovdje se radi u 106. amandmanu o obnovi i uređenju Zdravstvenog učilišta u Zagrebu također oštećenog u potresu i sa te strane naravno da je potrebno planirati novac koji nije planiran niti za jedan jedini objekt. U Zagrebu ima 25 objekata označenih žutom i označenih crvenom naljepnicom. Niti jedan jedini objekt financijska sredstva nisu planirana, niti osigurana. Sa druge strane ono što ovaj, ono šta moram reći da ove priče koje ovdje slušamo od predstavnika Vlade koji govori da će, da će se ne znam kako sredstva naći, da će se osigurati europskim sredstvima, europskim fondovima, gledajte toga nema niti u tragovima još. I umjesto da država pokaže šta joj je bitno, umjesto da država krene prva, da kaže evo dat ćemo za ovu školu milion, dat ćemo za onu ustanovu 5 miliona, dat ćemo za bolnicu Petrovu 10 miliona, ostavili su to građanima da rade. Ljudi koji su u Udruzi Palčić su skupili 5 miliona kuna. To vam pokazuje koliko je ova država disfunkcionalna, koliko je ova vlast disfunkcionalna, koliko su građani okrenuti sami sebi. To je nešto što jednostavno ne možemo prihvatiti i s čime nismo zadovoljni i ako treba o tome govoriti, do kad treba govoriti, do kraja, do iznemoglosti. Znači ne smijemo odustajati i ne smijemo se miriti sa tom situacijom. Ti ljudi nisu tu radi sebe, mislim na Bandića, HDZ i Plenkovića, oni su tu radi vas i zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
107. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Oprostite zaboravio sam točno obrazloženje, možete mi ga pročitati?
Može naravno. Dakle, Vlada RH u završnim, osim izrade zakonodavnog okvira da se stvori ovaj zakonski okvir za sustavno djelovanje na obnovi nakon potresa, Vlada RH je u završnim aktivnostima oko pokretanja postupka za sklapanje ugovora RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta pod nazivom „Projekt obnove nakon potresa i jačanja odgovora na Covid-19 u RH“ kojim bi se osigurale hitne intervencije za obnovu i rekonstrukciju obrazovnih i zdravstvenih institucija u iznosu od 200 milijuna EUR-a. Pored toga u završnoj fazi je i nekoliko drugih projekata uz prijavu za Fond solidarnosti što sam vam spomenuo, brza procjena šteta, Fond solidarnosti međunarodne kreditne institucije i donatorske konferencije. Evo, ukratko.
Hvala lijepo. Znači ovdje se radi o obnovi i uređenu XVIII. gimnazije u Zagrebu i moram reći da sve više i više ljudi mi se javlja putem društvenih mreža i traže da prokomentiram i neke stvari da se vidi koliko država i grad ne funkcioniraju u pitanju potresa. Znači grad je u ovom trenutku blokiran to možete svi vi svjedočiti koji dolazite do Markovog trga, prođete samo kroz centar grada, ali nije to samo u centru grada. Znači ljudi mi govore zbog čega se primjerice na Savici ili Zapruđu ne kosi trava. Znači ljudi jednostavno vide da grad svakodnevno ne funkcionira, na sve strane su problemi. Ili pitanje koje se sada postavlja. Svi se sjećamo katastrofe u Gunji, država ako nije sada mogla donijeti zakon u 58 dana, a kako je tada donijeti zakon i osigurati građanima da znaju da su sigurni. Zbog čega, ajmo to tako postavi, zbog čega u ovoj situaciji ogromne elementarne nepogode u Zagrebu u 58 dana nije moguće bilo donijeti zakon, a tada smo kada je bila velika poplava u Gunji donijeli zakon u kratkom roku i krenuli u obnovu. Zbog čega Zagrepčani i Zagrepčanke su građani drugog reda? Zbog čega ih HDZ tako doživljava? Zbog čega je to tako? Može li mi netko odgovoriti. Zbog čega nije moguće stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki i zbog čega nije moguće donijeti taj zakon? I s druge strane pitanje tko će refundirati novac građanima koji je već sada investiran 100-tine tisuća kuna u dimnjake i prvotnu obnovu koja se počela raditi u Gradu Zagrebu jer ljudi ne mogu čekati, ne mogu čekati da se država pokrene. Tražim i glasanje o ovom amandmanu.
108. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to rečeno za prethodni.
Izvolite, zastupnik.
Hvala vam lijepa. Recite.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o obnovi i uređenju škola za klasični balet u Gradu Zagrebu također stradale u potresu i ono šta ovdje moram istaknuti da je situacija za Zagrepčane i Zagrepčanke ponižavajuća oko obnove nakon potresa. Znači HDZ je ponizio Grad Zagreb i ponizio Zagrepčanke i Zagrepčane i to vam Zagreb kolegice i kolege neće oprostiti. Vidjet ćete to na izborima. Napravili ste takvu pljusku građanima Grada Zagreba rekli ste im da nisu bitni, da Zagreb nije bitan, da naše škole, da bolnice u kojima se liječe građani iz cijele Hrvatske, znači to je mjesto na kojem se liječe građani iz cijele Hrvatske, koje na neki način treba biti centar zdravlja u RH, vi niste napravili ništa, nema nikakvog signala. Dali ste 100 miliona kuna u proračunu od 140 milijardi kuna rashoda. 100 miliona kuna ste našli, svaka čast, u proračunu. I to bi Zagrepčani i Zagrepčanke trebali reći da je dovoljno. Državni tajnik mi ovdje objašnjava da će biti donatorske konferencije da će se tražiti novac iz EU. Ej, ja vas pitam šta ste dali sada? Dali ste 100 miliona kuna od 140 milijardi. Pa više ste dali za ne znam što, šta je HDZ-u bilo potrebno nego što ste dali za katastrofu koja se desila Gradu Zagrebu. Ponizili ste Grad Zagreb i Zagrepčanke i Zagrepčane. Hvala lijepo i tražim glasanje i o ovom amandmanu.
109. amandman zastupnik Maras.
Amandan se ne prihvaća iz istog razloga kao što je već to rečeno.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na obnovu i uređenje Škole primijenjene umjetnosti i dizajna, na Trgu maršala Tita u Gradu Zagrebu nedaleko od HNK, koja je škola jedna od poznatijih i kultnijih u Gradu Zagrebu, nažalost isto teško stradala u potresu 22.3. ove godine koje nećemo, nitko tko je u Zagrebu bio niti to osjetio, nećemo to dugo zaboraviti. Znači i vrijeme 6,24 ujutro i datum 22.3., a nećemo bogami zaboraviti niti to kako se odnosi gradonačelnik Bandić i HDZ prema nama koji živimo u Zagrebu i koliko traje da se vrati normalna situacija u Zagreb i koliko traje da građani Grada Zagreba dobiju ikakvu pomoć i poruku, ništa od toga nećemo zaboraviti. Ne znam čemu se nadate na ovim izborima u Gradu Zagrebu. Mislite da će građani stati iza vas nakon što ste im dali pljusku na način da niste donijeli zakon, niste donijeli kvalitetan ni prijedlog koji bi mogli raspraviti, evo danas isforsirano nakon određenog perioda stavljen u proceduru kako bi se moglo o njemu raspravljati Zakon o obnovi, vjerojatno taj zakon neće nikada vidjeti svjetlo dana odnosno neće ući u Hrvatski sabor i nećemo ga takvog usvajati. Znači ovo što ste danas napravili je također sramota. Dali ste samo radi sebe taj zakon u kakvu takvu javnu raspravu da bi mogli reći da ste nešto napravili, a napravili niste dame i gospodo HDZ-ovci ništa i to vam Zagrepčani oprostiti neće i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
110. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća uz razloge koje smo prije spomenuli.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Evo nakon 5 i pol sati i dalje nemamo pravo na pauzu, ni ja, ni državni tajnik, gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče? Ne znam jeste čuli što vam govorim.
Imate pravo odustati, uvijek.
Ja ne odustajem, po tom sam poznat, ali ne znam da li ima li malo suosjećanja i normalnosti da nam date nakon 5 i po sati stajanja i pričanja da napravimo pauzu. Nemamo pravo na pauzu? Gospodine potpredsjedniče? Pa pitao sam imamo li pravo na pauzu?
Predlažem vam da odustanete od amandmana da možemo svi ić dalje.
Dobro, idemo dalje. Znači 110., 110. amandman se odnosi na obnovu i uređenje hotelijersko turističke škole koja se nalazi u Frankopanskoj ulici u Gradu Zagrebu gdje, gdje treba također uložiti značajna sredstva s obzirom da je zgrada jako stradala. Nalazi se u neposrednoj blizini i kazališta „Gavella“, kultnog zagrebačkog kazališta i ja mislim da bi bilo normalno da je u ovom trenutku već Grad Zagreb planirao određena sredstva i krenuo u obnovu i te škole i, i, i kazališta „Gavalla“, nažalost nije se desilo niti jedno, niti drugo i sa te strane ja moram predložiti ovaj amandman i apelirati na sve zastupnike u HS da se njega u ponedjeljak izglasa jer očito je da Grad Zagreb to neće moći napraviti i na način na koji bi pomogli ovako Gradu Zagrebu to bi bilo lakše, a HDZ bi bar djelomično oprao svoju nečistu savjest na način da, koju podržava gradonačelnika Bandića. Znači, bar bi se malo oprali od podrške Bandiću kada bi prihvatili ovaj amandman. Hvala lijepo i tražim glasovanje.
111. amandman, zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što je to spomenuto za prethodni.
Ovdje se radi o obnovi i uređenju učeničkog doma „Brune Bušića“ u Gradu Zagrebu koji je također stradao u potresu. Situacija je kao što sam maloprije rekao da Grad Zagreb uopće nije planirao nikakva sredstva vezano za obnovu od potresa, država je planirala 100 milijuna kuna od 42 milijarde potencijalne štete i toliko je, evo toliko je HDZ stao iza građana Grada Zagreb, nula zarez odnosno 25 promila ili 2,5 promila, sad je već prošlo puno vremena, pa mi je teško, pa mi je teško ovaj izračunati iz glave, ali zanemariva podrška, zanemariva, to uopće nije podrška, to je poniženje. Ponizili ste Grad Zagreb. Grad Zagreb nikad nije bio grad koji je molio i grad koji je pred bilo kim klečao, ali ovu stvar HDZ-u Grad Zagreb neće zaboraviti. Imali ste novce i imate novce da date za piar agenciju koju koristi ministar Beroš kako bi radio svoju sliku, za to se ima novaca, to nije nikakav problem platiti. Kolko Grmoja je Beroš dao za agenciju?
Ne znam.
Pogledaj na, na, na, na portalima. Za to se, za to se novaca ima, to nije problem plaćati da budemo uvjereni u nepogrešivost čovjeka koji nam govori svaki dan kolko je bilo zaraženih, kolko se izlječilo. Nažalost, za sve ono šta treba novaca nema i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
112. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Kao i prethodni … [[Govornik se ne razumije]] sličan. Prema tome, ne prihvaća se iz istih razloga.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovo je škola koja se zove OŠ „Miroslav Krleža“ u Gradu Zagrebu, najstarija škola u Gradu Zagrebu, 190.g. je proslavila prošli petak, prije tjedan dana, 190.g. je škola proslavila. Ponosan sam na tu školu i bio bi ponosan na, na grad i na državu da su došli i pogledali, bilo ko od njih, mislim od ovih koji su odgovorni, premijer Plenković ili gradonačelnik Bandić, mada teško mogu bit ponosan na njih, ali ajde djelomično bi im neke stvari oprostio da su došli i pogledali šta je sa tom školom. U katedralu se išlo, Bozaniću se obećavalo pomoć, okej, neka se obnovi, nemam ništa protiv, ali prioritet moraju biti škole. Ne smije biti obnovljena, ne smije biti neobnovljena OŠ „Miroslav Krleža“, najstarija škola u Gradu Zagrebu. Zašto Bandić nije tamo došo pogledat školu? Zašto nije pogledao te učionice i strop koji se skoro srušio? Kako je ulagao novac u tu školu, sva sreća da nije bio ponedjeljak ili utorak možda bi koje dijete stradalo. Toliko o sigurnosti u našim školama u Gradu Zagrebu i toliko o 10 milijardi kuna i ulaganju u infrastrukturu u Gradu Zagrebu obrazovnu, da se roditelji moraju bojati da će dijete biti u školi kada bude potres ili ne bude. Sram ih može biti i tražimo da sve te škole budu obnovljene strukturno tako da budu sigurne od potresa, sve škole koje su oštećene i sve škole koje su u donjem gradu starijeg, starije gradnje, zato tražim i glasanje o ovom amandmanu da se osigura „Miroslavu Krleži“ 10 milijuna kuna kako bi škola što prije krenula sa radom i normalnim životom. Hvala vam lijepo.
113. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što je to rečeno i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se, ovdje se radi o projektu koji tražim da se uvede u Ministarstvo znanosti i obrazovanja kao nova pozicija. To je uređenje i obnova OŠ „A.G. Matoš“, također u 10 milijuna, od 10 milijuna kuna i da pokušamo pokazati da svi objekti koji su stradali u Gradu Zagrebu moraju biti obnovljeni na takav način da su naša djeca kada krenu ponovo u školu sigurna tamo. Ne želim uopće razmišljati o tome da se desi i razorniji potres od ovoga koji se desio, da naša djeca budu u školi, želim da budu sigurna i da smanjimo koliko god je moguće rizik od neke situacije koja bi mogla dovesti do, do ozljede ili narušenog zdravlja bilo kojeg djeteta u tim školama. U škole u Gradu Zagrebu se nije ulagalo godinama, a i ono šta se ulagalo, vidjet ćete po gornjogradskoj gimnaziji koja je također dobila crvenu oznaku, ha ulagalo se prije 10-tak godina i to ne malo, u krov, u strukturu i šta se napravilo? Ništa. Opet se to srušilo i na kraju krajeva škola nije u mogućnosti raditi. Zato šta oni koji rade ne razmišljaju o učenicima, ne razmišljaju o školi nego razmišljaju kako da njihovi pajde i interesne skupine dobe posao i što više novca zarade, to je njihov interes, to je interes HDZ-a i Bandića i zato nema prekida između HDZ-a i Bandića u Gradu Zagrebu, prelijepo im je, predobro uzimaju novac iz gradskog proračuna i zajedno na taj način ordiniraju. Zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 114. zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Prihvaća se?
Ne prihvaća se.
A ne prihvaća se.
A mogu ja i obrazložiti.
Ajde molim vas.
Dakle, sve ovo što navodite i što sam ja spomenuo još bi samo dodao kad, sviđa mi se ovo što ste rekli za, za škole da treba ih obnavljat na način da sutra budu statički snažni, a to ne znači preko noći, nažalost.
Je, slažem se s vama, to nije preko noći, ali, ali sredstva treba izdvojiti kako bi se uopće poslala poruka građanima da se, da se kreće u neku obnovu jer nema poruke niti za jedan od ovih 25 objekata, građani nemaju sigurnosti. A da ne govorim o stotinama i tisuća stanova u Gradu Zagrebu i desecima, desecima tisuća naših sugrađana koji u ovom trenutku nisu u svojim stanovima, koji su van svojih stanova, koji čekaju kako bi se vratili, kako bi započeli sa bilo kakvom obnovom, koji su već uložili stotine milijuna svojih kuna, dok grad i država nisu uložili još ništa, nula su uložili. Od 140 milijardi koje ima država i od 10 milijardi koje ima Grad Zagreb, nula su uložili i ne samo da nisu uložili i da su građani morali ulagati svoje novce koje su imali kod upravitelja zgrada, nego ni taj upravitelj zgrada, javno poduzeće, komunalno poduzeće GSKG Zagreb koje upravlja sa 70% zgrada u Gradu Zagrebu nije bilo kapacitirano da organizira obnovu, da organizira dizalice, da grad ne bude već 2 mjeseca zatvoren praktično. Jedna te ista dizalica se šeće po gradu i 3 puta se ista cesta zatvara. Ne organizacija najveća moguća. I zato tražim da se ljudima pošalje poruka sigurnosti, da se ljudima kaže da će kroz ovaj amandman nešto biti obnovljeno, ali HDZ ništa ne usvaja, HDZ nije u stanju pokazati građanima da je minimalno uz njih, HDZ ne da je minimalno, nego je maksimalno uz Bandića, to je njegov pulen i bez Bandića nema ni HDZ-a, kao ni obrnuto, nema Bandića bez HDZ-a. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
115. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to spomenuto i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Pošto sam u prethodnom amandmanu zaboravio spomenuti, ovdje se radi, u ovom amandmanu o OŠ „Jordanovac“, a u prethodnom amandmanu sam govorio o OŠ „Vugrovec-Kašina“ koja je stradala dosta u potresu također i ovdje moram istaknuti još jednom prije nego šta završimo sa amandmanima jer se približavamo kraju, da posebno imam empatiju i suosjećanje sa ljudima koji su, koji su u rubnim dijelovima grada. Znači, ne samo da su van kuća nego jednostavno u ovom trenutku ne znaju isto kao i ovi iz centra, al se o njima puno manje govori i puno manje su, nažalost, medijski interesantni jer centar grada je uvijek interesantniji, ne znam kada će se vratiti i na koji način će se vratiti u svoje domove. Gradonačelnik Bandić i premijer Plenković su svega jednom obišli ruralne dijelove grada, Markuševac, Markuševec, Dankovec, Kašinu, znači one koji su jako pogođeni potresom. Nakon tog jednog obilaska to je bilo to. Valjda su reda radi tamo otišli. I da nije, da nije uopće bilo potrebe da se ljudima tamo kaže još jedna poruka da će se stati iza njih i da će se pokušat napravit šta god se može kako bi se što prije život njihov normaliziro jer ljudi su doslovce preko noći ostali bez ičega. I nevjerojatno mi je to, ta bezosjećajnost koju ova vlast pokazuje prema svojim građanima, a koju Grad Zagreb pokazuje prema svojim sugrađanima. I zato tražim da se i ovaj amandman u ponedjeljak izglasa odnosno da zastupnici ga podrže.
116. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Hvala lijepo. U ovom amandmanu se radi o OŠ „Ivana Filipovića“ u Zagrebu gdje također predviđam ulaganje od 10 milijuna kuna, također ne samo u obnovu oštećenja nego i u dodatne stvari koje treba u tim svim školama napraviti. Rekao sam sad prije nekoliko amandmana kako se to radi u Gradu Zagrebu. Znači, imate školu i imate razrede i onda umjesto da se škola preko ljeta obnovi sva, recimo drvenarija odnosno prozori itd., to ne ide tako, nego ide jedne godine jedan razred ili dva razreda, kolko stane do 200 hiljada kuna, naravno sa maržom 50%, pa onda slijedeće godine slijedeća dva razreda. Nikad ne ide preko 200 hiljada. Zbog čega ne ide preko 200 hiljada? To znaju ljudi u uredu za obrazovanje u Gradu Zagrebu. Ne ide zato šta preko 200 hiljada mora ići kakva takva nabava, a do 200.000,00 kn ne ide nikakva nego izabereš ko će ti raditi i na taj način plaćamo 30, 40, 50% višu cijenu nego šta bi trebali i sporije se obnavlja, sporije se obnavljaju gradske škole. I zbog toga sam predložio i dodatna sredstva kako bi se investiralo u sve ove škole koje sam spomenuo maloprije. Ove koje su jako stradale da ih se obnovi temeljito i ne odustajem od toga da se te škole temeljito obnove. Nikakvo krpanje ala Bandić i nikakvo krpanje koje bi sutra dovelo u opasnost zdravlje naše djece. Te škole moraju biti temeljito strukturno obnovljene i te škole moraju biti čvrste kao kamen ukoliko se novi potres slučajno dogodi. I zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
117. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o OŠ „I.G. Kovačića“. Također predloženo, ovaj predlažem također ovaj, predlažem isto 10 milijuna kuna. Stvar je slična kao i u ostalim školama, mislim da je svima jasno da bez temeljite, temeljite obnove škola oštećenih u potresu ne možemo u Zagrebu što se tiče obrazovnog sustava krenuti dalje. Mislim da treba sad iskoristiti šansu i napraviti što više se može. Znači temeljita obnova svim ovih objekata ne samo kozmetička kao šta se obično to radilo do sada i iskoristiti ovih godinu i nešto dana, propustiti možda u tim školama i slijedeću školsku godinu, djecu pokušati na neki način kvalitetno zbrinuti u drugim školama, al kad se vrate 2021.g. te škole moraju biti primjeri, moraju biti napravljene na najbolji mogući način i te škole moraju biti primjer kako će se obnoviti i druge škole kojih još ima u Gradu Zagrebu koje možda nisu stradale jer su imale sreću da je sila bila možda na nekom drugom pravcu potresa, ali eventualni novi potres može opet napraviti određene probleme. Znači, ovu godinu treba iskoristiti kako bi se na najbolji mogući način pripremili za eventualno neku novu situaciju i kako bi napravili što god je u našoj moći kako se ova vrsta oštećenja više nikad ne bi dogodila, pogotovo za svaki slučaj da djeca ne budu u školama kad bi se mogao dogoditi potres i zato tražim i ovaj amandman da se stavi na glasanje.
Hvala. 118. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. To, to je 118 jel?
Da.
Ovdje se radi o amandmanu koji sam, kojim sam predvidio da se investira također 10 milijuna kuna u OŠ u Čučerju. Ovaj gdje je također škola značajno oštećena i mislim da, mislim da ovaj, to je škola koja je u ruralnom dijelu grada, znači to je škola koja je bila blizu epicentra potresa i koja je također stradala i koju treba što hitnije počet obnavljati jer mislim da moguće je to jer pogotovo trusno područje koje se nalazi na obroncima Medvednice, epicentar je bio u Markuševcu i, i praktično sve ono što govore ljudi koji se bave tom znanošću, govore da se potres može dogoditi sada, a može se dogoditi za 100.g. E sad, kako bi spriječili moguće nove štete i moguće izlaganje zdravlja djece koja idu u te škole, mislim da moramo napraviti kvalitetnu, kvalitetnu podlogu i kako, i moramo osigurati da nemamo kao sad sreće da je potres bio u nedjelju ujutro u 6 i 24, nego da djeca moraju biti sigurna ukoliko se takva tragedija slučajno ili katastrofa slučajno ponovno dogodi i zbog toga predlažem i ovaj amandman i tražim od zastupnika i zastupnica u HS da ga podrže i da u ponedjeljak izglasamo kad već Vlada nije prihvatila u startu moj prijedlog.
119. amandman zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što je to rečeno za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
119. amandman je amandman koji se odnosi na OŠ „Ivan Granđa“ koja, koja je također oštećena u, u samom potresu i mislim da je potrebno izdvojiti određena sredstva za, za tu školu i sa te strane mislim da bi bilo normalno da je to već napravio grad sam od sebe, nažalost nije. I kada vidite koji su neodgovorni ljudi na čelu grada ne treba se to ni čuditi i moram priznati da sam malo i ljut kada vidim da više o obnovi škole brinu zaposlenici odnosno učitelji i učiteljice i ljudi koji su zaposleni u tim školama nego što to čini Grad Zagreb, pročelnik Lovrić i gradonačelnik Bandić koji bi trebali biti po difoltu zainteresirani da sustav što prije počne funkcionirati, moramo reć da je to nešto šta je po meni skandalozno i što jednostavno je neoprostivo. Također kao što je neoprostivo da HDZ drži na vlasti Bandića i ne pušta. Znači žao mi je ponekad gledati g. Prgometa kako se ne snalazi u svojoj funkciji predsjednika Skupštine, kako bi htio nekako se izmaknuti, a u biti mu Plenković ne da i HDZ, očito je da će Bandića pokušati zadržati do kraja. Problem koji ja vidim je da neće biti sreće u gradu Zagrebu dok se ne makne ni gradonačelnik Bandić ni premijer Plenković. Očito je da su to dva brata koja rade probleme svih Zagrepčanima i Zagrepčankama. I sa te strane vidjeti ćete kako će proći na izborima u gradu Zagrebu i traži glasanje o ovom amandmanu.
120. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Kao i prethodni amandman se ne prihvaća iz istovjetnih razloga.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Radi se o prijedlogu koji predviđa 10 milijuna kuna za obnovu i uređenje OŠ Vladimira Nazora. Maloprije smo govorili, imam, hvala vam lijepo. Evo, dajte uzmite ovo. Koji, maloprije smo govorili o dječjem vrtiću Vladimira Nazora, sad je i osnovna škola. Rekao sam o kome se tu radi, koji je to hrvatski velikan, pjesnik sa Brača i jedan od prvih predsjednika ovog tijela, odnosno prethodnog tijela koji, čiji je Hrvatski sabor slijednik, tako da sa te strane investicija, nije bitno kako se škola zove i po kome je nazvana, ali investicija u obrazovanje, odnosno u školu, da što prije profunkcionira mora biti prisutna. I kako se približavamo kraju ovih amandmana, ja moram reći da me malo žalosti odnos predsjedavajućeg i Vlade RH koja po prvi puta, inače kad se amandmani obrazlažu, obično dolaze predstavnici ministarstava, to je, to nije napravila, sa druge strane, žao mi je što HDZ odnosno ljudi koji vode ovu sjednicu to doživljavaju kao nešto na što ne treba ukazivati, kao da evo, vidiš, problem je u tome kada govoriš o nekim problemima, kada govoriš o toj sprezi između Bandića i HDZ-a, kada govoriš o neinvestiranju i neobnovi grada Zagreba, onda je problem, a kada ne napraviš ništa, onda je to valjda pohvalno. To je logika HDZ-a koja ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Vrijeme.]] i tražim da se glasa o ovom amandmanu.
121. amandman zastupnik Gordana Marasa.
Uz isto obrazloženje kao i prethodni, također, se ne prihvaća.
Ovdje se radi o investiciji i uređenju OŠ Markuševec i ja mislim da Markuševec je jedno prigradsko naselje u četvrti Podsljeme, gradskoj četvrti Podsljeme koje je u biti bio znači epicentar potresa 22. u 6,24 ujutro i maloprije sam govorio da su ljudi koji su tamo nažalost zaboravljeni. Da ih je zaboravio grad, da ih je zaboravila država, ali nismo ih zaboravili mi zastupnici koji razmišljamo o tome kako vratiti normalan život u naš grad, kako vratiti normalan život u Podsljeme, kako vratiti normalan život u Donji Grad, u Gornji Grad, kako vratiti normalan život u sve gradske kvartove, pa i one koji su manje pogođeni, ali su pogođeni potresom, poput Maksimira, Trešnjevke-sjever, Črnomerca, znači gdje su također, stare zgrade i koje trebaju također, i njihovi građani trebaju podršku. Problem koji Zagreb vidi i koje građani grada Zagreba vide je da nažalost nije reakcija onih koji su odgovorni adekvatna. Da nažalost nije reakcija onih koji bi trebali pomoći građanima bila na način na koji to građani od njih očekuju zbog toga što očito njima nije briga da li će i kako pomoći građanima, da i kako će obnoviti objekte, da li i kako će obnoviti grad Zagreb, nego ih jedino zanima da što prije dođu do izbora i da što prije pokušaju obnoviti mandat. E to je nešto što je po meni nedopustivo i što više nikada ne smije se ponoviti i zato tražim i glasanje o ovom amandmanu.
122. amandman zastupnik Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovaj, ovdje se radi o obnovi i uređenju OŠ Kustošija koja također, ima određeni problem, odnosno ne određeni problem, nažalost je stradala u potresu, a i treba dodatno uređenje i sa te strane problem koji ja vidim je da grad Zagreb i država nije bila u stanju osigurati bilo kakve novce nego je odlučila da se to prepusti, da se rješava samo od sebe. Znači nije nešto što je normalno da građani u ovom trenutku, niti učenici niti roditelji uopće ne znaju da i kada će biti obnavljane te škole i niti kada će krenuti obnavljati grad Zagreb niti stanove i kuće koje obnavljaju sami građani nego su, evo nažalost odlučili poslati poruku da niti jedan, znači Vlada i gradonačelnik Bandić, da niti jedan od ovih 100, skoro 130 amandmana nije prihvatljiv i da ga ne žele prihvatiti kako bi pomogli Zagrepčanima i Zagrepčankama. Zakona nema, amandmani se ne prihvaćaju, novčane pomoći nikakve nema, odnosno ima minimalne. Opet kažem, 100 milijuna kuna na 42 milijarde je ništa i bolje da nisu predlagali ništa jer su na taj način uvrijedili Zagrepčane i Zagrepčanke, umjesto da im pomognu oni su im opalili pljusku koja će se još dugo osjetiti, ali Zagrepčani će to zapamtiti. Hvala lijepo i tražim glasanje.
123. amandman zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Tu se radi o jednom oštećenju koje se desilo i investicijama koje su po meni potrebne u OŠ „Horvati“, tako da, tako da sa te strane nažalost Grad Zagreb ne ulaže u svoje obrazovne institucije godinama. Znači, dam se kladiti da su neka mala, manja mjesta puno spremnija uložiti u svoje obrazovne institucije nego šta je to jedan veliki grad kao šta je Zagreb odnosno grad koji ima ogroman proračun kada se uspoređuje sa nekim manjim jedinicama, 100 puta veći, ali on ne ulaže u, u svoje objekte odnosno u škole, kozmetički ulaže u škole i sa te strane sve to neulaganje koje se vuče godinama na kraju mora dovesti do toga da se rezultat vidi. A rezultat je takav da onda kada se desi određena katastrofa onda su štete puno veće nego da su se, da su se godinama probalo, da se godinama probalo ulagati u te objekte. I sa te strane da se to više nikada ne ponovi treba napraviti sustavan plan ulaganja u zagrebačke osnovne i srednje škole i, i dječje vrtiće kako bi građani bili sigurni da jednog dana nećemo imati ovakve štete jer sam siguran da se u objekte ulagalo da ovakvih šteta ne bi bilo i da bi na kraju učenici puno prije došli ponovo u svoje škole i puno prije krenuli ponovo sa nastavom nego što će to napraviti sada. I evo još jednom predlažem i ovdje 10 milijuna kuna. Žao mi je što Vlada RH odnosno ovi koji su odgovorni, HDZ i Bandić nisu prihvatili jer mislim da bi to bilo korektno i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
124. amandman zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kao što je to rečeno i za prethodni.
Izvolite zastupnik.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o OŠ „J.J. Strossmayer“ u Varšavskoj ulici u centru grada. Ta škola je za mene posebna jer sam ja išao u tu školu od 1. do 8. razreda, znači od 1980. do 1988. škole. Znači, iz te škole sam izašao prije 32.g. I jako mi je teško i žao mi je što se u tu školu više nije ulagalo, mada se uložilo neka sredstva, ali, i to što je uloženo, to je ono što sam govorio maloprije. Znači, ulaže se, al se ulaže na krivi način, nekvalitetnim radovima očito i na kraju se dese štete koje su ogromne i na kraju će se morati ponovo u neke stvari ulagati. Znači, znam da je prije nekoliko godina ta škola obnavljana, da su djeca išla u neku drugu školu, da je to trajalo neko vrijeme, ali treba biti korektan i napraviti radove na način na koji se to treba raditi sa garancijom da kad radiš onda napraviš sve. Ne možeš raditi samo stolariju, a ne radiš dimnjake ili ne možeš raditi samo dimnjake, a da ne napraviš stolariju. Ako se već obnavljaju te starije škole, a to je jedna od starijih škola u Gradu Zagrebu, onda bi trebalo napraviti sustavnu obnovu i to očekujem od, od trenutka kad se krene u tu obnovu. Siguran sam da Bandić neće završavati te škole i obnovu tih škola, al bi ga trebalo spriječit da uopće sudjeluje u tome jer to će na kraju opet podijeliti njegove pajde, a pitanje koja će bit kvaliteta, kvaliteta radova koja će se obaviti u tim školama. Sa te strane, evo bilo bi mi drago da prihvatite ovaj amandman. Kažem, tu sam malo i subjektivan i morao samo ovo reći zbog potencijalnog sukoba interesa jer sam išao u tu školu, ali vidite da sam prema svima nastupio na isti način, stoga sukoba interesa nema i zato tražim da se glasa o ovom amandmanu.
125. amandman zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se, obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite Maras.
Dužan sam, dužan sam jedan mali ispravak za prethodni amandman. Za one starije učenike i građane koji nas gledaju, škola „J.J. Strossmayera“ se prije '90. zvala „Vladimir Nemet“, tako da ljudi znaju ovaj o kojoj se školi radi jer smo mi u Zagrebu imali situaciju, a ne samo u Zagrebu nego i po cijeloj RH da ljudi koji su bili junaci borbe protiv fašizma su odjednom postali nepopularni '90.-tih godina, pa su se neke škole, neke škole su mijenjale imena. Ali evo, znači moja škola se zvala kad sam ja išo u nju ne „J.J. Strossmayer“ nego se zvala „Vladimir Nemet“. A ovdje se radi o OŠ „Gornje Vrapče“ u 125. amandmanu, koja je također imala određena oštećenja, također je na obroncima Medvednice, ali ne u blizini epicentra nego malo, malo, malo zapadnije. Tako da sa te strane u tu školu bi trebalo neovisno o tome ulagati i bilo bi dobro da je kontinuiran, kontinuirano ulaganje, nažalost evo to je kako je, osuđeni smo još neko vrijeme na Bandića i HDZ u Gradu Zagrebu, to je žalosno, ali tako je kako je i vjerujte mi ni Supermen HDZ neće spasit na slijedećim izborima u Zagrebu, a ne ovaj dvomjesečni Betmen, ne, koji, koji ovaj je glumio Betmena dva mjeseca, a sad će ljudi tek vidjet koji će problemi doć u zdravstvu. Tako da s te strane veselim se da ljudi kažu HDZ-u što misle o njima i o tome da podržavaju Bandića i ovu netransparentnu vlast u Gradu Zagrebu jer mislim da građani vam neće oprostiti. Evo, tražim glasanje o ovom amandmanu.
126. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni, amandman se ne prihvaća.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na obnovu i uređenje Umjetničke plesne škole Silvije Hercigonje u Zagrebu. Priča je podjednaka nekim drugim pričama koje sam već danas ispričao, ali mi je drago što sam, evo, kolegice i kolege, doduše nije vas bilo previše, najviše su o zagrebačkim vrtićima i osnovnim školama čuli potpredsjednik Reiner i potpredsjednik Sanader, da su malo manje bili na mobitelima, vjerojatno bi čuli više, ali opet, čuli su bar koje i kakve probleme mi u gradu Zagrebu imamo i ja se nadam da ih bar malo peče savjest što podržavaju Bandića koji nas je uništio, doslovce uništio grad Zagreb. I trebat će dugo vremena, ali Zagreb je ponosan, Zagreb je žilav grad, Zagreb je nepokoreni grad, ako se sjećate te serije, Nepokoreni grad i ako smo izdržali sve nedaće koje su nas kroz povijest stizale, siguran sam da ćemo se dignuti i nakon što Bandić i HDZ odu iz grada Zagreba. Jer Zagrepčani i Zagrepčanke, to nije odlika di ste rođeni nego koliko volite svoj grad i koliko tom gradu doprinosite, kako se u njemu osjećate i kako se u njemu ponašate. Po nijednoj od tih karakteristika Milan Bandić nije Zagrepčanin. On sramoti grad Zagreb, a sramote ga i oni svi koji ga podržavaju. Sramote ga svi oni koji mu omogućuju da potkrada Zagreb, da uništava Zagreb i da Zagrepčani i Zagrepčanke čini nesretnima. Ali brzo će doći vrijeme kada ćemo riješiti tu situaciju i kada će se Zagreb opet [[Upadica: Vrijeme.]] dignuti. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
127. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite. 128. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Radi se o jednoj dosta stradaloj školi u Vugrovcu u Kašini i kao i za prethodne škole potpuno je nejasno zašto zastupnici u HS-u koji su iz Zagreba i zastupnici u Gradskoj skupštini ignoriraju sva ta oštećenja koja su se desila u zagrebačkim osnovnim i srednjim školama i vrtićima. I bit će zanimljivo vidjeti, nakon što je HDZ velikodušno od 140 milijardi dao 100 milijuna kuna za obnovu Zagreba, to „velikodušno“ mislim pod navodnicima. Bit će zbilja zanimljivo vidjeti koliko će novca biti izdvojeno u gradskom proračunu za obnovu tih srednjih, osnovnih škola i vrtića na rebalansu proračuna 9.6. kada se očekuje ponovno uskrsnuće ljubavi između HDZ-a i Bandića gdje će se izglasati proračun kako bi potvrdio i svoju vječni i bezuvjetnu ljubav i podršku Milanu Bandiću. Kada bi, kako bi se pokazalo u biti da ove sitne trzavice koje je nevješto pokušao prezentirati predsjednik Skupštine Prgomet su u biti zaboravljene i da ta ljubav cvijeta. Jedini problem u toj cijeloj priči je što tu ljubav nećemo zaboraviti mi koji živimo u gradu Zagrebu, što tu štetu koju nam je HDZ i Bandić napravio neće zaboraviti Zagrepčani i Zagrepčanke i što vjerujte mi, svatko tko ide na sljedeće izbore, svake sljedeće, i parlamentarne i gradske, zna da je glas za HDZ glas za Bandića, a glas za Bandića je glas za HDZ. Najbolje bi im bilo da idu zajednički na izbore u jednoj koaliciji da ne muče ljude, jer znaju da je to u biti glas jedni za druge [[Upadica: Vrijeme.]] Tako da sa te strane, evo tražim glasanje i o ovom amandmanu.
129. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni, amandman se ne prihvaća.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o OŠ Petra Zrinskog u Zagrebu i to je škola koja je pretrpjela značajna oštećenja koja ima crvenu naljepnicu koju treba obnoviti jer se u strukturu škole nije obnavljalo, ne godinama nego desetljećima, pa čak i više od toga. Škola kojoj je normalno za Grad Zagreb da zaposleni u školi sastavljaju projekte i traže način na koji će se škola i prije potresa obnavljati odnosno unapređivati. To nije posao niti škole „Petra Zrinskog“, to nije posao niti jedne škole u Gradu Zagrebu. Obnovu i unapređenje škola i investiranje u škole je posao Grada Zagreba, projekte imaju pisati zaposlenici Grada Zagreba i oni su ti koji su zaduženi da to rade, a Grad Zagreb je osim toga zadužen da ispostavi svaku kunu, ne da se kasni 2-3 mjeseca sa novcem za prehranu i za higijenske potrepštine nego da se bude jedan dan ranije i da to vidimo kao Zagrepčani na stranicama Grada Zagreba o izvršenju proračuna, da takva bude transparentnost kada se radi o proračunu Grada Zagreba. To nećete vidjet kad bude HDZ i Bandić u pitanju, ali ćete vidjet brzo, za godinu dana kad njih više ne bude. I sa te strane hvala vam što ste me slušali Zagrepčani, Zagrepčanke i Zagrepčani. Vidim da su se ljudi ovdje iz HDZ-a počeli okupljat jer čekali su da završi ova rasprava, nije ih zanimalo šta govorim, ali svi koji ste me pratili putem streaminga jer HDZ je preko HRT-a zatvorio prijenos, hvala vam što ste me pratili i vjerujte mi da ćemo se nastavit borit za Zagreb i tražim glasanje o ovom amandmanu.
130. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Vlada RH ne može prihvatit ovaj amandman jer se unutar sustava mirovinskoga osiguravanja ne osigurava pravo na isplatu jednokratne pomoći umirovljenicima. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti jer na aktivnosti opremanja materijalno tehničkim sredstvima je izvršeno 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 milijuna kuna, pa preostala neutrošena sredstva nisu ni blizu dovoljna za iznos koji je predviđen ovim amandmanom.
Zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala. Hvala vam, hvala vam lijepa. Radi se o nečemu što se podrazumijeva samo po sebi, a to je da umirovljenicima koji su najpogođeniji u našoj osiromašenoj krađama HDZ-ovim u zemlji, da im se pomogne. I prijedlog moj je da se na ovaj način svakome od umirovljenika sa ispodprosječnom mirovinom da naknada i da se ovim amandmanom osigura, da se ovim amandmanom osigura barem koliko toliko bolji status umirovljenika. Nažalost, HDZ to uporno ne prihvaća. Iz mjeseca u mjesec, iz dana u dan, iz godine u godinu, znači ovaj amandman predlažem već nekoliko puta i mislim da bi bilo normalno da je HDZ to prihvatio. Nažalost, nije jer, ja bi rekao, ne brinu njih brige prosječnog umirovljenika, kolegu Bačića i ostalih iz HDZ-a brinu brige dal će izbori biti 28. ili 5. ili 12. jer računaju da svaki tjedan i dan kasnije izbora je lošiji za HDZ. Zato su isforsirali i raspuštanje sabora u ponedjeljak da ne bi slučajno izbori bili 19. Ali vjerujte kolegice i kolege iz HDZ-a, svejedno je kad će biti izbori. Evo, ja se zalažem da budu što prije moguće. Znači, neka budu 28.6. jer onaj tjedan ranije je ipak praznik 22., pa će dosta ljudi spojiti, jer mislim da je građanima kad će biti izbori, znaju šta biraju, znaju kako ste primjerice u Zagrebu izdali Zagrepčane, znaju šta vam je najvažnije, znaju da vam oni nisu važni i sa te strane zbilja nije važno kad će biti izbori, a ja za ovaj amandman tražim u ponedjeljak izjašnjavanje. Hvala lijepo.
131. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to prije opisano za amandman 102., pa nadalje i uz napomenu da je prilikom izrade Državnoga proračuna RH za 2020. i projekcijama '21. i '2. Ministarstvo zdravstva planiralo sredstva na poziciji hitne intervencije na zgradama i opremi zdravstvenih ustanova sukladno utvrđenim potrebama i ocijeni postojanja rizika nastalih izvanrednih okolnosti. Potom Vlada RH po nastanku izvanrednih okolnosti vezano uz potres u Zagreb, te pandemiju bolest COVID-19 sredstva na navedenoj poziciji je preraspodjelom značajno povećala, te je iste, iste je prilikom izmjena i dopuna sada, dakle državnog proračuna za '20. i projekcija '21. i '22. preusmjerila prema zdravstvenim institucijama.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Evo, prvo bi se zahvalio onima koji su imali strpljenja ovo slušati 5 i po sati. Ljudi moraju biti svjesni da nekada ekstremne situacije zahtijevaju ekstremno ponašanje. Znači, ovo nikada u normalnoj situaciji da je RH ne bi radio. Da je Vlada RH predložila Zakon o obnovi Zagreba, ovo ne bi radio. Da hrvatski građani imaju potporu Vlade RH ovo ne bi radio. Da je HDZ-u važnije kako žive hrvatski građani, a ne kako da spase svoje fotelje, ovo ne bi radio. Ali s obzirom da to nije tako ovo ću raditi i od toga neću odustati jer ljudi moraju čuti ko što želi i ko kako radi. Sa druge strane, bezobzirnost i nesuosjećajnost prema kolegi državnom tajniku i meni osobno je ovdje pokazalo kakav je HDZ. Skoro 6 sati nismo imali mogućnost ni sjesti, niti uzeti pauzu od 10 minuta. E to vam je građani RH, dragi birači, dragi naši birači, to vam je HDZ, bezobziran, bezosjećajan, sebičan, jedino što im je važno, važni su oni. Volio bi da je za ovaj amandman došao u Hrvatski sabor, g. Beroš umjesto da se licka okolo, kako bi ispao što ljepši i što simpatičniji, da kaže kada će obnoviti uništene zagrebačke bolnice koje sam predložio ovim amandmanom da se obnove. To su pitanja koja mene zanimaju, kako će smanjiti liste čekanja, a ne da se šminkaju za izbore. Želim da se ovo izglasa, hvala svima koji ste slušali i oprostite ukoliko netko od ovih službenika koji su ovdje ostali malo duže je morao to napraviti i nije mi bila namjera da njih oštetim [[Upadica: Vrijeme.]] ali protiv HDZ-a jedino na ovaj način možete se boriti. Hvala vam lijepo i svako dobro. I tražim glasanje.
132. amandman zastupnice Mirele Ahmetović, Sabine Glasovac i Karoline Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ponovnim imenovanjem iste osobe na funkciju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova do koje je došlo krajem 2019. g. nije potrebno dalje raspolagati na poziciji pravobraniteljica za ravnopravnost spolova osiguranim sredstvima za isplatu novčane naknade na koju bi ista, da nije ponovno imenovana, imala pravo 6 mjeseci u punom iznosu plaće i potom 6 mjeseci u iznosu jedne polovine plaće.
Zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. državni tajniče. Mogu razumjeti obrazloženje, ali isto smatram da neće država ništa izgubiti ukoliko uzmemo tih, nešto više od 400 tisuća kuna sa stavke MORH-a namijenjenih za duhovnu skrb pripadnika OSRH i preusmjerimo ih u osnaživanje jedne neovisne institucije koja skrbi o ostvarivanju Ustavom zajamčenog načela ravnopravnosti spolova. Posebice zbog toga što znamo da u doba krize upravo žene su te koje su, reći ću to, na prvoj liniji obrane, odnosno pod radnom su obvezom, čine većinu u zdravstvenom sustavu, medicinske sestre, liječnice, čistačice, učiteljice, nastavnice, znači u ovom trenutku, ovih mjesec i nešto dana izložene su bile mahom one branše u kojima većinu čine žene, rijetke branše, a ono što možemo očekivati u nadolazećem razdoblju i u recesiji je da će upravo žene biti najviše pogođene recesijom, rade u onim područjima koja su nisko plaćena, vrlo često su žrtve nasilja i mislim da osnaživanjem ovako jedne neovisne institucije Ureda pravobraniteljice za ravnopravnost ne bismo pogriješili i pomogli bismo ovo Uredu koji će itekako imati posla u nadolazećem razdoblju, da radimo na rodnoj ravnopravnosti i maksimalno zaštitimo najranjivije skupine društva u koje sigurno spadaju djeca, ali i žene. Evo, žao mi što niste prepoznali, što ste ovako tehnički zapravo odbacili amandman, a zapravo je težina ove priče puno, odnosno važnost ove priče puno dublje, žao mi je što to niste prepoznali.
Zahvaljujem. Zahvaljujem državnom tajniku. Sada smo iscpili sve amandmane. Zaključujem raspravu o amandmanima, glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,07 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prva stvar o kojoj ćemo glasovati je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu. Vidim da se javlja kolega Lovrinović, pretpostavljam zahtjev za stanku. Izvolite.
Ma gospodine predsjedniče ne, želim najprije pošto ste nas ovdje mijenjali, ja vas molim tehnički je problem da kolegice i kolege ako vide moju karticu jer se šetala. Evo je ovdje, hvala lijepa, to je to.
Dobro. Javlja li se netko za stanku? Ne. Onda idemo dalje. Uz prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu podnose se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO-a, HAC, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz, HŽ Infrastrukturu. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Amandmane su podnijeli zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnica Karolina Leaković, Klub zastupnika SDP-a, zastupnice Mirela Ahmetović, Sabina Glasovac, Karolina Leaković, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Gordan Maras i zastupnik Stjepan Čuraj. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, a sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Tu je pregled amandmana pa idemo radom. Prvi amandman zastupnika Gordana Marasa. Izvolite kolega Maras.
Gospodine predsjedniče, ja bih vas molio da zbog praćenja i velikog broja amandmana objasnite način na koji će se glasati jer s obzirom da sam predao 120 amandmana koji se odnose pretežito na Grad Zagreb i da je sramota šta raspuštate HS prije usvajanja zakona o obnovi Zagreba. Ja mislim da to nije ni poslovnički.
Kolega Maras to je zahtjev za stanku?
Ne nije zahtjev za stanku.
Onda vas molim da sjednete. Nemojte [[Upadica Maras: Gospodine Plenković, ljudi ovako šeću sa kacigama.]] nisam ja, ja sam gospodin Jandroković ne Plenković [[Upadica Maras: Pa dobro, isto je.]] izvolite si sjesti [[Upadica Maras: Isto je kao da sam rekao Plenkoviću. Sramota, ljudi se šeću po Zagrebu sa ovakvim kacigama.]] Kolega Maras molim vas sjednite.
Znači ljudi nemaju mogućnost normalnog života u Zagrebu, ja vas molim da pokušate napraviti sve da se Zakon o obnovi Zagreba donese prije nego što se raspusti Sabor. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras neću vam dati opomenu, danas je zadnji dan i želim se rastati s vama u najljepšim mogućim sjećanjima, tako da glasovat ćemo.
Mislim da vaša želja neće ostati uslišena, ali dobro.
Dakle, glasovat ćemo tako da kao i svaki puta oni koji su u sabornici glasuju elektroničkim putem, a oni koji su na galerijama i drugim prostorijama glasovat će ručno. Ja ću postaviti pitanje, tko je za, tko je suzdržan, tko je protiv s tim da ću nakon nekog vremena budući da ste vi dali oko 120 amandmana ako vidim nakon pet, šest puta da se odbijaju ja ću krenuti onda s pitanjem tko je za i ako vidim da nema dovoljan broj onda nećemo više glasovati za suzdržani.
Jel to po Poslovniku predsjedniče?
Da, mogu to raditi, je to je po Poslovniku [[Upadica Maras: Znači od okativni pristup glasanja?]] ne, nije odokativni nego iskustveni. Dakle, ako vidite 10 puta onda nešto naučite.
Gledajte, ja inzistiram na tome da se glasa o svakom amandmanu na način kako je to propisano, ok.
Dakle propisano je i ovako kako ja kažem. Dakle amandman mora dobiti većinu, ako vidimo da te većine nema onda ne moramo prebrojati sve skupa. Idemo redom, prvi amandman zastupnika Gordana Marasa Vlada ne prihvaća, molim vas da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultate. Čekamo rezultate iz drugih prostorija, evo imamo ih. Znači 49 je za i 77 protiv, amandman nije prošao. Idemo sada na 2. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada je protiv, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 3.
Oprostite, g. Plenkoviću, ja, ja, ja vas još jednom molim da pokušate napraviti sve da imamo kompletan pregled tko je kako glasao. Ovdje se ne vidi ništa osim 40-tak ljudi koji sjede u ovoj sabornici. Znači, ukoliko vam je do demokracije g. Plenkoviću, napravite to. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Maras, ja znam da će vama biti jako teško idućih dana, ali vas molim da iz kolegijalnosti prema svima ovima koji, koji tu sjede i onima koji su u drugoj prostoriji, a vidite vi ste ostali tu, dakle imate privilegirani položaj, omogućite da danas normalno obavimo glasovanje uz povjerenje nadležnim saborskim službama. Ako ne vjerujete tim ljudima, ja mislim da nisu to zaslužili svime onime što su pokazali svih ovih godina, rade, pošteno broje glasove i nema nijedan razlog da bi mi sumnjali u to kako oni provode i rade svoj posao.
Imate li vi suosjećanja sa Zagrepčanima i Zagrepčankama?
Imam. Kolega Maras, ja sam recimo uplatio cijelu svoju plaću za ožujak za potres. Ne znam da li ste vi to učinili? Hoćete odgovoriti sada ovdje?
Mislite da su ljudi zadovoljni sa vašom uplatom?
Ne, hoću reći ja sam sa svoje strane učinio…
Hoćete li donesti, hoćete li donijeti. Nemojte, nemojte…
Kolega Maras, ajde, ajde molim vas…
g. Plenković, nemojte molim vas…
Kolega Maras, ja vas molim, neću licitirati, niti sam o tome govorio, ali kada me već tako prozivate, ja sam dužan odgovoriti, a isto tako i vi odgovorite što ste vi učinili osim što glasno govorite. Idemo na 3. amandman…
Ja ću tek bit u prilici učinit, a vi ste sada kada ste u prilici učinili ništa. Ništa niste učinili.
Dragi kolega Maras, ja neću sada govoriti što je učinila i HDZ i što je, što su uplatili saborski zastupnici, ministri, itd., neću licitirati s time, to može se provjeriti i neka se usporedi s onim što ste dali vi.
Učinili niste ništa Jandrokoviću.
Ajde izvolite sjesti. Kako sad? Vratili ste se opet na pravo prezime. Drago mi je. Hvala vam. Hvala vam na tome. Ipak proradi mozak. 3., dakle amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 47 za, 76 protiv, dakle nije prošao. 4. amandman ponovo zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Može rezultati. Aha za, tko je za? Ispričavam se. Tko je suzdržan? I tko je protiv? 47 za, 76 protiv, ponovo amandman nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 46 ponovo za, 76 protiv, nije prošao amandman. Idemo na 6. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 44 za, 76 protiv, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 42 su za, 77 je protiv. Amandman br. 7. istog zastupnika, Vlada ga ne podržava, ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 45 za, 75 protiv, nije prošao. Amandman 8. istog zastupnika, Vlada ga ne podržava, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 40 za, 75 protiv, amandman nije prošao. Amandman br. 9. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 39, 76 je bilo protiv. 10. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 42, 77. Idemo sada na 11. istoga zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao, 40 je bilo za, 1 suzdržani i 77 protiv. Idemo sada na 12. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 39 je za i 77 je protiv. Amandman 13. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 14. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 15. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 16. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 17. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 18. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 19. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 20. zastupnik Gordan Maras, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 21. zastupnice Karoline Leaković, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 22. amandman iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na 23. amandman iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 24. amandman zastupnice Karoline Leaković, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 25. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 27. to je Klub zastupnika SDP-a, ali nije važeći jer nije podnesen sukladno Zakonu o proračunu. Idemo sad na 28. zastupnik Gordan Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 29. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 30. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 31. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 32. amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 33. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 34. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 35. je povučen zastupnika Stjepana Čuraja i Amandman 36. zastupnika Veljka Kajtazija isto tako povučen. 37. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 39. amandman, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 40. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 41. amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 42. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 43. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 44. zastupnika Željka Lackovića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 45. Zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 46. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 47. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 48. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 49. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 50. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 51. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 52. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 53. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 54. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 55. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 56. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tako je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 57. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 58. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 59. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 60. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio amandman dovoljan broj glasova. 61. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 62. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 63. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 64. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 65. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 66. isti, isto zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 67. amandman Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 68. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 69. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo na 70. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 71. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 72. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 73. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Idemo na 74. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 75. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman br. 76. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Amandman 77. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 70 i, ovaj amandman nije prošao. 78. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 79. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 80. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije amandman prošao. 81. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 82. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 83. zastupnika Marasa, tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 84. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 85. zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 86. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 87. zastupnik Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 88. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 89. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 90. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 91. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 92. amandman ponovo zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo sada na 93. koji je nevažeći jer nije podnesen sukladno Zakonu o proračunu. Prelazimo na 94. zastupnika Marasa, isto tako Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 95. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 96. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman broj 97. istog zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 98. ponovo zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 99. zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman broj 100 zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 101. amandman zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na 102.zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 103. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 104. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 105. isti zastupnik, Vlada isti stav. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 106. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 107. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 108. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 109. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 110. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 111. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao pa idemo 112. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 113., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Pa idemo na 114., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije niti ovaj amandman prošao pa idemo 115., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 116., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 117., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 118., zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 119., Maras zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 120. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 121., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije ni ovaj amandman prošao. Amandman 122. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo na 123., imam osjećaj da bi ovaj mogao proći, iako ga Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 123., ne pardon, to je bio, 124. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 125. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 126., zastupnik Maras, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 127., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 128., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 129., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 130. zastupnika Marasa, samo malo, hoćete povuć amandman?
Hvala lijepo g. predsjedniče. Nakon 120 amandmana, niste prihvatili ni jedan amandman, ovo je sramota, izdali ste Zagreb i ja ovdje želim… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Maras, isključio sam vam govor. Vi zaista želite dobiti opomenu, jel? ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Dragi kolega Maras, jednako ste nepristojni i primitivni kao i vaš predsjednik, pa vas molim da se maknete sada odavde. Kolega Maras, ja vas molim da se maknete. Kolega Maras, ja vas molim da se maknete na svoje mjesto. A što želite? Samo malo, kolegice i kolege, što kolega Maras, što želite sada? [[Upadica Maras: Želim da donesete Zakon o obnovi Zagreba, evo to želim.]] Dobro, postoji procedura [[Upadica Maras: Jel vam sad jasno što želim?]] Ajde nemojte se derati nego sjednite na mjesto. … /Upadica Maras: Neću se maknut. A dobro ništa, mi ćemo onda glasovati dalje, a vi tu stojite. Vi ovako lijepo pristajete uz govornicu, da tako da evo budite vi tu, a mi ćemo glasovati. Znači 130. amandman zastupnika, ne može, ne, ne, pa nećemo tako. 130. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća i glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Stoker, ajete dajte se maknite kolega Maras, molim vas [[Upadica: Neću se maknuti.]] pa moramo raditi … [[Upadica: Ne razumije se.]] da, izvolite, izvolite se sjesti … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobro, pa kolega Maras vi ste cijelo vrijeme tu u fotelji, ja ne znam da je fotelja nekog drugog drugačija nego vaša fotelja, ajde odite, odite se sjednite, ajde odite se sjesti. Kolega Maras danas je zadnji dan ovog saziva sabora i ja neću danas, ja danas neću nikoga kažnjavati, izbacivati … [[Upadica: Ne razumije se.]] kolega Maras odite. 130. amandman nije prošao. Kolegice i kolege, samo malo kolega Đujić, samo malo, dakle ovo sada što se događa je jedan neprimjereni igrokaz kolege Marasa. Mi dakle ovdje radimo u sabornici po određenim pravilima … [[Upadica: Ne razumije se.]] i ovaj kolega Maras sada namjerno ovdje izaziva ovdje ovakvu situaciju ne bi li ja pozvao stražu da njega izbaci iz sabornice. A ja mu to neću ovoga puta dati jer je danas zadnji dan i želim da se rastanemo bez obzira na razlike koje između nas postoje, bez obzira na različite političke poglede, stavove, karaktere, svojstva koja imamo kao ljudi, neću danas dopustiti da se ovdje bilo što ružno dogodi nego bi htio da lijepo, pristojno, civilizirano kao demokratski sabor odradimo svoj posao i da onda krenemo u kampanju i da svako dobije onoliko glasova koliko će mu građani dati i koliko zaslužuje. I ja vas lijepo molim sada da nas pustite da ovdje radimo. Dragi prijatelji, ovo što radite zaista je ispod svake razine, ispod svake razine … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobro. Hoćete li molim vas sada sjesti? Nećete, a što želite, što želite vi? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Pa to će se sigurno, idući saziv saziva će donijeti, da, da, kolega Maras ajde molim vas, daj recite, dajte, znate kada ćemo donijeti, dajte vi recite gdje vi stanujete u Zagrebu, dajte recite, dajte recite svima jel stanujete u Novom Zagrebu ili negdje u sjevernom dijelu grada, ajde recite to … [[Upadica: Ne razumije se.]] pa zato što je jako važno jer to niste deklarirali gdje stanujete, ljudi misle da žive, ne, ne, vi skrivate, vi skrivate, vi skrivate gdje stanujete jer ste promijenili boravište, a niste prijavili to u svojoj kartici. Ajde sjednite tamo. To što sam vam rekao, svi to znaju, ajde, da. Kolega Zekanović izvolite … [[Upadica: Ne razumije se.]] je, da … [[Upadica: Ne razumije se.]] idemo dalje sa radom. Kolegice i kolege, jel vi prihvaćate da ovako radimo [[Upadica: Smijem?]] neću ga izbaciti van, zato što biste se vi veselili da ga ja izbacim van, a ja ću ga ostaviti ovdje da stoji. Zauvijek, još ćemo mu i fotelju donijeti da zauvijek ovdje bude u saboru [[Upadica: Smijem?]] da, ajde. Samo malo, ovako imamo nekoliko prijava povrede Poslovnika, imamo kolegu Zekanovića koji traži stanku, ja ću još jednom apelirati, molim vas da danas zadnji dan nemamo scene u kojima se iznose zastupnici, ovo sve već što se je dogodilo nije primjereno, nije pristojno, ružno je, šaljemo lošu poruku, lošu sliku i ne znam zašto to radite. Dobro ovako, ja predlažem da još odradimo ova 2 amandmana, pa da nakon [[Upadica: Stanku.]] je, je dat ću povredu Poslovnika, nakon toga ćemo [[Upadica: Smijem ja stanku dobiti?]] imati ovaj povrede Poslovnika i onda stanka kolege Zekanovića. Dakle, 131. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao ni 131. amandman. Idemo 132., kolega Maras koliko ste uplatiti za Grad Zagreb i stradale u potresu … [[Upadica: Ne razumije se.]] koliko je vaša partija uplatila za to, HDZ je uplatio milion i 100 kuna … [[Upadica: Ne razumije se.]] 132. amandman … [[Upadica: Ne razumije se.]] dajte recite, dajte recite koliko ste od sebe dali za druge, dajte to recite da ljudi čuju koliko ste velik čovjek, velik, širok, darežljiv, suosjećajan, ponizan prema narodu kojem služite [[Upadica: Sram vas može biti, sram vas može biti.]] koliko ste dali iz svoje plaće za građane Zagreba to recite ovdje na ovoj govornici [[Upadica: Poštovani predsjedniče sabora ja mislim da bi ja trebao dobiti stanku.]] niste dali ništa, jer nule daju nula. 132. amandman Vlada ne prihvaća, zastupnice Mirela Ahmetovac, Sabina Glasovac i Karolina Leaković, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Koliko si dao novaca za Grad Zagreb? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao, a nismo ni saznali koliko je kolega Maras uplatio sredstava financijskih za Grad Zagreb. Ali reći će on to kada dođu izbori sigurno. Pa što da radim kolega Grmoja, što da radim? Pa ne bih [[Upadica iz klupe: Poštovani predsjedniče sabora, tražio sam stanku ima pola sata]] Idemo sada sa povredama Poslovnika. Idemo sada s povredama Poslovnika. Kolegice Glasovac, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, povrijedili ste čl. 238. vrijeđajući zastupnike. Vi ste borbu za Zagreb nazvali primitivizmom, to je prvo. Drugo, vaša je dužnost osigurati red u HS, držat se Poslovnika. Nedavno ste Marasu prije nego što bi prozborio 3 rečenice izdavali prvu, drugu, treću opomenu i izbacivali ga sa sjednice. Danas kada radi ovo što radi vi ga držite i ne želite osigurati red da možemo ovaj neometano nastaviti rad. Ja vas molim da budete dosljedni, da se ne ponašate predizborno i da ne glumite nekakvo bratstvo i jedinstvo na kraju mandata. Na izborima ćemo se mi razračunati, a ovdje se držite Poslovnika, ne vrijeđajte zastupnike, ne nazivajte borbu za Zagreb primitivizmom i osigurajte red u ovoj sabornici.
Dobro, dobro, ajde. Ajde vrijeme vam je isteklo. Dakle, kolegice Glasovac, dajte zamolite kolegu da se vrati na mjesto i da se ponaša, da se ponaša u skladu sa pravilima koja ovdje postoje. Dakle, nisam ja nazvao borbu za Grad Zagreb primitivizmom, nego nešto što je kolega Maras dok mi je rekao došao ovdje potpuno neprimjereno, ali dobro, to je njegov stil. To sam nazvao primitivizmom i iza toga stojim. Neću davati opomene. Zadnji je dan. I baš neću zato što vi hoćete. I neka svi vide, neka svi vide koja je razlika u ponašanju, koja je razlika u shvaćanju demokracije, koja je razlika u shvaćanju procedure i kako ko od nas radi. Neka to danas svi vide. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 33. Poslovnika koji opisuje ulogu i, i ono šta radi predsjednik HS, a to ste vi, vi ste ga povrijedili jer ovo vaše ponašanje je ispod svake razine danas predsjedniče. Ovo što ste sad rekli kolegici Glasovac bi sve stajalo da se vi upravo sa svojim vođenjem ne ponašate zadnjih 10-15 minuta ispod svake razine ko neki cendravac se tu dovikujete sa g. Marasom umjesto da primjenjujete Poslovnik, uvrijedili ste njega da je primitivan, kolegu Bernardića da je primitivan [[Upadica: Fala kolega Đujić]] a vi ko ne primitivna velika većina [[Upadica: Kolega Đujić sjednite se]] se tu dovikujete s kolegom Marasom [[Upadica: Kolega Đujiću]] i ko cendravac cendrate. Dajte primjenjujte Poslovnik [[Upadica: Kolega Đujiću…]] jer vaše ponašanje je ispod svake moguće [[Upadica: …ajde sjednite si, ajde sjednite si sada]] razine, pogotovo predsjednika sabora [[Upadica: Ajde sada si sjednite]] Evo tako.
Ajde sjednite si. Dakle, ovo što sada izgovarate, to je baš, govori o vama kao osobi.
Govori o vama.
Dakle, izazivate, vrijeđate. Ja se pokušavam držati koliko je moguće u ovim okolnostima i pristojnosti i nekakvog reda i procedure. Ali i vi nakon kolegice Glasovac pokazujete da vi želite incident, da vi želite da ja kolegu Marasa, da naložim straži da ga izbaci… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Ne, pa zato što su ljudi dovoljno inteligentni da shvate koji je vaš cilj, a glede, vi ste, vi ne razumijete da … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Vi, ne, ne, vi ne razumijete nešto. Vi nešto ne razumijete. Vi nešto ne razumijete. Kada je čovjek pristojan na nepristojnog to ne znači da je on slab, to ne znači da je on slab, to znači da može izdržati puno više nego vi koji ste naizgled hrabri, a u stvari ste u duboko u sebi cendravac. Dakle, ja ne želim, nikoga ne želim vrijeđati, nikoga ne želim vrijeđati, niti je moja namjera bila da se događa ovo što se događa, niti želim da se ovo događa ovdje. Gledajte sada ovoga tu čovjeka, pa pazite na što to liči, pazite na što to liči. Ali neka vide ljudi, ja sad neću jednostavno posegnuti za disciplinskim mjerama, želim da se vidi ko je kakav, želim da se to vidi. I sada se savršeno jasno vidi tko provocira, tko nije pristojan, tko smatra da je drugoga uvrijediti normalno, tko smatra da može raditi u sabornici što god želi, a to ne bi trebalo tako bit. I vi, to me najviše iznenađuje, dakle da podržavate takvo ponašanje i još tražite od mene i tražite od mene da vašeg kolegu izbacujem iz sabornice… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Pa daj, pa dajte ga vi molim vas, vi ste jedan, vi ste, vi ste jedan klub zastupnika koji, koji je homogen, pa dajte se dogovorite, pa dajte ga vi izbacite van. Ne možete, da. Kolega Zek, ne, pardon, još imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Pernar izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dugo sam vremena proveo u ovim klupama i pitao sam se hoću li dobiti odgovor na pitanje kad HDZ misli vratit 24 milijuna kuna i mislio sam bar će do kraja mandata stić odgovor, ali ga nisam odbio. Hvala što već nisu došli po mene da me izbace. Hvala.
Dobro. Nisam shvatio što ste željeli kazati. Kolega Bauk, vi ste se isto javili za povredu Poslovnika.
g. Predsjedniče dogodile su se, dogodile se se 3 povrede Poslovnika. Jednu od njih ste vi napravili jer ste dvoje zastupnika nazvali primitivcima, što niste trebali i time ste, bi trebali barem sebi izdat opomenu zadnji dan. Dakle, vaša je odnosi pravosudni rješavajte sa zastupnicima kako treba, ne u saboru. Drugo, ili provodite Poslovnik i dajte Marasu opomenu i ono što ide ili se nemojte s njime svađat, točka. Dakle, ili ga ignorirajte…
Pa evo, ja predlažem da on, okej…
Ne, ne, vi se svađate predsjedniče. Dakle, vaša odgovornost je puno veća nego njegova. Hvala.
Dobro. Hvala vama. Neću se više svađati, neću ga ni izbaciti, nego ću mu dozvoliti da ovdje stoji. Evo, to je ono što mogu napraviti. Kolega Glasnović, vi ste povreda Poslovnika, isto tako.
Pa čl. 238. Koliko dugo ćemo trpit teror ovih lijevo krilo partije? Ovo jest, ovo je ... [[Govornik se ne razumije.]] , uvrede inteligenciji svakog saborskog .../nerazumljivo/... normalnog zastupnika saborskog pa što je čovjek mulj'o s nekretninama i tu glumi sveca i ovu drugi Srbini kmeri koji znaju samo krasti i ubijati, a ne znaju raditi, to je njihov problem. Nemojte nas više terorizirati, hoćemo ići kući. Tu su, tu su pravi, mister Bernardić, vi ste pravi, vaše lijevo krilo, analni alpinisti i rektalni uspinjači sve vi. To ste meni ukrali.
Dobro. Idemo dalje, javio se je još kolega Zekanović za stanku i pardon, kolega Grmoja, izvolite. Povreda Poslovnika.
Hvala poštovani predsjedniče, ja bih vas zamolio da omogućite rad u sabornici, dosta nam je i kolega Maras, ovih rasprava između SDP-a i HDZ-a, obnovu Zagreba i uništenje Zagreba ste omogućili vi. Milan Bandić je vaš proizvod, SDP-a i HDZ-a, on je vaše čedo, a gojenac HDZ-a. Dijete SKH-a i nemojte nas više terorizirati, vi ste uništili Zagreb, Zagrebu trebaju nove snage, nekompromitirane snage, a ne SDP i HDZ.
Dobro. Sada, kolega Zekanović imate pravo za stanku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Dakle ovdje gledamo jedan igrokaz između SDP-a i HDZ-a. Cijelo vrijeme smo trpjeli jednu hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju, a evo za kraj imamo onaj vrhunac igrokaza. Ja ću podsjetiti hrvatske građane, da su SDP, kolega Maras i vi predsjedniče Sabora, g. Jandrokoviću glasovali istovjetno oko svih ključnih tema u sazivu ovog Sabora. Oko Istambulske konvencije koja je potresala hrvatsko društvo, bili ste istomišljenici. Što se tiče Marakeškog sporazuma, također ste zajedno navijali da se ratificira. Što se tiče Zakona o zaštititi života, također ste istomišljenici i hrvatskom narodu je dosta ovog igrokaza kojeg vi izvodite kontinuirano. Kolega Maras, samo nastavite, i dalje budite tu, ali nećete ni vi niti g. Jandroković uspjeti zavarati Hrvate da je ovo, neka promjena. Jer vi i jedni i drugi nudite istovjetnu politiku. Vi niste alternativa, Hrvatski suverenisti, Domovinski pokret, to je alternativa, to je treći put i koji će, zasiguran sam na ovim izborima napraviti sjajan rezultat. Ali ponovit ću za sve oni koji su zaboravili, sve ključne teme koje su potresale hrvatsko društvo u proteklom mandatu, oko svih tema su i HDZ i SDP bili istomišljenici, a onih par neistomišljenika unutar HDZ-a, oni se na koncu ipak, nadajući se da će ih Andrej Plenković staviti na listu, glasovali za njegove Vlade, glasovali za proračun, međutim, sad je malo kasno. Sad je kasno da se kajete jer vas na listi više biti neće. Za kraj, hrvatski narode, nemojte nasjedati g. Marasu, nemojte nasjedati Jandrokoviću, jer ovo je sve jedan veliki igrokaz, oni vode istovjetnu politiku, politiku licemjerja i jedni i drugi.
Kolega Zekanović, dobivate stanku, a zaista se ne slažem s onim što ste rekli, ali što ja mogu. Kolega Belja, vi ste isto tako tražili stanku.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. U ime saborskih, Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku od godinu dana. Zbog čega? Zbog toga jer očito je nekim mojim kolegama, našim kolegama saborskim zastupnicima prekipjelo što će se danas samo raspustiti i to radim zbog njih, to tražimo zbog njih jer duboko suosjećamo sa brojnim kolegama koji, eto, danas, tužni lica napuštaju hrvatsku političku scenu. I danas uoči samog raspuštanja Sabora imamo prilike vidjeti da mnogi napadaju jedine iskonske i jedine istinske reformske snage u društvu, a to je sigurno koalicija SDP-a, HSS-a, HSU-a, GLAS-a, SNAGA-e i ostalih partnera, koji će na sljedećim parlamentarnim izborima pomesti sve vas, riješiti i ne samo zakon o obnovi grada Zagreba, nego isto tako i zakon o ispitivanju porijekla imovine, zakon o prestanku HDZ-ove korupcije i korupcije njihovih žetončića i svih onih koji danas napadaju nas. Ne rade to HDZ-ovci, čak niti vi to ne radite, nego to rade upravo oni koji si pripremaju teren na predstojećim izborima kako bi ponovno HDZ doveli na vlast. Najjači kritičari i mene i Marasa i Bernardića i svih nas tu s ljevice jesu upravo oni koji sebe sutra vide s HDZ-om na vlasti. To im neće proći i ja vas molim da im date stanku od godinu dana kako ih ne bi morali vi ili bilo tko drugi više trpiti u HS-u ikada. Hvala.
Neću dati stanku od godinu dana ali od 10 minuta sigurno. Ima li još nekoga tko je zainteresiran za stanku? Nema. Onda ćemo nastaviti, evo u 12 sati i 30 minuta. Izvolite kolega moj, Bauk.
Predsjedniče, nakon stanke, a prije glasanja o proračunu, obzirom na zahtjev nevladinih udruga, a i nas, možete li prilikom glasovanja o proračunu osigurati da se nakon glasanja vidi tko je kako glasao, dakle, relativno je to jednostavno, mi smo tu u dvorani, pritišćemo, a opozicija i vladajući su raspodijeljeni u 2 dvorane da se može popisati poslije i objaviti na stranicama Sabora.
To će biti poznato sasvim sigurno.
Zahvaljujem.
Molim. STANKA U 12,16 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,33 SATI]] Dobro, molim vas da zauzmete svoja mjesta i krećemo. Raspravili smo dakle i izglasovali amandmane pa sada gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna. Na temelju čl. 91. Ustava RH i čl. 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, za donošenje državnog proračuna, potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcije za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Možete objaviti rezultate. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 42 protiv donijeli izmjene i dopune državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Sukladno čl. 35. Zakona o proračunu, sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. g. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih voda za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 42 protiv donijeli navedenu odluku. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih cesta za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? 79 za, 45 protiv, dakle većinom glasova donijeta je navedena odluka. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 46 protiv donijeli navedenu odluku. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 47 protiv donesena navedena odluka. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 47 protiv donesena navedena odluka. 6. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HZMO-a za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. 7. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih autocesta za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv donesena i ta odluka. 8. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Autoceste Rijeka – Zagreb za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donešena navedena odluka. 9. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HŽ–Putnički prijevoz za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. 10. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HŽ-Infrastruktura za 2020. i projekcije za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. I idemo na 10., pardon, idemo sada na HŽ-Infrastruktura, sada idemo na prijedlog Odbora za zakonodavstvo, dajem na glasovanje prijedlog zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba HS da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. i projekcija za '21. i '22., te prijedloge izmjena i dopuna financijskih planova i izvan proračunskih korisnika za 2020.g. i '21. i projekcija za '21. i '22., kao što sam nabrojao ovih 10 odluka i, dakle rade redakturu tog teksta, pa vas molim da glasujemo. Tko je za? To je jedan običaj koji bismo možda trebali i promijeniti da to nemamo u ovom glasovanju, ali imamo. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli zaključak o tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo, a rezultat je 78 za, 12 suzdržanih i 19 protiv.
g. Predsjedniče, pošto predlažete objedinjenu raspravu, a tema je izuzetno važna, riječ je o rebalansu proračuna onda predlažem da barem produžite mogućnost govora za klubove. Mislim da je izuzetno važno, pa evo ja ću podržati objedinjenu raspravu, dajte više vremena.
Dobro. Klubovi da, klubovi dobro, može, 5 minuta pojedinačnog, klubovi može 15 minuta, jel u redu? Dobro, može tako. Hvala vam lijepa. Kao što smo odlučili, provest ćemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu - Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnosi se i: - Prijedlozi Izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Hrvatske autoceste - Autocestu Rijeka-Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 946; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH, čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ratne veterane, Odbor za poljoprivredu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podnesene se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija, Zdravku Mariću, da nam da dodatna obrazloženja prijedloga, nekoliko se zastupnika javilo, povreda Poslovnika. Prvi kolega Grmoja za povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče, digao sam povredu Poslovnika prije nego što ste prešli na ovaj, točku rebalansa proračuna, dakle, radi se o povredi Poslovnika čl. 143. i 144. Ja sam prije više od 30 dana postavio pitanje hrvatskoj Vladi da mi se odgovori zašto je Belgija maknuta sa popisa država za koje je potrebna samoizolacija. Belgija je država u Europi koja na milijun [[Upadica: Hvala kolega Grmoja.]] samo trenutak [[Upadica: Ne, isteklo je vrijeme.]] nije isteklo vrijeme [[Upadica: A to ni nije povreda Poslovnika.]] to je povreda Poslovnika jer je prekršen Poslovnik, nije mi odgovoreno, Belgija je zemlja u kojoj na milijun stanovnika, ima najviše umrlih od koronavirusa, političkom odlukom je maknuta [[Upadica: Kolega Grmoja, vrijeme vam curi.]] s tog popisa, ja sam tražio da mi se odgovori na to pitanje, vrlo je važno u kontekstu i ovoga što su kolege govorile, [[Upadica: Kolega Grmoja, ja vas molim da završite.]] mjera samoizolacije, toga da su čak u jednom trenutku neki bioteroristi, u drugom trenutku mogu na izbore. Imamo situaciju ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Grmoja, moram vas isključiti jer je prošlo već, dakle duplo ste prešli vrijeme, sve sam shvatio. Vi ste se ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ću, evo, ponovno ću pisati Vladi da vam odgovori na to pitanje, to je ovlast koju mogu. A što se tiče Belgije, zaista, ona ima 3 puta više stanovnika od Hrvatske, a 100 puta više mrtvih. Toliko ... [[Upadica se ne čuje.]] je, dakle 100 puta ima više mrtvih od Hrvatske, a 3 puta više stanovnika. To samo govori koliko su naše mjere bile dobre. Kolega Maras, vi se javljate ... [[Upadica se ne čuje.]] pretpostavljam za stanku [[Upadica: I donosite političke odluke.]]
Hvala lijepo. Evo, nakon epidemiologa Grmoje i Jandrokovića koji su tu konstatirali što se dešava na hrvatskoj sceni, ja vas molim, g. predsjedniče da prekinete ovu raspravu dok se predsjednik hrvatske Vlade Andrej Plenković ne pojavi u Saboru jer bi trebao on podnijeti [[Upadica: Oprostite, je li ovo zahtjev za stanku, kolega Maras ili što?]] odgovornost, ovo je moj zahtjev kao zastupnika u HS-u da onaj tko je najodgovorniji za situaciju u Hrvatskoj, dođe u HS i predstavi rebalans proračuna [[Upadica: Dobro, ja vas molim sada da sjednete.]] u kojem nažalost, samo sekundu, završim rečenicu.
Ja ću sada odmah, ne, nemate pravo, ovo je poslovnički ne postoji što sada govorite i što radite, a ja ću sada nazvati odmah kad završimo sa mojim dijelom predsjedanja premijera da g. Maras iz Sabora želi da on dođe ovdje. Evo, odmah ću to napraviti, možemo napraviti i stanku, ako želite.
Sad ću tražiti stanku pa ću vam objasniti. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da vam kažem što da mu kažete [[Upadica: Recite što da mu kažem. Molim vas, ajde, izvolite.]] hvala lijepo [[Upadica: To je sad zahtjev za stanku?]] Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo i da poručimo hrvatskoj javnosti da g. Plenković koji juri na izbore kako bi spasio svoju fotelju nije u stanju doći u Hrvatski sabor i obrazložiti hrvatskim građanima što se to u proračunu mijenja, stati iza toga kao najvažnijeg dokumenta njegove Vlade. Znači, kad je proračun u pitanju, rebalans ili donošenje proračuna, mora imati kvalificiranu većinu, 76 zastupnika i tu bude ili ne bude većine za njegovu Vladu. Znači on izbjegava tu vrstu rasprave jer nema odgovor. Nema odgovor zbog čega u gradu Zagrebu nema Zakona o obnovi Zagreba i neće ga ni biti po najavama danas u novinama. Nema odgovora na pitanje zbog čega je kaos u hrvatskim školama, zbog čega moja djeca sjede sada u kancelariji sa mnom na poslu, umjesto da su u hrvatskoj školi, u svojoj školi, najstarijoj školi u gradu Zagrebu i da uče i usvajaju znanja. Znači premijer Plenković nije u stanju organizirati normalan životu u Hrvatskoj i pokrenuti ponovo nastavu. Nema odgovora na pitanje zbog čega u hrvatskom proračunu nema više novca za gospodarstvo, zbog čega nisu osigurana sredstva za nastavak gospodarskih mjera u 6., 7. i 8. mj. Znači nema odgovore na sva ta pitanja. G. Jandrokoviću, vi se sprdajte i šalite i pravite se nadmeni ovdje, ali hrvatski građani su svjesni da sve što radite, ne radite radi njih nego radite radi sebe. Da bi ostali u toj fotelji, da bi on ostao u onoj fotelji, brige Plenkovića i Jandrokovića za hrvatske građane i to je jadno gospodine Jandrokoviću i žao mi je što se vi kao predsjednik Hrvatskog sabora tako ponašate. Nastavite se sprdati i dalje. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti. Ništa se ne sprdam, vi se sprdate sa Poslovnikom i sa ljudima koji ovdje sjede i to na dnevnoj razini, svaki puta, svaki dan. Jedan ste od zastupnika koji kontinuirano radi incidente. I nemojte meni govoriti da se sprdam i da sam bahat jer takav nisam. Izvolite kolega Maras.
Povrijeđen je Članak 238., znači gospodine predsjedniče vi kao predsjednik sabora nemate pravo dijeliti kvalifikacije, vi ste prvi među jednakima. Nemate pravo kvalificirati zastupnike i davati vaše ocjene i nije to smiješno. Rekao sam gospodine predsjedniče vama je jedini interes vaša fotelja. I to je jadno, to nije smiješno.
Kolega Maras izvolite se sjesti.
I ja sam siguran da će hrvatski građani pogotovo u vašem slučaju …
Dajte se sjednite.
… prepoznati o čemu se radi, a i u slučaju premijera Plenkovića.
Kolega Maras.
Ja vas molim da to više ne radite. Hvala lijepo.
Kolega Maras izvolite se sjesti. Pa nemojte, vi ste mene prvi uvrijedili i onda meni govorite da ja ne smijem odgovoriti na vašu uvredu. To je logika jednog zarobljenog uma koji misli da on ima pravo drugome dijeliti lekcije i optuživati, da taj drugi mora slušati i šutiti, to vam tako ne ide. Joj, daj. Dobro, ima li još netko tko se javlja? Kolega Grmoja je bio za povredu Poslovnika, izvolite.
Ma odustajem ovaj, ne želim sudjelovati u ovom sukobu, postavio sam konkretno pitanje, nisam kolega Maras nikakav epidemiolog, postavio sam logično pitanje i povlačim ovaj zahtjeva za …/nerazumljivo/…
Dobro. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne nastavljamo u 11 sati. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Sada molim potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Evo moram na početku samo jednu rečenicu reći, do sada barem u mandatu mom osobnom kao ministar financija nijedanput nisam dolazio pred vas sa rebalansom proračuna u prvoj polovici godine, ali evo ovaj puta je korona ipak učinila svoje pa je na neki način ponovno nas zbližila u 5.mjesecu. Evo u svakom slučaju kao što je bilo u nekoliko navrata raspravi i razgovora u HS-u po pitanju onog prvog kruga mjera, drugog kruga mjera u međuvremenu između ostaloga Vlada je donijela program konvergencije, dokument koji je sastavni dio procesa koji se zove, vi dobro znate Europski semestar i mi smo na neki način svoju obvezu slanja prema europskim institucijama, poglavito Europskoj komisiji ispunili. Ali ono što je zapravo još važnije, to je dokument u kojemu smo izašli sa ažuriranim projekcijama makroekonomskim za ovu i iduću godinu i ono što je najvažnije za reć su zapravo one ključne brojke u tim novim projekcijama. Uzevši u obzir saznanja, informacije, podatke, predviđanja, globalne tijekove i sve ono što i ovako i onako uzimamo u tim makroekonomskim projekcijama, došli smo do toga da za ovu godinu predviđen je pad gospodarskih aktivnosti od 9,4%, dakle pad BDP-a od 9,4% i vi dobro znate kada smo predstavljali proračun za 2020.godinu tada smo govorili o rastu od 2,5%, znači značajna korekcija i ono što i svi itekako dobro iskustveno znamo, ne moramo biti ni ekonomisti, ni makroekonomisti da okolnosti koje je covid uzrokovao, a poglavito onaj dio koji se tiče, kako to kolokvijalno kažemo, zatvaranja ekonomije ili zatvaranje gospodarstva u konačnici ima efekte i na te indikatore. Sve sastavnice BDP-a izuzev državne potrošnje su također sa negativnim znakom, dakle krenuvši od osobne potrošnje koja obzirom također na sve impute koje u pravilu uzimamo kod takvih projekcija njen predviđeni pad je 7%, pad investicija negdje oko 9%, pada izvoza roba i usluga, dakle i roba i usluga oko 30% mi smo u tim našim projekcijama predvidjeli odnosno kao baznu pretpostavku stavili pad broja noćenja stranih turista za oko 70%. Znači turizam kao sastavni jedan od strateških naših grana je u ovim brojkama izvoza roba i usluga, zapravo izvoz usluga kao takav. U tim projekcijama predviđen je i pad uvoza roba i usluga, to je ona vječna ja bih nazvao tema uvozne ovisnosti, pa sada evo u okolnostima kada pada gospodarska aktivnost, kada pada osobna i investicijska potrošnja onda imamo i pad uvoza, ali to je sigurno element o kojemu trebamo svi skupa voditi brigu i u nekim drugim okolnostima, ne samo ovim, nazovimo ih tako kriznim. Što se tiče procjene inflacije odnosno indeksa potrošačkih cijena za ovu godinu obzirom opet kažem, ne samo na domaće elemente, dakle ovdje govorimo već dobro znan simultani šok kako na strani ponude u prvom slučaju u prvom koraku, a sada i evidentan šok na strani potražnje. Međutim, kod indeksa potrošačkih cijena uzimaju se u obzir i globalni tijekovi. Svi dobro znamo i pratimo što se događa sa cijenama nekih sirovina, energenata poglavito nafte, pa smo za ovu godinu između ostaloga u projekcije stavili ponovno negativan predznak, dakle blaga deflacija od 0,3%. Najvažnije varijable uz ove su kretanje na tržištu rada, dakle zaposlenost, nezaposlenost i plaće. Što se tiče zaposlenosti predviđen je pad od negdje 3,3% odnosno rast stope nezaposlenosti na 9,5%. Dakle, sve te projekcije koje smo tjedan dana prije donijeli u okviru programa konvergencije su poslužile kao osnova i nama dovoljan razlog da krenemo u izmjene i državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika odnosno izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji je sastavni dio ove dvije točke obzirom da je objedinjena rasprava. Što se tiče samih projekcija fiskalnih, dakle prihodna strana proračuna, ja ću vas samo podsjetiti da je ona u originalnom obliku za ovu godinu, državni proračun prihodna strana proračuna bila predviđena u iznosu od 145 milijardi 140 milijuna kuna. Uzevši u obzir sve ove nove makroekonomske projekcije koje se evidentno i neminovno reflektiraju na prihodnu stranu proračuna. Dakle prihodnu stranu proračuna diktiraju dva osnovna, dvije osnovne činjenice ili dva osnovna segmenta. Jedna je to da smo u funkciju stavili određene mjere pomoći gospodarstvu i poreznim obveznicima, a konkretno ovdje se radi o mjerama odnosno mislim na mjere koje se tiče odgode odnosno potpune ili djelomične, djelomičnog oslobođenja od plaćanja pojedinih javnih davanja konkretno izravnih poreza, poreza na dohodak, poreza na dobit i doprinosa. Međutim, još i veći efekt prema našim predviđanjima će biti naravno od predviđenog pada gospodarske aktivnosti ove godine koji će se naravno reflektirati i na prihodnu stranu proračuna. I sada kada idemo stavku po stavku, ali ja ću krenuti od ovih ukupnih brojki, dakle umjesto 145 milijardi 140 miliona za ovu godinu na razini državnog proračuna prihoda mi predviđamo 121 milijardu 950 miliona. Dakle, 23 milijarde i 200 miliona kuna manje nego što je originalno predviđeno. Naravno kada gledate ponavljam, stavku po stavku, najveća korekcija u apsolutnom iznosu je opet na najizdašnijem prihodu državnog proračuna, a to je porez na dodatnu vrijednost ali isto tako vidimo korekcije na svim ostalim oblicima bilo da govorimo o porezu na dobit, bilo da govorimo o doprinosima, bilo da govorimo o trošarinskom sustavu, a onda i nekim drugim. Međutim, mislim da u ovome rebalansu naravno rasprava kako god bude išla odgovara ćemo na sve vaše i replike i komentare, ali na neki način više smo fokusirani upravo na ovo što mi zovemo u proračunu porezni prihodi, dakle porezni prihodi i doprinosi. Rashodna strana državnog proračuna, rashodna strana državnog proračuna je obzirom na situaciju, izbijanje epidemije odnosno pandemije Covida i sve njegove refleksije odnosno sve njene refleksije i na hrvatskog ne samo gospodarstvo nego na društvo u cjelini od nas stavila jedan dodatni izazov, a to je da se u odnosu na predviđene rashode odnosno originalno planirane moraju pronaći dodatni izvori sredstava za financiranje s jedne strane sustava zdravstva, dakle potreba za dodatnim nabavkama koje originalno naravno nitko nije mogao niti je trebao predviđati u smislu zaštitne opreme, maski, respiratora i svega onoga što je potrebno za očuvanje zdravlja ljudskih života što smo svi na samom početku vrlo jasno rekli, ja bih rekao na početku se i složili da je primarni cilj odnosno nazovimo ga tako nulti cilj, ali isto tako i onda neke mjere koje su između ostaloga stavljene u funkciju kako bi se umanjila ili na koliko toliko moguće neutralizirala šteta koje epidemija ima po naše gospodarstvo. Dakle, mjere pomoći kako smo ih nazvali gospodarstvu poglavito ona horizontalne prirode mjera koja se odnosi na izravnu potporu poslodavcima za isplatu dijela plaća njihovih zaposlenika naravno uz uvjet očuvanja radnih mjesta. Dakle, vidi se iz, ja bih rekao i same njene, njenog naziva ali i same strukture mjere, dakle mjera očuvanja radnih mjesta i naravno mjera koja bi trebala očuvati i standard hrvatskih radnika odnosno zaposlenika. Ta mjera koja nije originalno predviđana i kada zbrojite i dodate njoj i efekte da će država ne samo isplaćivati potporu originalno 3.250, a za 4. i 5. mjesec i 4.000 kuna, ali isto tako i sva javna davanja, u ovom konkretnom slučaju radi se o doprinosima. Dakle, sve skupa dođemo na razinu od oko 7 milijardi kuna, kada tome dodate i ove originalno milione, a danas već 100-tine miliona dodatnih za zdravstvo i onda dolazimo do onoga što smo si mi kao Vlada zacrtali u ovom rebalansu, a to je da unatoč tim povećanim rashodima, povećanim potrebama za plaćanja s rashodne strane proračuna koje nismo originalno planirali, a čujete i sami govorimo o iznosima od preko 7 milijardi kuna, na svim ostalim stavkama rashodne strane proračuna, u svim resorima pronađemo uštede i korekcije ili rezove kako bi doveli ukupnu rashodnu stranu proračuna na jednaku razinu kao što je originalno planirana. I to je zapravo bio jedan veliki napor koji smo proteklih tjedana uložili svi resori, ja ću i ovom prilikom se naravno zahvaliti svim mojim kolegama u Vladi i Vladi naravno i predsjedniku Vlade na podršci da tu našu osnovnu konturu ili na neki način vodilju fiskalne politike koje sve ovo vrijeme činimo, jel ja ću vas podsjetiti još jedanput da ni jedne godine, proteklih godina, onih lijepih godina bez Covida, ni jedne godine mi nismo probili rashodu stranu proračuna. I kad smo imali bolje ostvarenje proračuna, a svake godine je to bio slučaj, sav taj višak prihoda preusmjeravali smo na smanjivanje poreza i porezno rasterećenje i smanjivanje javnog duga u RH. Taj princip, nažalost ovaj puta nemamo viška prihoda imamo manjak, ali taj princip zadržavamo i dalje i u ovakvim okolnostima vrlo izazovnima sa velikim pritiscima na rashodnoj strani želimo održati i ne probijati ukupnu stranu odnosno ukupnu razinu rashoda. Tako da i ukupna razina rashoda državnog proračuna ostaje na onoj istoj razini odnosno kako je originalno kao takva predviđena u iznosu od 147 milijardi 300 miliona kuna što se tiče državnog proračuna. Ono što je također važno za reći je i financijski planovi odnosno korekcije financijskih planova za 10 izvanproračunskih korisnika. Dakle, njihov originalni plan je kada ih sve skupa zbrojimo bio višak od oko 725 milijuna kuna, prema ovom novom planu kada idemo jednoga po jednoga, možemo naravno i poslije tijekom rasprave analizirati detaljnije financijske planove svih ovih 10, dakle Hrvatske ceste, Hrvatske vode, DAB, CERP, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, HZZO, HAC, Autocesta Rijeka Zagreb, Hrvatske željeznice Infrastruktura i Hrvatske željeznice Putnički prijevoz, njihov novi deficit predviđen za ovu godinu je 2,4 milijarde kuna. Dakle, također i na njihovoj razini značajna korekcija. Kada to sve skupa konsolidiramo, dodamo i lokalnu samoupravu, dakle svih 576 jedinica koje ulaze u obuhvat opće države i prema našoj nacionalnoj metodologiji, ali poglavito prema metodologiji ESA 2010 koja je usporediva metodologija sa svim ostalim zemljama članicama EU, mi dolazimo do činjenice odnosno situacije da u odnosu na originalno planirani višak za ovu godinu, suficit. Prvi put je bio planiran višak, tri godine za redom smo ga i ostvarili od 630 milijuna kuna da je manjak proračuna opće države predviđen u iznosu od 24 milijarde 843 milijuna kuna ili 6,8% BDP-a. Dakle ponovit ću još jedanput, 4 godine za redom apsolutno pod kontrolom i konsolidirane javne financije uz napomenuo da … prije par dana ili par tjedana EUROSTAT je objavio i zadnji podatak za 2019.da smo i 2019.ostvarili suficit u proračunu opće države od milijardu i pol milijuna kuna, dakle ova godina obzirom na okolnosti i na sve elemente koje sam objasnio nas dovodi ponovno na razinu značajnog deficita od kažem gotovo 25 milijardi kuna. Sastavni dio ovoga plana odnosno rebalansa i izmjena i dopuna financijskog plana su i izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna usko vezane uz račun financiranja. Račun financiranja do sada i u nekakvim mojim prijašnjim izlaganjima kada bi prezentirao proračun, a mislim dobrim dijelom i u raspravama, nije možda bio toliko u fokusu, mislim evo ja ću sada iskoristiti ovih preostalih nekoliko minuta da i na njega obratim pažnju, a vjerujem da će i u replikama odnosno u raspravama biti i na njega stavljen malo veći naglasak. Dakle, nekoliko brojki s te strane u računu financiranja se dakle ono što kolokvijalno kažemo ispod crte, vodi sve ono što između ostaloga su potrebe za financiranjem te godine. Nama je originalni plan računa financiranja iznosio 30,5 milijardi kuna koja bi sa sobom podrazumijevala planirani opet ponavljam, uravnoteženi proračun i sva dospijeća različitih vrsta i instrumenata našeg javnog duga, bilo da govorimo o dugoročnim obveznice, krediti, bilo da govorimo o kratkoročnim, trezorski zapisi kao i neki drugi elementi. Taj račun financiranja obzirom na već spomenuti i predviđeni deficit, ali i neke druge elemente koje ću obrazložiti se uvećava za dodatne 32,7 milijardi kuna i ukupno iznosi 63 milijarde i 412 milijuna kuna za ovu godinu. Ono što, ponavljam kao što sam to prezentirao na sjednici Vlade pa ću i sada reći, ako ima ijedna dobra stvar za istaknuti u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna za ovu godinu, a to je činjenica da smo više od pola toga već realizirali. Sa stanjem predlaganja državnog proračuna 35,6 milijardi kuna je već realizirano i prije samoga izbijanja covida vi se sjećate da smo na domaćem tržištu izdali najjeftiniju i najdulju u smislu ročnosti obveznicu na domaćem tržištu. Tri tranše u ukupnom iznosu od 15 milijardi kuna, s tim da je ona najkraća bila uz kupon odnosno uz pronos od 0,25%, najjeftinija ikad. A po prvi puta smo izdali i dvadesetogodišnju obveznicu. Također smo imali nekakva druga dospijeća u manjim obujmima. Po izbijanju same krize i kako mi je između ostaloga i zakonska obveza izvještavati matični Odbor za financije i državni proračun, a i HS u međuvremenu smo realizirali nekoliko transakcija. S jedne strane sa pojedinim najvećim komercijalnim bankama smo sklopili nekoliko bilateralnih aranžmana u ukupnom iznosu od 6,1 milijardu kuna, prosječne ročnosti oko pet godina u prosjeku negdje oko 1,3 do 1,5% godišnje kamate. Nakon toga smo također … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Od banke do banke, pojasnit ćemo sve poslije. Je, je važno je poslije ćemo samo kada budete replicirali. Nakon toga smo imali i refinanciranje jednog velikog trezorskog zapisa koji je prošli tjedan dospijevao u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna, on je refinanciran po uvjetima znači na godišnjoj razini 0,06 dakle gotovo nulta stopa i prije nekoliko dana smo izdali obveznicu na domaćem tržištu u iznosu od 1 milijardu 455 milijuna eura na 7 godina uz godišnju kamatnu stopu odnosno uz prinos i kupon od 0,75%. Dakle to je na neki način sastavni dio već izvršenog. Ono što pred nama ostaje, dakle u ovom računu financiranja je nastavak naših aktivnosti kako na domaćem tržištu kapitala, predviđena aktivnost i na međunarodnom tržištu kapitala u smislu izdavanja euro obveznice jer ne možemo zanemariti činjenicu da nam sredinom 7.mjeseca na naplatu dospijeva milijarda 250 milijuna dolara međunarodne obveznice koja je izdana još prije 10 godina kao i neki drugi elementi. Također računamo i u samom računu financiranja su predviđeni i izvori sredstava međunarodnih financijskih institucija. Svo ovo vrijeme vodimo intenzivni dijalog sa Svjetskom bankom, Europskom investicijskom bankom, Razvojnom bankom Vijeća Europe i nekim drugima te isto tako naravno sa EU. Vi dobro znate da se na razini EU pod našim predsjedanjem radi, nažalost ne toliko brzo kao u našim okolnostima, ali se radi na određenim instrumentima pa tako između ostaloga ako ste dobro čuli za onaj program tzv. SURE engleska riječ krilatica odnosno kratica koja u prijevodu praktički replicira ovu mjeru koju smo mi stavili u funkciju, a to je pomoć za isplatu dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta za zaposlenike. Sve je to sastavni dio ovoga računa financiranja i to je ono što smo između ostaloga i predvidjeli. I samo zadnji dio vezano za račun financiranja jel znam obzirom da ovdje ima dosta zastupnika koji obnašaju ili su obnašali i uvijek su vezani za lokalnu samoupravu u računu financiranja smo predvidjeli izvore sredstava u iznosu od 2 milijarde i 900 milijuna kuna, ono što smo nazvali beskamatni zajam za jedinice lokalne i područne samouprave i što isplaćujemo kako smo već sami naznačili kada smo predstavljali mjere, ovisno o mogućnostima do sredstava određenih smo došli, kako stignu zahtjevi, kako ih obrađujemo tako transferiramo. I isto tako jako važan dio je i onaj što se tiče na HBOR. HBOR u ovim okolnostima i svim ovim mjerama koje smo stavili u funkciju je izuzetno važna institucija, poglavito u onom dijelu koji se tiče novih kreditnih likvidnih sredstava za poduzetnike, tako da i ovi novi programi koji su stavljeni u funkciju, kao i postojeći, kao i sve mjere koje HBOR i ovako i onako uzima u obzir, bilo da govorimo o moratoriju i nekakvim reprogramima postojećih, ali, pardon, poglavito novih obveza, u iznosu od oko 3 milijarde kuna smo predvidjeli u ovom računu financiranje, dakle ono što smo napominjali još u krugu mjera. Obzirom na okolnosti i velik izazov očuvanja likvidnosti u sustavu, ideja je da Državni proračun bude to središnja točka jer ipak je puno jednostavnije, ne samo koordinirati nego pristupiti, kako domaćem, tako i međunarodnom tržištu ipak sa razine centralnog državnog proračuna, a onda tu likvidnost disperzirati na način na koji se treba. Evo, tako da, hvala vam lijepo na raspravi.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Imamo 23 replike. Ja ću pročitati samo ako netko možda nije registriran jer vas se puno javljalo. Dakle idemo ovako: Bulj, Grbin, Maras, Jovanović, Grmoja, Glasovac, Čuraj, Zekanović, Mišić, Žagar, Pernar, Perić, Panenić, Mrsić, Felak, Ante Babić, Lacković, Lalovac, Mrak-Taritaš, Dobrović, Stričak, Bauk, Bilek, Šuker, Borić, Grčić. Dobro, puno je bilo, evo, ja ću zapisati, Šuker, Borić, Grčić, znači 26 imamo. Krećemo redom, molim vas samo da se držite jedne minute. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, pad je gospodarstva, turizma. Međutim, zaboravili ste jednu vrlo bitnu stvar, na to nas upozorava Svjetska banka. Najveći pad će biti od doznaka naših građana koji šalju novac svojim obiteljima. Mi znamo da je to 6% BDP-a i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike koje su iselile naše građane. Koliko vi .../nerazumljivo/... to je 18 milijardi kuna godišnje, naši ljudi iz inozemstva šalju svojim obiteljima. Koliki pad tu očekivate, a moramo znati da je Hrvatska ugrožena prema Svjetskoj banci, koliki tu pad očekivate i što ste poduzeli za te ljude koji su u Irskoj, Njemačkoj, koje ste svojim politikama poterali vani, što ste poduzeli da se u Hrvatskoj barem mogu prijaviti na Zavod za zapošljavanje? Koje su mjere za te ljude koji su punili ovaj proračun dok ste se vi hvalili sa učincima i rastom gospodarstva, a u biti zbog loših politika su [[Upadica: Hvala.]] poterani vanka, što očekujete znači od doznaka?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo i u prijašnjim okolnostima kada ste otvarali tu temu na neki način, potencirali temu doznaka ili to su praktički transferi iz inozemstva naših ljudi koji rade, sastavni su dio, tada sam odgovarao pa ću i sada odgovoriti, oni su sastavni dio bilance plaćanja, dakle nečega što je u ingerenciji HNB-a, što je vrlo jasno, vrlo nedvosmisleno, transparentno, svi građani vide te brojke i koje vi također, citirate. Na nama je, nije odgovornost predviđati i planirati i na neki način elaborirati svaki detalj bilance plaćanja, ali uzeti u obzir prilikom planiranja. Jer, ono što kažete, i ako netko od naših ljudi koji radi vani transferira sredstva svojoj obitelji, bližnjima, itd., ti novci kroz različite vidove, bilo poglavito potrošnje ili već što god, imaju, naravno efekt i na proračun. Sve je to sastavni dio naših predviđanja i projekcija koja sam upravo sada elaborirao, dakle evidentno će i oni imati efekta na prihodovnu stranu proračuna.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Jasno je da je jedan od sektora koji su najviše pogođeni ovom krizom turistički, a unutar njega posebno su pogođeni mali iznajmljivači. Pročitat ću vam što stoji na službenim stranicama Porezne uprave. Iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodom plaćanja poreza do 30.3.2020. g. za obvezu koja je dospjela 31.3.2020. ostvarili su pravo na odgodu plaćanja te obveze do 30.6.2020. g. te se ista neće otpisati. Poštovani g. ministre, i vi i ja znamo da mali iznajmljivači neće ostvariti prihode koji su bili planirani za 4. i 5., a najvjerojatnije i 6. mjesec. S obzirom da je službeni stav Vlade RH obzirom na stranicama Porezne uprave da se te obveze neće otpisati, a da danas donosimo, odnosno raspravljamo rebalans, moje pitanje vama je, hoće li se te obveze otpisati ili će ih mali [[Upadica: Hvala vam.]] iznajmljivači morati platiti nakon 30.6.? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mi smo vrlo jasno i transparentno, nedvosmisleno sve kriterije propisali na razini Porezne uprave, ja vas se zahvaljujem i na replici obzirom da ste i potencirali i drago mi je vidjeti u medijskom prostoru da proteklih dana i tjedana ima dosta pohvala na račun Porezne uprave i ja ću iskoristiti ovu govornicu, također, se tome nadovezati jer mislim da su moji kolege u Poreznoj upravi odradili veliki posao, ovo nije bilo jednostavno i sve te mjere koje su stavljene u funkciju, kriterije, ali još važnije njihova provedba kao takva. Što se tiče privatnih iznajmljivača, o tome smo temi smo dosta razgovarali u obliku prijašnjih krugova porezne reforme, mislim da možemo zaključiti da smo zaključili izuzev onih koji su izuzeti od plaćanja pojedinih poreznih obveza ili nulte stope bilo gdje, da je to najmanje oporezivi segment općenito poreznog sustava i naravno da nećemo ga kao takvoga zanemariti, ali uzevši u obzir sve okolnosti, je li, kada govorimo o prosječnom iznosu po krevetu od 300 kuna godišnje, zapravo na neki način [[Upadica: Hvala.]] otkriva i ovo o čemu govorimo, ali u svakom slučaju, [[Upadica: Hvala ministre.]] kao što je vrlo jasno rečeno, kriteriji su propisani i definirani [[Upadica: Hvala vam.]] i Porezna uprava ih provodi. Hvala.
Idemo sada na zahtjev za stanku kolege Bulja, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Kluba Mosta stanku od 10 minuta na prijedlog rebalansa. Kao što sam rekao, kolegice i kolege, ovaj rebalans, tj. ova kriza razotkrila je sve politike loše koje su bile prema hrvatskom narodu. 2/3 Hrvatske su prazne. Kao što sam rekao u replici, 6% BDP-a, 20 milijardi kuna je od naših iseljenih ljudi. Uništena je poljoprivreda, kad smo najviše davali subvencija, govorite ministre o samodostatnosti, kad sam ja govorio o samodostatnosti i predlagao zakone, amandmane i govorio da moramo poticati domaću proizvodnju, a ne strani GMO proizvode, tada su mi govorili da su to moje klapnje. Turizam, apsolutno zabranjeno sve, propast će turizam. Jedino što neće propasti to su izbori, pa i oni koji su u samoizolaciji uvaženi ministre oni će moći ići glasati, a naši ugostitelji su u karanteni. Svi su, znači jednostavno ne funkcionira sustav. A ovi naši iseljeni ljudi prvi su izgubili posao, to je mladost koju ste lošim politikama uputili vani. Nisam zadovoljan vašim odgovorom. Što nudite tim ljudima koji su otišli iz Slavonije zbog loših politika, koji su otišli iz moje Dalmatinske zagore? Jedino što spominjete lokalnu samoupravu kao pozitivno, ukinite više županije. Vidite u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja je to tvorevina. Tvorevina koja funkcionira kao mafija. Uništili su moju Zagoru, 100.000 ljudi je otišlo od kad su na čelu Sanader i Boban i takvi. Poduzmite nekakve mjere. Ukinimo županije, pa će lokalne samouprave imati moći funkcionirati, pa neće virusi ulazidi gdje ne smidu ući, a na izbore ćemo moći ići oni koji su u izolaciji. Ovo je sramotna prikaz stanja u Hrvatskoj.
Kolega Bulj zahvaljujem. Odobravam stanku. Javlja li se još netko možda? Ako ne nastavljamo u 11 i 40. STANKA U 11,31 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa replikama. Prvi na redu odnosno treći sveukupno, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. ministre. Moje pitanje je jednostavno, vidio sam u rebalansu proračuna da iznos koji je namijenjen za obnovu štete u gradu Zagrebu iznosi ispod 100 milijuna kuna. Ono šta mene zanima, to je 400 puta manje, znači 400 manje nego šta je provizorno procijenjena šteta u gradu Zagrebu. Znači zanima me da li vi kao čovjek koji živi u Zagrebu, da li vi kao član HDZ-a koji podržava M. Bandića u Gradskoj skupštini, mislite da je u redu da idemo na izbore bez donesenog Zakona o obnovi grada Zagreba i da je u redu da značajnije ne stanemo iza Zagrepčana i Zagrepčanki i kažemo im da država stoji iza njih? Znači mislim da je sramota da nakon 45 dana, znači sad već skoro 50 dana u gradu Zagrebu, grad izgleda kao ruševina i da Vlada RH i aktualna gradska vlast se prema nama odnosi na ovaj način. Moram vam reći da sam zbog toga iskreno ne samo ljut nego i žalostan, hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dobro ste vidjeli u rebalansu proračuna osigurano je na poziciji Ministarstva graditeljstva dodatnih 100 milijuna kuna, tome tr4eba pridodati i iznos koji već stoji na razini 41 milijun kuna na Fondu za zaštitu okoliša koji se tiče subvencioniranje djela cijene onih tzv. kondenzacijskih bojlera, dakle govorimo o iznosima koji su u ovom rebalansu predviđeni za intervencije koje će u kratkom roku omogućiti i bi trebali omogućiti povratak naravno građana čiji su domovi zbog potresa oštećeni, ali isto tako i ono što ćete čuti za dva dana na sjednici Vlade i sve naše daljnje koje će između ostaloga u nekom horizontu na takvom jednom sveobuhvatnom zakon i rezultirati jer niti jedan rebalans niti jedan proračun niti je to nazovimo tako projekt ili šteta ili sve skupa vezano za jednu godinu, to je višegodišnje pitanje na kojem treba pristupiti vrlo sustavno i na jedan adekvatan način riješiti tu problematiku. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, moje pitanje tiče se zdravstva. Obzirom da se tiče zdravstva, ne mogu na početku ne čestitati svim medicinskim sestrama i tehničarima Međunarodni dan sestrinstva i zahvaliti se na ogromnim naporima koji čine da održe sustav zdravstva u stanju koji može zadovoljiti potrebama hrvatskih građana. U Hrvatskoj ima preko 41 000 registrirana sestra od čega u zdravstvenom sustavu radi gotovo 35 000 što je 45% sustava zdravstva. Bojim se da niste dovoljno ozbiljno shvatili u rebalansu problem zdravstva jer dospjeli dugovi su sigurno već blizu 5 milijardi kuna, ne vidim na koji način mislite riješiti taj dospjeli dug a sve ono što nas čeka u narednom periodu je samo povećanje obveza u sustavu zdravstva. Također, neozbiljno ste pristupili problemu dopunskog osiguranja jer je bilo potrebno osigurati dodatna sredstva za 200 000 osiguranika kojima će biti besplatna polica dopunskog osiguranja što je 160 milijuna od početka ove godine, nigdje toga nema u rebalansu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kratko će biti koliko stignem odgovoriti na vašu repliku ali obzirom da ima još liječnika u sabornici pa će biti vjerujem i tih replika dalje na pitanje zdravstva. 8,5 milijardi je stanje krajem prošle godine ukupno obveza u zdravstvenom sustavu kad se sve skupa zbroji od čega je dospjelo 3 milijarde i 800 miliona kuna. Trend rasta obveza je nastavljen i ove godine, to moram reći imamo podatke za 3. mjesec, nemamo još podatke sa lokalne razine, ali što se tiče HZZO-a i poglavito što se tiče tzv. kolokvijalno nazvanih državnih bolnica mogu konstatirati da je taj dug nastavljen. Ono što sam i uvodno rekao, dakle mi smo i prije samog rebalansa čitav niz preraspodjela u okviru zakonskim mogućnosti usmjerili na područje i pitanje zdravstva. Poglavito ono što je u tom trenutku bilo najvažnije osiguravanje respiratora, zaštitnih maski i sl. i nastavit ćemo u tom smjeru. Međutim, financiranje ove brojke ukupne nadilaze problematiku samog Covida i [[Upadica: Hvala.]] jednog rebalansa također. Hvala.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, što se tiče ovog rebalansa i njegovih pokazatelja sve nam je jasno. Izbori su na vratima pa se proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna što bi bio pad od 16%. Dakle, jasno je da ovo nije stvarni rebalans proračuna da je ovo fake, znači da je ovo fake rebalans proračuna i da ćemo pravi rebalans proračuna imati nakon izbora. I ja vas pitam, što mislite kako će hrvatski građani osjećati stanje u Hrvatskoj u 9., 10. mjesecu, a kako ga vide sada? Hoće li biti optimističniji u 9. i 10. mjesecu ili su sada optimističniji? Molim vaš komentar.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dobio sam puno etiketa u Hrvatskom saboru, najupečatljivija je ona bila o računovođi ili knjigovođi pa sam to demantirao, a definitivno nisam sociolog i psiholog koji može procjenjivati stanje nacije bilo danas, bilo za nekoliko mjeseci. Naša je uloga i zadaća svih skupa učiniti da se i taj psihološki element popravlja, unapređuje i u datim okolnostima zapravo sve što možemo dati da se, pa i ovakve izazovne situacije i njihovi negativni efekti minimiziraju što je moguće više. Što se tiče rebalansa, ponovit ću još jedanput, rashodna strana proračuna unatoč potrebama od 7 i nešto milijardi kuna za višim rashodima ostaje nepromijenjena. To je veliki, veliki napor koji smo u svega nekoliko tjedana uspjeli ovoga učiniti, kako bi između ostaloga zadržali tu rashodnu stranu na istoj razini i kako bi, ne bi stvorili dodatni pritisak na porezne obveznike odnosno dodatni pritisak na javni dug. Ali činjenica je 23,2 milijarde [[Upadica: Hvala vam.]] kuna je manje u prihodu proračuna. Hvala.
Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste roditelj, imate djecu i vjerojatno vam je poznato da u posljednjih mjesec i pol dana jedini tko održava sustav obrazovanja na životu su učitelji, nastavnici i roditelji. Ne Ministarstvo znanosti i obrazovanja tamo je potpuni raspad sistema. Možete mi molim vas odgovoriti na pitanje zašto ste odlučili ovaj nagraditi učitelje i nastavnike time što ćete im kroz rebalans proračuna uzeti apsolutno sve? Znači, ne samo osnovicu za 4% kao svim javnim i državnim službenicima, nego i božičnicu i regres i jubilarne i sve dodatke za koje su se borili 2 mjeseca u štrajku. Je li to baš bilo nužno uzeti im apsolutno, apsolutno sve i dovesti ih doslovno na prosjački štap?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa naravno da se ne mogu složiti sa vašim konstatacijama poglavito sa kvalifikacijama, mi između ostalog dijalog još uvijek vodimo i naša ponuda je na stolu. U isto vrijeme razgovor se nastavlja i ne bih u ovom trenutku ništa prejudicirao. Pridružujem se kao i kod prethodne pohvale i čestitke svem medicinskom osoblju također i našim učiteljima i koje održavaju također dobro ste apostrofirali uz pomoć roditelja poglavito za nastavnu, za djecu u nastavi nižih razreda sustav obrazovanja kao takav. Ponovit ću još jedanput, dakle i kad je bila tema i štrajka sa povećanjem osnovice od 1.1. od 2% odnosno za sustav obrazovanja 3% koje je stupilo još na snagu krajem prošle godine, ukupno su plaće za preko 20% povećanje u mandatu ove Vlade. Dakle, ovo o čemu govorimo i što je na neki način na stolu kao ponuda, vi sami dobro znate još u štrajku smo vrlo jasno komunicirali, za određeni dio tih povećanja sredstva nisu ni originalno bila kao takva predviđena, niti originalno [[Upadica: Hvala vam.]] ali opet ponavljam, 20 i nešto posto povećanje. Hvala.
Hvala ministre. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre u vašem govoru i projekcijama, naravno predviđa se pad BDP-a ovdje smo predvidjeli od 9,4 čuli smo da je komisija nešto blagonaklonija prema našem gospodarstvu pa predviđa manji pad, ono što je dobro, što mogu reći da kod ovog rebalansa ne predviđamo smanjenje državne potrošnje odnosno samog proračuna, a znamo da je udio BDP-a državne potrošnje 20%. Ono što nije dobro, što se navodi da je pretpostavka izvoz usluga 70% pad, a ako nam turizam padne za 50% to je 10% BDP-a, dakle samo to, ukupni turizam ako padne za 50%, to je 10% smanjenje BDP-a. Znači, prema ovome mi očekujemo rast BDP-a u zadnjem kvartalu. I zanima me što je sa europskim tečajnim mehanizmom odnosno što je sa uvođenjem EUR-a s obzirom na ovaj dug koji nam ide preko 86% BDP-a, što ćemo tu napraviti? Jer ja nisam onaj kunofil koji više volim kunu nego vlastite građane, ja mislim da bi EUR-o pomogo i te kako vlastitim građanima.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče prošli tjedan na sjednici Vlade ispunjena zadnja od 19 mjera koje smo prije gotovo godinu dana preuzeli u onom pismu namjere za ulazak u Devizni tečajni mehanizam II, dakle zadnja od 19 i sad ćemo također napisati novi dopis gdje ćemo izvijestiti europske institucije upravo o tome. Što se tiče Masterških kriterija na koje aludirate odnosno konkretno pitanje javnog duga, dakle još jedanput ću aludirati i reći. Dakle, 60% je ta granica, koliko će ona biti sutra i što će se dogoditi ne bih ulazio u te sad u ovom trenutku rasprave, međutim ako ste iznad 60% putanja pada, mora biti minimalno 1/20-tina razlike između trenutne razine i tih 60%. Hrvatska je protekle 4 godine smanjivala javni dug 4 puta brže nego što te odredbe kažu. Dakle, ispunjavali smo kriterij. Ovaj efekt koji je u konačnici kako ga sad vidimo jednokratni na rast javnog duga na 86,7 ne bi trebao nas odvratiti od te daljnje putanje smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. Hvala lijepo.
Hvala, hvala vam. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre. Volio bih da nam kažete, hrvatskoj javnosti, koliko ćemo u ovom sljedećem periodu dobiti pomoći, bespovratne pomoći novca od EU?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, iz postojeće ove omotnice dobar dio sredstva, a tu su također veliki napori napravljeni resora i pojedinih kolega ministara, poglavito Pavića i Aladrovića gdje smo iz postojećih omotnica koje su bile alocirane za određene namjene napravili preraspodjelu i prealokaciju upravo na ovo što je u ovom trenutku najvažnije, a opet ponavljam to je ova horizontalna mjera isplate dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta gospodarstvenicima. Također vi dobro znate da iza našeg predsjedanja dijalog odnosno pregovori o novom višegodišnjem financijskom okviru su u tijeku, kada i na koji način će oni biti okončani to ćemo još vidjeti. Mi smo s naše strane naravno činili i činimo sve da to bude za našeg predsjedanja, covid je imao svoj nekakav efekt i učinak. Naravno da govorimo o grantovima ili shemama pomoći, međutim paralelno sa time na razini EU stavljeni su ili trebaju biti stavljeni u funkciju i neke dodatne sheme koje se tiču kreditnih aranžmana koje ćemo također uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Kolega Mišić, izvolite zahtjev za stankom.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Ja sam vam postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, niste mi odgovorili. Ja sam pitao koliko, vi mi niste odgovorili i ja sada, ovo je moje vrijeme dopustite mi da ja sada vama postavim pitanje, a ja ću zapravo dati i odgovor jer u rebalansu piše, a tu brojku vi meni niste izgovorili. Ja ću pročitati ono što piše u rebalansu, dakle kada govorimo o prihodima ima stavka 623, pomoć iz inozemstva, o darovnici od subjekata unutar općeg proračuna. Ta stavka kaže da ćemo mi u sljedećem periodu odnosno nakon usvajanja rebalansa da planiramo dobiti 500 milijuna kuna, točnije 502 milijuna kuna manje novaca nego što smo prvotno mislili sa proračunom koji smo usvojili krajem prošle godine. Dakle 500 milijuna kuna manje. Za Hrvatice i Hrvate koji prate ovu sjednicu neka znaju, bilo je planirano 18 milijardi 756 milijuna kuna, a bit će 18 milijardi 253 milijuna kuna. Dakle, ja sam više puta naglašavao i ovaj puta ću reći, europske solidarnosti nema, mi nećemo dobiti lipe od EU i sami ste rekli da nismo dobili, da se još nešto pregovara, a vi ste rebalansom proračuna predvidjeli manje novaca. Dakle, europski projekt je pao na prvom testu, na prvoj stepenici, na prvoj prepreci, znači solidarnosti niti je bilo niti je ima, a ovo je jedan empirijski dokaz koji vi niste htjeli komentirati odnosno koji niste htjeli reći hrvatskoj javnosti glasno i jasno. Kada nam je najteže umjesto da nam EU u koju se klela hrvatska Vlada pomogne, a nama je najteže jer smo turistička država, gotovo isključivo turistička država, EU nam uzima novac odnosno vi rebalansom planirate manje novaca nego što smo imali.
Dobro, stanka će biti odobrena. Nastavit ćemo u 12,05, prvi je na redu kolega Mišić.
Nastavljamo dalje, slijedeća replika je uvaženi zastupnik Mišić Ivica.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Mariću, vidim da je država u problemu sa financijama ali sam zadovoljan kada ste otvorili autocestu sada u Slavoniji. Ja osobno mislim da vi vodite dobro financije ali moram napomenuti da danas željeznički promet je 15% povećan u odnosu na ranije pa vas pitam da li ste u rebalansu, vidim da niste, ali da li ćete predvidjeti da se željeznica od Zagreba do Vinkovaca napravi? Zašto? Zato što vidimo i sama autocesta hrani sve autoceste Slavonija prema Srbiji, sve autoceste naše hrani, tako bi željeznica Vinkovci, nekada je kroz željeznicu, kroz stanicu vinkovačku prolazilo 450 vlakova u 24 sata i sad se povećava, znači i Europa bi trebala o tome razmisliti, sada više vlakovi idu sa teretnim prometom i to je ono budućnost hoću reć Slavonije i razmislite o tome i mislim da je sad vrijeme da to se isto uradi kao što ste i autocestu. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, dobro ste apostrofirali i na neki način i trag ovog razmišljanja vašeg je podudarno s onim o čemu mi govorimo i u ovim okolnostima o kojima sam ja evo već sad puno puta i govorio i replicirajući, i na pad prihoda i na pad gospodarske aktivnosti i slično, postoji jedan dio koji nikako ne smijemo zanemariti a to je investicijska aktivnosti i država treba dati svoj doprinos, opet kažem u skladu s mogućnostima i ukupnim okvirom. Mi smo i pred sam rebalans a i proteklih dana i sa kolegama iz Hrvatskih cesta, autocesta, iz HŽ-a gledali naravno, resorni ministar kolega Butković, što i na koji način održati te planovi koji su originalno predviđeni, kojim smjerom dalje ići ali u svakom slučaju, uvijek taj naglasak na javne investicije poglavito one koje možemo financirati i sufinancirati europskim sredstvima, dakle europskim pomoćima kroz jeftine izvore financiranja da se kao takvi i nastave, tako da na tom tragu, ako nešto i nije predviđeno u ovom proračunu i rebalansu, sigurno da namjera je da se u perspektivama kao takvima ono predvidi. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala. Uvaženi ministre, mogli bismo reći da je ovaj proračun kratkog daha i kratkovidan. Zašto je to tako? Iz vaših riječi sam to pročitao. Rekli ste da je i to je financijski korektno, da ste se prenapregnuli da bi održali rashode na zadanim vrijednostima, na početnim vrijednostima i tu praktički nema zamjerke jer nije bilo lako napuniti te preraspodjele. Ali posve je jasno da ovo nije zadnji rebalans proračuna ove godine, da će ih biti još, zato kažem da je kratkoga daha. A zašto je kratkovidan? Vi ste ponovili ovo i kad se donosio proračun, ponovili ste istu stvar, što je ključna stvar za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsku ekonomiju uopće. Nama kad pada industrijska proizvodnja i izvoz, nama paradoksalno pada i uvoz. I to je ključ u strukturi hrvatskog BDP-a i zbog toga u ovom proračunu mi nedostaje ta politička poruka što su, koje su to reforme, kakve stvari kanimo poduzeti da bi ovu sliku promijenili. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ta uvozna ovisnost, o njoj smo i ja osobno i ovdje u Saboru smo puno pričali i mislim da je sada ona također dobiva nekakav svoj dodatni, dodatni važnost a tim više ja bi rekao sa spoznajom vrlo jasno, vrlo nedvosmislenom, činjeničnom a to je da ovakve okolnosti podrazumijevaju ili na neki način ukazuju na jačanje te domaće komponente samodostatnosti i osiguravanja samodostatnosti u čitavom nizu segmenata od prehrambene i poljoprivredne proizvodnje, industrije, evo u ovom konkretnom slučaju, farmaceutska odnosno kemijska industrija, tu je naravno i pitanje energetike i energetske dostatnosti, nažalost, još uvijek nismo našli nekakve značajnije zalihe nafte na našem području pa smo neto uvoznik određenih kategorija, ali opet umanjiti tu uvoznu ovisnost, umanjiti nekakvu zavisnost prema nekim globalnim tijekovima na koje ne možete utjecat, to je nekakva ideja koja se vidi i u ovoj krizi. Dal opet kažem jedan rebalans ili jedan proračun može prepoznati ili ne, ali to jedna od ključnih reformi koju svi skupa trebamo raditi, to nije samo pitanje državne i javne uprave. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi ministri Mariću. Prosvjetni radnici ostali su bez povišica, a vi ste ih lagali, vi ste im rekli povećat ćemo vam plaće pa ste se sada predomislili da nećete, a onda svaljujete krivnju tobože na koronu. Ali gospodine Marić, vi ste ti koji ste zabranili rad, vi ste ti koji ste gurnuli ljude u karantenu i izolaciju, vi ste ti koji ste zabranili turistima da dolaze. I dajte mi molim vas objasnite, vi ste jako pametan čovjek, oni koji voze turističke autobuse npr. znači prijevoznici, koji su uzeli te autobuse na lizing njima je rad zabranjen, turistima je zabranjen ulaz u zemlju, dajte objasnite kao pametan čovjek od čega će oni plaćati rate lizinga koje im i dalje stižu na naplatu? Vas uopće nije briga za te ljude, niti vas je briga za Hrvatsku. Lijete krokodilske suze za hrvatskim narodom, ali to nisu nažalost suze nego suze radosnice kada ih proždirete. Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Puno toga ste na neki način saželi, teško je u jednu minutu odgovoriti na sve. Nikog nisam lagao, tako ni učitelje odnosno sindikalne čelnike s kojima smo vodili pregovore protekle godine za ovu godinu. Opet ću ponoviti kao što sam maloprije i uvaženoj zastupnici odgovarao, za vrijeme ovog mandata mi smo od prvog početka, od prvog dana vodili jedan konstruktivni dijalog, svaki puta je rezultirao sa nekakvim iskorakom. … [[Upadica se ne razumije.]] nije, nije to je bilo tek na kraju, ali kakogod ali vaše tumačenje neću nikad moć ni promijeniti. Svake godine rezultiralo sa povećanjem plaća i daljnjim perspektivama i daljnjim pogledom prema naprijed. Mi i želimo i uvijek smo prepoznavali vrijedni trud svih djelatnika državnih i javnih službi, one koje ste i vi znali vrlo često u vašim javnim nastupima nazivati pogrdnim imenima. Za nas su oni vrlo korektni i vrlo dobri zaposlenici koji zaslužuju više plaće kao i svi u gospodarstvu, ali sve u skladu s mogućnostima. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Pernar.
Htio bih reći da je uvrijedio i mene i sve zaposlenike u javnom sektoru kada je rekao da sam ih nazivao pogrdnim imenima. To nije istina gospodine Marić, ja sa protiv mjera štednje i znate vi i zašto sam protiv mjera štednje. Hvala.
Povreda poslovnika uvaženi zastupnik Stričak.
Predsjedavajući. Kolega Pernar je povrijedio Poslovnik jer se nije pozvao na članak Poslovnika i nije govorio o tome nego je doslovno replicirao pa smatram da je zaslužio opomenu. Hvala.
Sada ste vi povrijedili Poslovnik, dobro. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Svjedoci smo s kojom brzinom su isplaćene naknade odnosno plaće poduzetnicima odnosno zaposlenicima, to je preko 480.000 zaposlenika koji su u rekordnom roku dobili naknadu za rad odnosno potporu koju je Vlada osigurala i to je iz onih preraspodjela bila preko milijardu i pol kuna. Ovdje smo sada svjedoci da se dodatno osigurava i za subvencije i za naknade kućanstvima itd. još dodatno 4,9 milijardi kuna i time se zapravo osigurava stabilnost kako poduzetnika tako i sigurnost svih građana u RH.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo i vi kao predsjednica saborskog Odbora za financije i proračun pratite svaku stavku i svaku brojku kako onog obračunskog, a tako poglavito ovog nazovimo ga tako likvidnosnog dijela. I sami dobro znate kao dugogodišnja financijašica da nije jednostavno u kratkom roku osigurati sva ta sredstva, ali naravno ne tražimo mi sada tu nikakve ni lovorike ni ne znam kakve zasluge, ali činjenica je da smo uspjeli i to i je bila naša namjera od samog početka da te mjere koje smo osmislili, dizajnirali što je moguće brže stavimo u funkciju i to je bila jasna naša intencija i kada smo prvi puta dolazili u HS i kada smo imali raspravu klubovi su podržali naše napore i na tome smo zahvalni. Ali kažem, još je važnije bilo da krene što prije moguće u tu implementaciju i to je ono što smo učinili. Rekao sam da smo osigurali likvidnost i za isplate koje su krenule odnosno kreću u 5.mjesecu za 4., radit ćemo tako i za idući mjesec isplate u lipnju za svibanj. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Poštovani ministre. Predstavljajući nacrt proračuna kojeg danas i mijenjate ste rekli da je on razvojan i stajalište Vlade je bilo da je razvojan i to je bilo u uvjetima normalnog funkcioniranja gospodarstva. Sada imamo krizno stanje u gospodarstvu gdje su potrebe značajno veće, a mi smo ostali na istoj razini, pa upravo ta konstatacija … mi smo očuvali rashode koji su bili, a ne bi li sada bilo potrebno i pojačati, sada kada su potrebe puno veće, pojačati. Nije to samo struktura jel državni proračun kao takav on se prelijeva iz državne blagajne on ide u sve potrebe koje imaju i logično bi bilo očekivat sada kada su potrebe veće da je država ta koja stane iza proračuna, iza prihodovne strane da svojim zaduživanjem još pojača ulaganje, svoju potrošnju, svoju investiciju da bi osigurali brzi povratak gospodarstva na onu koju očekujemo u budućem vremenu koja se bazira na onom tijelu što je bio do sada. Tako da evo smatram da tu treba ipak pomak napraviti od trenutnoga stanja zadržavanja.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa to sam nastojao u svom uvodnom dijelu zapravo i elaborirat, još jedanput ću reći, dakle potrebe za povećanjem i rastom na rashodnoj strani proračuna preko 7 milijardi kuna smo kompenzirali sa uštedama drugim stavkama. Nisu te uštede trajno neke od njih, trajno eliminirane, bilo odgode određenih projekata, nabave i sl., bilo nekakve stvarne uštede, Hrvatska predsjedava i dalje Vijećem EU, ali brojni sastanci koji su trebali biti planirani da se održe u Zagrebu i diljem Lijepe naše, se neće dogoditi odnosno nisu se dogodili zbog objektivnih okolnosti. Dakle čitav niz, i ja bih rekao, koloplet svih tih stvari koje se na kraju moraju uobličiti u jednu sliku proračuna. Ali proračun kao takav je odgovor na sve ove okolnosti jer s jedne strane osigurava provedbu ovih mjera koje smo stavili u funkciju, ali isto tako, naravno, mora gledati i ono što će se događati nakon toga i maloprije kad sam odgovarao i na pitanje o investicijama, bilo proračun, bilo izvanproračunski korisnici, bilo svi skupa, na tom tragu moramo nastaviti, jer koliko je važno koliko će Hrvatska pasti ove godine, prve godine krize, toliko je, ja bih rekao još i važnije ponukani [[Upadica: Vrijeme.]] prošlim iskustvom, koliko brzo ćemo se vraćati. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani ministre. Iskrcali ste sve skupa 6,4 milijardi kuna za potpore, odnosno dio jeste, dio ćete, ali je negdje je cifra oko 6,5 milijardi. Dio toga su sredstva EU i znate da je to sve potpora i da se to radi o potporama, a dali ste i tvrtkama koje isplaćuju dividendu. Da li ste spremni da objavite sve tvrtke koje su isplatile dividendu i dobile potporu? Tko će kontrolirati ispravnost toga jer Državni inspektorat to ne može jer nema ovlasti, a može samo HZZ koji nema ljudi. I s druge strane, da li razmišljate o tome da, s obzirom da ste dali desetke milijuna kuna velikim tvrtkama, da uđe država u vlasništvo tih tvrtki i da napravi ono što je napravila Njemačka koja će ući u jednu veliku ... [[Govornik se ne razumije.]] Vrlo jasno pitanje na koje želim vrlo jasne odgovore.
Odgovor.
Pa jasan uvijek odgovor tražite, naravno da je to vaše legitimno pravo, ja mogu reći da smo o svim tim stvarima i detaljima razmišljali, razgovarali do sada, ovo što smo napravili bi bilo ideja da se kriteriji stave u funkciju da može čim prije ići implementacija tih mjera. Sve smo rekli od početka da će biti javno i transparentno znano, pa tako i ova lista, HZZ je prije nekoliko dana, tjedana, objavio pa svi imamo uvid od prvog do zadnjeg koji je dobio i koliki iznos potpore i za koliki broj zaposlenika. Što se tiče same kontrole da li je netko eventualno negdje zlorabio odnosno da li su utvrđene određene nepravilnosti, i HZZ, što ste dobro rekli, kao davatelj koncesije odnosno takve vrste, ne koncesije, pardon nego potpore, je u obvezi kontrolirati, ali i druge institucije, naravno da mi uparujemo određene podatke između HZZ-a, Porezne uprave i sl., i naravno da će institucije postupati sukladno svojim ovlastima i zakonima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Damir Felak.
Poštovani g. ministre. Pa koristim ovu priliku prije svega, da pohvalim rad Vlade i donošenje svih ovih mjera vrijednih blizu 7 milijardi kuna kojima se pomoglo hrvatskom gospodarstvu da preživi ovo doba korone i da se sačuvaju radna mjesta, da se ne ostvare one zloguke prognoze od 400 tisuća nezaposlenih. Hvala Bogu, to se nije dogodilo niti će se dogoditi, ali moje pitanje ide u pravcu daljnjeg nastavka projekata koji su započeti prije svega, velikih infrastrukturnih projekata u željezničkom prometu i cestogradnji, konkretno projekta izgradnje pruge od Križevaca preko Koprivnice do mađarske granice. Isto tako, brze ceste od Križevaca prema Koprivnici, hoće li se ti projekti nastaviti i kojim tempom. Hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odgovor je da, nastavit će se. Dinamika naravno, ovisno i o ukupnim mogućnostima, financijski planovi što se tiče pojedinih izvanproračunskih korisnika odnosno državnih poduzeća koji su ti koji poduzimaju takve vrste investicija, nastojali smo maksimalno uklopiti u ove stvari o kojima vi govorite, a to je da se nastave investicijski tijekovi, ali opet kažem, i u skladu sa pojedinim i određenim mogućnostima. Na tome smo radili i radit ćemo i dalje, kao što sam odgovarao maloprije i kolegi Mišiću na njegovo pitanje vezano za pravac prema Slavoniji i prema Vinkovcima, isto tako, Koprivničko-križevačko, bilo koji dio Hrvatske, svi sami dobro znamo koliki su efekti, multiplikativni i ostali, javnih investicija, naravno, time više ako se one mogu još dodatno i sufinancirati bespovratnim sredstvima EU, dakle sve je to ono o čemu vodimo brigu, ali opet ponavljam, moramo se na neki način staviti u okvire svih naših mogućnosti pa će onda oni između ostaloga, i diktirati tu dinamiku koju ste me pitali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, rebalansom proračuna, ali i izvršenjem o Državnom proračunu omogućeno je preraspodjela sredstava unutar samog Državnog proračuna, ali i zadužene, kako na domaćem, tako i na međunarodnom tržištu. Dakle, s obzirom na naše devizne pričuve, koja je uloga HNB-a u tom slučaju u takvom zaduženju i razmišlja li se zapravo iskoristiti ta sredstva devizne pričuve koja zapravo i služe za održavanje likvidnosti u zemlji? Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ono što je važno i što je na neki način dobra stvar u ovoj krizi, da smo mi praktički od prvog dana za stol i doveli i imamo HNB, dakle njihovo uže vodstvo, odnosno sve stručne službe i na nekoliko stvari zajednički radili, poglavito, dosta važna tema je ono što se tiče do ovih sredstava i izvora likvidnosti, obrtnih sredstava za poduzetnike i sve one koji su pogođeni korona krizom. Ali, isto tako osiguravanje likvidnosti za funkcioniranje cijele države, mislim da smo tu itekako svi svjesni i svi na jedan, ja bih rekao malo teži način, uvidjeli, odnosno ponovno uvidjeli važnost i ulogu države i svij njenih službi, policije, vatrogastva, zdravstva i da ne nabrajam sada dalje. I sigurno da je važno da se ta likvidnost osigura na adekvatan način jer HNB je nezavisni regulator i ona sukladno svojim i zakonskim ovlastima koji je Hrvatski sabor je dao, postupa, međutim, mislim da se i iz svih ovih aktivnosti koje smo napravili po pitanju financiranja vidi da su, između ostalog integralni dio svih tih naših napora. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ministre, jedno pitanje. Da li je u rebalansu proračuna predviđeno mjere za potpore gospodarstvu za 6., 7. i 8. mjesec ili kaže se ono, 9., 10. vratit će se korona. Da li toga negdje ima? I nastavno pitanje, dakle, s obzirom da je rashodovna strana u cijelosti ostala ista 147 milijardi kuna, s obzirom da nemamo projekcije za 2021. g., mi ne možemo znati niti na koji način ćete vi krpati eventualne daljnje rupe i u tom dijelu bi ovaj prijedlog rebalansa proračuna bio necjelovit već za 6. mj. Ono što je moje pitanje, ukoliko ste preraspodjelama osiguravali dio novaca pa ste tako Središnjem državnom uredu za sport uzeli za športske građevine 16 milijuna, za lokalni sport i hrvatske ... [[Govornik se ne razumije.]] 14 milijuna, da li ćete imati više kome što uzeti ili će se ići na izjednačavanje stope PDV-a ili dizanje PDV-a kao što je to bilo u dosadašnjim krizama? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Puno toga ste pitali, koliko stignem, dakle, kao što smo na samom početku rekli, još predstavljajući mjere, negdje smo liniju vremensku morali podvući, znači što se tiče mjera potpora gospodarstvu, govorimo o mjerama za ožujak, travanj i svibanj sa isplatama u idućim mjesecima, to je ono što je u proračunu kao takvom rebalansu predviđeno, kao i mjere u poreznom dijelu, gdje smo također, rekli, 3 mjeseca sa eventualnom mogućnošću ekstenzije za dodatna 3, ovisno o tome kako se situacija bude, kao takva, razvijala. Što se tiče efekata i pogleda unaprijed, da u programu konvergencije je pogled već na iduću godinu. U pravilu smo program konvergencije donosili za trogodišnje razdoblje, ovaj puta smo se dogovorili na razini EU da gledamo ovu i idući godinu i vrlo jasno je vidljivo, dakle nakon pada od 9,4% ove godine, predviđamo rast od negdje 6,1%. Doduše, EU komisija je i optimističnija od nas, čak 7,5, a što se tiče deficita proračuna sa ovih 6,8% ove godine, iduća godina je 2,4% BDP-a. Što se tiče PDV-a i porezne politike, o tome ćemo uvijek razgovarati i razmišljati. U ovom trenutku kao takvome nije predviđeno nikakve dodatne porezne izmjene. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, spominjali ste u rebalansu vezano za dodatna sredstva za HBOR, pa možete li molim vas, samo nekakvu brojku koliko je sad trenutno HBOR odobrio sredstava zajedno sa poslovnim bankama prema poslovnim subjektima jer vidimo da je HAMAG BICRO zapravo, čitamo iz medija da je zapravo ova sva sredstva za koronavirus, znači za program kreditiranja, da je preko 5 tisuća zahtjeva, 10% da su tek obradili. Vidimo da je ta linija već zatvorena i druge linije, pa evo, čisto informacije možda oko HBOR-a jer ste spominjali da će biti dodatna sredstva, kako je trenutno situacija sa tim sredstvima prema poduzetnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, na dnevnoj bazi dobivam ažurirane podatke do 11.5., ne samo HBOR jer kroz sustav FINA-e, možda evo, čisto informacija i za vas, kako smo oformili i posložili taj cijeli sustav da se svaki zainteresirani za likvidna sredstva javlja na web sučelje FINA-e, FINA je to jedinstveno mjesto gdje je između ostaloga se radi i onda izračuni tog tzv. COVID score-a i nakon toga se usmjerava svakog na komercijalnu banku, odnosno HBOR je tu onaj koji će osiguravati tih 50% sredstava. Do, znači jučerašnjeg dana, 8 300 je izračuna COVID score-a, broj zahtjeva ukupno kumulativno 15 180, društva najvećim dijelom potražuju kredite za likvidnost, ali isto tako i za odgode, dakle moratoriji onih kreditnih obveza. Također, sve te podatke i sve te naravno, sve u skladu sa zakonskim obvezama ćemo i već sad radimo, jasno i transparentno objavljivati. Hvala.
hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Mi svi znamo da je ovaj rebalans koji danas ćemo raspraviti je zapravo forma, pravi rebalans će doći na jesen, kad ćemo vidjeti stvarne okvire i stvarne probleme. Ali ono što mene uvijek zanima i to u par navrata sam i tu vama postavila pitanje je vezano ono uz dan poslije. Dakle, ja pretpostavljam da postoji i određeni dogovori na razini EU ministara financija, mislim da postoje i neki drugi razgovori, što znači Zeleni plan, što znači razvoj gospodarstva, što znači aktivnosti koje ćemo raditi dan poslije, da se Hrvatska u sklopu drugih zemalja EU pripremi za neku novu normalnost. Mislim da je, između ostaloga i uz ovaj rebalans i onaj koji će biti na jesen, važno naglasiti da vidimo u kojem to smjeru idemo, koje su to reforme, koji su to eventualno gospodarski elementi i koliko je više Zeleni plan koji je Europa toliko najavljivala. Ja osobno sam mislila da je to izuzetno dobro i hvalila, koliko je on uopće izgledan, da li je u nekim fazama i kako će se on, odnosno kako će se Hrvatska u odnosu na to postaviti [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo nastavno i maloprije što je kolega Zekanović, uvaženi zastupnik također, otvorio kao temu, vi se sad na to isto referirate. Dakle na razini EU fokus je s jedne strane, kao i u našem slučaju dakle što možemo kratkoročno sad u ovim okolnostima, pa se između ostaloga, govorimo o reviziji onog Europskog stabilizacijskog mehanizma, pa govorimo o tom tzv. SURE programu za podršku zaposlenima, ali isto kao i mi, fokusirani smo itekako na upravo, što ste dobro rekli, dan poslije. Dakle, pogled unaprijed i nakon ovoga. I zato je taj tzv. Recovery Fund ili Fond za oporavak, nešto na čemu se počelo govoriti i razgovarati. Ja sam to nekoliko puta rekao, ipak se radi o 27 zemalja članica i ne možemo očekivati da brzina osmišljavanja i implementacije mjera bude onako brza kao što je kod nas, ali to je između ostalog nešto na čemu se radi paralelno sa raspravom o višegodišnjem financijskom okviru, koji je, evo sada koincidira sa COVID-om, ali zapravo predstavlja budućih 7 godina, odnosno idućih 7-godišnji financijski okvir. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, zapazi sam jednu zanimljivost dakle u ovom proračunu iako praktički u istom resoru, dva izvanproračunska korisnika državnog proračuna Hrvatske vode i Fond za zaštitu okoliša, praktički imaju dijametralno suprotnu financijsku situaciju. Jedni se zadužuju za 700 milijuna kuna, a drugi imaju viškove od preko milijardu kuna koje prebacuju iz godine u godine. Naravno da taj pojedinačni pristup dakle svog problema prema bankama, od toga koristi imaju isključivo banke. I drugo što sam primjerio da je klijentelizam kao odrednica donošenja odluka za raspored sredstava je jako prisutno, tj. pojačano, recimo u Fondu za zaštitu okoliša spominjali ste 41 milijun za kondenzacijske bojlere. Dakle onaj tko poznaje energetiku i rješavanje toplinarskog ustava danas, sigurno ne bi odvajao toliki državni novac za nešto što je svega 5 do 10 puta bolje a u kompletno je uvozna oprema, dakle taj novac je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mogao biti u funkciji razvoja gospodarstva kroz rješenja za koje imamo domaće proizvođače, nažalost nije.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa da, u pravilu i sami dobro znate, kad ste i obnašali funkciju ministra koliko je važna, važni financijski planovi i proračun izvanproračunskih korisnika, ja znam da u pravilu i kada govorimo i kad raspravljamo u Saboru, jako mali postotak replika i rasprave se svodi na njih, mislim da su oni važni iz perspektive javnih financija ali još više iz perspektive njihovog doprinosa gospodarskoj aktivnosti i ono što cijelo vrijeme pokušavamo i što je moguće više gurati prema onome da ta investicijska aktivnost bude ona koja stvara ekonomsku vrijednost, koja daje dodanu vrijednost pa tako sada kada govorimo i analiziramo svakog od njih pojedinačno, ali poglavito kada gledamo sve skupa i sigurno da i njihovi financijski planovi trebaju održavati naravno ograničene mogućnosti s kojima se sada suočavamo, maloprije su bila pitanja oko cestovne i željezničke infrastrukture ali isti tako i što se tiče recimo energetske obnove, zaštite od nekakvih poplava itd., itd. Sve su to stvari koje se u financijskim planovima kao takvima bi trebali biti predviđeni. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnika Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ministre. Pa nijedna vlada kod donošenja proračuna za 2020. g. nije računala sa epidemijom korona virusa a kamoli sa posljedicama koje će izazvati ta epidemija. Aktualna Vlada premijera Plenkovića smatram da se nosi odlično sa svim tim izazovima, o tome govore svi statistički podaci, a kad govorimo o rebalansu ovog proračuna, bitno je naglasiti da se ne staje sa investicijama jer investicije znače radna mjesta. Kad govorimo o području Varaždinske županije, od 2002. g. gradi se tj. pokušava se graditi OS Sv. Ilija. Od tada do danas se izmijenilo 6 vlada a tek upravo u mandatu ove se počelo sa gradnjom i nadam se da će se u iduće 2 g. izgraditi, hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo na vašoj replici također. Pa evo, nastavno i na prethodne neke koje se tiču ponavljam željezničke, cestovne infrastrukture, infrastrukture zaštite okoliša, voda pa tako i naravno sustava obrazovanja. Mi smo evo, što ste rekli i primijetili ste na prošlom tjednu i sjednici Vlade po pitanju škole u Sv. Iliji ali isto tako i nekim drugim školama o kojima se ja bi rekao, čak i u medijskom prostoru, javnom prostoru već zna, tu mogu nabrojati i školu N. Andrića u Vukovaru, Obrtničku školu u Sisku, Donji Miholjac, Krapina, Split, Dječji centar u Zadru, ima u Sl. Brodu škola za djecu s posebnim potrebama M. Ambruš, odnosno s teškoćama u razvoju, M. Stojanović u Babinoj Gredi kao i u Čakovcu, dakle sve su te škole pobrojane u jednom zaključku Vlade da između ostaloga ovisno i različitoj dinamici i implementaciji pojedinih mjera da li prikupljanje dokumentacije, nabava, natječaj i sl., realizacija, da Vlada stoji iza tih projekata. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa izuzetno je teška situacija i vjerujem da bio vrlo naporan posao pripremiti rebalans za koji smo svi s neke strane malo i strahovali kako će izgledat ali s obzirom na odluku Vlade da podupre prije svega i gospodarstvo i naše građane, mislim da se odradio prilično solidan posao, a mene samo zanima, postoji određeno smanjenje znači preraspodjelom jer nema, znači umanjenje rashoda, postoje određene obveze koje su preuzete potpisivanjem ugovora sa ustanovama, udrugama, gospodarstvenicima itd., pa me zanima da li će ti ugovori biti ispunjeni temeljem onih pravila kako su oni potpisani? Hvala lijepo.
Odgovor.
I u najtežim okolnostima kakve ove jesu, naravno da vladavina prava kao takva mora biti pa tako i određene obveze koje su preuzete, o njima treba i razgovarati i pregovarati i uzeti u obzir i novonastale okolnosti ali isto tako, barem je naš stav kao Vlade i to smo pokazali u nekoliko slučajeva, ne samo ići bez takve vrste dijaloga. Dakle, u datim okolnostima kao što i sami znate, ponovit ču još jedanput, praktički 1/5 prihoda je izbijena iz samog državnog proračuna, dakle 23,2 milijarde kuna za ovu godinu kojih nema, kojih nećemo prikupiti onda sukladno tome naravno se moraju revidirati i nekakve ostale stavke na rashodovnoj strani, ali uvijek naravno smo spremni na dijalog, na raspravu, na konstruktivni pristup, ako nešto se i eventualno ne može realizirati u najkraćem mogućem roku, naravno, postoji nekakva dinamička komponenta koju onda uzmemo u obzir pa tako i na ono što referirate. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre, u svom uvodnom djelu ste spomenuli izvanproračunske korisnike. Dakle, njima su izvorni prihodi u odnosu na plan smanjeni 11%, ali su smanjeni i rashodi po prilici negdje za 4%. Također, vrlo bitan segment u rebalansu ovog proračuna su beskamatna sredstva koja će se u vidu kredita dati jedinicama lokalne samouprave, zašto ovo govorim? Zato što će se i kao što se predviđa smanjenje prihoda izvanproračunskih korisnika, tako će doći i do smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave ne samo s osnova poreza na dohodak, nego i s osnova komunalne naknade, a to su dva najizdašnija prihoda jedinica lokalne samouprave i ono uz sve dobro što je Vlada napravila s ovim mjerama oko sačuvanja radnih mjesta i sve skupa, ono što nam se ne smije u budućnosti dogoditi, da ono što da tako kažem, na određeni način pod kapom Vlade, da to postaje generator nelikvidnosti jer to je, ako se to nam slučajno dogodi, onda smo u velikoj opasnosti. Dakle, sad s obzirom na ove pokazatelje imamo priliku preventivno djelovati.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. U pravu ste jer upravo to i je jedna od naših osnovnih namjera svih ovih mjera bila uz fokus na očuvanje radnih mjesta i isplate plaća, očuvanje sustava likvidnosti. Ne samo države kao takve u nekom uskom ili najužem krugu ili smislu, nego i puno šire, država je velika, država ima jako puno svojih na neki način doticaja sa različitim segmentima, ne samo gospodarstva i društva i država treba biti ta koja će olakšati drugima njihove likvidonosne probleme, a ne dodatno ih još na neki način onemogućavati i otežavati. Zato i je ono što sam uvodno rekao, kad sam govorio za govornicom o računu financiranja, da naša namjera je od početka bila da sav, sve te potrebe financiranja se, koliko je moguće više centraliziraju, ne zbog nekakve naše diskrecijske odluke, nego to ipak jednostavniji način, a ne da sada 576 jedinica ide po tržištu kapitala i financijskim tržištima u potrazi za likvidnošću. Puno je jednostavnije da mi na centralnoj razini i onda ovih predviđenih 2 milijarde i 900, kako smo sada u računu financiranja stavili na adekvatan način po kriterijima koje smo utvrdili, disperziramo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Najprije čestitka vama i Ministarstvu financija, čitavoj Vladi na svemu što činite da zadržite javne financije na jednom nivou koji je obećavajući. Ono što mene interesira je pitanje poreza na smještajne jedinice, onaj paušalni porez o kojem je već danas bilo riječi. S obzirom da dolazim iz lokalne samouprave, a da imamo na obali gotovo 110 tisuća malih iznajmljivača i oni svakako sa zebnjom očekuju i ovu turističku sezonu i svaki rashod je svakako i njima važan. Zato pitam, s obzirom na neke mogućnosti koje postoje, što je vaš sljedeći potez. Da li ćemo imati barem djelomičan otpis, čitavi otpis, znači svih dugovanja koje imamo za ovu godinu, s obzirom na sezonu kakva bude, ili ćete možda pružiti priliku lokalnim samoupravama da u toku godine možda donese i neke drugačije odluke s obzirom da ste tu ovlast spustili bili i na njih kroz porezne izmjene, što je možda također, neko od rješenja. Ali, naravno, vidjeti ćemo što će biti kroz sezonu, ali barem nekakvu nadu da vidimo što će se desiti po tom pitanju.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, nastavno na ono što je kolega Grbin maloprije bio pitao, nisam stigao sve odgovoriti, ali dakle, i dobro je citirano sa web stranica Porezne uprave, dakle nismo zanemarili ni taj segment, dakle privatnih iznajmljivača, obzirom na okolnosti i obzirom na predviđanja vezano za turističku sezonu, sigurno jedan dio koji će, i osjeća naravno, efekte. U isto vrijeme, što sam i maloprije rekao, dakle to je u smislu poreznom nekakvom, opterećenja, među najniže, ako ne i najniže oporezivi segment kao takav, ali naravno, ne smijemo ga zanemariti. Dakle, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, kako je taj sustav oformljen, on se plaća kvartalno, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, to je praktički, oslobođenje je već kao takvo učinjeno, to vrlo jasno piše i u tim kriterijima koje smo i definirali i propisali i koji stoje na mrežnim stranicama Porezne uprave. Za sve dalje, kao što i dosad, što se tiče lokalne samouprave vrlo često otvaramo tu temu, spremni smo i otvoreni na razgovore, ovisno o razvoju situacije, razgovarati i sami znate, kada smo krenuli sa ovom dodatnom fiskalnom decentralizacijom, da smo znali i produljavati određene rokove za gradska i općinska vijeća da donese takve odluke. Dakle, o tome uvijek smo spremi sjesti za stol. Hvala.
Hvala. Zadnja replika je uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. G. ministre, danas ste nažalost izbjegli odgovor na puno direktnih pitanja. Ja ću vas samo podsjetiti. Znači koliko su državne institucije, HBOR i HAMAG do sada odobrile kredita, ne koliko prijava ima, nego koliko su odobrile? Drugo pitanje, zašto niste zabranili isplatu dobiti firmama koje su koristile potpore za očuvanje radnih mjesta? Kolega Mirando je to pitanje. Zašto niste omogućili da velikim firmama koje su uzele velike iznose kroz ove potpore, da država uđe u suvlasništvo tih firmi. Pola %, 1%, 3%, ali da se zna. Zašto ste rekli da su ovdje potpore kompenzirane troškovima investicija, manje-više, pa čak i iz onih iz EU fondova. Dakle, investicije, rezanje plaća i ostalo što ima vrlo negativan učinak na BDP.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, očekivao sam isto vašu konkretnu neku repliku ili pitanje, a ne sublimaciju svih onih prethodnih. Ja ću kolegi Lalovcu do kraja rasprave podnijeti sve, kao i svima, što se tiče konkretnih brojki od HBOR-a i HAMAG-a, jednostavno ne mogu baš ni sa svim podacima raspolagati u svakom trenutku. Dao sam ono izvješće koje dobivam svako jutro, a to je po pitanju tih zahtjeva. Koliko je odobreno, što se tiče HBOR-a, što se tiče komercijalnih banaka, one će to također, jasno komunicirati. Zašto nešto nismo ili jesmo napravili, pa evo, dozvolite naravno, možemo uvijek elaborirati, ali je naše, neću reći pravo, ali i obveza gledati o širim aspektima, tako da ja nisam isključio niti te prijedloge odnosno što je kolega Mrsić navodio kao nekakvu vrstu teze iz naših daljnjih razgovora. Rekao sam da smo utvrdili određene kriterije koji su dosta jednostavni i dosta prohodni, ali nisam eliminirao mogućnost da se ti kriteriji i korigiraju, odnosno da se kao takvi, moguće i pooštravaju, ovisno o tome što će nam prvi nalazi pokazati. Hvala.
Hvala. Sad smo iscrpili ove prve replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne javlja se nitko. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Vrlo konkretno, ali evo, htio sam ga sad postaviti jer sam znao da ču raspravljati nakon ove replike. Dakle, ključno pitanje u ovom rebalansu koji je definitivno baždaren na 15. 6., dakle ovo je rebalans prvi u nizu koji će se ove godine dogoditi i on de facto sada bilježi jednu situaciju u kojoj mi trenutno jesmo ali ne daje odgovore što će biti iza 15. 6. Zašto govorimo o 15. 6.? Zato što 15. 6. istječe ključna mjera i de facto u proračunu najvažnija i financijski i na svaki drugi način a odnosi se na očuvanje radnih mjesta. Dakle, mjera teška 6, 6,8 milijardi kuna sa oslobađanjem od plaćanja doprinosa za sve one firme koje su imale gubitke iznad 50% prihoda. I mi nemamo još uvijek odgovor, dakle to je moje pitanje ključno, što će biti sa tih 500 radnih mjesta iza 15. 6.? Gdje je odluka da se ta mjera produžava iduća 3 mj., gdje je u ovom proračunu jeste novac kojim će se ta mjera financirati? Nema ga, nije unutra prikazana. To su ključna pitanja, ljudi. Prema tome, ove ja bih defetističke prognoze nekih analitičara da će biti 400 000 nezaposlenih krajem godine, ja mislim da je to pretjerivanje. Ali isto tako mislim da je u ovom trenutku već oko koliko, 170 000 ljudi bez posla i da bi vrlo lako od ovih 500 000 barem onih koji su direktno i baš indirektno vezani za turizam, moglo ostat stvarno bez radnog mjesta. Procjene su u turizmu da će prihod biti negdje na razini 25, maksimalno do 30% onoga što smo lani ostvarili. Rekli smo maloprije 11% u bruto dodanoj vrijednosti direktno i barem još 10% indirektno je utjecaj turizma, pa vi sad računajte. Prema tome, vi morate zaštitit ove ljude, dakle ovi ljudi moraju znati što će biti sutra s njima. Pa čak i ako se dogodi nevolja, i da oni stvarno završe jedan dio, recimo stotinjak tisuća ljudi što je vrlo izgledno od ovih 500, završe na zavodu za zapošljavanje, vi tamo morate osigurati novac, novi novac za naknade za nezaposlene. Ni tog novca ja nisam vidio da u rebalansu ima prema tome, s pravom tvrdim da je ovo rebalans apsolutno privremeni, vrlo improviziran u svim svojim elementima i da pokriva samo stanje do kraja lipnja ove godine. Dakle, ulazi se jednostavno u izbornu fazu, na neki način se želi prikriti detalje pa i ove važne stvari, ja bi rekao koje evo pokušavam danas istaći hrvatskoj javnosti. Još jednu stvar želim reći. Sve zemlje u našem okruženju, osim mjera za gospodarstvo, imale su mjere za građane, SDP je na vrijeme to identificirao, složio paket, paket je bio težak od 2 milijarde kuna, vi to niste uvažili, nažalost, ja ću vam samo reći što su susjedi Slovenci napravili. Dali su socijalni dodatak umirovljenicima između 130 i 300 eura ovisno o visini mirovine, dali su samozaposlenima mjesečni osnovni dohodak od 700 eura, od 700 eura, za sve one kojima je ugašen obrt odnosno zanimanje uslijed krize. Da li su isto tako poljoprivrednicima i ribarima koji se tretiraju samozaspolenima također osnovni dohodak od 700 eura? čak su i studentima u Sloveniji dali 150 eura po svakom studentu. Zašto? Zato jer jedino potrošnja i potražnja u kratkom roku može zadržati kakvu takvu ekonomsku aktivnost i spriječiti ovaj pad koji se nama dogodio. Zamislite, ljudi su više ulagali i imaju manji pad BDP-a, dakle imaju veći deficit ali imaju manji pad BDP-a a mi imamo manji deficit i imamo veći pad BDP-a. To je temeljna ekonomska logika u ovakvim kriznim situacijama. Zašto hrvatska Vlada koja se cijelo vrijeme hvalila da je sredila financije, da je puno bolja situacija u ovom trenutku, vidim da premijer cijelo vrijeme o tome govori, da je sada puno bolja situacija nego prije 10 g. ili 12, 2008., i da je sve to super ali mi to nismo iskoristili i naše fiskalni stimulans odnosno tzv. fiskalna bazuka kako je zovu ovi tamo pri MMF-u je 1,7% za razliku recimo od Slovenaca čiji fiskalni stimulans, dakle govorim samo o proračunu, samo o onome što ide kroz proračun, ne kroz HBOR, ne kroz HAMAG, ne kroz bankarski sustav, ne likvidnost, samo fiskalni stimulans, 6,5% odnosno oko 3,5 milijarde eura su Slovenci ulili kroz ove potpore. Vi se možete smijati a ja ću vam donijeti, evo tijekom rasprave ću vam donijeti izvod iz mjera slovenske vlade koji govori o 6,5%-tnoj potpori, kolega naš, moj i vaš kolega pa i prijatelj mogli bi reći, Velimir Šonje je o tome pisao, pročitajte malo njegov prilog, ja vjerujem da cijenite Šonju kao što ga i ja cijenim, dakle iz njegovog članka sam ove podatke izvukao o ograničenom fiskalnom stimulansu vezanom direktno za proračun. Hrvatska 1,7%, Slovenija 6,5%. I tu nema uopće dileme, vi se možete smijat sad, dovodi to u pitanje ali evo, to je očigledno stil danas rasprave vaše za razliku od svih do sad ja bih rekao rasprava u kojima ste bili puno samouvjereniji, puno uvjerljiviji, niste krili neke važne stvari i činjenice, a danas očigledno je situacija posve drugačija kad imamo 25 milijardi registriranog deficita u ovom rebalansu i kada imamo jako, jako puno još neizvjesnosti i rizika i skrivenih deficita. Sad smo ovdje govorili o lokalnoj samoupravi, evo tu načelnika i gradonačelnika, neka vam kažu koliki će njihov deficit proračuna biti. Milijarda koju ste vi računali svojim projekcijama je kako bi to rekao, zrno soli, dakle to je ništa u odnosu kakav će stvari deficit u lokalnoj samoupravi, sad je kolega Šuker o tome govorio, biti. Znači milijardu kuna i više od toga će imati samo grad Zagreb. Pa neki dan je gradonačelnik sa cijelom svojom svitom izašao na konferenciju za novinare i govorio kako će mu milijardu kuna falit u proračunu. A gdje drugih 555 jedinica u državi? Ma o čemu mi ljudi, pričamo? Pa ja ne želim ovdje širiti defetizam, ali dajte budimo realni, ovo je velika kriza, ozbiljna kriza, s velikom neizvjesnošću onoga što će se događati u narednim tjednima i mjesecima i vi morate biti svjesni toga da državu 4 mj., sada kada ulazimo u izbore, 4 mj. do formiranja nove Vlade, ne možete ostaviti u vakuumu, niste donijeli mjeru za zaštitu radnih mjesta odnosno njeno produljenje, niste riješili moratorij na kredite zakonski na 12 mj., ljudima uzimaju autobuse, čartere, apartmane koje su gradili, stanove itd., banke i leasing društva jer nemaju drugog izbora, nema zakonskog okvira za produljenje roka moratorija, nema kredita za likvidnost, ja ću vam dati odgovor. Znači niti jedan kredit poslovne banke nisu odobrile ni bez garancije ni s garancijom HBOR-a odnosno države. To je podatak, ja ga imam a vi ga očigledno nemate. Dakle ništa nije odrađeno, ništa nije učinjeno da možemo normalno ući u drugi dio ove izrazito krizne i neizvjesne godine. Ovo nije kritika samo vama, ja jedinu zamjerku vama imamo što vi o tome tako skučeno ja bih rekao i sa strahom, govorite jer bliže se izbori i teško je priznati ovu situaciju u kojoj trenutno jesmo, ali ljudima treba reći istinu a istina je upravo ovakva. Prijeti otkazi, prijeti gubitak radnih mjesta posebno u turističkoj djelatnosti i turističkom sektoru i svim vezanim djelatnostima toga. Svi drugi će nekako se možda i prilagodit ali tu će biti najveći problem, prema tome, ljudima treba premostiti ovu situaciju, treba im uvesti moratorije 12 mj., treba im dati kredite za likvidnost, treba im omogućiti da ovo prežive a onda poslije nekako ćemo se izborit da vratimo BDP i vratimo cijelu situaciju u neku povoljniju poziciju.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Zapravo današnje brojke o strukturi rebalansa nam zapravo pokazuju strukturu hrvatske ekonomije i ono što je zapravo činjenica je da kada gospodarstvo pada 9%, da nam porezi koji su, pogotovo ovi porezi iz potrošnje koji nam čine većinu našeg proračuna, da padaju brže. Znači BDP pada po stopi od 22%, trošarine po stopi od 16%, znači indirektni porezi, znači govorimo o potrošačkim porezima jer jednostavno takva nam je struktura naše ekonomije, imamo veći udio usluga, to nam pokazuje zapravo i naša platna bilanca nam pokazuje bilanca plaćanja da je veća struktura usluga 2020. nego što je to bilo 2008. g., znači orijentirani smo na rentijerstvo, na usluge, na izvoz usluga i zapravo kada se dogodi ovakav, jedno ovakvo zaključavanje ekonomije, vidimo dam porezni prihodi koji su zapravo stup proračuna, padaju pod dvoznamenkastim brojevima i to je ono što je zapravo veliko upozorenje. Ono gdje jedino je pozitivno između 2008. i sadašnje 2020. g. je pristup financijskim tržištima. Ministar jesam rekao da nam dospijeva jedna velika obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara koje je 2010. g. pod da ne kažem teškim mukama bila izdana uopće prikupljena taj dio, po kamati od 6%, kada po meni i ta struktura i deficit nije bila takva kakvu imamo danas a vidimo da danas ministar govori da se možemo zadužiti po 0,7% Znači 0,7% se možemo zadužiti kad prijavljujemo deficit od 25 milijardi a zapravo onda kada su bila struktura, kada je bila drugačija struktura, nismo mogli uzeti ni po kamati od 6%. E znači struktura financijskog tržišta se u potpunosti promijenila, u potpunosti se promijenila i to je jedini i isključivi instrument Vlade da može braniti krizu i to Vlada čini, isključivim instrumentom zaduživanja ili putem mirovinskih fonda ili putem banaka ili HNB-om kroz kreiranje ponude jer je novac toliko jeftin da je on na razini 0,5, 0,7% do 1% i to je zadnja i jedina brana zapravo cjelokupne gospodarske aktivnosti. Budimo iskreni i realni, i ovaj dio novaca što se isplaćuje građanima, ovih 6 milijardi kuna isključivo dolazi do zaduživanja, sam ministar je rekao kako je ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija EU-a puno su puno tromnije u odobravanju sredstava prema zemljama članicama i u tom kontekstu i isključivo i zadnja brana i ovog proračuna i rebalansa i gospodarstva je zaduživanje. Ono što je zapravo ovdje bilo rečeno a to je nemam nažalost vremena ali svakako kakvo će biti stanje javnih poduzeća. Ministar je ovdje govorio o izvanproračunskim korisnicima, njih 10 koji su sa 700 milijuna plusa išli na 2400 minusa, znači delta oko 3 milijarde kuna, međutim pitanje je kakvo je još stanje šireg djela javnih poduzeća a znamo da pogotovo iz sektora prometa, da su bili u minusu kada su bila dobra vremena, kada su bila bolja vremena da su bili u minusu, znamo da prometa nema, znamo da turista neće biti, postavlja se pitanje kako će biti, šta će biti sa Croatia airlinesom, šta će biti sa Jadrolinijom, zračnim lukama, brojim javnim poduzećima koja nisu dio ovog proračuna ali su zapravo indirektno vezane za proračun, tako da sigurno a oni su direktno vezani upravo zbog zaključavanja i nemogućnosti da građani putuju, znači to će sigurno u budućnosti doći prema Vladi odnosno prema ministarstvu za nekakva dodatna sredstva, to su svakako rizici dodatnog opterećenja. Ono što je najbitnije ovdje reći da je ekonomija povjerenje i da je to jedna psihologija potrošača. Ono što je najavljeno, a samim mjerama sada vidimo da brojni epidemiolozi najavljuju da će biti nastavak recesije odnosno krize virusa u 9.mjesecu i da psihologija potrošača je tu vrlo jednostavna, odgađanje svih mogućih kupovima. Vidimo da je u 4.mjesecu samo tisuću automobila kupljeno odnosno registrirano u RH, znači da sve neke veće kupovina osim kruha, brašna, ulja, šećera itd. one potrebe znači ljudi isključivo kupuju to, sve ostalo odgađaju. I to je onaj problem, to je onaj problem hoće li biti pad 9%, 15 ili 20. Sve investicije, privatne investicije jel građani ne znaju, poduzetnici ne znaju kako će biti zaključavanje, to je najveći problem i proračuna i rebalansa i ekonomije. Psihologija potrošača, neznanje šta će se dogoditi u 9.mjesecu, svi su se zatvorili ne samo ovaj dio nego neće biti investicija privatnog sektora i neće biti potrošnje, to je najveći problem. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Današnji rebalans proračuna o kojem raspravljamo pokazuje prve naznake ozbiljnosti ekonomske krize koja je pred nama, međutim svejedno je riječ tek o tehničkom i privremenom rebalansu koji se teško može temeljiti na nekim ozbiljnijim procjenama. Još uvijek Hrvatska pa i hrvatsko gospodarstvo u mnogome ovisi i podložni su …, nitko ne zna kako će se razvijati epidemiološka situacija i to ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi i u svijetu. Tek smo kao i druge zemlje počeli popuštati mjere karantene i tek ćemo vidjeti kakve i kolike će biti ekonomske posljedice u cijeloj ovoj priči. Ono što se ipak čini izvjesno je da će hrvatsko gospodarstvo korona krizom biti pogođenije od prosjeka EU. Prva predviđanja Europske komisije opet nas stavljaju na samo začelje s padom BDP-a od gotovo 10% i ponovo se nalazimo u grupi zemalja s Grčkom, Italijom i Španjolskom koje će najviše trpjeti. Jasno u Vladi će reći da oni nisu krivi za korona virus niti za ovu krizu te da su ovom krizom pogođene sve države EU, bez iznimaka. Ipak kada gledamo predviđanja za neke druge zemlje kojima će BDP pasti 4 ili 5% možemo te brojke gledati s određenom ljubomorom, znajući da su njihove vlade i njihove gospodarske politike bile kudikamo bolje i uspješnije od politika naše Vlade i to ne malo uspješnije nego dvostruko uspješnije. Slično tome iskustva ranijih kriza naučila su nas da naše ekonomski oporavak traje i do tri put duže od uspješnijih i stabilnih europskih ekonomija. Sve su naznake da ćemo isti scenarij gledati i sada, to sve možemo zahvaliti ovoj Vladi koja je propustila da u mandatu za nama provede potrebne reforme. Što se tiče samog ovog rebalansa, to sam i kroz repliku rekao i njegovih pokazatelja, jasno je da su izbori na vratima pase proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna i to je pad od 16%, no i to su samo predviđanja koja su za sad više utemeljena na astrologiji nego na pouzdanim i konačnim pokazateljima pa ćemo pravu istinu i stanje stvari saznati tek nakon izbora. Ono što upada u oči i što nas posebno brine u ovom rebalansu je pad od 500-njak milijuna kuna na stavci pomoći iz EU, to je posebno čudno s obzirom na sve informacije koje su dolazile iz Vlade da će EU osmisliti programe i dodijeliti državama posebna sredstva za borbu protiv gospodarskih posljedica korona krize. Smanjenje ove prihodovne stavke pokazuje i koji su i kakvi razmjeri zaustavljanja sredstava investicija, zapravo investicija financiranih sredstvima iz EU i smatramo da je takav koncepcijski pristup u borbi protiv ove gospodarske krize pogrešan. U europski proračun Hrvatska je do sada uplatila 21 milijardu kuna od kako smo postali članica, do sada se nismo proslavili u povlačenju sredstava iz EU i zaustavljati sada projekte kada smo na kraju jednog višegodišnjeg financijskog okvira čini se neracionalnim. Ono što nas još zabrinjava u cjelokupnoj gospodarskoj slici Hrvatske je predviđeni pad izvoza i to za 15% uz istovremeni rast uvoza od 12%, pa će se naša vanjskotrgovinska bilanca koja i onako nije blistava još i pogoršati. Naravno uz sve navedeno prijeti nam i galopirajući rast nezaposlenosti. Predviđanja Vlade su da će ta stopa porasti sa 6,6% na 9,5%, mi u MOST-u osobno mislimo da će situacija u stvarnosti biti i gora, a s obzirom da smo krenuli s otvaranjem granica možemo očekivati da će se u Hrvatsku vratiti solidan broj naših ljudi koji su u posljednjim godinama iselili iz Hrvatske, a sada bi mogli ostati bez posla za kojim su nekoć otišli. Uskoro će isteći i mjera za očuvanje radnih mjesta tzv. državni minimalci i tada ćemo se tek početi suočavati s pravim razmjerima ove krize i posljedicama za građane. Zato sam pitao ministra Marića u replici ne da mi kaže i procjenjuje kako on doživljava atmosferu kod građana, jesu li oni pozitivni ili negativni, nisam ni smatrao da je on nekakav psiholog koji bi na takva pitanja trebao odgovarati. Ja sam ga pitao na konkretnim financijskim pokazateljima ako oni budu, a bit će puno gori u 9.i 10.mjesecu jasno je da će raspoloženje hrvatskih građana i njihova egzistencija biti ugrožena i jasno je zato ova Vlada forsira sada izbore i zašto su do jučer oni u samoizolaciji bili bioteroristi, a danas su oni koje se zove na biračka mjesta, sve što trebaju je staviti maskicu na lice. Dakle, što je ovdje bitno? MOST je kroz cijelo vrijeme predlagao konkretne mjere koje su se odnosile i na ovo razdoblje karantene i zastoja u gospodarskom društvenom životu, al neke naše mjere su i mjere za dan poslije kada izađemo iz karantene kako bi gospodarski oporavak i uzlet bio brži, dinamičniji i snažniji. Naše mjere idu za stvarnom promjenom, promjenom paradigme, promjenom kako se, kako se uopće država odnosi prema gospodarstvu i privatnom sektoru tretirajući ga kao partnera i suradnika, a ne kao ovcu za šištanje i krpu za iživljavanje. Za sad je država preuzela na sebe teret krize, teret nelikvidnosti i teret dobrog dijela radničkih plaća. Taj teret platit ćemo kroz povećanje javnog duga, platit će ga svi građani RH, pa i oni koji će tek doći na ovaj svijet, djeca koja se danas trebaju ili sutra roditi i to ćemo ga plaćati godinama nakon što završi ova pandemija korona virusa. Govorili smo cijelo ovo vrijeme poštovani ministre o uštedama u javnom sektoru, posebno na lokalnoj i županijskoj razini. Kriza je jasno pokazala da su županije tvorevine koje više nemaju nikakav smisao, ni ulogu, da samo smetaju i usporavaju razvoj i da ih treba bez milosti ukinuti. Znači, RH je zemlja, podsjećam vas sve ovdje, od jedva 4 milijuna ljudi i sasvim je dovoljno da ima dvije razine vlasti, centralnu i lokalnu, te da i jedna i druga budu efikasno organizirane, da se njihove ovlasti ne preklapaju i da rade u korist građana, a ne u korist sitnih privatnih probitaka lokalnih partijskih ogranaka. Naša vizija RH je jasna. Vizija RH sa jakim gradovima i općinama i jakom centralnom državom. Oni koji predlažu regije, svi znamo da od toga neće biti ništa, nikada Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikada Zadar neće pristati biti pod Splitom, nikad uostalom Šibenik neće pristati biti pod Zadrom i nikada Pula neće pristati biti pod Rijekom. Znači, od regija nema ništa, to je promašen koncept. Puno bolji koncept je jaka centralna država, jaki gradovi i općine bez županija kao nekakvog, ja bih rekao, samo transfera novca, a u tom transferu se puno, puno izgubi. Vidimo kako, na nesposobne zapravo župane, na nesposobne kadrovike poput g. Sanadera, Bobana i ostalih koji su omogućili ovaj kaos koji se događa sada u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Treba nam hitno ukidanje parafiskalnih nameta, predlagali smo to ovdje, ukidanje, dok traje barem ova kriza, članarine za HGK i HTZ, odbili ste to. Znači, imamo u ovom trenutku 448 različitih parafiskalnih nameta putem kojih se uzima gospodarstvu i građanima skoro 9 milijardi kuna. Taj novac treba dati građanima, taj novac treba dati poduzetnicima. Znači, mi smo predložili samo ukidanje dva parafiskalna nameta i to bi hrvatskim građanima ostavilo u džepovima oko 600 milijuna kuna. Isto tako, razočarani smo činjenicom da je Vlada odbila naš prijedlog po kojem bi poduzetnici trajno trebali državi plaćati PDV tek kad naplate svoje fakture, a ne da takvo pravilo vrijedi samo za 3, za 3 mjeseca. I ono što moram na kraju reći, ne bih dalje dužio. Ova Vlada konstantno radi u interesu banaka. Ovdje su u HS kolega Bačić, kolegica Grozdana Perić branili banke, a ne hrvatske građane. Stali su ovdje i ustali kao odvjetnici banaka. Ono što nam hitno treba, a to je napravila Slovenija, moratorij na kredite i kamate. Prva mjera koju je Slovenija donijela u ožujku bio je moratorij na kredite i kamate. Što je ova Vlada napravila? Mi smo to predlagali još u veljači. Ova Vlada je donijela moratorij na ovrhe u travnju mjesecu i to samo do izbora. Znači, da ste donijeli to kao Slovenci u ožujku do izbora kada ih planirate, ta mjera bi istekla. To pokazuje koliko vi vodite računa o hrvatskim građanima. Jedino o čemu vi vodite računa je vaš izborni rezultat i s tim se nikako ne možemo pomiriti i nećemo se pomiriti. Ovdje ćemo u HS i u javnosti služiti hrvatskim građanima, hrvatskom narodu, njemu ćemo polagati račune, a vi i dalje služite bankama, vi i dalje gledajte nekakve svoje buduće aranžmane, vi i dalje gledajte nekakve svoje kredite, a mi ćemo svoje račune polagati samo dragom Bogu i hrvatskom narodu. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uvaženi zastupnici Radin i Bilek.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. „Annus horribilis“ tako bi se mogo nazvati, mogla nazvat ova godina, užasna godina. Utjecaj pandemije korona virusa na zdravstveni, socijalni i ekonomski sustav iznimno je negativan u cijelom svijetu, pa tako i u RH. Ne samo to, Zagreb i okolica 22. ožujka 2020. pogodio je najsnažniji potres u proteklih 140.g., što je izazvalo velika infrastrukturna oštećenja i dodatni pritisak na funkcioniranih javnih službi, na funkcioniranje javnih službi. Slijedom toga, naravno bio je veliki pad BDP-a, od 9,4% pri čemu će se sve sastavnice s rashodne strane BDP-a izuzev državne potrošnje bilježiti pad. Ako gledamo situaciju u EU, vidjet ćemo da i ovdje nismo dobro prošli, znači 9,4%, a u EU su bili i blaži napisali su 9,1%, ali i 9,1% nas stavlja na 4.mjesto odozada. Iza nas po šteti u BDP-u su samo Španjolska, Italija i Grčka. Udio javnog duga u BDP-u u 2020.godinu rasti će za 13,5% postotnih bodova u odnosu na 2019.te će iznositi 86 ili 87% BDP-a i pad nezaposlenih će biti od 3,3%. Znači kao što sam rekao prije „annus horribillis“. Manjak općeg proračuna naravno će proizvoditi pad plaća, piše umjereni pad plaća, ali međutim da li će biti umjeren ili neće, to ćemo tek vidjeti. I novim planom u 2020.godini će biti manjak općeg proračuna kojoj prema nacionalnoj metodologiji iznosit će 8 BDP-a ili 28,9 milijardi kuna. Rashodi proračuna za 2020.godinu zadržavaju se na istoj razini u ukupnom iznosu od 147,3 milijardi kuna. I sada idemo na ono što je za nas iz nacionalnih manjina interesantno. Savjet za nacionalne manjine prema novom prijedlogu državnog proračuna će imati smanjena sredstva, ali samo za 0,3% i ona će se odnositi sva na smanjenje na stavci administracija, a ne na donacije za udruge nacionalnih manjina. S druge strane Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina sredstva za taj ured smanjit će se za 4,3%, ali ne za programe za nacionalne manjine gdje se sredstva smanjuju za svega 0,1%. Znači drugim riječima, da kažem kako ja vidim tu stvar, uvidjela se činjenica da gotovo 4 godine 3,5 godine koliko je prošlo od izbora, operativni plan za nacionalne manjine zapravo je ostvaren u mjeri koju mi smatramo nedostatnoj i da sada u finišu moraju se odraditi i moraju se završiti određeni projekti. Ti projekti se tiču onoga što osigurava opstanak identiteta nacionalnih manjina ili barem pokušaj zato što mi nećemo nikad prestat reći da oni koji smatraju da nacionalnim manjinama se daje previše novaca neka dođu kod nas i mi ćemo im dokazati sa olovkom i papirom da nacionalne manjine da bi zadržale stvarno svoj identitet i svoju kulturnu autonomiju, trebali bi imati daleko više sredstava nego što imaju sada. Ali međutim godina je takva, pa mi ćemo to držati itekako u obzir pri glasanju. Ima neke stvari u ovom proračunu koje su i očita greška, npr. jedna nova stavka je zapravo stara stavka i to je famozna Talijanska škola Leonardo da Vinci iz Buja, rekonstrukcija i dogradnja te škole gdje se piše da je planirano povećanje od 7 milijuna 895 tisuća kuna. Nije planirano nikakvo povećanje, zapravo dogodilo se ono što se događalo stalno u operativnom planu za nacionalne manjine, skidaju nam se stavke, znači skinula se stavka sa ovog proračuna i opet je uvedena unutra i kada je skinuta i opet uvedena to umjetno izgleda kao da je to jedan veliki porast proračunu na tu stavku. Ja bih htio da bude takvo povećanje, ali nije povećanje je zapravo nula. Također, naravno u toj smo horibilnoj godini u toj užasnoj godini, mi smo zahvalni da je to zadržano, kao što smo zahvalni da je zadržana u Ministarstvu kulturu zadržana sredstva za izdavačku kuću „Edit“ koja jedina, a samo ta činjenica da je jedino jedna manjina ima svoju dnevnu tiskovinu to je Talijanska manjina, to je očiti dokaz da zapravo sredstva su u krajnjoj liniji nedovoljna, ali zahvalni smo da u toj godini je ipak … sadržana i u … manjine i u Ministarstvu za kulturu. Vi ćete gospodine potpredsjedniče sada dati riječ gospodinu Bileku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bilek drugi dio.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nekoliko mjeseci stvarno smo razgovarali u sasvim drugom smjeru. Kada smo donosili ovaj državni proračun predviđali samo rast minimalno tih 2,5%, imali smo dobre naznake, radili smo neke stvari prijedloge za nove projekte, programe suradnje povlačenja europskih fondova, nažalost evo desilo se nešto što se desilo, nešto što nismo mogli očekivati. Sada su projekcije sasvim drukčije, projekcije su dobile jednu negativnu konotaciju, no kada sve usporedimo i pogledamo situaciju sa zdravstvenim stanjem u RH ipak je puno bolja od nekih drugih zemalja, zato možemo zahvaliti brzim reakcijama i Vlade i stožera, ali prije svega i svim našim građanima koji su slijedili i svim službama koje su odrađivale taj veliki dio posla. Radilo se odmah u startu krenulo se sa prvim mjerama, drugim, trećim mjerama itd., naravno u prvoj ruci evo i HS je dao odobrenje da se rade preraspodjele u tom slučaju. Preraspodjele su bile korektne, odmah se išlo prema građanima RH. Da se tada zaustavilo, da je se tada država zatvorila, da nije pustila novce u opticaj šta bi se desilo? Onda bi se desilo ovo što su neki ovdje govorili da će se desiti, tada bi se desilo 500.000 nezaposlenih, tad bi se desilo ogroman pad BDP-a, povećanja dugovanja, zaduživanja RH i pitanje uopće kada bi izašli iz ovakve krize. Sada smo čak i u nekim boljim trendovima od nekih članica EU, da ne kažem nekih zemalja u susjedstvu, ali to je zato što se investiralo. Znači Vlada nije zatvorila ventil, nazovimo to tako, Ministarstvo financija i sva ostala ministarstva državni proračun je pratio potrebe tržišta, sredstva su došla na račun trgovačkih društva, obrta, firmi, OPG-ova, svih onih koji su mogli i zatražili su mjere Vlade. S time nije zaustavljena potrošnja s obzirom koliko je ona mogla biti blokirana sasvim u shut downu ipak smo imali određene stvari, građevinske firme i neke druge koji su odrađivali svoje procese, ali ipak smo došli do ovoga. Došli smo do toga da moramo mijenjati stavke u hrvatskom državnom proračunu kako bi mogli nastaviti takav trend koji nije dobar, nije dobar za nikoga u svijetu, nažalost nije dobar ni za nas, ali u ovoj situaciji je trenutno možda ponajbolje što može biti. Takav trend koji je Vlada kao takva i naša ministarstva, ali i državne tvrtke su i dalje u ajmo reći investicijskom ciklusu gdje zapošljavaju naše domaće tvrtke, gdje se gradi, gdje se radi sve ono što se može kako bi ljudi zaradili svoje plaće, kako bi tvrtke radile. Isto tako su i naše županije, naši gradovi u ovom dijelu ovdje je osigurano 2 milijarde kuna beskamatnog zaduživanja za jedinice lokalne samouprave, više od 2 milijarde kuna što će pomoći u disanju i da se nastave svi projekti. Ne zaboravimo da projekti od lokalnog značaja, bez obzira jel se gradili domovi, da li se uređivala cesta, da li je to vrtić ili bilo što drugo gdje grade naše domaće građevinske firme su i projekti održivog razvoja za sve građane na tim područjima, ali isto tako i za disanje gospodarstva. Bez toga nema plaća, bez toga nema plaćanja davanja, bez toga nema zdravstva, nema sustava, ali nema ni potrošnje znači nema ni posla za trgovine, za proizvodnju i sve ostalo. I upravo na takav država je investirala u proizvodnju, ne samo u potrošački dio nego u proizvodnju zato što su sredstva išla direktno kod naših građana. Što se tiče ostvarivanje prava nacionalnih manjina i što se tiče državnog proračuna svjesni da će neke stavke trpiti ovakvom situacijom, svjesni da neće moć biti izvođenja određenih programa i projekata koje smo si zacrtali, ali pratilo se u proračunu, znali smo da neke stavke neće biti održive. Ali drago mi je što se tiče stvaranja pretpostavki i kulturne autonomije što se tiče Savjeta za nacionalne manjine da smo uspjeli u dijalogu dokazati da je to osnovna stvar za funkcioniranje, ne samo udruga i institucija nacionalnih manjina nego kulturnog, ali i ostalog života naših građana na tom području jer tu su i osnove za život ljudi, egzistencija institucija, kao što je … Daruvar koja je u bilo kakvom ili „Edit“ o kojem je govorio kolega je u bilo kakvom potresu financiranja tih sredstava. Ljudi ostaju bez plaća, ljudi ostaju bez posla s te strane je to bitno. Isto tako u mojem ranijem pitanju ministru financija vezano za ispunjavanje obveza prema potpisanim ugovorima, dobio sam odgovor da će te obveze biti ispoštovane, da se taj dio rezerve drži, tako to stoji u ovom rebalansu proračuna. S te strane drago mi je da možemo sa sigurnošću ići u daljnje mjesece koje ipak nisu možda toliko perspektivni kao što bismo htjeli biti jer naravno ne znamo što nas čeka u 10., 11.mjesecu, ali imamo neke osnove osiguranja mjera da se ide. S druge strane tu su mjere kroz tri ministarstva, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede koje isto opet na područjima nacionalnih manjina koriste svi građani bez obzira koje su oni nacionalnosti. Ima i nekoliko propusta, pa smo o tom dijelu razgovarali u samom, vjerujem da je došlo do određenih pogrešaka u ministarstvima, neke od ministarstava u koordinaciji smo oko toga ako će trebati uložit ćemo i neke amandmane, ali vjerujem da ćemo to iskomunicirati i s te strane i nakon toga podržati rebalans državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo. Kao što sam i ministru bio napomenuo, nekako je bilo očekivanje da hvatanje sa krizom znači i puno veći angažman, jel jedno je, naučili smo već u proteklom vremenu, možemo radit odricanje stalno, smanjit ću neki svoj trošak, suzbiti ono što sam možda planirao, ostat ću u nekim okvirima, al to se već pokazalo kao i u bilo kojem obiteljskom budžetu, od toga nema napretka nego tu si, tu se držiš, jednostavno si u tome okviru koji si zadao i što god da je neka potreba ti ne možeš naprijed, ne pomjeraš se. E sad ovdje govoreći o državnom proračunu možemo isto tako razgovarati u jednoj redovnoj normalnoj proceduri kada je gospodarstvo u svome zamahu, kada ima svoju akumulaciju, vrši investicije, ono naravno uz proračunsku potrošnju od države daje dodatne komponente BDP-a, ali ovaj puta ta komponenta izostaje, naša industrijska proizvodnja pada, ukupan BDP gledajući, znači uvozno-izvozne elemente, ono mi govorimo zapravo i komisija je utvrdila da smo među 4 zemlje koje će imati najveći pad BDP-a preko 9%. Znači, uz nas su Italija, Španjolska i nemojte me sad za riječ koja je četvrta. Znači, sve ove ostale zemlje imaju značajno manji pad, padovi se kreću između 5 i 9%. Mi smo znači oni koji ćemo na kraju najviše tresnuti … [[Govornik se ne razumije]] kad lupimo i tu je sada gdje je trebalo rebalans proračuna, dal će to biti ovaj koji je po meni nužan uoči želje vladajuće da raspuste sabor ili će to biti slijedeći koji će doć s odgodom gdje gubimo dodatno vrijeme. Znači, nužno je ta injekcija da kada dotaknemo to, kada udarimo o dno da možemo krenuti gore ono i tu je bitno koliko ćemo dati. Ko je pratio možda malo i Njemačke, njemačkog ministra financija, što on ono zahtjeva? On zahtjeva i dodatno zaduživanje, znači povećanje zapravo i njihovog zaduživanja u Njemačkoj kako bi što snažniju dali injekciju svojem gospodarstvu da što ranije otklone. Znači, imamo dva, dva svijeta. Jedan je takav razvijeni, da kažemo koncept koji je već pokazao svoju uspješnost i radi toga uvijek Njemačku nekako i uzimamo za primjer u kom smjeru bi trebali razmišljati, ali s druge strane, znači mi uvijek činimo obrnuto, uvijek gledamo kako ćemo napraviti uštedu. Uštedilo se negdje, prebacilo se negdje dalje. Najveći domet proračuna je ostali smo di smo, tu smo. Znači, mi imamo povećane potrebe, a proračun nam je u istim okvirima. E sad da li ćemo mi uspjeti s tim sredstvima napraviti pomak? Teško, teško, pa makar onako kako ja promišljam. Ali dvije komponente bi izdvojio koja su, za koje su imali naši građani i poduzetnici najviše očekivanja, a to su sastavnica Ministarstva poljoprivrede i sastavnica Ministarstva gospodarstva. O poljoprivredi puno se razgovaralo, znači svjesni da će određeni sektori poljoprivrede imati značajne poteškoće gdje se govorilo o potporama malim, pogotovo manjim poljoprivrednim gospodarstvima i bilo je puno tijekom ova dva mjeseca inicijativa, pokušaja. Na kraju ovaj rebalans pokazuje zapravo smjer. Ukupno će se proračun za poljoprivredu povećati za 0,6%. To ti bilo da sve ovo što je bilo krizno vrijedi, trenutno je Vladi 0,6%. Toliko smatraju da je potrebno dodati u sektor poljoprivrede da bi sve to skupa se razriješilo. Nemoguće, jednostavno nemoguće, ne, ne možemo tako, pogotovo koji živimo u područjima koja su izrazito poljoprivreda svjesni da bilo kojem gospodarskom subjektom, recite evo za 0,6% da vam damo gotovine, ono sada na račun, ono idemo nešto napraviti, što bi bio odgovor? Evo, nemojte hvala. Nemojte ono, vjerojatno će nastat neki uvjet koji će nam se još više opteretiti, ono jednostavno ili imamo pravi pomak ili se ne pomjeramo. Pa nisu ta sredstva iz Ministarstva poljoprivrede otišla u luft prije, isto su bila sadržana u, u ulaganjima, u potrošnji koja su vezano za poljoprivredu, za napredak poljoprivrede i sad bi trebali reć sa 0,6 idemo promijeniti trenutnu situaciju. Al ajd, malo ću sad lokalno otići, pa osvrnut se na područje s kojeg ja dolazim kao zastupnik Slavonija, Baranja i Srijem. Projekt Slavonije, Baranje i Srijema, minus 37% na sredstvima. Paf! Znači, ona politika idemo, pomažimo tome području da ga unaprijedimo, da dostignemo, doživjelo je sa prvim, s prvom poremećajem koji se događa tektonski. Znači, kada RH malo kihne, a zapravo jako kašlje u odnosu na druge zemlje, onda Slavonija, Baranja i Srijem dobiju upalu pluća. Evo, otprilike to je poruka koja se šalje kroz ovo, a pogotovo i kad dolazimo kroz mjere ruralnog razvoja gdje je nekako potencijal povlačenja u tim područjima u većem minusu, 86 milijuna kuna se predviđa gdje je prvenstveno smanjenje komponente iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, nekako mi se čini da ovaj rebalans će pod imenom korone pokriti i one propuste koje kao država smo imali u povlačenju sredstava EU koje će jednostavno reć, sad će se tražiti izgovor pod koronom. Al kad bismo razložili što je korona, a što su sredstva, onda bi vidjeli, nismo bili uspješni u povlačenju dosadašnjih sredstava, da priča koja nam je bila ispričana o uspješnosti zapravo sada doživljava krah jel nemoguće da mi ta sredstva nismo povukli sad u ova dva mjeseca, nismo ih povukli u prethodnom vremenu, a sada ćemo ih samo počistiti iz ovoga proračuna. Jedna poduzetnička, ovako je, opaska, OKFŠ, opće korisne funkcije šuma, ne porezno davanje, popularno nazvano parafiskalni namet kojega plaćaju poduzetnici. Sad je bilo toliko pritisaka, želje da se nešto tu umanji, na toj poziciji dolazi do povećanja 36 milijuna kuna, znači, ta sredstva su ipak značajnije veća i umjesto da se sad pokazala ta namjera idemo nešto napraviti na tome gdje pritiskaju ono, pa makar ono jedno simbolično umanjenje da se ne naruši ta ravnoteža između šumara, ali da se iziđe u susret poduzetnicima. Upravo ta stavka pokazuje smjer koji ono nitko ne želi, a to je, idemo, tamo se povećava. Ne, neće se povećati naknada, ali samo pokazuje da više sredstava ima nego što je, znači za 30% se povećava. Gospodarstvo, kolega Horvat, izgubio je 13%, 400 i nešto milijuna kuna. Ha, kad bi to usporedili sa možda negdje nekim drugim zemljama i to, on bi rekao, odlazim ja iz ove Vlade ono da me uzme neko i da me zvekne za 13%, ja trebam ići okolo i braniti gospodarsku politiku Vlade. Nije to samo Ministarstvo financija da brani gospodarsku politiku, nego i ministar gospodarstva kojeg se očekuje kao člana Vlada da je taj koji gospodarsku politiku promovira i on treba reći evo, mi ćemo dati sve od sebe, smanjili smo 13%, ali to je ljudi, sve u redu, nema problema, to je ono, upravo u smjeru onome kako i očekujete, mi smanjimo pa ćete i vi nešto smanjiti, mi skup svi nanovo padnemo. Podrška investicijama, ukupno proračun -30%, OPKK, znači iz EU al pari ovo što sam govorio za poljoprivredu, -320 milijuna kuna, od toga iz regionalnog razvoja 319. 22% pod stavkom jačanja konkurentnosti malih i srednjih poduzeća -37%. Čak i robne zalihe na kojima smo u onim mjerama kad smo usvajali rečeno, idemo otkupiti proizvoda, popuniti robne zalihe da pomognemo ono, pogotovo proizvode koji nemaju tržišnu ... [[Govornik se ne razumije.]] da sačuva se, znači čisto je ponuda i potražnja. Smanji na poziciji ponude, potražnja se, ako je došlo do smanjenja, potražnja da bi cijene ostale uravnotežene, povuci sa tržišta određene robe, zato robne zalihe mogu služiti, -59 milijuna kuna. Ne znam, ono, čega god dotaknem se ovdje zapravo kontroverzno je usvajati ovakav rebalans proračuna koji ne pokazuje da smo zapravo kroz proračun, kako bi rekli naše ono skinuli gače da pomognemo gospodarstvu, pomognemo svim komponentama da upravo one sastavnice BDP-a koje čine daj poduzetnički dio budu naglašene. Na ovaj način neće doći do nekog značajnijeg rezanja plaća, vidim da to onako je na razini kolektivnog ugovora, pa ono ide se čuvati opet kroz potrošnju građana ta komponenta. Pad industrijske proizvodnje, neulaganje ovo, što možemo očekivati, 9,4%, možda ćemo reći, bili bismo i zadovoljni da to tako ostane. Ono kad neko kaže sljedeće godine će biti rast 6,1%, ja bih samo postavio pitanje, je li to sa razine 31.12.2019. i je li s te razine 6,1% ili ćemo prvo pasti na dno pa ćemo onda 6,1% na niže. Ne, ja znam, logično je, ali vi kad to prezentirate ljudima u jednom naslovu, ove godine padamo 9,4%, na godinu rastemo 6,1, nije ista osnovica. Nije to od 100% pa da krenemo, sad smo pali 9,4 pa ćemo narasti na 106 zarez nešto. Nije tako nego idemo sa 92,8, dodajte 6. Malo sad matematike ali, kad to novine prikažu, ispadne kao da smo razlike 3%. Nije razlika 3%. Evo još na kraju, uvijek onaj dio koji manje gledamo ovaj posebni dio proračuna, ali trebamo i pogledati one ostale koji su korisnici toga državnoga proračuna. I nešto što sam zapazio u Hrvatskim autocestama, naveli su pojašnjenje da su odustali od planiranih nabava za investicijsko održavanje i građenje jer je smanjeno prometno opterećenje. Po tome ispadne da naše ceste su, s obzirom da nije bilo tako prometa, ne znam, kamiona ili automobila tijekom ova dva mjeseca, zapravo da su u sjajnom stanju, da nema potrebe. Provezite se malo prema Slavoniji, kolega Hajduković se vozi tamo pa možda ne dohvati taj dio iza, ali tamo je, znači autocesta je propala koju treba intenzivno ulagati, znači samo investicijsko ju održavati, a ne jedno novo građenje koje treba. Ja kažem mi odustajemo jer nema toga prometa, pa je l' nije logika, hajmo sada kada je vrijeme da je manji promet, idemo to obnoviti i biti spremni da povećamo taj, ali, evo, to je nešto što sam onako zamijetio. Hrvatske ceste, rashodi nefinancijske imovine -17%, na brzim cestama, ja ću evo, opet, onako malo lokalno reći, od jedne srijemske transverzale o kojoj se puno priča, definitivno ništa i dat će jednu primjedbu i upravo i Ministarstvu financija vezano za pojašnjenje, kada Hrvatske ceste daju svoj plan koji će biti, kojeg smo usvojili, i navedu neke od infrastrukturnih, ključnih infrastruktura koje žele graditi, onda isto tako, kada rade rebalans i smanjuju, trebaju navesti od kojih projekata odustaju. Jer mi ovako, sad bi trebali pitati vas, ono, od kojih projekata odustaju pa ćete reći, evo, ne znam, ono, pitajte ministra Butkovića, on bi trebao znati ili nekoga iz Hrvatskih cesta. Hajmo onda izaći s time, tih 110 milijuna kuna brzih cesta, gdje je? Koje su to brze ceste, koje su ostale, koje su izostavljene? I mene zanima, i ja bih volio tu informaciju znati, evo, postavlja pitanje pa nadam se da će predstavnik ministarstva to iskomunicirati kad bude imao svoj osvrt ono da može napomenuti. Ovako mi trebamo tu glasati o nečemu, ja ne mogu glasati ako se to odnosi na nešto što bi bilo od interesa za neko područje, pogotovo ako dolazim s tog područja. I još jedan ambiciozan plan, u CERP-u, prodaja udjela u trgovačkim društvima, to je nešto što kontinuirano ide svaka Vlada, uvijek se otvaraju određena imena određenih tvrtki jer su one oni od posebnog značaja, manje posebnoga, vode se rasprave pa se onda predviđa svake godine nešto ide u tzv. privatizaciju i postoji prihod s te pozicije, za ovu godinu 25 milijuna je planirano. Sad imamo povećanje 55 milijuna kuna. Znači, u uvjetima kada imamo gospodarski pad, mi smo spremni prodati državnu imovinu i to značajno veći udio nego što je planirano, onda ja postavljam samo pitanje da li će se ostvariti planirane cijene? Jel ako je trenutno kriza, ja znam da ima dostupnosti financijskih sredstava, al dal ima dovoljno gospodarske aktivnosti i gospodarskih subjekata koji bi bili zainteresirani ući u takve investicije ili određeni fondovi koji bi htjeli da ostvarimo takav rast? Znači da bi CERP trebao praktično za 2/3 povećati svoj angažman i ostvariti prodaje i to je samo da bi se namirilo punjenje proračuna. Bojim se samo da ne bude opet u smjeru idemo na brzinu skupiti nešto gotovine, tako da što manje se moramo zadužiti, a onda će se kasnije nakon određenog vremena raspravljati da li se moglo za godinu ili dvije ostvariti značajno bolje cijene jel cijena koja se ostvarivala 2019., kad je propulzivno bilo stanje u gospodarstvu je sigurno bila bolja podloga za ostvarenje bolje cijene nego sada kada imamo ovako značajnu degradaciju gdje oprez govori o tome da ne treba previše se izložiti da će ponuđeni iznosi biti realno manji nego oni što bi bili u zaletu gospodarstva ili u usponu. Evo, to su bila neka razmišljanja i u ime našega kluba, u biti da nema ovih izbora onda bismo vjerojatno detaljnije raspravljali, a ovo je sada idemo na brzinu da preživi se izborno vrijeme, a onda pravi proračun će raspravljat neki, rebalans neki novi saziv. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna za 2020.g. Naravno da će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog. Uvijek kad raspravljamo o proračunu ili izmjenama, nemamo baš neku veliku publiku i nemamo toliko veliku zainteresiranost iako je to temeljni dokument jedne države iz koje se, iz kojeg se sve vidi i iz kojega se sve može iščitati i trendove i smjernice, a i mislim da se o njemu i o svim stavkama nedovoljno i govori i nedovoljno se pažnje posvećuje. Ovaj rebalans proračuna je proizašao iz svega onoga što se događa u našem okruženju u svijetu i sigurno da se on ne bi dogodio ovako rano da utjecaj upravo ove pandemije nije ovako negativno utjecala na gospodarsku aktivnost, a onda time i na opću situaciju. U ovom rebalansu proračuna vidljivo je da su se visina ukupnih rashoda zadržala na razini odnosno nešto viša od, za 326 milijuna kuna i oni iznose, dakle 141,5 milijardi kuna, dok su prihodi manji, kao što je već rečeno, za 23,2 milijarde kuna ili 121,95 milijarde kuna. Zbog čega se to učinilo? Pa, sve ono što se radilo i što smo radili 3,5.g., postigli upravo to da se dovede stanje financija, državnih financija u red, da se omogući i određeni rast. Vidite da je, jedan mali virus je zapravo srušio sve ono što se 3,5.g. marljivo radilo. Cilj sigurno Ministarstva financije i Vlade je ne bujati ono što neki kolege zagovaraju neku veliku potrošnju nego upravo najprije preraspodjelom omogućiti da temeljem vlastitih sredstava možemo utjecati na promjene i na održavanje gospodarstva i, i, i privrede, a onda zapravo sa zaduženjem, dodatnim zaduženjem, omogućiti da svi oni projekti, a to se upravo na ovaj način kada su se zadržali rashodi na visini kojoj su bili, da sve oni projekti koji su krenuli, koji su u povezanosti sa europskim sredstvima ili investicije koje su u tijeku da se ne zaustavljaju nego da se nastavi dalje. Prema tome, to je ono kada se oslanjate prvenstveno na vlastite snage, a onda ako ni to ne bude dovoljno onda se može krenuti dalje. Svjedoci smo da je Vlada išla u nekoliko faza, pa je ožujske mjere, pa travanjske i to je sasvim razumljivo i racionalno jer na taj način su se procjenjivale sve one moguće nedaće koje se mogu u tijeku života ili evo u ovih dva mjeseca događati i na taj način u suradnji sa svim ministarstvima, sa poduzetnicima, sa građanima u krajnjoj liniji vidjelo se gdje je nužno i na koji način djelovati. I to sa dosadašnjim djelovanjem ono što se napravilo se pokazalo potpuno ispravno, potpuno kvalitetno, pravovremeno i na taj način su se upravo zaustavili oni crni scenariji kakvi bi neki i kakve neki priželjkuju pa da onda imamo puno više stotina tisuća nezaposlenih i puno više i socijalnih i ostalih problema. Ono što se vidi iz samog proračuna da upravo u tom dijelu bilo subvencija, bilo davanja prema kućanstvima odnosno poduzetnicima, vidi se da se tu maksimalno osigurala dovoljna sredstva, pa kao što sam rekla u početku je to bilo ona preraspodjela od 2,1 milijardu kuna unutar samog proračuna, da bi evo sada još dodatno osiguralo se do visine 6,7 milijardi kuna što onda predviđa razdoblje i do konačno 30.do lipnja ove godine. Što u ovom periodu se događa? Već je spomenuto normalno je da će BDP pasti, to je nešto što se neminovno dogodilo i događa, ne samo nama nego svim državama u Europi i svijetu, ali kada pogledate sastavnice upravo ovo što sam sad govorila samog i strukture BDP-a onda se vidi da je upravo ta državna potrošnja ne pada iako svi drugi parametri itekako su u negativnom osim uvoza roba i usluga. Ali kada pogledate ponovno što to sadržava onda u tom uvozu usluga i roba, značajna komponenta je upravo uvoz energenata. Vidjeli smo da bilo je silnih prijedloga na koji način poboljšati stanje, natjecali su se sa prijedlozima kako što više dati na ovaj ili onaj način, međutim upravo ove mjere i zakone koje smo donijeli su pokazali da je hladne glave trebalo odvagnuti jako dobro i ciljano omogućiti da se daju i direktne proračunske potpore, a isto tako da se omogući kako privredi tako i građanstvu da dođe do daha i da na kraju krajeva se presloži u svemu tome. Ono što ja mislim osobno da iz ove krize ćemo puno prije i brže izaći nego što je to bila financijska kriza 2008.-2009.i kada ovdje govorimo sada i kada govore kolege o tome što se radi, pa upravo ovo vidite kojom brzinom se mijenjaju uvjeti i ja smatram iako je scenarij bio itekako konzervativan, ali držim da ukoliko zadržimo određenu razinu discipline da se na ovaj način itekako može pokrenuti sada od lipnja pa nadalje, pokrenuti i turizam, a sigurno i gospodarstvo. Tu moramo biti jako oprezni, ono što nas upozoravaju i epidemiolozi, dakle moramo se držati pravila ponašanja i o tome itekako voditi računa u svakodnevnom životu, a tako i u poslovnom životu. Kada govorimo u sklopu samog državnog proračuna dogodile su se promjene i u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna gdje se vidi da se izmijenio iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu novca pa je visina promijenjena sa 26,8 milijardi na 62,5 milijarde kuna. Tu se isto tako dogodila promjena u čl. 3.kod tekućih otplata glavnica duga, isto tako mijenjaju se ukupna godišnja vrijednost financijskih jamstava sa 3800 na 4800 milijarde kuna, a isto tako se povećao jamstveni fond za HBOR-u sa 60 na 140 milijuna kuna. Važno je reći da je u Zakonu o izvršavanju isto tako stavljena posebna pozornost i na čl. 6.gdje se ograničava novo zapošljavanje odnosno mora se itekako voditi računa da to se ograniči samo nužnim slučajevima i ovo je vrijeme kada i Vlada i sva ministarstva itekako vode računa o svom kapacitetu i mogućnostima. Ja bih naglasila da je upravo iz ovog perioda kada se u kratkom roku omogućilo i uz potres koji je bio, pa znamo da neka ministarstva, a pogotovo Ministarstvo financija nema uvjete za rad, kako se brzo i kvalitetno prilagodilo situaciju, kako je u najkraćem mogućem roku su i ostale službe omogućile i napravile da se milijardu i pol kuna pomoći isplati zaposlenicima firmi preko 84.000 firmi. Prema tome, ja smatram da je itekako ova brzina pokazala da smo i sposobni i da možemo napraviti velike iskorake kada to hoćemo i kada to treba. Posebno bih istaknula da je i Povjerenstvo za fiskalnu politiku reagiralo sukladno svojim ovlastima, pa je i u prethodnom svome izvješću odnosno stajalištu kazalo upravo da se može odstupiti od fiskalnih pravila, dakle u ovakvim slučajevima kao što su ovi je bilo moguće i može se učiniti to da se odstupa upravo od tih numeričkih pravila i da se može na taj način omogućiti da se država može zadužiti iznad onoga što je bilo planirano do tada po kriterijima kako je to Zakon o fiskalnoj odgovornosti određivao. Prema tome, na ovaj način se pokazalo da je Vlada i Ministarstvo financija zaista reagiralo ispravno, da je postupilo po svim pravilima struke i da na ovaj način se kada neki kritiziraju koliko je to EU pomogla Hrvatskoj, pa upravo u onim pomoćima stoji i dalje 18 milijardi kuna, dakle omogućilo se da se sa postojećim planiranim sredstvima upravo ta sredstva mogu prenamijeniti u one svrhe koje Hrvatskoj trebaju i evo za to postoji mogućnost da se iz Europskog socijalnog fonda mogu dodatno koristiti upravo sredstva koja su bila moguća za neke druge projekte, s tim da se nijedan projekt neće niti zaustaviti, niti prekinuti. Prema tome, ovaj način na koji se racionalno upravlja ne samo svojim sredstvima nego i europskim dokazuje da smo odgovorni i na taj način kao država koja je među prvima na ovaj način reagirala, mislim da je to dokaz i možemo služiti kao primjer. A uz to moram reći da upravo i upravljanjem ovom kriznom situacijom virusa odnosno COVIDa-19 se dokazalo da se itekako vodi računa o zdravlju svojih građana i da se postigao maksimum s obzirom kako druge države koliko imaju umrlih, Prema tome ovo silno tlapnja kako mi čuvamo ove ili one djelatnosti, da svaka djelatnost u Hrvatskoj ja važna kako poljoprivreda, turizam ili financijske usluge, svaka djelatnost je važna jer zapošljava ljude. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku uvaženi zastupnici Vucelić i Lovrinović.
Poštovani građani. Živi zid godinama upozorava da HDZ i SDP nemaju nikakve strategije za budućnost ove zemlje, osim strategije zaduživanja i rasprodaje. Ove 2020.godine rebalansom proračuna koje je danas na raspravi, ova većina u Saboru kupljena i pod optužnicama odobrava novo zaduživanje sa 26,8 milijardi na 62,5 milijardi. 35,7 milijardi više, 35,7 milijardi koje nikada nećemo moći otplatiti. Očekuje se od naših građana da plate svoje dugove, dugove do kojih vodi veleizdajnička politika. Ako ne plate blokiraju se, ovršuju se, oduzima im se imovina i bivaju izbacivani iz svojih domova i to za iznose od čak par tisuća kuna. A kako će država platiti svoje dugove? Rješenje HDZ-u i SDP-u su stalno nova zaduživanja, zaduživanja koje ne možemo vratiti niti mi, niti naša djeca, a od ove godine počinje zaduživanje i naših unuka. To je svima jasno. Svima je jasno da ćemo iz godine u godinu živjeti sve siromašnije. Što je zapisano kao kolateral? Hipoteke, šume, vode, otoci. Umjesto da naše gospodarstvo poduzetnike i građane financira naš HNB u našoj valuti, mi i dalje slušamo kolonijalnu politiku zaduživanja u stranoj valuti po ogromnim kamatama. Umjesto da imamo i emitiramo vlastiti novac i plaćamo našem HNB-u kamate, potičemo naše gospodarstvo, mi pretačemo iz šupljeg u prazno, istovremeno se sve više zadužujući i rasprodavajući našu zemlje i njene resurse, naše ljude. Dokle više? Ovo je mogao biti trenutak kada ćemo pokrenuti naše gospodarstvo, obračunati se sa nametima, uhljebima i uhljebničkim organizacijama poput Hrvatske gospodarske komore, Obrtničke komore, Turističke zajednice, naravno i HRT-a, obračunati se sa bankarskom, a na nadolazećim parlamentarnim izborima i političkom mafijom. Ali od toga ništa. Zakon Živog zida o elektronskom glasovanju neće se niti naći na raspravi u ovom zasjedanju Sabora jer važno je ovoj Vladi da 50% ljudi ne izađe na birališta. Zakon Živog zida o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine se također gura pod tepih. Važno je nastaviti sve po starom, a po starom će se i nastaviti. Očekuje nas novi val uhljeba, zemlja sa sve manje stanovnika ima sve brojniji javni sektor. Uhljebljivanja će se nastaviti. Njih omogućuju i dozvoljavaju ovim rebalansom proračuna. Očekuje nas novi val kriminalaca koji se moraju namiriti, a namirivat će se, što nam potvrđuje i imenovanje nove HDZ-ove državne odvjetnice i s njom politike štićenja kriminalaca. Na raspravi ovaj tjedan su imenovanja iste ekipe koja kontrolira poslove javne nabave. Posao ide po starom. Očekuje nas novi val izbjeglica, hrvatskih izbjeglica koji ne bježe od rata nego od kriminala i pustoši koje su za sobom ostavile stranke HDZ-a i SDP-a, ali i njihovih kriminalaca i njihovih saveznika. Korona je samo ubrzala posljedice katastrofalne veleizdajničke politike za nekih godinu dana. Pitanje koje mi se namiče je, jel naši građani mogu izdržati vas još 4.g. i šta će ostati od naše zemlje? Zar će nam u zemlji ostati samo stranački glasački uhljebi na državnoj sisi, a normalni ljudi otjerani i rastjerani po svijetu? Danas mlade ljude, sutra buduće penzionere čeka sudbina nacionalnih mirovina i preživljavanja sa 800,00 kn mjesečno i to ako uopće budu dobili mirovine. Kada će biti dosta? Kada ćemo se dignuti na noge i reći razbojnicima dosta je bilo, ovo je naša zemlja? Živi zid vas neće podržati u daljnjoj pljački, osiromašivanju i zaduživanju zemlje. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova, zapravo ispričavam se, podjela je, pardon, podijelili su raspravu kolega Vucelić i kolega Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o rebalansu državnog proračuna. Vrijeme je krizno i ispred Stranke promijenimo Hrvatsku odnosno tima stručnjaka koji su radili na ovome iznijet ću naše prijedloge i zapažanja o ovome rebalansu. Najprije da ponovim ono što je rečeno. Rebalansom se predviđa preraspodjela 2 milijarde i 100 milijuna kuna jer otprilike ova strategija, ako prihodi državnog proračuna padaju, a rashodi se zadržavaju istim onda jedino što može se napraviti, važno jest da na strani rashoda izvršimo preraspodjele, pa da se uspje nešto napravit. Međutim, vidite, rashodi se ne smanjuju niti za 1,00 kn, a mogu se smanjit, mogu se smanjit i žao mi je da ovdje nema ministra. Ja kako sam došao u ovaj sabor ovdje, već 4. godina, 4.g., otpočetka sam govorio da se moraju refinancirati preskupi državni krediti i obveznice po sada najnižim kamatnim stopama, ova Vlada je to počela radit prije jedno 7-8 mjeseci, nešto su ušićarili, ali i premalo i prekasno. Moj izračun pokazuje da je u ove 4.g. se moglo tako uštedjeti oko 15 milijardi kuna i to bi izuzetno dobro došlo sada u vrijeme ove krize. Postavljam pitanje ovoj Vladi, zašto niste proveli refinanciranje? Zašto niste na taj način uštedjeli 15 milijardi kuna? Poštovani građani koji ovo gledate, jučer sam bio u jednom kafiću, prvi put nakon 2 mjeseca, znate. Išo sam gledati kao političar i ekonomist, očekivo sam da će bit puno ljudi. Ne, malo ljudi. Čak smo jedno 20-tak minuta nas nekoliko bili sami za stolom u pristojno udaljeni kako je to propisano. Pitam konobare što se događa? Je li to zbog straha il zbog novca? Kaže, i jedno i drugo. Što će tek biti kad prestanu ove mjere, znači ovaj program pomoći nakon 15.6. ako se ljudi već sada koji dobivaju od države pomoć, minimalce, ustručavaju, ustežu da troše? Bit će naravno isto tako. Zašto? Ljudi već sada se boje toga. Prema tome, to je poznata situacija da ponašanje ljudi u recesiji da povećavaju štednju odnosno ne žele trošiti, troše za hranu, lijekove i ono što je nužno. Dakle, vidjet ćemo, mi ćemo se suočiti sa puno većim problemima nakon 15.6. i zato je ova Vlada odlučila raspisati izbore odmah početkom 7 mjeseca dok je kolko tolko može kroz svoje medije, svoje medije kontrolirati, upravljati strahom kod ljudi koji su posebno ugroženi. Vidite, ja ovdje nisam došo prepričavati brojke o kojima je bilo, došao sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku ispred tima stručnjaka jer dragi građani, siguran sam dok ovo gledate i pratite prijenos sabora, vi gledate i pitate se, pa tko može riješiti ovu krizu, tko nas može iz ovog ekonomskog gliba izvući, znate? Pa ne mogu ljudi koji nisu stručnjaci, znate, koji nemaju iskustva, koji ne razumiju što dolazi. Gdje ste mogli uštedjeti, poslušajte malo. Vidite, naknada koncesionarima za autocestu Macelj-Zagreb je 188 milijuna kuna. To ćemo ko sv. Petra maslo svake godine plaćamo. Naknada koncesionarima za autocestu Rijeka-Zagreb 67 milijuna kuna. Tko je to tako dogovorio? Naknada u cijeni goriva za hrvatske ceste milijarda 960 milijuna kuna. Prijedlog je da se smanji za nekih 100 milijuna kuna. Naknada u cijeni goriva za HŽ 474 milijuna kuna, to je vreća bez dna. Naknada u cijeni goriva za Hrvatske autoceste, također 474 milijuna kuna, vreća bez dna. Što mi predlažemo, što se ovdje može napraviti? Vidite, u ovom smislu treba provesti tzv. sekuritizaciju dugova Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta na način, jer je ovo danas izvršna, ovo vrijeme je izvrsna prilika, u teškoj smo situaciji, sad se rade veliki planovi, veliki potezi da napravimo, znači velika rješenja. Što bi, kako država može se riješiti ovoga kamatarenja i isisavanja kapitala iz Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta? Protekla, SDP-ova Vlada ona je mislila to prodati, u koncesiju dati, itd. Ne treba. Treba sekuritizirati. Oni su stalno, pazite, oni već 15.g. otplaćuju dugove, kolko su dužni oni nisu skoro ništa otplatili od glavnice. Pa to je jasno da su ti dugovi na takav način neotplativi. Predlažemo da se jedna milijarda inozemnih kredita otplati iz deviznih rezervi, a ostatak otprilike 3 milijarde da se sekuritizira kroz državne obveznice i proda investitorima od banaka građana i svih drugih investitora. Ali dragi građani, to treba znati napraviti, oni to ne znaju i ne samo da ne znaju nego ne žele. Zašto? Jel nekima odgovara da se tolika kamate plaćaju prema kreditorima i onim investitorima koji su kupili državne obveznice, prije svega mirovinskim fondovima. Dakle kao što vidite kada sam ovdje iznosio kako riješiti problem blokiranih u roku tri mjeseca, model je vrlo jednostavan, sličan je ovome, tako i ovo. Međutim, mi za ova rješenja moramo imati puno veću podršku građana jer struka je sada pozvana da govori. Ja vidim ovdje dolaze izbori dragi građani, većina zastupnika se tresu. Zašto? Pa oni ako ovdje ne dobiju sljedeći put mjesto u Saboru oni ne znaju ništa radit drugo, razumijete, zato se oni tresu. Sada je došlo vrijeme za ljude koji su stručnjaci, odlučni, hrabri da pometu ove klimavce, nesposobne ljude i ovi koji nas praktično uneserećuju, a rekao sam maloprije da plaćamo u protekle 4 godine 15 milijardi kuna smo bespotrebno platili kamata bankama, mirovinskim fondovima, domaćim i stranim itd., itd. Što još mi predlažemo? Ja neću više govoriti o ovome što je poznato. Koji su naši prijedlozi stranke Promijenimo Hrvatsku? Znači, provedite refinanciranje ponovno, uštedite godišnje 4 milijarde kuna. Nadalje, obustavite isplatu u II. mirovinski stup iz plaća radnika, obustavite isplatu. To sam tražio prije dva mjeseca, niste poslušali. Svaki mjesec se uplaćuje oko 500 milijuna kuna u fondove u II. mirovinskom stupu, zaustavite, zamrznite te uplate i financirajte time oporavak gospodarstva. Naknade cijenama goriva umjesto HAC-a i Hrvatskih autocesta rekao sam treba sekuritizirati, izdat obveznicu država da preuzme, a da mi svi mi kupujemo dakle banke, fondovi, stranci da kupuju i da na taj način oslobodimo Hrvatske ceste i autoceste da mogu disati i da mogu taj dug jednog dana otplatiti. Inače uz ovakav model, a to ću uskoro objašnjavati, snimiti jedan video, prema tome uz ovakav način ta dva poduzeća nikad se neće riješiti dugova. Nadalje, ponovno pozivam Vladu i HNB da isplate helikopterski novac bespovratno svim punoljetnim građanima u iznosu od 10 milijardi kuna. Time se neće povećati javni dug jel to nije dug države nego izravno središnja banka dostavlja na račun svakom punoljetnom građaninu. Građani nakon toga troše, time smanjujemo strah od potrošnje, a to je najopasnija pojava u recesiji jer kada ljudi ne žele trošiti recesija se produbljuje, smanjuje se proizvodnja, povećava se nezaposlenost i mi tonemo. Naše su procjene da je opis situacije koliko će pasti BDP u Hrvatskoj da je preoptimističan, bit će veći pad. Također su optimistične brojke o padu prihoda državnog proračuna, posebno od PDV-a, trošarina i drugih prihoda. U tom smislu nema potrebe da se slika situacija boljom nego što je. U tom smislu, ponovno vas pozivam i upozoravam, nemojte nas zaduživati u inozemstvu, po treći put ponavljam ovdje, podić ću kaznenu prijavu protiv svakog u Vladi tko nas bude zaduživao skupo, a može se financirati uz 0% kamata ako je riječ o kunama od HNB-a i ono što treba imamo devizne rezerve. Devizne rezerve ima Hrvatska jedne od najvećih u EU u odnosu na BDP, međutim politika vladanja na dug, kamataranje vlastitih građana, iscrpljivanje gospodarstva, rušenje konkurentnosti na inozemnim tržištima, neriješen pravosudni sustav, korupcija kapilarna koja se razvila u ovom društvu, dragi građani nakon svega ovoga meni nije jasno kako je kamen na kamenu u ovoj zemlji ostao. Zato vas pozivam na izbore, pozivam vas da razmislite zbog budućnosti vaše i naše djece kome ćete dati glas da konačno prodišemo. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova zastupnika. Sljedeći je ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića kolega Zekanović koji dijeli raspravu sa kolegom Glasnovićem. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Maloprije sam ministru postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, izbjegao mi je odgovoriti pa sam ga postavio drugi put, sad vidim da ga više nema u Saboru. Sada ste tu vi, ja ne očekujem da ćete mi vi odgovoriti, ali evo ja ću pitanje postaviti i treći put. Jesmo li dobili koju kunu od EU u ovoj korona krizi? Evo vi šutite. Ja ću odgovoriti umjesto vas. Nismo, dakle dobili lipu jednu od EU, lipu, čak ni kredit još nismo niti jedan realizirali. A dokaz ovo šta ja govorim leži upravo u dokumentu koji mi danas ovdje raspravljamo, a to je rebalans proračuna za 2020.godinu stavka 623 prihodi, pomoći iz inozemstva, darovnice od subjekata unutar općeg proračuna, tu bi se to trebalo nalaziti. Tu smo imali 18 milijardi 756 milijuna, a sada ovim rebalansom kažemo da će biti 502 milijuna kuna 893 tisuće kuna manje, manje. Ne samo da nama EU nije dala više novaca u ovom iznimno teškom razdoblju jer nam fali po rebalansu, koliko, 20, 30 milijardi kuna nego nam je još i uskratila novac, smanjila svoja davanja svojoj članici u ovom slučaju Hrvatskoj. I ovo treba ponavljati i ponavljati. A vi da ste odgovorni, odgovorna vlast, pa vi ste rekli EU nas je ostavila na cjedilu. Ne vodi računa o nama, nije ih briga više, ne postoji više, ne postoji. Jer kad je nestala europska solidarnost u koju ste se vi zaklinjali 1000 puta, nestala je u EU. Doduše, ja ću uvijek naglasiti da europske solidarnosti nije ni bilo. Da su to bile jedna velika laž. I zašto vi neće izgovoriti ovo, činjenicu koju sam ja sad izgovorio je razlog jednostavan. Sve što vi radite, radite isključivo po nalogu Bruxellesa i u svrhu Bruxellesa, a ne u svrhu suverene hrvatske države. Ponovit ću da malo vaš bude jasnije i da gledatelji čuju, sve što vi radite, apsolutno sve, svaki korak, svaki potez je dirigiran isključivo onim što Bruxelles želi, a one ono što bi htjeli državljani naše države, Hrvatice i Hrvati. I stvar je jako egzaktna, 500 milijuna kuna manje, a mi smo turistička zemlja naslonjena gotovo isključivo na turizam. Mi smo zapravo turistička regija Europe i kad nam nema turizma, nas nema, imat ćemo najveći gospodarski pad u cijeloj EU. Tj. imamo ga već. I bez obzira što smo žrtvovali svu proizvodnju, u svu ostale, sve ostale djelatnosti radi EU, EU nam neće pomoći. Pa što mi imamo od te EU? Isključivo poznanstva i prijateljstva Andreja Plenkovića. Evo došao nam je i ministar, drago da je tu pa ću ja još jednom ponoviti pitanje poštovanom ministru Mariću. Zašto nismo dobili niti lipu od Europe do sada i kako objašnjavate ovih 500 milijuna kuna manje u proračunu upravo u toj stavci gdje bi trebali to se nalazilo? I da ipak naglasim, neće biti države u EU, a možda ni u svijetu koja će imati gospodarski pad veći od Hrvatske. Neće. Niste vi krivi, ministre Mariću. Niste vi krivi, vi ste došli u jednu situaciju zatečenu, mi smo to sustavno uništavali, odnosno nismo unaprjeđivali desetljećima, vi ste došli zadnje 4 godine i vi ste tu samo djelomično odgovorni jer ste preuzeli ovaj brod koji tone. Ali, to trebaju građani znati, da je Hrvatska zemlja koja ima jednu stratešku djelatnost, a to je turizam. I kad nema turizma, a to se može dogoditi u svakom trenutku, bilo kada, nema niti hrvatskog gospodarstva i projekcije nisu samo 9% ili 8%, koliko se govori i pad BDP-a. Vi znate da će nažalost, nažalost biti puno, puno, puno veći. Puno veći. I ono što će se dogoditi Hrvatskoj za koji mjesec, odnosno događa se već, moći će se mjeriti onim stanjem u nekim ekonomijama nakon II. svj. rata. A tko je kriv? Nitko nije kriv. Andrej Plenković nije, niste ni vi ministru Mariću, a tko će ispaštati, zna se. Hrvatski građani, Hrvatice i Hrvati.
Molim vas, sekundu. Vrijeme je zaustavljeno. Drugi dio rasprave, kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mister Marić. Ja nekad, meni izgleda ova saborska vijećnica kao ispovjedaonica, da se ljudi ispovijedaju ovde, ali ne možete vi stare grijehe ispovjediti, idemo dalje. To može možda u crkvi, ali ove ekonomske grijehove, loše upravljanje sa državom, toga se nismo riješili. To smo naslijedili, disfunkcionalnu državu gdje svaka druga riječ korupcija. Zašto mi do sada nismo formirali, kao Rumunjska, .../nerazumljivo/... najbliži po svjetonazorskom pitanju i pitanju kadrova jer u toj državi svi kadrovi iz bivše države, nakon što su ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo ohladili su premjestili u drugu ovu rumunjsku državu. Oni imaju antikorupcijski direktorat koji funkcionira, ljudi idu u zatvor, ali što sve vlade. Jesu sve vlade postupale po jednoj modernoj monetarnoj politici do dan danas. Pa gledajte, sve kaže da nisu. To sam, evo, opet ću spomenuti 10. puta, kakvi su, kakav je gospodar ove Vlade, lijevo, desno krilo partije. Propala brodogradilišta, 30 milijardi kuna, koji će svaku obitelj sa 4 članova, hrvatsku obitelj koštati 5 tisuća eura je oduzeto njima kad to stavite na tu taktičku razinu. 100 milijardi kuna u poljoprivredi. Gdje su te ove skladištenje prostori, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., a kukamo da suša dolazi. Po tome koliko love smo izgubili sa tim kneza „Drpislavima“ i nema nikakve revizije tih dijelova. Nikakve revizije. Čitajte što drugi pišu o nama, imate izvješća drugih država. Npr. Austrija koja je govorila prije, izvještaj prije 3 godine da, restrukturiranje države, te glomazne javne uprave nije uspjelo i da je korupcija još Ahilijeva peta ove države. Imate sad nekakvu ovdje, kako se ta država, kak ta je to ovaj, ... [[Govornik se ne razumije.]] Restart koalicija, ja bih to zvao „pipl mast trast as“ koalicija. Pipl mast trast as, jer oni pojma nemaju i to su dokazali jer rade istu stvar što radi desno krilo, totalno disfunkcionalna država, do dan danas. Korupcija je ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] to je rekao g. Lovrinović, a zašto je to tako. Pa tu su i Soroša ogulili. Nevladine udruge, otvoreno društvo, njemu su maznuli lovu i tu je samo, ja bi prvi, prvi zakon je tu je kreativno računovodstvo. Do sad nijedna veća afera nije otkrivena i što sad. Porez na duhan i alkohol neće spasiti hrvatsku državu. Ni na ova pića, ova, Coca-Cola, itd. Što, imamo neodrživu javnu upravu, to kukamo već 3 desetljeća. Neodrživa javna uprava, to je kao ona, lonac, staviš vodu, voda curi van sa 100 rupa. Imate dug zdravstva, ja mislim, dug zdravstva je 8,5 milijardi kuna i još raste. A svi ste drugovi i drugarice, bili na vlasti. I sad dolazi korona i sad spašavate državu. Čudne, čudne, čudna je to ovaj razmišljanje. Govorimo o apsolutnoj fiskalnoj disciplini. Do sada, što je bilo do sada? Neki su se ponašali po lokalnim samoupravama kao pijani milijarderi u Las Vegasu u casinu, evo. Spomenuo sam prošli tjedan, jedan je na, jedan je krkan dolje potrošio, žena ga je, to sam rekao, to vam je dobra baš ova priča, žena ga je optužila, jedan krkan tamo iz Prvog maja, potrošio 450 tisuća kuna na reprezentaciji. Pa koga je ugostio, šeika od Dubaija, koga, tamo, ni ja ne znam, Saudi Arabije? Nikom ništa. Nema retroaktivnih zakona kad je u pitanju pretvorba, privatizacija, samo dimna i dimne zavjese, nismo ušli u korijen korupcije. Koliko je, mister Marić, pitao bi, koliko je siva, koliko je postotak sive ekonomije u Hrvatskoj? ... [[Upadica se ne čuje.]] je to duplo od EU ili koliko, ja ne znam, ali moram, ne, ne, ne trebamo, ima korupcije u ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim imate također, sivu ekonomiju u Americi. Ali, Amerika ima 300 i nešto milijuna stanovnika plus, mi imamo stanovnika kao predgrađe Brooklyna. Ne 300 i nešto milijuna. Turizam, jedna petina, spomenuo je g. Zekanović od našeg BDP-a, mislim više ovisi o turizmu. što je sa onim ljudima koji iznajmljuju stanove dolje i tako dolje kuće koji su uložili teški novac, digli kredite, a nema prihoda. Što će s njima biti i što će biti s tom petinom BDP-a? Ustvari, ja bih rekao, mi znamo što će biti u ovaj, bliskoj budućnosti, to je do '21. g. i što to znamo o koronavirusu? Ustvari mi ništa ne znamo. Ne znamo koliko će biti taj dug, kakav će biti BDP nominalni, stvarni BDP, koliko ćemo se zadužiti, hoće nas, nas neće spasiti europska srednja banka, AMF, itd., nego mi sami i moramo ubrzo početi sa ... [[Govornik se ne razumije.]] cijelog državnog sustava, a ne tapkati na mjestu. To sam rekao prije da je ovaj proračun kao šuplja rupa, voda curi, ne drži baš argumente jer mi ćemo se opet zadužiti. Koji će biti postotak zaduženja ovog duga mi ne znamo, možemo samo nagađati, ali opet se zadužujemo. Evo, tu nema dugoročne strategije, ja bih rekao, ja bih usporedio proračun kao dugoročnost, sve kratkoročno. Kad vidite u Hrvatskoj, izgradi se obiteljska kuća, obiteljska kuća, gore žive 3 generacije, a ispod doma stave malu trgovinu koja prodaje sve, od kreme za hemoroide do auto-dijelova, odmah bi zarada. Ne, to ne ide tako. Pa mi nemamo ni srednjoročni ovaj, strategiju za razvoj gospodarstva. Pa kako će, tko će vam doći investirati ovdje, dajte mi dva primjera Greenfield investicija u Hrvatskoj. Preuzeli su Česi auto-industriju, Slovaci, trebalo je biti u Lici. Pa tko će dolaziti u državu gdje na svakoj razini imate birokraciju kao u drevnoj Kini i na svaki, svaki, tu granu tog drveta, truloga traži se mito, mito i lova i sad gledajte, tko će doći kad je, ako je prosječni investicijski ciklus 5, 10 godina, a vi mijenjate zakone, mijenjate svake godine. Vi, lijevo, desno krilo partije. Tko će vam doći ovdje? Nitko neće doći. To jest, samo, ovo, ne bi želio da je ovo zakukanje, ali moramo brzo pokrenuti konkretne stvari. Konkretne stvari ili, ili nas čeka isto što je bilo s onim propalim eksperimentom, ona unija južnih Slavena gdje je bila, inflacija je bila ja mislim veća nego skoro od Venezuele. Samo su dvije zemlje imale veću inflaciju, to je Zimbabve i Brazil, to je 90-e godine, ne znam koliko još duga bivše „Juge“ plaćamo, bio je negdje 9 milijardi dolara, o tome se ne govori. Što reći? Ali bih samo spomenuo, mister Bernardić kad je spomenuo, ovaj, nedavno jednu terminologiju, to je zvalo kad nekakve prava terminologija što zlouporabio g. Bernardić nisu, nije ova rektalni ovi alpinisti nego rektalni uspinjači su stari kadrovi koji su već ušli duboko u državni sustav iz stare države, bivši članovi partije, to su, rektalni uspinjači, ali ovi koji sad dolaze, mlađi kadrovi koji se ulizuju u lijevo, desno krivo partije, oni su analni alpinisti koji ulaze u taj otvor sada i hoće se profilirati kroz te dvije stranke, lijevo, desno krilo partije, to su analni alpinisti, mister Bernardić.
Dobro. Nastavljamo dalje s raspravom u ime klubova. Podsjetit ću vas da rasprave u ime klubova traju 15 minuta, pojedinačne rasprave traju 5 minuta. Sljedeći je kolega Branko Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovo je rebalans proračuna koji nitko od nas nije htio i svi bi bili sretni naravno, da ga ne moramo raditi jer je on izazvan krizom koja je zahvatila cijeli svijet i protiv koje se hrvatska Vlada po svim pokazateljima, dosta uspješno bori, što joj želim i dalje da taj posao bude još uspješniji kako bi se zaštitilo na prvom mjestu zdravlje ljudi, a na drugom mjestu ono što od početka se govori, radna mjesta i gospodarska aktivnost. I baš iz tih razloga, kao što je i rečeno, dakle radi, iz povećanih izdvajanja za zaštitu zdravlja ljudi, radi izdvajanja pomoći gospodarstvu odnosno zaposlenima s ciljem očuvanja radnih mjesta, radi pada naravno i gospodarske aktivnosti, prisiljeni smo, kao što je i ministar i sam u svom uvodnom izlaganju rekao, u prvoj polovici godine, na početku godine u principu raditi rebalans proračuna. Ono što je obilježilo čitav ovaj mandat ove Vlade kod svih dosadašnjih rasprava o proračunima i rebalansima bilo je porezno rasterećenje, kako građana, tako i gospodarstva. Danas imamo situaciju da smo vjerojatno po prvi puta iz državnog proračuna vraćali novac onima koji su ga u državni proračun uplaćivali i koji ga uplaćuju. Oko 7 milijardi kuna je rečeno ovdje da je taj iznos. Nema tu neke velike mudrosti. Kriza je tu, moralo se intervenirati, proračun se mora rebalansirati, moramo se prilagoditi situaciji u kojoj se je država našla. Naravno iz tih razloga odma uvodno da kažem Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržat će rebalans proračuna. Ministar kaže da se predviđa rast stope nezaposlenosti na oko 9,5%. Podsjetit ću, ne tako davno, na jednu drugačiju krizu, znatno manju od sadašnje krize jer je ova, na ovu je vezano zdravlje i život građana, to je ona u mandatu prethodne Vlade odnosno pret, prethodne, ne govorim o onoj između Vladi od par mjeseci, kada je 2011.g. stopa nezaposlenosti bila 13,7% da bi 2015. bila 16,3%. Dakle, to su neki pokazatelji koji su tu na stolu i moramo usporediti, posebno oni koji kritiziraju naravno rad Vlade, moramo usporedit ta vremena, moramo usporediti snalaženje tadašnje Vlade u kriznoj situaciji, kažem drugačijoj kriznoj situaciji sa snalaženjem aktualne Vlade u ovoj sadašnjoj kriznoj situaciji. Očigledno je da se je ova Vlada u tome puno bolje i efikasnije snašla. Uštede na rashodima su naravno tu, a mene raduje da se ipak brinulo o tome da se ne rade prevelike uštede na uštrb investicija, da se ne zaustavljaju projekti kao što je to bio slučaj 2012.g. kada su neki projekti bili najavljeni za zaustavljene, kada su već donijete i određene odluke, kada su kolala razna pismena da će se izgradnja recimo brze ceste od Cugovca do Križevaca zaustaviti i da će se postojeće što je izgrađeno, konzervirati. Mene danas ovdje veseli da Vlada ima hrabrosti nastaviti sa projektima, sa takvim projektima među kojima se nalazi i toliko ovdje u hrvatskoj sabornici, ali i na prostorima Koprivničko-križevačke i Bjelovarsko-bilogorske županije spominjan „Podravski ipsilon“ i nastavak njegove gradnje. I zbog građana s tog područja i zbog gospodarstva s tog područja kojima je nastavak te gradnje od životnog značaja je vrijedno ovdje reći da mi je drago, a ministar je već u nekim odgovorima danas na replike to nagovijestio, da će se taj projekt nastavljati i nastaviti. Malo sam si dao truda, pa sam prikupljao neke podatke vezano za korištenje europskih sredstava na području vodoopskrbe i odvodnje. Po podacima koje sam dobio ispada da je period od 2017. do kraja 2019. iskorištavanja tih sredstava i pokretanja tih investicija 4 puta veći nego od 2009.g. do kraja 2016.g. Kad govorim 4 puta veći onda govorim o 3,5 milijarde i govorim o 14 i nešto milijardi kuna i to me u ovom dijelu veseli jer smatram da bez nastavka investicija, bez korištenja europskih novaca kako bi se zaposlilo hrvatsko gospodarstvo teško se možemo nadati izvlačenju, bržem izvlačenju iz onog dijela krize koji dolazi nakon što se, vjerujemo i nadamo se, zaustavi širenje koronavirusa. Mene raduje također da se ovim rebalansom proračuna ni to ne ukida, da se nastavljaju aktivnosti i gradnje i bjelovarske aglomeracije i đurđevačke i koprivničke i križevačke. Milijarda i 200 milijuna kuna samo te 4 aglomeracije su ulaganja i investiranja u prostore područja o kojima govorim. Iz svih tih razloga koje sam naveo, samo sam ih nekoliko naveo, ponavljam, naš klub će podržati ovaj rebalans proračuna, Vladi čestitati na uspješnoj borbi sa ovom krizom i zaželjeti da što prije iz toga izađemo i da počnemo oporavljati gospodarstvo i nadamo se buditi optimizam hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite kolega Daus.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, poštovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Svjesni smo da nije jednostavno raditi rebalans državnog proračuna u situaciji kakva je danas s puno nepoznanica i neizvjesnosti. I pokušat ćemo kao i uvijek biti iznad dnevno političkih previranja i predizborne kampanje koja je već započela i pokušat se fokusirat na temu proračuna, ali i svega onoga što je na njega vezano. Moram priznati kako sam osobno mislio da će nas ova korona kriza ipak sve zajedno malo više probuditi, da ćemo shvatiti kako je veoma malo potrebno da se sve promijeni i kako će nam se napokon posložiti prioriteti, kako gospodarski tako i oni društveni. Da nakon virusa i potresa shvatimo kako smo mali i koliko nas je malo i kako samo zajedno možemo učiniti nešto dobro za ovu zemlju. Ali ne, neki su samo čekali da se situacija malo smiri pa da se vrate na svoje već uhodane fraze, postupke, bez obzira koliko štetili društvu jer lakše je ljude dijeliti nego stvarati zajedništvo. No, kad pričamo o proračunu i upravljanju javnim novcem što je i tema ove točke, stječe se nekako dojam i ne to samo sada, već desetljećima da se uvijek ide lakšim putem jer lakše je ploviti niz vjetar. Ali ne puše vjetar uvijek u željenom pravom smjeru, ponekad je potrebno okrenuti i kontra njemu, bordižat kontra. I to je ono što zapravo nedostaje već mnogo godina, donošenje teških odluka koje vode u pravom smjeru. Takozvane reforme o kojima se priča, ali one prave, prave suštinske zapravo izostaju. Nema reforme javne uprave, smanjenje troška same uprave i njene neučinkovitosti koje generira novi dodatni trošak, daleko smo još od toga. Nema reforme industrije od one zastarjele ili one propale u modernu svjetsku industriju. Nemamo još uvijek stvoreno okružje koje će privlačiti investicije bazirane na održivom razvoju, na zelenoj energiji i nema reforme poljoprivrede. Dovoljno bi bilo samo u zadnjih 30 godina zapušteno i zaraslo poljoprivredno zemljište da prehrani cijelu zemlju, a Hrvatska uvozi hranu. Razumijem kada se radi o tropskom voću, ali krumpir, luk, salata, jabuke, breskve to je sramota. I ako ne smanjimo i ne eliminiramo nepotrebne rashode u javnom sektoru, niti ne uložimo sustavno sredstvo u ono što će nam sredstva oplemeniti i višestruko vratiti, što će stvoriti dodanu vrijednost u našem društvu tada nikakvi rebalansi nemaju velikog smisla, tada postaju samo forma, a ne sadržaj. Jer pokazalo se zapravo da kada god nešto zaškripi, jedini odgovor većini hrvatskih vlada je pokrivanje manjka prihoda dodatnim zaduživanjem. To je obrazac još iz devedesetih i ne prestaje, iako povremeno se dogodi neki privremeni bljesak gdje se s jedne strane dosta odgovorno upravlja javnim financijama i treba biti iskren i tu treba pohvaliti rad sadašnjeg ministarstva na čelu s ministrom Marićem, ali treba reći i istinu, a to je da je s druge strane i dosta sreće bilo što je nekoliko godina trajala u širem okruženju dobra gospodarska situacija koja nije bila rezultat samog sustavnog pristupa, barem ne u većem dijelu. Ali sreća ima svoj rok i čim je ponovno zaškripilo, mi se ponovno zadužujemo. A ne bi morali kada bi stvarali vrijednosti u vlastitom dvorištu, ali nekome je uvoz i trgovina važnija od izvoza i proizvodnje. I što se više viče da se voli Hrvatsku, to je manje hrvatskog u njoj samoj. To je zapravo najveći poraz našeg društva. I nije to tema ili ne bar samog Ministarstva financija nego mnogo šire i gospodarstva i poljoprivrede i uprave i cijelog društva u cjelini. Ne želimo biti licemjeri, uostalom IDS je podržao mjere pomoći gospodarstvu svjesni da to iziskuje velik iznos sredstava koji je teško nadomjestiti novim prihodima i ispravno je da se Hrvatska odlučila da su zdravlje i ljudski životi ispred profita, ali s druge strane niti ne glumimo generale nakon bitke jer već godinama ponavljamo isto. Domaća proizvodnja, posebno poljoprivredna temelj je razvoja Hrvatske s posebnim naglaskom na kvalitetu proizvoda, turizam ima prevelik udio u BDP-u, to nije dobro, treba podijeliti rizik na više glavnih industrija. Okrenimo se napokon novim tehnologijama, kada je situacija nas natjerala u mjesec dana uspjelo se učiniti u digitalizaciji društva više nego u 10 godina, znači može se. Razvoj baziramo na održivosti ne na ekstra profitima pojedinca, a priroda sama sve nam češće šalje upozorenja, pa počnimo je napokon i slušati. Jasno je da nas nema mnogo, da nismo veliki i Hrvatska ne može konkurirati količinama, ali itekako može kvalitetom. Ima odlične prirodne i ljudske resurse za to i sve se to može, ne preko noći, ali se može. Kolegice i kolege uz sve nedaće i izazove ova nesretna pandemija je jedna vrsta prilike, prilika o kojoj smo više puta pričali ispred kluba IDS-a i mislili smo da će se istu prepoznati i iskoristiti. I bio je idealan trenutak započeti provoditi prave istinske reforme. I možda malo naivno zvuči, ali uvjeren sam duboko da bi dobili čak i veliku podršku velikog broja građana ako znaju u kojem smjeru i s kojim ciljem se ide. Ali po onoj dobroj staroj, kad su izbori onda ne talasaj previše, rashodi ostaju bar do izbora takvi do sljedećeg rebalansa, prihodi se nadoknade dodatnim zaduživanjem, samo ono što je problem kod nas u Hrvatskoj svako toliko su neki izbori, a zaduživanja će biti nažalost sve skuplja na financijskom tržištu. I to je problem većine hrvatskih proračuna, bojimo se da će nažalost to isto biti i sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni je kolega Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite kolega Boris.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolega. Rebalans nam ove godine stiže puno ranije nego na što smo to navikli ranijih godina. Obično i uvodno rekao u ovim raspravama da Klub SDSS-a može ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za godinu u kojoj raspravljamo povodom rebalansa, bar što se tiče mandata ove Vlade, nitko ne može poreći da nas je išlo dobro. I lani sam u raspravi, o lanjskom rebalansu komentirao da s rebalansom u odnosu na izvorni proračun za 2019.g. predviđamo povećanje poreznih prihoda zbog povoljnih gospodarskih kretanja. Al to je bilo, dakle prije samo nekoliko mjeseci, sad nekoliko mjeseci poslije govorimo o potpuno drugačijim okolnostima, potpuno drugačijim uvjetima. Nakon 20-tak kvartala rasta imamo situaciju umjesto nastavka tog trenda, umjesto rasta nekih 3% kako je bilo prognozirano u 12 mjesecu prošle godine, mi ćemo u najboljem slučaju imati pad koji je predviđen ovim rebalansom 9,4%, ali veliko je pitanje da li će zaista biti tako. Nije u pitanju namjera ovog rebalansa, nije u pitanju ni sposobnost ove Vlade, jednostavno ne možemo sa sigurnošću znati što nam nose naredni mjeseci, hoće li doći do novog vala epidemije, hoćemo li ponovno morat uvoditi longdown, kakva će biti situacija u svijetu, hoće li se moći putovati i prelaziti granice, hoće li bit avioprijevoza, koje će zemlje bit otvorene koje neće, gdje će biti žarište epidemije, koliko će bit pogođene zemlje koji su nam važni partneri o kojima ovisi naša ekonomija i na kraju kakva će nam bit sezona? Puno je tu pitanja, a nitko nema odgovor. Kad pogledamo, mi mijenjamo Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu kako bi beskamatnim zajmom pomogli JLS, kako bi pomogli HZMO, kako bi pomogli HZZO, kako bi pokrili porez na dohodak, kako bi pokrili prireze, doprinose gdje je porezni obveznik oslobođen plaćanja, il je plaćanje odgođeno il je plaćanje određeno u obrocima. Mi mijenjamo zakon da bi ministru financija dali ovlast da uz suglasnost Vlade se zaduži više od onog što je bilo utvrđeno kao visina zaduživanja, a sve s ciljem zapravo da bi izbjegli nastupanje štetnih posljedica za normalno funkcioniranje države u 2020.g. Mi mijenjamo i Zakon o računovodstvu da produžimo rokove za predaju financijskih izvještaja i sef prateće financijske dokumentacije koji poduzetnici moraju poduzeti, podnijeti. Dakle, cijeli, ali cijeli sistem koji smo godinama imali posložen sad više u ovim uvjetima ne vrijedi. To nitko ne spori. I mi zastupnici smo u zadnja dva mjeseca raspravljali u HS prema dogovoru predsjedništva, a ne prema važećem Poslovniku. Ovaj rebalans je realan danas u ovom trenutku, možda i za ovaj mjesec, al pitanje je dal će držati vodu za dva mjeseca? Da možemo najbolje bi bilo da donosimo financijski plan samo za naredni mjesec i tako iz mjeseca u mjesec. Ono što nam nosi rebalans je smanjenje prihoda državnog proračuna u 2020.g. koji su planirani na razini 122 milijarde kuna. S druge strane rashodi ostaju isti. Promjena kod rashoda je samo u njihovoj svrsi odnosno alokaciji, sve se sad daje u borbu protiv korone i posljedice epidemije, u borbu za očuvanje radnih mjesta. Mislim da ono što je planirano na strani rashoda ipak preracionalno jer štednja nam sad ne treba, rashode bi trebalo pojačat, pa i pod cijenu većeg zaduženja jer imamo dosta toga za financirati. Ne zaboravimo samo potres u Zagrebu gdje štetu tek treba procijeniti. Sredstva koja su predviđena rebalansom za nekih 100 milijuna kuna za hitnu provedbu prve faze sigurno nisu dovoljna. Ona možda mogu proći kao inicijalna sredstva i bilo bi odlično da zapravo i budu utrošena u ovoj godini, ali sigurno to nije dovoljno. Ovaj visoki dom je zadnja dva mjeseca odnosno i prošli mjesec najviše izglasao cijeli set zakona koje imamo fiskalne učinke u smjeru ublažavanja epidemije i njenih posljedica. I to je sad ugrađeno u ovaj rebalans. Svi ti zakoni izglasani su jednoglasno tako da mislim da nema prepreka da i ovaj rebalans ide u tom smjeru da bude na taj način podržan. U raspravi bi želio istaknuti nekoliko stvari. Vlada je munjevito osmislila i implementirala odnosno isplatila sredstva za očuvanje radnih mjesta skoro 7 milijardi kuna i to je više danas zastupnika u svojoj raspravi isticalo. Smatram da je trebalo ići brzo, široko, s liberalnim kriterijima. Većina država EU je išla za tim da subvencionira plaće radnika u određenom postotku, ali potpora je isključivo dizajnirana kao potpora poslodavcima, a ne kao potpora za očuvanje radnih mjesta. I tu možda vidim jednu omašku, jednu grešku koja se napravila u brzinu jer se onda ne bi događalo da radnici ne znaju da je njihov poslodavac primio tu potporu. Onda se ne bi događalo da poslodavac koji može isplatiti razliku između isplaćene potpore i ugovorene plaće to ne učini. Što ćemo s takvim postupanjem? Što ćemo sa zloupotrebama isplaćene potpore? To možda nije pitanje za ministra financija u ovom trenutku, ali svakako je pitanje za Vladu jer Vlada mora naći rješenje za taj problem. Jer ove mjere su išle u javnost i u Hrvatski sabor i prihvaćene su kao takve da se spase radna mjesta, ali ako radniku u pojedinim slučajevima nije dobio ništa od toga, ako nije ni znao za to, onda je namjera Vlade, onda je namjera Sabora koji je to podržao izigrana. I to se treba utvrditi. Na kraju rasprave, istakao bih zadovoljstvo što je ovih dana raspisan javni poziv za komunalnu i socijalnu infrastrukturu i za poljoprivredu odnosno za male OPG-ove, za male poduzetnike i obrtnike na područjima koja su nerazvijena, a na kojima povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina. Time je ispunjen i poštovan program ove Vlade, ispunjeni i poštovani su operativni programi za nacionalne manjine koje je također, Vlada usvojila. I to je dakle podržano ovim rebalansom, sredstva u rebalansu su osigurana, doduše, nešto manjem iznosu nego lani, ali neznatno i minimalno i pozivi su otišli. Mjera je dobra, pogođena, prihvaćena, prepoznata od strane korisnika i očekujemo da će i ove godine kad pozivi, kad rokovi za prijavu isteknu, da će biti jako puno prijava, jako puno interesenata i da će te mjere pomoći onima koji su korisnici tih potpora, a i te potpore možemo apsolutno smatrati da idu u svrhu suzbijanja posljedice pandemije koronavirusa. Evo, toliko, hvala na pažnji.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, kolegice i kolega Bačić, dakle, imamo ovako jednu iznimnu situaciju da imamo kolegice i da nam je jedino kolega Bačić uz potpredsjednika. I na odlasku. Ali, hajdemo se vratiti temi današnje rasprave. Tema današnje rasprave je rebalans našeg proračuna i možda je ovo prilika da neke stvari nazovemo i pravim imenom, dakle, nama se iza ugla valjaju izbori. I u kontekstu tih izbora zasigurno je i ministar Marić požurio s ovim rebalansom proračuna. Rebalans proračuna je izazvalo nešto što nitko od nas početkom godine, a još manje kad smo raspravljali o proračunu za ovu godinu nije imao na pameti. Korona kad smo mi raspravljali o proračunu za ovu godinu, dakle tek je negdje, ja mislim 12. prosinca prošle godine spomenut koronavirus i Wuhan, da bi iza toga to nešto što je bilo jako daleko došlo u Europu i nešto što je bilo i u Europi je došlo vrlo brzo u Hrvatsku. I nazivajući stvari pravim imenom, Hrvatska se odlučila da prvo i osnovno štiti zdravlje ljudi. Imali smo i jedne od najstrožih mjera i imali smo Stožer kojem smo vjerovali i poštivali sve one mjere o i distanci i onom svemu što je bilo određeno. Iza toga je rečeno, idemo čuvati radna mjesta. Kad je riječ o čuvanju radnih mjesta, ja bih se mogla složiti s mojim prethodnicima, da je to bila pomoć poslodavcima, a o čuvanju radnih mjesta vidjet ćemo što će biti. Dakle, ono što se Vlada i vladajuća stranka odlučila, odlučila se da ćemo imati u ovo ljeto izbore i nemamo nikakvih dilema, moramo ići u rebalans proračuna jer znamo da je otprilike 4 mjeseca jedne tehničke Vlade, 2 mjeseca kad Sabor neće raditi dakle do izbora i onda 2 mjeseca dok se konstituira sve što se treba konstituirati. Ono što zaista treba reći, koronavirus je nešto neočekivano, za to se nije nitko mogao pripremiti, nismo se mogli pripremiti niti mi, što će vrijeme dalje ići, to će se otvarati sljedeći problemi koje svi koji se s tim zaista bave i na razini Europe i svijeta, i govore u kontekstu Hrvatske da je za očekivati zaista i određenu gašenje pojedinih radnih mjesta, za očekivati je, najavljuje se i neki drugi val, sad sam pročitala negdje da će otprilike najveći val biti u siječnju 2021. Ali, to je strah, to je strah od nepoznatog. Mi se protiv koronavirusa borimo kao da smo u 19. st., dakle bez, da smanjimo kontakte na najmanju moguću mjeru. Ono što, kad je riječ o ovom rebalansu, što valja reći, a to je da će nas na jesen u nekom novom sastavu ovog Sabora i u nekoj novoj priči dočekati pravi rebalans sa stvarnim brojkama i sa stvarnim stanjem i sa svim onim posljedicama koju će ovaj koronavirus izazvati, no, kao što je u Zagrebu potres pokazao razmjere štete koju svojom dugogodišnjom vladavinom g. gradonačelnik je napravio gradu Zagrebu, jednako tako ovaj koronavirus nam i ukazuje i na neke druge stvari o kojima moramo voditi računa. Dakle, mi moramo voditi računa o nekim stvarima o kojima smo se do sada zavaravali. Nezaposlenost smo smanjivali odlaskom ljudi u emigraciju, rupe u proračunu nam je zapravo popunila apartmanizacija i turistizacija naše zemlje izvan svakih razumnih mjera. Polako ali sigurno pretvorili smo se u zemlju kafića i apartmana za najam. Nemam ja ništa protiv svega toga zajedno, ali to nisu djelatnosti koje mogu biti oslonac jedne zdrave razvijene ekonomije. Pad industrijske proizvodnje … mjesecima prije korone, uvozimo hranu, imamo neobrađena poljoprivredna zemljišta, imamo manjak bilo kakve napredne industrije koja donosi dobra radna mjesta za visoku dodanu vrijednost, zemlja smo za obrazovane i stručne nema mjesta ni posla, ni potrebe. To su pravi uzroci naših problema. Ovaj korona virus je zapravo pokazao prave uzroke naših problema i stoga ne čudi da svi kada govore o Hrvatskoj govore da je gospodarski razvoj će biti teži nego u nekim drugim zemljama, da će trajati duže nego u mnogim drugim zemljama. Cijelo vrijeme trebamo razmišljati o tom danu poslije. Treba se probati razmišljati kakvu mi to zemlju i kakvu to Hrvatsku hoćemo da bude 2030.odnosno 2050., koje je to gospodarstvo koje ćemo razvijati. Svi se ovdje možemo složiti bez obzira da li se sjedi s lijeve, s desne ili u sredini s dvije stvari, da trebamo probati razvijati poljoprivredu da budemo što više samodostatni. Samodostatni u smislu hrane, nećemo nikad biti u potpunosti, to nam mora biti jasno, ali da budemo što više i da probamo se što manje oslanjati na turizam jer kada se desi prva godina kada nema turizma otvaraju se svi problemi koje možemo otvoriti. Dakle u stvarima u kojima se svi možemo složiti su stvari o kojima bi se trebali dogovoriti. Sjetimo se kako smo se vrlo brzo dogovorili vezano uz neke stvari koje su bile vezane uz korona zakone, išli smo se brzo dogovarati jer nas je bilo strah jer smo imali slike Italije gdje ljude u crnim vrećama stavljaju u kamione, to su slike koje su bile pred nama u tom strahu smo rekli ok, ajdemo ići s nekakvim mjerama. Koliko su one dobre ili loše, vidjet ćemo. Mi smo ukazivali i ukazivat ćemo i dalje na dvije stvari. Prva stvar koju smo ukazivali, a to je dakle potpora je bila bazično za one koji zbog odluke države nisu mogli raditi. Ta se potpora pretvorila i za neke druge. Nemojte da nam se desi da ljudi koji su uzeli potporu za radna mjesta će isplaćivati dobit, tek onda će nam se svi smijati direktno u lice. Druga stvar na koju smo ukazivali i ja koristim ovu priliku još jedanput, kada je bio poček za kredite tada oni koji su to uzeli trebali su imati mogućnost, da kada startaju sa otplatom kredita da startaju tamo gdje su stali. Ja sam imala priliku čuti jednog od ljudi iz bankarskog sektora koji je rekao, pa ne, mi ljudima ne naplaćujemo kamate, naplaćivat ćemo u trenutku kada će krenuti ponovo se sa realizacijom svog kredita, mislim o čemu govorimo. Dakle, to nismo napravili ništa. I imamo onda situaciju koja je posebna situacija u Gradu Zagrebu. U najžešćem trenutku kada je bila korona Grad Zagreb je zadesio potres. Potres je bio 5,5 dakle po istom kada uzmete istu ljestvicu 1880.je potres bio 6,5. U roku od tri dana od tog potresa 1880.godine se sastalo tada poglavarstvo Grada Zagreba, donijelo je odluke, Grad Zagreb je u tom trenutku bio onako jedan mali gradić na rubu Austro-Ugarske monarhije, rezultat tog potresa je bila snažna gospodarska aktivnost koja je pokrenula Grad Zagreb, koji Grad Zagreb je vrlo brzo nastao jedan respektabilan rad Austro-Ugarske monarhije. Najbolji graditelji su gradili grad kakav poznamo danas, moram vas podsjetiti da je recimo August Šenoa u tom trenutku bio gradski senator i on je dobio upalu pluća pomažući i stradalima u potresu, ali i aktivirajući se u smislu gospodarstva i kao posljedica upale pluća odnosno embolije je August Šenoa i umro kao rezultat svoje aktivnosti vezane uz potres. Od potresa u Gradu Zagrebu 22.dakle za 10 dana će biti dva mjeseca, danas je otprilike 50 dana od kada je bio potres u Gradu Zagrebu i sada kada napravimo usporedbu s ovim rebalansom proračuna u rebalansu proračuna imamo stavku od 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i imamo stavku od 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost. To je 141 milijun kuna koji je na sjednici Vlade koja je bila prošli tjedan, rečeno da je namijenjeno točno za što. Namijenjeno je za sanaciju, namijenjeno je za zabatne zidove koji su se urušili i za kondenzacijske bojlere i sanaciju dimnjaka. Odjedanput je hit tema rezultata potresa u Gradu Zagrebu bila potreba nabavke kondenzacijskih bojlera i sanaciji dimnjaka. Sve ovo što dolazite u ovaj Sabor pa ne možete doći ili sve ovo što vidite u Gradu Zagrebu i sve ove aktivnosti koji jesu i to da krenete jednom ulicom pa ne možete proći, građani rade sami. Građani nemaju pravu informaciju o tome što će se država zajedno s Gradom Zagrebom napravit. Sanacija odnosno nova obnova Grada Zagreba nakon potresa jednostavno mora biti državni projekt. Resorni ministar je pred jedno dva, tri tjedna izašao pred javnost i rekao da će sanacija trajati godinama, što hoće, rekao je da je procijenjena vrijednost negdje oko 42 do 43 milijarde kuna, a mi u ovom proračunu imamo 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, što govori o namjeri kako se je odlučilo pristupiti problemu. Ako se je željelo liječiti problem, već se je mogao odrediti upravljačko tijelo na razini države, zakon je mogao biti u javnoj raspravi, on, ja sam išla provjeriti prije nego što sam ovdje spustila da možda u međuvremenu nije pokrenuta javna rasprava, dakle zakona nema u javnoj raspravi. Kao da je Zagreb zaboravljen od svih. Kao da se Zagreb namjerno zaboravio od svih. Zagreb je glavni grad RH, grijeh nečinjenja je ozbiljan grijeh. To je grijeh koji sad traje već 50 dana. Dakle ono što vidite je da se građani sami snađu. No, ta ludost se neće tu završiti. Ta ludost će se završiti, pitanje je kako, ali u ovom trenutku znamo da je bila jedna komisija statičara koja je pregledavala objekte, pa će se osnovati drugo povjerenstvo koje će još jedanput ispred grada provjeravati kako izgledaju objekti, što se je tu desilo, a predviđa se zakonom o obnovi i treće povjerenstvo. Dakle, 3 različite komisije će pregledavati štetu koja je napravljena na objektima. Pri tom, ja prvo i osnovno mislim na zgradama koje koriste dakle, da li su obiteljske kuće ili višestambene, koje koriste naši građani. Ja pretpostavljam da je država svoje zgrade pregledala. Pretpostavljam da je recimo, Ministarstvo financija pregledano i ustanovljeno je otprilike koja je šteta, koji su rokovi sanacije, kako ići u sanaciju, kako s aspekta i statike, kako s aspekta zaštite kulturne baštine, što to financijski nekakav mali troškovnik, što financijski znači, ja pretpostavljam da je to pregledano. Ja mislim da će i u onom rebalansu koji će biti na jesen ćemo se morati ozbiljno pozabaviti. Zaista, to što je zadesilo grad Zagreb i mi koji tu živimo i koji smo, i živimo u onim dijelovima grada u kojima se, ili u zgradama u kojima se to jače osjetilo, to vam je, da sad kad vam netko malo glasnije, odnosno malo jače prođe nekakvom prostorijom, vi ste stresete jer mislite da je potres, to je jedna stvar. Ali, ovo je jedna od prilika koja se treba iskoristiti. Ja sam pitala ministra u replici o Zelenom planu jer ja sam apsolutno, i mi u GLAS-u smo sigurni da je Zeleni plan jedan od budućnosti, dakle da Hrvatska ima svoj Zeleni plan, da je to jedan od način budućnosti Hrvatske. Znam da odluke, pogotovo kad je 27 zemalja se donose teško, ali mi bi ovu nepriliku s potresom trebali iskoristiti kao svoju priliku. Graditeljstvo kao grana prva osjeti recesiju, ali prva osjeti i izlazak iz recesije. Mi smo imali problema, da nismo imali dovoljno radne snage, da nam je radna snaga koju smo trebali aktivirati i u graditeljstvu bila negdje drugdje. Sva ova priča sa koronavirusom i sva ova priča s potresom u gradu Zagrebu, apsolutno smo sigurni, da sve te nepogode koje su nam se desile, trebamo pretvoriti u novu vrijednost i pretvoriti u nešto što možemo zaista iskoristiti i krenuti s ozbiljnim graditeljskim zamahom u gradu Zagrebu. Tako ovaj rebalans zaista doživljavamo kao jedan predizborni dokument koji je potreban da se mogu održati izbori, a stvarni rebalans će doći na jesen. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pardon. Ovaj proračun možemo nazvati proračunom kratkog daha i kratkovidnim proračunom. Zašto je to tako? Proračun je kratkog daha jer vodeći ljudi vladajuće stranke su u više navrata izjavljivali kako je za donošenje ključnih i ozbiljnih odluka potrebno imati izborni legitimitet. Drugim riječima, ovim rebalansom se samo održavaju javne financije na nekoliko mjeseci. Tu činjenicu je priznao i sam ministar u uvodnom govoru kada je ustvrdio da je osnovni cilj prilikom donošenja ovog rebalansa bio održavanje rashoda na originalno predviđenom iznosu. To će se manjim dijelom osigurati kroz preraspodijele unutar ministarstava, ali da bismo podmirili deficit od 27 milijardi kuna, jasno je da će se trebati zadužiti i povećati ukupan javni dug. Možemo reći da ovaj rebalans obilježava financijska poruka koju možemo tumačiti u predizborne svrhe jer ne odgovara na ključna pitanja koja se tiču egzistencije mnogih hrvatskih građana, a ponajviše najsiromašnijih. Nije nimalo utješno kad ministar u Vladi RH izjavljuje kako isplata mirovina neće doći u pitanje. To je samo po sebi jasno jer ako se to dogodi, onda je sasvim izvjesno da je čitava ekonomija u pitanju, jedino što bi mogli očekivati je bankrot. Posebno stoga što će i mirovinski fondovi pomoći državnim financijama sa 16,5 milijardi kuna. Tu je i najavljena pomoć EU u iznosu od 9 milijardi kuna. Zbrajajući ova dva iznosa, možemo ustvrditi da smo na pola puta rješavanja naših problema. Promatrajući stvari na ovaj način, sve skupa i ne izgleda tragično, ali uvijek ima nekakvo ali, a ovdje je baš to „ali“ ključno. Naime, kako sam već naglasio, ovaj rebalans je i kratkovidan. On nema ozbiljan pogled u budućnost. Nije definirao smjer u kojem želimo ići. Nama se stanje starog normalnog, da se koristimo riječima vladajućih, prikazuje kao nešto čemu moramo ponovno stremiti, a to je upravo pogubno. Ne samo da smo kratkovidni, nego su nam i naočale duboko skliznule na nos. Hrvatsko gospodarstvo ima duboko i strukturne probleme. To je ministar i uvodno rekao. Nama kad raste izvoz, industrijska proizvodnja, značajno raste i uvoz i obrnuto. Stoga treba naglasiti 3 stvari koje je bitno poduzimati da bi se počeli rješavati strukturni problemi i počele provoditi neophodne reforme. Prvo, potrebno je poticati poduzetništvo na način da se stimuliraju svi koji imaju dobre ideje i planove razvoja, a istovremeno treba kontrolirati i poticaje. Javnu nabavu kao simbol korupcije treba iznimno kontrolirati. Da je kontrola potpora bitna vidimo na zadnjim isplatama potpora za očuvanje radnih mjesta. Prema informacijama s terena kontrola je izostala. Novac je isplaćen, a ugovori nisu potpisani. Potpore su koristila i poduzeća iznad četvrtinskog vlasništva RH iako to pravilima nije dopušteno. Uništili smo mnoge strateške grane i poduzeća koji zapošljavaju veliki broj radnika i stvaraju izvozni proizvod. Drugo, poduzetnici su izloženi velikom poreznom opterećenju i velikom broju parafiskalnih nameta, dok se s druge strane kasni ili ne provodi reforma javne uprave i lokalne samouprave. Javna uprava mora biti jeftina, učinkovita i brza, te servis građanima i poduzetnicima. Ova kriza je pokazala da se informatizacija sustava može ubrzati samo ako ima volje. Nadalje, umjesto da se gradi funkcionalni sustav JLS s jasno definiranim zadaćama i nadležnostima općinama i gradova u skladu s njihovim fiskalnim kapacitetima nudi se status quo jer to odgovara trenutno parcijalnim stranačkim interesima i ne želi se pomaknuti s mrtve točke. Pogledajmo samo našu neefikasnost u povlačenju sredstava iz EU fondova. Imamo 428 općina i 127 gradova + 20 županija + Grad Zagreb. Jednostavno imamo dvije mogućnosti. Ili upregnuti sve njih u zajednički rad ka razvoju RH ili krenuti ka ozbiljnom preustroju. Treće, zdravstveni, obrazovni, mirovinski i drugi veliki sustavi traže ozbiljne intervencije kako bi postali funkcionalni. Nefunkcionalnost uzrokuje neučinkovitost i preduvjete za besmisleno trošenje javnog novca, pa čak i trpanje u vlastite džepove pojedinaca. U vrijeme ove krize je zdravstveni sustav stao u velikom dijelu dijagnostike, pregleda o primarnoj zdravstvenoj zaštiti i nizu operativnih zahvata koji nisu hitni. U rebalansu se navodi kako su troškovi zdravstvenog sustava porasli, a nisu adekvatno plaćeni zdravstveni radnici. Navodno su troškovi porasli zbog nabavki maski. To je čudno. Osobno mislim da će maske pasti i to ubrzo nakon izbora kad HDZ ode s vlasti. Naš obrazovni sustav u ovim teškim vremenima zahvaljujući vrijednim učiteljima i profesorima, dobro da ne budem do kraja isključio, spomenut ću i napore ministarstva, je uspio održati kakvu takvu nastavu na daljinu. A šta radi Vlada? Sad im oduzima ono što im je obećano nakon iscrpljujućeg štrajka. Iako se učitelji i učenici žele vratiti u škole, to im je onemogućeno nepreciznim i neizvedivim uputama. Tako npr. upute navode učionice s terasom i zasebnim wc-om, a to je mogao napisati netko tko nikad nije bio u hrvatskim školama. I što se sad događa? Ko na divljem zapadu. Djeca nam zauzimaju dio po dio teritorija škole. To nije sustav, to je stihija. I na kraju da spomenem i mirovinski sustav. Valja napomenuti da su vladajući odbili razumno povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje i ne žele razgovarati o rješavanju pitanja obiteljskih mirovina. To ćemo mi riješiti odmah nakon izbora. Da zaključim, vladajućima su na pameti samo izbori koje žele održati što prije na valu uspjeha nacionalnog stožera u suzbijanju epidemije. Zbog toga je stožer izgubio znatno na stručnosti, a dobio puno na strančarenju. I s obzirom da se bliže izbori, naravno da se hrvatskim građanima ne želi reći što se konkretno planira poduzeti, već se pripremio ovaj kratkotrajni rebalans u izborne svrhe. Mi ga nećemo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Malu intervenciju, pa nastavljamo. Slijedeći je kolega Kažimir Varda, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pokušao sam normalno ovih par stotina stranica analizirati, međutim nisam ja stručnjak kao naše kolege zastupnici, bivši ministri financija, da bi ušo u sve stavke, a niti je to zapravo moja dužnost. Međutim, ono što sam uspio kroz tu analizu shvatiti je slijedeće. Što se tiče prijedloga izmjena i dopuna proračuna, državnog proračuna za 2020.g. gledajući plan, plan prihoda i plan rashoda kroz račun financiranja, jasno mi je da formalno pravno moramo sanirati onu situaciju koja je nastala nakon što smo i u ovom saboru donosili odluke vezane uz ovu korona krizu. Dakle, formalnopravno tih 25 ili ne znam već koliko milijardi kuna moramo i pravno regulirati u odnosu na Zakon o državnom proračunu. Mene raduje što se u krajnjoj liniji nije diralo u rashode jer to znači da nastavljamo investicijama i svim onim što je zapravo bilo i planirano u državnom proračunu za 2020.g. Međutim, jasno mi je da moramo ić u kreditiranje, uzimanje zajmova da bi ovaj pokrili sve to što smo planirali i sve ono što je nastalo iz korone virusa. Međutim, ono što mene zapravo, što sam ja zapravo očekivao u projekcijama za 2021. i 2022.g., a nisam našao osim onog dijela koji se odnosi na obnovu Grada Zagreba u 2020.g. od negdje 141 milijun kuna na poziciji Ministarstva graditeljstva i Fonda za ekološku zaštitu, da to tako kažem, a to su dimnjaci, ovi bojleri, zabati itd. Naravno da sam očekivao s obzirom na situaciju da je 50-ti dan prošlo od potresa u Gradu Zagrebu, u glavnom gradu RH, da će bit nešto govora o, u projekcijama za 2021. i 2022.g. jer na osnovu toga što nisam zapravo ništa našao mogao bi zaključiti građana Grada Zagreba radi, da što se tiče Ministarstva graditeljstva neću u ovom slučaju reći što se tiče Vlade u cjelini, kao da potresa nije ni bilo. Zašto je to tako, ne znam ali mislim da je trebalo dati bar detaljno pisano obrazloženje vezano za projekciju za 2021. i 2022. Da li smo mogli u projekcijama za te godine nešto napraviti, nisam poštovani ministre siguran jer nema zakona. Zakon o obnovi grada Zagreba nakon potresa koji bi trebao omogućiti ne samo gradu Zagrebu nego i ruralnim sredinama i u drugim županijama pogođenim potresom, efikasnu i kvalitetnu obnovu obiteljskih kuća u ruralnim sredinama i povijesno urbanih sredina Donjeg grada, Gornjeg grada i grada i Kaptola. Zbog čega nema zakona? Ja sam se malo informirao kod predstavnika grada Zagreba u tom nekom povjerenstvu pri ministarstvu ili pri Vladi o tekstu zakona, jučer je bio sastanak, predst5avnici grada Zagreba nisu bili ni pozvani. Navodno prema opet nekim informacijama, takav prijedlog zakona, nepoznat, ide u e-savjetovanje i to navodno vrlo kratko, 3 do 5 dana, nakon toga će doći u Sabor. Prema mojim informacijama, radi se o prijedlogu zakona koji ima strukturne probleme, koji se neće moći čak popraviti ni amandmanima. Zašto? Pa zato što mi se čini da nema obnove ako to vodi politika i ako to vodi pogotovo Ministarstvo graditeljstva. Mi bi morali donošenje tog zakona utvrditi točne, sigurne izvore financiranja obnove koji će trajat 10-ak, 15, možda i 20 godina. Koji se to moguće obnove, izvori financiranje, to trebamo donijeti odluku kad budemo donosili zakon. Je li to ne znam, napamet govorim, je li to određeni postotak cijene goriva, vode, ne znam čega ali ti izvori moraju biti sigurni. Drugo, ako sam rekao da politika ne može vodit obnovu, onda imamo primjer Dubrovnika. Ali imamo primjer i Gunje. Onda treba formirati zavod koji će voditi tu obnovu sa sigurnim izvorima financiranja i sa interdisciplinarnom grupom ljudi stručnjaka od arhitekata, Građevinskog fakulteta, umjetnika, Ministarstva kulture itd., koji će voditi kontinuirano tu obnovu glavnog grada Hrvatske, ponavljam sa sigurnim izvorima financiranja. Ako to ne bude slučaj, ako takav zakon koji to neće predvidjeti dođe u Sabor na raspravu, ovaj klub će debelo razmisliti o tome, da li ćemo podržati i ovaj rebalans proračun u odnosu na projekcije i da li ćemo podržati takav Zakon o obnovi grada Zagreba. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je rebalans koji bi trebao odgovoriti na pitanje kako pomoći gospodarstvu koje se nalazi pred ulazom do sada najveću krizu od koje ćemo vrlo dugo i sporo oporavljati. Opseg krize ćemo tek na kraju moći sagledati kada vidimo što će se desiti sa nezaposlenima u RH. Očekujem da u lipnju će biti prvi veliki val otkaza u gospodarstva a na jesen će vjerojatno ona brojka magična od 400 000 nezaposlenih biti premašena i doći ćemo do velikog broja ljudi će biti nezaposleni dakle i bit ćemo veći od one brojke koja je bila tamo negdje oko 2000. godine. Znamo da je kriza iz 2008. i 2009. bila velika kriza ali je ona kao mali vrtić u odnosu na ono što nam predstoji. Evidentni potresi na financijskim tržištima izazvat će tsunamije u ekonomijama a male kao što je hrvatska ekonomija, na repu će svom žestinom zalijepiti u zid. I to posebno zemlje kao što je Hrvatska koju prožima korupciju. Tu su najveće žrtve biti obični, pošteni građani i građanke koji jako skromno žive a to je velika većina. Turizam se neće oporaviti na ove razine na kojim je bio i on će definitivno podbaciti što i Vlada vrlo skromno nagovještava a njihove kvazi umirujuće prognoze imaju samo jednu svrhu a to je promocija pred izbore i čista su žal i obmana građanki i građana. Ova Vlada uopće ne misli kakve će biti posljedice njihovih politika. Ako se kojim slučajem ovaj prvi val korona pandemije poklopi sa drugim valom, što je izvjesno, to će dovesti do još većih problema u ekonomiji, bit će gore od Titanik scenarija. To je nekad vaš koalicijski partner koji je onda bio u oporbi, sada o tome govori, govorim kolegama iz HDZ-a. Trenutnim rebalansom povećava se javni dug sa 73% na 86, 7 posto BDP-a i iz ovog rebalansa sasvim je vidljivo je da Vlada nije spremna niti za ovaj prvi scenarij korona pandemije a kamoli za drugi. No to nije bitno jer će posljedice ovih politika platiti građani padom standarda. Da ova Vlada iole razmišlja o boljitku svih hrvatskih građana i građanki onda bi u ovom rebalansu proračuna već vidjeli određene naznake kako reagirati na krizu koja će nas zahvatiti. Ona će zahvatiti i lijevu i desnu stranu ove sabornice, će zahvatiti sve građane u RH. Iz ovog rebalansa to jasno, jasno ne vidimo. Sad je prilika da u ovom rebalansu napravimo promjene koje smo trebali napraviti već prijašnjih godina, al očito za to nije bilo, nije bilo hrabrosti. Ova Vlada ne misli na tisuće radnika iz privatnog sektora iz proizvodnje koji će ostati bez posla, očito im oni nisu budućnost ove zemlje. Ova Vlada primarno misli na tisuće HDZ-ovih uhljeba koji se namiruju iz džepova hrvatskih građanki i građana. To su dokazali i u posljednjih 5.g. kada su bili na vlasti, vlasti u kojoj su vladali Karamarko i Plenković. Ova Vlada želi povući prave, da ova Vlada želi povući prave poteze za spas hrvatske ekonomije, recimo ukinula bi članstvo, obavezno članstvo u HGK-u i HGK pretvorila u pravu vanjsko trgovinsku, izvoznu komoru kakvu imaju sve one države koje žele povećati izvoz i prisustvo na međunarodnim tržištima. Zbog čega se Vlada to ne usudi napraviti? Iz razloga što je HGK premrežena HDZ-ovim uhljebima. Krenula je ova Vlada sa pomoći građanima koji su izgubili posao sa bacanjem novaca iz helikoptera i to se sada pomalo razbija o glavu, rekli smo da to nije u redu, da nije dobro, da ti novci su trebali ići građanima, dakle onima koji su ostali bez posla zbog toga što su im se zatvorile tvrtke ili obrti. Tada se tvrdilo da je sve pod kontrolom, evo danas ministar Aladrović kaže da nije prirodno da tvrtka koja isplaćuje dividendu prima potpore od države. Pa to je i ono što je u sukusu svih potpora da potporu moraju dobiti oni kojima je potrebno. Onaj koji isplaćuje dividendu … [[Govornik se ne razumije]] potpora nije dobro. I ne samo to, govorili smo da se treba paziti kome se isplaćuje jer je ovo državna potpora koja potpada pod zakone EU i za to nema nikakvu nadležnost državni inspektorat, nema nadležnost porezna uprava, tu je ministar, nego ima nadležnost HZZ koji nema uopće niti kapaciteta da može iskontrolirati sve one kojima je dana potpora. I prema nekim podacima, danas ih nije ministar Aladrović opovrgnuo, u 7 od 10 potpora su nađene nepravilnosti. Napominjem da je, da će biti 6,5 milijardi kuna dano poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta. Ogromna suma, ako je 7 od 10 dano nepravilno, onda možemo računati što će se događati jer ministar Aladrović je najavio da oni koji su primili nezakonito potpore da će to vraćati. A kako će vraćati, tko će vraćati, tko će to utvrditi? Ja očekujem da ćemo imati velikih problema sa EU i kolko znam ARPA već sada divlja po HZZ jer očito da su potpore isplaćivane šakom i kapom bez ikakve, ikakve kontrole. Pitao sam ministra danas, ako smo dali novce velikim tvrtkama, desetke milijuna kuna, dal je Vlada spremna ući u vlasničku strukturu tih tvrtki? Ministar nije odgovorio na to, ali to je nešto što je logično. Ako dajemo novce za očuvanje radnih mjesta, te velike tvrtke će nastaviti raditi, zbog čega ne bi onda država imala dio vlasničke strukture? Tvrtka kada se oporavi, ta, taj dio koji, koji država ima u, dakle u vlasništvu te kompanije ide na burzu, proda se i ti novci se vrate u proračun. Ako jedna Njemačka, velika, koja ima puno jači, jaču ekonomiju nego mi, ulazi u vlasničku strukturu recimo Lufthanse, zbog čega ne bi hrvatska država ušla u vlasničke strukture tvrtki kojima daje, daje novce? No, očito da tu nema nekakve volje. Ne znamo zbog čega, iz kojih razloga, možda ćemo jednog dana doznati zbog čega Vlada ne želi ući u taj, taj proces. Vrlo bi bilo dobro, ja se nadam da će to i ministar Marić ostvariti, da se objavi kome su isplaćene potpore, a ko je isplatio dividendu. To ima mogućnosti da se to napravi, ali očito da ministar Aladrović i ljudi koji su zaduženi za isplatu potpora nisu radili dobro svoj posao jel im se ovo ne bi, ne bi smjelo, smjelo desiti. Još jedna stvar koja se mogla riješiti već sada i krenut se sa promjenama koje su nužne je pitanje povlaštenih mirovina. Građani su vrlo senzibilizirani na povlaštene mirovine, posebno je tu pitanje braniteljskih mirovina i ja sam potpuno siguran da i branitelji ne bi imali ništa zbog toga da se i u tom dijelu solidariziraju sa građanima i da izjednače svoja prava sa ostalim građanima. To je sada prilika da se isprave te nepravde. Međutim, nisam siguran da će ministar Medved koji je rodonačelnik i pokrovitelj raznih udruga koje slave „Za dom spremni“ i koje žele da situacija ostane ovako, da žele da se i te velike mirovine izjednače sa mirovinama koje, koji, koje primaju, primaju građani. Ovdje pozivam ministra Medveda da bude častan i ispravi nepravdu prema nepravdu prema hrvatskim građanima, ali i časnim braniteljima koji žele prestanak stigmatizacije kao onih koji su ratovali za svoje privilegije, a ne za oslobođenje zemlje. Sada je to izvanredna prilika da se to učini, al siguran sam da to HDZ neće učiniti jer je to biračko tijelo i to su ljudi koji biraju biraju HDZ. Što se tiče zdravstvenog sustava, zdravstveni sustav u ovom trenutku je podnio veliku žrtvu što se tiče same korone epidemije i ovih 100 milijuna kuna rebalansa koji je u ovom trenutku u sustavu, sasvim sigurno nije dovoljno da ispravi sve one probleme koje imamo u zdravstvu. S tim i sam ministar Marić je danas rekao da smo prošlu godinu završili sa 8 milijardi kuna dugovanja u zdravstvenom sustavu, za vrijeme korona krize ti su dugovi nastali još i više i jasno je da u HZZO-u nema dovoljno i neće biti dovoljno sredstava jer se smanjuju doprinosi, smanjuje se isplata, uplata doprinosa, prema tome, i tu nas očekuju veliki, veliki rezovi, a u rebalansu proračuna toga ničega nema i to ništa, ništa ne vidimo. Tih 100-tinjak milijuna kuna nije nešto što će pomoći sustavu. Međutim, ono što je Vlada mogla napraviti, što je, da se dirne u određene privilegije, a ja tu vidim i onaj dio koji je vezan uz Vatikanske ugovore jer mislim, što se tiče Vatikanskih ugovora sasvim sigurno da oni se ne mogu mijenjati bez toga da druga strana pristane na to, ali s druge strane iz proračuna se isplaćuju velika sredstva crkvi. I ja sam sasvim siguran da je Vlada krenula u razgovore sa crkvenim predostojnicima da se ovaj dio iz proračuna u ovom trenutku ne isplaćuje ili smanji se jel je situacija takva kakva je, vjerojatno bi i od strane crkve dobili pozitivan odgovor jer se i crkva treba solidarizirati sa našim građanima koji su izgubili poso i koji će izgubiti poso. Napominjem da prve, prvi veliki val očekujemo u 6 mjesecu, a na jesen ćemo probiti brojku od 400 000, 400 000 nezaposlenih. Kolika će ta brojka u ovom trenutku to niko ne zna. Turizam će vjerojatno biti nešto, al ne onako kao što je nekad bio i ovo je sasvim sigurno rebalans proračuna prvi u nizu, on je trebao biti već i prije, odma na početku korona krize, međutim, očito da HDZ-u se žuri u izbore i zaželio u izbore što prije doći da ima, u tih dva mjeseca koji su sada pred nama, sredstava za isplatu plaća i zato je i on onakav koji je vrlo čudan. U svim drugim zemljama ako imate pad prihoda imate i smanjenje rashoda. U ovome imate pad prihoda, a rashodi ostaju isto. Zadužit ćemo se. Da, sada se možemo zadužiti jer je situacija povoljna, al je pitanje šta ćemo, šta će biti u jesen, da li ćemo se moć zadužiti i sa kojim kamatama. No, HDZ-u je u ovom trenutku jedino bitno da se donese rebalans proračuna i da se ide u izbore, imat će malo problema kao što vidim sa svojim koalicijskim partnerima iz stranke Milana Bandića jer ako ne donose se Zakon o obnovi Zagreba, mislim da će u izborima imati problema u Gradu Zagrebu, tako da očekujem da ćemo vrlo brzo i taj zakon imati tu u sabornici jer je to nešto što dugujemo građanima Grada Zagreba. Ovaj rebalans koji ide za time da se kupe građani RH, ovo nije rebalans koji odgovara na krizu, niti je ovo rebalans koji će dovesti do toga da prođemo kroz ovu krizu što lakše. Ponavlja nam se 2008. i 2009.g. kada je HDZ također bio na vlasti, kada nas je udarila velika kriza koja će biti vrtić prema ovome što nas čeka sada. HDZ se onda nije snašao, ne snalazi se ni sada jer očito da im je lakše vladati onda kada ima novaca nego kada dođe kriza. Sjetimo se da je onda Senader rekao da je država u banani. Mislim da smo u ovom trenutku još i u većoj banani nego što smo onda bili i ovaj rebalans će biti izglasan, al on nije rješenje za ono što građani trebaju, a to je da prođemo kroz krizu sa što manje žrtava, a najveće žrtve će podnijeti građani i građanke RH i svi oni koji će izgubiti posao, dakle očekujemo da na zimu bude preko 400 000 nezaposlenih. Ovaj rebalans ne daje odgovor na to kako to riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednja rasprava u ime klubova je rasprava kolege Čuraja ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnom tajnicom, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je rebalans kao što svi rekli, inače ne bi ni bio da nismo u ovoj situaciji. Zapravo time više dajemo jedan obris onome što nas je sve snašlo i konstatiramo da je potrebno apsolutno poduzimati i dalje mjere ne samo od ovih koje su poduzete nego i dalje se uhvatit u koštac i staviti gospodarstvo na prvo mjesto uz sigurnost naših građana. To su dvije osnovne stvari kojima se mi svi ovdje i općenito na svim razinama politike i lokalnoj razini trebamo bavit. Sigurnost i gospodarstvo i povezati to dvoje što je naočigled bilo nespojivo jel jesmo zaustavili gospodarstvo radi sigurnosti. Uopće neću ulaziti u, u ovu temu izbora, to sam nešto u slobodnom govoru rekao da ovdje da neko kaže ispred Vlade da zbog ove situacije idemo prema odluci da prolongiramo mandat ovom sazivu još godinu dana od današnjeg dana, mislim da ne bi niko živ izašao i da bi to bio skandal. S druge strane ako nekog ispred Vlade kaže da idemo napravit izbor ako budu za to mogućnosti, e onda opet to nije dobro jer sada to trenutno ne odgovara oporbi, pa možda bolje malo kasnije kad bude više odgovaralo odnosno kad se steknu sigurnosni uvjeti, to ja mislim svima je isto, to mora bit svima isto. Ni mi nećemo podržati nikakvo, nikakve izbore makar to bilo samo onako deklaratorno, ak se mi raspustimo to ne znači da mora automatski doći do izbora jer ako ne budu uvjeti izbora neće biti. Ne znam tko će se usuditi ugroziti građane. Dakle, to je dosta hipotetski, ali ono što znam da građani nemaju vremena čekati i da odluke se moraju donositi i da to Vlada mora donositi koja ima puni legitimitet. Jer opet s druge strane ne možemo dobiti da je sve normalno, da smo zadužili Hrvatsku, da donosimo odluke, pregovaramo bez legitimiteta. U zadnjim mjesecima Vlade ne možemo i ovce i novce. E sad kad sve to zbrojim ja vidim zapravo da bi bilo dobro da su izbori, ali onda kada odgovara to oporbi. Pa možda ne odmah, dok se ovo malo ne stabilizira nego u 9. mjesecu jel to ipak će dati više šanse. E tako to baš ne ide. Do sada ja se ne sjećam, ali ja se ne sjećam u ovoj 30-godišnjoj skoro povijesti kada smo izlazili na izbore po sili zakona. Možda me netko može ovdje ispraviti ovdje od starijih ja mislim da se to nikada nije ovdje dogodilo da smo mi izlazili na izbore tako što je saboru istekao mandat sam od sebe da se nije raspustio što će reći 16.10. ove godine. Do sada uvijek je većina raspuštala sabor i na taj način usmjeravala odluku prema izborima jesu oni bili 2000., 2003., doduše 2000. je bio promjena sustava i znamo zašto nisu izbore, 2003., 2007., 2011., 2015. pa onda opet 2016. itd. i to je dosada tako bilo. I sad jel tada nekom odgovaralo više ili poslije ili manje ili kasnije se to spekulirano o tom potom. Sigurnost gospodarstva, točka i mi to smo dužni prema građanima. Ovaj rebalans, ono što sam rekao u replici, mi je drago na rashodovnoj strani, ja sam to govorio još prije 2 mjeseca da mi ne smijemo podleći jednom dijelu restrikcije potrošnje, barem državne koja čini 20 otprilike 20% BDP-a nego ju trebamo zapravo povećati, sustavno, smisleno. Ne mislim tu na rashode za zaposlene oni se tu doduše smanjuju u iznosu ako se ne varam oko 300 miliona, ne pardon 391 milion 391,7 miliona manje za zaposlene dakle nije nešta spektakularno proći ćemo samo postotke po svakom ministarstvu, nego upravo u ona investicijska održavanja, zanavljanja i sve one investicije gdje ostaje dodana vrijednost, a pokrećemo gospodarstvo onaj jedan klasični mini new deal kako god to nazvali, mislim da ne smijemo stati to je 20% BDP-a. Drugi 20% je potrošnja. Mi govorimo da očekujemo pad nešto ispod 10% u ovoj godini BDP-a ono što je glavni razlog tome je potrošnja pa kažemo da jedan od parametra gdje možemo isto promatrati po potrošnji je PDV, najvažniji, smanjuje se za 22%, prihodi od PDV-a dakle za 12,1 milijardu kuna. Prihodi od poreza na dobit za 30% 2,8, prihodi od posebnih poreza i trošarina za 16% ili 2,7, a to smo sada korigirali i povećavali. Uzgred rečeno čak su porasli prihodi u ovom lock down od trošarina na cigarete ali ne zato ja mislim što se više konzumiralo nego zato što se manje prenosilo preko granica. I također je smanjeno i prihodi od doprinosi za 15% odnosno 3,8 milijardi kuna. Dakle očigledno pada. Tako mi time reagiramo. Osnovna reakcija je bila naći sredstva zaduživanjem pa smo u projekcijama povećali praktički za duplo ono planirana zaduživanja ako se ne varam na koje je predviđeno, mislim da je negdje sa 30-tak otišlo na 60-tak milijardi planiranih prihoda od zaduživanja. Mislim na zaduživanja pardon sa 26,8 na 63 više od duplo. Zašto? Sad ovdje kažu zadužujemo se itd., pa bilo je tu puno prijedloga kojima smo predlagali davajte svima svega, bacajte novce iz koje kakvih čudesa, zrakoplova, balona, helikoptera ne znam što sve ne nije se ovdje čulo, dijelite svima šakom i kapom jer je to lijepo za čuti, ljudi će se negdje naći, prepoznati i netko će reći vidi ovaj brine o meni, apsolutno jasno. Mislim da ono što kaže sa terena da je ova mjera neplaćanja doprinosa i bespovratnih 3.250 na 4.000 kuna polučila da ljudi su ostali raditi i ona je polučila svoje efekte i zato smo izdvojili praktički 4,5 milijarde kuna je predviđeno, prema i ovom proračunu ukupno 5 milijardi. Ja sam pitao što je sa EUR-om, jer ja nisam ni eurofil što se tiče valute ni kunofil, ja sam građanfil ako ćemo tako govoriti, dakle ono što je u interesu građana je zapravo primarni cilj svih nas treba biti, bez nekih nacionalističkih prenemaganja da moram tako reći i pretvaranja tko više voli Hrvatsku i jače se lupa o srce. I to je dobro za čuti da smo ispunili sve uvjete, a o Masterškom kriteriju da se …/nerazumljivo/… gledat na zbirnoj razini se može razgovarati, dakle da to ostaje kako je. Ono što me također zabrinulo i zapravo što komentiram je izvoz usluga, pri tome se misli najviše na turizam pad od 70% se pretpostavlja, da to je ono što smo govorili 20% BDP-a je turizam i mi smo uvelike ovisni o tom turizmu, ne i kroz direktan prihod od noćenja taksi itd., boravišnih pristojbi nego i onaj indirektni kroz povećanu potrošnju koju onda dolazi sa sobom gdje mi na jedan prikriveni izvoz koristimo i prodajemo naše proizvode naravno ne u onoj mjeri kojoj bismo mi htjeli stranim turistima. Sada taj i prikriveni izvor, izvoz nije, nije, neće biti moguće realizirati. Tako da nas tu posljedično očekuje zbilja izazovna sezona. No, prema ovim projekcijama očekuje se i oporavak ako mogu dobro iščitati 9,4% očekuje se i rast BDP-a već u 4 kvartalu, ne navodi se, ali po logici stvari on je se može predvidjeti iz ovih papira. Dakle, ono što je isto također bilo govora, samo ću se nadovezati na zapošljavanja, moram reći da mi baš i nije to skroz jasno, kaže zabranjuje se novo zapošljavanje te prijem službenika i namještenika na neodređeno i određeno vrijeme. Ako im se sredstva za rashode za zaposlene osiguravaju iz općih prihoda i primitaka, dakle ne i ako su iz projekata odnosno iz sredstava HZZO-a, to je sad jedna šira priča i kaže iznimka da može se dobiti odobrenje ministra. Mi imamo na snazi već zabranu zapošljavanja od 2010. g., po modelu iz projekata, da, 2 za 1, da, inače ne. Ali nekako nemam osjećaj da imamo manje zaposlenih u odnosu na 2010., ali eto uputit ću upit Ministarstvu uprave, nadam se da će mi dati odgovor o kretanju broja zaposlenih u državnoj upravi. A kaže što se tiče plaće za zaposlene, nešto što je opet bitno da slijedeća Vlada legitimitetom uđe u pregovore sa sindikatima, pa kaže smanjenje rashoda za zaposlene na strani Vladi 5,2%, Ministarstva financija 5,8%, Ministarstva obrane 1,7, Ministarstvo unutarnjih poslova 1,3, to mi nije jasno, Ministarstvo hrvatskih branitelja 0,6, Ministarstvo vanjskih 0,0, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta 5,2, Ministarstvo državne imovine 6,9, Ministarstvo kulture 5,4, Ministarstvo poljoprivrede 3,5, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU-a 3,4, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 5,3, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja 8,1, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike 3,9, Ministarstvo obrazovanja 0,3 smanjenje, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava 1,1, Ministarstvo turizma 20,5, uprave 0,3, demografije 5%, pravosuđa 1,9 i Ministarstvo zdravstva na svojim razdjelima predviđa povećanje od 2,7% što mi je i logično s obzirom na sve. Dakle, očigledno da ovdje neka planiranja povećanja koja smo dogovorili, potpisali i za koja prvotno nisu bila osigurana u proračunu, nisu ni sada i da će to biti nešto što nas očekuje zato što smo mi imali pregovore i one štrajkove sindikata nakon donošenja proračuna i nismo u međuvremenu ako me pamćenje ne vara ni imali rebalans. Znači tih povećanja očigledno nema i tu kažem manje-više su svi izuzev nekih izuzetaka koji isto baš meni nisu ni jasni, zabilježili pad rashoda zaposlenih, da li to zbog manjka prekovremenih ili ne znam čega, ali uglavnom to su sve postotci. Što se tiče Zakona o obnovi, ja bi volio da je on ovdje u ovom rebalansu iako njegovo financiranje je predviđeno iz Fonda za solidarnost i ostalih europskih fondova, dakle ne samo iz vlastitih prihoda odnosno proračuna, drago mi je što se paralelno ne čeka samo zakone nego se radi i na drugim frontovima kako bi odmah se donijelo vatrogasne mjere a tu prije svega mislim na ovih gotovo 100 milijuna kuna osiguranih za zamjenu i popravak dimnjaka odnosno 41 milijun sa pozicije fonda za nabavku kondi bojlera odnosno kondenzacijskih bojlera jer praktički treba ljudima osigurati ono da ako već sada nemamo hladnije vrijeme ali da imaju barem sanitarnu vodu i neki minimum minimuma. Također, ide se i u prijedlog paralelnog financiranja projektiranja za kuće sa onim žutim i crvenim oznakama, da se i na taj način izađe u susret, da se već krene nešto raditi no generalno Zakon o obnovi, krovni zakon koji treba, koji treba od desecima i desecima, preko 40 milijardi štete odlučivati, nije u ovom rebalansu i ne može biti dok nema zakona, apsolutno je jasno, kada ga donesemo, onda se možemo nadati da će se osigurati sredstva, tako da ja očekujem da se stavi tu proceduru, koliko ja znam zakon, prijedlog zakona je gotovo još prošli tjedan, on je predan premijeru i čekamo da uđe, prođe u proceduru Vlade i bude stavljen na javnu raspravu i bude na Vladi nadam se što skorije čisto zbog toga što smo prepoznali da to ne treba donositi preko noći, ali da ga treba donijeto, to apsolutno da, a da li ga ostaviti i manut nekoj drugoj Vladi ili ne, mislim da moj je stav da ga treba donijeti kvalitetnoga, ne žuriti, ne preko noći, ali čim prije, tim bolje. E dakle, što se tiče makroekonomskog okvira, to smo spomenuli da u pravilu iako meni je drago da je ova projekcija smanjenja 9,4 BDP-a u odnosu veće smanjenje negativnija nego onog što nam je Europska komisija dala sa preko 7%, ali mislim da je bitno da smo ostavili rashode koje ćemo usmjeriti upravo u onu potrošnju i generiranju i potrošnje a i samim tim ekonomske aktivnosti i da je to dobar smjer što nismo smanjivali unatoč smanjenju pada prihoda preko 26 milijardi, ostali smo na istoj razini rashoda, samo smo preraspodijelili i rekli što nam je prioritet i tu smatram i tu ministar ima i podršku našu, da je to način da se samo nastavi, da se vidi kako će se to preliti na ove vanproračunske korisnike, kako oni bi krenuli u taj ubrzani investicijski ciklus, sve ono što mogu odmah pokrenuti i što je u planu bilo ovu i iduću godinu da pokrenu i da na taj način napravimo taj korak i taj jump start vraćanja u ono gdje smo bili prije ove krize a ja vjerujem da će to sada ići puno brže nego na onih zadnjih financijskih kriza. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Time smo završili sa raspravama u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, samo tehnička obavijest svim zastupnicama i zastupnicima, pojedinačna rasprava traje 5 minuta. Kolega Babić, mikrofon je vaš.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je proračun za 2020. g. donio polovinom studenog prošle godine sukladno tada definiranim makroekonomskim pokazateljima o rastu BDP-a u Hrvatskoj sa projiciranim prihodima i rashodima gotovo na uravnoteženom proračunu. U međuvremenu su se u svijetu pa tako i u Europi i u HRvatskoj značajno promijenile okolnosti uvjetovane svjetskom pandemijom korona virusa odnosno epidemijom u RH i ovaj proračun je praktično rezultat odnosno bolje rečeno posljedica tih događanja koja su u bitnome uvjetovala smanjenje gospodarskih aktivnosti, a koje je smanjenje gospodarskih aktivnosti dovelo posljedično jasno do smanjenja prihoda državnog proračuna i izdataka koji nikako nisu mogli biti predviđeni u vrijeme kada smo donosili proračun ovdje u HS. To bitno smanjenje prihoda oko 25 milijardi kuna je u ovom rebalansu jasno definirano. Al ono što posebno treba izdvojiti jest činjenica da su nastali nepredviđeni rashodi koji se mjesečno isplaćuju prije svega za, kao potpore za očuvanje radnih mjesta, likvidnosti poslodavaca i za održavanje poslovnih aktivnosti poduzetnika u RH i da je to značajan iznos kako piše u obrazloženju negdje oko 7 milijardi kuna, ali da usprkos toj činjenici Vlada RH i Ministarstvo financija su unutar vlastitih preraspodjela smanjenja ukidanja određenih rashoda zadržali tu razinu rashoda državnog proračuna, tako da bi deficit državnog proračuna iznosio u visini smanjenja prihoda državnog proračuna. Ja sam da ta činjenica smanjenja poslovnih aktivnosti definira taj makroekonomski okvir u RH koji će u ovoj godini, kako smo čuli od strane Vlade i ministarstva, iznositi 9,4% BDP-a. Al ono što govori o točnim procjenama koje je ova Vlada iskazala u proteklih 3,5.g. da su te procjene, su se uvijek na kraju godine odnosno pri završetku godine temelje podataka Državnog zavoda za statistiku, pokazali ispravnima, čak štoviše, Vlada u ovaj rebalans je ušla sa realnim matematičkim ekonomskim pokazateljima, tim više kad vidimo da je Europska komisija planira manji pad BDP-a za negdje oko 0,3% BDP-a i s druge strane rast BDP-a u idućoj godini veći od onoga kojega je Vlada, Vlada predvidjela za iduću godinu koji iznosi 6,5%. Do sada tijekom rasprave po klubovima čuo sam brojne primjedbe od oporbe kako i na koji način bi oni postupali u ovoj situaciji. Ja moram reći da je Vlada, a pri tome sada ne osvrćući se previše na rad Stožera CZ, on je u ovom trenutku meni nije u fokusu mog izlaganja prije svega, ovdje sam skoncentriran na odgovor Vlade koja je brojnim mjerama, gospodarskim mjerama koje smo donijeli u dva paketa, kako u onom ožujskom, tako u onom travanjskom, a i u ovom svibanjskom paketu gdje je, u kojem planiramo i već je definirano oko 100 milijuna EUR-a smanjenje, te poreznih odnosno parafiskalnih nameta s jedne strane i s druge strane u pregovorima sa sindikatima zadržati ovu razinu proračuna koji jest po nama održiv i koji je dobar i prihvatljiv. I Vlada tim mjerama, ta dva, s tim, dva paketa mjera imala namjeru i u tome sam uvjeren da će se uspjeti, uspjeti sačuvati gospodarstvo da prilikom izlaska iz ove epidemije ono što bezbolnije, što jednostavnije nastavi sa, gospodarstvenici nastave sa svojim poslovnim aktivnostima. Stoga moram reć da me čudi da na određeni način imputiranje Vladi da je prilikom prosljeđivanja potpora za očuvanje radnih mjesta trebala ući u vlasništvo pojedinih poslodavaca gospodarskih subjekata jer bi kao rezultat možda bio taj cjelokupni broj, oko 600 000 ili nešto manje, ja sad ne bi naklapao, ne bi nagađao, ali vjerujem da bi brojni poslodavci prilikom saznanja da će im se za taj dio ući u vlasništvo [[Upadica: Hvala]] , da će im se onda, nisam ni primjetio da imamo na 5 minuta, dakle da će im se ući u vlasništvo, na taj način bi bili svoje zaposlenike prepustili na HZZ. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bačić, imam pitanje jedno za vas, a to pitanje postavljaju mnogi ljudi koji se bave prijevozom putnika, pogotovo ako se radi o autobusima koji voze turiste. Naime, činjenica jest da je Vlada zabranila turistima ulazak u zemlju, njima je zabranila rad s druge strane, a s treće strane leasing kuće su nastavile slati rate kredita na naplatu odnosno rate leasinga, kako god to nazvali. Mene zanima zašto Vlada tu ništa ne poduzima? Znači, ljudi su ostali bez ikakvih prihoda, a rate dolaze na naplatu sa kamatama. Po mome sudu način na koji vi se odnosite prema prijevoznicima je neozbiljan jer će ti ljudi se nać u velikim financijskim dubiozama, pa me zanima eto vaše mišljenje i da mi kažete možda je Vlada stvarno nešto odlučila da napravi da im pomogne, zanima me vaš odgovor. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pernar, nije Vlada zabranila ulazak turistima nego su u ovoj pandemiji korona virusa države zatvorile svoje granice. Prema tome, mi i da smo i omogućili dolazak bilo kome u RH taj dolazak nije moguć zbog toga što države koja bi bili … [[Govornik se ne razumije]] i na tržišta za turiste zbog svojih problema zbog, također zatvaraju granice i promet, prijelaz preko granica je zaustavljen. Što se tiče pak leasinga i kredita uopće, niste u pravu. I Vlada, a i HNB i sa, sa, sa financijskim institucijama uskladila, dogovorila moratorij koji može biti do 12 mjeseci i koji, koju dužinu moratorija, dogovaraju i banka i klijent. I nekad je i klijentu u interesu da to ne bude 12 mjeseci, nego da to bude kraće i ovisi o poziciji klijenta, dogovara se taj moratorij i o kraćim kamatama. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mrsić, slijedeća replika.
Poštovani kolega Bačić, pokušavate objasniti neobjašnjivo. Ako jedna Njemačka koja ima ekonomiju puno jaču nego mi, koja je također dala svojim radnicima milijune eura, ide u vlasništvu strukturu Lufthanse i drugih kompanija kojima je isporučila također milijune eura, ako hrvatska država je dala 20-ak ili 30 milijuna kuna određenim tvrtkama, ne želi ući u vlasničku strukturu, da bi jednog dana vratila te novce natrag u proračun opet i iskoristila za nešto drugo, onda mi to nešto nije logično. Inače vaš ministar Aladrović se danas čudi i kaže nije prirodno da neko ko isplaćuje dividendu i bonuse, prima potpore a primili su potpore jedni i drugi. Prema tome, nikako da objasnite zašto ne bi država ušla u vlasničku strukturu tvrtke u kojoj danas iskrcat će 30-ak, 40 ili 50 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mrsić, trebali ste se unutar oporbe malo dogovoriti sa vlastitim nastupima, kako kome što padne na pamet, tako izađe za govornicu i predlaže mjere. Dozvolite da svaka država vodi računa o svom gospodarstvu, prije par godina bilo je primjerka koji je Njemačka vrlo bogato i izdašno reagirala prema svim poslodavcima pa im je Grant dala na milijarde i milijarde eura. Mi smo tada postupali drugačije, sad smo ocijenili da je ovo najpovoljniji način kako pristupiti poslodavcima. Možda bi neki poslodavci kada bi znali da će im se uć u vlasništvo, jednostavno se zahvalili i rekli mi ćemo s obzirom da mi nismo krivi za gospodarsku situaciju, isporučiti vam 50, 100, 200, 300 000 naših zaposlenika dok traje kriza vama na Zavod za zapošljavanje pa vi to s njima financijski rješavajte, a mi ćemo dalje održavati one aktivnosti, poslovne aktivnosti koje možemo sukladno principu ponude i potražnje. Prema tome, svaka država bira svoj put, ja mislim da je ovaj put koji je Hrvatska odabrala najbolji i za državu a i za poslodavce a i što je važno i za zaposlenike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ne treba se previše opterećivati sa kolegama iz oporbe jer su se mjesec dana slagali sa svime, e sad se mjesec dana više ne slažu s ničim, jednostavno im sve smeta jer ne mogu vjerovati da se ovo u Hrvatskoj odvija na najbolji mogući način. Kolega Mrsić je recimo zaboravio dok je on bio ministar da je bilo u jednom vremenu, ja mislim jedno 420 000 nezaposlenih i sjećam se da sam ga zamolio da ugasi onaj brojčanik na zavodu jer je bilo sramotno, danas je problem 150 000 uz sve ovo što smo prošli u protekla 2 mj., tako da podržavam ovo što ste rekli i činjenica je da smo učinili pogotovo u javnim financijama, maksimum mogućega da se zadrži znači zaposlenost ali i da sustav javnih financija normalno može funkcionirati i mi koji smo godinama u lokalnoj samoupravi, itekako vidimo na kakav to način funkcionira. Ja o ovom ministru mogu reći samo riječi hvale za sve što nam je učinio u protekle 3 g. i u ovoj krizi sad. Možemo reći da uredno dođe ono što nam treba doći od strane države bez obzira na sve probleme. Ko hoće to potvrdit, hoće, ko neće, ne mora ali to piše u proračunu, ko god je.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, priključujem se čestitkama našemu potpredsjedniku Vlade ministru financija za upravljanje financijskim sustavom države prije svega i u ovoj krizi. Nisam uspio g. Mrsiću, slažem se sa brojem zaposlenih u vrijeme kada je on bio ministar u Vladi i onom brojčaniku, danas je 160 ili 152, 3 tisuće nezaposlenih, ako se ne varam. Da je možda ići na ovaj model kojega je on prije rekao, mi bismo vrlo brzo i prešli tih 420 000 a onda kako bi se to rješavalo kasnije, ne znam. I s pravom kolega Mrsić govori da je ministar Aladrović iznio svoj stav kad je u pitanju poslodavaca koji bi isplaćivali dividende prilikom činjenice da im je država isporučila milijune i milijune kuna za zadržavanje, očuvanje radnih mjesta. Treba svaki predmet, treba lijepo razmisliti, treba poslodavac to znati da u slučaju da isplaćuje dividendu, da će ili taj dio mora vratiti ili će biti blokiran, brojni su načini kako se može postupati i reagirati ali tu će bit vremena.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj rebalans proračuna je prije svega za one koji su cijelo vrijeme izigravali nevjerne Tome i nabacivali se trebalo bi ovdje, trebalo bi ondje dati. Dakle, što Vlada s ovim rebalansom pokazuje? Prvo, da je svjesna da zbog korona virusa, zbog poremećaja određenih gospodarskih aktivnosti će prihodovna strana biti itekako devastirana i to na 3 najvažnija prihoda državnog proračuna, to su ti tzv. potrošački porezi, PDV i trošarine, doprinos za mirovinsko, ako pogledate izvanproračunske korisnike, onda ćete vidjeti doprinos za zdravstveno osiguranje i porez na dobit. Dakle, to je što se tiče prihodovne strane ali ono što je vrlo bitno i o čemu se danas vrlo malo govorilo a to je da je Vlada usprkos toga što su nastali neki novi troškovi, prije svega tu mislim a to je najizdašniji trošak za očuvanje radnih mjesta, Vlada je odlučila da od svih proračunskih korisnika traži, inzistira da svaki ministar, svaki korisnik onaj trošak koji se naprosto nije mogao dogoditi zbog smanjenih aktivnosti zbog nečeg drugog, da ti proračunski korisnici smanje svoje proračune i da na takav način održe rashodovnu stranu na razini kako je ona bila izvorno planirana. I mislim da je to jedna velika kvaliteta. Slijedeća stvar o kojoj ovdje treba reći, da je Vlada u razgovorima, dogovorima uvezala kompletan financijski potencijal RH i na takav način osigurala nesmetano financiranje kako manjka u državnom proračunu, tako i manjka koji imaju izvanproračunski korisnici i ono što je vrlo bitno, taj financijski sektor priprema za ono što će uslijediti da tako kažem, dan poslije. A danas poslije je kad određene gospodarske aktivnosti se budu trebale pokrenuti, ako ti određeni gospodarski subjekti neće imati financijskih sredstava, oni će to vrlo teško napraviti. I ono što sam rekao danas u svojoj replici, a to je ono na što svi moramo obratiti pažnju a posebno Vlada, a to je da ne samo izvanproračunski korisnici, nego sva poduzeća u kojima je država ili manjinski ili većinski vlasnik, moraju misliti o tome da izvršavaju obveze jer naprosto ono gdje država ima bilo kakvu kontrolu ne smije biti generator nelikvidnosti jer ta nelikvidnost je nešto najopasnije što nam se može dogoditi nakon ovoga o čemu govorimo. I još jedna stvar, reforme. Dakle, svi su nam puna usta reforme, međutim nitko danas nije rekao da je državna uprava napravila jedan ogromni korak praktički od 7 milja u trenucima kad je bilo praktički nemoguće funkcionirati, kad su građani putem interneta, putem, nekim drugim elektronskim putem mogli obavljati svoje određene potrebe, doduše to je bila jedna davna zamisao još kad se uvodio OIB da na takav način povežemo državnu upravu i da građani ne moraju ići od vrata do vrata nego da naprosto da podnesu zahtjev i onda da državna uprava po službenoj dužnosti odradi svoj dio posla. Eh, kolegice i kolege s tim ću završiti, dvije stvari. Dakle, kad pogledate rebalans državnog proračuna, kad pogledate rashodovnu stranu koje su najznačajnije stavke plaće, mirovine, zdravstvo. Da li se tu korjenito nešto može promijeniti bez reformi? Ne može. I to moramo naprosto biti svjesni toga, ministri koji u ovom trenutku pregovaraju sa sindikatima su svjesni situacije da sindikati neće popustiti, nitko ne traži da se s reformama netko, nekakva prava smanje. Naprosto želimo platiti one koji rade, a oni koji ne rade niti ne trebaju u državnoj upravi i na takav način doći do kvalitetnije, efikasnije državne uprave koja će biti od koristi svima i građanima i gospodarstvenicima i svima. I ono o čemu ja uvijek govorim kad govorim o rebalansu proračuna to su izvanproračunski korisnici. Oni su ti koji sutra sa svojim financijskim potencijalima i sa svojim investicijama i investicijama iz EU fonda, fondova mogu biti generator onog prvog koraka u gospodarskom oporavku Hrvatske. Jer kolegice i kolege pad od 9%, 9,5, 10% nije nešto što neće ostaviti itekakav ožiljak na gospodarstvo RH, jer toga moramo biti naprosto svjesni i to je nešto što ne trpi političko prepucavanje. To je nešto što traži političku suglasnost svih nas, da donesemo zakone da se to gospodarstvo oporavi jel inače ćemo tapkati kao što su, vlada SDP-a tapkala 3 godine nakon ovoga gospodarske krize.
Hvala lijepa. Kolega Lovrinović, dobro. Idemo onda na replike prvo. Prva je poštovanog zastupnika Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bi vam pročitati pismo odnosno objavu Dragutina Hanžeka. Radi se o čovjeku koji je kažnjen sa 8.000 kuna kazne jer je sam u svojem traktoru išao istovariti gnoj na svoju vlastiti njivu. On kaže, dragi prijatelji ne mogu a da vam se ne objavim u vezi jučerašnje objave stožera za predstojeće izbore. Izjava gospodina Capaka da se na izbore može u vrijeme samoizolacije to me skroz izbezumilo i onda on objašnjava da je on kažnjen radi toga jer je odveo gnoj u polje. Pa evo ja vas pitam jel vama gospodine Šuker normalno da u isto vrijeme kada osobe koje su u samoizolaciji mogu izlaziti na izbore bez problema, a s druge strane da te iste osobe ne smiju istovariti gnojivo na svoju vlastitu njivu i za to ih se kažnjava s 8.000 kuna? Je li po vama to ekonomski opravdano, da li je to u interesu ljudi itd.? Hvala.
Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar kao prvo morate znati da te dvije odluke nisu u isto vrijeme. U trenutku dok je bilo ograničeno kretanje praktički između naselja zbog toga da se naprosto spriječi širenje i to je danas potvrda da je definitivno dalo rezultata, a ovo o čemu vi sad govorite to je netko nešto rekao ovako usput ali u ovom trenutku su već ukinute e-propusnice, vi danas možete putovati po cijelo Hrvatskoj da vas nitko ne zaustavlja. Prema tome, dakle govorite u dvije odredbe u različito vrijeme. Ne možete ih nikako staviti u isto vrijeme. Jer vi govorite kad govorite o tome da netko može izaći na izbore govorite o futuru koji će se dogoditi za mjesec i po 2, 3, nije bitno kad, a kad govorite o tome da netko nije mogao otići na svoju njivu govorite o vremenu koje je praktički završilo prije 10-15 dana, a ta odredba je donesena prije gotovo skoro 2 mjeseca. I to je naprosto činjenica i nije dobro miješati i brkati takve stvari. Da je možda bilo nekih nespretnosti oko tih e-propusnica, vjerojatno je [[Upadica: Hvala.]] ali nažalost svi smo tako podijeljeni kao što jesmo.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker kada ste govorili o poremećaju pojedinih gospodarskih aktivnosti u RH evo jutros sam dobio neke informacije iz našeg okruženja, evo SR Njemačka pita se jutros tko će platiti račun od korona virusa. U njih je minus preko 101 milijarde u državnom u saveznom proračunu, a pad BDP-a je 6,3%, dakle nije to malo. Ono čega se oni pribojavaju, a to je gubitka radnih mjesta odnosno jačanja socijalnih davanja. Dakle, korona virus i ono što nas je zateklo, a i vezano je za ovaj proračun, rebalans proračuna RH nije ništa novo i neobično bez obzira koliko kolege danas govorile o tome što se i na koji način moglo napraviti ali činjenica je da i ne samo mi već i zemlje u okruženju prolaze zapravo istu stvar.
Poštovani zastupnik Šuker.
Kolega Babić, prvo ova Vlada je rekla da je zdravlje i njeni građani na prvom mjestu. Nakon što su se ustabilili određeni pokazatelji, nakon saznanja stručnjaka počele su se malo relaksirati mjere što se tiče gospodarstva. Isto tako Vlada je jasno rekla da određene djelatnosti koje zbog odredbi Vlade ne mogu funkcionirati da će pomoći na takav način da se isplate plaće itd. Dakle, Vlada je tu jasno pokazala u pravom trenutku što treba raditi. Međutim, sad dolazi onaj dan poslije koji nas očekuje i potrebe za socijalnim davanjima i potrebe za financiranjem određenim aktivnosti i zato kompletan financijski sektoru u ovom trenutku treba upregnuti da sa sredstvima sa kojima raspolaže taj financijski sektor u RH da sutra bude prije svega na usluzi gospodarstvu, da ga potakne, a isto tako i država da može financirati svoje obveze.
Hvala lijepa. Dignuo je ruku, čini mi se za stanku, poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Tako je. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, a odnosi se na ovu našu raspravu o rebalansu proračuna. Naime, neprihvatljivo je da se rashodi državnog proračuna smanjili niti za jednu lipu, a zašto? Zbog toga što se, poštovani građani, u proteklih mjesec, mjesec i po dana isplaćivali su se minimalci određenim firmama, konkretno kladionicama, a posebno Agencijama za utjerivanje dugova. Ovde ću navest jedan podatak jedne takve agencije koja je 2013.g. osnovana sa 500.000,00 kn kapitala, temeljnog kapitala, a ta Agencija za utjerivanje dugova danas ima preko 400 milijuna kuna temeljnog kapitala. Znači, proteklih godina su enormno ostvarivali dobit, a danas im hrvatska država odnosno ova Vlada pomaže. Poštovani građani, jeste li vi za to da novac poreznih obveznika isplaćuje se kockarnicama, kladionicama i Agencijama za utjerivanje dugova? Ja sam uvjeren da niste. Druga stvar, premijer Plenković je proteklih dana u nekoliko navrata rekao e da smo članica Eurozone, da smo uveli EUR-o, mi bili u puno boljoj situaciji jer bi imali pristup neograničenoj likvidnosti. Proteklih, u proteklih mjesec, dva, njemački akademici su potpisali tužbu Ustavnom sudu Njemačke jer je Europska središnja banka od 2015. do 2018. otkupila državnih obveznica 2600 milijardi EUR-a. Nijemci su poludjeli i postavljaju pitanje, tvrde da nema pravo Njemačka, znači snositi i financirati u toj mjeri. Dali su Europskom sudu pravde ultimatum da u roku od 3 mjeseca odgovore. Ovo je početak velikog, ajmo tako reć, neću kraj monetarne unije, ali velikih problema, a oni nas uvjeravaju da je to sigurnost i stabilnost.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati, a imamo još zahtjeva za stanku. Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku. Tražim stanku zbog toga da bi zbog hrvatske javnosti rekli istinite pokazatelje. Dakle, nije istina da proračun nije smanjen jer ova korona kriza je na rashodovnoj strani državnog proračuna iziskuje nove troškove koji su skoro 8-9 milijardi kuna. I da nije proračun smanjen onda bi bilo povećanje rashodovne strane za 8 ili 9 milijardi kuna, ali s obzirom da su svi proračunski korisnici smanjili svoj izvorni proračun za sve one rashode koji se neće dogoditi zbog situacije u kojoj se nalazimo, Vlada je, dakle pokazala silni napor i na takav način uputila jednu poruku da želi zadržat rashode državnog proračuna na razini kojoj su izglasani. Druga stvar, kolegice i kolege, u financijama je najgora naknadna pamet. Mi smo imali dva puta u HS raspravu oko mjera Vlade oko poticaja za, za zadržavanje mjesta. Niko, ali doslovno niko od saborskih zastupnika nije se digao i tu rekao taj i taj nema pravo na to. Al istovremeno svi zaboravljate da je HANFA donijela odluku za neke, financijski sektor koji ona kontrolira da ne mogu isplatit dividendu. HNB je donesla odluku o tome da banke ne mogu isplatit dividendu. Ako je neko zlorabio ovu odredbu Vlade oko pomoći za očuvanje radnih mjesta, porezna uprava i institucije RH će to utvrditi, kaznit će ga, vratit će novce i ono što mislim da se svi kolege saborski zastupnici slažu, treba javno objavit ime te firme i stavit ga na stup srama. Al na ovakav način sad licitirati ne smije ovaj, ne smije onaj, trebalo je bit hrabar kad su se donosile mjere i reć taj nema pravo na to, taj nema pravo na to, taj nema pravo na to. Dakle, bitno je u pravom trenutku reagirati, pomoći, zbog malo kukolja ne smijemo bacit kompletno žito.
Hvala. Dat ćemo stanku vam za do 16 i 25. STANKA U 16,21 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,25 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, isteklo nam je vrijeme stanke pa će sada pojedinačnu raspravu imati poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre, poštovana glavna državna rizničkarko, gđo. Jakir Bajo, kolegice i kolege. Naime, kad se slagao proračun za ovu godinu, teško je bilo pretpostaviti da će nas zadesiti ni pandemija koronavirusa, a još manje, povrh toga i potres. Ova Vlada je uspjela u lipnju 2017. g. da izađemo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka i u naredbe 3 godine bilježili smo proračunski višak i snažno smanjenje udjela javnog duga u BDP-u i to za više od 11%-tnih poena u odnosu na kraj 2015. g. S ponosom smo mogli prošlo ljeto čitati da se Hrvatska po prvi put zadužila uz negativnu kamatnu stopu. 2019. g., turističku godinu, rekordnu, bilježili smo sa povećanjem od čak 17% većim prihodom nego onim što je zatekla ova Vlada i povećanjem prihoda, dolazaka od 20% i noćenja od 16% i zaista je bilo teško zamisliti da će pandemija koronavirusa ne zaustaviti, nego najedanput da nam je sve to palo u vodu kao da se ništa nije tako radilo i da takve rezultate nismo postizali. Kao što sam rekla, povrh toga, zatekao je grad Zagreb i potres, malo tko je danas rekao i spomenuo da je upravo u gradu Zagrebu se ostvaruje čak 40% prihoda RH ili 58% ukupno ostvarene dobiti poduzetnika. Raditi rebalans proračuna pri kojem prihodi znatno se smanjuju, gotovo da ih nije bilo u proteklim mjesecima na nekim stavkama, a zadržati iste rashode, zaista je veliko umijeće i potpredsjednika ministarstva i cjelokupne Vlade. Naime, Vlada je u proteklom razdoblju nastojala i uspjela, prije svega zaštititi naše živote, naše zdravlje, ali i radna mjesta. Naime, prvim paketom mjera, imali smo 63 mjere i drugim paketom predviđene su brojne i subvencije, odgode plaćanja određeni poreza, a samo jedna mjera, ja bih rekla najatraktivnija, kojom se plaća, osigurava plaća od 4 tisuće kuna uz odgovarajuća davanja, bila je najpopularnija i samo ta mjera u prošlom mjesecu sačuvat će oko 600 tisuća radnih mjesta, odnosno pomoć su zatražili gotovo 96 tisuća poduzetnika. Kad slušam danas neke kolege kad kažu, nećemo podržati ovaj rebalans proračuna, pitam se da li oni zastupaju uopće bilo kojeg poduzetnika, da li oni zastupaju bilo kojeg radnika, zaposlenika koji bi se našao na Zavodu za zapošljavanje da nije bilo ove mjere Vlade, a upravo te mjere Vlade su sadržane u ovom rebalansu proračuna. Samo za potporu očuvanja radnih mjesta osigurano je 6,7 milijardi kuna, od toga iz sredstava fondova EU 1,6 milijardi kuna. Naknade građanima i kućanstvima su povećane za 327,9 milijuna, subvencije za 5 milijardi kuna, dosta kritika smo također, čuli i za sredstva EU. Naime, kritike su, kako se taj iznos smanjuje. Moramo znamo znati da dolazi do pomicanja planova javne nabave, do prolongiranja i promjenama u planiranim dinamikama obavljanja radova, međutim, treba reći kad govorimo o EU fondovima da je netočna informacija da smo više uplatili nego što smo dobili. Naime, u plusu smo sa 31. ožujka od 25 milijardi kuna. Sve, sva ona sredstva koja smo dužni povući do 2019. prema svim operativnim programima također smo povukli, znači cilj je ispunjen, a brojna još sredstva smo dobili odnosno preraspodjelom je osigurano i oko 400 milijuna eura iz EU fondova, što za nabavku medicinske opreme, što za kredite i financijske instrumente, a i za mjere zadržavanje radnih mjesta. Još jedanput, s obzirom da zaista izlaganje od 5 minuta je iznimno kratko, pozivam sve kolege i kolegice, ako žele zaštititi i jednog radnika koji se prijavio na ovu mjeru, odnosno poduzetnika, da podrže ovaj rebalans proračuna.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Ovdje se zaziva broj koliki će biti broj nezaposlenih, itd., a ne kaže se što da se nije ovako brzo reagiralo i spriječilo da se upravo taj broj nezaposlenih dogodio već prije 2 mjeseca. Ovako u 2 mjeseca se puno toga promijenilo, stvorili su se nekakvi preduvjeti i za gospodarski dalje oporavak i za rad i nakon toga uvijek se može dogoditi nešto bolje. Dakle, uopće, zašto izazivaju ono što ne treba izazivati, kad je već s ovim mjerama postignuto jako puno?
Hvala lijepo. Odgovor, poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala kolegice Perić. Pa istina, meni se čini svi oni koji su proti ovog rebalansa, protiv su i sredstava koji su dobili ovi naši brojni radnici. Izgleda da bi radije da je 600 tisuća ljudi na Zavodu za zapošljavanje pa bi imali više razloga za prozivanje ove Vlade.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dobiti INA-e i HT-a i HEP-a, itd. se ostvaruje i u vašim Vodicama i u mojoj Puli, samo se knjiži u gradu Zagrebu i bilo bi dobro da vi to kao bivša gradonačelnica napominjete jer je ovo samo još jedan od velikih primjera koliko je Hrvatska centralizirana. Međutim ono što sam vas htio pitati je nešto drugo, pitao sam to jutros i uvaženog potpredsjednika Vlade ali on nije znao ili nije htio odgovoriti a pitanje se tiče paušala kojeg plaćaju naši iznajmljivači. Pitam to vas zašto što i vi kao i ja dolazite iz kraja koji je dominantno turistički i uvjeren sam da razumijete tu problematiku. Zato vas pitam da li smatrate da bi se ovaj paušalni porez za drugo tromjesečje koji je do 30. 6., nakon toga trebao naplatiti ili otpisati? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ja bi ovako rekla populistički, ja sam zato da se svi ovi porezi izbrišu i da nitko nikakav porez od građana naših ne plaća, ali trebamo znati tko prihoduje određeni prihod odnosno određenu bilo članarinu ili porez i tu od tih sredstava neki ljudi imaju osobne dohotke, neke obitelji se hrane. Prema tome, treba imati dobru mjeru od toga što sve oprostiti a što odgoditi. A što se tiče grada Zagreba, slažem se s vama, ja bi isto, da PDV koji se uprihoduje u Plodinama u mojim Vodicama, bude prihod grada Vodica, to bi ja vrlo rado međutim znamo kako funkcionira isto zbog toga što u gradu Zagrebu živi 35% stanovništva, treba reći i da 48% izvoza kreće iz grada Zagreba, prema tome, sve su to činjenice o kojima treba razmišljati kada se bude donosio možda u dogledno vrijeme neki drugi prijedlog zakona.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, vi ste u vašoj raspravi se osvrnuli naravno na prioritete koji su bili a prioritet ove Vlade je bio naravno zaštititi zdravlje građana, nakon toga sačuvati radna mjesta što su i Vlada ali i potpredsjednik Vlade ministar financija ali i cijelo ministarstvo napravili u jednoj brzoj reakciji no naravno vi ste se osvrnuli i na povlačenje sredstava i fondova EU-a pa ste u vašoj raspravi rekli da smo u plusu od 25 milijardi kuna a naravno na dan 31. ožujak ove godine. Naravno da je ovo jedan normalan slijed i da svi mi nismo mogli u donošenju proračuna prošle godine u studenom planirati ovu krizu i ja se još jednom zahvaljujem naravno brzoj reakciji i Vlade ali i ministra financija i kompletnog ministarstva.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, istina je kad se govori pomoći iz europskih sredstava, govori se samo jednoj brojci koja je po meni u dogledno vrijeme samo prolongirana odnosno pomakli su se planovi i javne nabave a i došlo je do promjene u planiranju dinamike obavljana radova međutim iznosi poput refundacije iz pomoći EU-a povećani za 120 milijuna kuna, ostali programi EU-a za 53 milijuna, pomoći EU-u 29 milijuna i 625 000, što znači da je došlo do nekakvih promjena i u terminima a i do unutarnjeg preslagivanja na drugačiji način kako bi prioritet dali pomoći gospodarstvu, radnim mjestima a i zdravstvu.
Hvala lijepa, sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, samo kratka intervencija, nemam u pravilu naviku prekidati raspravu i na jutrošnju repliku a i sada na repliku kolegici Martinčev Juričev što se tiče privatnih iznajmljivača a to je vezano za drugo tromjesečjem, drugi kvartal. U pravilniku u Općem poreznom zakonu, ja sam mislio da sam na taj način odgovorio jer smo kriterije već potpisali, veće oslobođenje kao takvo je predviđeno. Dakle vrlo jasno piše, obveze za drugo tromjesečje ove godine neće biti naplaćeno, dakle oslobođeni su privatni iznajmljivači. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem vam poštovani g. ministre i hvala vam što ste sada jasno odgovorili, međutim pročitat ću vam ono što sam jutros netom prije nego što sam vas pitao, pronašao na stranicama Porezne uprave a to je iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodu plaćanja za obvezu koja je dospjela 31.3., ostvarili su pravo na odgodu te se ista neće otpisati. Molim vas da intervenirate i da vašim kolegama iz Porezne uprave kažete da ovo korigiraju jer stvara zabunu kod svih koji posjete službenu stranicu Porezne uprave, hvala.
Hvala. Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Dobro, da razjasnimo u potpunosti i međusobno a i oni koji nas gledaju odnosno onima kojima ćemo prenositi te poruke. 31.3. se odnosi na obvezu za prvo tromjesečje, to je prvo tromjesečje, dakle paušalni dakle iznajmljivači plaćaju kvartal odnosno tromjesečje, na kraju tromjesečja za to prethodno tromjesečje, dakle, 31.3. za prvo tromjesečje, 30.6. za drugo tromjesečje i ono što je u pravilniku u Općem poreznom zakonu je predviđeno oslobođenje upravo za to drugo tromjesečje koje bi trebali platiti 30.6., to ih je oslobođeno, evo. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, da, veliki broj malih iznajmljivača ima tu problem ali još veći problem ima velik dio Slavonaca koji su bili sezonska radna snaga na našem moru i ostali su bez posla i pitanje u njihovo ime, što oni mogu očekivat obzirom da su najave turističke sezone prave neće biti, da li će oni vjerojatno ostati bez radnog mjesta i 5. i 6. i 7. mjesec? Tako da, zbog njih treba naći modele kako pomoć tim ljudima koji su bili sezonci, to je jedno a drugo, sigurno da treba nastavit sa ulaganjima u turistički razvoj Slavonije, Baranje i Srijema, bilo je najavljeni i veliki projekti turističke promidžbe Slavonije, Baranje i Srijema, da li se u rebalansu i taj dio smanjuje? Hvala.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo, mislim da ste vi kao naravno govorljivi zagovornik, bože moj, otuda i dolazite kao i ja, za razvoj i razvitak Slavonije i Baranje i općenito našeg geografski gledano istoka, mislim da se možemo složiti i onda ću iskoristiti i odgovor na vašu repliku, reć upravo i podsjetit na sve skupa. Do prije nekog vremena, a ne tako davno anketa među poduzetnicima koji je prvi čimbenik ograničenja daljnje gospodarske aktivnosti, što vas najviše ograničava u daljnjim iskoracima itd., navedena je radna snaga, nedostatak radne snage. Između ostalog, naravno sada kada govorimo o problematici zadržavanja radnih mjesta i očuvanja radnih mjesta treba sve skupa na neki način podsjetiti na to ne tako davno vrijeme. Tako da i sezonski radnici iz Slavonije koji su išli dolje u Dalmaciju raditi tijekom sezone sigurno u ovim okolnostima kao takvima trebaju naravno, ne trebaju biti zanemareni, međutim, u isto vrijeme opet ponavljamo, dakle mi smo mjere koje smo stavili u funkciju smo stavili u okolnostima koje jesu i vidjet ćemo što dalje i kako i na koji način ih korigirati. Hvala.
Imamo još jednu repliku poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani g. ministre, odgovorite molim vas precizno na pitanje, u proteklih mjesec dana u cilju spašavanja gospodarstva i pomoći gospodarstvu, u kojoj mjeri ste nas zadužili uz fiksnu kamatnu stopu, a uz koju uz promjenjivu kamatnu stopu na kredite i obveznice? I drugo važno pitanje, jeste li te kredite i obveznice ugovarali uz valutnu klauzulu? Jer ako ste slučajno ugovorili, nama okolo taj podatak nikad niste iznijeli, ni vi, ni premijer. Ako ste nas zadužili u promjenjivu kamatnu stopu na 10.g. npr., a za 2-3.g. kamatna stopa ponovo dođe na 4, 5, 6%, napravili ste veliku štetu, a mogli ste nas zadužiti i to financirati kunski preko HNB-a uz 0%. Ako ste ugovarali valutnu klauzulu, načinili ste isto veliko zlo jer time pojačavate eurorizaciju čitavog sustava, izlažete nas valutnom riziku. Molim vas odgovor.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Konkretno, konkretni odgovor inače sve i ovako ionako imate javno dostupno, ali ja ću probat sumirat onih 6 milijardi i 100 milijuna kuna koje smo ugovorili sa 6 najvećih hrvatskih banaka, bilateralni su aranžmani, svakom od njih naravno detalji su poznati, mislim da više od pola tih aranžmana je uz fiksnu kamatnu stopu, neki od njih su vezani na šestomjesečni trezorski zapis, dakle imaju nekakvu varijabilnu komponentu, ali ponavljam, više od pola njih je uz fiksnu. Obveznica i trezorski zapis znate i sami da su uvijek praktički uz fiksnu kamatnu stopu. Dakle, trezorski zapis koji smo refinancirali po kamatnoj stopi od 0,06 na godinu dana, to je onaj koji dospijeva i dospijevat će za sada malo manje od godinu dana. A ova obveznica koja je recentni, zadnji instrument koji smo izdali također kao i svaka je uz fiksnu kamatnu stopu od 0,75%, to je ujedno bio i prinos, dakle izdali smo ju uz par, po paru na 7.g. To je [[Upadica iz klupe se čuje]] Molim? Ova zadnja je milijarda 445 EUR-a, dakle govorimo o, upravo o tome, da.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Pa želim reći evo par riječi o prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. s projekcijama za 2021. i '22. jer osnovno pitanje je bilo da li da ili ne proračun mijenjati sada ili ne mijenjati, odgovorna Vlada je jasno rekla da u sklopu mjera za mjesec svibanj ide i rebalans proračuna. Kao što su išle mjere za mjesec ožujak, mjere za mjesec travanj, tako je i ovo jedan od tih dijelova mjera za mjesec svibanj 2020.g., a uslijed ove pandemije koja nas je svih iznenadila. Vraćajući se samo 3 mjeseca ili 70-tak dana unazad jasno je da smo svi živjeli svojim tempom i nitko nije razmišljao da ćemo 12.5. razgovarati ovdje o rebalansu proračuna, svi smo se već vidjeli u nekakvim drugačijim odnosima i nije bilo tada nekakvih rasprava o tome da li država ide u dobrom ili lošem smjeru, uglavnom smo se bavili sasvim nekim drugim temama koje se uopće nisu ticale financija. Međutim, pojavio se virus koji je očito zaključao ne samo nas nego i čitav svijet. Najjače države, one koje mogu na mjesec, jednostavno danas stoje zaključane i bore se za svoje stanovništvo tj. za zdravlje svojih građana. Mi se tome sada nakon ovakve situacije koju smo počeli obezvrjeđivati, iz meni nepoznatih razloga jer je sve usporedivo, a podaci su svi vani, jednostavno mi nije jasno zbog čega to radimo? Zašto vrijedne ljude koji su se potrudili na prvoj liniji obezvrjeđujemo na način da ih sada dovodimo u pitanje uopće i njihovu stručnost i bilo što drugo u smislu nekakvog politikanstva? Zbog čega? Pa imamo zemlje EU s kojima se možemo uspoređivati, naših veličina, 4 milijuna stanovnika, nešto više stanovnika, nešto manje stanovnika, pa usporedimo, nije uopće problem. Pogledajmo Irsku, želimo li taj scenarij? 20 i koliko, 23 135 zaraženih, 1500 umrlih. Ili svi govore o nekoj Švedskoj. Evo jedan kolega ovdje zagovarao je švedski model. 27 000 zaraženih, 3300 umrlih. Danas ovdje stvaramo problem nažalost na preminulima u domovima za starije osobe i to se nije moralo dogoditi, dogodilo se. Nažalost, imamo posla ili je problem sa virusom za kojeg nemamo rješenja, ali vrlo olako obezvrjeđujemo napore i svih građana koji su bili spremni zaključati se ili zaustaviti svoj život da bi izašli iz ove situcije. Dolazim sa otoka, zaključani smo već 50 dana, 4 trajektne linije dnevno, samo dostava, samo dostava. Donedavno 3 regije unutar županije, evo od ponedjeljka prošlog putujemo slobodno bez propusnica i to je kao svima normalno, ništa nije bilo normalno. I čudom se reakcijama svih, zbog čega? Zašto podcjenjujemo taj trud koji su svi napravili da imamo situaciju kakvu danas imamo? Imamo 300 ja mislim i 8 aktivnih koji su zaraženih, 308, nema zemlje u EU koja ih toliko ima. I to nam je previše. I to treba smanjit, smanjit će se sigurno ako ćemo biti odgovorni. A ovaj, reakcija Vlade kroz mjere za ožujak, za travanj, pa to smo imali najprije sveopće oduševljenje tj. sveopće prihvaćanje i sada kada realiziramo te mjere, svi smo protiv njih jer oporba to može i to mi znamo i prihvaćamo kao reakciju jer su ciljevi sada sasvim neki drugi. Čak su i na neki način nametnuti možda sa strane oporbe. Najprije smo htjeli izbore, sad ih više ne želimo. Okej, svak se bori za neku svoju politiku. . / . A ja gledam i sa A ja gledam i sa lokalne razine, na što su nam spali proračuni sada? Na komunalnu naknadu i doprinose od plaće. Sve drugo smo zaustavili, pogotovo mi koji živimo od turizma. Nema javnih površina, nema koncesijskih odobrenja, nema prihoda od koncesija, nema prihoda praktički od gradnje, tu i tamo poneki doprinos. Nema uplata u proračun. Naravno da smo reagirali i mi sa rebalansima i mi čekamo što će reći Vlada da znamo što ćemo, pokušali smo napraviti što možemo. Ako ne može radnik, građevinar doći na otok, što možemo raditi? Zaustavili smo sve projekte. I to su situacije koje su realne, treba ih gledati na taj način, nije sve politika. I budimo realni, prema ovom naporu, da se smanje rashodi, ali onih 8 milijardi više koji su nastali kao rashod u borbi protiv nečega. I ne možemo to podcjenjivati i reći ništa se nije smanjilo, ni za lipu. Je, smanjilo se, samo je pitanje kako tko to želi čitati. Ja znam da bi svako od nas 150 ovdje složio proračun onako kako njemu odgovara i nitko ne bi bio zadovoljan. Ali mislim da ovaj proračun pokazuje da imamo mjeru optimizma. Što će biti u 10. mjesecu? Ja bih volio reći da ćemo od 15.7. do 15.8. imati super sezonu. Možda je moguće, a možda i nije, ne ovisi sve o nama. Ja mislim da pokazujemo odgovornost i ono što ljudi žele od nas [[Upadica: Hvala.]] a to je da se osjećaju barem sigurno, koliko god to može biti sigurno.
Imamo nekoliko replika opet, prva je poštovanog zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Borić, pa nitko ne dvoji da su rezultati zdravstveni uspješni, ali ovdje govorimo o bacanju novaca bez ikakve kriterija, pa među 10 najvećih tvrtki koje su primili potporu od strane države su hotelijerske tvrtke koje imaju stalnog sezonca, neke pekarske tvrtke koje su prodavale u to vrijeme, do toga da imamo i tvrtke koje su imale dostavu pa su već, vidli smo redove pred tim tvrtkama. Također, i one koje su u vlasništvu pumpi, prema tome, vidlo se po tome da se to bacalo na način što nije bilo nikakve kontrole, a vama za odgovor. Da, počeli smo sa 420 tisuća nezaposlenih, završili smo sa 285 tisuća 31.12.2015., 135 tisuća manje, vi ste počeli sa 285 tisuća, prije korone ste imali 143 tisuće, dakle neto 142 tisuće, dakle isto kao i mi u 4 godine, prema tome, kada kritizirate, pogledajte malo brojke.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, ja dolazim sa otoka na kojem imamo hotelsku kuću koja je vlasnik Valamar, a ima i tvrtku kćer koja je vlasnik, koja se zove Imperial i po vašem, te tvrtke ne bi trebale primiti nikakvu naknadu iako su i zaključane, znači dan danas nema aktivnosti, nijedan hotel nije otvoren, nijedan kamp nije otvoren. Prošle godine u ovo vrijeme 12.5. sve je bilo otvoreno, radilo je u njoj 200 ljudi. Ako vi mislite i zastupate tezu da su ti ljudi trebali ostati bez ikakvih pomoći ili da nisu trebali dobiti ništa od države, vi nastavite s time dalje, pa i u kampanji ili bilo kojem budućem vremenu. Ja smatram da je država trebala to učiniti i učinila je na najbolji mogući način. Na koji način će se rješavati pitanje evaluacije svega ovoga što se desilo u brzom, hajmo reći postupku da bi se dostiglo vrijeme jer mjesec dana nije preveliko vrijeme da bi se sve uspjelo riješiti, time više što se smo u 3. mjesecu bili na polovici mjeseca kada su krenule sve ove drugačije mjere i ponašanje, znam da se reagiralo da se pomogne svima. Da li je najpravednije prema svakome, ja mislim da je vjerojatno bilo onih koji [[Upadica: Hvala.]] su nešto napravili da nije trebalo, ali tu je država da to utvrdi u kasnijem vremenu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klarića. Izvolite.
Poštovani kolega Borić, rekli ste da vam nije jasno zašto se tako ponašamo. Na početku smo svi hvalili, a sada se napada i traži krivica. Sjetit ćemo se, nebrojeno puta smo čuli, mahali su spasitelju maslinovim grančicama, klanjali mu se, za nekoliko dana vikali su raspni ga. Ali, ovdje je činjenica, činjenica koju nitko ne može pobiti, činjenica da su svi koji su zatražili, dobili, činjenica je da su gospodarstvenici u onom dijelu kojima je zabranjen rad, ne samo od strane Vlade RH već od svih gradova i općina u RH dobili brojne pogodnosti i svima je bio samo jedan cilj i mislim da je to opravdani cilj i da zaslužuje svaku pohvalu. Sačuvati radno mjesto, sačuvati gospodarstvo, jer jedino je to model na koji možemo promišljati izlazak iz ove situacije. Vladi svaka pohvala na odlučnosti, isto tako i Stožeru, a sve ono što se u budućnosti bude događalo [[Upadica: Hvala.]] pokazat će koliko su ove mjere bile ispravne.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Ja, kolege ili ljude iz Stožera razumijem i kad su rekli da su oni isti ljudi kao i na početku, tako i danas nakon 77 dana. Neki su to razumjeli na početku, ali nakon 77 dana nažalost nisu i pokušavaju ih obezvrijediti, s čime se ne slažem, ali to je očito njihovo pravo, toga je bilo i prije, prošli smo mi i drugačija vremena i svih se njih sjećamo. Sjećamo se i migrantske krize i Kriznog stožera kojega je osnovala Vlada SDP-a koji je trebao rješavati aktivnosti ulaska imigranata u RH. Tko je bio na čelu tog Stožera? G. Ranko Ostojić. Tko su bili članovi? Sve redom pomoćnici, zamjenici ministara iz novih ministarstva. Ali, čujemo danas da to nije tada bilo političko nekakvo tijelo taj Krizni stožer nego je samo ovo danas političko tijelo, tamo su vjerojatno svi bili HDZ-ovci, a ovdje ih nažalost kao više nema SDP-ovaca. Mislim, pa to je toliko ispod razine bilo čega, oni su se bavili s jednim problemom, ovaj Stožer se bavi s drugim problemom i postoji zakon koji ih je riješio u smislu tko treba biti član i tko se može tome pridružiti. Ali kažem, svatko ima priliku da pokaže u sljedeće vrijeme što je radio [[Upadica: Hvala.]] i na koji način je postupao.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Slažem se s vama, kolega Borić, da moramo paziti ono što govorimo u HS-u i ne obezvrjeđivati one ljude koji su danas u Stožeru. Činjenica je da prije ove krize smo imali uravnotežen proračun, to treba reći, sa suficitom proračunskim. Nažalost ova situacija koja se sada dogodila to je izbrisala, zbog toga i ovaj rebalans. Treba možda vidjeti i kako i na koji način se bore ili rješavaju određene probleme, pa i gospodarske probleme zemlje u našem okruženju. Danas se malo uspoređujemo sa onima s kojima smo nekada bili zajedno, ali treba i to vidjeti možda više s onima koje su članice EU. Pa i članice EU nemaju isti pristup prema koronavirusu, mnoge su pogriješile. Recimo, jedna Švicarska je doživjela katastrofu, pogotovo pojedini kantoni koji su bili prema Italiji. Švedsku koju sada spominjete, pa zar nismo jučer imali, odnosno prekjučer, dolazak naših ljudi iz Švicarske koji su bili zaraženi u avionu i nakon 3 godine se pojavio korona virus u Istri.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Babić, ali to nama jednostavno izgleda i skloni smo tome da obezvrijedimo sve što dobro napravimo pa to imamo i proteklih 20-tak dana, kažem pogotovo od strane oporbe kada se počelo propitivati zaista sve. Pa se uspoređujemo sa jednom Danskom koja recimo ima 10-tak tisuća zaraženih i preko 500 umrlih, kad oni otvore škole mi kažemo i mi želimo otvoriti škole, mi otvorimo škole sada djeca neće u školu. To je problem. Zašto? Evo jučer sam razgovarao u svojoj područnoj školi sa učiteljicama. Ni jedno dijete od njih 40 i nešto nije došlo u školu, 77 dana na otoku nismo imali ni jednog zaraženog. Večer prije sva se djeca igraju na igralištu. Pitam zbog čega, kaže, ne želim biti ta koja želi odrediti kojih 9 djece treba u školu ili ne treba otići u školu, kao da nema drugih mogućnosti ili podjele u nekakve grupe itd. i razgovora, najlakše jer reći ok, ali onda se nemojmo uspoređivati s nikim. Onda kažimo da smo napravili nešto sami ili da smo bolji, ali nemojmo govorit stalno da smo gori ako vidimo ako sve drugo ukazuje da smo ja mislim puno bolji od mnogih.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državna rizničarko, kolegice i kolege, dakle do proglašenja same pandemije i od strane Svjetske zdravstvene organizacije koja se dogodila u 3. mjesecu, točnije 11. ožujka 2020. godine, RH je imala uravnotežen proračun, imala je stabilne javne financije, imala je smanjenje javnoga duga, manju nezaposlenost, veću zaposlenost i proračunski suficit. U samu tu zdravstvenu krizu ušli smo sa jedne pozicije znatnog viška na tekućem i kapitalnom računu drugim riječima jednog većeg izvoza od uvoza odnosno većeg priljeva kapitala od odljeva samog kapitala i taj suficit smo zapravo kroz te protekle godine koristili za razduživanje prema inozemstvu odnosno jačanje samih deviznih pričuva. Vlada je prateći svjetska zbivanja, a znajući da smo mi već 25.2. imali prvi slučaj zaraze korona virusom zapravo donijela i onaj paket od 63 mjere gdje se zapravo željelo intervenirati odnosno disperzirati gdje god se u tom trenutku moglo i ono što je Vlada i stožer su kao takvi zaključili. Tim paketom se jako pomoglo gospodarstvu, a samo zato da se ne dogodi otpuštanje radnika. Zamislite da se dogodilo otpuštanje radnika ili da Vlada nije intervenirala, mi bismo na zavodu umjesto koliko znam imamo danas 152.000 nezaposlenih imali možda 250 ili 300.000 nezaposlenih. U tom trenutku bi se zapravo pojavila jedna društvena depresija, a mi, vi danas na ulici u svojim mjestima ne možemo osjetiti tu depresiju u RH bez obzira na ovakve rezultate u gospodarstvu koji su zapravo uvjetovani ovom korona virusom. Država je činila sve prvenstveno da spasi ljudske živote, da sačuva zdravlje svojih građana svjesna da nakon pandemije ovoga virusa kojeg ne može na takav način obuzdati barem smanji broj zaraženih osoba i da zdravstveni sustav kao takav, kao takav ne dođe u pitanje. Zbog toga je i ovaj rebalans proračuna danas ovdje u Hrvatskom saboru iz kog je jasno vidljivo i to su brojke koje se ne daju sakriti zapravo prihodi koji su pali za gotovo 23 milijarde kuna, ali Vlada šalje jasnu poruku i gospodarstvenicima i socijalno ugroženim skupinama i pojedincima, kulturnim djelatnicima, poljoprivrednicima, umirovljenicima, zapravo svima. I kada pogledate određene stavke koje su vezane za ovaj rebalans proračuna odnosno oni koji su recimo to tako izgubili, a to su svi oni koji su morali rezati svoje stavke na prihodovnoj strani proračuna su određena ministarstva koja su isključivo vezana za radnike, za radna mjesta, za subvenciju u poljoprivredi i samo zdravstvu. Što se rashoda tiče, dakle oni su ostali na istoj razini upravo zbog toga razloga i to je najjasnija, najveća poruka Hrvatske vlade. Treba reći neki su kolege danas govorili o tome da i EU se u to nije uključila, ali treba zapravo reći da i ova sredstva koja su vezana od EU su jednim fleksibilnijim pristupom zapravo omogućena da se mogu alocirati. Ono što želim sada ovdje reći, a govorilo se o tome i neki su zastupnici o tome govorili i ja sam dobivao nekakve, nekakve poruke od pojedinih tvrtki, a spomenut ću ih. Dakle, radi se o 1.200 naših tvrtki koje su vezane za domaće licence odnosno 800 međunarodnih odnosno o onim prijevoznicima koji ne rade u međumjesnom ili međulinijskom prometu već isključivo su orijentirani na turizam i oni nisu imali nikakvih prihoda i žalili su se naravno na banke koje su im uzimale rate kredita odnosno dobivali su opomene odnosno troškove i jedna mi je gospođa rekla, Vlada, Hrvatska vlada, doslovno je rekla, je napravila jako puno za nas poduzetnike, al od tog dijela moramo davati bankama. Dakle, dio sredstava moramo davati bankama što misli da nije dobro jer, misleći sad ovdje na kamate i troškove, jer nemaju apsolutno nikakvih prihoda. Molila me je da Vlada RH intervenira u tome dijelu i Vlada je stvarno intervenirala, dobio sam jutros od nje mail i rekli su da intervenirali su, banke su nam ukinule sve troškove i rekli su da kao takve ne moramo, ne moramo doznačavat [[Upadica: Hvala.]] dakle to je iznimno vrijedno i pohvalno jer se Vlada zapravo u svim segmentima angažirala na najbolji mogući način.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Klarić će biti prvi.
Uvaženi kolega spomenuli ste da se toliko ne osjeti depresija s obzirom na jačinu krize i sve ono što se događa i usporedbi sa našim okruženjem. Spomenuli ste i rezanje stavki. Ponekad treba platiti da bi se dobilo više. Dakle, ono što je više to je svako sačuvano radno mjesto, ono što je više, to je ono što ste upravo sad u ovom trenutku događa na terenu, da se drži pod kontrolom epidemija. I ono što će biti više, to je ono što će omogućit gospodarstvu da nastavi normalno funkcionirat onako kako je stalo. Mi u mom gradu kad smo donosili odluku o oslobađanju u cijelosti od komunalne naknade ili 50% onih proizvodnih djelatnosti ili svih onih koji su odlukom stožera zabranjeni rad, napravili smo kalkulaciju, izgubili smo u ovih mjesec i pol dana 2 milijuna i pol kuna, svjesni da nam taj manjak će polučit nešto puno više u narednim mjesecima jer svi onima kojima smo oslobodili sad sa olakšavanjem mjera su nastavili normalno funkcionirati i to je bit [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, nije samo rezanje stavki nešto što će smanjiti prihod već ono što će ga povećati.
Poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo tako kolega Klariću, zapravo nakon donošenja Vladinih mjera po meni su trebale sve županije, sve općine i gradovi postupiti na isti takav način na koji ste vi postupili. Zapravo, takvim činom recimo u gradu Bakru, vi ste zapravo pokazali da vam je stalo do gospodarstvenika, da vam je stalo do radnih mjesta,svjesni zapravo da se ne dogodi nagli odlazak otpuštanja takvih radnika na Zavod za zapošljavanje što bi tek tada stvorilo određenu depresiju. Ne zaboravite da je i Hrvatska zemlja, emitimna zemlja i da bi zapravo sve županije na tome području jako trebale paziti u ovoj koroni i zapravo trebale biti nekako free korona županije upravo zbog toga što bismo u vrlo dogledno vrijeme trebali dočekivati prve turiste. Dakle, svim nam je trebalo biti u interesu da se još više angažiramo, daleko više od nacionalnog stožera, da se i na lokalnim mjestima angažiramo da pazimo na takve stvari da nam se to ne bi događalo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Babić, vi ste, jasno mi je to da hvalite Vladu i da idemo sad pred izbore i da ste vi svi u HDZ-u ushićeni potezima ove Vlade, falio mi je kolega Borić ovih mjesec i pol dana dok je bio zaključan na otoku Rabu jer nismo slušali takve rasprave, mi koji smo raspravljali ovih mjesec i pol dana očito niste nas čuli, bilo bi mi draže da ste bili ovdje pa da ste nas mogli slušati. Dakle, mi smo svi isto davali rješenja i nudili smo prijedloge iz opozicije koje vi niste prihvaćali ili ste prihvaćali naknadno, nije to bitno, razgovarat ćemo još ovih par dana o tome, onda 2 mj. pa će ljudi vagat ali gledate kolega Babiću, nemojte pretjerivati. Dakle, vi ste sada rekli da nije bilo mjere Vlade, da bi jedan veliki dio ljudi završio na birou i da bi zavladala opća depresija. Da li su ljudi sretni i u ne depresiji, da li kliču HDZ-u oni koji su imali malo više plaće, recimo 5, 6, 7000 pa su zbog ovih mjera Vlade pali na minimalac? Da li vam kliču ljudi koji su čiji poslodavci su ih stavili na minimalac, dobili od Vlade 4000 kuna a onih 750 spreme u džep? [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, ja ću u o tome pričat u svojoj pojedinačnoj raspravi ali dajte nemojte baš toliko si klicat previše.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Đujiću, dobro je to kad znate na jedan dobar način izokrenuti stvari a da to bude onako populistički prihvatljivo javnosti. A tko je sretan koji je imao plaću 10, 12, 13 000 kuna doći na plaću od 3 ili 4000 kuna? Nitko nije sretan. Ono što vi aludirate je da je Vlada proizvela ovaj virus. Nije Vlada proizvela virus pa je sretna što se to dogodilo. Vlada je samo u ovom trenutku postupila na najbolji mogući način. Mjere koje ste vi donosili bile su zakašnjele, nisu bile prihvatljive, dosta populističke, dakle trebalo je pronaći taj novac, nije ga se moglo pronaći i to niste na najbolji mogući način objasnili hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala, kolega Đujić vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Da, da, jesam, ... [[Govornik se ne razumije.]] čl. 238., dakle kolega Babić mene vrijeđa kad govori da ja aludiram na to da smatram da je proizvela virus. Ne, nije nit ja to aludiram niti mislim da ste vi sretni zbog toga, možda ste vi sretni što se virus pojavio jer za sve što u Hrvatskoj ne valja, vi kažete kriv je virus. Možda je virus kriv što recimo nisu vaši ministri mogli popunjavati imovinske kartice pa ih je 15 otišlo iz ove Vlade, kriv je virus, nitko nije kriv. Tako da ako je ko sretan zbog virusa u ovoj zemlji, to je onda HDZ.
Dobro. Kolega Đujić naravno, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, ako je bila, onda ste je vi isto sad počinili, potpuno jednako. Hajde nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, još uvijek sam tolerantan, vjerovatno kako će odmicati vrijeme, postat ću manje tolerantan. Prema tome, nemojmo umjesto replike to koristiti. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, evo čuli ste kolegu Đujića, on kaže da sam bio zaključan, ja sam njega gledao na televiziji, on i njegove rasprave koje su sve redom kad su donošene mjere bile za time da se poveća rashodovna stavka proračuna za nekih 10-ak milijardi kuna, čudio sam se da nisu imali mjere za kućne ljubimce, još je samo to falilo pa da i oni budu na neki način dobili neku naknadu. Međutim, danas slušamo opet u ime kluba kolegu Grčića i Lalovca koji kažu niste nište smanjili na rashodovnoj strani, to je politika SDP-a, danas lažem, sutra se popravljam i to su momenti u kojima trebamo izaći na nekakav megdan pred birače, jel tako? Kažu, razgovarali smo s MOST-om, onda ovaj kaže nismo razgovarali s MOST-om, onda sam ja u ime nekoga razgovarao s MOST-om i tako svaki dan. Povećali su rashodovnu stavku proračuna za 10-ak milijardi i danas pitaju zašto još nije smanjeno? Vjerojatno će oni na neki način.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala vam lijepa. Veći dio replike je bio…
A oprostite, samo malo, poštovani zastupnik Grbin je, nisam vidio, dignu povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovane kolegice i kolege, povrijeđen je čl. 235. Poslovnika budući uvaženi zastupnik Borić nije replicirao zastupniku koji je govorio nego je replicirao prije svega kolegi Đujiću a onda bogami sam sebi a vi ste na ga to propustili upozoriti. Hvala.
Dobro, naravno da to nije jer ako bih na to reagirao, onda bi vjerojatno jako brzo svi imali opomene. Dobro, izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Istina je kolega Boriću, vi ste se jednim dijelom referirali na kolegu Đujića, ali s pravom. Njegove eskapade koje su bile kroz pojedinačne rasprave dijelom su nas onako uveseljavale ovdje u HS-u. Ali ja ne želim vjerovati i ovo što je rekao kolega Đujić, ali i vi sada što govorite, ja ne želim vjerovati da Vlada ukoliko je imala bilo koji prostor da bi još više pomogla gospodarstvu, a razvojnim društvenim skupinama. Dakle, Vlada je sukladno financijskim mogućnostima i proračunskim mogućnostima dala svoj maksimum upravo zbog toga da se ne dogode određeni poremećaji u društvu, pogotovo oni gospodarski tektonski poremećaji. Tih 30 ili 40 dana bili smo svjedoci, nije to bilo lako izdržati, ali činjenica je da nismo upali u depresiju, to je iznimno bitno za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ono s čime ću početi se možda na prvi pogled neće činiti kao povezano sa današnjom temom, ali je i to vrlo. A počet ću s time što su svim medicinskim sestrama u RH čestitati Dan sestrinstva i podsjetiti kako su se prošle godine negdje tijekom ljeta medicinske sestre izborile za svoj materijalni status, ali isto tako i za status drugih zdravstvenih radnika, konkretno liječnika budući da liječnika budući da liječnički sindikat nije reprezentativan u zdravstvu i nije mogao sudjelovati u kolektivnim pregovorima. A ta prava koja su medicinske sestre izborile prije manje od godine dana su ovim rebalansom o kojem danas razgovaramo dovedena u pitanje jer ako pogledate rebalans iznos koji se odnosi na primanja svih zaposlenih u javnom sektoru se smanjuje, a to znači da se smanjuju i primanja onih kojima smo zadnja dva mjeseca tepali da su na prvoj crti obrane, medicinskim sestrama, liječnicima, tehničarima, vatrogascima, policajcima itd. Poštovane kolegice i kolege, ja smatram da je to pogrešno, ne samo zato što time udaramo na materijalni status onih koji su u ovoj krizi podnijeli izuzetno velik teret nego i zbog toga što time ugrožavamo brzinu i mogućnost oporavka javnih financija. Institut za javne financije prije nekih mjesec i pol dana napravio je i objavio analizu iz koje je jasno vidljivo da smanjenje plaća u javnom sektoru, ustvari i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno ima negativan učinak na proračun. Dakle ukratko, režemo granu na kojoj sjedimo. Znam da ćete ovo izglasati, ali svejedno je moja obveza da na to upozorim. Drugi problem je onaj na koji su ukazale mnoge kolegice i kolege koji su govorili prije mene, a odnosi se na pitanje potpora. Govorili smo, upozoravali smo, da, govorili smo i upozoravali smo i u sabornici i izvan nje, iako se radilo o mjeri koju je donijela Vlada i koja nije amenovana od strane Sabora da ne postoje kriteriji, da se novac dijeli šakom i kapom i onima kojima treba i onima kojima ne treba. A danas kolegice i kolege, saznali smo odakle se taj novac uzeo. Konkretno, gotovo pola milijarde kuna uzeto je iz fonda koji je namijenjen za pomoć za zapošljavanje invalida. Za pomoć za zapošljavanje invalida, onih koji u svakoj krizi, pa tako i ovoj, najteže stradaju, najteže stradaju jer oni sigurno sada bez ovakvih pomoći i potpora posao dobiti neće. Međutim iz tog fonda u koji uplaćuju svi poslodavci u RH koji imaju preko 20 zaposlenih, iz tog fonda smo zagrabili da bi bez kriterija podijelili i onima koji si isplaćuju dividende. I može gospodin Aladrdović danas kukati da je to bilo loše i može govoriti da će se taj novac vratiti, ali s obzirom na način kako je Vlada djelovala, za to nažalost ne postoji pravni temelj. A zašto? Jer su kriteriji bili propisani na takav način da su ih ispunili i oni kojima novac doista nije trebao. Poštovane kolegice i kolege, mi možemo govoriti o tome da se u krizi treba reagirati brzo i da to nekad za sobom povlači i greške, ali ovo nije bila greška, ovo je bila katastrofa. Katastrofalna odluka koja je za sobom povukla katastrofalne posljedice, a novac za nju se nalazi na računu koji je bio namijenjen najpotrebitijima u RH. Ja za to ruku dignuti neću i ne mogu. I dopustite mi samo na kraju jedan kratki osvrt na Grad Zagreb, bez obzira što ne živim ovdje imam jako puno prijatelja koji žive i u onim dijelovima Grada Zagreba koji su posebno pogođeni potresom. I gotovo svakog dana me netko od njih upita, što će biti sa Zakonom o obnovi Grada Zagreba. A ja im na to pitanje ne mogu odgovoriti, vjerojatno ne možete ni vi koji sjedite ovdje i koji gledate što u mene, što u … A ako pogledate ovaj rebalans proračuna, vidjet ćete da novac za takvu obnovu nije predviđen. Pametnom dosta. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin rekli ste da na početku svoje rasprave da možda na prvi pogled vaša rasprava neće imati veze sa današnjom temom, no itekako je imala jer nemojte se vi povoditi za ovima iz HDZ-a, njihove rasprave danas nemaju nikakve veze sa današnjom temom nego su oni u kampanji. Evo kolega Borić mjesecima nije bio ovdje i sada nadoknađuje taj dio pa valjda priča o svim temama o čemu smo pričali zadnjih mjesec dana. I ovih 5, 6 dana šta nam je ostalo moramo pričati o svemu. Moramo pričati o obnovi Zagreba, moramo pričati o 15 ministara koji su napustili ovu Vladu, o imovinskim karticama, o MOST-u koalicijskom partneru HDZ-a koji ih je dva puta doveo na vlast, sve je to tema. Mi smo sada u izborima i sve se to tiče ovog rebalansa proračuna jer je on predizborni, zato je ovakav, zato što je predizborni, u njemu zato nema pada rashodovne strane jer vjerovatno ćemo do kraja imati još jedan rebalans, neka nova Vlada i moramo pričat o tome i meni je muka od ove situacije, pa nismo mi sretni, pa mi ćemo za 2 mj. bit na vlasti, morat ćemo vraćat vaše dugove i ono što ste uništili već treći puta, pa nismo sretni zbog toga, nemojte nam to govoriti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Poštovani g. potpredsjednik Reiner je danas benevolentan pa možda nisam trebao uvod ali naviknut na neki strožiji kriterij, ipak sam se htio unaprijed ograditi da me se ne bi upozorilo da ne držim teme ali šalu na stranu. Da, ovaj proračun je predizboran. Pa predizborno je sve što se događa u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko tjedana, predizborne su presice stožera, predizborno je bilo donošenje Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje smo tvrdili da se cenzus diže za nekakvih 200 000 hrvatskih građana iako je u stvarnosti riječ o njih 12 do 15 000. Predizborno je ono što radi predsjednik Vlade RH, predizborno je ono što radi potpredsjednik Vlade RH. Sve je to predizborno i što je najbolje od svega, i legitimno je da bude predizborno ali nije legitimno da se o tome laže a to je najveći problem. Prave se da ovo ima nekakvu epidemiološku ovakvu ili onakvu podlogu a u stvari je predizborno.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, drago mi je da ste ovo spomenuli i doista na portalu u Indexu koristili pravu riječi „zagrabilo se“, zagrabilo se u Fond za zapošljavanje osoba sa invaliditetom u koji uplaćuju svi poslodavci koji ne ispunjavaju kvotu. Pravobraniteljica kaže da se nije ništa obavijestilo niti njih niti se pitalo vezano za taj fond, na taj način se upropastila ili spriječila, smanjila mogućnost zapošljavanja upravo najranjivijih skupina ovoga društva. To nije dobro a da to nije slučajno, pokazuje činjenica koja naglašava portal Indeks da je zakon izmijenjen prošli mjesec, sad već pretprošli mjesec da bi se takva transakcija mogla i napraviti.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega, točno, i to je problem. Sve krize kroz koje smo prolazili, naučile su nas jednu stvar. U njima prvi i najviše stradaju oni kojima je najteže, stradaju migranti, to su mnogi hrvatski državljani koji su otišli u Njemačku, Irsku itd. osjetili jer su migranti bili prvi koji su počeli ostajati bez posla, stradaju pripadnici manjinskih skupina, stradaju invalidi, osobe sa invaliditetom. Ali da se Vlada može podnijeti i ponijeti na ovakav način i direktno zagrabiti u fond koji je namijenjen, u kojeg se uplaćuje isključivo s namjenom da se pomogne onima koji su u izuzetno teškoj životnoj situaciji, kojima je pomoć potrebna, e to nisam očekivao i moram priznati da sam iznenađen količinom ne znam čega koja je to potrebno pokazana.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mateljana, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministru, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna tek je djelomično uvid u stanje financija koje je pogodila Hrvatsku u doba ove krize kako centralnih, tako i onih lokalnih financija. Ova korona kriza u Hrvatskoj izmislila je odnosno otkrila puno tople vode pa jedna od tih revolucionarnih otkrića je i ta kako je Hrvatskoj nužno potreba reforma lokalne samouprave i teritorijalni preustroj. Mediji, politika, govore javnosti kako se lokalna samouprava u ovoj krizi nije ponijela odgovorno, kako se ponijela potkapacitirano i kako je zapravo ona karika koja je bila najlošija u sustavu borbe protiv pandemije. Dakle zbog toga što je lokalna samouprava tako odreagirala, nužna nam je reforma lokalne samouprave. Taj zaključak je točan međutim premisa koja je do tog zaključka dovela, u potpunosti je kriva. Jedan od logičnih argumenata koji nam se nudi za teritorijalni preustroj je i taj u vrijeme recimo kada su još bile na snazi e-propusnice, kada se ograničila komunikacija unutar jedinica lokalne samouprave, mediji su govorili o tome kako postoje općine i gradovi koji nemaju niti pošte, nemaju bankomata, nemaju dječjeg vrtića, nemaju zapravo ni stanovnika dovoljno. Pa zar je lokalna samouprava kriva što je hrvatska Vlada, što su hrvatske pošte racionalizirale poslovnice i što su ukinule poslovnice u čitavom nizu ruralnih područja RH? zar je to odgovornost lokalne samouprave? Jedan od slijedećih argumenata koji nam nude i koji nam govori o tome kako je lokalna država loša u ovoj krizi je i taj da lokalna država jednostavno nema financijskih kapaciteta kako bi se nosila sa ovom krizom, to je potpuno točno, no tko je odgovoran za to? Odgovorna je ova Vlada odnosno Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji se isključivo fokusira na porez na dohodak. Pa i takva onda, znači kapacitetima potkapacitirana lokalna samouprava što se tiče i financija i administracije, podnijela je ogroman teret ove krize jer je gotovo 30% svih dakle ovih davanja koje smo dali spram gospodarstvenika, išlo je na leđa lokalne samouprave. Lokalna samouprava je i ta koja je prva počela sa otpuštanjima, lokalna samouprava je i ta koja je prva počela opraštati lokalne poreze odnosno komunalnu naknadu, komunalne doprinose i sve ono dakle čime je punila svoje proračune. Kad govorimo o pitanju učinkovitosti lokalne samouprave, onda iz svega ovoga vidljivo je i slijedeće a to je da teritorijalni preustroj jest važan, on možda i je nužan ali nije ono najvažnije. Najvažnije za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave je način financiranja i upravo se sad zapravo pokazuje kako je način financiranja lokalne samouprave loš, kako je on nedostatan i kako on ne daje dovoljno kapaciteta lokalnim samoupravama da se nose, da se nose sa ovakvim krizama. Premda, kolegice i kolege da nije bilo 100-tine i 100-tine vatrogasnih zajednica općine, da nije bilo 100-tine i 100-tine dobrovoljnih vatrogasaca, da nije bilo 100-tine članova civilne zaštite nikada se mjere koje nam je predlagao i koje je ovaj naređivao stožer Nacionalne civilne zaštite ne bi tako uspješno provodile da se nisu provodile lokalno. Sve to je opet bilo na leđima lokalne zajednice, općina i gradova. Niti 1 kuna još uvijek temeljem Zakona o vatrogastvu nije isplaćena vatrogasnim zajednicama, dobrovoljnim vatrogascima za njihove troškove koje su imale tokom ove krize. No, da zaključim na kraju i ovih 5 minuta, da nama je reforma lokalne samouprave zaista potrebna, međutim na ovakav način ad hoch rješenjima ona će zapravo dovesti do potpuno krive i još lošije situacije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, dobro ste upozorili da se kroz ove mjere pa i kroz rebalans u mnogome išlo ka smanjivanju prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave i da se ne vide modeli i načini kako će se to kompenzirati, a većina tih općina, gradova pa i županija je išlo sa vlastitim mjerama, potporama gospodarstvu i među prvima su odreagirali. Očito da oni neće moći to ubuduće pratiti ukoliko se ne iznađe model financiranja jedinica lokalne samouprave, a da veliko hvala svim dobrovoljnim vatrogascima jer bez njih mnoge jedinice lokalne samouprave ne bi mogle provoditi ni zaštitu imovine građana, ni mnoge druge humanitarne projekte. I treba pohvaliti i vatrogasce Orubice i Davora koji su i sinoć gasili požar na odlagalištu otpada Bačanska, gdje je evo zbog nebrige lokalnog načelnika opet bio požar.
Poštovani zastupnik Mateljan.
Hvala lijepa. Da, kolega gotovo 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave otpada na porez na dohodak. Neimanjem poreza na dohodak mi ostajemo bez 70% prihoda. Projekti koje dakle provodimo, koje moramo privesti kraju su prije svega projekti iz EU fondova iz mjera 7, iz mjera 6, na ovakav način dakle obezglavljeni financijski vrlo, vrlo ćemo teško te projekte privesti kraju i ja se pitam dakle na koji ćemo način isfinancirati te projekte koje su to korekcije koje će nam nadležna tijela na to nametnuti, jednostavno se bojim na koji će način lokalna samouprava preživjeti ovu godinu. Ako je cilj Vlade, dakle da lokalna samouprava umre sama od sebe onda je ovo dobar cilj i onda će ovaj virus uništiti nas sve zajedno i onda te reforme, ta reforma uopće neće biti nužna.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre, ovoga pa evo ja ću isto početi svoju raspravu na način da skrenem pozornost da sam iznenađen da je ovaj rebalans išao sad u zadnjem tjednu praktički zasjedanja na ovakav način, ali je jasno i to treba jasno reći da je ovo jedan predizborni rebalans i nažalost ovo nije zadnji rebalans ove godine. Nitko od nas nije sretan što on dolazi, ali ovoga je evidentno da kad pogledamo strukturu ovog rebalansa, dakle da nema pada na rashodovnoj strani ozbiljnog, da su prognoze Vlade takve kakve jesu u odnosu na cijelo okruženje, ja bi volio čak da se i ostvare moram reći, ali ovoga činjenica je da je ovo jedan predizborni proračun i da o tome mi sad ovdje moramo razgovarati. Ali evo potaknut, malo ću promijenit dinamiku rasprave zato jer su me na to potaknuli kolege iz HDZ-a koje u biti cijeli dan danas, posebno kolega Borić, kolega Babić, raspravljaju na način hvalite me usta moja, ovoga ali to je žalosno jer su oni ostali u onom, ne prate premijera Plenkovića koji kaže novo normalno, oni su ostali u onom starom modu zato što ih nije bilo tu jedno mjesec i pol dana, tako da su oni podešeni, njihov čip na ono prije ove korona krize. A mi smo u ovoj cijeloj korona krizi ušli u jedan novi, novi model funkcioniranja, dakle novo normalno, a za mjesec, dva ćemo ući u jedan potpuno restartani, restartani model upravljanja. Dakle, o čemu se ovdje radi? Mi smo cijelo vrijeme kao oporba na puna usta Vlade o zajedništvu, o pozivanju na konsenzus, na sve da budemo skupa, predlagali određene mjere, nudili rješenja, nudili se da se uključimo da zajedno u interesu svih građana rješavamo ove probleme, ali ono što smo upozoravali već prije mjesec i pol dana danas se pokazuje kao točno. Dakle, tada smo govorili da HDZ u biti ovu krizu postavlja se kao da se tiče samo HDZ-a i ko da je ovo pitanje samo vladajuće koalicije i ko da ovoga se to ne tiče svih drugih građana koji nisu HDZ-ovci. Podsjetit ću recimo da na drugi paket mjera je premijer Plenković predstavio samo koalicijskim partnerima i drugi dan ga je doveo ovdje u sabor umjesto da je predstavio svim parlamentarnim strankama, da smo se nadopunjavali, da smo svi davali nekakva rješenja u interesu hrvatskih građana, ne, vi se cijelo vrijeme ponašate jednostrano. S druge strane danas vidimo i sa ovim ovoga stožerom, evo ga pokušava nam se imputirati da mi želimo omalovažit ovaj stožer. Govorite ovdje to su isti ljudi bili prije, isti su danas. Jesu, isti su bili prije, isti su danas samo danas govore jednu stvar, a jučer su govorili drugu stvar. Dakle, jučer tko krši samoizolaciju je bio bioterorista koji je uzeo pušku i ušao u šoping centar i pucao po ljudima, a danas je to osoba koja nije zaražena, koja ovoga nije opasna samo evo malo je pod većim rizikom jer je možda bio s nekim drugim u kontaktu. Dakle, to je pokazatelj zašto je pogubno političko kadroviranje koje radi HDZ. I ovo je vrijeme kad moramo podsjećati građane na to, moramo podnositi račune. Dakle, ne može umrijeti negdje 20 ljudi gdje je na čelu osoba postavljena po političkom ključu i da se kaže kriv je virus, nitko nije kriv, živ, živ, živ, tko je kriv nitko.
E to ipak nema veze s proračunom.
Dakle, ima, ima kako ne, gledajte pa mi se bojimo u ovom rebalansu nisu predviđene recimo odštete za ljude koji su traumatizirani. Tko će platiti odštetu ovim ljudima koji su krivu ženu pokopali? Oni mogu tužit državu, mogu tužiti bolnicu, tako da to ima veze akademiče s time, dakle u ovom rebalansu su te stvari trebale biti predviđene, ja ih ne vidim, zato i apeliram na to. Što se tiče mjera, Vlada je brzo reagirala, prvi paket nije bio, nije bio onako savršen i po guštu poduzetnika, a nakon njihove intervencije došao je drugi paket i ok. Ja osobno nemam velikih primjedbi na taj dio, ali ono što želim reći. Nije to spasilo radna mjesta nažalost ko što govore kolege iz HDZ-a. To je bilo jedno umjetno disanje pacijentu koji se utapa, sada je taj pacijent, a taj pacijent je hrvatsko gospodarstvo, je trenutno na respiratoru, a hoće li preživjet, vidjet ćemo. U interesu svih nas bi bilo dobro da preživi, nažalost ne znamo kakva će biti ni sezona, ni da li će svi ti gospodarski subjekti preživjet. Evo, ja već sada po ovih prvih 5, 6 dana nekakvog vraćanja gospodarstva u normalu vidimo da su prihodi strahovito pali i pitanje je kako će to sve skupa završiti i onda ćemo na kraju vidjeti da li su te mjere imale efekta ili nisu. Nažalost, evo isteklo mi je vrijeme, malo je tih 5 minuta da pričam o tome svemu, ali ovoga [[Upadica: Hvala lijepo, ali sad ćete moći odgovoriti kolegici Leaković.]] pa da odgovorit ću na replike, može.
Poštovana zastupnica Leaković ima repliku.
Da evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujiću upozorili ste da nam se imputira omalovažavanje stručnog rada stožera civilne zaštite, to apsolutno nije točno. Ono što se zapravo događa je da je taj stručni dio rada stožera na neki način zasjenjen u zadnjih nekoliko tjedana kao što smo i već upozoravali i kao što je vidljivo iz svakodnevnih pressica jednim političkim djelovanjem stožera, pa mi se nekad čini da stručnjaci i stručnjakinje u stožeru zapravo omalovažavaju naš zdrav razum. Međutim, ono što mene posebno zabrinjava je današnja situacija kada je potpredsjednik Vlade gospodin Božinović zapravo onemogućio gospodina Capaka da odgovori na pitanje koje su mu postavili novinari pa se zapravo pitam ne omalovažava li samim time gospodin Božinović recimo stručni rad stožera i stručnost gospodina Capaka. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Đujić.
Pa sigurno kolegice Leaković, omalovažava, gospodin Božinović je ono danas bio ono patriotski ovoga ti možeš govoriti, ti ne možeš, novinari pitaju jednog člana stožera on kaže ja ću odgovoriti na to pitanje, to nije tema. Dakle, jučer je gospodin Capak rekao da ćemo na birališta ići sa, ljudi iz samoizolacije sa maskom i da je to normalno i da je to ok. I to je kontradiktorno onome što su govorili prije mjesec dana, u tome je problem, na to mi upozoravamo. I onda danas kad se to HDZ-u ne sviđa Božinović tamo zabranjuje, zabranjuje im govor i zabranjuje im obraćanje. Gledajte to je problem, gospodin Capak je član HDZ-a, pa nije vrag da su u ovoj državi svi stručnjaci jedino u HDZ-u, da nema ni jednog drugog stručnjaka, ja ne govorim da mora biti iz SDP-a ili iz neke druge stranke, nek budu nestranački, ja vjerujem da ih ima. Ali je problem recimo dom u Splitu, dom u Koprivnici, problem je kada su na tim političkim, gospodin Capak je tamo jer je politički postavljen na svoju funkciju, to treba jasno reći, car je gol, idemo na izbore [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] i on je tamo ne zato što je najbolji u Hrvatskoj nego zato što je član stranke.
E sad ovako, sad ste iscrpili moju tolerantnost i više takve niti replike, a niti odgovore na replike neću tolerirati. Davat ću opomene [[Upadica: Kakve?]] koje nemaju veze sa temom. Ovaj, ovaj slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram odmah u startu reći da o ovoj vrlo važnoj temi treba ovdje govoriti otvoreno bez nekih suzdržavanja i ukazivati na sve probleme jer proračun je dokument koji obuhvaća sve aspekte političkog djelovanja hrvatske Vlade i kada vidite taj dokument morate biti zabrinuti za ono što će se dešavati krajem ove godine. Znači, činjenica je dame i gospodo da već u ovim tehničkim izmjenama koje smo omogućili ministru Mariću proteklih nekoliko mjeseci krize su sredstva sva usisana primjerice iz područja gospodarstva i poticanja određenih poslovnih aktivnosti. Znači ti programi su gotovo svi izbrisani iz proračuna protekla 2 mjeseca i možete vidjeti da se ni ne vraćaju u ovom rebalansu proračuna i onda se postavlja pitanje kako mi to i što mi to opće očekujemo od hrvatskog gospodarstva i kako mislimo pomoći hrvatskom gospodarstvu da se digne na noge i da omogućimo da krajem godine ne bude preko 400.000 nezaposlenih i da što prije ljudi počnu raditi. Jer ja ću vam reći kolegice i kolege problem je, a to će ministar Marić vrlo brzo vidjeti potrošnje i ponovnog rada dijela hrvatskog gospodarstva koje neće početi raditi niti brzo, niti će ti prometi biti tako izdašni, da će vrlo vjerojatno jedan veliki dio ugostiteljstva propasti, a s druge strane prihodi države će biti puno manji. I sada kada se može raditi, a da ne govorim o nezaposlenima koji će još dodatno eskalirati kad maknemo ovu mjeru od 4.000 kuna, koja usput budi rečeno i nema više planirana u proračunu naredna još 3 mjeseca ono što se na početku najavljivalo 3 + 3, nažalost toga evidentno je u proračunu nema. I ono što moram reći da je ovo proračun i ova cijela priča i najave i razgovori predsjednika Vlade koji će kakti razgovarati o određenim reformama, uštedama u području plaća u državnom sektoru sve skupa se vodi samo isključivo u smislu izbora. Jer kad vidite da u 2 mjeseca nije uspio ništa dogovoriti i na kraju sindikati ne pristaju, a mogu i razumjeti zašto sindikati ne pristaju s obzirom na to da vide da nema nikakve koherentne politike niti to nekuda posebno vodi, jasno je da Plenković želi što prije izbore održati, pokušati obnoviti mandat i nakon toga napraviti ono što je već u ovom trenutku trebao u razgovorima obaviti. Pripremiti državu za nekoliko godina temeljite krize. Samo njegov problem je što neće biti u prilici to raditi, a nama će izgubiti mjesece i mjesece vremena i ta kriza će biti puno duža nego šta bi inicijalno trebala biti. I to ne može niko ovdje osporiti, ne mogu ni gđa. Grozdana Perić niti g. Šuker iz HDZ-a koji su ovdje jedini ostali a niti ministar Zdravko Marić koji je svjestan u biti u kakav ambis Hrvatska srlja i to prvenstveno zbog toga što je podređeno obnovi mandata odnosno fotelje g. Plenkovića i ne samo ovo što je rekao i kolega Đujić, strašno je gledati te ljude sad svaki dan kako nam objašnjavaju nešto što se objasniti ne da. Krenuli su sa time zašto ne mogu raditi kazališta i kina a mogu se održavati mise danas, jučer govori g. Capak da ljudi koji su u samoizolaciji mogu slobodno izaći glasati i naravno je da ljudi više nemaju apsolutno nikakvog povjerenja u toj družinu i najbolje bi bilo da oni prestanu sa radom. Evo ja predlažem da te „mise“ u 2 sata koje gledamo svaki dan odnosno gledali smo, ja je već nisam gledao mjesec dana, da se prekinu jer počeli su zamarati ljude. To bi najbolje bilo za same te ljude i za HDZ. Evo vam i jedan savjet, prenesite ga Plenkoviću, ako je pametan, uzet će ga. S druge strane, sramota je da grad Zagreb je u ovoj situaciji uopće nedotaknut ovim proračunom. 100 milijuna kuna od 40 milijardi štete, dame i gospodo, to je ništa, nula. Ja sam predložio jedan amandman koji bi povećao to na 400 milijuna kuna da pokušamo krenuti u tu obnovu, da država počne obnavljati svoje objekte, da KBC Zagreb počne obnavljati svoje objekte, Traumu, Petrovu, da škole krenemo raditi i sa državne razine s obzirom da Bandić ni prebijene lipe, sve je potrošio na svoje kumove i sa te strane sramotno je da nema Zakona o obnovi, da ako bude na Vladi, neće biti u Saboru i sramotno je da još uvijek Vlada RH nije stala iza građana grada Zagreba. Plenkovićeva fotelja je bitna, ministrova fotelja ali građani grada Zagreba nažalost nisu bitni za HDZ.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili u svojoj raspravi ste rekli kako će nažalost unatoč mjerama Vlade, nakon svega ovoga jedan veliki dio poduzetnika propasti. To je nažalost točno i to je ono o čemu treba isto skrenut pozornost vrlo važno jer to što smo sad krenuli u otvaranje gospodarstva ne znači da će se sve vratit ko prije 2 mj., 3, nažalost ne, gledamo svaki dan da ljudi imaju manje prihoda, da jedan veliki dio ljudi nije uopće otvorio jer veći su im troškovi rada nego da otvore ali znate koji recimo neće propast? Neće propast oni poduzetnici naslonjeni na HDZ, npr. ko ova firma osnovana prije 3, 4 mj. iz Istre koja je direktnom odlukom ministra Horvata, dobila posao milijunski za nabavku maski. Trebala je na Vladi dobit 20 milijuna pa kad se javnost digla onda su ispod stola dogovorili taj posao bez javnog natječaja i onda vidimo da je nećaci utjecajne HDZ-ovke iz Osijeka, ti neće propasti recimo a to su isto oblici poticaja ove Vlade koji ne bi trebali biti dozvoljeni.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja. Odgovor, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, apsolutno ste u pravu, nažalost HDZ koristi i ove situacije da bi pomogao svojim interesnim lobijima koji će vjerojatno sutra financirat kampanju HDZ-a. Znači ne samo da koriste koronu kako bi stavili u rizik građane i izbore raspisali kad misle da njima najviše odgovora sebično, nego koriste koronu ne samo oni nego i njihovi jatak Bandić u gradu Zagrebu da svojim pajdama i kompama i kumovima i članovima nekima HDZ-a, podnijet ču jednu prijavu u inspektoratu Mikuliću da provjeri neke građevinare HDZ-ovce koji su dizali dimnjake po višestruko višim cijenama, dobio sam te informacije, da vidite zbog čega i kako se koristi ova situacija i zbog čega nema zakona. Nema zakona zato da bi se moglo loviti u mutnom, da ljudi na nesreći građana zarađuju stotine i milijune kuna i to je problem kolegice i kolege, o tome ovdje moramo govoriti. Nažalost, nema premijera Plenkovića da nas sluša.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo kolega Maras, dijelim ovdje vaše razmišljanje da nismo trebali ić u ovakvom smjeru i sa ovakvim proračunom u ovome trenutku koji je prvenstveno reći ću, baziran na nekakvoj političkoj situaciji i predstojećim izborima zapravo mi samo stavljamo stvari pod tepih i svi ovi strukturni problemi koje hrvatsko gospodarstvo ima će nažalost sada eskalirati kada ćemo tek osjetiti ove posljedice ove krize koja nas je pogodila i isto se slažem s vama u onom djelu kad ste spominjali grad Zagreb, štete od potresa koje ovdje postoje ali ja ću još vas malo nadopuniti i reći ću da su i veliki dijelovi Krapinsko-zagorske županije posebno stubički kraj, pogođen potresom i ja isto u ovom proračunu ne vidim mjere pomoći za ljude koji su nažalost izgubili svoj kriv nad glavom.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras.
Nema pomoći ali nažalost nema ni zakona. Znači ove igrice HDZ-a, HNS-a i Bandića su već dozlogrdile svima. Znači sad će se opet napravit neka kemija, kao zakon na Vladi pa će bit pušten u raspravu, pa pitaj boga dal će doći do Sabora, strašno. Da nije bilo 2 mj. dovoljno da se donese zakonsko rješenje? Pa kad treba HDZ-u novce za kampanju, dignut u tjedan dana se mijenja izborni zakon, sjećate se toga, g. Reiner? Se sjećate toga kad se diglo da se HDZ-u omogući [[Upadica Reiner: Kolega Maras, to nije tema, mi govorimo o rebalansu proračuna.]] Je, to je tema zbog toga što 2 mj. nema zakona o Zagrebu a kad je HDZ-u trebala lova za kampanju europskih izbora [[Upadica Reiner: Ja vam dajem opomenu temeljem čl. 239. jer ne govorite o temi, molim vas govorite o temi.]] Zašto ste se baš sad na mene namjerili, ljudi…
Hvala vam lijepo, imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Leaković, izvolite.
Evo kolega Maras, imat ćete sad priliku nešto reći i nadam se odgovoriti mi na ovu repliku, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ne utvaram si da nešto znam o ekonomiji, kolega Maras, ali čula sam nešto o tome da kad je kriza onda treba trošiti, a pogotovo da onda treba ulagati država, dakle sada nam trebaju snažne državne investicije i mislim da naša generacija neće imati ovakvu priliku da napravi jedan naprosto i strukturno drugačiji pogled je li na državnu, na ekonomiju i na državne financije, a to je ova prilika dvostruke krize. Je li krize koja je uzrokovana s jedne strane Covidom-19, a s druge strane krize koja bi u svakom slučaju mogla biti izuzetna prilika za oporavak domaćeg građevinskog sektora, industrije itd., a to je potres koji je zadesio Grad Zagreb i ako se dobro sjećam, neću citirati, točno ali nešto o tome je svojedobno govorio jedan od poznatih makroekonomista John Maynard Kaynes kad je rekao da bi [[Upadica: Hvala.]] recimo za oporavak građevine ili industrije baš trebale ovakve krize … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Pa ja se apsolutno slažem s vama. Znači ovo bi bila šansa da imamo normalnu situaciju u Gradu Zagrebu da se pomogne i da se krene u određeni investicijski ciklus, zajedno Zagreb i RH i da lakše prođemo kroz krizu. Zaposlili bi jednu granu industrije. Problem je naravno šta uvijek u Hrvatskoj se u takvoj situaciji nađu oni nečasni ljudi povezani sa primjerice HDZ-om ili strankom Milana Bandića koji onda pokušavaju zaraditi na tome ekstra, ne da rade pošteno, da zarade, nego da zarade 2-3 puta više nego što bi trebalo. Ja se slažem da u ovu krizu moramo ući i sa dodatnom državnom potrošnjom i javnom potrošnjom, treba biti vrlo oprezan i sa određenom regulacijom plaća i u javnom sektoru tu treba ići na reforme, oni koji rade trebaju zadržati svoj status, oni koji ne rade njih treba preusmjeriti u realni sektor. Tako da ja vas molim da o tome vodite računa [[Upadica: Hvala.]] i molio bih gospodine potpredsjedniče ima još koja replika, nema, dobro, ok, hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Zekanovića, nema ga, pa će onda slijedeća, gubi pravo na govor naravno i slijedeća pojedinačna rasprava bit će zastupnice Karoline Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre potpredsjedniče Vlade, kad su se 4. svibnja nakon mjesec i pol otvorile, napokon otvorile knjižnice mnogi su se začudili koliki su se redovi stvorili pred knjižnicama, recimo jedna od takvih je bila knjižica u Zadru i to je mnoge, to je pred mnoge postavilo pitanje kako se to događa? Međutim, to nije začudilo one koji se bave kulturom, umjetnošću, koji prate kulturnu politiku u izolaciji u kojoj smo proveli dobar dio ovog proljeća, preživjeli smo zbog knjige, zbog filma, zbog poezije i zbog slike i nema zapravo negativnog odgovora na pitanje treba li nam kulture i umjetnosti u krizama, to je izdišno i pitati, treba kulture i umjetnosti još i više. Međutim, u prijedlogu izmjena i dopuna proračuna nažalost ja ne vidim da se Vlada HDZ-a i njezina kulturna administracija zapravo povode, povode za ovime. Dakle, ovim rebalansom proračuna, proračun Ministarstva kulture manji je ako sam dobro izračunala za nekih 8% i on se zapravo na kraju mandata HDZ-ove Vlade čini se opet približava iznosima iz 2017. godine umjesto da se upravo na tragu onoga o čemu sam malo prije govorila, a to je snažnoj javnoj potrošnji i potrebi državne intervencije ulaganja u kulturu i umjetnost povećavaju potvrđujući tako da je rad u kulturi i umjetnosti važan, potreban i vrednovan. Primjera za snažna javna ulaganja u kulturu ima i danas u nekim zemljama EU kao što ih je i to inspirativnih primjera bilo, pa i skoro prije 100 godina. Dakle, za one velike depresije, velike ekonomske krize u SAD-u kada je ondje definiran svojevrsni new deal i taj je široki zahvat Rooseveltove tada administracije kulturu i umjetnost učinio široko dostupnima stvarajući uvjete za rad američkim umjetnicima, kulturnim radnicima s jedne strane, a čineći kulturu i umjetnost dostupnima stanovništvu s druge tako im omogućujući besplatno sudjelovanje u različitim kulturnim i umjetničkim programima i to se zapravo evo ni nakon gotovo 100 godina ne razlikuje od onoga što je na neki način prioritet kulturne politike ili kulturnih politika EU, a to je participacija, sudjelovanje u kulturi i zapravo na taj način borba protiv socijalne isključenosti i ekonomske nejednakosti, netrpeljivosti i predrasuda. Naravno da je i tadašnja američka administracija mogla reći, pa gledajte to nije prioritet, pa zamijenite svoje recimo violine ili saksofone ili baletne papučice, lopatama, motikama ili gumenim čizmama i bavite se poljoprivrednom ili građevinarstvom. To na sreću nije bilo tako i mislim da nam i to može biti ovako jedna inspiracija iz povijesti nešto na čemu bi se moglo i učiti. Ja mislim da su radnice i radnici u kulturi i umjetnice i umjetnici svakako očekivali i od ministrice Obuljen Koržinek i od premijera Plenkovića da i djelom, a ne samo načelno i blagoglagoljivo kako to samo oni znaju pokažu kako imaju povjerenja zapravo i kako poštuju i vrednuju hrvatske umjetnike i njihov rad. Ne mogu vjerovati zapravo ni da ministrica, ni da premijer Plenković ne žele da u ovoj krizi i onoj koja nam tek slijedi hrvatski umjetnici snimaju, glume da pišu, da plešu, da proizvode i da na taj način zapravo imamo dokumentirano ovo teško stanje, ovu katastrofu u kojoj smo se našli, da se možemo za nekoliko desetljeća ili samo za nekoliko godina zapravo osvrnuti i reći gledajte kako smo to mi u Hrvatskoj proživjeli i preživjeli koronu pa na kraju krajeva i potres i kako smo se je li iz toga izvukli. Nemam puno vremena danas, podnijela sam nekoliko amandmana na prijedlog ovoga izmjene proračuna, ali ipak bi željela upozoriti da smatram da se nije trebalo rezati na sredstvima za Operativni program učinkoviti ljudski potencijali tj. na sredstvima za socijalno uključivanje, participaciju u kulturu. Ne mislim da su prva na udaru trebala biti sredstva za inovativne umjetničke prakse jer upravo takve umjetničke prakse sada mogu doći do izražaja u novim okolnostima kada još uvijek nema živih izvedbi nego se one prenose i putem nekih novih digitalnih internetskih platformi. Također, ponovno upozoravam da mi je doista, da smatram doista neprimjerenim katastrofalnom odlukom da se prekine program Europske prijestolnice kulture, to je doista jedan generacijski projekt ne samo građanki i građana Rijeke, Primorsko-goranske županije nego i cijele Hrvatske i svih umjetnica i umjetnika. Nadam se da će neke bar od tih amandmana hrvatska Vlada i prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mene zanima samo obzirom da ste lijepo elaborirali kako je Vlada RH smanjila sredstva za kulturu, jeste li svjesni toga da je smanjila i sredstva za kulturu koju provode jedinice lokalne samouprave budući da smanjila sredstva poreza na dohodak a koje su zapravo izvor financiranja kulturnih zbivanja na općinskim i gradskim nivoima. I sada jedna nekonzistentnost, dakle Ministarstvo izdaje CRO card odnosno kartice i nagovještava privlačenje domaćih turista a ja sad postavljam pitanje, a što će ti domaći turisti raditi na tom moru odnosno hoće li sjediti u svom apartmanu kojeg ako uspiju platiti sa onim bijednim novcem kojeg su osigurali na tom CRO card sistemu uopće i uspiju realizirati? Hoće li se samo kupati? Hoće li se smjeti kupati od komunalnih redara koji bi trebali razdvajati kupače koji nisu na dovoljnoj udaljenosti jednih od drugih? Molim vas objasnite mi tko će to onda nadoknaditi sve ako ne možemo ni mi na razini lokalnoj a na državnoj zapravo ne žele.
Hvala, poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolegice Ahmetović pa upravo ste upozorili na ono što smo i u gradu Zagrebu vidjeli da se već dogodilo a grad Zagreb uz proračun Ministarstva kulture ima zapravo najveći proračun za kulturu i tamo se dogodilo da je još u travnju zapravo gradonačelnik Zagreba M. Bandić potpuno obustavio isplatu sredstava koja su vezana za javne potrebe u kulturi, tako da i u glavnome gradu koji ima najviše kulturnih institucija i sigurna sam i najviše radnika i radnica zaposlenih u tom sektoru, već sada možemo vidjeti posebno kad je riječ o neovisnoj kulturi, posljedice takve pogubne politike. I naravno da ne možemo očekivati da će nam turistička sezona kad o njoj govorite, a dolazite s Krka, dakle biti uspješna i da ćemo privući i u povoljnim epidemiološkim uvjetima nešto više turista nego inače ako im mora i sunca ne možemo ponuditi ono što se popularno zove kulturni proizvod. Dakle, kultura u svakom slučaju nije samo trošak, kultura predstavlja i ulaganje i ona naravno isto tako predstavlja i radno mjesto za mnoge ljude. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Panenića, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo uvijek kada raspravljamo o proračunu, kad raspravljamo o rebalansu proračuna, evo ovo je po prvi puta zapravo sada barem mislim da u ovom mandatu da o rebalansu proračuna raspravljamo, u ovom periodu polovicom godine obično smo rebalans imali krajem godine no međutim svi smo svjesni da su okolnosti izvanredne, prvenstveno zbog korona virusa, ali i druga stvar naravno zbog čega radimo današnji ovaj rebalans proračuna jesu i predstojeći izbori. Kao nekakav najvažniji dokument kojeg uvijek donosi ovaj Visoki dom, uvijek ima nekakvih proračuna, uvijek ima nekakve svoje dobitnike i gubitnike, ono što možemo prvo vidjeti iz ovoga reći ću ipak vanrednoga proračuna jest to da ovaj puta gubitnika baš i previše nema makar kad malo zagrebete, ipak ih ima, kolegica je sada spomenula ovdje kulturu, ja ću dodati da određeni gubitnik je i sport jer se odustalo od nekih infrastrukturnih ulaganja koja su trebala ići kroz Državnu red za sport ali reći ću čak i razumljivo u ovoj situaciji. Očito mijenjamo i određenu ekonomsku paradigmu ne samo ovdje u Hrvatskoj nego i na razini EU-a i taj deficit očito više nije takav bauk kao što je bio, znači kad dođemo u takvu situaciju, onda se vraćamo i određenim postulatima iz prošlosti koje neki ekonomisti ponekad vole nazivati da su zastarili, da su anakroni ali u ovakvim situacijama, oni su nam itekako potrebni. Već nekoliko kolega je ovdje spomenulo s obje strane sabornice ovaj reći ću problem koji ima lokalna samouprava, koja oslobađanjem od poreza na dohodak uistinu izgubila veliki dio svojih sredstava i neće ih biti moguće nadoknaditi niti kroz nikakve beskamatne zajmove niti kroz neke druge mjere jer pokazatelji su takvi kakvi jesu, ali situacija na terenu di ste vi nekakva linija reći ću prema građanima, di se građani prvo obraćaju lokalnim samoupravama je sve samo ne laka. Još kad se ovdje nadodaju neke vrlo nejasne upute koje dolaze od nacionalnog stožera, od HZJZ-a, evo spomenut ću konkretan primjer dječjih vrtića di imate situaciju da ukoliko jedan roditelj ne radi, znači onda ne mogu djeca ić njegova u vrtić, da imate situaciju dakle da oni koji nisu dali do ovoga tjedna djecu u vrtić, ne mogu ga sada dat 2 tj., onda imate zahtjeve naravno roditelja zbog čega moramo mi sad plaćati vrtić u ovom periodu kad nećemo dat djecu odnosno ne mogu, ne možemo ju dat, od toga naravno da se od lokalne očekuje i određena podrška prema gospodarstvu, da ćemo morati pomoći građanima a njima nismo dovoljno pomogli kroz ove mjere Vlade koje moram istaknuti da ipak je i oporba ih ovdje podržala uz određene prijedloge koji nažalost nisu bili podržani, onda bi ja volio malo ipak vidjet, volio u proračunu vidjeti malo više senzibiliteta za lokalnu samoupravu, za sve ono što ona čini i što je činila u ovoj krizi kroz rad lokalnih stožera civilne zaštite koji su uistinu napravili jedan posao, ne samo oni nego svi ljudi koji su angažirani od vatrogasaca, policije i ostalih službi u tome smjeru. Spomenut ću još da mi je evo ovako nekako sa lokalnoga aspekta, sa regionalnoga malo žao oko ovoga mjera za brdsko-planinski prostor koje vidim da su ostale na nekom istom nivou unatoč tome što smo evo kroz rebalans tražili određeno povećanje tu, ali ono što me još više žalosti i što sam još više sad uvjeren da trebamo jedne izmjene, da trebamo drukčiji zakon o brdsko-planinskom prostoru kad vidite jedan raspored tih sredstava gdje za brdsko-planinske prostore dodjeljujete sredstva uređenje trgova uz same morske obale, za neke spomenike u slavonskim ravnicama, za uređenje uredskih prostora u određenim gradovima ili općinama to je jedan loš smjer u kojem idemo umjesto da podupiremo tamo poljoprivredu, turam da nam ljudi ostaju živjeti na tim prostorima mi smo krenuli sredstava dodjeljivati po jednom apsolutno netransparentnim kriterijima i po političkoj podobnosti. To je loše i s tim bi trebali prestati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnice Ahmetović.
Kolega Vešligaj mene zanima vi ste pričali o proračunima, o proračunu i proračunu vaše jedinice lokalne samouprave djelomično. Zanima me od čega ćete financirati odnosno sufinancirati vrtić, od čega ćete sufinancirati školski nadstandard, od čega ćete sufinancirati ili financirati stipendije učenicima, odrekli ste se i komunalnih naknada, komunalnih doprinosa i brojne druge mjere ste poduzeli. Ono što smo ovdje čuli je da se Vlada nije odrekla projekata, ma nije se Vlada odrekla sumnjivih javnih nabava jer tamo je novac, ali novac koji ne ide tamo gdje treba. Evo, objasnite mi kolega da li je moguće da nitko u ovoj državi ne razumije da se Vlada odrekla 60% prihoda jedinica lokalne samouprave, a ne vlastitih prihoda, da li je moguće da su ti prihodi ono na što računaju naši roditelji?
Hvala. Poštovani zastupnik Vešligaj.
Hvala lijepo. Pa evo, kad smo raspravljali ovdje o mjerama onda sam rekao da ove mjere koje Vlada predstavlja koje svoje da bi ih trebala ipak predstaviti kao, barem dijelom kao mjere lokalne samouprave s obzirom na to koliko je gubitka direktnih zbog prvenstveno oslobađanja poreza na dohodak su imale jedinice lokalne samouprave. Gledajte ovu godinu ćemo nekako izdržati, imamo ovaj zajam i vjerojatno ćemo moći to isfinancirati. Samo moje pitanje je što onda, što nas čeka u 2021. godini, ljudi su ipak navikli na određeni standard koji je reći ću manjim sredinama puno manje nego što je to u velikim gradovima. No, međutim ako nećemo moći osigurati adekvatan smještaj djece u vrtićima, ukoliko nećemo osigurati nekakvo obrazovanje u osnovnim školama, uređene domove zdravlja, pitam se ja koliko će nam ljudi uopće ostati živjeti na tim prostorima.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Dakle, ministre ja želim govoriti o predloženom rebalansu kroz pozitivne stvari, kroz one koje smatram negativnim i u konačnici u svjetlu izbora koji se najavljuju. Dakle, ono što je pozitivno, a ja posebno pozdravljam je činjenica da su ipak ostala sredstva za nastavak gradnje brzih cesta to je 160 miliona kuna za 5 km od Farkaševca prema Bjelovaru i 325 miliona kuna 7,5 km od Križevaca do, prema Koprivnici gdje se mora javna nabava otvoriti početkom 6. mjeseca. Također pozdravljam i činjenicu da je ovim proračunom iznađeno rješenje za financiranje pomoći gospodarstvu koje je pokrilo plaće zaposlenih u onim subjektima koji su pretrpjeli gospodarski efekt u ovoj krizi za 3., 4. i 5 mjesec i to je ono što smatram pozitivnim. Ono što želim vam ukazati da otprilike ta pomoć gospodarstvu koja je procijenjena oko 8 milijardi kuna da ste ju vi zapravo uspjeli namaknuti, namiriti preraspodjelama unutar samoga proračuna, a onda mi se ne sviđa način na koji ste to radili, ne znamo kako ste komunicirali sa ostalim ministarstvima, ali imate situaciju da su vam recimo Hrvatske ceste na svoj buđet od 3 milijarde kuna smanjile svoj proračun samo za 202 miliona kuna dok je recimo jedan vrlo bitan segment, a to je Središnji državni ured za sport koji je imao zaista bijednih 16 miliona kuna za gradnju sportske infrastrukture i 14 miliona za lokalni sport i projekt Hrvatska pliva ostao bez tih 30 miliona. Dakle, da li je zaista trebalo jedan projekt koji je bio već u fazi odabira na koji se prijavilo 400 klubova, 400 malih sportskih zajednica u cijelosti dokinuti? Ja mislim da ste tu pogriješili i da ste morali napraviti checking pa vidjeti da je recimo za ceste na otocima buđet smanjen s 812 za samo 10 miliona kuna. Dakle, vi ste uzeli sve sport umjesto da ste uzeli za ceste na otocima umjesto 10, 40 miliona kuna. Samo da vidite koja je važnost koliko se mi volimo prezentirati kroz sport u Europi i u svijetu, koliko je političarima i politici puna usta sporta od nacionalnih stadiona do ne znam kakvih ulaganja, a vi niti imamo ispregovarane financiranje takvih objekata iz EU, a niti iz nacionalnih proračuna i u ovo vrijeme korone kad su djeca i na nastavi za računalima, kada su i ovako previše za računalima vi ste uspjeli ih ostaviti bez onih osnovnih materijalnih uvjeta, a vjerujem da ste svjesni da je riječ o objektima koji su rađeni 50-tih godina, isto poslije rata, isto kada nije bilo novaca i kada je bila kriza. Ono što smatram najvećim minusom ovog vašeg predloženog rebalansa je činjenica da u njemu ne projicirate, niti ne predviđate potencijalne pomoći gospodarstvu za 6., 7., 8. ili 9., 10., 11. mjesec kada se spominje mogućnost povratka korone, ali isto tako i sramotni iznos od 100 miliona kuna za obnovu Grada Zagreba, toliko je njima smanjenje poreza na dohodak na mjesečnoj razini i ovdje je iskazan jedan prijezir prema građanima Grada Zagreba. Vi vidite ovdje su bili polupani lusteri, dimnjaci na Vladi i saboru i nije se čekalo nego se to riješilo odmah, a svi ovi ljudi koji u centru grada, u okolici, u Markuševcu čekaju svoju priliku za obnovu vi ste njima svima namijenili 100 miliona i niste rekli ako je ovo rebalans za ovu godinu da ćete im dati bilo išta više i još vidimo da nema niti u proceduri Zakona o Gradu Zagrebu. Smatram da je ovo jedan proračun zvan magla s kojim se ne smije ići u izbore nikakve, da ključni temelj za buduće izbore trebaju biti upravo ključni ciljevi proračuna za 2021. godini da vidimo da li će doći do smanjenja rashoda ili ćete dalje držat rashodovnu stranu, da li ćete se zaduživati i da li ćete opet kao što je to bilo i u ranijim krizama izjednačavat recimo sve porezne, jedinstvenu poreznu stopu PDV-a ili ćete čak podizat PDV da bi namirili rashode ili da bi mogli otplaćivati kredite ako zadržite ovaj nivo rashoda. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lacković spomenuli ste sport, zapravo pripremili ste ga u kontekstu odnosno usporedili ste ga sa prihodima Hrvatskih cesta. Dakle, zapravo sa smanjenjem na Hrvatskim cestama gdje ste rekli da je samo zapravo skoro 7% to su prihodi koji oni računaju da će imati manje po različitim osnovama, dakle nisu tu oni ništa odrekli …/nerazumljivo/… kao i Hrvatske autoceste i ostali vanproračunski korisnici imat će nešto manje prihoda po različitim osnovama. A što se tiče sporta ja sam ovdje više puta naglašavao da trebamo sada ovo iskoristiti da strukturno mijenjamo stvari. Nije samo stvar infrastrukture, stvar i troškova održavanja toga, stvar je o načinu financiranja sporta koje poglavito vrše jedinice lokalne samouprave i mi moramo se okrenuti prema ljudima, prema djeci i to staviti kao bazu financiranja svakog sporta. Rad sa djecom i koliko je djece uključeno u sport, a ne kako radi koja seniorska ekipa ili da li netko …/nerazumljivo/…
Hvala. Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, zahvaljujem na replici, slažem se s vama da je pitanje sporta i sportske infrastrukture vrlo bitno. To što je njima nešto smanjeni prihodi to nije bio razlog da se ne dovrši dakle natječaj, projekt koji je bio raspisan na koji se prijavilo 400 malih klubova koji su htjeli pofarbati svoje svlačionice, koji su htjeli kupiti aluminijske golove da nitko ne strada, koji su htjeli poboljšati svoje kapacitete, ljudi su uložili sredstva nadali se nečemu i sada dođe korona i kaže nema više. Dakle, tako možemo zaista vidjeti dokle će se onda prostor za preraspodjelu, znači potrošili smo, ako smo to uzeli onda smo uzeli zadnje sredstva koje možemo prerasporediti. Pa onda ja postavljam pitanje pa dobro odakle ćemo zadržati 147 miliona kuna rashoda, hoćemo ponovno se zaduživati, a ako ćemo se zaduživati s kojim ćemo to prihodima ako nećemo dizati poreze, ako nećemo prevaliti na realni sektor iz čega ćemo to vraćati?
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem. Pa evo kolega jako mi je drago da ste spomenuli sport, s obzirom da sam ja isto u svojoj raspravi ovo rekao da je vrlo čudno da toga nema u ovom prijedlogu proračuna i da se zapravo odustalo od tih nekih investicija za sport koje su izuzetno važne u malim sredinama, morate shvatiti da tamo jedno igralište u manjoj sredini znači puno više nego, nego u nekakvome velikom gradskome centru. Ja isto mislim da je to prilika za jedan restart nam u ovom području, a ne smo oko infrastrukture nego i oko jednoga stručnoga kadra kojega smatram da bi trebali imati na svim razinama. Tako da ovaj nije jedna dobra i nije jedna lijepa poruka koja se šalje prvenstveno prema mladima oni su najveći korisnici dakle tih nekakvih sportskih terena, sportskih sadržaja tim više što ako malo pogledamo Vlada od ovih nekih infrastrukturnih drugih projekata baš i nije odustala.
Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, poruka koja se poslala je jasna, znači uzeli smo onim najosjetljivijima i šta onda možemo očekivati u prijedlogu proračuna za 2021. godinu. Njega bi kao navodno trebala nova većina, nova vlada donositi, a ta vlada bi šta, na temelju čega trebala biti izabrana, na temelju broja oboljelih u Braču, pa to je pitanje Brača. Dakle, ne možemo sa lokalnim temama i žarištima korona virusa ulaziti u izborni ciklus u kojemu bi građani trebali znati da li će građani realni sektor ponovno platiti trošak ove krize, šta će gospodarstvenici koji sad 3 mjeseca nisu otpuštali, sad će otpuštati, koliko će biti ljudi, kakvi su projekti i projekcije, gdje ćete se i kako zaduživati i na koji način ćete pristupit rješavanju ozbiljnog problema? To su pitanja za izbore, a ne pitanja jel smo se mi obranili od korone ili nismo i kakvom smo odnosu sa Švedskom ili Danskom. Ovo je ključno pitanje, dakle tko će snositi teret krize? I to je glavno pitanje budućih izbora. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Vrlo kratko ću se samo malo osvrnuti na vanproračunske korisnike, naime kada maknemo HZZO gdje smo im uzeli i osigurali posebnim zajmom 2 milijarde kuna, a znamo da smo oslobodili ljude plaćanja doprinosa onda dobijemo neki balans od 400 miliona kuna za sve ostale manje. I to kada uzmemo u obzir da Hrvatske vode planiraju smanjiti prihode od 900 miliona kuna, uz to smanjiti rashode za 235 sa nešto što je trebalo 140 miliona kuna dobiti su otišli u 500 gotovo 530 milijuna kuna gubitka. I onda ostalo sve manje-više ostaje tu negdje. Recimo samo HAC da spomenem planira smanjivanje prihoda 770 miliona, a paralelno znači 1 naprema 2 ili 50 lipa na kunu ide i smanjenje rashoda, dakle čak i manje 320 miliona što direktno ide u gubitak planirani od 450 miliona kuna. I sad ja se pitam tih 320 miliona kuna što će se smanjiti rashodi, to je najvjerojatnije neodržavanje jer sve ostalo kako tako mora funkcionirati. Imate ljude koji rade na naplatnim kućicama, bilo 100 ili 10 000 vozila, manje će ih bit naravno po potrebi možda nije bilo toliko ali neki bazni trošak je ostao. I onda dolazimo do onog pitanja da nam trebaju investicije, da nam treba taj zamašnjak, da trebaju upravo ne stati i ne održavat, ne stati i angažirati podizvođače jer sigurno ne rade oni samostalno nego imaju i određene natječaje kojima ugovaraju kako bi upravo zaposlili i kako bi to se financiralo upravo iz onoga što smo omogućili, nova zaduživanja. I to je nešto što se radi zapravo kontra od onoga što je država napravila. Dakle država je ostala na razini istih rashoda kako upravo ne bi generirala i nelikvidnost ali i da generira određenu ponudu i s time i potražnju, ovdje vanproračunski su sebe sačuvali a možda je ovo bila isto prilika pa kad govorimo o HAC-u, da se razmatra i novi način upravljanja i novi način naplata, ono što smo cijelo vrijeme govorili, beskontaktno i vinjete itd., itd. Sad je to prilika, možda smo već zakasnili ali sad je to možda prilika bila da se puno stvari restrukturira. I ono što sam još htio reći, što se puno puta spominje Zakon o obnovi oštećenja u potresu, time sam ja i podnio jedan amandman kako bi to malo bolje uredili, nomotehnički, ništa dramatično, dakle da se pozicija koja je sada nova ovim rebalansom koji se otvara, koja je bila sanacija štete, zapravo da ju ostavimo onako kako je, da bude pozicija obnova zgrada i sanacija štete uzrokovanih potresom, na kojih i dalje ostaje 100 milijuna kako bi upravo se mogli iz te pozicije koristiti za sva ona financiranja koje će srediti posebnim zakonom o kojem smo danas pričali, zajmovima Svjetske banke, korištenjem fonda o solidarnosti kako bi mogli i preraspodjelama već odmah po donošenju zakona koristiti istu tu poziciju i imati svoj udio u financiranju i koristiti t sredstva. Kako ne bi bilo zabune da ta pozicija upravo je ona od koje će se obnavljati i koristiti i plaćati sve ono što je prijeko potrebno. Mi ne možemo sada napamet pričat dok nemamo zakon, ali poziciju možemo imati, možemo ju tako i nazvat i mislim da je to samo jasno i glasno. Zahvaljujem.
Hvala, imamo dvije replike, e, zakasnili ste. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lackovića, izvolite.
Dakle, kolega pitanje za vas, da li vi smatrate da je 100 milijuna kuna predviđenih za obnovu grada Zagreba uslijed potresa, da li je to ozbiljan novac? Ako mislite da je ozbiljan, onda vas molim obrazloženje kako to tumačite.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Ja vas mogu pitati protupitanje, da li mislite o obitelji koja je ostala bez posla svojih prihoda, da je 10 000 kuna ozbiljan novac? Možda vama nije, njima je to itekako ozbiljan novac, ili 20 000 kuna. Jednoj obitelji da omogući normalno življenje, to je ogroman novac. Da li je to novac za svu štetu koju smo pretrpili, pa to nije ništa, ali kad gledamo kroz jednu obitelj, a ovo su sad sredstva, ja sam maloprije reko, zato sam išao sa amandmanom, da se ostavi proračun neka ona bude 10 000 kuna stavka na proračunu ali zakonom da se uredi da imamo stavku, da možemo djelovat odmah po donošenju zakona, a ovih 100 milijuna je upravo za te obitelji da im se omogući sanacija dimnjaka,da im se omogući koliko toliko nešto da su sutra kad idemo u sufinanciranje troškova i projektiranja onih oštećenih zgrada, da isto imamo stavku proračuna koji možemo vezati sva određena plaćanja. Tako da moramo gledati uvijek kroz prizmu jednog čovjeka, a tu je i 1000 kuna danas jako puno očigledno.
Hvala lijepo, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi ste iskoristili kolega Pernar svoje replike. Izvolite, kolega Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre. Nastavit ću tamo gdje sam stao sa replikom, dakle nekoliko još činjenica oko zdravstva koje su po meni vrlo bitne a u ovom rebalansu proračuna vjerojatno niste se stigli dovoljno baviti njima. Prema tome nakon ove korona krize naše zdravstvene radnike koji su odradili odličan posao, to se svi možemo složiti, čekaju vrlo teška vremena jer će povratak u redovnu djelatnost biti susret sa najvećim dugom u povijesti zdravstva RH. Prije krize ukupni dug bio je veći od 9 milijardi kuna, dospjele obveze 4,3 milijarde, sad su sigurno bliže 5 nego što su manje od 4, a obzirom na pojačani rad zbog nikad dužih listi čekanja koje su u međuvremenu se dodatno produžile, zdravstvo čeka i dodatni troškovi i ukoliko se ne poduzmu konkretni koraci g. ministre, zdravstvo će sigurno biti pred urušavanjem u slučaju novog epidemijskog vala koji nas je na sreću u ovom prvom valu, ipak izbjegao. Izravni troškovi zdravstvenog sustava uzrokovani aktualnom epidemijom COVID-a 19, za sad iznose nešto više od 100 milijuna kuna. Dakle, to su podaci HZJZ-a, uključuju troškove testiranja, bolničkog liječenja i bolovanja zbog samoizolacije. Dakle ova 2 mj. to je dodatnih novih 100 milijuna kuna troška sustava zdravstva. Novi dodatni trošak uslijedit će sigurno ako se usvoji po meni opravdani prijedlog epidemiologa, da se na COVID 19 moraju testirati svi koji će ići na zahvate ili pretrage koje traže boravak u bolnici. Prema podacima HZZO-a, godišnje u Hrvatskoj ima oko 700 000 hospitalizacija. Pa dodajte sad tome trošak testiranja i sve dodatne dijagnostičke pretrage koje moraju imati svi ti koji će doći u bolnicu i moraju biti COVID negativni, dakle taj trošak nigdje ukalkuliran, nikad prije nije postojao i biti će dodatno opterećenje našeg zdravstvenog sustava. Znači narednih 8 mj. moramo imati pojačani rad bolničkog sustava koji mora nadoknaditi sve što je propušteno u ova 2 mj. a propušteno je g. ministre, puno. Dakle, odrađeno je 40% manje pregleda, dakle HZZO kaže da je u ova 2 mj. odrađeno milijun 711 234 postupka manje. Dakle, moramo biti svjesni da će to odlaganje postupaka sigurno dodatni povećati smrtnost vjerojatno od malignih bolesti ako ne i nekih drugih. Evo primjer pulske bolnice, ona mora nadoknaditi 13 000 pregleda. Znači potrošit će se neophodan materijal, zdravstveni radnici će svo to vrijeme ne samo u Puli, u cijeloj Hrvatskoj raditi prekovremeno i nadam se da će im se to napokon početi plaćati. Prema tome, to su sve dodatni troškovi a istovremeno zdravstveni proračun što je razumljivo, očekivano, zbog problema gospodarstva, ne puni se prema planu pa se očekuje da će biti više od 2 milijardi kuna manje na prihodovnoj strani HZZO-a i neće se ostvariti planirani proračun od 27,5 milijardi kuna što znači da će to dodatno onemogućiti vraćanje duga koji nigdje nije ukalkuliran. Dakle u veljači je ministar Beroš izjavio da su ukupni dugovi zdravstva dosegli 9,4 milijarde kuna od čega je dospjeli dug bolničkog zdravstva bio 4,3 milijarde kuna. Bolnice su mjesečno stvarale 145 milijuna kuna novog duga, u narednih 8 mj. taj će iznos biti još veći, upravo iz ovih razloga koje sam naveo. Međutim ništa od toga nema ni brojke i ni slova u ovom rebalansu pa vas ja molim budući ćemo vjerojatno uskoro mi ili neki drugi parlament imati novi rebalans, da napokon pokušate ovu krizu iskoristiti, reći ću to za restart zdravstvenog sustava. Dakle da zdravstveni sustav počne funkcionirat na drugačijim principima, da se bolnice financiraju drugačije i da osiguramo financijski održiv zdravstveni sustav. Da niste posvetili dovoljno pažnje zdravstvenom sustavu, najbolje pokazuje slijedeći primjer. Sabor je nedavno usvojio izmjene zakona o izmjenama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem je rečeno da će se za 200 000 novih osiguranika računajući u 2020. trebati dodatnih 160 milijuna kuna što bi značilo za ovu godinu preostalih 8 mj., 93 milijuna kuna, nigdje toga nema u planu prihoda i rashoda HZZO-a gdje su brojke ostale iste kao i prije ovog zakona. Dakle ili je to predizborna priča ili ste zaboravili da ste morali to unijeti u fond HZZO-a ta dodatna sredstva koja će država morati plaćati HZZO-u.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Jovanović, drago mi je da ste spomenuli ovo pitanje, dakle za vrijeme saborske rasprave smo upozoravali da je to samo bio predizborni zakon, Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem se paušalno iznijela tvrdnja o 200 000 građana i 160 ili 170 000 kuna. HSU je imao tada dobar prijedlog zakona koji bi obuhvatio, koji bi znatno povećao cenzuse i vjerovatno obuhvatio veći dio građana ali na realnom osnovi i zato bi bila dovoljna ova sredstva. Ono što je bilo zapanjujuće u toj raspravi je ministar ili državni tajnik ovdje rekao, da ima usmeno obećanje ministra Marića, pazite usmeno obećanje da će novaca naći međutim kao što vi sad vidite da toga novca nema. To je neozbiljna priprema zakona, neozbiljno ponašanje prema Hrvatskom saboru, prema hrvatskim građanima i dakle kao što sad vidimo, novca nema i samo je bio to predizborni trik da bi se ljude uvjerilo kako će njihova situacija biti bolja a riječ je o najsiromašnijem sloju hrvatskih građana i umirovljenika.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo, da, kolega Žagar, to nažalost pokazuje neozbiljnost. Ja čak vjerujem da ministar Marić nije bio ni svjestan da je taj zakon izglasan, da su donesene promjene i da je to trebalo unešeno ali ga je trebao netko iz Ministarstva zdravstva o tome izvijestiti. Prema tome, sada da zanemarimo ovaj dio da to ne rješava problem čak ni za taj dio koji su htjeli pokazati kroz ovu predizbornu priču nisu osigurali sredstva u proračunu, što je samo dodatni dug koji će imati zdravstvo jer država ni sada ne ispunjava svoje obaveze prema Ministarstvu zdravstva temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju gdje svake godine uplate otprilike milijardu kuna manje nego što bi morala a jednako tako, jedan drugi resor koji također pokriva potrebe zdravstva, zdravstvene potrebe štićenika, resor socijale, nije osigurao sredstva za povećanje plaća medicinskih sestara i nabavu zaštitne opreme u domovima umirovljenika koji su posebno rizični i koji bi za slijedeći val epidemije trebalo dodatno pripremiti.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna za 2020. g., predviđeno je smanjenje rashoda za zaposlene u policiji i to pod stavkom ostali rashodi za zaposlene a smanjenje iznosi 65 milijuna kuna. U situaciji kad su upravo ti zaposlenici, zaposlenici policije i naravno uz zdravstvene djelatnike, uz djelatnike civilne zaštite i vatrogasce, izložili svoje zdravlje i život da bi obranili i sačuvali zdravlje i život 4 milijuna stanovnika, Vlada RH je odlučila upravo na njima prelamati posljedice svoje nesposobnosti da održi kakvu takvu stabilnost hrvatskog gospodarstva. Do jučer se Vlada RH hvalila neviđenim suficitom proračuna, obmanjivala je javnost netočnim projekcijama rasta BDP-a jer je računala na izbore u jesen i valjalo je krenuti sa optimističnom pričom kako bi do jeseni zapravo opravdalo navodno svoj uspješni mandat. No, korona je Vladi došla kao naručena da sve ono čime je obmanjivala javnost, opravda upravo tom koronom. Sjećam se, ministar Gospodarstva Horvat je vrlo svjesno u jednoj emisiji uživo manipulirao kako zahtjevi za smanjenjem plaća i rashoda u javnom sektoru znače i smanjenje plaća, gle čuda, policiji, vatrogastvu i zdravstvenim djelatnicima i retorički se upitao znači li to da njima trebamo smanjiti njihova prava stavljajući se u ulogu velikog zaštitnika prava najzaslužnijih za obranu zdravlja i života u ovoj korona krizi. Ja kao ekonomist nisam čula relevantnog sugovornika koji se zalagao za smanjenje prava zdravstvu, policiji i hitnim službama, ali sam čula da se mora smanjiti ukupna masa plaća generirana u kojekakvim agencijama koje su same sebi ili samo toj masi plaćenika ili pretplaćenika bih ja rekla, svrha. Od manipulacije do egzekucije, po receptu Vlade do egzekucije egzistencije onih koje je ministar Horvat manipulativno izdvojio kako bi difamirao političke neistomišljenike. No vratimo se na rebalans proračuna. Ovim rebalansom Vlada predlaže smanjenje rashoda za zaposlene u policiji u iznosu od 65 milijuna kuna i to se odnosi na materijalna prava zaposlenih, jubilarne nagrade, božićnice, darove djeci i regrese i mogla bih to smanjenje i podržati čak kada ne bih znala koliko je prosječna plaća policijskog djelatnika koji je upravo onaj s početka mog izlaganja na prvoj liniji obrane, ne samo u ovoj situaciji zdravstvene krize nego svaki dan, za 4500 kuna mjesečno taj policajac riskira svoj život i svoje zdravlje, na dnevnoj razini trpi ugrozu ne samo fizičkog nego i psihičkog zdravlja čak i onda kada nema ove zlokobne pandemije. Onda kada nas većina ne strepi ni od čega, taj policajac strepi da mi ne bi morali strepiti i zarađuje plaću od 4500 kuna. Svaki dodatak na tu plaću njemu predstavlja požara u kojem se hoćete-nećete, ljudi s takvom razinom prihoda nalaze svaki mjesec i sada ostaju bez toga. Hrvatskoj znamo svi ovdje prisutni, kronično nedostaje policajaca. I unatoč spuštenim kriterijima za zapošljavanje tih policajaca, zar netko misli da je normalno pristati na ovakvu plaču, 4500 kuna, noseći svaki dan glavu u torbi? Pozivate na solidarnost čitavo društvo, pa ne solidariziraju se oni koji nemaju nego oni koji imaju ili imaju previše. Oni koji nemaju, nemaju se čime solidarizirati. Smanjivanjem materijalnih prava policajcima otići će i ono malo policijskih službenika koji još uvijek stoje na braniku sigurnosti ove zemlje bez obzira s koronom ili bez nje a neće dugo stajati. Kolegice i kolege zastupnici, Vladi RH policajci nisu potrebni ali jesu neki drugi, nužno je potreban zaposlenik u administraciji jedne područne vatrogasne zajednice koja se financira iz državnog proračuna. Toliko je potreban da se iz javnih sredstava njemu plaćaju fakultet a postoji i esencijalni zaposlenici ali to nisu policijski službenici. Esencijalni zaposlenik, dame i gospodo je recimo glavni savjetnik HERA-e. Osnovna bruto plaća tog savjetnika, slušajte, 26 500 i on je toliko esencijalan da unatoč tome što je zadovoljio uvjete za odlazak u mirovinu, on u mirovinu još neće otići nego će nastaviti radi u HERA-i. I postoji još niz drugih esencijalnih zaposlenika koji svoju lojalnost nažalost jednoj stranci, naplaćuju novcem svih poreznih obveznika, to je suština ovog rebalansa koji nije ništa drugo nego mazanje očiju svima nama, rezanja onima koji doista rade i ostavljanje ili podebljavanje sinekura onima koji nas godinama cijede. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, govorili ste dakle o potpuno nepromišljenom smanjivanju plaća policijskih službenika, ja se moram nadovezati na to zato što kada smo zaista svi shvatili da su najugroženiji stariji u slučaju epidemije COVID 19, ništa se ne poduzima da se zaštite i da se u ovom proračunu već unesu sredstva koja bi osigurala bolju zaštitu tako da 1800 sestara koje rade u domovima umirovljenika, imaju nedostatnu zaštitnu opremu, jedna sestra dolazi na 89 štićenika sa mentalnim oštećenjem, poslodavci im oduzimaju dane godišnjeg odmora, domovi su bez računala, sestrinske liste se vode ručno a nikakva sredstva u ministarstvu gđe. Bedeković nisu predviđena, dapače, ona izbjegava odgovornost jer je komora zatražila od nje hitno prestanak zakidanja kod obračuna plaće medicinskih sestara, zaposlenih u domovima za starije osobe. Dakle još jedan primjer kako ova Vlada ne prepoznaje prave prioritete.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala kolega Jovanoviću. Ma ja bih samo istaknula i nadodala još na ovo što ste vi rekli i činjenicu, ja sam se nadala da ću u proračunu naći i ono povećanje plaća policijskim službenicima kad su se već materijalna prava dokinula, ali nisam ih našla iako su se policajci nadali onom uvećanju od 1% od 1. lipnja, nadali su se i uvećanju od 2% od 1. siječnja 2021., govorimo o SSS, nadali su se i uvećanju od 3% od 1. rujna za one VSS i da se razumijemo, i to je ništa u odnosu dakle ovaj postotak u apsolutno iznosu je ništa s obzirom na to koliko su male te njihove plaće. Međutim, ne, oni će ostati i bez toga, ali i bez onoga što im predstavlja eto kakvo takvo krpanje njihovih jadnih proračuna.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, jako mi je drago što ste zapravo spomenuli koliko je mizerna ta plaća u ovom slučaju policajke odnosno policajca, dakle riječ je o nekih niti 600-njak eura zato što se u javnome prostoru jako često govori o tome da su naši javni i državni službenici itd. pretplaćeni, da ih je previše, da ne rade dobro svoj posao itsl. i onda gdje se ide rezati, ide se rezati prvo dakle na ovim javnim potrebama recimo to tako. Ja mislim da je izuzetno važno ukazivati stalno na to koliko je važno zadržati određenu razinu plaća i materijalnih prava u javnome i državnome sektoru, zašto? Zato što je to ako ćemo ogoliti do kraja zapravo i snažan antikorupcijski element, koliko je zapravo jako bitno da pravosudni djelatnici, da policajke, policajci budu dobro plaćeni, sigurno je da korupcija ima jako puno veze s time.
Odgovor poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolegice Leaković, da, ja se slažem, treba smanjivat možda masu plaća u javnom sektoru ali onu masu plaća koja se odnosi na agencije koje su se osnivale samo da se osnuju, na državne zavode koji su se osnivali samo da osnuju, na ljude koji imaju od tajnika tajnika od tajnika tajnika. Te su mase plaća one koje se trebaju rezati a ne mase plaća odnosno plaće onih kojih imaju najniže plaće a njihova je sigurnost, njihovo zdravlje, njihov život najizloženiji ovoj državi kako bi se očuvao život onih i zdravlje onih koje nije briga za zdravlje tih koji čuvaju to zdravlje, ako ste me razumjeli.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, vi ste spomenuli policajce i policajke, ja se tu pridružujem vašem upozorenju i htio bi tu nadodati i na ovu situaciju gdje vidimo premijer Plenković i ministri u Vladi, Marić i ministar rada, pokušavaju profesorima, učiteljima također nametnuti kao varijantu da se smanje plaće s obzirom da kao nije bio puni rad i kriza je vladala i nisu bili na dispoziciji a ja znam da učitelji i učiteljice i profesori i profesorice u školama rade sad i više. Evo danas, dvoje, troje djece u razredu su u razredu, a onda kada dođu doma, odrađuju sa ostalom djecom online. Znači bila bi velika nepravda zakinuti to osoblje koje je godinama potplaćivano sada kada su konačno dobili određena neka prava, sada im se koristi korona da bi im se opet to uzelo, to ne smijemo dozvoliti. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica, ništa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, dobro je da ste spomenuli da je nedopustivo smanjivanje plaća i prava djelatnika MUP-a odnosno policije jer više puta smo ovdje svi raspravljali i tražili da oni imaju veće plaće, da imaju bolju opremu i da imaju veća prava i nisu problem samo plaće nego i materijalne naknade za njihova ostala prava, primjerice veliki broj policajaca iz Slavonije radi u Dalmaciji i s tako malom plaćom si ne mogu platiti ni stan ni smještaj niti prehranu i mnogi zbog toga odustaju i izlaze iz policije i nedopustivo je da im se sad smanjuju plaće kad govorimo o potrebi da se ulaže u taj sustav. I drugo, govorili ste o agencijama i o tome da bi trebalo neke ukinuti, pa evo, ova Vlada je ukinula oko 20-ak agencija pod parolom ušteda, ukinuta je selekcijska služba, Hrvatska poljoprivredna agencija, spojeni su sa Ministarstvom poljoprivrede, nismo vidjeli te uštede a s druge strane imam informacije da je tim djelatnicima su i povećane plaće, tako jednima se ukida, drugima se još daju plaće.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega, pa ja bi htjela da se na ovom mjestu demistificiraju iznosi tih materijalnih prava, tih jubilarnih nagrada, tih božićnica ili sličnih ajmo reći vatrogasnih mjera da ljudi prežive taj mjesec za koji su zapravo i odradili. Dakle, to su bijedni iznosi s kojima Vlada neće uštedjeti ama baš ništa. Ono što je činjenica da se ti ljudi smatraju i prozivaju uhljebima u javnosti samo zato što nose službenu odoru a nitko ne razmišlja o tome kako ta službena odora njih zapravo i prisiljava da moraju biti na cesti, prisiljavaju ih i na to da sa tako malom plaćom budu sretni što rade nedjeljom ili noću da si neki fond sati podebljaju i nekakvu plaćicu kakvu takvu pristojnu zarade ne bili mogli prehraniti svoju djecu, evo o tome se radi.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvažene predsjedavajući, kažu da je došla kriza, kažu da svi moramo snositi dio tereta i da bi svi trebali podnijeti nekakvu žrtvu. Znam da mnogi vlasnici prostora nisu naplaćivali recimo najamninu u punom iznosu ili ista stvar i sa stanodavcima. Znam da određeni nameti su smanjeni ili privremeno ukinuti međutim postoji jedna kategorija u društvu, jedna sveta krava koja se ne odriče ničega. Ta sveta krava su privatne banke koje čak i uvjetima moratorija, nastavljaju obračunavati kamate na kredite svojih dužnika. Naravno, treba napomenut da određene grupe ni nemaju pravo na moratorij, tako recimo oni prijevoznici turista koji na Plitvicama razvoze turiste iz npr. Kine, oni imaju autobuse, njima je zabranjen rad, njihovih turista nema, ali rate leasinga dolaze na naplatu bez obzira na sve. I što se događa u konačnici? U konačnici imamo situaciju da dug raste eksponencijalno, da su banke zapravo najviše profitirale na cijeloj ovoj situaciji a naravno moći će i otkupiti imovinu i građana i dionice itd., koje je sada pala vrijednost uslijed svega ovog i postavlja se pitanje tko je zapravo nosioc vlasti u državi ako se svi ako se svi moraju odreći a jedna kategorija, banke se ne moraju ničega odreći, postavlja se pitanje, jesu li banke vlasnici Hrvatske odnosno bolje rečeno, stvarne osobe koje imaju poziciju vlasti i moći? Moja je pretpostavka i teza da jesu, moja je teza da su one iznad države jer kao što sam rekao, ono što je dozvoljeno njima, ono što mogu one, to ne može nitko drugi i nitko se ne buni oko toga, jeste vidjeli medije? Isti oni mediji koji razapinju ovu Vladu, isti oni mediji koji razapinju sve moguće ljude i neljude u ovoj državi, banke koje se ne žele odreći kamata, ne spominju. Zašto? Zašto je dozvoljeno pljuvat po Mariću, po Šukeru, po meni, po Marasu, Boriću, Lackoviću i svakoj drugoj osobi u ovoj državi, ali po bankama pljuvanja od medija nema iako rade ono protiv čega kompletno društvo normalno zapravo jest i što ne bi smjeli u normalnoj državi raditi. Sad ću vam reći zašto, zato jer banke su vlasnici medija, ista ruka vlada svima. Netko će reći g. Pernar, nekom mediju nije vlasnik banka, točno je da nije, ali vlasnik tog medija ovisi o tim bankama. Sjećam se jednom je bio prilog o jednoj deložaciji, na terenu smo bili, novinarka je rekla jedne televizije privatne, Ivane, ne smijemo reći o kojoj se banci radi jer se zadužujemo upravo kod njih pa bi bilo nezgodno. Ista stvar i sa državom, država diže milijarde luna kredita kod tih istih banaka kao nezgodno je pričat protiv njih, da, da, da, dame i gospodo, znamo svi kako su banke kroz davanje kredita a evo imate Ninoslava Pavića, tzv. EPH holding koliko su samo tog čovjeka zadužile i posredno zapravo kontrolirale sadržaj Jutarnjeg lista itd., jer je da Jutarnji list išao protiv banaka, pitanje je da li bi banke rekle da, da, može Nino evo tebi i 10. hipoteka na njih 9 istih na zgradi u Odranskoj. Ja vam pokušavam ukazat na to dragi građani, a na vama je da mi vjerujete ili ne vjerujete. Možete vjerovati onim novinarima i urednicima i medijima koji tvrde da su slobodni i neovisni, da nisu potkupljeni, da nisu pod upravom banaka ili države ili koga već a možete vjerovati i meni koji govorim da su mediji općenito gledano, pod velikim utjecajem, usudio bi se reći, presudnim utjecajem i banaka i države odnosno da velika većina medija u Hrvatskoj nije neovisna i objektivna. Pa sjetimo se samo famoznog Hanžekovića masona koji je peglao stalno po meni preko Jutarnjeg lista, doduše sad više nije živ ali Jutarnji list nastavlja istim smjerom gdje je g. uvaženi cijenjeni omiljeni u narodu, kojeg Predsjednica naziva velikim humanistom i filantropom, gdje je on stao. Eto, hvala vam dame i gospodo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovane zastupnice Glasovac, nema je, gubi pravo pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave svi smo svjesni da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna proračuna odnos rebalans, na određeni način posljedica krize izazvana COVID-om 19 i svih onih mjera i financijskih učinaka koje imamo iza sebe i da se to moralo u proračunu reflektirati, naglasak je naravno na očuvaju zdravlja, na brizi za sve naše sugrađane i tu je još jedna velika čestitka svim djelatnicima u sustavu javnog zdravstva, u bolnicama, u svim drugim institucijama koje su dale svoj doprinos ali i veliko hvala građanima koji su bili odgovorni pa ostali doma pa imamo tu dobre rezultate. Ono što mene i nas iz HSS-a zabrinjava da ova druga mjera a to je očuvanje radnih mjesta ipak ima određenih manjkavosti, prije svega tu mislimo i tu sam već govorio na 30-ak tisuća ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla. Bio je prijedlog da se pod hitno nađe model i način kako da se i njima pomogne, ne vidimo to ovdje u rebalansu proračuna a rekao sam već i u replici ministru, problem sezonske radne snage iz Slavonije, Baranje i Srijema koja će u narednim mjesecima sigurno ostati i dalje bez radnih mjesta jer turizma očito neće biti i ministar je obećao da će se pronaći nekakav model i za njih ali evo, u ovom rebalansu ga nema. Ono što je ovdje vidljivo je da je pravo pitanje u što ulagati, u koje industrije ulagati i kako sutra jer po nama je važno naravno svako radno mjesto ali trebamo se odrediti strateški prema onim industrijama, prema onim granama koje će zaposliti što više ljudi i gdje će ljudi imati velike odnosno kvalitetno radno mjesto i kvalitetan osobni dohodak da može živjeti od njega. Nije dobro da nije osigurano 500 milijuna kuna za javni sektor iako je to potpisano, pa je to loša poruka i čuvanju radnih mjesta u Hrvatskoj pogotovo ako želimo obrazovanu radnu snagu onda se ne može obrazovanju i ljudima koji su nosioci toga, tog sutra kvalitetne radne snage i kvalitetnog obrazovnog kadra, smanjivati njihova prava i osobni dohodci. U Europi se govori o zelenom planu, o zelenim mjerama, g. Timmermans naglašava da šumarstvo i dijagonalna industrija trebaju biti ubuduće prioritet, iz ovoga rebalansa ne vidimo da se nešto značajnije pomaže drvna industrija u RH koja zapošljava preko 50 000 ljudi i koji su prvi osjetili krize izazvana korona virusom jer je većina njih izvoznici i tražimo da se u narednim mjerama svakako ovoj grani drvne industrije više pogotovo koja prerađuje drvnu masu u kvalitetan namještaj i druge proizvode. Ono što nije dobro da je Ministarstvo energetike i zaštite okoliša izgubilo ovim rebalansom 432 milijuna kuna. I to su uglavnom sredstva koja su trebala našoj domaćoj građevinskoj operativi osigurati poslove na vodoopskrbi, vodoodvodnji, pročistačima otpadnih voda, sanaciji odlagališta otpada i to evo daje sliku i poruku da ćemo i dalje imati problem sa odlagalištem otpada kao što je sinoć bilo u općini Davor gdje se odlagalište zapalilo a više puta sam ministru Ćoriću pisao i tražio odgovor što se tamo dovozi, koje količine, na koji način se zbrinjava, vidimo da se neadekvatno zbrinjava i da ponovno je gorilo i opterećenje je za okoliš tamo i za pitku vodu za 60 000 ljudi tamo i tražimo odgovore i tražimo odgovornost i ministra i tamo uprave i načelnika općine. Naravno, naglasak je u mojoj raspravi na poljoprivredi koja je ovdje rebalansom svega 0,6% dobila više sredstava, ministrica se hvali na stranicama ministarstva sa dodatnih 120 milijuna kuna za izravna plaćanja i sa izmijenjenim pravilima da do 70% se smije avansno isplatiti do studenog a preostali dio do 100% će se osigurati u državnom proračunu. Tih 20 do 30% što bi trebalo osigurati u državnom proračuna nema ni u ovom rebalansu, nije bilo ni u proračunu za 2020. a nije bilo ni u proračunima prije 2 ili 3 godine. Naša poljoprivreda je na taj način oštećena za preko 2,5 milijarde i s pravom udruge poljoprivrednih proizvođača traže pa i seljački savez novi Fond za razvoj poljoprivrede ako želimo proizvodnju hrane onda moramo uložiti u selo i u poljoprivredu i nedopustivo je da sad imamo oko 2500 svinja tovljenika koji naši proizvođači ne mogu prodati, da cvjećari su u propasti jer ne mogu prodati cvijeće, da vinari nisu prodali nijednu butelju vina, a da ministrica o tome ništa ne govori nit poduzima a da ne govorimo o poljoprivrednom zemljištu jer u 4 g. nije ni 50 ha stavila u funkciju kroz javni natječaj a nema ni interpelacije o zabrani prodaje zemlje strancima iako je obećala da je to gotova stvar, pa pitam ministrice., što vi radite ili se samo slikate? Hvala.
Hvala lijepa. Sad imamo završne riječi u ime kluba zastupnika, najprije ona MOST-a i nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani koji imate interes ovo pratiti, ministre. Ovaj rebalans tj. ova korona kriza je to ponavljam po ne znam koji put, razgolila sve loše politike u RH tako kad sad pogledamo ovaj rebalans, u biti opet se pokaziva da se ne vodi briga o onima koji su najzaslužniji ne samo po pitanju ove same krize nego koji skrbe o zdravlju, koji skrbe o našoj djeci u školama, međutim mi kao Sabor nismo imali snage donijeti jednu odluku tj. Vlada, vi kao predstavnik Vlade, niste imali donijeti ključnu i prvu mjeru a ta mjera je trebala biti znači moratorij na kredite i kamate banaka, tako da ovaj učinak ovoga rebalansa na naše građane neće imati nikakav osim negativan učinak, kao što su kolege maloprije i nabrajale, od poljoprivrede, od hrvatskih policajaca, od svih onih, od medicinskog osoblja, svi oni koji bi trebali znači osjetiti bolje u ovoj krizi, koji su morali kao i cijeli hrvatski narod koji su morali od banaka tj. vi ste morali imati hrabrosti predložiti kao potpredsjednik Vlade zadužen za financije, imali hrabrosti pred ovaj Sabor i to braniti, da moratorij na kredite i kamate jer znamo da su banke se najviše omastile u RH, da je narod najviše uložio u te banke ne ulazeći, vraćaju se daleko u dokapitalizaciju, nego znamo da ministre, banke imaju dobit godišnje od 4 milijarde kuna samo na provizijama i naknadama koje imamo, 400 i više na tim sitnim iznosima ali se skupi ogroman novac. Tako da ovim rebalansom niste, u biti on razotkriva sve, ne samo po pitanju krize međutim ono što je ključno za naše građane da u ovoj korona krizi u biti u ovo je stožerokracija jer je vidljivo nakon jučerašnje izjave g. Capaka da jedino na izbore možemo izlaziti koji smo u izolaciji a da nam je trebalo pratiti mobitele da jednostavno taj učinak zatvaranja gospodarstva, zatvaranja znači turizam koji doslovno će biti u velikim problemima, mali iznajmljivačima u velikim problemima, veliki, svi će znači biti u ovome trenutku u ogromnim problemima da jednostavno ovaj rebalans ne pomaže onima kojima je trebalo pomoći. Spominju se lokalne samouprave, da, lokalne samouprave imaju ogroman zbog županija. Županije su glavna kočnica razvoja RH i tvrdim uvjereno da niti jedan rebalans, niti jedan proračun na to ne računa a u biti veliki dio decentraliziranih sredstava ministre, odlazi kroz, odlazi u biti za zdravstvo, školstvo u županije i taj novac odlazi ko zna gdje jer da odlazi gdje treba, da je usmjeren tamo di treba, onda bi mi danas imali dobro razvijeno zdravstvo, poglavito na ruralnim područjima međutim imamo sve manje zdravstvene usluge a ljudi nam odlaze. Jedan od ključnih problema koji se spominjao, po meni je izvješće Svjetske banke koja kaže da će najviše pretrpjeti zemlje koje primaju novac iz, koje imaju veliki udio BDP-a od doznaka iz inozemstva koji naši ljudi koji su se iselili, šalju svojim obiteljima i članovima obitelji i mi znamo da je RH 6% BDP-a ima 20%, kolegici je to smiješno ali je činjenica da su iseljeni naši građani i da je 2/3 Hrvatske prazno. I u ovome trenutku Svjetska banka kaže da će 20% biti znači umanjeno sredstava od tih doznaka međutim što se tiče Hrvatske, mi smo u najrizičnijoj skupini jer imamo 18 milijardi kuna godišnje od tih ljudi koje smo iselili lošim politikama. Pitao sam ovdje ministra i očekujem da mi odgovori što s tim ljudima koji su izgubili posao u Irskoj i koliki je on očekuje manjak uplata od doznaka na razini proračuna, efekte, on ne može naravno, on je sam rekao međutim efekti će biti poražavajući. I ne mislimo na te ljude koje smo iselili a koji su se vratili, ne znam imaju li bilokakva prava i bilokakva mjera je li prema njima usmjerena. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre Mariću, sad na kraju ove rasprave još jednom želim istaknuti neke najvažnije prijedloge ispred stranke Promijenimo Hrvatsku. Riječ rebalans znači uspostavu nove ravnoteže. Rashodi su ostali isti, ni kunu nisu smanjeni, prihodi su dramatično pali i još će više nažalost padati, kako uspostaviti tu novu ravnotežu, ogroman je minus, ovdje se kaže 25 milijardi kuna, znači morate se zaduživati. Jeste li mogli napraviti uštede odnosno smanjiti rashod na nekim stvarima? Jeste. Rekao sam prijepodne da ste mogli u ove 4 g. uštedjeti 15 milijardi kuna da ste refinancirali sve dugove, kunske dugove države, vi niste. Tražio sam podatke od Porezne uprave, pitao koliko imate nenaplaćenih poreza u Hrvatskoj. Odgovorili su 28 milijardi kuna. Poštovani građani, da ih se samo 50% uspjelo, inzistiralo, naplatilo od 28 milijardi kuna, to je 14 milijardi kuna poreza. Dodajte ovih 15 što sam rekao uštede, to je 29 milijardi kuna, pa ljudi moji, mi bi imali viška novca od onog što je potrebno od 4 milijarde. To su ljudi koji vode ovu Hrvatsku, ali oni su naučili sam na jednu stvar, nema veze koliki je deficit, ali mi vas znamo dobro zaduživati. Dakle vi ne marite za takve argumente. Nadalje, g. ministre, u 7. mj. dolazi, dospijeva euro obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara. Vi već pregovarate kako ćete uzet novi kredit u dolarima. Pa dajte čovječe, otplatite već jednom to iz deviznih rezervi. Imamo neto devizne rezerve 15,5 milijardi eura što je jedna od najvećih deviznih odnosa u odnosu na BDP u EU, pa nemojte nas zaduživat kraj našeg novca, mi držimo naše dolare, eure vani uz 0% ili 0,1, mizerno a onda se hvalite kad nas zadužite za 0,75%, da je to povijesni uspjeh. Pa to je strašno. Otplatite to iz deviznih rezervi, poslušajte molim vas ovo što vam sada predlažem, pa imajte snage, to je naš novac, pa nije to austrijski i njemački, to je novac hrvatskih građana, vi njim raspolažete, to napravite, ja vas molim. Nadalje, vratite novac koje su dobile agencije za utjerivanje dugova jer tražili su minimalac za svoje radnike, jedna najpoznatija agencija za utjerivanje dugova, osnovana je 2013. za 500 000 kuna a danas ima zadržane dobiti preko 400 milijuna kuna. Jel vam govori što taj podatak? Da su sistematski opelješili hrvatske građane. Tražite povrat sutra u državni proračun. Tražite povrat od kockarnica, kladionica i svih onih koji imaju debele profite proteklih godina. Mora biti socijalne pravde u ovoj zemlji. I na kraju, ma nemojte srljati više u euro zonu, u euro, zašto srljate? Pa vidite javni dug će probit skoro 90%, nijedna zemlja gdje sam bio, Mađarska, Češka, Poljska, Rumunjska, Bugarska da ne govorim Danska, Švedska, ma ne pada im napamet. Pa kome se vi trsite da pokažete da smo u dobroj kondiciji, da možemo preuzeti euro? Pa euro zona nikad nije bila u većoj krizi od 2008. nego što je sada, još u većem je problemu. Stanimo, budimo mudri, čekajmo. Zašto mrzite našu kunu prije svega ovi koji vode HNB, zašto mrzite našu kunu? Pa ljudi moji, sada imat vlastitu valutu i vlastitu središnju banku, pa to je blagodat, iskoristimo to. Prema tome, obustavite uplate u II. mirovinski stup i tih 500 milijuna svaki mjesec usmjerite u spašavanje gospodarstva. Vidite koliko sam, nemam dovoljno vremena, konkretnih prijedloga. I ništa i slušajte ovo, obustavite isplatu 87 milijuna kuna potpora subvencija članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova. Zašto ih sada stimulirate? Pa oni ionako imaju novaca, nije to obvezno. Sad bi ovdje mogao još koju stotinu milijuna milijardu složit. Dragi građani, ovdje ću stati, izbori su pred vratima, samo stručni i pošteni ljudi mogu spasiti ovi zemlju uz vašu podršku. Hvala.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sa radom nastaviti sutra, u srijedu, 13. svibnja 2020., prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18,55 SATI I sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Uz prijedlog amandmana je dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnose se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. g. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO, Hrvatske autoceste, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz, HŽ infrastrukturu. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnice Karolina Leaković, Klub zastupnika SDP-a, zastupnice Mirela Ahmetović, Sabina Glasovac, Karolina Leaković, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Gordan Maras, zastupnik Stjepan Čuraj. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. To je pomoćnik ministra financija, poštovani zastupnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici.
Prvi amandman je zastupnika Gordana Marasa. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije uobičajeno ali izvolite.
Ne, zanima me g. potpredsjedniče, da li će, g. Bukarica, nemojte se čuditi, ovo je jedno logično pitanje, imam pravo čuti odgovor, znači da li je moguće da će samo g. Zrinušić u ime svih ministarstava se očitovati o amandmanima? Znači to nije praksa, na državni proračun obično dolaze predstavnici ministarstava a ne predstavnik Ministarstva financija. Tako da, ja bi vas molio da provjerite da li je to u skladu sa Poslovnikom, da predstavnici ministarstava se ne očituju na predložene amandmane. Ja mislim da bi bilo korektno da ovdje imamo predstavnike ministarstava a ne predstavnika jednog ministarstva. Hvala vam lijepo.
To je potpuno sukladno Poslovniku jer se očituje Vlada, dakle ne očituju se pojedini ministri, zamjenici ministra itd., očituje se Vlada jer Vlada i predlaže državni proračun i Vlada se očituje na to a ne pojedinci. Prema tome, i naravno Vlada određuje predstavnika ili predstavnike, ali Vlada se očituje jer je Vlada dala prijedlog izmjene i dopuna proračuna. Evo, da vam pojasnim kad vam nije jasno šta piše u Poslovniku. Prvi amandman je zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje se ne prihvaća jer je na aktivnosti Hrvatskoga sabora administracija upravljanja, skupina rashoda 323, rashodi za usluge osiguravaju se sredstva za podmirenje poznatih obveza te za planiranu obnovu djela zgrade Hrvatskog sabora uslijed posljedica potresa.
Podnositelj amandmana, poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ja ovdje ne prihvaćam ovu argumentaciju jer su se ta sredstva već i smanjila u odnosu na ono što je bilo planirano na početku godine i mislim da bi Hrvatski sabor kao slijednik institucija koje su vodile RH u teškim vremenima kada smo pobijedili fašizam na ovim prostorima, trebao unutar svoga proračuna osigurati određeni novac kojim bi se te tekovine vrednovale. Vidimo da u Hrvatskom saboru imamo i bistu prvog predsjednika ZAVNOH-a Vladimira Nazora, poznatog i priznatog hrvatskog pjesnika i antifašiste i nevjerojatno je da hrvatska Vlada ignorira i Hrvatski sabor ignoriraju te činjenice i da upravo organizacijama kojima je u programu odnosno koje inzistiraju na tome da se promoviraju ove vrijednosti, uopće iz proračuna ne pomaže niti ih financira njihove aktivnosti. To je nešto što je po meni nedopustivo, ja mislim da Hrvatski sabor kao institucija koja bi trebala biti tu možda i najviše zainteresirana s obzirom da predstavlja direktno hrvatske građane birane putem zastupnika biranih na parlamentarnim izborima se mora postaviti i na neki način zaštititi aktivnosti i rad Savez antifašističkih boraca i antifašista Hrvatske i to je po meni nešto šta do sada nažalost nije bio slučaj, za šta nismo imali sluha a žao mi je jer Vlada RH upravo suprotno tome radi i ne da im nikakvu potporu. Sa te strane želim ovdje još jednom istaknuti i zamoliti da se o ovom amandmanu glasa te da na kraju zastupnici u Hrvatskom saboru ga podrže. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći amandman zastupnika Gordana Marasa, drugi amandman.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno Zakonu o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne (regionalne) samouprave, sredstva za podmirivanje troškove za provedbu državnog i savjetodavnog referenduma podmiruju se iz državnog proračuna dok se sredstva za provedbu lokalnog referenduma kao što se to ovdje predlaže, osiguravaju u proračunu jedinica lokalne samouprave odnosno jedinica područne (regionalne) samouprave u kojoj se lokalni referendum provodi.
Podnositelj, poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege, prijedlog ovog amandmana i ono šta želim sa ovim amandmanom predložiti je da se osiguraju sredstva da se u gradu Zagrebu provede savjetodavni referendum o nepovjerenju gradonačelniku grada Zagreba za vođenje gradom. Nažalost, Vlada RH to onemogućava. HDZ odnosno premijer A. Plenković očito je,stoji čvrsto iza M. Bandića zajedno sa V. Berošem čine čvrstu osovinu Bandić-Beroš-Plenković koja u Zagrebu nije ništa napravila u zadnjih 60 dana. Nije omogućila građanima Zagreba normalan i dostojan život. Želim da građani grada Zagreba imaju mogućnost da o Bandiću kažu na referendumu, savjetodavnom referendumu što misle. Žalosno je da kolegice i kolege, da HDZ na ovaj način štiti kriminalno upravljanje gradom. Građani grada Zagreba moraju biti svjesni da je svaki glas na budućim parlamentarnim izborima za HDZ, glas za M. Bandića jer ukoliko HDZ ostane u poziciji, M. Bandić može mirno spavati. I sa te strane, kolegice i kolege, želim da se sredstva osiguraju, želim da građani grada Zagreba u narednih mjesec i pol dana prikupe potpise za raspisivanje savjetodavnog referenduma i da na kraju na savjetodavnom lokalnom referendumu kažu što misle o Bandiću i HDZ-u koji ga štiti i zato predlažem da se ovaj amandman usvoji i da na kraju krajeva imamo predviđena sredstva u državnom proračunu kako bi ga proveli. Hvala vam lijepa i tražim glasovanje.
Amandman broj tri Kluba zastupnika SDP-a.
Ispričavam se, meni je sada ako mogu primijetiti, vezano za razdjel 0,20 Vlada RH, zastupnik Gordan Maras. Da, ovaj prijedlog se nije prihvaćao iz razloga što nije bio u skladu sa zakonom … ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Dobro, pa mogu se pobrkati papiri, pa ni vi niste odmah reagirali, ni vi niste odmah reagirali kad vas prozvao nego ste bili na mobitelu i nešto ste drugo gledali. ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Pa ne, evo, pitanje je samo u papirima bilo i evo ga. Državni tajnik ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ispričavam se, jednostavno po listi koju je Ministarstvo financija složili smo prijedloge i odgovore na amandmane, amandman se ne prihvaća iz razloga što te proračunske pozicije su predviđene na drugim stavkama koje nisu odgodive.
U ime kluba SDP-a, poštovani zastupnik Maras. Ajde se sad vi dogovorite, tako ste bili nestrpljivi kad državni tajnik nije mogao nać jedan papir pa sad se bar dogovorite unutar kluba SDP-a ko će govoriti. Poštovana zastupnica Leaković u ime kluba.
Ako sam dobro shvatila, amandman se ne prihvaća ali molila bi državnog tajnika da nam ponovi zašto se ne prihvaća.
Evo ga, hoću, hoću [[Upadica Leaković: Hvala vam.]]
Pa rekao je ali trebali ste slušat umjesto da mu predbacujete što ne može taj čas naći papir.
Planirana sredstva unutar svih aktivnosti programa razvoja civilnog društva i suradnja sa nevladinim organizacijama dostatna su za podmirenje obveza Ureda za udruge kao i za financiranje projekata i programa od interesa za opće dobro koje provode udruge financirane iz Europskog socijalnog fonda te švicarsko-hrvatskog programa suradnje. Nadalje s druge strane, ove aktivnosti koje se predlažu, s koje bi se skinuli novci, to je opskrba materijalnim sredstvima planirana za MORH-a te tada sva oprema i sredstva kontinuirano obavljaju i omogućavaju redovno funkcioniranje postrojbi Oružanih snaga i radi očuvanja sposobnosti Oružanih snaga u očuvanju suvereniteta u cjelovitosti RH i poduzetnih obveza u međunarodnoj obrambenoj suradnji.
Evo sad je detaljno obrazloženje dano, poštovana zastupnica Leaković u ime kluba zastupnika.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Zahvaljujem g. državni tajniče na detaljnom obrazloženju odbijanja ovoga amandmana kojega je Klub zastupnika SDP-a podnio zato što su na poziciji Ureda za udruge smanjena sredstva za funkcioniranje ili za potporu u organizacijama civilnoga društva a kao što znamo upravo su u ovoj zdravstvenoj i u onoj ekonomskoj krizi koja nas nažalost očekuje, organizacija civilnoga društva, udruge građana i samoorganizirani građani itekako doprinijeli nošenju sa posljedicama pandemije COVID-a 19, dakle za nas je neprihvatljivo da se na ovaj način zapravo kažnjavaju aktivne građanke i građani koji u organizacijama civilnoga društva snose jedan izrazito veliki teret pomoći kada je riječ o socijalnoj funkciji, kada je riječ o humanitarnim udrugama i kada je riječ zapravo o svemu onome što naše građanke i građani očekuju i od državnih tijela a onda naravno kada to ne dobiju ili kada to nije dostatno, sami se organiziraju i provode različite veste aktivnosti. Budući da će i u predstojećem razdoblju to sasvim sigurno biti slučaj, nama je žao što je Vlada RH odlučila uštedjeti upravo na organizacijama civilnoga društva, nevladinim organizacijama i naravno tražimo glasanje o amandmanu. Hvala.
Hvala. Četvrti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje se ne prihvaća jer su aktivnosti Hrvatskoga sabora kao što sam i na uvodnom amandmanu rekao, rashodi za usluge, njima se osiguravaju sredstva za podmirenje poznatih obveza te za planiranu obnovu dijelova zgrade Hrvatskoga sabora koje je oštećeno uslijed posljedica potresa.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, predloženi amandman govori nešto slično kao i ovaj prethodni, da u ovom kriznom vremenu treba promovirati ravnopravnost spolova odnosno aktivnosti Ureda za ravnopravnost spolova i ne mogu prihvatiti obrazloženje Vlade koje je identično onom koje je maloprije dano s obzirom da aktivnosti Sabora su već smanjene u rebalansu proračuna tehničkom koje je radilo Ministarstvo financija odnosno za vrijeme ove krize, korona krize dok se praktički Sabor nije ni sastajao na način na koji je to uobičajeno a i sada se neće sastajati od ponedjeljka naredna 2 mj. do izbora i nakon toga vjerojatno u smanjenom obujmu jer ide ljetna stanka, formiranje Vlade, tek od 15. 9., de facto mi od sutra odnosno od ponedjeljka a to je 18.5. do 15. 9. nećemo ni imati konkretne aktivnosti u Hrvatskom saboru odnosno neće biti ni potrebe za nekim troškovima, za uslugama koje su ovdje planirane. Znači ukoliko imamo 5 mj. de facto ne da Sabor neće zasjedati, da se neće raditi, onda je sigurno moguće naći i 300 000 kn kako bi se promovirale politike ravnopravnosti spolova, kako bi se omogućilo da o toj temi koja je Hrvatskoj dosta ja bi rekao važna i gurnuta na stranu, znači HDZ o tome uopće ne govori jer to nije u interesu kako bi te politike došle na neku normalnu razinu, ja neću reći u prvi plan jer to neće biti ni blizu prvog plana ali da bude situacija bolja nego što je to danas. Sa te strane g. potpredsjedniče, inzistiram da se i o ovom amandmanu na kraju krajeva glasa, hvala lijepo.
Hvala. Peti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Projekt koji se ovdje predlaže u smislu povećanja sredstava pod nazivom „Osvješćivanje javnosti o ispravnom komuniciranju putem Interneta i društvenih mreža“ financira se iz sredstava EU-a u ukupnom iznosu od 6 milijuna kuna te su sredstva u 2020. g. planirana sukladno očekivanoj dinamici trošenja. S druge strane, sredstva iz kojih se namjeravaju odnosno predlažu novci staviti na ovaj projekt su sredstva vezana za NATO misije i operacije koje se provode sukladno odlukama donesenim u ovom Visokom domu, dakle u Hrvatskome saboru.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Prije nego šta krenem na obrazlaganje ovog amandmana, htio bi vas obavijestiti direktno da HRT krši svoj ugovorne obveze o prijenose rasprave o državnom proračunu. Znači u ovom trenutku nema prijenosa na HRT-u, na programu broj 4 koji bi oni sukladno ugovoru koji imaju potpisan sa Hrvatskim saborom morali izvršavati i ja vas o tome želim obavijestiti kako bi ljudi koji se o tome brinu, mogli informirati HRT da građani imaju pravo čuti što zastupnici predlažu a što Vlada prihvaća ili ne prihvaća kada se radi o državnom proračunu. Znači ovo je jedan pokaz na koji način se HRT ponaša i ja ću to sad govoriti od svakog amandmana na dalje da se vidi kako HDZ zatvara medijski prostor vršeći pritisak na HRT da ne prenosi sjednicu koja raspravlja o državnom proračunu. Znači ja vas molim da probate preko tajnika Bukarice obavijestiti HRT da poštuju ugovor koji su potpisali sa Hrvatskim saborom.
To ćemo svakako učiniti ali priča o tom da HDZ na to utječe je potpuno besmislena, naravno [[Upadica Maras: Ne, nije besmislena jer utječe.]] ali slažem se da oni trebaju prenosit to i ... [[Govornik se ne razumije.]]
G. Bukarca, molim vas, rekao vam je potpredsjednik, obavijestite ljude koji rade u režiji HRT-a da izvole izvršavati svoje ugovorne obveze. Što se tiče ovog amandmana, znači Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva je nešto što ja mislim kolegice i kolege, da treba unaprijediti svima je jasno zašto. Korona kriza je došla, imamo problema i trebamo razvijati digitalne usluge i podupirati digitalne usluge koje koriste naši građani. Nažalost RH nije u razini razvijenih europskih država koje promoviraju i podržavaju korištenje e-usluge [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] Da, da obrazložim [[Upadica Reiner: A ne možete, vrijeme vam je isteklo.]] Dobro, ali potrošio sam na jedno [[Upadica Reiner: To je vaš problem, oprostite.]] Ok, tražim glasovanje, da, hvala vam lijepo.
naravno. Šesti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Povećanja na razdjel 0,36 Središnji državni ured za šport se ne prihvaća jer je sukladno sporazumu o zajedničkom financiranju zakupnine za gradsku sportsku dvoranu u Varaždinu te ugovor između grada Varaždina i tvrtke Drava potom sporazuma o zajedničkom financiraju zakupnine za Arenu Zagreb od 14. lipnja 2007. te ugovor između Laništa d.o.o. i Zagrebačkog holdinga sa navedene stavke predviđeno financiranje zakupnine i indeksacije zakupnine za navedene objekte a planirani iznos koji je tamo predviđen je dostatan za financiranje navedenih aktivnosti.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Ovdje je situacija slijedeća. Mi smo 2007. g. gradili dvorane, to se svi sjećamo, preskupe i nefunkcionalne na intenciju i zahtjev tadašnjeg premijera RH Ive Sanadera i HDZ-a, megalomanske dvorane su pogotovo došle do izražaja u Splitu gdje vidimo kako je prošla Spaladium arena i koliko je u biti ona u funkciji. Jedina arena od tih većih dvorana koja funkcionira i koja ima koliko-toliko isplativost je zagrebačka a i ona je na granici rentabilnosti. Naravno, sve te dvorane su izgrađene sa pretjeranim troškovnicima i preplaćene su šta naravno nije specifikum samo u tom segmentu što se tiče gradnje kada se radi o HDZ-u. Ovdje ono što želim spomenuti je da država ako je već na neki način forsirala izgradnju tih objekata, onda bi trebala i snažnije stati i za održavanje objekata i vidjeti na koji način bi se ti objekti mogli više koristiti. Da je primjerice ta, da su ti objekti potrebni u nekim drugim situacijama, vidjeli smo u gradu Zagrebu gdje smo sada tijekom korona krize imali pripremljenu rezervnu poziciju za ne dao bog, prihvat pacijenata koji ne bi mogli biti smješteni u bolnice ako bi se epidemija kažem još jednom, slučajno raširila i ugrozila veći dio naših sugrađana. Tako da kolegice i kolege, ako smo već išli u to, ako se podupire sport u Hrvatskoj, ako se podupiru jedinice lokalne samouprave da razvijaju sportske objekte, mislim da bi Vlada sa te strane posebno i u gradu Zagrebu trebala dati veću podršku i zato predlažem ovaj amandman i na neki način tražim da se o njemu na kraju krajeva i glasa jer je jasno kolegice i kolege, da Vlada je na kraju odgovorna što smo te dvorane koje su pretjerane i investirali [[Upadica Reiner: Hvala. Tražite glasovanje?]] Tražim glasovanje, da, hvala vam lijepo.
Ajde molim vas, držite se vremena, imate 2 min, to je sasvim dovoljno da objasnite, svaki put se prešli to vrijeme. Ja vas lijepo molim da se držite vremena. Sedmi amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vrijednosti poticanja lokalnog športa i športskog natjecanja, sredstva u iznosu od 48 000 kn planirana su za isplatu naknadama osobama koje će raditi na projektu poticanja lokalnog športa i športskih natjecanja a nisu u radnom odnosu u Središnjem državnom uredu za šport. S obzirom da je navedeni iznos dovoljan za planirane aktivnosti, nije potrebno predloženo povećanje od 5 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovaj amandman je jedan od amandmana o kojem ja govorim za potrebu, o kojem ja govorim o potrebi povratka u normalni život u RH. Znači imali smo krizu koja je trajala 2 mj., zaključali smo se, zatvorili smo sve, ljudi su otišli u svoj domove, promovirali smo „ostani doma“, borili smo se protiv virusa. Ovdje sada želimo da se život što prije vrati u RH. Pa ta stavka je prije nego što je došao rebalans proračuna i prije nego šta je došlo do zatvaranja RH bio izdašniji, bilo je više sredstava. Razmišljali smo o tome kako da podupiremo školski sport, kako da se na neki način to u RH odvija na neki način što više i da pokušamo djeci pokazati s čime bi se trebala primarno baviti. Ovdje je hrvatska Vlada pokazala da se ne želi vratiti u normalan život. Da smo dobri kao nacija bili u tome da zatvorimo sve odnosno da se obranimo od virusa ali sada kada bi se trebali vratiti u normalan život, sada nema ničega. Jedino što još nam je preostalo slušati stožer politički koji svaki dan u 2 sata govori na HRT-u i na drugim televizijama i objašnjava nam kako bi i šta bi trebali i kada bi trebali i kako raditi. Znači sa te strane, umjesto evo predlažem i Vladi RH da zatvori taj stožer koji vjerovatno već građanima polako i smeta, a da se više investira u normalan život koji bi se trebao što prije vratiti u RH. Hvala vam lijepo. I tražimo naravno glasanje o ovom amandmanu.
Sedmi amandman zastupnika Marasa.
Osmi. Amandman se ne prihvaća. Sve aktivnosti prevencija nasilja športom u školama isplaćuje se… ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Reiner: Oprostite, osmi je, oprostite, osmi je, ja sam zabunom rekao, sedmi smo upravo prošli, osmi.]] Dakle sve ove aktivnosti prevencija nasilja športom u školama isplaćuje se naknadno osobama koje će raditi na projektu prevencija nasilja športom u školama a nisu u radnom odnosu u Središnjem državnom uredu za šport. S obzirom da nje navedeni iznos dovoljan za planirane aktivnosti, nije potrebno povećanje sredstava.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kao i prethodni amandman, ovaj amandman ide za time da se što prije RH normalizira, da normalan život krene u RH. Nevjerojatno mi je da je HDZ od svih stvari koje hrvatske građane muče, odlučio prvo napraviti ono šta njemu odgovara a to su parlamentarni izbori. Građani RH, njih 90% nisu bili za to da se parlamentarni izbori odviju u srpnju mjesecu nego su preferirali 9. ili 10. mjesec. Oni su bili za to da se što prije vrati normalni život na naše trgove, ulice, škole, muzeje, kina, kazališta, da se konačno pokrene život, da ljudima omogućimo primjerice u gradu Zagrebu da se financiraju kulturne potrebe, kulturni programi, to su htjeli ljudi. Šta je HDZ izabrao? Nije izabrao predstave, nije izabrao kina, nije izabrao normalnu školu jer u ovom trenutku u RH nemamo normalnu školu nego imamo nešto šta je privid da se odvija obrazovni sustav a sve je na roditeljima i na nastavnicima koji to obavljaju online. I sa te strane i ovo je još jedan u setu amandmana koje sam podnio kako bi hrvatska konačna Vlada shvatila da građani od nje ne traže da ona osigura što bolji rezultat HDZ-u na parlamentarnim izborima, to ih uopće ne zanima, dame i gospodo. 90% hrvatskih građana je protiv da izbori budu u mjesecu srpnju, njih zanima da se normalan život što prije vrati u Hrvatsku i zbog toga predlažem ovaj amandman i tražim o njemu glasovanje. Hvala vam lijepa.
Deveti amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Na aktivnosti i osposobljavanje i oprema za potrebe vatrogasnih intervencija, osigurana su dostatna sredstva sukladno programu rada Hrvatske vatrogasne zajednice za 2020. a paralelno sredstva s kojima se predlaže da se namire iznos predložen ovim amandmanom se odnosi na NATO misije koje se provode sukladno odlukama donesenim u Hrvatskom saboru.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na početku ću vas izvijestiti da i dalje HRT ignorira ono za šta ju plaćamo, znači plaćamo HRT i pristojbu koju hrvatski građani plaćaju djelomično, plaćaju kako bi mogli pratiti što se dešava u državnom proračunu. I dalje vas obavještavam da televizija krši ugovor koji je potpisala sa Hrvatskim saborom, i dalje ima emisiju iz studija umjesto da prati raspravu o državnom proračunu. Ja ne znam da li ste obavijestili koga, da li je informacija protekla dalje, ali ovo je skandalozno. HRT koja javni novac uzima od građana RH ne dozvoljava građanima RH da čuju ono što je HRT potpisala u ugovoru da će pratiti a to je rasprava o državnom proračunu i zato ne mogu naši građani čuti niti obrazloženje o ovom amandmanu, devetom amandmanu kojeg sam dao a radi se o tome da želim odati priznanje junacima RH, jednim od junaka RH tijekom potresa u gradu Zagrebu koji su danonoćno neumorno ovdje radili sa svojim kolegama iz Zagreba vatrogascima i iz cijele Hrvatske i pomagali ljudima kada nažalost je bilo najteže i kada nisu dobili pomoć od grada Zagreba. Zato predlažem da se Hrvatskoj vatrogasnoj zajednici povećaju sredstva sa 9,5 milijuna kuna otprilike na 15,5 milijuna u 2020. g. kako bi mogli što spremnije dočekati nove izazove koji će se sigurno postaviti pred njih. Znači dolazi nam sezona požara, dolazi nam sezona gdje će također njihove usluge biti od neprocjenjive važnosti i zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepa.
11. amandman zastupnika Gordana Marasa.
10. amandman.
S obzirom da je isti, a da ste ih dali 150 i ja se ponekad teško snađem, izvolite.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Na projektu, u programu u provedbi posebnih mjera za zaštitu od požara osigurana su dostatna sredstva sukladno programu Hrvatske vatrogasne zajednice za ovu godinu.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. g. Potpredsjedniče, naizgled isti, ali da ste pogledali o kojem se programu radi onda bi shvatili da je amandman drugačiji nego ovaj što je bio prethodni. Radi se upravo o onome što sam maloprije govorio. Znači, pred nama je što se tiče vatrogasaca novi izazov. Nakon šta su napravili veliki posao tijekom potresa u Gradu Zagrebu i pomogli građanima Grada Zagreba i na tome im hvala, nakon što su pomogli i svojim kolegama iz Grada Zagreba i nesebično potrošili svoje vrijeme i resurse nekoliko mjeseci, dolazi vrijeme kada će vrlo vjerojatno kao i svake godine u Dalmaciji bez obzira šta ova turistička sezona nažalost neće biti te razine kao što smo navikli proteklih godina, ali vrijeme ne pita, vrućine ne pitaju i vatrogasci moraju biti spremni. Sa te strane ja mislim da nikad dovoljno ulaganje u materijalno tehnička sredstva naših vatrogasaca. I predlažem da se poveća, da se povećaju sredstva sa, sa, sa 23 na 29 milijuna kuna jer mislim da bi sa tim sredstvima sigurno mogli biti pripremljeniji odnosno dočekati sezonu požara spremniji nego šta to će biti bez toga. Sjetimo se kako je to izgledalo proteklih godina, sjetimo se prošle godine kad je ministar Krstičević podnosio ostavku zbog određenih stvari, sjetimo se koliko RH ima nažalost problema zbog, zbog tih elementarnih nepogoda. Ja mislim da hrvatska Vlada mora pokazati, ja bi rekao, više sluha, više razumijevanja i na neki način stati odlučnije iza naših vatrogasaca i naše Hrvatske vatrogasne zajednice. Hvala vam lijepa.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje, da.
11. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Sukladno, dakle izrađenom programu Hrvatske vatrogasne zajednice za 2020.g. na aktivnosti dodatna sredstva izravnjanja za decentraliziranu funkciju vatrogasaca osigurana su sukladno spomenutom programu rada Hrvatske vatrogasne zajednice.
Uvaženi zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje govorimo ne o vatrogasnoj zajednici nego decentralizirana sredstva koja idu na DVD kroz cijelu RH i opremanje njihovo i funkcioniranje njihovo kao jednu od ključnih sastavnica uspješnog vatrogasnog sustava u RH jer smo svi svjesni da bez DVD-ova, bez takvog načina organiziranja nema mogućnosti normalnog funkcioniranja vatrogasnog sustava. I sa te strane kolegice i kolege ja mislim da RH mora pokazati u ovim kriznim vremenima što je bitno, što joj je bitno, iza čega će stati, novaca za sve stvari vjerojatno nema, ali ima za neke stvari koje možda nisu potrebne, za određene kupovine i nabavke u državnom proračunu koje možda mogu pričekati koju godinu, ali za ove stvari, pomoći DVD-ovima, opremiti ih dodatno, omogućiti da oni kvalitetnije rade, ja mislim da treba novaca uvijek naći. I sa te strane u ovoj godini, pogotovo za lokalne DVD-e mislim da treba izdvojiti više sredstava, da se ovih 30-tak milijuna kuna više sredstava koje sam ovdje predložio u proračunu može naći, pogotovo u opskrbi određenim materijalnim sredstvima u Ministarstvu obrane jer s obzirom na krizu, s obzirom na slabije punjenje proračuna, s obzirom na manje aktivnosti koje će sigurno, ako govorimo o vježbama i svemu onome šta vojska radi, moći će se naći ovih određenih 30 milijuna kuna. Znači, vatrogasci moraju biti prioritet, vatrogasci moraju omogućiti hrvatskim građanima da se osjećaju sigurno i da znaju kao što to do sada uvijek znaju da će im vatrogasci priskočiti u pomoć kada god im je to potrebno i zbog toga tražim također glasovanje o ovom amandmanu.
12. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, planirana sredstva na aktivnosti provedba mjera za poticanje ulaganja su dostatna i odražavaju realnu procjenu potreba, potrebnih sredstava za podmirenje obveza. Izračun je izrađen na temelju dosadašnje realizacije ove mjere i na temelju praćenja i utvrđenja visine i dinamike proračunskih obveza za naredno razdoblje sukladno odredbama Zakona o poticanju ulaganja. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti s obzirom da aktivnost opremanje materijalno tehničkim sredstvima je izvršena sa 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 kn, te preostala neutrošena sredstva nije moguće umanjiti za traženi iznos.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. I dalje upozoravam na kršenje ugovora koji HRT ima, neka to građani koji nas barem putem interneta prate znaju da Kazimir Bačić, ravnatelj HRT-a krši ugovor koji je potpisao sa HS. To me neće spriječiti da govorim i dalje o svakom od onih prijedloga koje sam predložio za hrvatski proračun. Ali, sramota je da ljudi koje je imenovala hrvatska Vlada, koji odgovaraju upravnom vijeću, pardon, koje hrvatska Vlada amenuje odnosno HS koji amenuje i na neki način upravlja sa HRT-om da krše svjesno ugovor koji su potpisali sa onim kome su odgovorni. To danas imamo u RH i to rade i urednik programa Kovačević Bruno, također blizak HDZ-u i Kazimir Bačić i to ću govorit sada nakon svakog amandmana, dalje ću to govorit jer stvarno ne mogu vjerovati da krše ono što su potpisali. Što se tiče ovoga g. državni tajniče, ne slažem se s vama. Ako smo imali lockdown, ako nismo ulagali ako ljudi nisu mogli raditi, pa normalno da se nije izvršavao program sukladno dinamici kako je to bilo predviđeno ili kako je to bilo protekle godine. Al ako želim, ukoliko želimo normalnu RH, ukoliko želimo da hrvatsko gospodarstvo krene dalje onda moramo krenuti sa poticanjima gospodarstva jer vi ste sva, sve poticaje gospodarstva u drugom dijelu proračuna u RH smanjili praktično na nulo, sve šta se je realiziralo okej, ovo šta bi trebalo bit u narednom dijelu godine, to ste maknuli. Ukoliko želimo da gospodarski pad bude što manji, ukoliko želimo da se u RH gospodarstvo što prije normalizira, ja vas pozivam da prihvatite ove amandmane i zbog toga tražim i glasanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepo.
13. amandmana zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da će se aktivnosti i povlačenje i podrške investicijama i izvozu dodatno financirati iz sredstava Europskih strukturnih i investicijskih fondova i operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. Stoga u tom dijelu nisu potrebna sredstva, preliveno u sredstva od NATO misija koje se ovdje predlažu smanjiti provode se i osigurana su temeljem odluka HS.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. g. Državni tajniče, sva ova sredstva koja ste smanjili ste smanjili na način da su bila planirana puno više u prvotnom prijedlogu proračuna. Znači, ja ovdje nisam izvukao cifre koje su veće nego što je to već bilo planirano nego višestruko manje nego šta je bilo planirano u prijedlogu proračuna koji smo usvajali u mjesecu prosincu 2019.g. Znači, nije istina da, da ta sredstva ne bi bila utrošena, nije istina da ta sredstva ne trebaju, nego je Vlada odlučila smanjiti potrošnju i smanjila je potrošnju upravo tamo gdje nije trebala smanjiti, u poticajima gospodarstvu. To vam je otprilike kao da bi Europska komisija, europski proračun odlučilo ne isplaćivati poticaje onima koji su najpogođeniji u gospodarstvu. Upravo suprotno, nakon šta su dali određene poticaje i preko RH smo dobili novac iz EU, nastavit će se programima koji će dati daljnju potporu gospodarstvu odnosno najpogođenijim dijelovima gospodarstva ovom krizom. I sa te strane kolegice i kolege tražim od, od Vlade RH, naravno ona to nije prihvatila, ali tražim od vas kada budemo imali glasanje o ovim amandmanima da se oni prihvate odnosno da se prihvati svaka moguća pomoć koje bi, koje bi, koja bi omogućila kako bi se hrvatsko gospodarstvo što prije oporavilo, rekuperalo, kako god želite. Znači, želim reći da ne možemo očekivati da će hrvatsko gospodarstvo krenuti naprijed ukoliko nemamo potporu kroz proračun, ukoliko nemamo poticaja kroz proračun, koje bi omogućile da se, na kraju krajeva, taj gospodarski pad što prije iznivelira i da krenemo naprijed.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
14. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta ne potiče istraživanje, razvoj i inovacije samo sa ove aktivnosti, dakle mjere za poticanje istraživanja, razvoja i inovacija. Najveći dio izdvajanja nalazi se iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija '14.-'20. gdje se potiču inovacije novoosnovanih mikro malih i srednjih poduzetnika, komercionalizacija i inovacija i inovacijski vaučer i aktivnosti istraživanja razvoja i povezivanja u globalne lance vrijednosti. U tom smislu naravno da će se to i dalje nastaviti, a od ove godine poduzeća mogu podnositi i prijave za svoje istraživačko razvojne projekte na temelju Zakona o državnoj potpori za istraživačko razvojne projekte. Riječ je o poreznim olakšicama, u biti u smanjenju porezne osnovice, što je također poticanje ulaganja u istraživanje inovacija.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Jasno je svima da je nažalost Vlada RH odabrala da se protiv krize i protiv pada gospodarskog bori na način da uzima sredstva tvrtkama u RH. Sredstva koja su trebala imati pomoć od strane, od strane Vlade, pardon, firme koje su trebale imat pomoć od strane Vlade RH, tu pomoć gube. Pogledajte, mi kao država na razini godine za mjere poticanja istraživanja i razvoja inovacija u tvrtkama u RH imamo izdvojeno 5,65 milijuna kuna. Imali smo prije u prvom proračunu koji je usvojen prošle godine 2019. u prosincu, imali smo značajnija sredstva višestruko veća. Ministar Marić je u ovoj krizi povukao sve, ali je napravio krivo. Ne možete očekivati da će se gospodarstvo razvijati ukoliko se ne ulaže u inovacije i razvoj. Ne možete očekivati da će RH i hrvatsko gospodarstvo krenuti naprijed ukoliko se ne daje poduzetnicima da krenu naprijed, ne možete uzeti novce, pa to je potpuno pogrešan pristup i ja ovdje, čak simbolički, to nije neki veliki iznos sa 5 na 15 milijuna kuna, pokušavam poslati poruku da smo iza gospodarstvenika i nadam se da će Vlada odustati od takve politike. Ukoliko Vlada ne odustane, tražim od svih zastupnika u HS da kada dođemo u ponedjeljak ovdje glasati o amandmanima, da prihvate, da prihvate ovaj amandman kako bi gospodarstvo što prije doživjelo svoj oporavak, znači tražim o tome glasovanje i ja vas molim ako mogu dobiti čašu vode.
Ovaj, dobit će onda svi zastupnici jer nema razloga zašto bi vi dobili samo. Ovaj, 15. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća.
Samo nemojte slijedeći put omlet tražit, molim vas. Nemojte slijedeći put omlet tražit, molim vas ili ovako nešto.
Dakle, sredstva koja se nalaze na ovoj aktivnosti pod nazivom provođenje aktivnosti za održivi rast industrije koriste se za podmirenje međunarodnih članarina. Dakle, međunarodnih članarina na temelju potpisanih ugovora odnosno sporazuma te su u tom smislu i dostatna za podmirenje tih obveza koje se odnose na te međunarodne članarine.
Poštovani zatupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Nisam ja tražio nikakav poseban status nego sam tražio samo da popijem gutljaj s obzirom da već govorim 30, 40 minuta, a govorit ću vjerojatno još naredna 4 sata, tako sam vas to htio zamoliti. U ovom amandmanu ja predlažem slično kao i u prethodnim amandmanima da se jedan od projekata, a ovdje se radi o provođenju aktivnosti za održivi rad industrije da izdvoje značajnija sredstva u 2020.godini. Znači koncept koji je ministar Marić očito prihvatio i predložio je koncept da se sve iz proračuna makne što nije po njemu nužno odnosno što ne treba za održavanje hladnog pogona. Pa vas ja onda pitam tko će proizvoditi dodanu vrijednost, tko će omogućiti da zapošljavamo hrvatske građane koji će u ovom trenutku ostajati i koji ostaju bez posla? Znači u ovom je trenutku već samo za vrijeme ova dva mjeseca nekoliko desetaka tisuća naših sugrađana ostalo bez posla i zato HDZ bježi na izbore, zato HDZ želi u 7.mjesecu na izbore jer znaju da će nažalost, mi se tome ne veselimo, ali upozoravamo na to i zato predlažemo ove amandmane kako bi hrvatske tvrtke mogle raditi i održati se na površini. Znamo da će situacija u 9.i 10.mjesecu biti još gora i nejasno mi je jer očito je ministar Marić prihvatio logiku koji je radio u Agrokoru, znači da se zadužuje samo za hladni pogon odnosno za potrošnju i na kraju to dovode do kolapsa cijelog sustava. Ja vas molim, gospodo zastupnici i zastupnice da podržite ovaj amandman i da pokušamo napraviti ono šta je ispravno, a to je da snažnije podupremo hrvatsko gospodarstvo i zbog također tražim glasovanje o ovom amandmanu. To je nešto šta ja mislim da bi trebali napraviti jer u suprotnom čeka nas dugogodišnja recesija čeka nas veliki pad. I sa te strane evo gospodine potpredsjedniče tražim glasovanje o ovom amandmanu.
16. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Subvencije kamata za poduzetničke kredite za 2020.godinu iznose 13 milijuna kuna te nema potrebe za povećanjem iz razloga što nije bilo novih zahtjeva za subvenciju kamata prema županijama s obzirom na završetak programa koji se zvao „Program poboljšanog kreditiranja poduzetništva i obrta“ ili „Kreditom do uspjeha 2014.“, a koji je završio 31.prosinca 2018.godine.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ukoliko je istina ovo šta govori državni tajnik onda je nejasno zbog čega je Vlada uopće planirala veći iznos na početku godine za ovu svrhu. Ne bi bilo nikakve potrebe za većim planiranjem ukoliko je ovo šta govori državni tajnik istina. Ja mislim da je posljedica ovog što se dešava upravo suprotno, da od prije krize i od prošle godine naravno su programi potpuno ukinuti, to je jedan vrlo kvalitetan program koji omogućuje mnogim malim i srednjim poduzetnicima po županijama u RH i obrtnicima da pokrenu svoje poslove. I naravno poruka koja im se ovdje šalje poduzetnicima i obrtnicima je upravo ona za koju tvrdim da je kriva, a to je nemojte ulagati, nemojte investirati, ukoliko i sada imate situacije da ste neke investicije započeli sa njima zastanite. Znači umjesto da sada pokušamo dati jeftinije kredite, da pokušamo ljudima možda dati i moratorij na godinu dana kako bi dočekali novu sezonu ako se radi o turizmu, mi smanjujemo sredstva za subvencije. To nije dobro. Ova Vlada je trebala sjesti sa bankama, ova Vlada je trebala donijeti zakon, trebala je podržati zakon SDP-a koji je govorio o jednoj godini moratorija na kredite i za građane i za tvrtke. Zamislite kako se sada osjećaju ljudi u RH koji su za svoje poduzetničke pothvate, primjerice u turizmu uzeli 100, 200.000 eura kredit i nema turističke sezone, odakle će oni to plaćati, da li neko razmišlja u Vladi o tome? Vidim da ne s obzirom da se smanjuju subvencije za kamate i s obzirom da se smanjuju subvencije koje bi poduzetnici trebali ostvariti i tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
17. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi plan proračuna Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2020.godinu na poziciji aktivnosti Jamstva za malo gospodarstvo, odnosi se na rezervacije za nastale gubitke, a ne na jamstveni potencijal. Sredstva za obavljanje navedene aktivnosti već su osigurana predloženim planom.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče molim vas da me ispravite ukoliko sam u krivu, izgleda da je Kazimir Bačić i Bruno Kovačević da su jači od države, znači da oni određuju u Hrvatskoj kako treba poštivati zakone i ugovore. Zanima me zbog čega još uvijek nema prijenosa na HRT-u, ja vas pozivam da prekinete sjednicu dok oni to ne naprave. Da, može vam biti smiješno gospodine Bukarica, je to je obaveza, pogledajte šta piše u ugovoru između HRT-a i HS-a i obaveza da se informiraju hrvatski građani s obzirom na novac koji dobija HRT od plaćene radiotelevizijske pristojbe. Tako da još jednom vas želim o tome obavijestiti. A ovdje govorim o jamstvima koji će sigurno u ovoj godini biti povećana s obzirom na krizu koja se dogodila i s obzirom na jamstva koja su izdana proteklih godina. Normalno je da moramo povećati jamstva, ukoliko Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i inovacije HAMAG-BICRO očekuje određene zahtjeve od svojih korisnika. Jel ukoliko su neki došli u problem zbog covida ili zbog toga što će biti recesija ove godine od 10% neki očekuju, nije mi jasno kako kolegice i kolege, vi očekujete da će ta stavka ostati ista? Ja očekujem da će biti veća, da su već zahtjevi neki aktivirani, da će ljudi nažalost doći u probleme. Tome se niko ne raduje, ali moramo biti spremni na to da bi ljudi na neki način ta jamstva mogli ostvariti. I sa te strane kolegice i kolege, potpredsjedniče ja želi vas obavijestiti da ću i o ovom amandmanu u ponedjeljak tražiti glasovanje i potporu zastupnika i zastupnica u HS-u. Hvala vam lijepo.
Naravno, međutim moram vam odgovoriti jer inzistirate na obvezi. Postoji ugovor naravno, ali u tom ugovoru jasno stoji da ima HRT programsku i uredničku samostalnost, dakle oni ne mogu odnosno ne može im nitko dirigirati sa time koje će dijelove i kakve dijelove će prenositi. A kada u onom dijelu gdje je precizirano šta se zapravo želi postići i šta se prenosi u sjednicama HS-a onda je također precizirano da oni imaju pravo druge sadržaje isto tako prenositi. Prema tome, mi ne možemo narediti njima da oni nešto prenose ili ne prenose. To je slijedom ugovora, prema tome očito bi bilo dobro da prenose, ali oni većinom to stvarno i čine, a u nekim trenucima valjda ubace neke sadržaje, upravo slijedom toga ugovora. Idemo na 18. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi plan proračuna za aktivnosti potpora za istraživačko-razvojne projekte odnosi se na pokrivanje troškova vanjskih stručnjaka u vrednovanju prijava projekata u sklopu Zakona o državnoj potpori za istraživačko-razvojne projekte. Dakle, sredstva planirana na navedenoj aktivnosti ne utječu na broj zaprimljenih projektnih prijava poduzetnika niti na iznos državne potpore koje poduzetnici mogu dobiti.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da ste konstatirali da bi prijenos o proračunu trebao biti, bez obzira što oni imaju mogućnost prenositi i nešto drugo. To je bitno da hrvatski građani znaju, da je ugovorom HRT prihvatila obvezu prijenosa posebno proračunske tematike.
Ne, ne, to ne stoji, to nije istina. To nije istina što vi govorite, kategorički demantiram. Ne, ja sam rekao svoje mišljenje da bi bilo dobro da to prenose, ali ja ne mogu to narediti. A u ugovoru apsolutno ne stoji da oni moraju prenositi [[Upadica Maras: A što moraju prenositi?]] Oni moraju prenositi sjednice Sabora s time da mogu ubacivati i druge sadržaje i to im omogućuje ugovor.
Piše posebno koji, ja sam to tako vidio prije je tako pisalo.
Krivo ste vidjeli. Pogledajte ugovor.
Ja samo znam što je praksa, do sada uvijek je prijenos o proračunu bio praćen u trenutku.
Ovo nije o proračunu prijenos ovo je izjašnjavanje o amandmanima.
Prijedlog proračuna.
Prijedlog proračuna, ali prijedlog proračuna je prenošen kompletno i sva diskusija, sve primjedbe i sve skupa.
Aaa, evo vidite gospodine potpredsjedniče sada smo došli do toga da ipak prenose raspravu o proračunu i da im je to obveza jel tako?
Ne, ne piše to jel vam trebam pet puta isto reći, to ne piše u ugovoru. Idemo ako hoćete amandman odraditi.
Dobro, ok, znači HRT je prekinula praksu baš sada na zadnji dan zasjedanja HS-a da prenosi raspravu o proračunu i ne želi čuti, ne želi da hrvatski građani čuju što zastupnici zamjeraju hrvatskoj Vladi vezano uz državni proračun. Jedna od tih zamjerki je i umanjenje u 18.amandmanu da se poveća odnosno pardon potpora za istraživačko-razvojne projekte, to je nešto šta hrvatski građani po mišljenju HRT-a ne bi smjeli čuti. Hvala lijepo.
19. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje na poziciji HS-a vezano za rashode za usluge iz razloga jer su ta sredstva predviđena za podmirenje poznatih obveza kao i za planiranu obnovu dijela zgrade HS-a koja je oštećena uslijed posljedica potresa.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovdje se radi o nečemu šta je bila vrlo česta tema tijekom ovog mandata, a to je ne podrška od strane Vlade RH Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa. Znači mi smo bili svjedoci izbjegavanja predsjednika Vlade i HDZ-a da daju podatke o svom posjetu Finskoj. Mi smo bili svjedoci ignoriranja povjerenstva od mnogih institucija koje su u okviru Vlade pa i ministarstava, mi smo bili svjedoci da je 14 ministara i ministrica otišlo iz Vlade RH upravo zbog rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. I smatramo da bi tom povjerenstvu trebalo dati više sredstava, da bi tom povjerenstvu trebalo dati više podrške i da bi tom povjerenstvu konačno trebalo odati priznanje što se ta granica neprihvatljivosti određenih stvari u RH podigla. Znači sa te strane kolegice i kolege, ne bi otišao Tolušić iz Vlade RH, ne bi otišao KUščević iz Vlade RH, znači to su sve ministri koji su otišli zbog rada Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa jer su im oni našli nesklad u imovine, uz novinare naravno, jer su im našli mnoge stvari koje nisu mogli objasniti. I zato tražim da se na taj način da veća podrška povjerenstvu, pogotovo u informatizaciji kako bi hrvatski građani digitalno mogli pratiti kakvo je kretanje u imovini dužnosnika i na taj način što prije reagirati. Zamislite sada imamo situaciju da digitalno ljudi vide da Bandić ima umjetnička [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] djela od 30, 40.000 kuna doma kako bi umjetnička [[Upadica Reiner: Kolega Maras opet ste premašli vrijeme, pa dajte konačno se disciplinirajte.]] ok, tražim glasovanje o tome.
Postoji zato Poslovnik, postoji neki red pa nismo baš u džungli jel. 20. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vezano za književno izdavaštvo Ministarstvo kulture raspisuje javni poziv za financiranje programa o kulturi sukladno Zakonu o financiranju javnih potreba u kulturi, a … programe razmatra i vrednuje vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Dakle, u tom smislu sredstva za financiranje književnog izdavaštva osigurana su u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2020.-2022.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Sada će biti još nekoliko amandmana vezanih uz kulturu koja je nažalost u Hrvatskoj tijekom ove krize najviše stradala, a ja ću se usuditi reći, najviše je stradala u hrvatskoj metropoli u glavnom gradu Gradu Zagrebu gdje se godilo nešto što se nigdje nije dogodilo, a to je da odlukom Gradskog poglavarstva odnosno gradonačelnika obustavljeni su svi programi u kulturi, svi. Znači u ovom trenutku se u zagrebačkoj kulturi ne samo da ništa ne dešava jer ok, ne mogu još ni raditi muzeji i kazališta itd., nego se ništa neće dešavati i kada se steknu uvjeti da se oni otvore, zbog toga šta je zagrebački gradonačelnik uz potporu HDZ-a odlučio obustaviti sve programe. I ja predlažem jednim od amandmana da se konačno u Hrvatskoj počne govoriti o tom problemu, da se stane iza slobodnih umjetnika, da se stane iza slobodnih izdavača odnosno izdavača i pisaca i onih koji doprinose svojim radom da Hrvatska bude bolje mjesto, a to su djelatnici u kulturi i sa te strane predlažem da se ovim amandmanom poveća potpora književnom izdavaštvu sa 34 na 44 milijuna kuna. Naravno ne bi škodilo malo više i transparentnosti ministrici i njenom timu u podjeli tih sredstava jer to obično završava i dalje po principu tko je s kim bolji, umjesto tko radi kvalitetnije programe i uvozi kvalitetnije naslove i zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala vam lijepo.
21. amandman zastupnice Leaković. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je slično u smislu da Ministarstvo kulture raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi u skladu sa zakonom. A što se tiče ovdje predloženog povećanja vezeno za financiranje Zaklade „Kultura nova“ osigurana su sredstva u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa Uredbom o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda od igara za sreću za 2020.godinu.
Poštovana zastupnica Leaković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Naravno da nisam zadovoljna objašnjenjem koje je Ministarstvo kulture ovdje vama dostavilo da ga prezentirate u HS-u. Dakle ono što sam tražila je samo povratak na staro odnosno povratak na razinu financiranja koju je Zaklada „Kultura nova“ imala u prijedlogu državnoga proračuna za 2020.godinu. Riječ je o tome da je u rebalansu državnoga proračuna Ministarstvo kulture značajno oštećeno proračun Ministarstva kulture sada je manji za nekih 8%. A konkretno kada se radi o Zakladi „Kultura nova“ koja je jedan komplementaran izvor financiranja za suvremene umjetničke prakse organizacije civilnoga društva ono je u ovom rebalansu izgubilo gotovo milijun kuna. Smatram da budući da kao što znamo umjetnost radnici u kulturi, umjetnice i umjetnici nisu mogli u ovim proteklim mjesecima zbog zdravstvene krize u velikom dijelu izvršavati ono što su namjerili odnosno nisu mogli na neki način doći do svoje publike, smatram da zbog toga što im je bilo zbog zdravstvenih razloga onemogućeno djelovati na način na koji je to uobičajen, osobito u izvedbenim umjetnostima ne bi trebali biti kažnjeni, a čini mi se da ovakvim potezima Vlada RH i resorno ministarstvo ne samo da ne pomaže tome da se ova kriza u kulturi prebrodi nego na neki način kažnjava umjetnice i umjetnike i sve one kojima je do kulture stalo i ja ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
22. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što je to naznačeno uz prethodni amandman kao i amandman prije toga amandman broj 20.uvaženog zastupnika gospodina Marasa.
Poštovana zastupnica Leaković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ponovno nisam zadovoljna naravno objašnjenjem koje vam je dostavljeno iz Ministarstva kulture. Naime, u ovom amandmanu tražila sam povećanje sredstava za sudjelovanje u kulturi i razvoj publike i to na sredstva koja su inače bila planirana u prijedlogu državnoga proračuna za 2020.godinu. Opet je riječ o tome da se sa sadašnjih 3 milijuna i 900 tisuća kuna ova sredstva povećaju na 4 milijuna kuna koliko je prethodno bilo planirano. Nekome se može činiti da je riječ o sredstvima koja nisu značajna, međutim kada znamo da se upravo sudjelovanje u kulturi i razvoj publike odnose na socijalno uključivanje onih koji inače nemaju pristup kulturnim sadržajima, ne samo u smislu publike nego i u smislu sudjelovanja, u smislu dokidanja svih mogućih oblika diskriminacije ili predrasuda u ovome društvu, onda mislim da je itekako važno da Vlada RH i u prijedlogu rebalansa ovoga proračuna, a i u budućnosti vodi računa o tome da kulturni sadržaji budu geografski, budu socijalno, budu ekonomski dostupni pogotovo onima koji nisu socijalno i ekonomski moćni. I ponovno mi je žao što se upravo na ovim programima i na ovim projektima u kojima sudjeluju i organizacije civilnoga društva i umjetničke organizacije, umjetnice i umjetnici štedi. Naravno da tražiti glasanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem.
23. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, zbog raširenosti bolesti covid-19 došlo je do smanjenog opsega u realizaciji programa Rijeka 2020. Europska prijestolnica kulture te stoga dodana sredstva nisu potrebna. S druge stane aktivnosti na poziciji duhovna skrb planirana sredstva za duhovnu skrb djelatnika ministarstva i oružanih snaga je u skladu sa Ugovorom između Svete Stolice i RH.
Poštovana zastupnica Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ponovno izražavam nezadovoljstvo odgovorom Ministarstva kulture koji vam je ovdje prezentiran da mi ga pročitate ili da me o njemu obavijestite. Dakle, budući da se u Hrvatskoj planiraju redovni parlamentarni izbori negdje u srpnju ove godine i budući da su stvorene epidemiološke pretpostavke povoljna epidemiološka situacija, pretpostavljam da će se na isti način početi ponovno u većoj mjeri ili u punom opsegu provoditi i programi koji su vezani za nešto je ne samo za grad Rijeku, Primorsko-goransku županiju nego i cijelu RH trebao biti središnji kulturni događaj ove godine, a onda naravno i stvoriti pretpostavke za razvoj kulture i umjetnosti u sljedećim godinama i zapravo jednu cijelu generaciju umjetnica i umjetnika, a i nas koji pratimo kulturu i sudjelujemo u kulturi kao publika na neki način oplemeniti. Ovdje govorimo o tome da su se sredstva za provođenje programa Europske prijestolnice kulture Rijeka 2020 s pozicija Ministarstva kulture, što je njihova obaveza, smanjila s 15 milijuna kuna na 10 milijuna kuna, s čime se ja naravno ne slažem i smatram da budući da idemo u smjeru povoljne epidemiološke situacije i dobrog nošenja sa virusom treba itekako podupirati. Dakle, govorit o tome da Hrvatska ima obavezu prema ugovoru sa Svetom Stolicom, da na duhovnu skrb u Ministarstvu obrane potroši i prema ovom rebalansu 9 milijuna i 270 tisuća kuna. Ja bih radije da se malo smanji taj iznos odnosno ne malo nego za 5 milijuna kuna, to će sasvim sigurno biti dovoljno i da se malo više skrbimo o našim duhovnim i kulturnim potrebama u okviru Europske prijestolnice kulture Rijeka 2020. Tražim glasanje o amandmanu.
24. amandman zastupnice Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva u okviru programa potpore vjerskim zajednicama namijenjeni su za podmirenje ugovornih obveza dakle temeljem Zakona o potvrđivanju Ugovora između Svete Stolice i RH kao međunarodnog ugovora stoga se ova pozicija ne može umanjiti.
Poštovana zastupnica Leaković.
U amandmanu kojim sam tražila da se sredstva koja su inače bila predviđena u državnom proračunu za ovu godinu odnose se na Operativni program Učinkoviti ljudski potencijali, a zapravo se odnose na sve programe i projekte koje Ministarstvo kulture odnosno RH provodi i putem organizacija civilnoga društva, programa „Medija zajednice“ i na svaki način pokušava kulturu, umjetnost, umjetnička djela i kulturno stvaralaštvo učiniti dostupnima što većem krugu ljudi, osobito onima koji su ekonomski i socijalno diskriminirani ili kojima kulturni sadržaj na lokalnoj i na državnoj razini nisu toliko pristupačni. Opet ponavljam, izuzetno je loša poruka hrvatske Vlade i Ministarstva kulture da na ovaj način smanjuju sredstva upravo kada je riječ o socijalnom uključivanju, upravo kada je riječ o razvoju mogućnosti sudjelovanja onih koji inače kulturi i umjetnosti nemaju pristup zato što nemaju financijskih mogućnosti. Naravno da sam zatražila smanjenje sredstva koja su u državnome proračunu predviđena za financiranje vjerskih zajednica jer smatram da su vjerske zajednice, pogotovo Katolička crkva u Hrvatskoj u ovoj krizi prošle neokrznute, možda jedine od svih. Dakle, tražim glasanje o ovom amandmanu i nadam se da će sljedeća Vlada imati mnogo više sluha za kulturne potrebe svojih građanki i građana. Zahvaljujem.
25. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Vezano uz program Poduzetništvo u kulturi i kreativnim industrijama, obrazloženje neprihvaćanja amandmana je istovjetno kao na amandman redni broj 20 uvaženog zastupnika.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovo je jedna od gospodarskih grana iako je u glavni Ministarstva kulture koja se proteklih godina dosta razvijala, a koja je posebno izražena odnosno sada u poziciji da se još više razvije u odnosu na prije zato što te kreativne industrije uključuju primjerice izrade online igrica odnosno mobilnih aplikacija itd. Bilo bi logično da s obzirom da je situacija takva da je pogodno vrijeme da se takve tvrtke razvijaju da im damo podršku i da im omogućimo da krenu u određene aktivnosti. Upravo suprotno Vlada RH je napravila to da je smanjila sredstva koja su bila planirana u tom programu u proteklom razdoblju znači u proračunu za 2020.godinu i umjesto da pokuša prepoznati trenutak odnosno mogućnost da se u tom segmentu napravi iskorak ona radi upravo suprotno. I zato tražim da pokušamo ovdje u HS-u naći načina kako bi prepoznali da možemo određene stvari napraviti, iako je proračun u relativno teškoj situaciji da se gospodarstvo pokrene i da na kraju imamo mogućnost što prije i što bržeg izlaska iz recesije. Tvrtke koje se bave kreativnim poduzetništvom odnosno tzv. kreativne industrije u Hrvatskoj se razvijaju i u ovim teškim vremenima ima ih jako puno koje su i međunarodno uspješne i sa te strane sigurno postoji prostora da se ti poticaji još kvalitetnije iskoriste i zbog toga o tome tražim glasovanje. Hvala vam lijepo.
26. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture ulaže znatna sredstva u obnovu spomenika kulture u RH koja se financiranju u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi na temelju kojega se raspisuje javni poziv za financiranje programa. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Ono što vam mogu reći i što mislim da bi na neki način trebalo napraviti je da ulažemo u spomenike koje imamo u RH, pogotovo u spomenike koji su napravili RH pobjedničkom savezničkom snagom nakon II. Svjetskog rata. Znači zbog jakog antifašističkog pokreta u RH čiji je sudionik bio jedan od vaših prethodnika na mjestu predsjednika HS-a veliki pjesnik sa otoka Brača gospodin Nazor, mislim da je nevjerojatno da Hrvatska zanemaruje taj segment i da moramo gledati kako stotine i stotine i tisuća spomenika, značajnih spomenika nažalost nemaju nikakvu podršku od Ministarstva kulture u obliku zaštite spomenika antifašističke borbe u RH. Znači tih 5 milijuna kuna možda ne bi riješilo problem, ali bi omogućilo da mnogi od tih spomenika izgledaju puno kvalitetnije nego što to izgledaju danas jer to nije nešto šta Hrvatsku ne bi trebalo ponositi. Znači upravo ti spomenici su nešto na šta bi Hrvatska trebala biti ponosna i šta bi mnogi od turista dolazeći u RH vrlo rado posjetili i pogledati. Znači sramota za RH je upravo suprotno da se o tom spomenicima ne brine i zbog toga ja predlažem da se tih 5 milijuna kuna izdvoji u ovoj godini, da se krene sa time i da sljedećih godina nastavimo u takvom smjeru. Zbog toga što Vlada to ne prihvaća ja tražim od vas gospodine potpredsjedniče da se o ovom amandmanu u ponedjeljak na izjašnjavanju glasa. Hvala lijepo.
Naravno. 27. amandman Kluba zastupnika SDP-a nije sukladan sa Poslovnikom i Zakonom o proračunu pa ćemo prijeći na 28.amandman zastupnika Marasa. Izvolite kolega Maras što?
Mi smo dobili informaciju da je sve u redu o ovom amandmanu, od potpredsjednika Hajadaš Dončića. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ga, ovdje je.
Dobro ajde, nastavimo sjednicu. Ja sam rekao zašto o njemu nećemo raspravljati.
Onda ne bi trebao biti ni ovdje.
28. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da proračun Ministarstva mora, prometa i infrastrukture nije izvor financiranja nerazvrstanih cesta nego je isti u nadležnosti jedinica lokalne samouprave temeljem čl. 98.i 101. Zakona o cestama trenutno ne postoji mogućnost ispunjenja navedenog zahtjeva. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti, obzirom na izvršena sredstva do sada je izvršeno 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 milijuna kuna.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ovim amandmanom prelazimo na područje koje je meni posebno bitno, a to je Grad Zagreb i situacija koju imamo u Gradu Zagrebu. Svi ostali amandmani odnosno velika većina njih se odnosi upravo na Grad Zagreb i ovdje govorimo o tome da je u Gradu Zagrebu bez obzira na budžet od 10 milijardi kuna, bez obzira na budžet Holdinga koji iznosi još približno toliko vezano uz javna poduzeća, vezano uz to šta i kako se bave, bez obzira na veliki broj korisnika u Gradu Zagrebu koji svakodnevno koriste usluge Zagrebačkog holdinga, cestovna infrastruktura ne zadovoljava odnosno nije dobra. I moram priznati da ovaj amandman ovako malo izgleda i neobično s obzirom da Grad Zagreb bi te stvari morao rješavati sam, s obzirom da građani Grada Zagreba plaćaju najviši prirez u RH i svake godine se izdvaja više od 500 milijuna kuna dodatno još na poreze sve koje plaćamo iz plaća Zagrepčanki i Zagrepčana kako bi ta infrastruktura na kraju bila kvalitetna. Nažalost ona nije. Ovdje je jedan od projekata koji stoji već godinama de facto u ladici koji se ne vadi i koji grad veličine Zagreba bi trebao riješiti samo da se niko ni ne okrene odnosno da se to jednostavno tehnički dogovori i riješi. Ali s obzirom da to nije tako, ja predlažem Vladi RH pošto je to njezin partner i jedan od najbližih koalicijskih partnera da predvidi ovaj iznos u proračunu i da se na taj način Zagrebu omogući i tražim o tome glasovanje u ponedjeljak kada bude izjašnjavanje. Hvala vam lijepa.
29. amandman zastupnika Marasa.
Kao i prethodni amandman ovaj se također ne prihvaća iz istih razloga, dakle trenutno ne postoji zakonska mogućnost smanjenja navedenog zahtjeva s obzirom da nije u nadležnosti Ministarstva mora nego u nadležnosti jedinica lokalne samouprave jer je predmet njihovog odlučivanja. Isto tako amandman nije moguće provesti iz tehničkih razloga koje sam maloprije opisao.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovaj amandman dotiče jednu od ja bi rekao najvažnijih i najgorućijih tema u Gradu Zagrebu, a to je sanacija mostova koji su u vrlo lošem stanju to možemo posvjedočiti svaki dan, da li kada se nažalost desi da zbog dotrajalosti cijevi imamo prestanak dotoka tople vode u Novi Zagreb ili kada vizualno, ljudi koji prelaze, a prelazi ih puno koristeći savski nasip za rekreaciju, mogu posvjedočiti i vidjeti koliko su ti mostovi dotrajali. S obzirom da se u njih nije godinama ništa ulagalo, s obzirom da je čak i koalicijski partner g. Bandića u Vladi RH, HNS na to upozoravao, a i dalje se ništa ne čini, mislimo da bi trebalo na taj način poduprijeti proračunsku stavku jer se ovdje radi o mostovima koje koriste svakodnevno stotine tisuća hrvatskih građana. Znači da li putovali iz, s jedne strane Save na drugu stranu Save, da li putovali iz jedne županije u drugu, primjerice, netko iz Siska ili netko iz Velike Gorice tko ide u grad Zagreb, znači stotine tisuća naših sugrađana i naših građana RH, više županija koriste te mostove koji su dotrajali i ja bih rekao, djelomično ugrožavaju sigurnost i sigurnost onih koji ih koriste. Pošto grad Zagreb je financijski devastiran dugogodišnjim cijeđenjem, odnosno isisavanjem novca na kojekakve projekte iz gradskog proračuna i neulaganjem grada Zagreba u te mostove, predlažem da se to napravi kroz državni proračun jer mislim da građani grada Zagreba i oni koji koriste te mostove to zaslužuje i zbog toga tražim da se o tim amandmanima u ponedjeljak izjasnimo, odnosno da pokušamo napraviti sve kako bi se naši sugrađani osjećali sigurnije [[Upadica: Tražite glasovanje?]] hvala lijepo. Tražim.
30. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to rečeno za prethodna dva amandmana.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o još jednoj infrastrukturnoj stvari odnosno cesti u gradu Zagrebu koji mnogi od naših građana vide svake godine. Znači imamo Branimirovu koja je napravljena u jednoj svojoj dužini i negdje na podruju četvrti gornje, odnosno, Gornje Dubrave, da, bi trebalo nastaviti dalje prema Sesvetama i završiti tu cestu i ona se nikako ne završava godinama zbog toga što grad Zagreb nažalost ne izdvaja dovoljno novaca, a nije u stanju niti povući novce iz EU fondova koji postoje za te projekte. Znači problem je u gradu Zagrebu znači što očito gradonačelnik Bandić nema dovoljno sredstava da bi završio određene projekte koji bi trebali biti poduprijeti i koje bi trebalo završiti kako bi građani mogli imati kvalitetnije usluge, u ovom slučaju prometa, a s druge strane, nema dovoljno kvalitete da se, i sposobnosti, da se ti projekti realiziraju sredstvima iz EU. Zbog toga ja predlažem da se taj novac planira u državnom proračunu kako bi to konačno završili odnosno kako bi građani grada Zagreba i gosti, oni koji koriste cestovnu infrastrukturu konačno mogli imati kvalitetniji promet odnosno prijevoz iz jednog dijela Zagreba u drugi, primjerice iz Sesveta do centra grada. To, tim pravcima se na dnevnoj bazi kreće također, više od stotinu tisuća ljudi i ja predlažem da to, to je jedna od prometnijih cesta u RH, ja predlažem da se to stavi u proračun odnosno da se o ovom amandmanu prilikom izjašnjavanja o amandmanima u ponedjeljak i zastupnici u HS-u izjasne. Hvala vam lijepo.
31. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Trenutno je u izradi druga faza master plana prometnog sustava grada Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije u kojem se razmatraju opcije predmetnih rješenja. HŽ infrastruktura je u postupku nabave za studiju čvora Zagreb koji će razmatrati moguća rješenja denivelacije pruge ... [[Govornik se ne razumije.]] smjernice iz master plana, dodatno nije moguće tehnički provesti obzirom da aktivnost opremanja materijalno-tehničkim sredstvima je do sada izvršena sa 500, 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9, prema tome nema niti dostatnih sredstava.
Zastupnik Maras.
Na početku, ja bih zamolio da napravimo nakon ovog amandmana malu stanku jer bi trebao nešto hitno obaviti, možda 5 minuta, mislim da ne bi trebao biti problem s obzirom da RH nije u stanju napraviti obrazovni sustav da mi djeca budu u školi, ona su kod mene u uredu, ja bih ih samo dao supruzi, ako mi dopuštate koja je došla ispred HS-a nakon što završim ovaj amandman, evo, to je moja molba prema vama. Tako da mi se djeca ne šeću sama kroz zgradu, a sad ću objasniti 31. amandman. Radi se o denivelaciji pruge kroz grad Zagreb i radi se o tome da nažalost, mi smo svjesni u gradu Zagrebu koliko imamo problema zbog toga što pruga jednim dijelom, pogotovo istočnim dijelom Zagreba prolazi kroz Gornju i Donju Dubravu, znači graniči pruga sa te dvije četvrti i tamo je nažalost dosta često promet prekinut. Znači u Trnavi, to je jedan od najvećih problema, bilo je čak i ja bih rekao, prosvjeda građana i kada imate situaciju gdje vam se tijekom jednog dana po 20, 30, 40 puta prekine promet i ljudi moraju čekati da bi prešli s jedne na drugu stranu ceste, to zbilja nije kvalitetno rješenje i to bi država mogla napraviti denivelacijom pruge i tog prijelaza, kao što je napravila u nekim drugim dijelovima grada. A s druge strane, kada bi denivelirali prugu sa Glavnog kolodvora u centru grada pa do zapadnog dijela grada, otvorili bi se veliki prostori koji nažalost sada ne koristimo zato što ih zauzima pruga. Za početak tog projekta planiram 100 milijuna kuna, s obzirom da, još jednom kažem, gradonačelnik Bandić, odnosno gradska uprava to nije u stanju i ja predlažem da se o tom amandmanu u ponedjeljak glasa. Hvala vam lijepo.
Iako nije sukladno Poslovniku, ali imaju razumijevanja za to da su vam djeca u uredu ovaj dat ću stanku od 5 minuta, a ionako ste sa svojim amandmanima već satrli Hrvatsku vojsku, kad ih zbrojite više ona nema nikakvih sredstava uopće ovaj, ovaj pa onda se možemo vidjeti …
Ima, ima.
A ne možemo preskakati ovaj amandmane, evo …
Dobro, ja sam brzo, za 5 minuta sam ja nazad.
… vi, 5 minuta stanka pa da možete djecu pokupiti. U 16 i 5 jel, se vidimo onda. [[STANKA U 16,00 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,05 SATI]] Dobro onda nastavljamo dalje, sa 32. amandmanom zastupnika Marasa.
… [[Govornik nije uključen.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Činjenica da je Grad Zagreb očito grad drugog reda u RH, to smo posvjedočili i nakon potresa, 58 dana od katastrofalnog potresa u Gradu Zagrebu nema pomoći za Grad Zagreb. Država se uključila sa minimalnom, sa minimalnim iznosima, a o obnovi Grada Zagreba se uopće više ni ne govori. Nakon šta je bilo obećano javno savjetovanje o Zakonu o obnovi Grada Zagreba ništa se nije dogodilo. Sa te strane svjestan sam da ukoliko to nije bilo moguće odnosno da ukoliko Vlada RH nije to napravila da neće prihvatiti i da nije prihvatila ni ovaj amandman. S obzirom da se radi o jednom od najvećih prometnih problema u istočnom dijelu grada, radi se o izgradnji nadvožnjaka Trnava gdje još jednom ću spomenuti 100-tine tisuća naših sugrađana svaki dan prolazi i 10-ci tisuća naših sugrađana stoji i nepotrebno gubi sate i sate čekajući da se rampa digne odnosno da mogu proći sa jedne strane ulice na drugu, nevjerojatno mi je da taj problem već nije riješen do sada. Znači tim problemom je sigurno direktno pogođeno više 10-taka tisuća naših sugrađana u Gradu Zagrebu koji izgube vjerojatno svaki dan nekoliko sati čekajući u koloni. Taj iznos, ta mogućnost da se to riješi jer je radi se o vlasništvu Hrvatskih željeznica bi vjerujte mi toliko podigla kvalitetu njihovog života da mnoge od tih stvari koje sada im se čine nevjerojatnim, a to da krenu primjerice par 100-tina metara dalje s autom, a da moraju planirati da će to trajati sat vremena bi im sada bila moguća. Tako da tražim da se o ovom amandmanu i glasa …/Upadica:
33. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao za prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Svi koji koriste zagrebačke mostove mogu posvjedočiti koliko su Zagrebu potrebna još nekoliko, koliko je Zagrebu potrebno još nekoliko mostova. Jedan od tih mostova je trnjanski most koji bi išao između dva mosta znači nadovezao bi se, znači nadovezao bi se malo, malo istočnije od Nacionalne sveučilišne biblioteke, znači sa te strane bi dobili još jedan pravac koji bi možda direktno bio vezan prema Sloboštini, Dugavama i nakon toga prema Buzinu i Velikoj Gorici. Taj most bi dodatno rasteretio određene pravce koji su u ovom trenutku u kritičnim dijelovima dana dosta opterećeni i ja mislim da bi to trebao biti jedan od prioriteta i državnih, pogotovo kada govorimo o Gradu Zagrebu. Zagreb je rekao sam, nažalost grad koji je postao očito Vladi RH nebitan. Prvenstveno zato šta podržava Vlada RH kriminalnu zagrebačku vlast koja ima toliko afera da je to već nevjerojatno opće i pratiti i gledati. Gradonačelnik Zagreba sate i sate svog radnog vremena provodi u sudovima, doduše sada dok je situacija sa Covidom ovakva kakva je, u tom trenutnu znači to toliko ne dolazi do izražaja, ali proteklih mjeseci ste ga mogli tamo gledati gotovo svaki drugi dan. I sa te strane ja znam da ne mogu očekivati od Vlade RH da na ovaj način podupre Zagreb, ali ono što mogu poručiti Zagrepčankama i Zagrepčanima je da ukoliko dođe do promjene vlasti da će Bandić postati prošlo svršeno vrijeme što se tiče Grada Zagreba, HDZ ga više neće moći podržavati i [[Upadica: Tražite glasovanje?]] promijenite Plenkovića da promijenimo Bandića. Evo hvala lijepo i tražim glasovanje.
34. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, uz obrazloženje kao i za prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Radi o prijedlogu još jednog projektiranja, izgradnje još jednog mosta. Ovdje govorimo o jarunskom mostu koji bi povezao zapadni dio grada malo bolje nego što je to danas. Pogotovo bi otvorio pravac prema gradskoj četvrti Brezovica jer moguće bi bilo da bi skratio i otvorio jedan, skratio put do Brezovice i otvorio jedan ogroman prostor koji bi, koji bi, koji sada nažalost nije korišten, a sa druge strane most koji bi također preusmjerio jedan dio prometa koji ovako ide nepotrebno kroz praktički, kroz praktično centar grada. Nažalost u Gradu Zagrebu umjesto mostova se projektiraju spomenici i fontane, to je fetiš našeg gradonačelnika, umjesto da se projektiraju i grade mostovi, umjesto da se projektiraju i grade novi prometni pravci, umjesto da se projektiraju i grade i pomaže građanima oko obnove Grada Zagreba mi u ovom trenutku nemamo ništa od toga. Nažalost rekao sam i neprihvaćanjem ovog amandmana Vlada RH pokazuje koliko je, koliko je briga za Grad Zagreb Vlade RH pokazuje da Grad Zagreb nema podršku za svoje projekte i da su građani Grada Zagreba ostavljeni sami sebi. To je nešto šta ne smijemo dozvoliti, to je nešto šta moramo promijeniti. I još jednom ću reći, promjena Plenkovića znači automatski i promjenu Bandića. To je nešto šta građani Grada Zagreba moraju znati i da de facto glas za HDZ je glas direktno da gradonačelnik Bandić i dalje ostane u svojoj poziciji i da na neki način maltretira [[Upadica: Tražite glasovanje?]] građane Grada Zagreba i tražim za, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
37. amandman zastupnika Marasa.
37. amandman …
Naime, 35. i 36. Zastupnika Čuraja i Kajtazija su povučeni pa idemo na 37. zastupnika Marasa.
… amandman se ne prihvaća, dakle u stvaranju zakonodavnog okvira vezano za sustav, obnovu Grada Zagreb i područja oštećenih, uzrokovanih potresom u razdjelu 076 Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja prijedlogom izmjena i dopuna Državnog proračuna za ovu godinu na aktivnosti sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba i okolice osigurana su sredstva u iznosu od 100 milijuna kuna i to je sa izvora opći prihodi i primici 88 miliona kuna i donacije 12 miliona kuna. Što se tiče samog amandmana on nije moguće niti tehnički provesti obzirom da su na ovoj aktivnosti koja je bila predmetom prijedloga, to je opremanje materijalno tehničkim sredstvima u okviru izvora financiranja izvršeno je već 358,5 miliona kuna od planiranih 380,9 kuna prema tome nema niti dostatnih sredstava.
38. amandman, a pardon zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Upravo sam obaviješten da je pušten u e-savjetovanje Prijedlog Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba što je očito rezultiralo nakon pritiska javnosti i nakon pritiska političkih stranaka među njima i SDP-a da se to napravi, ali nažalost i ovim amandmanom koji nije Vlada prihvatila pokazuje se koliko ozbiljno pristupa Vlada RH obnovi Zagreba. Planira se 100-tinu miliona kuna, to vam je gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani sugrađani i sugrađanke od 42 milijarde štete koliko je predvidio ministar Štromar 100-tinu miliona kuna je u proračunu predvidjela Vlada RH. To vam dovoljno govori koliko su oni ozbiljni oko obnove Zagreb, to vam dovoljno govori šta će biti sa tim Zakonom o obnovi Grada Zagreba. SDP predlaže da se refundira svima koji su oštećeni i koji moraju obnavljati svoje zgrade ili statički ili ih graditi ispočetka da država refundira 50% troška, da grad refundira 30% troška, a da sami vlasnici moraju refundirati 20% troška. To je konkretna pomoć, ne 100-tinu miliona kuna. Mi moramo obnoviti Zagreb na način na koji to Zagreb zaslužuje, mi moramo stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki. Ovaj amandman i ne prihvaćanje ovog amandmana od strane Vlade pokazuje što misli o obnovi Zagreba. Vlada RH ne stoji [[Upadica: Tražite glasovanje?]] iza Zagrepčana i Zagrepčanki i tražim glasanje o ovom amandmanu.
38. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Projekti odvodnje i oborinskih voda, dakle riječ je o izgradnji sustava odvodnje oborinske vode u Gradu Zagrebu u smislu prijedloga, projekti odvodnje oborinskih voda na području jedinica lokalne samouprave financiraju se iz sredstava komunalne naknade sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ovdje se radi o jednom od infrastrukturnih projekata u Gradu Zagrebu odnosno u dijelovima koji, u koje bi se više trebalo ulagati s obzirom na odvodnju oborinske vode. Nažalost Hrvatske vode o tome ne vode dovoljno računa, to smo svjedoci svake godine kada zbog lošeg održavanja, održavanja sustava dosta često dolazi do začepljenja tih sustava odvodnih i onda sukladno tome poplavama, ali ono šta ovdje želim reći je da Grad Zagreb sa svojih 10 milijardi kuna sada traži Vladu RH delimitiranje za zaduženje. Znači sve je potrošio šta je mogao gradonačelnik Bandić, gradski proračun je prazan, gradski proračun ne može de facto izvršavati ni najosnovnije potrebe koje su stavljene pred njim i sada bi i dalje zaduživao Zagrepčane i Zagrepčanke i trošio to na svoje projekte koji su redovno preplaćivani. Sa te strane govorimo i o spomenicima, sa te strane govorimo i o žičari. Znači problem i zbog čega ja predlažem ovaj amandman je zbog toga šta je gradski, što su gradske financije pred kolapsom, što gradonačelnik Bandić ne zna da li će moći naredni mjesec ispunjavati osnovne obveze koje Grad Zagreb ima da bi funkcionirao. I sa te strane nevjerojatno je da HDZ i dalje podržava gradonačelnika Bandića, da ga drži na vlasti, da ga drži u skupštini i jasno je svima koji prate situaciju i koji su zainteresirani da jedino promjena Plenkovića garantira i promjenu gradonačelnika Bandića i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
39. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da predloženi amandman nije moguće tehnički uopće provesti jer na poziciji odnosno na aktivnosti opremanje materijalno tehničkim sredstvima je izvršeno 358,5 miliona kuna od planiranih 380,9 prema tome sredstava ne da nema dovoljno nego ih uopće nema dovoljno. Isto tako vezano za riječ o projektu topla voda ovaj projekt je svakako trebalo, treba detaljno analizirati, razraditi i utvrditi pravo stanje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Danas u Gradu Zagrebu imamo situaciju gdje deseci tisuća naših sugrađana nemaju toplu vodu, 58 dan nakon potresa. Čija je to zasluga? Da li je to organizirani grad, da li je to zasluga gradonačelnika koji ne zna riješiti problem nakon potresa gdje naši sugrađani 58 dan se peru sa lavorima kao da su, kao da žive prije stotinu godina, kao da nemamo vodovod, kao da ne bi stvari trebale funkcionirati, kao da ne bi trebali riješiti i oni koji su za to odgovorni, a radi se o gradskom poduzeću Gradska plinara, koji mora riješiti građanima grada Zagreba toplu vodu, odnosno dovod plina. Naravno, to bi bilo puno lakše da ne postoji sprega između HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Naime, Gradska plinara je slijedom koalicijskog dogovora i sad će vam biti jasno, zbog čega ne odustaju od podrške gradonačelniku Bandiću HDZ-ovci, jer su dobili primjerice, Gradsku plinaru u amanet i tamo zapošljavaju stranačke kolege, prijatelje, prijateljice, itd. Umjesto da rješavaju probleme Zagrepčana i Zagrepčanki, oni se bave stranačkim uhljebljivanjem, oni ne ispunjavaju najosnovniju obvezu koju su pred njih postavili građani grada Zagreba i zato ja moram predlagati ovakve projekte u državni proračun i zbog toga, primjerice, u gradu Zagrebu još uvijek, u zagrebačkim vrtićima i školama nema svugdje tople vode, zamislite, u gradu Zagrebu, nema tople vode u vrtićima i školama. Ovim amandmanom tražim da se to promijeni [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i tražim da se o njemu glasa. Hvala vam lijepo.
40. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, razvoj sustava javne vodoopskrbe na području grada Zagreba, što uključuje i rekonstrukciju vodne mreže što je predmet amandmana, dio je projekta Razvoj vodno-komunalne infrastrukture aglomeracije Zagreb u nadležnosti javnog isporučitelja vodnih usluga Vodoopskrba i odvodnja Zagreb. Radi se o velikom EU projektu ukupne vrijednosti milijardu 881,7 milijuna kuna bez poreza na dodanu vrijednost, od čega se 70,9% odnosi na EU dio, odnosno milijardu 333,4 milijuna kuna. Unutar projekta predviđena je rekonstrukcija mreže javne vodoopskrbe vrijedne 118,2 milijuna kuna, a projekt je u završnoj fazi pripreme, što se tiče same pozicije u smislu opremanja materijalno-tehničkim sredstvima koji je bio predmet amandmana, obrazloženje je kao i za prethodni amandman u smislu nedostatka novčanih sredstava.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovane sugrađane i sugrađanki, svaki dan grad Zagreb gubi na vodi 50% vrijednosti. Znači plaćamo duplo više vodu nego što bi je inače plaćali. Probajte si to približiti, primjerice, neki prosječni račun za vodu zagrebačkog kućanstva je 250-300 kuna. Da imamo normalnu gradsku upravu, da imamo normalnu riješenu vodovodnu mrežu ne bi plaćali 300 nego 150 kuna. Svake godine bi vam, dragi moji sugrađani, ostali 2000 kuna više da potrošite na svoje obitelji, svoje kućanstvo, svoj stan, svoju kuću. Toga u Zagrebu nažalost nema, nama novac curi, doslovce curi u zemlju. I svaki mjesec, dva dana, se u jednom dijelu Zagreba dešava puknuće cijevi pa onda nemamo toplu vodu neko vrijeme odnosno iz toplane imamo probleme i ljudi čekaju po 10-15 dana da se situacija riješi. Nažalost kako grad Zagreb je taj projekt zanemarivao, odnosno u komunalnu infrastrukturu se nije ulagalo godinama, mi moramo to napraviti što prije. Bilo bi logično da izdamo određene garancije investitorima da popravimo vodovodnu mrežu, a da gubitke smanjimo i da se od toga uspije namiriti ta cijela investicija, ali kako to gradonačelnik grada Zagreba ne radi, ja predlažem ovim amandmanom da se otvori posebna stavka kako Zagrepčani i Zagrepčanke ne bi prosječna obitelj gubila 2000 kuna svake godine. Tražim od vas da se to usvoji i tražim o tome amandmanu u ponedjeljak glasa. Hvala vam lijepo.
41. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Najveći problem, kada govorimo o vodovodnoj infrastrukturi u gradu Zagrebu, s obzirom na površinu koju pokriva se izražava na području gradske četvrti Sesvete. Zbog čega? Zbog toga što tamo nažalost u nekim dijelovima grada, čudili bi se, niti nemaju ljudi vodovod, odnosno nemaju u 2020. g. nemaju spojenu kuću ili mjesto gdje žive ili stan, nemaju spojeno na vodovod. Sa te strane mislim da tu komunalnu infrastrukturu grad mora riješiti pod hitno. Nažalost rekao sam, situacija financijska u gradu Zagrebu je takva da je gradonačelnik potrošio gotovo pa sve. Umjesto da pomogne opoziciji i tražimo ovdje od premijera Plenkovića, da pomogne opoziciji u gradu Zagrebu da smijenimo nesposobnog i korumpiranog gradonačelnika Bandića, da napravimo ono što je ispravno, da napravimo bolji grad Zagreb, da omogućimo ljudima kvalitetniji život, da omogućimo ljudima da za najveći prirez u RH žive bolje nego što žive danas, HDZ bira braniti Bandića do kraja. Braniti Bandića pod cijenu da ga birači i kazne na izborima i trebaju kazniti HDZ jer HDZ je odgovoran što je Bandić na vlasti. Sa te strane građani grada Zagreba moraju shvatiti, jedino promjenom HDZ-a na državnoj razini, mogu promijeniti gradonačelnika Bandića u gradu Zagrebu. Ukoliko premijer ostane Andrej Plenković, gradonačelnik Bandić će nas i dalje još godinu dana maltretirati, trošiti novac Zagrepčana na kojekakve projekte, voditi grad netransparentno. I zato tražim, g. potpredsjedniče, da se i ovaj amandman izglasa u ponedjeljak, tražim o njemu glasanje jer mislim da u 22 [[Upadica: Hvala.]] u 2020. svi Zagrepčani i Zagrepčanke zaslužuju da budu spojeni na vodovodnu mrežu.
42. amandman zastupnika Marasa.
Glede izgradnje vodovodne infrastrukture na području Gradske četvrti Brezovica sustav javne vodoopskrbe omogućava priključenje 85% stanovništva, a trenutno je priključeno svega 42% stanovništva. Kada se ostvari stvarno priključenje na izgrađeni sustav javne vodoopskrbe u postotku od 85% planirat će se daljnji razvoj sustava javne vodoopskrbe u toj gradskoj četvrti projektima financiranim ili iz EU sredstava ili iz nacionalnih sredstava.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Evo, upravo ste i u obrazloženju državnog tajnika čuli zbog čega ja tražim da se ovaj amandman prihvati jer 85% stanovništva na području Gradske četvrti Brezovica i u nekim drugim četvrtima je slična situacija ima mogućnost priključenja na vodovodnu mrežu. Što znači da 15% nema, 15% je na području Gradske četvrti Brezovica otprilike 2.000 ljudi, nema u ovom trenutku mogućnost priključiti se na vodovodnu mrežu. To je Grad Zagreb, to je Europa, to je 2020. godina? Ista situacija je u Sesvetama, ista situacija je u nekim drugim rubnim dijelovima grada. Grad koji ima proračun 10 milijardi kuna ne može osigurati svojim sugrađanima priključak na vodovod, grad koji gradi žičaru za 800 miliona kuna ne može osigurati svojim sugrađanima priključak na vodovod. Zbog čega dame i gospodo? I ovo je pitanje za premijera Plenkovića, zbog čega podržava takvu upravu, zbog čega podržava gradonačelnika Bandića, zbog čega je Zagreb drugotan, zbog čega Zagreb i Zagrepčani su građani drugoga reda, zbog čega država zanemaruje Grad Zagreb? Nevjerojatno je da nakon 58 dana od potresa država nije u stanju donesti jedan kvalitetan zakon, država podržava korumpiranog gradonačelnika, institucije ne rade svoj posao kada je u pitanju Grad Zagreb i gradonačelnik. I sramotno je da premijer Plenković ovisi o gradonačelniku Bandiću. Poruka vrlo jasna, promijenit ćemo Plenkovića i promijenit ćemo Bandića. To je jedino šta može Gradu Zagrebu omogućiti da [[Upadica: Tražite glasovanje?]] krene dalje i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. 43. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Izgradnja sustava javne odvodnje na području Gradske četvrti Brezovica dio je projekta razvoja vodokomunalne infrastrukture aglomeracije Zagreb koji vodi Vodoopskrba i odvodnja, a detalje smo dali unutar obrazloženja vezano za amandman broj 40.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovo je još jedan amandman koji se nadovezuje na ruralni dio Grada Zagreba koji da imamo normalnu gradsku upravu koja se brine o svojim građanima i o ravnomjernom razvoju Grada Zagreba uopće ne bi bio potreban. Ali s obzirom da nemamo, s obzirom da nažalost Grad Zagreb ima upravu koja traje već predugo i koja na krivi način upravlja Gradom Zagrebom, ja sam bio prisiljen podnesti ovaj amandman. Ovaj amandman je posljedica upravljanja Gradom Zagrebom HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Nevjerojatno je da u gradskoj četvrti koja je na zadnjim izborima birala gradonačelnika Bandića natprosječno u odnosu na neke druge dijelove grada, gradonačelnik Bandić je htio napraviti kompostanu, uništiti kvalitetu života u toj gradskoj četvrti i 2.000 sugrađana naših u toj gradskoj četvrti nema priključak na vodovod. To je nevjerojatno i o tome se treba govoriti. Kolegice i kolege, dame i gospodo, mi moramo nešto promijeniti. Znači Grad Zagreb zaslužuje da krene naprijed, Grad Zagreb zaslužuje da se prema njemu odnosi na način na koji se trebalo odnositi. U ovom trenutku sa suosjećanjem s obzirom da kada izađete na Ilicu, kada izađete u centar grada vidite da je grad de facto još uvijek izgleda kao ratna zona, dizalice na sve strane, šuta na sve strane, dimnjaci se skidaju na sve strane, dame i gospodo to nije uredu, gradska skupština i gradonačelnik Grada Zagreba su trebali pomoći našim sugrađanima da zajednički prebrodimo probleme u kojima smo se našli nakon potresa i ove epidemije [[Upadica: Tražite glasovanje?]] to se nije desilo i zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. 44. amandman zastupnika Željka Lacković.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo je prijenos sredstava na redovnu djelatnost Sveučilišta Sjever u obrazloženje da EU projekti Sveučilišta Sjever se samo evidentiraju kao prihodi i rashodi unutar Državnoga proračuna, a sukladno Zakonu o izvršenju Državnog proračuna za 2020. Sveučilište Sjever izuzeto je od uplate vlastitih i namjenskih prihoda u Državni proračun te se isti u Državnom proračunu prate samo evidenciji zbog djelovitog uvida u sve prihode i rashode proračunskih korisnika.
Poštovani zastupnik Lacković. Odite za susjedni možda.
Evo ga radi. Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, dakle ovaj prijedlog amandmana zapravo je bio pokušaj ispravka jedne nepravde koja je učinjena prema Sveučilištu Sjever, jasno da vi niste iz nadležnog resora dakle iz Ministarstva znanosti i ne može kritika niti ići vama. Ono što je ključno je da je u pozivu na projekte ulaganje u organizacijsku reformu i infrastrukturu u sektoru istraživanja razvoja i inovacija Sveučilište Sjever podnijelo projekt i kao jedini projekt je bilo diskvalificirano iz dodjele EU sredstava. Inače je prijavljen znanstveno istraživački centar Sveučilišta Sjever u Koprivnici, riječ je o 15 istraživačkih laboratorija i na to, na tu odluku uložen je prigovor, prigovor je također bio odbijen, ali je presudom Upravnog suda poništena dakle odluka o odbijanju prigovora i sama prvotna odluka. Nakon toga, dakle Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova kao nadležno tijelo je svojim rješenjem od 28.1.2020. godine donijelo rješenje kojim utvrđuje da je prigovor prijavitelja osnovan, a u točki 4. stav 3. uputa za prijavitelje kaže da se ulaganje u organizacijsku reformu i infrastrukturu u sektoru istraživanje, razvoj i inovacija propisuje da je provedbeno tijelo, dakle Ministarstvo znanosti dužno osigurati sredstva kojima će osigurati financiranje projekata onog prijavitelja koji je povodom prigovora uspio u postupku. Dakle, u konkretnoj situaciji imamo potrebu za nacionalnim sredstvima upravo na ovoj stavci, a kako nema naznake da će biti nastavka škole i potrebe za prijevozom mogli se na ovaj način izbjeći način izbjeći [[Upadica: Tražite glasovanje?]] nepravdu, tražim glasovanje.
45. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer nemogućnost financiranja ovog projekta izravno iz Državnog proračuna proizlazi iz odredbi Članka 48., 49. i 50. Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju koji utvrđuju da se u proračunu osnivača ustanova predškolskog odgoja i obrazovanja tj. u proračunima jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave osiguravaju sredstava za financiranje izgradnje i opremanje predškolskih ustanova. Također, to znači da izgradnja dječjih vrtića nije obveza Ministarstva znanosti i obrazovanja nego jedinica lokalne samouprave. Želio bih ovdje naglasiti, ako dopustite, da je Vlada RH iz programa ruralnog razvoja RH za razdoblje '14.-'20. putem mjere 741 financira izgradnju, rekonstrukciju i/ili opremanje dječjih vrtića te je putem dva natječaja dosada ugovoreno 170 projekata u ukupnom iznosu preko 900 milijuna kuna.
Zastupnik Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. U ovom trenutku prelazimo na jednu od najbolnijih tema u Gradu Zagrebu, a to je problem funkcioniranja obrazovnog sustava koji pati i zbog nedostatka financija, ja bi rekao mahnitog trošenja gradske uprave proteklih godina, koja troši na sve samo ne na ono što treba, koja troši 3 puta više nego šta bi trebala trošiti na određene projekte i dolazimo do toga da zagrebački vrtići i zagrebačke škole nemaju dovoljno sredstava za svoje funkcioniranje. Ja sam prisiljen na ovaj način gdje sam predložio da se izdvoje određena sredstva za većinu odnosno za sve javne vrtiće u Gradu Zagrebu i za neke potresom pogođene škole što ću vam probati obrazložiti kroz ove sve amandmane, pokazati da Grad Zagreb ne ispunjava one najosnovnije potrebe svojih sugrađana. Sramotno je da naša djeca u Gradu Zagrebu i ja se ovdje ispričavam jer ljudi misle po Hrvatskoj da su u Zagrebu standardi nešto viši. Nažalost nisu, nažalost gradska uprava kasni sa novcem i kada su u pitanju higijenske potrebe i kada je u pitanju prehrana i kada su u pitanju privatni vrtići, o tome ću nešto još tijekom ove rasprave govoriti, ovdje govorimo o jednom vrtiću koji se zove Šegrt Hlapić i kojim predviđamo ovim amandmanom milion kuna. Ovo šta govori gospodin državni tajnik, ova ulaganja i ovaj novac o kojem on priča, mi, a vjerujem i drugi gradovi u RH uopće ne osjećamo [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i zbog tražimo glasanje o ovom amandmanu.
46. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je sadržajno isti samo se odnosi na drugi dječji vrtić i na prethodni … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ovdje govorimo o Dječjem vrtiću Sesvete u Gradu Zagrebu, moram istaknuti da sam i kao roditelj svjedok proteklih sada već od kada su mi djeca krenula u jaslice 9 odnosno 10 godina, kako to u Zagrebu ne funkcionira i želim to promijeniti i želim se protiv toga boriti. Znači, svi roditelji koji vode svoju djecu u zagrebačke gradske vrtiće znaju da ti vrtići jedva spajaju najosnovnije uvjete, da većinu opreme, igračaka itd., donose roditelji sami i na taj način pomažu da zagrebački vrtići bolje funkcioniraju. Velika i požrtvovna uloga je djelatnika tih vrtića i ja im se ovim putem zahvaljujem. Imam neizmjernu zahvalnost prema tetama koje su odgojile zajedno sa mnom moju djecu i koje rade u nemogućim uvjetima. I nevjerojatno je da ti zaposlenici i te tete u vrtićima nemaju podršku grada kako bi mogle raditi jednostavnije i kako bi imali kvalitetnije uvjete. I zbog toga predlažem da i milion kuna izdvojimo i za dječji vrtić u Sesvetama kako bi se on još dodatno opremio i na neki način da bude kvalitetnija, da bude kvalitetnije mjesto za djecu koja ga pohađaju jer nažalost u Gradu Zagrebu nema dovoljno mjesta u vrtićima, vrtići se slabo grade ili se uopće ne grade i problemi prioriteta u Gradu Zagrebu postoje jer gradonačelnik nažalost ulaže u stvari koje građanima uopće ne trebaju i vrlo često ih preplaćuje nekoliko puta. Hvala vam lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
47. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje kao i na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege ovdje se radi također o jednom vrtiću i ovdje sada želim istaknuti na problem privatnih vrtića s obzirom da u Gradu Zagrebu nemamo dovoljno mjesta u gradskim vrtićima. Grad Zagreb funkcionira sa privatnim vrtićima kao nigdje u normalnom svijetu, a to je da je odredio kolika je subvencija ali sa tim privatnim vrtićima nema potpisane ugovore. Znači nema nijedan privatni vrtić nema mogućnost da zna i planira normalno poslovanje od 1. do 12. mj. I što se desilo sada u ovoj krizi? Privatni vrtići odnosno privatni poduzetnici koji uz određenu subvenciju i doplatu roditelja čuvaju njihovu djecu su došli u situaciju da je grad odlučio naprasno prekinuti suradnju i subvencije i na taj način doveo u pitanje egzistenciju više stotina djelatnika u tim vrtićima i napravio razliku i dijeli djecu po tome da li idu u privatni ili gradski vrtić, mada idu po istom programu, po istim uvjetima na koji način bi trebali biti tretirani i jesu tretirani, pošto u privatnim vrtićima također, djecu čuvaju, odnosno brinu se o njima na jedan vrlo kvalitetan način. I grad Zagreb, odnosno gradonačelnik Bandić s obzirom da nema novca, naprasno je prekinuo to financiranje i podijelio djecu na još jedan način. Ja predlažem u ovom amandmanu da se za, također za dječji vrtić Leptir u Zagrebu izdvoji također, milijun kuna jer vidjet ćete sada u raspravi koliko problema ima u obrazovnom sustavu grada Zagreba koji je posebno razgolitio [[Upadica:]] ovaj nedavni potres koji se desio. Hvala vam lijepo i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
48. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Vrapču. Znači to je u zapadnom dijelu grada i također, predlažem određeni iznos, odnosno iznos od milijun kuna da se izdvoji iz proračuna i ljudi koji nas sada gledaju, koji žive u drugim dijelovima Hrvatske sigurno se pitaju pa kako je moguće da grad od 10 milijardi kuna proračuna ne može kvalitetno servisirati svoje vrtiće, odnosno vrtiće u svojem vlasništvu. Moguće je zbog toga što gradonačelnik ovog grada nažalost sa novcem ne gospodari na normalan, transparentan način. Prioriteti koje on radi nisu isti prioritetima naših sugrađana, odnosno nisu isti prioritetima svih onih koji žive u gradu Zagrebu. Njegov prioritet je primjerice, gradnja spomenika za 30 milijuna kuna, prioritet građana grada Zagreba bi bilo gradnja dodatnih vrtića za 30 milijuna kuna. Prioritet gradonačelnika Bandića je gradnja žičare za 800 milijuna kuna, umjesto gradnja žičare ili adaptacija postojeće za 150, 200 milijuna, a za preostalih 600 milijuna kuna je moguće izgraditi 20, 30 škola i vrtića i na taj način podići kvalitetu obrazovnog sustava. Znači kolegice i kolege, dragi naši sugrađani, nažalost gradonačelnik grada Zagreba sa našim novcem ne upravlja na način na koji bi trebao. To svi znaju u RH, to svi znaju u gradu Zagrebu, ali što se dešava? Gradonačelnik grada Zagreba ima ključnu polugu i ključnu pomoć od strane HDZ-a koji onemogućava da ga promijenimo u Gradskoj skupštini. Znači ključno je da promijenimo HDZ i da HDZ više sa državne razine politički ne daje kišobran gradonačelniku Bandiću i zbog [[Upadica: Tražite glasovanje?]] toga tražim da se i glasa o ovom amandmanu.
49. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o također, jednom vrtiću En-Ten-Tini u gradskoj četvrti Sesvete i moram priznati da mi je nevjerojatno, evo da niti jedan amandman nije prihvaćen od svih ovih koje sam ja predložio. Da je Vlada htjela pokazati barem mrvicu dobre volje, mogla je predložiti makar jedan ili 5 ili 10 ili 20 amandmana. Vlada RH nije prihvatila niti jedan amandman, ali zato prihvaća da iz tjedna u tjedan, iz dana u dan, održava koaliciju sa Milanom Bandićem u gradu Zagrebu. Svi se ovdje pitaju pa kako u Gradskoj skupštini sjedi HDZ-ovac Prgomet i ništa ne radi. Ništa ne radi, ljudi, nakon 58 dana od potresa, g. Drago Prgomet se nije udostojio niti prošetati niti obići zagrebačke vrtiće i škole stradale u tom potresu. Bilo bi normalno da predsjednik Gradske skupštine napravi ono što je logično ukoliko vidi središte grada koje je razrušeno, ukoliko vidi zagrebačke obrazovne objekte koji su razrušeni, da ih obiđe, da pogleda, kako može pomoći, kako Skupština može pomoći, nažalost Drago Prgomet se sakrio u rupu, mišlju rupu i nažalost ne pomaže uopće svojim sugrađanima. Čak je pobjegao od konfrontacije sa gradonačelnikom Bandićem oko virtualne sjednice Gradske skupštine. Umjesto da se izbore da zastupnici mogu diskutirati na toj Skupštini, on je poslušao Bandićev prijedlog da ta Skupština bude virtualna. Toliko o tome koliko je HDZ se udaljio od gradonačelnika Bandića i u biti svi znaju u gradu Zagrebu da je HDZ [[Upadica: Tražite glasovanje?]] patron Bandića i zato tražim i glasanje o ovom amandmanu.
50. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je istovjetan drugima od 45. do ovoga iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ja ovdje sada pozivam sve one koji nas gledaju s obzirom da će ovo potrajati i s obzirom da HRT ima medijsku blokadu HS-a i ne dozvoljava hrvatskih građanima da gledaju prijenos o hrvatskom, o raspravi o proračunu na hrvatskoj televiziji, nažalost, to je po prvi puta od kada ja pamtim da toga na televiziji, odnosno na prijenosu HRT-a nema, pa vas pozivam sve da nas pratite putem Youtube kanala HS-a ili da nas pratite putem kabelske televizije. Sva pitanja i sve sugestije koje mislite da bi trebao reći vezano uz problematiku koja je na dnevnom redu, proračuna i ovih amandmana koji su predloženi, slobodno mi ostavite i postavite putem mojeg Facebook profila na i Facebook stranice Gordan Maras. Kolega koji je sada pitao jednu stvar koja je i meni također nelogična. Znači, kada gledamo Vlada RH žuri na izbore zbog toga što je vjerojatno državna kasa prazna. U ovom trenutku postavlja se pitanje kada će i koliko će potpora isplatiti poduzetnicima i poduzetnicama nakon šta se ukine HS, ko će o tome voditi računa, ko će moć u ime tih poduzetnika nešto pitati? Ili će se voditi praksom kao šta je i u slučaju Grada Zagreba odnosno vrtića i škola u Gradu Zagrebu da HDZ šuti i da na neki način pokriva gradonačelnika Bandića i da se de facto ne radi ništa. Problem je šta ja vjerujem da je HDZ-u upravo ta taktika, kada se raspusti HS tek onda slijede problemi. Ja tražim da se o investicijama u Markuševac glasa također u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ovaj, tražite da se glasuje, jel? 51. zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća s obzirom da je sadržajno istovjetan prethodnima uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Sada smo govorili o vrtiću u Markuševcu, to je zagrebački kvart koji je pretrpio ogromne štete u potrese, ogromne štete u potresu i de facto u zadnjih 58 dana od prvog dana ili drugog dana kada je tamo gradonačelnik Bandić sa premijerom Plenkovićem obišao Markuševac, od tada do današnjeg dana uopće ih niko nije obišao i ne obilazi i ne pita. Ljudi su u ovom trenutku jako zabrinuti šta će biti sa njima i da li će država stati iza njih. Nažalost, poruka je takva da država očito ne želi stati iza njih i ne vodi računa o njima. Sa te strane mislim da je to sramotno i mislim da bi mi u HS trebali pokazati drugačiji stav. Mi bi trebali stati iza naših sugrađana, naših građana i reći vrlo jasno, Zakon o obnovi Zagreba će biti usvojen, zakon će obuhvatiti i obnovu vrtića i škola, ovo šta predlažem ja u ovim amandmanima, kako bi se što prije stavili u funkciju vezano za, vezano za ogromne štete koje su pretrpile u potresu. Nažalost, Vlada RH o tome ne vodi računa. Nažalost, Vlada RH nije izdvojila u državnom proračunu ne 10%, ne 1%, ne nego 0,25 od, znači 25 promila je izdvojila u državnom proračunu za 2020. i misli da će na taj način krenuti u obnovu Grada Zagreba. Neće i zbog toga ja moram tražiti glasanje i o ovom amandmanu jer se radi o amandmanu jednom vrtiću u Gajnicu koja također treba određene investicije. Ja vas molim g. potpredsjedniče, mogu li dobiti još jednu flašicu vode s obzirom da sam jedini u dvorani, mislim da sada nije problem, ne?
Sve za vas. Sve za vas apsolutno.
A možda bi mogli razmisliti i o kratkoj stanci, dva sata smo već praktično u komadu ovdje.
Ha, čujte, vi ste, vi ste tolki ogromni broj amandmana dali, mogli ste na to računati. Idemo na 52. amandman.
Šta dok ne padnem idemo dalje? Da, to je onda lakše, ne?
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao u odnosu na prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Evo g. potpredsjedniče, povlačim ovo i kolega državni tajnik je u sličnoj situaciji i njemu neće bit lagano, očito ćemo se još zadržat ovdje barem 2,5 do 3 sata, bilo bi dobro da nam makar i jednu stanku date 10 minuta da se odemo osvježiti.
Imali smo maloprije stanku zbog vaše djece, pa ne možemo stalno imat stanke. Vi ste dali tolki ogroman broj amandmana.
To, to nije bila stanka da, da odemo, da odemo se malo makar osvježiti, da odemo na, na mjesto gdje, gdje treba povremeno otići. Tako da s te strane ja vas molim evo da vodite računa o tome oko 60-70 amandmana da možda na pola puta nam date kratku stanku, al nema veze nastavit ćemo dalje. Znači, radi se o 52. amandmanu, o vrtiću „Sunčana“ koji u Gradu Zagrebu kao i ostali vrtići nažalost nije u najboljem, najboljem stanju. Imamo problem što gradska uprava i proračun koji nažalost je ogroman kada ga gledate sa strane, ali koji na kraju ne završava u prioritetima koji trebaju našim sugrađanima. Ja mislim da ne bi bilo potrebno da se normalno upravlja gradskim proračunom, tražiti sredstva na ovim stavkama, ali s obzirom da se ne upravlja kvalitetno gradskim proračunom, ja mislim da je nužno da se i na ovaj način da potpora određenim, određenim dijelovima obrazovnog sustava, u ovom slučaju vrtićima koji su u dosta, dosta lošem stanju. Nažalost, gradonačelnik Bandić često ne govori istinu, to svi znamo, a oko obrazovnog sustava i njegov pročelnik Lovrić imaju puno, puno tereta na leđima. Znači, sustav mora biti bolji i zbog toga tražimo ovaj amandman i tražim da se o njemu glasuje.
53. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Španskom. Želim reći da nažalost u, u, na području cijelog Grada Zagreba, pa i na području kvarta Špansko postoje ogromni problemi i ja bi morao istaknuti i kvalitetu kada govorimo o, o vrtićima i školima i kvalitetu života odnosno kvalitetu zraka, tamo imamo određena odlagališta otpada na koja se upozorava godinama, gdje gradonačelnik Bandić ignorira da građani negoduju šta su u blizini i stambenih objekata i obrazovnih institucija, odlagališta otpada koja nerijetko završavaju u požaru. Nerijetko, to znači svake 2.g. u pravilu jednom tamo otprilike imamo požar koji u tvrtkama koje su u vlasništvu osoba vrlo bliskih gradonačelniku Bandiću, a vidimo od nedavno i ministru zdravstva, g. Berošu, odnosno njegova sestra je jedna od osoba koja se javlja kao odgovorna osoba u tim tvrtkama. Nažalost moram priznati da se ne vodi dovoljno računa u kvaliteti u kvartovima, kvaliteti života u kvartovima gdje ima jako puno i djece i sa te strane mislim da bi trebalo voditi računa o tome, odnosno da bi se i na taj način trebalo investirati u određene vrtiće kako bi zaštitili zdravlje naših sugrađana od najranijih dana. Tako da evo, ovaj prijedlog za određena sredstva koja bi izdvojili za dječji vrtić u Španskom u Zagrebu i žalosno je da to moramo raditi kroz državni proračun, ali s obzirom da gradski ne funkcionira, to je tako i o tome tražim glasovanje jer mislim da je to nešto što je nužno. Hvala vam lijepo.
54. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i što je dano u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Ista stvar je kao i za prethodni amandman. Ovdje se radi o vrtiću u Malešnici i ono što vam ja moram iskreno prizvati da nažalost u gradu Zagrebu prioriteti obnove nakon ovog potresa, katastrofalnog potresa koji nas je zadesio nisu oni koji bi trebali biti. Znači umjesto da se prvo obnavljaju škole, da se prvo obnavljaju bolnice, za one najmanje, grad Zagreb i država nažalost uopće nisu krenuli sa kvalitetnom obnovom, odnosno nemaju niti nikakav konkretan plan na koji način bi to mogli dalje raditi. Kada vidimo da se građani organiziraju i kada vidimo da se skupljaju sredstva putem određenih aukcija i donacija, da bi se obnovila primjerice Petrova bolnica gdje imamo, naravno, jednu staru zgradu koja je, u kojoj se rodilo veliki dio Zagrepčana i Zagrepčanki, kada vidimo da tamo u tom objektu država ne reagira nakon potresa, neće vratiti inkubatore jer jednostavno nisu planirana sredstva i građani su prepušteni sami sebi da organiziraju donacijske akcije, onda vam u biti se šalje generalna poruka svima u gradu Zagrebu i RH da ono što je najvažnije u biti državi i gradu nije bitno i sa te strane ja mislim da prioritet obnove u gradu Zagrebu apsolutno trebaju bit obrazovne institucije i trebaju biti bolnice jer trebaju naša djeca biti sigurna i trebaju naši roditelji i oni svi koji su bolesni, biti sigurni da će se štete što prije obnoviti i da će na kraju krajeva imati najkvalitetniju moguću uslugu datom trenutku. U ovom trenutku to nažalost to nije tako i zbog toga ja tražim i glasanje o ovom amandmanu.
55. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Koji amandman, pardon? [[Upadica: 55.]] 55 [[Upadica: Kustošija.]] Hvala vam lijepo. Radi se o dječjem vrtiću u Kustošiji i ono što vam želim ovdje poručiti da sam bio sablažnjen jednom stvari, a to je kada sam čuo da grad Zagreb kasni sa isplatama za osnovne higijenske potrepštine naših vrtića i škola u gradu Zagrebu. Znači grad Zagreb ima određeni iznos koji izdvaja po svakom djetetu koje ide ili u školu ili u vrtić. Ta se naknada odnosno taj iznos se smanjivao proteklih godina. Nažalost taj standard nije isti kao što je bio prije nekoliko godina. Ravnatelji su prisiljeni štedjeti i snalaziti se na sve moguće načine. Iako su sredstva nedovoljna, nažalost ni ona se ne isplaćuju na vrijeme i mnogi od ravnatelja, a i onih koji su zaposlenici tih obrazovnih ustanova, znači škola i vrtića nažalost imaju probleme i ne mogu ostvarivati, ne mogu ostvarivati one osnovne standarde koje bi trebali, pogotovo u uvjetima epidemije i pojačane higijenske aktivnosti koje bi trebali ostvarivati. Jer, ukoliko sada imamo situaciju da se investiralo što se tiče higijene u trgovine, u apoteke, u sve moguće objekte, kako to da nije u vrtićima i školama investirano na taj način odnosno nemamo pojačane troškove, odnosno grad nije investirao u škole, da bi napravio pleksiglase za eventualne određene manje kontakte primjerice u kuhinjama, itd., tu se investiralo nije ništa. Kao da su djeca nevažna i zbog toga predlažem i ovaj amandman.
56. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, odnosno iskreno, zastupnika ni nema osim mene ovdje i vas i zato u biti i želim poslati poruku jer ja mislim da je ovo važno, koliko god izgledalo možda sizifovski i na neki način nepotrebno, ali ja mislim da je važno upozoriti na novo normalno u Hrvatskoj. Znači vraćamo se u normalni život, vraćamo se u ono što bi naša djeca trebala imati pod normalno, a u biti nemaju. Ukoliko je investira u primjerice, dućane, za pleksiglas ili u određene trgovine, u dodatna dezinfekcijska sredstva, kako je moguće da, primjerice, grad Zagreb nije povećao izdvajanja po djetetu za higijenske potrepštine u školama i vrtićima? Kako je moguće? Zbog čega to ne funkcionira? Doduše, u ovom trenutku, nažalost obrazovni sustav u Hrvatskoj ne funkcionira. Obrazovni sustav od vrtića i škola u Zagrebu ne funkcionira i sada možemo se krpati, dame i gospodo na način da nema dovoljno još djece, odnosno da nekolicina djece, svega 2, 3% djece ide u vrtiće i škole i onda nije nastao problem. Ali šta da, kada, šta kada krenu na jesen svi u škole? Kako ćemo onda planirati? Da li će biti onda dodatnih sredstava higijenskih za potrepštine i da li će onda voditi odgovorni, primjerice u Gradu Zagrebu, o tome računa? Kako bi ih preduhitrio i kako oni ne bi vodili, jer uobičajeno ne vode računa o tome, ja sam predložio i ovaj amandman i tražim o njemu da se u ponedjeljak glasuje.
57. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Tu se radi o vrtiću „Ivana Brlić Mažuranić“ i ja mislim da je jedan od najvećih poraza ove, ove krize odnosno situacije u kojoj se RH našla je nemogućnost da se vratimo u normalni način rada i funkcioniranja. Mi govorimo odnosno ministrica Divjak govori da obrazovni sustav u RH postoji, da funkcionira, da djeca dobijaju znanje, da djeca mogu napraviti sve što bi napravila i da nema ove krize, ja mislim da to nije tako. Roditelji svakodnevno gledaju kolaps u obrazovnom sustavu, roditelji svakodnevno su svjedoci kako naša država ne funkcionira. Evo odgovorite mi vi ovdje. Neka mi odgovori premijer Plenković. Da li mi u RH imamo obrazovanje i obrazovni sustav ili ga nemamo? Da li mi u RH možemo garantirati našoj djeci sigurno i kvalitetno obrazovanje ili ga ne možemo? Ja mislim da ga ne možemo. Zbog toga i da je to tako što vidimo po tome da roditelji ne šalju svoju djecu u školu, ne šalju svoju djecu u vrtić zbog toga šta nisu sigurni da je to na kvalitetan način riješeno i da su ona tamo sigurna. Sa te strane mislim da je potrebno i ovaj amandman usvojiti kako bi na kraju bili sigurni da u ovom dijelu u Gradu Zagrebu u vrtićima imamo sigurnost da djeca mogu biti sigurna, da ih se može na kvalitetan način čuvati i obrazovati i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
58. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o amandmanu koji, koji se, koji se, koji je vezan na, na vrtić „Medo Brundo“ i ja želim još jednom istaknuti da situacija što se tiče vrtića i, i škola u RH u ovom trenutku ne funkcionira i umjesto da se HDZ žuri na izbore trebao bi se žuriti na, na to, trebo bi se žuriti da što prije vrati normalnu situaciju u RH. S obzirom da to nije tako, da HDZ razmišlja jedino o sebi, s obzirom da HDZ želi izbore pod svaku cijenu jer misli da će u suprotnom ukoliko protekne više vremena, HDZ imati slabiji rezultat i jedini interes koji oni imaju je u biti interes da pokušaju produžiti mandat Andreju Plenkoviću, ali mislim da se tu varaju, da se to neće desiti nego da će građani prozreti tu namjeru, 90% građana ne želi, 90% građana ne želi izbore u srpnju, Andrej Plenković ide kontra njih. 98% građana smatra da obrazovni sustav u RH ne štima, vrtići i škole, Andrej Plenković inzistira na obrazovnom sustavu i stvara privid da se tu nešto kao dešava. Sa te strane s obzirom da Andrej Plenković ide kontra svojih građana, da Andrej Plenković ide kontra onih koji bi trebali da mu daju povjerenje, na kraju će Andrej Plenković vezano uz to i doživjeti rezultat kakav će doživjeti na parlamentarnim izborima. I zbog toga tražim i da se o ovom amandmanu glasa u ponedjeljak.
Hvala. Nisam samo shvatio dal će premijer ići u dječji vrtić, ali dobro. 59. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje.
Možda neće ići u dječji vrtić premijer, ali bi trebao voditi računa o tome kakva je situacija u RH, a pogotovo u Gradu Zagrebu čiji je stanovnik. On bi trebao biti svjestan, ja ne znam da li njegova djeca idu u vrtiće u Gradu Zagrebu, ali ukoliko idu onda bi trebao biti svjestan situacije koja je tamo. I trebao bi biti svjestan, još jednom ću vam reći, da sve zagrebačke vrtiće, vrtići i škole nemaju nažalost toplu vodu, to je nešto šta je nevjerojatno i šta hrvatski građani moraju znati. Znači, u školama u Gradu Zagrebu u 2020.g. škole koje su stare po 100, 150.g. nemaju toplu vodu i zbog toga umjesto da reagira i da otkaže podršku gradonačelniku Bandiću, on i dalje njega podržava. On mu je sidro. Gradonačelnik Bandić ne bi bio gradonačelnik više niti dana da nema premijera Plenkovića. Znači, moglo bi se ići na njegovu smjenu. I sa te strane očito je da će biti potrebno ići na, na opoziv gradonačelnika da mu građani kažu šta misle o njegovom radu i to će biti ona poruka koja će na kraju morat biti shvaćena i na koju će premijer Plenković natjerati građane odnosno Zagrepčane i Zagrepčanke. I sa te strane normalno je da u takvoj situaciji moram predlagati i ovaj amandman koji će omogućiti da jedan dio naše djece bude sigurniji i da se kvalitetnije obrazuje u odnosu na ono šta je to sada i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
60. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječjem vrtiću „Radost“ u Zagrebu, također bi se trebala izdvojiti određena sredstva i ono šta mislim da građani Grada Zagreba vide svaki dan na ulici, na tome kako funkcionira grad, nažalost tako funkcioniraju i u gradskim vrtićima. Kada pogledate da nakon 58 dana od potresa mi nismo u stanju pokrenuti grad, mi nismo u stanju raščistiti grad odnosno ne mi nego gradska uprava, da država de facto još nije dala niti kune. Ove najave od 20.000 kuna za dimnjake i bojlere su tek najave, a u biti su mrvice prema onome što su naši sugrađani već investirali jer su oni morali platiti i micanje dimnjaka i bojlera i morali su dovesti u red na neki način svoje stanove. Ova najava plaćanja najamnina također nije rješenje, ljudi su već 58 dana mnogi od njih nemaju gdje spavati, mnogi od njih su u Cvjetnom naselju izvan dvojih domova i jednostavno ne znaju kada će se tamo vratiti, mnogi od njih spavaju u garažama, mnogi od njih su iznajmili kontejnere da bi kraj svoje kuće stavili kontejner i u njemu spavali. Znači toliko su veliki problemi i gradonačelnik i premijer umjesto da rješavaju te probleme jer su oni tamo da rješavaju probleme oni te probleme ignoriraju i na kraju krajeva to nije dostojno niti Grada Zagreba niti Zagrepčana i Zagrepčanki i zato ih moramo kazniti. Neodgovornost koji oni pokazuju prema Zagrebu i Zagrepčanima je nedopustiva tražim glasovanje i o ovom amandmanu.
61. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. 61. amandman radi se o dječjem vrtiću „Poletarac“, želim još jednom istaknuti problem dječjih vrtića odnosno privatnih dječjih vrtića koji su pred kolapsom. Mnogi od njih su se zatvorili jer je grad kasnio mjesecima za naknade odnosno subvencije koje je trebalo tim dječjim vrtićima dati. Znam mnoge poduzetnike koji su nažalost morali otpustiti svoje radnike, koji su morali zatvoriti svoje objekte gdje su Zagrepčanke i Zagrepčani izgubili mogućnost da netko čuva njihovu djecu, gdje je standard usluge drastično pao, a nitko nije u gradu ni trepnuo. I tu se treba napraviti konačno rez i tu treba napraviti novi način funkcioniranja u predškolskom odgoju u Gradu Zagrebu. Ukoliko postoji potreba da se financira, subvencionira u privatnim vrtićima, a postoji jer nema dovoljno vrtića u Gradu Zagrebu sa određenim novcem odgoj djece u tim privatnim ustanovama, onda te ustanove moraju imati sigurnost da im se potpiše ugovor, mora se znati koliko djece mogu imati, koliko djece imaju i šta se dešava u situacijama kao što je bila situacija sa covidom, kako bi one mogle planirati svoje poslovanje i na kraju krajeva zaštiti svoje zaposlene i zaštiti svoje poslovanje i na neki način nastaviti poslovati i poslije kada kriza prestane. U ovoj situaciji to nije moguće. Nažalost uvjeti koji vladaju u tim vrtićima su nemogući za rad i ja mislim da bi to što hitnije trebalo promijeniti. A što se tiče dječjeg vrtića „Poletarac“, mislim da bi bilo potrebno izdvojiti ova sredstva i zato ću u ponedjeljak također tražiti glasovanje i o ovome amandmanu.
62. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje isto kao i prethodno.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću „Pčelica“ koji također ja mislim da bi trebalo planirati određena sredstva u proračunu i na neki način pokazati da nam je važno da ne samo u Zagrebu, ja ovdje govorim i o drugim obrazovnim ustanovama u cijeloj Hrvatskoj. Treba više izdvajati za obrazovanje, pogotovo za infrastrukturu i uvjete u kojima se obrazuju naša djeca. Nevjerojatna je bila snimka od prije neki dan koju sam vidio na jednom od dnevnika da se u Slavoniji jedna škola priprema za izgraditi dvoranu nekih desetak godina, nikako da se krene u taj objekt. I sada kriza koja je uzrokovana korona virusom je dovela do toga da djeca nažalost tamo neće vidjeti dvoranu ni narednih godina. Znači država u ovom slučaju uopće ne vodi računa o kvaliteti obrazovne infrastrukture, nažalost to je vidljivo svagdje, to je vidljivo čak i u Gradu Zagrebu. Mi imamo škole koje su građene prije 30, 40 godina, a potres ih je skoro dotukao. Znači imali su očito vrlo loše projekte protupotresne i ono šta je bitno reći da moramo voditi računa o tome da kada radimo neke objekte za našu djecu oni moraju biti apsolutno sigurni. U Gradu Zagrebu nažalost to nije tako, imat ću čitav set amandmana koji će se odnositi na objekte koji su stradali u potresu i svaki od tih objekata ću vam posebno obrazložiti, da vidite koliko je u biti potrebno uložiti u Gradu Zagrebu, a da se ne ulaže ništa. Ovih 100 milijuna kuna koje je Vlada izdvojila je nedovoljno i zato ja predlažem da se i ovaj milijun kuna usvoji kroz amandman i o tome ću tražiti glasanje.
63. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća. Obrazloženje kao i u odnosu na prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja evo očito mogu predlagati što god želim, a prihvatit se neće ništa odnosno prihvatilo se nije ništa. Ali glavno da prihvaća premijer Plenković da mu je Bandić najsolidniji partner i da jedan bez drugog kao u simbiozi rak samac i kućica žive, politički žive, rade, surađuju i jednostavno očito tu suradnju se ne može nigdje drugdje prekinuti osim na parlamentarnim i na gradskim izborima. S obzirom da su parlamentarni izbori sada pred vratima, znači mi ćemo ih imati očito ili 28.6. ili 5.7 Nužno je kako bi se napravila promjena u RH i Gradu Zagrebu da HDZ izgubi potporu. Vjerujte mi ono šta govorim. Ovakva situacija u vrtićima u Gradu Zagrebu, ovakva situacija u školama u Gradu Zagrebu će se nastaviti ukoliko na vlasti ostanu oni koji tu vlast ne bi trebali i nisu dostojni obnašati, a gradonačelnik Bandić sigurno nije dostojan obnašati tu vlast, to svi znaju, ali lex šerif kojeg je također usvojio u HS HDZ svojom većinom mu je omogućila da bude zaštićen praktično kao lički medvjed. Sa te strane, evo moram i ovdje predlagati određeni amandman jer ukoliko ga neću moć predložiti, ukoliko ga ne predložim, situacija će ostati ista odnosno barem neću, neću imati ni mogućnost raspravljati o tome i, i obrazložiti ljudima zbog čega mislim da se neke stvari moraju mijenjaju i zbog toga također tražim u ponedjeljak glasanje i o ovom amandmanu.
64. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o opremanju i adaptaciji dječjeg vrtića „Šumska jagoda“, također u iznosu od milijun kuna i svi oni koji u ovom trenutku gledaju ovaj prijenos i misle da je u Zagrebu situacija bajna, upravo suprotno. Znači, potres koji se desio 22.3. je u potpunosti razgolitio nesposobnost gradske uprave odnosno pokazao da sustava uopće nema. U Gradu Zagrebu sustav ne postoji i sustav koji bi trebao omogućiti građanima normalni život, koji bi trebao u biti tek izgraditi, ja se nadam da ćemo, da ćemo počet graditi i da će on biti uspostavljen jer ovaj, ova destrukcija, ovaj sustav koji je napravio gradonačelnik Bandić uz pomoć HDZ-a i premijera Andreja Plenkovića treba razmontirati, doslovce razmontirati jer u Gradu Zagrebu ne funkcionira gotovo pa ništa. Građani su polako izgubili volju uopće da se obraćaju gradskim institucijama jer na kraju krajeva vidite da gradske institucije im ne mogu ništa ni pomoći. Ne samo da nisu obnovili Grad Zagreb nego sada kad se život polako vraća u Grad Zagreb ljudi drhte prilikom najobičnijih situacija. Primjerice kada tramvaj prolazi kraj njihove kuće jer niko u ZET-u primjerice nije razmišljao da u Vodnikovoj nije baš uputno pustiti tramvajski promet jer bi se mogle zgrade još dodatno oštetiti. Zbog toga što je to tako ova količina amandmana koju sam predložio je takva. Znači da stvari funkcioniraju u Zagrebu, vjerujte mi, i broj amandmana bi bio manji. S obzirom da je HDZ najpouzdaniji koalicijski partner gradonačelniku Bandiću očekujemo od njih da promijene tu situaciju i da pomognu da se ona promijeni i da se glasa u ponedjeljak o tome.
65. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi također o vrtiću „Petar Pan“ i opremanje i adaptaciju dodatnu tog vrtića. Ne znam da li su svjesni svi koji nas sada slušaju da mi nažalost u Gradu Zagrebu imamo objekte koji još uvijek imaju i u vrtićima i u školama azbestne ploče. Znači ploče koje su opasne za zdravlje. To je materijal koji se dosta koristio u gradnji uproteklom stoljeću. Evo primjerice škola na Trnjanskoj Savici još uvijek ima takve objekte, škole na području i vrtići na području gradske četvrti Vrapče, Podsused, Vrapče, također imaju te objekte sa, sa azbestnim pločama i umjesto da grad pod hitno to promijeni, umjesto da država čak i prijeti zatvaranjem tih objekata ukoliko se to ne napravi u što skorijem roku, to se tolerira, to se omogućava i na kraju krajeva nažalost iz godine u godinu se ti projekti odgađaju, nikako da se naprave, građani protestiraju, roditelji, očevi i majke protestiraju, ali niko ih ne čuje. Znači to moramo riješiti što skorije i zbog toga predlažem i neki od tih objekata su uključeni u ove amandmane, bilo bi jednostavnije to riješiti ukoliko bi se dobila i državna potpora. Tako da ja vas evo molim i molim sve zastupnike u HS za podršku da u ponedjeljak napravimo sve kako bi ispravili jedan dio nelogičnosti koje ima Grad Zagreb odnosno koje nesposobna gradska uprava nije u stanju riješiti i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
66. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Evo ja vas molim da pošto smo došli do polovice amandmana da napravimo nakon ovog amandmana malu stanku da se pokušam malo osvježiti i da krenemo sa raspravom dalje da napravimo, da, da pokušamo obrazložiti i ostalih 60-tak amandmana koji su nakon, nakon, nakon ovih amandmana, a ovdje se radi o dječjem vrtiću „Srednjaci“. Znači, to je, to je vrtić koji se nalazi na području gradske četvrti Trešnjevka-jug i ja mislim da je svima jasno i neko bi možda mislio da s obzirom na veličinu četvrti, na veličinu i broj djece koji tamo idu, tamo je potrebno graditi još vrtića, nažalost i škola, ne samo vrtića s obzirom da se grad razvija u tom segmentu oko Jaruna dosta intenzivno, nažalost infrastruktura koja bi trebala pratiti sve to nije na taj način razvijena i tu se vidi dosta manjkavosti u razvoju grada i sa te strane potrebno je još dosta, dosta investirati. I na kraju krajeva ja mislim da je potrebno i u postojeće vrtiće na tom području investirati određenom, određeni novac, ali potrebno je zabraniti gradnju novih naselja ukoliko potpune komunalne infrastrukture nema i obrazovne infrastrukture ukoliko nema, a u ovom slučaju je primjer upravo takav. Znači ovdje nema dovoljne komunalne i obrazovne infrastrukture i sa te strane, ja, evo, predlažem da se usvoji i ovaj amandman. Da se o njemu u ponedjeljak glasa, ja bih bio najsretniji da ne moram to predlagati, ali nažalost s obzirom da se ovdje radi o gradu Zagrebu i nebrizi gradske uprave [[Upadica: Hvala.]] moram i evo, na neki način [[Upadica: 67. amandman zastupnika Marasa.]] tražim da se o njemu glasa. Ne znam, hoćemo napraviti stanku?
Napravit ćemo za 10-također, minuta stanku, evo.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Prečko u gradu Zagrebu također na području gradske četvrti Trešnjevka-jug. Moram reći da kada pogledamo i vrlo brzo ćemo doći i na te amandmane koji su pogođeni potresom i koji će trajati jako puno vremena da se uopće privedu svrsi i da se napravi, da uopće djeca mogu krenuti tamo i možda je dobro da u ovom trenutku nije moguće uopće pokrenuti taj cijeli sustav i da roditelji, nažalost, nije dobro zbog roditelja i nije dobro zbog toga što cijeli sustav pati, odnosno roditelji nemaju mogućnost kvalitetne skrbi za svoju djecu i odgoja svoje djece, ali kada bi djeca morala krenuti sada u gradu Zagrebu u škole i vrtiće, to sigurno ne bi bilo moguće u punom obujmu, a ne bi bilo moguće ni u RH s obzirom na epidemiološke uvjete. Tako da, bilo bi dobro da je Vlada RH prihvatila prijedlog SDP-a koji je išao za time da se roditeljima omogući da ostane barem jedan zaposleni roditelj s djecom doma kako bi mogli na kvalitetan način pružiti ne samo čuvanje svoje djece, ako je dijete staro do, bilo je predviđeno 13 godina, nego da im na neki način pomogne i u što kvalitetnijem obrazovnom procesu. Ono što nažalost mi imamo u ovoj situaciji je da Vlada nije našla sluha za to i sada imamo ono što imamo. Imamo problem da nažalost samo 2% djece ide u vrtiće i škole i samo 2% djece dobija neku vrstu suporta i usluge koje bi trebali normalno dobivati i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
68. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodno.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na dječji vrtić Matija Gubec, možda je simbolički taj amandman bitan za grad Zagreb s obzirom da svi znamo tko je bio Matija Gubec i da je u 16. st. pokušao ispraviti određene nepravde i borio se protiv jednog vlastodršca na kojeg me podsjeća malo i sadašnja gradska vlast, koja je uopće zanemarivao potrebe tadašnjih Zagrepčana, doduše sustav je bio drugačiji, ali nerijetko se na isti način zanemaruje potrebe građana i građani će sigurno izraziti revolt svoj, doduše ne na način na koji je, na koji su izrazili tada kada je Matija Gubec poveo seljačku bunu i kada su ljudi pokazali da više ne mogu trpjeti teror. Sada smo u demokratskim vremenima i možemo to pokazati i određenim stvarima, da li je to protestom, da li je to, evo. U gradu Zagrebu sad imate jednu akciju koja pokazuje protest protiv HDZ-a i gradonačelnika Bandića koji ne uređuju grad pa su građani sami uređivati grad i raditi mini vrtove. Na taj način se može puno pokazati. Danas-sutra kada krenemo u prikupljanje potpisa za opoziv gradonačelnika, ljudi će moći i na taj način pokazati da nisu zadovoljni sa gradonačelnikom Bandićem i HDZ-om i tako pokazati, a najvažniji i najjednostavniji način na koji možemo pokazati svoje nezadovoljstvo je izlaskom na izbore i neglasanjem za one koji ne omogućavamo da kvalitetno i normalno živimo u svojoj državi i svojem gradu, tako da i u ovom slučaju moram predložiti amandman i simbolički, ovdje se radi o Matiji Gupcu, pa evo, sam morao ispričati ovu anegdotu iz povijesti jer ima dosta dodirnih točaka bez obzira što ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i tražim glasovanje.
69. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istog razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Jarun u gradu Zagrebu, također, problematika koju sam maloprije govorio. Radi se o kvartu koji se razvija u stambenom dijelu, a nažalost ne prati obrazovna infrastruktura i komunalna infrastruktura te objekte. To je nešto što ne bi trebalo nigdje u RH, pa ni u gradu Zagrebu niti u drugim gradovima. Mi moramo razvijati grad da bude ugodan za život onih koji tamo žive i koji dolaze živjeti jer jedino kupiti stan ili kuću. Moraš imati cestu, moraš imati vodovod, kanalizaciju, komunalne usluge, moraš imati odvoz smeća, skladištenje, razdvajanje, moraš imati obrazovni sustav, moraš imati kvalitetne vrtiće, moraš imati kvalitetne škole, moraš imati, na neki način sigurno okružje, kvartovske priče koje će ljudima omogućavati da ugodno žive u svojem kvartu. Nažalost kada se gradi bez sustava, kada je profit jedini interes, onda se dešava ovo što ja sada ističem, a to je da niču cijeli kvartovi, a da na kraju nemamo mogućnost kvalitetne obrazovne infrastrukture i zbog toga je također, potrebno ulagati dodatno u vrtiće i škole, i zbog toga je potrebno to raditi i u gradu Zagrebu bez obzira što mnogi neće shvatiti da u gradu Zagrebu koji bi trebao biti lider u tom dijelu, u bit nema liderstva nego kaskamo za nekim drugim dijelovima koji su puno siromašniji od grada Zagreba. Primjerice, bio sam u malim općinama koje imaju kvalitetnije škole i kvalitetnije vrtiće od grada Zagreba koji ima 10 milijardi kuna gradskog proračuna i zbog toga tražim da se glasa o ovom amandmanu, također, u ponedjeljak.
70. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodne.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Zvončić i ono što ovdje želim istaknuti je da Grad Zagreb, ja se iskreno nadam će i prije sljedeće godine odnosno prije sljedeće godine odnosno prije lokalnih izbora koji će se deseti 2021.godine u svibnju mjesecu, znači imamo lokalne izbore koji se odvijaju treće nedjelje u svibnju mjesecu 2021.godine raskrstiti i rastati se od ove politike koju imamo i od ove vlasti i gradske uprave koju imamo u Gradu Zagrebu. Znači ne možemo još izgubiti godinu dana, ne možemo još jedan proračun dočekati na način da moramo predlagati ovoliko puno amandmana kako bi upozorili na probleme u Gradu Zagrebu, stvari se moraju mijenjati. Znači naš vlastodržac, naš gradonačelnik je izgubio sve moguće kriterije, izgubio je svu moguću potporu hrvatskih građana odnosno građana Grada Zagreba i jednostavno odlučuje da ode u ropotarnicu političke povijesti i mi to moramo napraviti prije svibanjskih izbora sljedeće godine jer ukoliko je alternativa da on još godinu dana netransparentno upravlja Gradom Zagrebom, da financijski preplaćuje određene usluge, da daje novac svojim kumovima, prijateljima, onima koji taj novac troše dva, tri puta više nego što realno te usluge koriste, mislim da će grad imati još 10 milijardi kuna štete do sljedeće godine i zbog toga to treba što prije prekinuti. Sa te strane predlažem i ovaj amandman i nadam se da nakon što se riješimo Bandića više ovakve amandmane neću morati predlagati. Hvala vam lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepo. Budući da je poštovani zastupnik Maras u ime kluba zatražio stanku onda ćemo dati [[Upadica Maras: Ne, nisam zatražio stanku, samo sam zamolio da malo napravimo pauzu?]] Pa pauza, hrvatski se kaže stanka.
Ne, ne, pazite imamo raspravu još o raspuštanju Sabora, ja ne želim potrošiti klubu tu stanku.
Onda ćemo ići dalje bez stanke.
Ovo je stvarno nekorektno. Ja mislim da biste mi trebali omogućiti barem pet minuta da odem na wc.
Oprostite zašto nekorektno, a nije korektno to što vi sve nas maltretirate sa svojih 100 i ne znam koliko amandmana.
Ne, vi maltretirate građane Grada Zagreba sa Milanom Bandićem.
Oprostite, 71. amandman zastupnika Marasa.
Jel ovo moguće? Znate šta, sad ne bi odustao niti od jednog amandmana, ako treba.
I onako niste namjeravali. Izvolite.
Ako treba sjedit ću još ovdje tri sata, ali ovo je zbilja nekorektno da vi meni ne omogućavate pet minuta da odem se samo malo osvježiti.
Dajem vam opomenu jer nisam vam dao riječ. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge kao što je to bilo i za prethodne amandmane.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Sada ste mi dali riječ. Ja mislim da je ovo legitimno šta ja radim, da imam na to pravo kao zastupnik, o tome će da li je to dobro ili loše, da li simpatično ili nije odlučiti hrvatski birači i ja sam toga svjestan i na to sam spreman. Ja ovo ne radim zbog toga što mislim da je situacija u Zagrebu i u Hrvatskoj dobra, nego upravo suprotno i ne možete mi na taj način uskraćivati pravo i govoriti da ja vas maltretiram. Ja ne maltretiram nikoga, ja sam podnio 120 amandmana na proračun šta kao zastupnik imam pravo i dužnost. Nažalost, situacija je u Gradu Zagrebu takva, ne mojom zaslugom, nego zaslugom vas koji podržavate gradonačelnika Bandića. Zamolio sam vas kulturno za pet minuta pauze da se odem osvježiti. Jel to bezobrazno? Nije.
Vi ste dobili pet minuta pauze zato jer su vam djeca bila u uredu jer držite djecu u uredu u Saboru i ja sam dao sa punim razumijevanjem, mimo Poslovnika pet minuta da se možete pobrinuti za djecu.
Dobro, ali recite mi da držim djecu kada škola ne funkcionira?
Što se ovoga tiče to nije po Poslovniku oprostite i to vi znate. Nemojte sad stalno raditi komedije ovdje.
Znači kada je recimo predsjedao potpredsjednik Brkić on je dosta često radio pauze i sebi dopustio da se osvježi, ja to recimo sada nemam priliku jer mi vi to ne dozvoljavate, tako da to nije korektno i vi znate da to nije korektno. Hvala vam lijepo. S obzirom da se tako ponašate nema nikakvog smisla da ja dopustim da vi na taj način mene omalovažavate i mi ćemo nastaviti dalje, pa makar ja ovdje stajao do jutra. Ovaj 71. amandman gdje se radi o dječjem vrtiću „Potočnica“ i tražim također da s obzirom da je potrebno ulaganje u obrazovanje u dječje vrtiće u Gradu Zagrebu da se također o tom amandmanu glasa u ponedjeljak jer nažalost zbog koalicije gradonačelnika Bandića i HDZ-a u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju.
72. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Da li ja mogu gospodine potpredsjedniče i šutnjom obrazlagati? Ok, ajmo sada malo šutnjom. Znači radi se o amandmanu koji predviđa za adaptaciju i opremanje dječjeg vrtića „Grigora Viteza“ Zagreb u iznosu milijun kuna i gdje mislim da je potrebno investirati u taj vrtić zbog toga što nažalost sustav obrazovanja u Gradu Zagrebu ne funkcionira zbog koalicije HDZ-a i gradonačelnika Bandića. Tako da bilo bi dobro da umjesto da meni ne omogućite da na normalan način, civiliziran način obrazlažem ovdje amandmane, bilo bi dobro da ne podržavate gradonačelnika Bandića u Gradu Zagrebu. To je ono šta bi hrvatski građani, šta bi Zagrepčanke i Zagrepčani od vas očekivali. Znači sa te strane umjesto da ovdje vršite teror nad zastupnikom napravite iskorak i maknete, pomognete da maknemo gradonačelnika Bandića iz njegove pozicije da nas više on osobno ne maltretira sa svojim upravljanjem odnosno ne upravljanjem gradom, sa svojim kumovima, pajdama, interesnim skupinama koje su dovele do toga da Grad Zagreb više nije ono šta bi trebao biti, a to je da je jedan dostojanstveni grad koji omogućava svojim sugrađanima i građanima koji tu žive jedan kvalitetan život. Da to je tako, da ljudi ovdje imaju kvalitetan život ne bi bilo potrebno ni podnošenje ovog amandmana, te vas ja molim da ga uvrstite u ponedjeljak na glasanje. Hvala vam lijepo.
73. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras. Nemate šta za reći? Onda idemo na 74.
Imam, imam šta za reći. Imam šta za reći.
A onda izvolite.
Evo samo malo ja se ispričavam.
A oprostite, mislim ak vi mislite komunicirati mobitelom onda u vrijeme razgovora…
Ne, ne mislim nego morate shvatiti da nakon 3 sata bi bilo normalno da mi date 10 minuta da se odmorim. Tako da morao sam nešto tu pogledati, ali jednostavno pošto nema mogućnost niti 5 minuta onda sam morao iskoristiti ovih 30 sekundi da nešto pogledam. Znači jednostavno ne postoji mogućnost, ovo nije normalni način rada. Umjesto da mi omogućite…
Vi ste to izazvali.
Pa, ali ne mogu ja utjecati na to dal će neko dati amandman ili neće. Znači ja sam u ovom, u ovom setu od sad već 50 amandmana. Umjesto da mi date da se odmorim, 10 minuta da pogledam šta imam za napraviti, vi i dalje inzistirate na tome da ne mogu se otić ni osvježiti i onda se čudite što sam pogledao nešto na mobitel. Radi se o 73. amandman, hvala vam lijepo na ovakvom odnosu, o adaptaciji i opremanju dječjeg vrtića „Bajka“ Zagreb u iznosu milijun kuna koji nažalost je potreban zbog toga šta u sustavu obrazovanja u Gradu Zagrebu stvari ne funkcioniraju zahvaljujući HDZ-u i gradonačelniku Bandiću, zahvaljujući Plenkoviću i gradonačelniku Bandiću, zahvaljujući onima koji maltretiraju građane Grada Zagreba već godinama, zadnji, od zadnjih izbora već više od 3.g. i koji ne omogućavaju da Zagreb bude normalan, suvremen grad koji bi zadovoljio potrebe svojih sugrađana i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
74. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Radi se o vrtiću „Trnsko“ u Novom Zagrebu - zapad. Evo, sad ću malo pošto je g. Bukarica iz Splita da malo nauči ovaj zagrebačke kvartove. Znači radi se o Novom Zagrebu – zapad gdje također, gdje također treba investirati u, u taj vrtić jer tamo ima isto jako puno djece. Kao šta vidite jedina investicija koja se desila u prometnu infrastrukturu u zadnjih ne znam kolko godina, investicija u rotor, radi se o investiciji koja je završila iz europskih fondova. Doduše, na kraju povuci potegni, čak je neko vrijeme rotor funkcionirao više odnosno dok su radovi trajali, područje oko rotora je funkcioniralo bolje nego kad je sam rotor otvoren, tako da se uopće postavlja pitanje da li je ta vrsta investicije bila potrebna, ali bolje da se investira išta nego, nego ništa. Tako da sa te strane na području također Novog Zagreba – zapad ima jako puno dijelova gradske četvrti koja treba komunalnu infrastrukturu, obrazovnu infrastrukturu. Inače ta četvrt je poznata i po tome da škola koja je otvorena prije nekoliko godina je stradala u potresu, ima oštećenja bez obzira šta je najmlađa škola u Gradu Zagrebu. To vam dovoljno govori o još jednom segmentu vlasti gradonačelnika Bandića koji i nove škole i nove usluge koje, koje naručuje, na kraju krajeva ne isporučuje na kvalitetan način. Na kraju krajeva stvari preplaćujemo, a nemamo uslugu i kvalitetu koju bi trebali imati i zbog toga također predlažem ovaj amandman odnosno tražim da se o njemu u ponedjeljak glasuje i da o njemu odlučuju zastupnici.
75. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Radi se o dječjem vrtiću „Siget“. To je četvrt koja također odnosno mjesni odbori i kvart koji se također nalazi na području Novog Zagreba – zapad, tako da, da, još je po tome poznat taj kvart jer je tamo i Hipodrom famozni koji je HDZ zajedno sa gradonačelnikom Bandićem htio progurati u izmjenama GUP-a kako bi zavrtili posao i napravili na neki način biznis i, i omogućili investitorima bez ikakvog pretjeranog rizika ogroman profit, a iscijelili bi Hipodrom, uništili bi stotinu hektara zemlje na Velesajmu i na neki način smanjili kvalitetu naših sugrađana, života naših sugrađana koji tamo žive. Da, to vam je HDZ, to vam je gradonačelnik Bandić i to vam je signal šta treba napraviti na parlamentarnim izborima ukoliko želimo da se to u Gradu Zagrebu više ne ponavlja. Znači takva vlast više neće biti nikad i isključivo ukoliko za to sankciju podnesu gradonačelnik Bandić i premijer Plenković. Sa te srane, evo dame i gospodo, bilo bi dobro da i ovaj amandman prihvatite i ovih milijun kuna da investiramo u taj dječji vrtić kako bi imali kvalitetnije obrazovanje i kako bi konačno u Gradu Zagrebu pokazali šta nam je bitno, a bitno nam je da imamo kvalitetne vrtiće, škole, bolnice, nije nam bitno da imamo stotinu spomenika, da se tu peru novci, da je to preplaćeno puno puta, da imamo žičaru od 800 milijuna kuna i sve ono nažalost šta u Gradu Zagrebu imamo. Tako da tražim da se glasa i o ovom amandmanu i da na kraju krajeva, a u ponedjeljak zastupnici podupru ovaj amandman.
76. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Amandman br. 76 se odnosi na dječji vrtić „Remetinec“ to je nažalost kvart u kojem je na kojem je jedan period naš gradonačelnik i proveo određene mjesece. S obzirom da ima jako puno kaznenih prijava koje su u tijeku i koje su još uvijek na ponos i diku HDZ-u koji ga podržava uporno i koji ne odustaje od svog najboljeg prijatelja gradonačelnika Bandića. To je nešto što je sramota. Mene bi bilo sram da sam HDZ-ovaca, a da mi je, to bi me bilo sram i ovako i onako s obzirom kako HDZ obnaša vlast, tako da se ne mogu ni zamisliti u toj poziciji, ali da kojim slučajem pripadam toj stranci bilo bi me sram da mi je partner osoba koja ima stotine kaznenih prijava, koja ima desetine otvorenih slučajeva na sudu u Zagrebu i da je onda problem Gordan Maras koji ovdje priča o tome, kojem se zbog toga još i govori da ja maltretiram. Pa vi maltretirate dame i gospodo građane Grada Zagreba, maltretirate nas sve skupa jer držite čovjeka koji je uništio i uništava Grad Zagreb na vlasti, vi maltretirate nas. I treba i njega i vas maknuti sa vlasti jer vi ste dogovorni što je Zagreb u takvoj situaciji. Imam pravo to ovdje govoriti i govorit ću pa makar ovdje stajao i deset sati, imam pravo na to i ja mislim da građani očekuju to da govorim. A neka Kazimir, kako se zove Kazimir Bačić i Bruno Kovačević HDZ-ovac također brane HDZ [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] i na taj način zatvore medijsku sliku da ne bi to što više građana čulo.
Jel tražite glasovanje o ovome?
Apsolutno tražim glasovanje.
77. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Gospodine potpredsjedniče, hoćemo li napraviti stanku, prošlo je tri sata već?
Ne vidim, pa ako hoćete stanku pa jesam nudio stanku?
Ne, ne da vi date stanku od 10 minuta jer ja tri sata neprestano govorim i zaslužujem da mi se da. Jel vi shvaćate da u svakom poslu nakon određenog perioda čovjek ima pravo na stanku. Što želite da se onesvijestim ovdje stajući?
Pogledajte, ajmo sada jasno reći. Vi možete u svakom trenutku zatražiti stanku i ja ću vam je dati, stanku u ime kluba. To što vi želite nekakvu stanku izvan Poslovnika ja neću postupati mimo Poslovnika. Vi ako vam je to dugo, niste prvo trebali dati toliko amandmana, drugo, mogli ste dati toliko amandmana, a ne govoriti za svaki amandman dve minute, dapače, premašivati za po 10, 15, 20 sekundi itd., sve ste to mogli. Prema tome, ja ne vidim u čemu je problem.
Problem je u tome što vi sjedite tamo. Ne, nismo još ni ovaj dotakli amandman, uzeli ste mi minutu vremena. Molim vas da mi vratite vrijeme.
Vi ste krenuli u neki dijalog sa mnom koji je potpuno protu poslovnički.
Krenuo sam zato što bi trebali držati neku normalnu razinu komunikacije. Ako sam tri sata na nogama, onda imam …
Pa ne trebate tri sata na nogama, mogli ste govoriti puno kraće za svaku svoju točku. I onako ste ponovili 500 puta istu stvar, prema tome mislim mogli ste vi to, to o vama ovisi. Ako vi to ne želite, ne želite, ja vam to ne sprečavam.
Dobro, ok. Idemo dalje onda. Nema nikakvog problema, vi mislite da ćete me na taj način ušutkat, vjerujte mi nećete.
Uopće to ne pokušavam.
Ja ću ovdje izdržat koliko treba jer želim da što više ljudi čuje kakav je HDZ i gradonačelnik Bandić i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Ona idemo na 78. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću u Zapruđu, to vam je gospodine Bukarica kvart u Novom Zagrebu istok, tako da malo upoznate Grad Zagreb kad već evo volite to slušati i da čujete da u Gradu Zagrebu bez obzira što se radi o velikom kvartu, znači Zapruđe je jedan od najstarijih i u biti prvih novozagrebačkih kvartova. Znači kada je veliki gradonačelnik Grada Zagreba Većeslav Holjevac odlučio premostiti Savu, inače je i osloboditelj Grada Zagreba, to sigurno znate koji je bio prvi zapovjednik vojni Grada Zagreba nakon '45.godine, on je naknadno posto i gradonačelnik Grada Zagreba i ostao je upamćen kao jedan od najvećih gradonačelnika koji je premosti rijeku Savu i napravio nove kvartove i danas ima prekrasan spomenik nedaleko od NSB-a koji upravo simbolizira to. I jedan od prvih kvartova je bio kvart Zapruđe koji također ima jedan veliki dječji vrtić koji također opslužuje odnosno na neki način osigurava da se djeca iz tog kvarta osjećaju tamo sigurno i da ih se zajedno sa njihovim roditeljima odgaja, ali zahtijeva puno investicija i zahtjeva da se više o njemu vodi računa odnosno da gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić investiraju više novca u to. S obzirom da to tako nije, s obzirom da HDZ i dalje drži Bandića na vlasti i pokušava održati ovu kriminalnu vlast u Gradu Zagrebu, ja predlažem i ovaj amandman da se prihvati odnosno da u ponedjeljak svi skupa zajedno glasamo o njemu odnosno da se zastupnici o njemu izjasne. Hvala vam lijepo i tražim glasovanje.
79. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istog obrazloženja.
Zastupnik Maras.
Prelazim u susjedni kvart u dječji vrtić „Utrina“, znači to je.
79. smo već prešli.
Ne, ne ovo je 79., znači radi se o dječjem vrtiću i također jedan od novozagrebačkih kvartova koji zahtijeva također određene investicije. Inače jedan od većih kvartova u Novom Zagrebu uz naravno, sada ćemo vidjeti i druge kvartove koji su tamo, znači u Utrinama ima nekoliko objekata i ono što mislim da se u taj vrtić nije ulagalo godinama, odnosno ne mislim nego sam siguran. Kao što se nije ulagalo niti u većinu škola i vrtića u gradu Zagrebu i nadam se da su oni koji obnašaju vlast u gradu Zagrebu, a to je HDZ i gradonačelnik Bandić, da su ponosni na to, da se u vrtiće i škole ne ulaže dovoljno. Da vrtići i škole u gradu Zagrebu nemaju svi toplu vodu, da se djeca i da se škole pogotovo u donjem dijelu, u Donjem Gradu, odnosno donjem, starijem dijelu Zagreba obnavljaju učionica po učionica. Naime, ne bih se iznenadili, tako se lakše može namjestiti posao. Ukoliko je posao do 200 hiljada kuna, onda možete točno iz gradskog ureda sugerirati vjerojatno koja će tvrtka dobiti koji posao i na taj način se škole, umjesto da se obnove u jednoj godini, obnavljaju više godina i 3 puta ili 2 puta više novaca potroši nego što bi se to trebalo. Nadam se da ste g. potpredsjedniče, kao predstavnik HDZ-a ponosni što podržavate takvu stranku u gradu Zagrebu i tražim glasanje o ovom amandmanu.
80. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću Travno koji ima 3 objekta. To je inače kvart u kojem sam ja proveo najveći dio svog života, to je moj kvart, evo, pozdravljam, ukoliko nas gleda netko iz Travnog slučajno na televiziji. Ono što bih vam htio ovdje reći da isto kao i u Utrinama u vrtiće, bez obzira što su ovi kvartovi izgrađeni 70-ih godina prošlog stoljeća, ja, gotovo da sam siguran da se ništa značajnije nije ulagalo od tog perioda. Možda su se kupovale određene, određeni namještaj i neka didaktička sredstva, ali u neke druge stvari dosta, dosta, primjerice, stolariju i druge stvari, dosta tih objekata je isti takav kao što je bio i prije 40 godina. Tako da, ja mislim da toga su najviše svjesni u biti oni koji rade u tim objektima i koliko se oni trude i koliko oni rade pošteno svoj posao, jedino što im mogu reći je da im se zahvaljujem zbog toga što u takvim uvjetima nije jednostavno raditi. Kada nemate podršku svojeg gradskog ureda, kada se morate snalaziti sa minimalnim sredstvima koja imate na raspolaganju, zbilja je herojski da oni uspijevaju održati našu djecu u, ja bih rekao kakvo-takvim pristojnim uvjetima. S obzirom da sredstva nisu dostatna, s obzirom da gradonačelnik Bandić i HDZ nemaju namjeru mijenjati politiku u gradu Zagrebu, s obzirom da su najbliži koalicijski partneri, ja moram predlagati ovaj amandman kako bi osigurao dodatna sredstva za obrazovni sustav u gradu Zagrebu i tražim da se također, o njemu glasa u ponedjeljak na zadnjoj sjednici HS-a. Hvala lijepo.
81. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se uz istovjetno obrazloženje kao za prethodni amandman.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Tratinčica koji također, treba, kako smo poduprijeli sve ove vrtiće do sada, tako treba poduprijeti i njega. Evo, kolega Sladoljev je došao tako da nas je već troje, g. potpredsjedniče, polako, pardon, i Batinić je ovdje, četvero nas je. Doduše nikoga iz HDZ-a nema, ne, to očito njih pretjerano ne interesira. Njih interesira kako Bandića zadržati na vlasti što duže da bi mogli dijeliti fotelje u Plinari i u drugim javnim poduzećima i netransparentno upravljati gradom Zagrebom i vjerojatno dijeliti poslove koji se obavljaju kroz grad Zagreb. Znači da se na taj način ne preplaćuju poslovi, da nema te HDZ-Bandić klijentelske organizacije koja upravlja gradom Zagrebom, vjerujte mi, ne bi bio potreban niti ovaj amandman za dječji vrtić Tratinčica. To je nešto što svi znamo, to je nešto što svi osjećamo u gradu Zagrebu i to je nešto što treba pod hitno promijeniti. Ja se nadam da će građani shvatiti da izborima 5.7. ne odlučujemo samo o tome što će biti na razini države, nego odlučujemo što će biti dalje i u gradu Zagrebu. Ukoliko se da podrška aktualnoj Vladi, gradonačelnik Bandić može mirno spavati. Tko hod to želi, neka glasa za Andreja Plenkovića. Tko god to želi, neka glasa za HDZ. Ja to ne želim, a siguran sam da ne želi to ni velika većina Zagrepčana i Zagrepčanki i siguran sam da će se ta promjena dogoditi bez obzira što HDZ i vjerojatno oni koji sada upravljaju državom misle da to nije potrebno. I možete vi smijati g. potpredsjedniče, ali vjerujte, to će se desiti. Evo, tražim glasanje o ovom, ovom amandmanu.
82. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
Radi se o vrtiću Sopot. To je također, kvart u Novom Zagrebu za g. Bukaricu, preko puta Središća, odnosno u blizini, jedan od starijih kvartova u Novom Zagrebu. Također, ima nekoliko objekata u svojem vlasništvu i više stotina djece koji se tamo čuvaju. Siguran sam da imaju nedostatna sredstva za opremanje i rekao sam na početku, jedan od prethodnih amandmana, nažalost u gradu Zagrebu kao roditelj to mogu osobno svjedočiti, većinu opreme, igračaka, nabavljaju sami roditelji, odnosno dodjeljuju nakon što djeca jednostavno prerastu igračke, odnesu ih u vrtić i to je jedna solidarnost koja vlada u gradu Zagrebu, ali koja ne bi trebala biti takva jer ipak mi plaćamo 18% prireza. Svako iz svoje plaće izdvaja više stotina ili stotinu ili dvije stotine, tri stotine kuna da bi se na kraju grad u pravilu morao oslanjati odnosno institucije u gradu u pravilu morala oslanjati na građevine. Ne, to ne bi trebalo biti tako, tih 10 milijardi kuna da ne curi na sve strane, da se nije pozapošljavalo što se pozapošljavalo po gradskim tvrtkama, po gradskoj upravi, da gradonačelnik Bandić ima i malo morala vezano uz to kako obnaša svoju dužnost, da morala ima HDZ koji ga drži na vlasti, na kraju mi svi skupa ne bi bili u takvoj situaciji i zato evo, tražim da se i o ovom amandmanu glasa, vrlo rado bi da nema potrebe o njemu glasati, ali s obzirom da, evo, HDZ i dalje inzistira na Bandiću, ne odustaje od Bandića, ja tražim da se i o ovom amandmanu glasa.
83. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge kao i prethodni.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječje vrtiću Zrno Zagreb, također, milijun kuna predviđeno za taj vrtić. Kada gledam kako funkcioniraju stvari i kako se slabo i sporo pokreću stvari u gradu Zagrebu, jednostavno mogu reći da sam tužan. Čak nisam više ni ljut nego koliko sam tužan, pa da se iz te tuge stvara i određeni revolt i shvaćam da se i jednako kao i ja osjeća stotine i stotine naših sugrađana, tisuće i tisuće naših sugrađana i da jednostavno to na kraju mora završiti ispravno, odnosno stvari se moraju promijeniti i zato ne treba odustati od ovog i zato ne treba odustati od toga govoriš i da ukazuješ pa nekada i ići glavom kroz zid, ukoliko misliš da se boriš za ispravnu stvar. Znači nekada moraš napraviti nešto što je ekstremno kako bi ljudi tvoju poruku čuli. I sa te strane, spreman sam i dalje predlagati i raditi i boriti se, ne samo za svoj grad nego za svoje sugrađane i ukazivati na stvari koje nisu dobre u gradu Zagrebu kako bismo te stvari na kraju krajeva zajednički promijenili. Nemamo pomoć od HDZ-a, nemamo pomoć od onih koji navodno, navodno brinu brigu o našim sugrađanima, a nisu bili u stanju jedan jedini zakon o potresu napraviti u ovom periodu koji je prošao od potresa, a to je 58 dana. Bilo bi dobro da su to vrijeme kvalitetnije iskoristili, bilo bi dobro da na kraju krajeva pokažemo da su nam interesi građana najbitniji. HDZ-u i gradonačelniku Bandiću očito nisu. HDZ-u i gradonačelniku Bandiću je interes da što više izmuzu za ovo još vremena što im je preostalo na vlasti. Hvala lijepo i tražim glasanje također o ovom amandmanu.
84. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se isto uz istovjetno obrazloženje.
Zastupnik Maras.
G. potpredsjedniče, može mala pauza sada, evo 3 i pol sata je prošlo?
pa može u svaki čas pauza, vi zatražite pauzu u ime kluba, dobit ćete 10 minuta.
Ne, mislim da i vi date 5 minuta, zbilja bi morao otići na ... [[Upadica: Ali, ja ovaj čas nemam potrebu za pauzu.]] Zbilja bi morao otići na toalet, ne znam kako da vam to drukčije objasnim.
Velim, skratite svoje govore, evo, niste trebali svaki put 2 minute i još plus vrijeme koristiti, mogli ste, a stalno se ponavljate.
Čekajte je li moguće da mi…
I stalno isto pričate. Prema tome, možete, možete to skratiti, sve smo mogli već završiti. O vama ovisi.
Okej, idemo onda dalje, hvala vam lijepo na nerazumijevanju odnosno na ponašanju na način da koristite svoju poziciju ne biste li meni, situaciju učinili, hajmo to tako nazvati, nekomotnijom. Ne, znači da ne mogu na normalan način obavljati svoj posao, ali ako je to potrebno, ja ću izdržati evo još 2 sata, stajat ću ovdje i na neki način raditi ono što sam započeo, a to je ukazivati na probleme koji jesu u gradu Zagrebu i neću dopustiti da me netko na bilo koji način ometa u mojem pravu. A to je da govorim koliko god puta to hoću, na koji god način hoću o tome što ne valja. Može izgledati ekstremno, ali vjerujte mi, na drugi način ne ide. Na drugi način ne ide jer da ide, onda bi slušali naše sugrađane, poslušali bi g. Reiner, HDZ bi odavno već odustao od gradonačelnika Bandića, da nema HDZ-a ne bi bilo ni Bandića, da nema Bandića, ne bi bilo na državnoj razini HDZ-a i zbog tražim glasanje o ovom amandmanu.
85. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz iste razloge.
Zastupnik Maras.
Koji, 85.? [[Upadica: Duga.]] Da, radi se o vrtiću Duga, također je iznos milijun kuna. I još malo pa ćemo doći do onog najinteresantnijeg dijela koji, ja mislim da je najvažniji, a to je do potresom ugroženih objekata, da vidite da u ovom trenutku, dragi moji sugrađani, niti jedna kuna, niti u gradskom niti u državnom proračunu nije namijenjena za obnovu niti škola niti vrtića u području pogođenom potresom. I to je ono što također, moramo ovdje isticati. Ima 25 objekata koje ćemo sad uskoro obraditi, da vidite da je problem što to država u državnom proračunu nije predvidjela, što to gradonačelnik Bandić u gradskom proračunu nije predvidio, a ovaj, a ne odustaje, ne žele niti zakonom garantirati obnovu, odnosno vidjeti na koji način će se to narednih godina obnavljati. Recite vi meni sada ovdje, svi koji slušaju, na koji način će se obnoviti grad Zagreb, na koji način će se obnoviti škole i bolnice ukoliko novac u proračunu nije predviđen? Stotina milijuna kuna za 42 milijarde štete. Pa to je nemoguće. Koga vi zavaravate? Niste ništa predvidjeli. Niste ništa omogućili i ne želite omogućiti građanima Zagreba da imaju sigurnost da će se grad obnoviti. To je sramota i to jednostavno treba promijeniti, treba pokazati ljudima da se staje iza njih. I ja tražim da na taj način pokažemo gestom, pokažemo amandmanima, pokažemo porukom da smo iza građana Grada Zagreba, da smo iza djece Grada Zagreba, da smo iza povijesti i kulture Grada Zagreba, da ćemo napraviti što god možemo kako bi što prije profunkcionirao Grad Zagreb i kako bi što prije pokazali da Hrvatska i da svi skupa koji živimo u Gradu Zagrebu vodimo računa o tome da će, da će Grad Zagreb jedan dan biti opet ono što bi trebao biti. Nažalost u ovom potresu je sve nestalo u 10 sekundi potresa 22.3. u 6 sati i 24 ujutro se sve raspalo. Nažalost pokazali smo da nemamo grad koji funkcionira, pokazali smo da nemamo državu koja je u stanju stati iza Grada Zagreba, pokazali smo da oni koji bi trebali biti odgovorni za funkcioniranje Grada Zagreba, koji bi trebali biti odgovorni za funkcioniranje civilne zaštite, za krizne situacije da ih plaćamo bez veze, da naši ljudi ne znaju kako, kome se obratiti, da je to sve jedan farsični sustav, da ljudi zovu civilnu zaštitu da se tamo zapisuju neki podaci koje na kraju nitko nikome ne proslijedi, da građani se organiziraju, da se organiziraju skupine, evo tu je kolega Sladoljev iz Bad Blue Boysa koji su onda uskakali kao netko tko pomaže. Pa di su tu bili civilna zaštita, gdje je tu bio gradonačelnik, gdje su tu bile službe koje su trebale pomoći kako bi mi građani Grada Zagreba koji plaćamo 18% prireza konačno osjetili da imamo svoj grad iza sebe. I onda smo očekivali da ćemo imati iza sebe državu, ali što, 58 dana nije dovoljno da se napiše zakon, 58 dana nije dovoljno da se ljudima uključi plin u njihove kuće, ako je dovoljno za Agrokor da se napravi u 5 dana zakon kako bi oni koji su bliski HDZ-u, koji su bliski Martini Dalić ovaj [[Upadica: Hvala i tražite glasovanje?]] tražim glasovanje, da.
86. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Zastupnik Maras.
Evo, vidite gospodine predsjedničke kako to funkcionira odnosno potpredsjedniče, govorio sam sada 2,5 minute duže nego šta je bilo vrijeme [[Upadica: Da.]] jer vi koji vodite sjednicu nemrete biti koncentrirani na mene. A ja 3,5 sata sad ovdje stojim, ne date mi 10 minuta da odem na wc. Jel to ok?
Ovaj, isključit, oprostite al to sve što vi govorite nemam zašto biti skoncentriran na vas.
Jel to u redu, recite samo?
Ovaj, izvolite.
Na mene nemate, pa ja govorim ovdje, Poslovnik postoji, vrijeme ide.
Samo izvolite, samo izvolite govorite.
Želim vam samo pokazati koliko je teško ovo što ja sada radim, raditi, a vi meni ne date ni pauzu od 5 minuta, od 10 minuta.
Ma sve mi srce puca. Izvolite, dajte nastavite.
Ok, nemojte se žalostiti ako vam srce puca onda idemo dalje. 86. amandman je amandman koji se odnosi na Dječji vrtić Cvrčak u Gradu Zagrebu i također da se njemu odvoji milion kuna kako bi također imali određenu investiciju i bolju situaciju za našu djecu u tom vrtiću. I na kraju krajeva moram reći da situacija koja će se vjerojatno nastaviti narednih nekoliko mjeseci dok se ne formira nova Vlada u RH je takva da ne treba ništa očekivati u Gradu Zagrebu jer je kasa Grada Zagreba u potpunosti prazna. Znači gradonačelnik Bandić je da tako slikovito kažem ispraznio kasu u Gradu Zagrebu i on traži od države da mu delimitira zaduženja. On bi sada dalje zaduživao građane kako bi mogao ispunjavati osnovne potrebe. Ono što mislim da mi moramo napraviti je upravo suprotno.
E sad ću vas opomenuti jer ste iskoristili vrijeme, to ste prošli puta tražili. Pa jel tražite glasovanje?
Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
87. amandman zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća kao, uz obrazloženje kao za prethodne.
Zastupnik Maras.
Oprostite koji amandman? Nisam čuo, oprostite.
87. slušajte, vite niste koncentrirani, to ste vi meni rekli, pa sad ja vama velim. Dajte se na svoje amandmane skoncentrirajte.
Da, hvala, ok, radi se o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Trnoružica također u iznosu milion kuna i ono što i ono što ovdje želim posebno ovdje istaknuti je da najvjerojatnije naredni mjesec pitanje je uopće kako će gradonačelnik Grada Zagreba isplaćivati obaveze koje ima ne samo prema vrtićima i školama, nego prema svima zaposlenima i u sustavu koji obuhvaća Grad Zagreb jer očito je da su problemi sa financiranjem ogromni. Zaduženja iz sjednica u sjednicu skupštine, na zadnjoj sjednici virtualnoj i zamislite koliko je to nelogično. Znači, mi u Gradu Zagrebu imamo virtualnu sjednicu skupštine umjesto da imamo sjednicu kao što je ova gdje će zastupnici reći u ime građana šta ih muči. 150 miliona kuna je gradonačelnik Bandić napravio zaduženja na virtualnoj sjednici skupštine, gdje su ljudi virtualno glasali, gdje se nije moglo otvoreno sučeliti argumente, niti se moglo napraviti sve kako bi na kraju krajeva vidjeli da li je to uopće potrebno i na koji način će se taj novac potrošiti. Nažalost taj novac neće ići u obrazovanje, u vrtiće, u škole, taj novac neće ići u ono šta građanima treba. Taj novac će ići vjerojatno u krpanje određenih rupa i ono što je najžalosnije novac koji Grad Zagreb troši uredno dobijaju oni i oni ne moraju čekati mjesecima kao vrtići i škole, oni koji rade preplaćene poslove, koji izvlače novce iz gradskog proračuna i koji nažalost godinama na taj način grade svoja poslovna carstva i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
88. amandman zastupnika Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Zastupnik Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću Mali princ i također želim reći, ovo mi je posebno drag vrtić jer se radi na području, jer se radi o vrtiću na području gradske četvrti Maksimir kojem sam dosta blizak i sa te strane mislim da je sramota ovo, da ja moram u HS-u u gradu koji ima 10 milijardi kuna predlagati amandmane za vrtiće i škole, ali to je nažalost zagrebačka realnost. I još jednom ću vam reći, oni koji trebaju dobiti novce, oni te novce i dobivaju i to unaprijed, nekada avansima, govorim o onima koji izvode radove i koji su uredno preplaćeni za svoje poslove. Siguran sam da nitko nije čekao niti dana za situaciju izvedenu primjerice na žičari na Sljemenu. Tu nije bilo nikakvog problema. Tu se vjerojatno na kraju isplatilo ne u isti dan nego vjerojatno istu sekundu kada je račun došao. Znači neki nemaju problema sa novcem, da dobiju i da naplate se njihova usluga, neki nemaju problema da svoje radove, ako treba naplate i više nego što bi trebalo. Kada gledam kako je ta žičara skočila sa 150-200 milijuna, prvo na 350 pa na 500, pa sada tko zna koliko će završiti, vjerojatno 800, onda mi je jasno zašto nema novaca za dječje vrtiće i zašto nema novaca za škole. Zašto se škole ne mogu obnoviti? Zato što se preplaćuju usluge puno više nego što bi u biti trebalo njih plaćati i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
89. amandman zastupnika Marasa.
Također, se ne prihvaća iz istih razloga.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, htio bih vam reći da ovaj, da se radi ovdje o adaptaciji dječjeg vrtića u Maksimiru, znači to je dječji vrtić Maksimir, također, na području gradske, Vijeća gradske četvrti Maksimir u Aleji Antuna Augustinčića. Također sam dosta dobro upoznat sa situacijom tamo. Problem koji imamo u gotovo svim vrtićima u gradu Zagrebu i tamo postoji i ja mislim da građani grada Zagreba se zbilja pitaju zbog čega više šutjeti o tome. Zbog čega ne progovoriti jasno i javlja mi se jako puno ljudi koji su zaposleni u tim objektima i jednostavno ne mogu shvatiti koji su prioriteti gradonačelnika i njegove gradske uprave. Ne mogu shvatiti da novca za političku korupciju i trgovinu ima, ne mogu shvatiti da ima novca za spomenike od 30 milijuna kuna koji će graditi firme interesno povezano sa gradonačelnikom, a nema novca da se obnove zagrebačke škole i vrtići. To ne možete nikome objasniti pa ne možete objasniti niti meni, a vjerojatno to ni svi zastupnici koji ovdje sad u sabornici to slušaju ne mogu to shvatiti. Ono što mislim da je nešto što je nedopustivo je da se mi koji se bavimo politikom u RH, bez obzira iz koje stranke dolazimo, da se ne smijemo miriti sa takvom situacijom. Nevjerojatno mi je da ljudi iz HDZ-a znaju za sve ovo što ja govorim, a da svejedno puštaju Bandiću da radi što god želi i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
90. amandman zastupnika Gorana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Zastupnik Gordan Maras.
Ista stvar, znači radi se o dječjem vrtiću Bukovac koji je isto na području Vijeća gradske četvrti, odnosno kvartu Maksimir i sa te strane mislim da također zaslužuje određene investicije, odnosno određeno ulaganje u opremu i određene stvari koje bi se mogle promijeniti u njemu. Novca, naravno nikad nije dovoljno, odnosno novca nema zato što se stvari troše na krive, novci se troše na krive stvari. Preplaćuju se usluge, zapošljavaju se klijentelistički ljudi u gradskoj upravi i gradskim tvrtkama. Troši se na nevjerojatne stvari, evo, ljudi moraju znati da primjerice, za vrijeme COVID-a, odnosno ove krize kad se nije smjelo izlaziti iz kuća da su se radile virtualne sjednice vijeća mjesnih odbora, jedan naš vijećnik u, na području Vijeća gradske četvrti Trešnjevka-sjever je upozorio da nije normalno da se dobivaju novci na odgovaranje na jedan mail. Znači članovi vijeća mjesnih odbora su dobili naknade, to je gradonačelnikova praksa i na to se troše deseci i deseci milijuna kuna godišnje, da se na temelju održane virtualne sjednice dobija naknada. S obzirom da se na te stvari troše deseci milijuna kuna svake godine, s obzirom da se na te stvari troše novci koje naši sugrađani uplaćuju kroz prirez najviši u RH, normalno da nema dovoljno novca u gradskom proračunu da bi se ostvarile osnovne potrebe za obrazovni sustav, odnosno za vrtiće u vlasništvu grada Zagreba i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
91. amandman uvaženog zastupnika Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
S obzirom da se promijenilo vođenje sjednice, g. Sanader, možemo li odrediti stanku od 10 minuta? Mislim, ako se vi već mijenjate, sjedite, surfate, nemate kaj raditi, onda bi bilo korektno da i meni date stanku nakon 4 i pol sata što stoji.
Možete vi odustati od nekih amandman pa da…
Okej, onda idemo dalje. Hvala lijepo. Ne morate mi dati stanku [[Upadica: 92. amandman.]] Ne morate mi dati stanku, 91. amandman, radi se o dječjem vrtiću Vrbik u Gradu Zagrebu na području Gradske četvrti Trnje koji također je predviđeno da se u njega uloži milion kuna s obzirom da Grad Zagreb ne ispunjava one nužne preduvjete koje bi trebao ispuniti kako bi, kako bi obrazovni sustav, kako bi djeca imala najbolje moguće uvjete u svojim vrtićima i školama. Nažalost to je tako i iznos od milion kuna je 1000 odnosno 10000 puta manji nego šta gradski proračun ima novaca. Zamislite, ja ovdje predlažem milion kuna po vrtiću, 10000 puta gradski proračun ima više novca, a Grad Zagreb ne uspjeva zadovoljiti te potrebe. Pitam ja gradonačelnika Bandića, pročelnika Lovrića na šta troše novce, na šta troše novce i na koji način troše novce? To je smijurija, to je smiješno, podržava ga HDZ, na isti način vlada u velikoj većini županija zbog toga treba što prije ukinuti te županije i napraviti sve kako bi Hrvatska bila konačno normalna zemlja. Zato tražimo glasanje i o ovom amandmanu u ponedjeljak da se izjasne svi zastupnici i zastupnice. Hvala lijepo.
92. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepo. Radi o ulaganju i adaptaciji Dječjeg vrtića Vladimir Nazor. Simbolika je takva jer je Vladimir Nazor bio jedan i od prečasnika na mjestu predsjednika Hrvatskog sabora, znači predsjednik ZAVNOH-a koji je u ime narodne vlasti '45. godine došao Gradu Zagrebu prilikom oslobođenja grada i preuzeo odgovornost za na neki način RH i sa te strane njegova bista stoji u Hrvatskom saboru i na neki način je vrlo važno da djeca znaju da taj veliki hrvatski pjesnik sa Brača zaslužuje da i vrtić u koji i ona idu, ne samo on, nego prvenstveno radi djece bude u boljem stanju i da na neki način pokušamo napraviti da se tih milion kuna koje sam ovdje predložio iskoristi na najbolji mogući način. Tih milion kuna gradonačelnik Bandić spraši ovak iz svoje pričuve, vidjeli smo da je iz pričuve potrošio sav novac koji je inače namijenjen kriznim situacijama. Znači, zbog toga što je potrošio novac iz pričuve koji je namijenjen kriznim situacijama nažalost naši sugrađani nisu imali promptnu pomoć prilikom potresa, dizalice su se preplaćivale, organizacija je bila nikakva, ljudi su bili bespomoćni nažalost danima, tjednima, a sad vidimo već i mjesecima. Sa te strane ja sam siguran da svi oni koji u ovom trenutku nas slušaju znaju o čemu govorim i znaju da gradonačelnik Bandić novac koji ima na raspolaganju ne na odgovarajući način nego upravo suprotno na totalno krivi način i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
U redu. Amandman 93. nije u skladu s Poslovnikom i Zakonom o proračunu [[Upadica: Oprostite, kako mislite?]] Zato što ste tražili smanjenje 3 miliona, a ovdje ste smanjili milion [[Upadica: Aha, ok može.]] 94. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to iznijeto prije od amandman 45. do 92.
Zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Vjeverica, također je ulaganje od milion kuna i ono što mogu ovdje istaknuti da jednostavno sam odlučio napraviti prema svima odnosno pokušati približiti ljudima koji nas sada slušaju pošto se već lagano bližimo pri kraju ovih svih zagrebačkih vrtića, a doći ćemo i do vrtića koji je meni posebno drag, uskoro, gdje su moji klinci išli, da se vidi da je situacija slična u više-manje svim vrtićima. Svi su u istim problemima, svi imaju iste muke, svagdje se teško kombinira i jednostavno to oni nisu zaslužili. Ista stvar je i sa školama, ista stvar je sa svim institucijama koje bi trebale biti prvenstveno namirene odnosno gdje bi prioriteti trebali biti ono što je najvažnije. Znači, prioritet moraju biti škole, vrtići i bolnice odnosno zdravstvene ustanove koje liječe naše starije sugrađane. Naravno bilo bi dobro da imamo još i određenih ustanova koje se godinama ne grade, primjerice umirovljenički domovi su nešto što nažalost u Hrvatskoj i pogotovo u Gradu Zagrebu se vrlo malo radi i naši stariji sugrađani su najčešće u velikim problemima. Oni su dosta i prenatrpani, a kada treba kvalitetno to raditi i voditi onda se obično kada se govori o HDZ-u i Bandiću tamo politički kadrovira i na kraju se uhljebljuju dipl.arheolozi na mjestu šefa Doma umirovljenika u Splitu. Znači, takve stvari treba konačno prestati raditi i maknuti iz hrvatske politike i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
95. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kako je to rečeno za prethodni amandman [[Upadica: Koji amandman oprostite?]]
95.
95., ovdje se radi o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Marinić isto također u iznosu od milion kuna. Pričao sam nešto maloprije o tome da nam kronično fali određenih institucija i moram ovdje zahvaliti se svim ljudima koji su zaposleni u sustavu i obrazovanja u Gradu Zagrebu, predškolskog obrazovanja u Gradu Zagrebu, u sustavu socijalne skrbi u Gradu Zagrebu, u ustanovama Grada Zagreba koje se brinu o našim starijim sugrađanima znači umirovljeničkim domovima, u bolnicama zbog toga što bez tih ljudi koji nadoknađuju nerijetko i sami nedostatak sredstava ne bi bilo ništa. Sa te strane ljudi moraju biti svjesni da dugujemo kao građani ovog grada zahvalnost ljudima koji naporno rade u vrlo teškim uvjetima, koji se žrtvuju za nas i koji na neki način zajedno sa nama, primjerice kada govorim o predškolskom obrazovanju ili školskom obrazovanju zajedno odgajaju našu djecu. To nije jednostavan posao, rade u užasno teškim uvjetima i oni sami su u velikoj neizvjesnosti šta će i kako biti jer ne znaju ni sami, nisu sigurni da li njihov osnivač u ovom slučaju Grad Zagreb stoji iza njih, kada će biti obnovljeni objekti, prolaze šokove i traume zajedno sa nama roditeljima i djecom koji su u tim školama. Znači, sa te strane da nema tih ljudi vjerujte mi ovi problemi bi bili izraženi još 10 puta više. I sa te strane može biti sram gradonačelnika Bandića i Lovrića u šta je pretvorio Grad Zagreb i u šta je pretvorio naš obrazovni sustav. I zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
96. amandman Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao prethodni.
Izvolite.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Vedri dani, inače svi ovi vrtići imaju nekoliko, nekoliko objekata to je dosta često na više lokacija, ovo su sad već vrtići koji se nalaze na području koje je pogođeno potresom. Mnogi od njih su u problemu, mnogi od njih su oštećeni objekti. Sramotno je da Grad Zagreb u ovom trenutku nema niti jedne jedine kune osigurane za obnovu tih objekata. Znači, Grad Zagreb je vlasnik tih objekata, Grad Zagreb mora obnoviti te objekte, to mora biti prioritet, to mora biti nešto u šta se već krenulo. Nažalost Grad Zagreb nije napravio ništa, Grad Zagreb i o tom ću posebno voditi računa i jedva čekam gradsku skupštinu koja je navodno 9.6. nadam se da neće biti opet virtualna gradska skupština da HDZ opet pokriva Bandića na način na koji ga je to pokrito sada na ovoj sjednici, da vidimo koliko će se novca u rebalansu predvidjeti za obnovu u potresu oštećenih objekata. Među njima i vrtića, među njima i škola, da ne govorim o domovima zdravlja, umirovljeničkim domovima ili ustanovama koje su u vlasništvu grada, tu sad već dolazimo i do kazališta i do muzeja i do svih onih ustanova koje grad ima u svom vlasništvu. Praktično je tužno gledati recimo Kazalište Gavellu ili Kazalište Komediju, institucije ovog grada gdje jednostavno ne znaš kada i kako će biti obnavljane i kada će ponovo biti otvorene. Takva situacija je nažalost i sa vrtićima u vlasništvu Grada Zagreba i zato moram predlagati ove amandmane i zato predlažem ovaj amandman i tražim o njemu da se u ponedjeljak zastupnici izjasne. Hvala vam lijepo.
Amandman 97. zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao i prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Ovaj radi se o amandmanu za opremanje i adaptaciju Dječjeg vrtića Različak. Znači radi se o vrtiću na području Gradske četvrti Donji grad, vrtiću koji je jako dobro poznat s obzirom da su moja djeca išla u njega, koji je jako oštećen u potresu koji se dogodio 22.3. u 6 sati i 24 minute, koji je zaslužio da već imamo jasan plan na koji način će se obnavljati, obnoviti, kad će djeca opet moći krenuti, da li će netko početi raditi na njemu ili neće. U ovom trenutku nema nikakvih odgovora, niti ima odgovora koliko će se novca i na koji način uložiti u taj vrtić i da li ćemo ovaj omogućiti djeci da u što skorijem roku krenu ponovo u objekt na koji su navikla, a naravno zaposlenima koji tamo rade da rade u objektu u kojem su radili do sada. Znači, odgovora na ta pitanja nemamo, Grad Zagreb kao da ne vodi brigu o tome odnosno sa te strane bilo bi dobro da se već na skupštini 9.6. pošalju neki odgovori. Kako nema tih odgovora i kako sumnjam da će ih i biti nemam druge nego u Hrvatskom saboru ovaj predložiti ovaj amandman i pokušati bar osigurati minimalna sredstva kako bi što prije stavili u funkciju, što prije stavili u funkciju ovaj objekt odnosno objekte koji su oštećeni u potresu i zato tražim glasanje i o ovom amandmanu u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Amandman 98. zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o adaptaciji i opremanju Dječjeg vrtića Krijesnice i mislim da je to također jedan od objekata koje je potrebno dodatno, dodatno investirati pogotovo jer se radi o objektu koji je u potresu bio u dijelu grada koji je dosta pogođen potresom, radi se o Krajiškoj ulici u Gradskoj četvrti Donji grad. Naravno tu je više stradala škola, ali o njoj ću malo kasnije govoriti Osnovna škola Frankopana koja je doživjela zbilja velika oštećenja, ima crvenu naljepnicu i sa te strane mislim da će se za nju trebati puno više sredstava odvojiti od ovih milion kuna koliko sam predvidio za Dječji vrtić Krijesnica. Sa te strane bilo bi dobro umjesto da pročelnik Lovrić i gradonačelnik Bandić se bave samnom i prozivaju mene kada upozoravam na ove probleme da se počnu baviti problemima koji se nalaze u resoru predškolskog odgoja i školskog odgoja u gradu Zagrebu i da konačno počnu izvršavati svoje obveze u rokovima koji jesu i koji bi trebali biti, a to je da se računi plaćaju odmah, da se podignu iznosi koji su predviđeno po učenicima i djeci koja su u dječjim vrtićima i da na kraju napravimo sve što bi bilo u našoj moći da naša djeca budu sigurna, pogotovo za vrijeme ove krize i potresa koji je pogodio grad Zagreb i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 99. zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Izvor koji se nalaze u Gjure Deželića, znači to je također, Ulica u Donjem Gradu gdje također, je potrebno izdvojiti određena sredstva kako bi se vrtić opremio, odnosno kako bi situaciju u vrtiću bila bolja. Evo, sad uskoro krećemo nakon još 2 amandmana, ovo su sve inače, hvala vam lijepo. Ovo su sve inače amandmani koji su vezani za vrtiće u Donjem Gradu i sa te strane ta oštećenja, odnosno od pogotovo od vrtića koja su u starijim zgradama su nešto izraženija i zahtijevaju bržu adaptaciju odnosno brže investiranje. Nadam se da će zastupnici prilikom glasanja o ovim amandmanima uzeti u obzir to odnosno da će omogućiti da se što prije, i ovi neki vrtići koji su oštećeni u samom potresu, stave u funkciju. Ja da sam u poziciji u gradu Zagrebu na mjestu Milana Bandića, već u startu bih objasnio ljudima kad će i što će biti obnavljano i ne bih ljude stavljao u neizvjesnost. Primjerice, ljudi danas u gradu Zagrebu uopće nemaju pojma gdje će im djeca ići u školu u 9. mj., ne znaju kad će im objekti biti obnovljeni i da li će biti uopće obnovljeni, na koji način će biti obnovljeni, znači ima toliko nepoznanica i toliko stvari bi trebalo znati i toliko bi se stvari trebalo voditi računa, nažalost gradska uprava uopće ne vodi računa o tome i zbog toga i jesan predložio ovoliko amandmana i zbog toga predlažem i ovaj amandman i tražim da se izjasne zastupnici u ponedjeljak o njemu jer mislim da bi to trebalo napraviti kako bi imali što kvalitetniji proračun. Hvala lijepo.
100. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Zastupnik Maras, izvolite.
Ovo je 100. jubilarni. Hoćemo sad napraviti malu pauzu? Evo, prošlo je sad već blizu 5 sati. G. potpredsjedniče. Možemo malu pauzu?
Odustajete, odustajete?
Ne, ne, ne odustajem. Samo vas molim nakon 100 amandmana da napravimo pauzu jer 5 sati…
Pa jedino ako ćete odustati od nekih da se…
Dobro, onda neću odustati, onda idemo dalje. Okej, ovdje se radi o dječjem vrtiću Budućnost također, na području Donjeg Grada u Haulikovoj ulici, e ovaj je vrtić specifičan po tome što sam ja išao u njega. Znači vrtić koji sam napustio prije 40 godina i vjerujte mi, gotovo sam siguran da u njega od tada nije ništa pretjerano puno ulagano. Inače, o pardon, ne, ne, moj je Mihanovićeva. Ovo je vrtić do. Ali, okej, Haulikova je, Haulikova i Mihanovićeva, ja sam išao u Mihanovićevu, ali isti je objekt, znači isti je vrtić, vrtić se zove Budućnost, ne. Znači moj je bio u Mihanovićevu, a drugi objekt je u Haulikovoj. Ali, hoću reći, prije 40 godina kad sam otišao od tamo uvjeren sam da u njega ništa posebno nije uloženo i na neki način, evo, simbolički je on predzadnji vrtić za koji sam predložio amandman, još imamo vrtić Iskrica i nakon toga ćemo preći na oštećene objekte u gradu Zagrebu i želim da svi građani čuju koliko je objekata i koliko treba novaca da bi se ti objekti obnovili i da te novce treba što prije predvidjeti u proračunu kako bi imali mogućnost da krenemo u tu obnovu. S obzirom da nema zakona, s obzirom da u proračunu tih novaca nema, sumnjam da će se to i desiti, zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
101. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Isto tako se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Hvala lijepo, evo nakon 5 sati rasprave, odnosno obrazlaganja amandmana, došli smo i do zadnjeg vrtića za kojeg sam predložio amandman. Radi se o vrtiću Iskrica koji se nalazi također, i potrebno je uložiti u njega određene novce tako da s te strane na kraju kad govorimo o vrtićima, želim iskoristiti priliku i reći svim roditeljima u gradu Zagrebu da ova situacija koju imaju u vrtićima nije onakva kakvu bi trebali imati i da jednostavno ne trebamo pristati kao roditelji na situaciju koja se odbija u zagrebačkim vrtićima i da imamo razumijevanje prema zaposlenima tamo jer oni nisu krivi. Krivi i odgovorni su isključivo oni koji upravljaju tim novcem, koji mi uplaćujemo u gradski proračun i koji upravljaju u ime građana sa objektima u predškolskom odgoju. Krivi su gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić. Naši partneri su u biti naše tete i odgajatelji u vrtićima, zajedno održavamo neku razinu u tim objektima, opreme i svega onoga što tamo djeca trebaju imati i još jednom im se želim zahvatiti na svemu, a obećajem svima da ćemo napraviti sve kako bi se situacija što prije u tome promijenila, kako bi to napravili preduvjet je da promijenimo HDZ i Bandića. Znači to, bez toga ne ide. To je preduvjet kako bi u Zagrebu krenuli naprijed jer su nas HDZ i Bandić zacementirali, Plenković i Bandić su nas zacementirali i oni su nam uteg oko noge da bi grad počeo normalno funkcionirati. Hvala lijepo i tražim glasanje o ovom amandmanu.
102. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Uz pripremu odnosno izradu zakonodavnog okvira u cilju sustava obnove nakon potresa, Vlada RH je u završnim aktivnostima oko pokretanja postupka za sklapanje Ugovora o zajmu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta Projekt obnove nakon potresa i jačanje odgovora na COVID-19 u RH kojim bi se osigurale hitne investicije odnosno intervencije za obnovu i rekonstrukciju obrazovnih i zdravstvenih institucija u iznosu od 200 milijuna eura. Pored toga, u završnoj fazi su i postupci u svezi prijave za fond solidarnosti prema EU u kojeg se također, očekuju znatna sredstva. Trenutno se izrađuje i dokument Brza procjena štete i potpora koji će biti podloga za povlačenje sredstava i svih drugih dostupnih izvora, odnosno Fonda solidarnosti EU, međunarodnih kreditora te donacijskih konferencija.
Zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Sada bih vas zamolio, evo, ja sam malo sjeo, zamolio bih vas i zbog državnog tajnika da mu omogućite da, ni njemu vjerojatno nije lako, čovjek stoji isto ovdje 5 sati, tako da, dajte pauzu čovjeku makar da malo protegne noge ili da sjedne, da se odmori, ovo zbiljan nije više humano na koji način radimo. Je li možete? Ako nećete zbog mene, možete li makar zbog njega to napraviti?
A nije tražio čovjek.
Nije tražio? Je li mora tražiti? Mislim, to nije smiješno, ja vas sad ozbiljno pitam.
Imate obrazlaganje amandmana?
Pa čovjek 5 minuta, 5 sati stoji već ovdje. Pa dajte, dajte malo pokažite solidarnosti i suosjećanja.
Pa dajte vi pokažite malo solidarnosti, povucite ove amandmane pa ... [[Govornik se ne razumije.]] riješite problema.
Ali ovo je stvarno, ovo je stvarno nečuveno. Ja vam se ispričavam g. državni tajniče. To nije u mojoj moći, ali pogledajte koliko je tu bešćutnosti i nesolidarnosti da na ovaj način potpredsjednik Sabora ponižava i vas i mene i ne da 10 minuta nakon 5 sati da se odmorimo. Znači nikada sjednica ne traje ovako u komadu, a pogotovo kada 2 čovjeka de facto stoje 5 sati i govore jedan drugome i obrazlažu, ovo se nikad nije desilo, znači ovo je nešto što je još neviđeno i nevjerojatno mi je, doduše, vjerojatno mi je s obzirom da se radi o ljudima koji uopće nemaju ni mrvicu suosjećanja da naprave ovako nešto. Znači 102. amandman se radi o obnovi i uređenju Pravnog fakulteta u Zagrebu, vidjeli smo svi koliko je stradao u potresu. Država uopće ne vodi računa o tom objektu, nismo čuli niti znamo na koji način će se obnavljati i zato predlažem u amandmanu da se on planira i da se krene u obnovu, hvala vam lijepo i želim glasanje o tome.
Hvala. 104. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kako je to rečeno za prethodni amandman.
Gordan Maras, izvolite.
Ovako. Znači ovdje se također radi, radi se o Medicinskom fakultetu u Zagrebu koji je također, stradao, vidjeli smo svi slike sa Šalate. Nakon nekoliko dana nakon potresa, ja mislim da je taj fakultet jedan od, ja bih rekao najboljih u gradu Zagrebu, ne samo po kvaliteti nego i po tome koliko nam je sada potreban. Znači u ovoj situaciji, vidimo i sami koliko je bitno da imamo kvalitetne doktore, koliko je bitno da imamo kvalitetne epidemiologe i sa te strane ja mislim da bi trebalo biti svima to jasno u RH i zato me čudi i nije mi jasno kako to da država još uvijek nije poslala poruku uopće da će i kada krenuti u obnovu tog fakulteta. Znači zbog čega već nisu planirani novci, zbog čega se to ne vidi, zbog čega ministar zdravlja koji svaki dan u 2 sata statistički čita koliko je oboljelih, koliko je ozdravili i koliko je nažalost preminulo. Ne kaže jedan dan na toj press konferenciji kada će se Medicinski fakultet obnoviti, kada će i koliko novca u njega uložiti, kada će se ulagati u okolne bolnice oko tog fakulteta na Šalati kojih ima puno, kada će se obnoviti Petrova ulica gdje su naše rodilje, kada će se obnoviti Trauma u Draškovićevoj, kada će se obnoviti svi oni objekti koji su stradali u potresu. To nas zanima. Znači ne zanima nas sada da nam čovjek čita podatke svaki dan i da nam nakon 50 ili 60 dana već ti podaci više-manje izgledaju jednoznačno svaki dan. Znači sada nas zanima kada će život konačno postati normalan i sa te strane, to su odgovori koje očekujemo od ministra zdravstva i to su odgovori koje očekujemo od države i onih koji u državi odlučuju. Kako nema obnove i kako nema planiranog novca u proračunu za obnovu Medicinskog fakulteta, ja sam predložio i tražim o tome glasanje u ponedjeljak. Hvala vam lijepo.
Hvala. 105. amandman zastupnika Gordana Marasa [[Upadica: 104.]] 105 [[Upadica: Ne, ne, 104. ovo je, da. Vidite kako je teško g. potpredsjedniče. Nakon 20 amandmana ste se zabunili, a ja sam već na 100 i nešto i stojim ovdje i pričam.]] Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Dakle, amandman se odnosi na 5. gimnaziju kao i prethodni amandman se ne prihvaća iz razloga koji su rečeni vezano uz elaboriranje za amandman 102., odnosno prethodni amandman.
Izvolite.
Hvala lijepo. Radi se o 5. gimnaziji u gradu Zagrebu u Klaićevoj ulici koja je također, stradala u potresu. Tamo sam proveo dosta vremena kao srednjoškolac. Doduše, nisam išao u tu školu nego u 10. gimnaziju, ali sam u 5. provodio dosta vremena iz jednog prozaičnog razloga jer je imala dobru kantinu. A sada je ta škola nažalost stradala dosta i od grada nema odgovora kada i kako biti obnavljana. S obzirom da se radi o jednoj od najstarijih srednjih škola u gradu Zagrebu, jednoj od najkvalitetnijih gimnazija u gradu Zagrebu, pitanje koje je po meni opravdano kada i na koji način će grad krenuti u obnovu tog objekta. Zato mislim da bi bilo potrebno investirati odnosno uložiti određeni novac sa Državnog proračuna jer evidentno je da Grad Zagreb nema novca, da je gradonačelnik Bandić i HDZ da su potrošili sav novac koji Zagrepčani imaju i da bi sad pokušali zaduživanjima napraviti još dugova Gradu Zagrebu, izdati obveznice ne znam na koliko godina i na taj način financirati svoje financijske eskapade koje gledamo svaki dan. Mislim da bi se u Državnom proračunu trebalo ulagati u ovaj objekt ili u ove objekte koji su stradali u potresu, sad će ih biti još nekolicina. I mislim da to učenici, roditelji i svi oni koji su povezani sa školama u Gradu Zagrebu zaslužuju. S obzirom da tog novca u proračunu nema, s obzirom da nije planiran ni u gradu, ni u državi ja mislim da ovim amandmanom to moramo osigurati i tražim ovdje od zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru da to napravimo jer je to jedino ispravno. Hvala vam lijepo i u ponedjeljak tražim glasanje i o ovom amandmanu.
105. amandman Gordana Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kako je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite, zastupnik Maras.
Radi se obnovi i uređuje, uređenju škole za medicinske sestre u Gradu Zagrebu koja je također stradala u potresu čini mi se da je označena žutom naljepnicom i da je potrebno napraviti određena ulaganja, kako bi što prije stvari vratili u normalu. Priča je slična kao i u ostalim amandmanima, novca u gradskom proračunu nema, gradonačelnik Bandić i pročelnik Lovrić zabavljeni svojim pravnim problemima vjerojatno ne brinu previše o obrazovnom sustavu, pravosudnim problemima prvenstveno. S druge strane i one novce koje bi trebali davati u redovito, tehničko održavanje škola ne daju na vrijeme, kasne, ravnatelji se snalaze na sve moguće načine. Nažalost takva situacija u Zagrebu nije od jučer, a vjerojatno neće ni tako brzo završiti, zato mislim da bi trebali u proračunu predložiti ovaj amandman kako bi pomogli da se stvari što prije vrate u normalu. A nažalost vidim da ista stvar koju vidim na razini Grada Zagreba, a to je da HDZ obim rukama podržava gradonačelnika Bandića i sa njim dijeli netransparentnu vlast vidim to i ovdje, znači vidim da neće biti glasanja za ove amandmane, vidim da nije prihvaćen ni jedan, vidim da je dogovor oko toga da se ide što prije na izbore postignuti i sa Bandić jer vjerojatno ima kontra uslugu da će se podržati rebalans proračuna u gradskoj skupštini. Sve to govori jedno ono što sam rekao na početku. Glas za HDZ je glas za Bandića i glas za Bandića je glas za HDZ. Ukoliko želite bilo kakvu promjenu u Zagrebu nemojte glasati za HDZ i Bandića. I tražim glasanje o ovom amandmanu.
106. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite zastupnik Maras.
Ovdje se radi u 106. amandmanu o obnovi i uređenju Zdravstvenog učilišta u Zagrebu također oštećenog u potresu i sa te strane naravno da je potrebno planirati novac koji nije planiran niti za jedan jedini objekt. U Zagrebu ima 25 objekata označenih žutom i označenih crvenom naljepnicom. Niti jedan jedini objekt financijska sredstva nisu planirana, niti osigurana. Sa druge strane ono što ovaj, ono šta moram reći da ove priče koje ovdje slušamo od predstavnika Vlade koji govori da će, da će se ne znam kako sredstva naći, da će se osigurati europskim sredstvima, europskim fondovima, gledajte toga nema niti u tragovima još. I umjesto da država pokaže šta joj je bitno, umjesto da država krene prva, da kaže evo dat ćemo za ovu školu milion, dat ćemo za onu ustanovu 5 miliona, dat ćemo za bolnicu Petrovu 10 miliona, ostavili su to građanima da rade. Ljudi koji su u Udruzi Palčić su skupili 5 miliona kuna. To vam pokazuje koliko je ova država disfunkcionalna, koliko je ova vlast disfunkcionalna, koliko su građani okrenuti sami sebi. To je nešto što jednostavno ne možemo prihvatiti i s čime nismo zadovoljni i ako treba o tome govoriti, do kad treba govoriti, do kraja, do iznemoglosti. Znači ne smijemo odustajati i ne smijemo se miriti sa tom situacijom. Ti ljudi nisu tu radi sebe, mislim na Bandića, HDZ i Plenkovića, oni su tu radi vas i zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
107. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite, zastupnik Maras.
Oprostite zaboravio sam točno obrazloženje, možete mi ga pročitati?
Može naravno. Dakle, Vlada RH u završnim, osim izrade zakonodavnog okvira da se stvori ovaj zakonski okvir za sustavno djelovanje na obnovi nakon potresa, Vlada RH je u završnim aktivnostima oko pokretanja postupka za sklapanje ugovora RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta pod nazivom „Projekt obnove nakon potresa i jačanja odgovora na Covid-19 u RH“ kojim bi se osigurale hitne intervencije za obnovu i rekonstrukciju obrazovnih i zdravstvenih institucija u iznosu od 200 milijuna EUR-a. Pored toga u završnoj fazi je i nekoliko drugih projekata uz prijavu za Fond solidarnosti što sam vam spomenuo, brza procjena šteta, Fond solidarnosti međunarodne kreditne institucije i donatorske konferencije. Evo, ukratko.
Hvala lijepo. Znači ovdje se radi o obnovi i uređenu XVIII. gimnazije u Zagrebu i moram reći da sve više i više ljudi mi se javlja putem društvenih mreža i traže da prokomentiram i neke stvari da se vidi koliko država i grad ne funkcioniraju u pitanju potresa. Znači grad je u ovom trenutku blokiran to možete svi vi svjedočiti koji dolazite do Markovog trga, prođete samo kroz centar grada, ali nije to samo u centru grada. Znači ljudi mi govore zbog čega se primjerice na Savici ili Zapruđu ne kosi trava. Znači ljudi jednostavno vide da grad svakodnevno ne funkcionira, na sve strane su problemi. Ili pitanje koje se sada postavlja. Svi se sjećamo katastrofe u Gunji, država ako nije sada mogla donijeti zakon u 58 dana, a kako je tada donijeti zakon i osigurati građanima da znaju da su sigurni. Zbog čega, ajmo to tako postavi, zbog čega u ovoj situaciji ogromne elementarne nepogode u Zagrebu u 58 dana nije moguće bilo donijeti zakon, a tada smo kada je bila velika poplava u Gunji donijeli zakon u kratkom roku i krenuli u obnovu. Zbog čega Zagrepčani i Zagrepčanke su građani drugog reda? Zbog čega ih HDZ tako doživljava? Zbog čega je to tako? Može li mi netko odgovoriti. Zbog čega nije moguće stati iza Zagrepčana i Zagrepčanki i zbog čega nije moguće donijeti taj zakon? I s druge strane pitanje tko će refundirati novac građanima koji je već sada investiran 100-tine tisuća kuna u dimnjake i prvotnu obnovu koja se počela raditi u Gradu Zagrebu jer ljudi ne mogu čekati, ne mogu čekati da se država pokrene. Tražim i glasanje o ovom amandmanu.
108. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to rečeno za prethodni.
Izvolite, zastupnik.
Hvala vam lijepa. Recite.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o obnovi i uređenju škola za klasični balet u Gradu Zagrebu također stradale u potresu i ono šta ovdje moram istaknuti da je situacija za Zagrepčane i Zagrepčanke ponižavajuća oko obnove nakon potresa. Znači HDZ je ponizio Grad Zagreb i ponizio Zagrepčanke i Zagrepčane i to vam Zagreb kolegice i kolege neće oprostiti. Vidjet ćete to na izborima. Napravili ste takvu pljusku građanima Grada Zagreba rekli ste im da nisu bitni, da Zagreb nije bitan, da naše škole, da bolnice u kojima se liječe građani iz cijele Hrvatske, znači to je mjesto na kojem se liječe građani iz cijele Hrvatske, koje na neki način treba biti centar zdravlja u RH, vi niste napravili ništa, nema nikakvog signala. Dali ste 100 miliona kuna u proračunu od 140 milijardi kuna rashoda. 100 miliona kuna ste našli, svaka čast, u proračunu. I to bi Zagrepčani i Zagrepčanke trebali reći da je dovoljno. Državni tajnik mi ovdje objašnjava da će biti donatorske konferencije da će se tražiti novac iz EU. Ej, ja vas pitam šta ste dali sada? Dali ste 100 miliona kuna od 140 milijardi. Pa više ste dali za ne znam što, šta je HDZ-u bilo potrebno nego što ste dali za katastrofu koja se desila Gradu Zagrebu. Ponizili ste Grad Zagreb i Zagrepčanke i Zagrepčane. Hvala lijepo i tražim glasanje i o ovom amandmanu.
109. amandman zastupnik Maras.
Amandan se ne prihvaća iz istog razloga kao što je već to rečeno.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na obnovu i uređenje Škole primijenjene umjetnosti i dizajna, na Trgu maršala Tita u Gradu Zagrebu nedaleko od HNK, koja je škola jedna od poznatijih i kultnijih u Gradu Zagrebu, nažalost isto teško stradala u potresu 22.3. ove godine koje nećemo, nitko tko je u Zagrebu bio niti to osjetio, nećemo to dugo zaboraviti. Znači i vrijeme 6,24 ujutro i datum 22.3., a nećemo bogami zaboraviti niti to kako se odnosi gradonačelnik Bandić i HDZ prema nama koji živimo u Zagrebu i koliko traje da se vrati normalna situacija u Zagreb i koliko traje da građani Grada Zagreba dobiju ikakvu pomoć i poruku, ništa od toga nećemo zaboraviti. Ne znam čemu se nadate na ovim izborima u Gradu Zagrebu. Mislite da će građani stati iza vas nakon što ste im dali pljusku na način da niste donijeli zakon, niste donijeli kvalitetan ni prijedlog koji bi mogli raspraviti, evo danas isforsirano nakon određenog perioda stavljen u proceduru kako bi se moglo o njemu raspravljati Zakon o obnovi, vjerojatno taj zakon neće nikada vidjeti svjetlo dana odnosno neće ući u Hrvatski sabor i nećemo ga takvog usvajati. Znači ovo što ste danas napravili je također sramota. Dali ste samo radi sebe taj zakon u kakvu takvu javnu raspravu da bi mogli reći da ste nešto napravili, a napravili niste dame i gospodo HDZ-ovci ništa i to vam Zagrepčani oprostiti neće i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
110. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća uz razloge koje smo prije spomenuli.
Izvolite, zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Evo nakon 5 i pol sati i dalje nemamo pravo na pauzu, ni ja, ni državni tajnik, gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče? Ne znam jeste čuli što vam govorim.
Imate pravo odustati, uvijek.
Ja ne odustajem, po tom sam poznat, ali ne znam da li ima li malo suosjećanja i normalnosti da nam date nakon 5 i po sati stajanja i pričanja da napravimo pauzu. Nemamo pravo na pauzu? Gospodine potpredsjedniče? Pa pitao sam imamo li pravo na pauzu?
Predlažem vam da odustanete od amandmana da možemo svi ić dalje.
Dobro, idemo dalje. Znači 110., 110. amandman se odnosi na obnovu i uređenje hotelijersko turističke škole koja se nalazi u Frankopanskoj ulici u Gradu Zagrebu gdje, gdje treba također uložiti značajna sredstva s obzirom da je zgrada jako stradala. Nalazi se u neposrednoj blizini i kazališta „Gavella“, kultnog zagrebačkog kazališta i ja mislim da bi bilo normalno da je u ovom trenutku već Grad Zagreb planirao određena sredstva i krenuo u obnovu i te škole i, i, i kazališta „Gavalla“, nažalost nije se desilo niti jedno, niti drugo i sa te strane ja moram predložiti ovaj amandman i apelirati na sve zastupnike u HS da se njega u ponedjeljak izglasa jer očito je da Grad Zagreb to neće moći napraviti i na način na koji bi pomogli ovako Gradu Zagrebu to bi bilo lakše, a HDZ bi bar djelomično oprao svoju nečistu savjest na način da, koju podržava gradonačelnika Bandića. Znači, bar bi se malo oprali od podrške Bandiću kada bi prihvatili ovaj amandman. Hvala lijepo i tražim glasovanje.
111. amandman, zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što je to spomenuto za prethodni.
Ovdje se radi o obnovi i uređenju učeničkog doma „Brune Bušića“ u Gradu Zagrebu koji je također stradao u potresu. Situacija je kao što sam maloprije rekao da Grad Zagreb uopće nije planirao nikakva sredstva vezano za obnovu od potresa, država je planirala 100 milijuna kuna od 42 milijarde potencijalne štete i toliko je, evo toliko je HDZ stao iza građana Grada Zagreb, nula zarez odnosno 25 promila ili 2,5 promila, sad je već prošlo puno vremena, pa mi je teško, pa mi je teško ovaj izračunati iz glave, ali zanemariva podrška, zanemariva, to uopće nije podrška, to je poniženje. Ponizili ste Grad Zagreb. Grad Zagreb nikad nije bio grad koji je molio i grad koji je pred bilo kim klečao, ali ovu stvar HDZ-u Grad Zagreb neće zaboraviti. Imali ste novce i imate novce da date za piar agenciju koju koristi ministar Beroš kako bi radio svoju sliku, za to se ima novaca, to nije nikakav problem platiti. Kolko Grmoja je Beroš dao za agenciju?
Ne znam.
Pogledaj na, na, na, na portalima. Za to se, za to se novaca ima, to nije problem plaćati da budemo uvjereni u nepogrešivost čovjeka koji nam govori svaki dan kolko je bilo zaraženih, kolko se izlječilo. Nažalost, za sve ono šta treba novaca nema i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
112. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Kao i prethodni … [[Govornik se ne razumije]] sličan. Prema tome, ne prihvaća se iz istih razloga.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovo je škola koja se zove OŠ „Miroslav Krleža“ u Gradu Zagrebu, najstarija škola u Gradu Zagrebu, 190.g. je proslavila prošli petak, prije tjedan dana, 190.g. je škola proslavila. Ponosan sam na tu školu i bio bi ponosan na, na grad i na državu da su došli i pogledali, bilo ko od njih, mislim od ovih koji su odgovorni, premijer Plenković ili gradonačelnik Bandić, mada teško mogu bit ponosan na njih, ali ajde djelomično bi im neke stvari oprostio da su došli i pogledali šta je sa tom školom. U katedralu se išlo, Bozaniću se obećavalo pomoć, okej, neka se obnovi, nemam ništa protiv, ali prioritet moraju biti škole. Ne smije biti obnovljena, ne smije biti neobnovljena OŠ „Miroslav Krleža“, najstarija škola u Gradu Zagrebu. Zašto Bandić nije tamo došo pogledat školu? Zašto nije pogledao te učionice i strop koji se skoro srušio? Kako je ulagao novac u tu školu, sva sreća da nije bio ponedjeljak ili utorak možda bi koje dijete stradalo. Toliko o sigurnosti u našim školama u Gradu Zagrebu i toliko o 10 milijardi kuna i ulaganju u infrastrukturu u Gradu Zagrebu obrazovnu, da se roditelji moraju bojati da će dijete biti u školi kada bude potres ili ne bude. Sram ih može biti i tražimo da sve te škole budu obnovljene strukturno tako da budu sigurne od potresa, sve škole koje su oštećene i sve škole koje su u donjem gradu starijeg, starije gradnje, zato tražim i glasanje o ovom amandmanu da se osigura „Miroslavu Krleži“ 10 milijuna kuna kako bi škola što prije krenula sa radom i normalnim životom. Hvala vam lijepo.
113. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kao što je to rečeno i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se, ovdje se radi o projektu koji tražim da se uvede u Ministarstvo znanosti i obrazovanja kao nova pozicija. To je uređenje i obnova OŠ „A.G. Matoš“, također u 10 milijuna, od 10 milijuna kuna i da pokušamo pokazati da svi objekti koji su stradali u Gradu Zagrebu moraju biti obnovljeni na takav način da su naša djeca kada krenu ponovo u školu sigurna tamo. Ne želim uopće razmišljati o tome da se desi i razorniji potres od ovoga koji se desio, da naša djeca budu u školi, želim da budu sigurna i da smanjimo koliko god je moguće rizik od neke situacije koja bi mogla dovesti do, do ozljede ili narušenog zdravlja bilo kojeg djeteta u tim školama. U škole u Gradu Zagrebu se nije ulagalo godinama, a i ono šta se ulagalo, vidjet ćete po gornjogradskoj gimnaziji koja je također dobila crvenu oznaku, ha ulagalo se prije 10-tak godina i to ne malo, u krov, u strukturu i šta se napravilo? Ništa. Opet se to srušilo i na kraju krajeva škola nije u mogućnosti raditi. Zato šta oni koji rade ne razmišljaju o učenicima, ne razmišljaju o školi nego razmišljaju kako da njihovi pajde i interesne skupine dobe posao i što više novca zarade, to je njihov interes, to je interes HDZ-a i Bandića i zato nema prekida između HDZ-a i Bandića u Gradu Zagrebu, prelijepo im je, predobro uzimaju novac iz gradskog proračuna i zajedno na taj način ordiniraju. Zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 114. zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se iz istih razloga kao i prethodni.
Prihvaća se?
Ne prihvaća se.
A ne prihvaća se.
A mogu ja i obrazložiti.
Ajde molim vas.
Dakle, sve ovo što navodite i što sam ja spomenuo još bi samo dodao kad, sviđa mi se ovo što ste rekli za, za škole da treba ih obnavljat na način da sutra budu statički snažni, a to ne znači preko noći, nažalost.
Je, slažem se s vama, to nije preko noći, ali, ali sredstva treba izdvojiti kako bi se uopće poslala poruka građanima da se, da se kreće u neku obnovu jer nema poruke niti za jedan od ovih 25 objekata, građani nemaju sigurnosti. A da ne govorim o stotinama i tisuća stanova u Gradu Zagrebu i desecima, desecima tisuća naših sugrađana koji u ovom trenutku nisu u svojim stanovima, koji su van svojih stanova, koji čekaju kako bi se vratili, kako bi započeli sa bilo kakvom obnovom, koji su već uložili stotine milijuna svojih kuna, dok grad i država nisu uložili još ništa, nula su uložili. Od 140 milijardi koje ima država i od 10 milijardi koje ima Grad Zagreb, nula su uložili i ne samo da nisu uložili i da su građani morali ulagati svoje novce koje su imali kod upravitelja zgrada, nego ni taj upravitelj zgrada, javno poduzeće, komunalno poduzeće GSKG Zagreb koje upravlja sa 70% zgrada u Gradu Zagrebu nije bilo kapacitirano da organizira obnovu, da organizira dizalice, da grad ne bude već 2 mjeseca zatvoren praktično. Jedna te ista dizalica se šeće po gradu i 3 puta se ista cesta zatvara. Ne organizacija najveća moguća. I zato tražim da se ljudima pošalje poruka sigurnosti, da se ljudima kaže da će kroz ovaj amandman nešto biti obnovljeno, ali HDZ ništa ne usvaja, HDZ nije u stanju pokazati građanima da je minimalno uz njih, HDZ ne da je minimalno, nego je maksimalno uz Bandića, to je njegov pulen i bez Bandića nema ni HDZ-a, kao ni obrnuto, nema Bandića bez HDZ-a. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
115. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to spomenuto i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Pošto sam u prethodnom amandmanu zaboravio spomenuti, ovdje se radi, u ovom amandmanu o OŠ „Jordanovac“, a u prethodnom amandmanu sam govorio o OŠ „Vugrovec-Kašina“ koja je stradala dosta u potresu također i ovdje moram istaknuti još jednom prije nego šta završimo sa amandmanima jer se približavamo kraju, da posebno imam empatiju i suosjećanje sa ljudima koji su, koji su u rubnim dijelovima grada. Znači, ne samo da su van kuća nego jednostavno u ovom trenutku ne znaju isto kao i ovi iz centra, al se o njima puno manje govori i puno manje su, nažalost, medijski interesantni jer centar grada je uvijek interesantniji, ne znam kada će se vratiti i na koji način će se vratiti u svoje domove. Gradonačelnik Bandić i premijer Plenković su svega jednom obišli ruralne dijelove grada, Markuševac, Markuševec, Dankovec, Kašinu, znači one koji su jako pogođeni potresom. Nakon tog jednog obilaska to je bilo to. Valjda su reda radi tamo otišli. I da nije, da nije uopće bilo potrebe da se ljudima tamo kaže još jedna poruka da će se stati iza njih i da će se pokušat napravit šta god se može kako bi se što prije život njihov normaliziro jer ljudi su doslovce preko noći ostali bez ičega. I nevjerojatno mi je to, ta bezosjećajnost koju ova vlast pokazuje prema svojim građanima, a koju Grad Zagreb pokazuje prema svojim sugrađanima. I zato tražim da se i ovaj amandman u ponedjeljak izglasa odnosno da zastupnici ga podrže.
116. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni.
Izvolte zastupnik Maras.
Hvala lijepo. U ovom amandmanu se radi o OŠ „Ivana Filipovića“ u Zagrebu gdje također predviđam ulaganje od 10 milijuna kuna, također ne samo u obnovu oštećenja nego i u dodatne stvari koje treba u tim svim školama napraviti. Rekao sam sad prije nekoliko amandmana kako se to radi u Gradu Zagrebu. Znači, imate školu i imate razrede i onda umjesto da se škola preko ljeta obnovi sva, recimo drvenarija odnosno prozori itd., to ne ide tako, nego ide jedne godine jedan razred ili dva razreda, kolko stane do 200 hiljada kuna, naravno sa maržom 50%, pa onda slijedeće godine slijedeća dva razreda. Nikad ne ide preko 200 hiljada. Zbog čega ne ide preko 200 hiljada? To znaju ljudi u uredu za obrazovanje u Gradu Zagrebu. Ne ide zato šta preko 200 hiljada mora ići kakva takva nabava, a do 200.000,00 kn ne ide nikakva nego izabereš ko će ti raditi i na taj način plaćamo 30, 40, 50% višu cijenu nego šta bi trebali i sporije se obnavlja, sporije se obnavljaju gradske škole. I zbog toga sam predložio i dodatna sredstva kako bi se investiralo u sve ove škole koje sam spomenuo maloprije. Ove koje su jako stradale da ih se obnovi temeljito i ne odustajem od toga da se te škole temeljito obnove. Nikakvo krpanje ala Bandić i nikakvo krpanje koje bi sutra dovelo u opasnost zdravlje naše djece. Te škole moraju biti temeljito strukturno obnovljene i te škole moraju biti čvrste kao kamen ukoliko se novi potres slučajno dogodi. I zato tražim glasanje i o ovom amandmanu.
117. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o OŠ „I.G. Kovačića“. Također predloženo, ovaj predlažem također ovaj, predlažem isto 10 milijuna kuna. Stvar je slična kao i u ostalim školama, mislim da je svima jasno da bez temeljite, temeljite obnove škola oštećenih u potresu ne možemo u Zagrebu što se tiče obrazovnog sustava krenuti dalje. Mislim da treba sad iskoristiti šansu i napraviti što više se može. Znači temeljita obnova svim ovih objekata ne samo kozmetička kao šta se obično to radilo do sada i iskoristiti ovih godinu i nešto dana, propustiti možda u tim školama i slijedeću školsku godinu, djecu pokušati na neki način kvalitetno zbrinuti u drugim školama, al kad se vrate 2021.g. te škole moraju biti primjeri, moraju biti napravljene na najbolji mogući način i te škole moraju biti primjer kako će se obnoviti i druge škole kojih još ima u Gradu Zagrebu koje možda nisu stradale jer su imale sreću da je sila bila možda na nekom drugom pravcu potresa, ali eventualni novi potres može opet napraviti određene probleme. Znači, ovu godinu treba iskoristiti kako bi se na najbolji mogući način pripremili za eventualno neku novu situaciju i kako bi napravili što god je u našoj moći kako se ova vrsta oštećenja više nikad ne bi dogodila, pogotovo za svaki slučaj da djeca ne budu u školama kad bi se mogao dogoditi potres i zato tražim i ovaj amandman da se stavi na glasanje.
Hvala. 118. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. To, to je 118 jel?
Da.
Ovdje se radi o amandmanu koji sam, kojim sam predvidio da se investira također 10 milijuna kuna u OŠ u Čučerju. Ovaj gdje je također škola značajno oštećena i mislim da, mislim da ovaj, to je škola koja je u ruralnom dijelu grada, znači to je škola koja je bila blizu epicentra potresa i koja je također stradala i koju treba što hitnije počet obnavljati jer mislim da moguće je to jer pogotovo trusno područje koje se nalazi na obroncima Medvednice, epicentar je bio u Markuševcu i, i praktično sve ono što govore ljudi koji se bave tom znanošću, govore da se potres može dogoditi sada, a može se dogoditi za 100.g. E sad, kako bi spriječili moguće nove štete i moguće izlaganje zdravlja djece koja idu u te škole, mislim da moramo napraviti kvalitetnu, kvalitetnu podlogu i kako, i moramo osigurati da nemamo kao sad sreće da je potres bio u nedjelju ujutro u 6 i 24, nego da djeca moraju biti sigurna ukoliko se takva tragedija slučajno ili katastrofa slučajno ponovno dogodi i zbog toga predlažem i ovaj amandman i tražim od zastupnika i zastupnica u HS da ga podrže i da u ponedjeljak izglasamo kad već Vlada nije prihvatila u startu moj prijedlog.
119. amandman zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što je to rečeno za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
119. amandman je amandman koji se odnosi na OŠ „Ivan Granđa“ koja, koja je također oštećena u, u samom potresu i mislim da je potrebno izdvojiti određena sredstva za, za tu školu i sa te strane mislim da bi bilo normalno da je to već napravio grad sam od sebe, nažalost nije. I kada vidite koji su neodgovorni ljudi na čelu grada ne treba se to ni čuditi i moram priznati da sam malo i ljut kada vidim da više o obnovi škole brinu zaposlenici odnosno učitelji i učiteljice i ljudi koji su zaposleni u tim školama nego što to čini Grad Zagreb, pročelnik Lovrić i gradonačelnik Bandić koji bi trebali biti po difoltu zainteresirani da sustav što prije počne funkcionirati, moramo reć da je to nešto šta je po meni skandalozno i što jednostavno je neoprostivo. Također kao što je neoprostivo da HDZ drži na vlasti Bandića i ne pušta. Znači žao mi je ponekad gledati g. Prgometa kako se ne snalazi u svojoj funkciji predsjednika Skupštine, kako bi htio nekako se izmaknuti, a u biti mu Plenković ne da i HDZ, očito je da će Bandića pokušati zadržati do kraja. Problem koji ja vidim je da neće biti sreće u gradu Zagrebu dok se ne makne ni gradonačelnik Bandić ni premijer Plenković. Očito je da su to dva brata koja rade probleme svih Zagrepčanima i Zagrepčankama. I sa te strane vidjeti ćete kako će proći na izborima u gradu Zagrebu i traži glasanje o ovom amandmanu.
120. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Kao i prethodni amandman se ne prihvaća iz istovjetnih razloga.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Radi se o prijedlogu koji predviđa 10 milijuna kuna za obnovu i uređenje OŠ Vladimira Nazora. Maloprije smo govorili, imam, hvala vam lijepo. Evo, dajte uzmite ovo. Koji, maloprije smo govorili o dječjem vrtiću Vladimira Nazora, sad je i osnovna škola. Rekao sam o kome se tu radi, koji je to hrvatski velikan, pjesnik sa Brača i jedan od prvih predsjednika ovog tijela, odnosno prethodnog tijela koji, čiji je Hrvatski sabor slijednik, tako da sa te strane investicija, nije bitno kako se škola zove i po kome je nazvana, ali investicija u obrazovanje, odnosno u školu, da što prije profunkcionira mora biti prisutna. I kako se približavamo kraju ovih amandmana, ja moram reći da me malo žalosti odnos predsjedavajućeg i Vlade RH koja po prvi puta, inače kad se amandmani obrazlažu, obično dolaze predstavnici ministarstava, to je, to nije napravila, sa druge strane, žao mi je što HDZ odnosno ljudi koji vode ovu sjednicu to doživljavaju kao nešto na što ne treba ukazivati, kao da evo, vidiš, problem je u tome kada govoriš o nekim problemima, kada govoriš o toj sprezi između Bandića i HDZ-a, kada govoriš o neinvestiranju i neobnovi grada Zagreba, onda je problem, a kada ne napraviš ništa, onda je to valjda pohvalno. To je logika HDZ-a koja ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Vrijeme.]] i tražim da se glasa o ovom amandmanu.
121. amandman zastupnik Gordana Marasa.
Uz isto obrazloženje kao i prethodni, također, se ne prihvaća.
Ovdje se radi o investiciji i uređenju OŠ Markuševec i ja mislim da Markuševec je jedno prigradsko naselje u četvrti Podsljeme, gradskoj četvrti Podsljeme koje je u biti bio znači epicentar potresa 22. u 6,24 ujutro i maloprije sam govorio da su ljudi koji su tamo nažalost zaboravljeni. Da ih je zaboravio grad, da ih je zaboravila država, ali nismo ih zaboravili mi zastupnici koji razmišljamo o tome kako vratiti normalan život u naš grad, kako vratiti normalan život u Podsljeme, kako vratiti normalan život u Donji Grad, u Gornji Grad, kako vratiti normalan život u sve gradske kvartove, pa i one koji su manje pogođeni, ali su pogođeni potresom, poput Maksimira, Trešnjevke-sjever, Črnomerca, znači gdje su također, stare zgrade i koje trebaju također, i njihovi građani trebaju podršku. Problem koji Zagreb vidi i koje građani grada Zagreba vide je da nažalost nije reakcija onih koji su odgovorni adekvatna. Da nažalost nije reakcija onih koji bi trebali pomoći građanima bila na način na koji to građani od njih očekuju zbog toga što očito njima nije briga da li će i kako pomoći građanima, da i kako će obnoviti objekte, da li i kako će obnoviti grad Zagreb, nego ih jedino zanima da što prije dođu do izbora i da što prije pokušaju obnoviti mandat. E to je nešto što je po meni nedopustivo i što više nikada ne smije se ponoviti i zato tražim i glasanje o ovom amandmanu.
122. amandman zastupnik Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovaj, ovdje se radi o obnovi i uređenju OŠ Kustošija koja također, ima određeni problem, odnosno ne određeni problem, nažalost je stradala u potresu, a i treba dodatno uređenje i sa te strane problem koji ja vidim je da grad Zagreb i država nije bila u stanju osigurati bilo kakve novce nego je odlučila da se to prepusti, da se rješava samo od sebe. Znači nije nešto što je normalno da građani u ovom trenutku, niti učenici niti roditelji uopće ne znaju da i kada će biti obnavljane te škole i niti kada će krenuti obnavljati grad Zagreb niti stanove i kuće koje obnavljaju sami građani nego su, evo nažalost odlučili poslati poruku da niti jedan, znači Vlada i gradonačelnik Bandić, da niti jedan od ovih 100, skoro 130 amandmana nije prihvatljiv i da ga ne žele prihvatiti kako bi pomogli Zagrepčanima i Zagrepčankama. Zakona nema, amandmani se ne prihvaćaju, novčane pomoći nikakve nema, odnosno ima minimalne. Opet kažem, 100 milijuna kuna na 42 milijarde je ništa i bolje da nisu predlagali ništa jer su na taj način uvrijedili Zagrepčane i Zagrepčanke, umjesto da im pomognu oni su im opalili pljusku koja će se još dugo osjetiti, ali Zagrepčani će to zapamtiti. Hvala lijepo i tražim glasanje.
123. amandman zastupnik Gordan Maras.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Tu se radi o jednom oštećenju koje se desilo i investicijama koje su po meni potrebne u OŠ „Horvati“, tako da, tako da sa te strane nažalost Grad Zagreb ne ulaže u svoje obrazovne institucije godinama. Znači, dam se kladiti da su neka mala, manja mjesta puno spremnija uložiti u svoje obrazovne institucije nego šta je to jedan veliki grad kao šta je Zagreb odnosno grad koji ima ogroman proračun kada se uspoređuje sa nekim manjim jedinicama, 100 puta veći, ali on ne ulaže u, u svoje objekte odnosno u škole, kozmetički ulaže u škole i sa te strane sve to neulaganje koje se vuče godinama na kraju mora dovesti do toga da se rezultat vidi. A rezultat je takav da onda kada se desi određena katastrofa onda su štete puno veće nego da su se, da su se godinama probalo, da se godinama probalo ulagati u te objekte. I sa te strane da se to više nikada ne ponovi treba napraviti sustavan plan ulaganja u zagrebačke osnovne i srednje škole i, i dječje vrtiće kako bi građani bili sigurni da jednog dana nećemo imati ovakve štete jer sam siguran da se u objekte ulagalo da ovakvih šteta ne bi bilo i da bi na kraju učenici puno prije došli ponovo u svoje škole i puno prije krenuli ponovo sa nastavom nego što će to napraviti sada. I evo još jednom predlažem i ovdje 10 milijuna kuna. Žao mi je što Vlada RH odnosno ovi koji su odgovorni, HDZ i Bandić nisu prihvatili jer mislim da bi to bilo korektno i zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
124. amandman zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kao što je to rečeno i za prethodni.
Izvolite zastupnik.
Hvala vam lijepa. Ovdje se radi o OŠ „J.J. Strossmayer“ u Varšavskoj ulici u centru grada. Ta škola je za mene posebna jer sam ja išao u tu školu od 1. do 8. razreda, znači od 1980. do 1988. škole. Znači, iz te škole sam izašao prije 32.g. I jako mi je teško i žao mi je što se u tu školu više nije ulagalo, mada se uložilo neka sredstva, ali, i to što je uloženo, to je ono što sam govorio maloprije. Znači, ulaže se, al se ulaže na krivi način, nekvalitetnim radovima očito i na kraju se dese štete koje su ogromne i na kraju će se morati ponovo u neke stvari ulagati. Znači, znam da je prije nekoliko godina ta škola obnavljana, da su djeca išla u neku drugu školu, da je to trajalo neko vrijeme, ali treba biti korektan i napraviti radove na način na koji se to treba raditi sa garancijom da kad radiš onda napraviš sve. Ne možeš raditi samo stolariju, a ne radiš dimnjake ili ne možeš raditi samo dimnjake, a da ne napraviš stolariju. Ako se već obnavljaju te starije škole, a to je jedna od starijih škola u Gradu Zagrebu, onda bi trebalo napraviti sustavnu obnovu i to očekujem od, od trenutka kad se krene u tu obnovu. Siguran sam da Bandić neće završavati te škole i obnovu tih škola, al bi ga trebalo spriječit da uopće sudjeluje u tome jer to će na kraju opet podijeliti njegove pajde, a pitanje koja će bit kvaliteta, kvaliteta radova koja će se obaviti u tim školama. Sa te strane, evo bilo bi mi drago da prihvatite ovaj amandman. Kažem, tu sam malo i subjektivan i morao samo ovo reći zbog potencijalnog sukoba interesa jer sam išao u tu školu, ali vidite da sam prema svima nastupio na isti način, stoga sukoba interesa nema i zato tražim da se glasa o ovom amandmanu.
125. amandman zastupnik Gordan Maras.
Ne prihvaća se, obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite Maras.
Dužan sam, dužan sam jedan mali ispravak za prethodni amandman. Za one starije učenike i građane koji nas gledaju, škola „J.J. Strossmayera“ se prije '90. zvala „Vladimir Nemet“, tako da ljudi znaju ovaj o kojoj se školi radi jer smo mi u Zagrebu imali situaciju, a ne samo u Zagrebu nego i po cijeloj RH da ljudi koji su bili junaci borbe protiv fašizma su odjednom postali nepopularni '90.-tih godina, pa su se neke škole, neke škole su mijenjale imena. Ali evo, znači moja škola se zvala kad sam ja išo u nju ne „J.J. Strossmayer“ nego se zvala „Vladimir Nemet“. A ovdje se radi o OŠ „Gornje Vrapče“ u 125. amandmanu, koja je također imala određena oštećenja, također je na obroncima Medvednice, ali ne u blizini epicentra nego malo, malo, malo zapadnije. Tako da sa te strane u tu školu bi trebalo neovisno o tome ulagati i bilo bi dobro da je kontinuiran, kontinuirano ulaganje, nažalost evo to je kako je, osuđeni smo još neko vrijeme na Bandića i HDZ u Gradu Zagrebu, to je žalosno, ali tako je kako je i vjerujte mi ni Supermen HDZ neće spasit na slijedećim izborima u Zagrebu, a ne ovaj dvomjesečni Betmen, ne, koji, koji ovaj je glumio Betmena dva mjeseca, a sad će ljudi tek vidjet koji će problemi doć u zdravstvu. Tako da s te strane veselim se da ljudi kažu HDZ-u što misle o njima i o tome da podržavaju Bandića i ovu netransparentnu vlast u Gradu Zagrebu jer mislim da građani vam neće oprostiti. Evo, tražim glasanje o ovom amandmanu.
126. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni, amandman se ne prihvaća.
Zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na obnovu i uređenje Umjetničke plesne škole Silvije Hercigonje u Zagrebu. Priča je podjednaka nekim drugim pričama koje sam već danas ispričao, ali mi je drago što sam, evo, kolegice i kolege, doduše nije vas bilo previše, najviše su o zagrebačkim vrtićima i osnovnim školama čuli potpredsjednik Reiner i potpredsjednik Sanader, da su malo manje bili na mobitelima, vjerojatno bi čuli više, ali opet, čuli su bar koje i kakve probleme mi u gradu Zagrebu imamo i ja se nadam da ih bar malo peče savjest što podržavaju Bandića koji nas je uništio, doslovce uništio grad Zagreb. I trebat će dugo vremena, ali Zagreb je ponosan, Zagreb je žilav grad, Zagreb je nepokoreni grad, ako se sjećate te serije, Nepokoreni grad i ako smo izdržali sve nedaće koje su nas kroz povijest stizale, siguran sam da ćemo se dignuti i nakon što Bandić i HDZ odu iz grada Zagreba. Jer Zagrepčani i Zagrepčanke, to nije odlika di ste rođeni nego koliko volite svoj grad i koliko tom gradu doprinosite, kako se u njemu osjećate i kako se u njemu ponašate. Po nijednoj od tih karakteristika Milan Bandić nije Zagrepčanin. On sramoti grad Zagreb, a sramote ga i oni svi koji ga podržavaju. Sramote ga svi oni koji mu omogućuju da potkrada Zagreb, da uništava Zagreb i da Zagrepčani i Zagrepčanke čini nesretnima. Ali brzo će doći vrijeme kada ćemo riješiti tu situaciju i kada će se Zagreb opet [[Upadica: Vrijeme.]] dignuti. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
127. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje kao i za prethodni.
Izvolite. 128. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ne prihvaća se uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni amandman.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Radi se o jednoj dosta stradaloj školi u Vugrovcu u Kašini i kao i za prethodne škole potpuno je nejasno zašto zastupnici u HS-u koji su iz Zagreba i zastupnici u Gradskoj skupštini ignoriraju sva ta oštećenja koja su se desila u zagrebačkim osnovnim i srednjim školama i vrtićima. I bit će zanimljivo vidjeti, nakon što je HDZ velikodušno od 140 milijardi dao 100 milijuna kuna za obnovu Zagreba, to „velikodušno“ mislim pod navodnicima. Bit će zbilja zanimljivo vidjeti koliko će novca biti izdvojeno u gradskom proračunu za obnovu tih srednjih, osnovnih škola i vrtića na rebalansu proračuna 9.6. kada se očekuje ponovno uskrsnuće ljubavi između HDZ-a i Bandića gdje će se izglasati proračun kako bi potvrdio i svoju vječni i bezuvjetnu ljubav i podršku Milanu Bandiću. Kada bi, kako bi se pokazalo u biti da ove sitne trzavice koje je nevješto pokušao prezentirati predsjednik Skupštine Prgomet su u biti zaboravljene i da ta ljubav cvijeta. Jedini problem u toj cijeloj priči je što tu ljubav nećemo zaboraviti mi koji živimo u gradu Zagrebu, što tu štetu koju nam je HDZ i Bandić napravio neće zaboraviti Zagrepčani i Zagrepčanke i što vjerujte mi, svatko tko ide na sljedeće izbore, svake sljedeće, i parlamentarne i gradske, zna da je glas za HDZ glas za Bandića, a glas za Bandića je glas za HDZ. Najbolje bi im bilo da idu zajednički na izbore u jednoj koaliciji da ne muče ljude, jer znaju da je to u biti glas jedni za druge [[Upadica: Vrijeme.]] Tako da sa te strane, evo tražim glasanje i o ovom amandmanu.
129. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Uz obrazloženje kao što je to spomenuto i za prethodni, amandman se ne prihvaća.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepo. Ovdje se radi o OŠ Petra Zrinskog u Zagrebu i to je škola koja je pretrpjela značajna oštećenja koja ima crvenu naljepnicu koju treba obnoviti jer se u strukturu škole nije obnavljalo, ne godinama nego desetljećima, pa čak i više od toga. Škola kojoj je normalno za Grad Zagreb da zaposleni u školi sastavljaju projekte i traže način na koji će se škola i prije potresa obnavljati odnosno unapređivati. To nije posao niti škole „Petra Zrinskog“, to nije posao niti jedne škole u Gradu Zagrebu. Obnovu i unapređenje škola i investiranje u škole je posao Grada Zagreba, projekte imaju pisati zaposlenici Grada Zagreba i oni su ti koji su zaduženi da to rade, a Grad Zagreb je osim toga zadužen da ispostavi svaku kunu, ne da se kasni 2-3 mjeseca sa novcem za prehranu i za higijenske potrepštine nego da se bude jedan dan ranije i da to vidimo kao Zagrepčani na stranicama Grada Zagreba o izvršenju proračuna, da takva bude transparentnost kada se radi o proračunu Grada Zagreba. To nećete vidjet kad bude HDZ i Bandić u pitanju, ali ćete vidjet brzo, za godinu dana kad njih više ne bude. I sa te strane hvala vam što ste me slušali Zagrepčani, Zagrepčanke i Zagrepčani. Vidim da su se ljudi ovdje iz HDZ-a počeli okupljat jer čekali su da završi ova rasprava, nije ih zanimalo šta govorim, ali svi koji ste me pratili putem streaminga jer HDZ je preko HRT-a zatvorio prijenos, hvala vam što ste me pratili i vjerujte mi da ćemo se nastavit borit za Zagreb i tražim glasanje o ovom amandmanu.
130. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Vlada RH ne može prihvatit ovaj amandman jer se unutar sustava mirovinskoga osiguravanja ne osigurava pravo na isplatu jednokratne pomoći umirovljenicima. Dodatno, amandman nije moguće tehnički provesti jer na aktivnosti opremanja materijalno tehničkim sredstvima je izvršeno 358,5 milijuna kuna od planiranih 380,9 milijuna kuna, pa preostala neutrošena sredstva nisu ni blizu dovoljna za iznos koji je predviđen ovim amandmanom.
Zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala. Hvala vam, hvala vam lijepa. Radi se o nečemu što se podrazumijeva samo po sebi, a to je da umirovljenicima koji su najpogođeniji u našoj osiromašenoj krađama HDZ-ovim u zemlji, da im se pomogne. I prijedlog moj je da se na ovaj način svakome od umirovljenika sa ispodprosječnom mirovinom da naknada i da se ovim amandmanom osigura, da se ovim amandmanom osigura barem koliko toliko bolji status umirovljenika. Nažalost, HDZ to uporno ne prihvaća. Iz mjeseca u mjesec, iz dana u dan, iz godine u godinu, znači ovaj amandman predlažem već nekoliko puta i mislim da bi bilo normalno da je HDZ to prihvatio. Nažalost, nije jer, ja bi rekao, ne brinu njih brige prosječnog umirovljenika, kolegu Bačića i ostalih iz HDZ-a brinu brige dal će izbori biti 28. ili 5. ili 12. jer računaju da svaki tjedan i dan kasnije izbora je lošiji za HDZ. Zato su isforsirali i raspuštanje sabora u ponedjeljak da ne bi slučajno izbori bili 19. Ali vjerujte kolegice i kolege iz HDZ-a, svejedno je kad će biti izbori. Evo, ja se zalažem da budu što prije moguće. Znači, neka budu 28.6. jer onaj tjedan ranije je ipak praznik 22., pa će dosta ljudi spojiti, jer mislim da je građanima kad će biti izbori, znaju šta biraju, znaju kako ste primjerice u Zagrebu izdali Zagrepčane, znaju šta vam je najvažnije, znaju da vam oni nisu važni i sa te strane zbilja nije važno kad će biti izbori, a ja za ovaj amandman tražim u ponedjeljak izjašnjavanje. Hvala lijepo.
131. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća iz razloga kako je to prije opisano za amandman 102., pa nadalje i uz napomenu da je prilikom izrade Državnoga proračuna RH za 2020. i projekcijama '21. i '2. Ministarstvo zdravstva planiralo sredstva na poziciji hitne intervencije na zgradama i opremi zdravstvenih ustanova sukladno utvrđenim potrebama i ocijeni postojanja rizika nastalih izvanrednih okolnosti. Potom Vlada RH po nastanku izvanrednih okolnosti vezano uz potres u Zagreb, te pandemiju bolest COVID-19 sredstva na navedenoj poziciji je preraspodjelom značajno povećala, te je iste, iste je prilikom izmjena i dopuna sada, dakle državnog proračuna za '20. i projekcija '21. i '22. preusmjerila prema zdravstvenim institucijama.
Izvolite zastupnik Maras.
Hvala vam lijepa. Evo, prvo bi se zahvalio onima koji su imali strpljenja ovo slušati 5 i po sati. Ljudi moraju biti svjesni da nekada ekstremne situacije zahtijevaju ekstremno ponašanje. Znači, ovo nikada u normalnoj situaciji da je RH ne bi radio. Da je Vlada RH predložila Zakon o obnovi Zagreba, ovo ne bi radio. Da hrvatski građani imaju potporu Vlade RH ovo ne bi radio. Da je HDZ-u važnije kako žive hrvatski građani, a ne kako da spase svoje fotelje, ovo ne bi radio. Ali s obzirom da to nije tako ovo ću raditi i od toga neću odustati jer ljudi moraju čuti ko što želi i ko kako radi. Sa druge strane, bezobzirnost i nesuosjećajnost prema kolegi državnom tajniku i meni osobno je ovdje pokazalo kakav je HDZ. Skoro 6 sati nismo imali mogućnost ni sjesti, niti uzeti pauzu od 10 minuta. E to vam je građani RH, dragi birači, dragi naši birači, to vam je HDZ, bezobziran, bezosjećajan, sebičan, jedino što im je važno, važni su oni. Volio bi da je za ovaj amandman došao u Hrvatski sabor, g. Beroš umjesto da se licka okolo, kako bi ispao što ljepši i što simpatičniji, da kaže kada će obnoviti uništene zagrebačke bolnice koje sam predložio ovim amandmanom da se obnove. To su pitanja koja mene zanimaju, kako će smanjiti liste čekanja, a ne da se šminkaju za izbore. Želim da se ovo izglasa, hvala svima koji ste slušali i oprostite ukoliko netko od ovih službenika koji su ovdje ostali malo duže je morao to napraviti i nije mi bila namjera da njih oštetim [[Upadica: Vrijeme.]] ali protiv HDZ-a jedino na ovaj način možete se boriti. Hvala vam lijepo i svako dobro. I tražim glasanje.
132. amandman zastupnice Mirele Ahmetović, Sabine Glasovac i Karoline Leaković.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ponovnim imenovanjem iste osobe na funkciju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova do koje je došlo krajem 2019. g. nije potrebno dalje raspolagati na poziciji pravobraniteljica za ravnopravnost spolova osiguranim sredstvima za isplatu novčane naknade na koju bi ista, da nije ponovno imenovana, imala pravo 6 mjeseci u punom iznosu plaće i potom 6 mjeseci u iznosu jedne polovine plaće.
Zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. državni tajniče. Mogu razumjeti obrazloženje, ali isto smatram da neće država ništa izgubiti ukoliko uzmemo tih, nešto više od 400 tisuća kuna sa stavke MORH-a namijenjenih za duhovnu skrb pripadnika OSRH i preusmjerimo ih u osnaživanje jedne neovisne institucije koja skrbi o ostvarivanju Ustavom zajamčenog načela ravnopravnosti spolova. Posebice zbog toga što znamo da u doba krize upravo žene su te koje su, reći ću to, na prvoj liniji obrane, odnosno pod radnom su obvezom, čine većinu u zdravstvenom sustavu, medicinske sestre, liječnice, čistačice, učiteljice, nastavnice, znači u ovom trenutku, ovih mjesec i nešto dana izložene su bile mahom one branše u kojima većinu čine žene, rijetke branše, a ono što možemo očekivati u nadolazećem razdoblju i u recesiji je da će upravo žene biti najviše pogođene recesijom, rade u onim područjima koja su nisko plaćena, vrlo često su žrtve nasilja i mislim da osnaživanjem ovako jedne neovisne institucije Ureda pravobraniteljice za ravnopravnost ne bismo pogriješili i pomogli bismo ovo Uredu koji će itekako imati posla u nadolazećem razdoblju, da radimo na rodnoj ravnopravnosti i maksimalno zaštitimo najranjivije skupine društva u koje sigurno spadaju djeca, ali i žene. Evo, žao mi što niste prepoznali, što ste ovako tehnički zapravo odbacili amandman, a zapravo je težina ove priče puno, odnosno važnost ove priče puno dublje, žao mi je što to niste prepoznali.
Zahvaljujem. Zahvaljujem državnom tajniku. Sada smo iscpili sve amandmane. Zaključujem raspravu o amandmanima, glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,07 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prva stvar o kojoj ćemo glasovati je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu. Vidim da se javlja kolega Lovrinović, pretpostavljam zahtjev za stanku. Izvolite.
Ma gospodine predsjedniče ne, želim najprije pošto ste nas ovdje mijenjali, ja vas molim tehnički je problem da kolegice i kolege ako vide moju karticu jer se šetala. Evo je ovdje, hvala lijepa, to je to.
Dobro. Javlja li se netko za stanku? Ne. Onda idemo dalje. Uz prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu podnose se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO-a, HAC, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz, HŽ Infrastrukturu. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Amandmane su podnijeli zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnica Karolina Leaković, Klub zastupnika SDP-a, zastupnice Mirela Ahmetović, Sabina Glasovac, Karolina Leaković, zastupnik Željko Lacković, zastupnik Gordan Maras i zastupnik Stjepan Čuraj. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, a sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Tu je pregled amandmana pa idemo radom. Prvi amandman zastupnika Gordana Marasa. Izvolite kolega Maras.
Gospodine predsjedniče, ja bih vas molio da zbog praćenja i velikog broja amandmana objasnite način na koji će se glasati jer s obzirom da sam predao 120 amandmana koji se odnose pretežito na Grad Zagreb i da je sramota šta raspuštate HS prije usvajanja zakona o obnovi Zagreba. Ja mislim da to nije ni poslovnički.
Kolega Maras to je zahtjev za stanku?
Ne nije zahtjev za stanku.
Onda vas molim da sjednete. Nemojte [[Upadica Maras: Gospodine Plenković, ljudi ovako šeću sa kacigama.]] nisam ja, ja sam gospodin Jandroković ne Plenković [[Upadica Maras: Pa dobro, isto je.]] izvolite si sjesti [[Upadica Maras: Isto je kao da sam rekao Plenkoviću. Sramota, ljudi se šeću po Zagrebu sa ovakvim kacigama.]] Kolega Maras molim vas sjednite.
Znači ljudi nemaju mogućnost normalnog života u Zagrebu, ja vas molim da pokušate napraviti sve da se Zakon o obnovi Zagreba donese prije nego što se raspusti Sabor. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras neću vam dati opomenu, danas je zadnji dan i želim se rastati s vama u najljepšim mogućim sjećanjima, tako da glasovat ćemo.
Mislim da vaša želja neće ostati uslišena, ali dobro.
Dakle, glasovat ćemo tako da kao i svaki puta oni koji su u sabornici glasuju elektroničkim putem, a oni koji su na galerijama i drugim prostorijama glasovat će ručno. Ja ću postaviti pitanje, tko je za, tko je suzdržan, tko je protiv s tim da ću nakon nekog vremena budući da ste vi dali oko 120 amandmana ako vidim nakon pet, šest puta da se odbijaju ja ću krenuti onda s pitanjem tko je za i ako vidim da nema dovoljan broj onda nećemo više glasovati za suzdržani.
Jel to po Poslovniku predsjedniče?
Da, mogu to raditi, je to je po Poslovniku [[Upadica Maras: Znači od okativni pristup glasanja?]] ne, nije odokativni nego iskustveni. Dakle, ako vidite 10 puta onda nešto naučite.
Gledajte, ja inzistiram na tome da se glasa o svakom amandmanu na način kako je to propisano, ok.
Dakle propisano je i ovako kako ja kažem. Dakle amandman mora dobiti većinu, ako vidimo da te većine nema onda ne moramo prebrojati sve skupa. Idemo redom, prvi amandman zastupnika Gordana Marasa Vlada ne prihvaća, molim vas da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultate. Čekamo rezultate iz drugih prostorija, evo imamo ih. Znači 49 je za i 77 protiv, amandman nije prošao. Idemo sada na 2. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada je protiv, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 3.
Oprostite, g. Plenkoviću, ja, ja, ja vas još jednom molim da pokušate napraviti sve da imamo kompletan pregled tko je kako glasao. Ovdje se ne vidi ništa osim 40-tak ljudi koji sjede u ovoj sabornici. Znači, ukoliko vam je do demokracije g. Plenkoviću, napravite to. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Maras, ja znam da će vama biti jako teško idućih dana, ali vas molim da iz kolegijalnosti prema svima ovima koji, koji tu sjede i onima koji su u drugoj prostoriji, a vidite vi ste ostali tu, dakle imate privilegirani položaj, omogućite da danas normalno obavimo glasovanje uz povjerenje nadležnim saborskim službama. Ako ne vjerujete tim ljudima, ja mislim da nisu to zaslužili svime onime što su pokazali svih ovih godina, rade, pošteno broje glasove i nema nijedan razlog da bi mi sumnjali u to kako oni provode i rade svoj posao.
Imate li vi suosjećanja sa Zagrepčanima i Zagrepčankama?
Imam. Kolega Maras, ja sam recimo uplatio cijelu svoju plaću za ožujak za potres. Ne znam da li ste vi to učinili? Hoćete odgovoriti sada ovdje?
Mislite da su ljudi zadovoljni sa vašom uplatom?
Ne, hoću reći ja sam sa svoje strane učinio…
Hoćete li donesti, hoćete li donijeti. Nemojte, nemojte…
Kolega Maras, ajde, ajde molim vas…
g. Plenković, nemojte molim vas…
Kolega Maras, ja vas molim, neću licitirati, niti sam o tome govorio, ali kada me već tako prozivate, ja sam dužan odgovoriti, a isto tako i vi odgovorite što ste vi učinili osim što glasno govorite. Idemo na 3. amandman…
Ja ću tek bit u prilici učinit, a vi ste sada kada ste u prilici učinili ništa. Ništa niste učinili.
Dragi kolega Maras, ja neću sada govoriti što je učinila i HDZ i što je, što su uplatili saborski zastupnici, ministri, itd., neću licitirati s time, to može se provjeriti i neka se usporedi s onim što ste dali vi.
Učinili niste ništa Jandrokoviću.
Ajde izvolite sjesti. Kako sad? Vratili ste se opet na pravo prezime. Drago mi je. Hvala vam. Hvala vam na tome. Ipak proradi mozak. 3., dakle amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 47 za, 76 protiv, dakle nije prošao. 4. amandman ponovo zastupnik Gordan Maras, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Može rezultati. Aha za, tko je za? Ispričavam se. Tko je suzdržan? I tko je protiv? 47 za, 76 protiv, ponovo amandman nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 46 ponovo za, 76 protiv, nije prošao amandman. Idemo na 6. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 44 za, 76 protiv, nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 42 su za, 77 je protiv. Amandman br. 7. istog zastupnika, Vlada ga ne podržava, ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 45 za, 75 protiv, nije prošao. Amandman 8. istog zastupnika, Vlada ga ne podržava, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 40 za, 75 protiv, amandman nije prošao. Amandman br. 9. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 39, 76 je bilo protiv. 10. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 42, 77. Idemo sada na 11. istoga zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao, 40 je bilo za, 1 suzdržani i 77 protiv. Idemo sada na 12. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, 39 je za i 77 je protiv. Amandman 13. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 14. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 15. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 16. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 17. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 18. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 19. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 20. zastupnik Gordan Maras, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 21. zastupnice Karoline Leaković, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 22. amandman iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na 23. amandman iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 24. amandman zastupnice Karoline Leaković, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 25. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 27. to je Klub zastupnika SDP-a, ali nije važeći jer nije podnesen sukladno Zakonu o proračunu. Idemo sad na 28. zastupnik Gordan Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 29. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 30. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 31. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 32. amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 33. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 34. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 35. je povučen zastupnika Stjepana Čuraja i Amandman 36. zastupnika Veljka Kajtazija isto tako povučen. 37. zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 38. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 39. amandman, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 40. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 41. amandman istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 42. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 43. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 44. zastupnika Željka Lackovića, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 45. Zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 46. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 47. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 48. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 49. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 50. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 51. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 52. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 53. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 54. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 55. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 56. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tako je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 57. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 58. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 59. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 60. istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio amandman dovoljan broj glasova. 61. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 62. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 63. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 64. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 65. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 66. isti, isto zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 67. amandman Gordan Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 68. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 69. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo na 70. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 71. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 72. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 73. amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Idemo na 74. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 75. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman br. 76. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. Amandman 77. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 70 i, ovaj amandman nije prošao. 78. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 79. amandman zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 80. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije amandman prošao. 81. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 82. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 83. zastupnika Marasa, tko je za? Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 84. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 85. zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 86. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 87. zastupnik Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 88. isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 89. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 90. zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 91. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 92. amandman ponovo zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo sada na 93. koji je nevažeći jer nije podnesen sukladno Zakonu o proračunu. Prelazimo na 94. zastupnika Marasa, isto tako Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 95. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 96. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman broj 97. istog zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 98. ponovo zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 99. zastupnika Maras, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman broj 100 zastupnika Gordana Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 101. amandman zastupnika Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na 102.zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 103. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 104. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 105. isti zastupnik, Vlada isti stav. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 106. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 107. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 108. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 109. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 110. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao. 111. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije prošao pa idemo 112. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 113., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Pa idemo na 114., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije niti ovaj amandman prošao pa idemo 115., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 116., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 117., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. 118., zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao. 119., Maras zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 120. amandman istog zastupnika, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 121., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije ni ovaj amandman prošao. Amandman 122. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Idemo na 123., imam osjećaj da bi ovaj mogao proći, iako ga Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 123., ne pardon, to je bio, 124. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije prošao. Amandman 125. zastupnika Marasa, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 126., zastupnik Maras, Vlada ga ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije prošao. 127., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 128., zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 129., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 130. zastupnika Marasa, samo malo, hoćete povuć amandman?
Hvala lijepo g. predsjedniče. Nakon 120 amandmana, niste prihvatili ni jedan amandman, ovo je sramota, izdali ste Zagreb i ja ovdje želim… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Maras, isključio sam vam govor. Vi zaista želite dobiti opomenu, jel? ... [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Dragi kolega Maras, jednako ste nepristojni i primitivni kao i vaš predsjednik, pa vas molim da se maknete sada odavde. Kolega Maras, ja vas molim da se maknete. Kolega Maras, ja vas molim da se maknete na svoje mjesto. A što želite? Samo malo, kolegice i kolege, što kolega Maras, što želite sada? [[Upadica Maras: Želim da donesete Zakon o obnovi Zagreba, evo to želim.]] Dobro, postoji procedura [[Upadica Maras: Jel vam sad jasno što želim?]] Ajde nemojte se derati nego sjednite na mjesto. … /Upadica Maras: Neću se maknut. A dobro ništa, mi ćemo onda glasovati dalje, a vi tu stojite. Vi ovako lijepo pristajete uz govornicu, da tako da evo budite vi tu, a mi ćemo glasovati. Znači 130. amandman zastupnika, ne može, ne, ne, pa nećemo tako. 130. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća i glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Stoker, ajete dajte se maknite kolega Maras, molim vas [[Upadica: Neću se maknuti.]] pa moramo raditi … [[Upadica: Ne razumije se.]] da, izvolite, izvolite se sjesti … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobro, pa kolega Maras vi ste cijelo vrijeme tu u fotelji, ja ne znam da je fotelja nekog drugog drugačija nego vaša fotelja, ajde odite, odite se sjednite, ajde odite se sjesti. Kolega Maras danas je zadnji dan ovog saziva sabora i ja neću danas, ja danas neću nikoga kažnjavati, izbacivati … [[Upadica: Ne razumije se.]] kolega Maras odite. 130. amandman nije prošao. Kolegice i kolege, samo malo kolega Đujić, samo malo, dakle ovo sada što se događa je jedan neprimjereni igrokaz kolege Marasa. Mi dakle ovdje radimo u sabornici po određenim pravilima … [[Upadica: Ne razumije se.]] i ovaj kolega Maras sada namjerno ovdje izaziva ovdje ovakvu situaciju ne bi li ja pozvao stražu da njega izbaci iz sabornice. A ja mu to neću ovoga puta dati jer je danas zadnji dan i želim da se rastanemo bez obzira na razlike koje između nas postoje, bez obzira na različite političke poglede, stavove, karaktere, svojstva koja imamo kao ljudi, neću danas dopustiti da se ovdje bilo što ružno dogodi nego bi htio da lijepo, pristojno, civilizirano kao demokratski sabor odradimo svoj posao i da onda krenemo u kampanju i da svako dobije onoliko glasova koliko će mu građani dati i koliko zaslužuje. I ja vas lijepo molim sada da nas pustite da ovdje radimo. Dragi prijatelji, ovo što radite zaista je ispod svake razine, ispod svake razine … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobro. Hoćete li molim vas sada sjesti? Nećete, a što želite, što želite vi? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Pa to će se sigurno, idući saziv saziva će donijeti, da, da, kolega Maras ajde molim vas, daj recite, dajte, znate kada ćemo donijeti, dajte vi recite gdje vi stanujete u Zagrebu, dajte recite, dajte recite svima jel stanujete u Novom Zagrebu ili negdje u sjevernom dijelu grada, ajde recite to … [[Upadica: Ne razumije se.]] pa zato što je jako važno jer to niste deklarirali gdje stanujete, ljudi misle da žive, ne, ne, vi skrivate, vi skrivate, vi skrivate gdje stanujete jer ste promijenili boravište, a niste prijavili to u svojoj kartici. Ajde sjednite tamo. To što sam vam rekao, svi to znaju, ajde, da. Kolega Zekanović izvolite … [[Upadica: Ne razumije se.]] je, da … [[Upadica: Ne razumije se.]] idemo dalje sa radom. Kolegice i kolege, jel vi prihvaćate da ovako radimo [[Upadica: Smijem?]] neću ga izbaciti van, zato što biste se vi veselili da ga ja izbacim van, a ja ću ga ostaviti ovdje da stoji. Zauvijek, još ćemo mu i fotelju donijeti da zauvijek ovdje bude u saboru [[Upadica: Smijem?]] da, ajde. Samo malo, ovako imamo nekoliko prijava povrede Poslovnika, imamo kolegu Zekanovića koji traži stanku, ja ću još jednom apelirati, molim vas da danas zadnji dan nemamo scene u kojima se iznose zastupnici, ovo sve već što se je dogodilo nije primjereno, nije pristojno, ružno je, šaljemo lošu poruku, lošu sliku i ne znam zašto to radite. Dobro ovako, ja predlažem da još odradimo ova 2 amandmana, pa da nakon [[Upadica: Stanku.]] je, je dat ću povredu Poslovnika, nakon toga ćemo [[Upadica: Smijem ja stanku dobiti?]] imati ovaj povrede Poslovnika i onda stanka kolege Zekanovića. Dakle, 131. amandman zastupnika Gordana Marasa, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Nije prošao ni 131. amandman. Idemo 132., kolega Maras koliko ste uplatiti za Grad Zagreb i stradale u potresu … [[Upadica: Ne razumije se.]] koliko je vaša partija uplatila za to, HDZ je uplatio milion i 100 kuna … [[Upadica: Ne razumije se.]] 132. amandman … [[Upadica: Ne razumije se.]] dajte recite, dajte recite koliko ste od sebe dali za druge, dajte to recite da ljudi čuju koliko ste velik čovjek, velik, širok, darežljiv, suosjećajan, ponizan prema narodu kojem služite [[Upadica: Sram vas može biti, sram vas može biti.]] koliko ste dali iz svoje plaće za građane Zagreba to recite ovdje na ovoj govornici [[Upadica: Poštovani predsjedniče sabora ja mislim da bi ja trebao dobiti stanku.]] niste dali ništa, jer nule daju nula. 132. amandman Vlada ne prihvaća, zastupnice Mirela Ahmetovac, Sabina Glasovac i Karolina Leaković, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Koliko si dao novaca za Grad Zagreb? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Niti ovaj amandman nije prošao, a nismo ni saznali koliko je kolega Maras uplatio sredstava financijskih za Grad Zagreb. Ali reći će on to kada dođu izbori sigurno. Pa što da radim kolega Grmoja, što da radim? Pa ne bih [[Upadica iz klupe: Poštovani predsjedniče sabora, tražio sam stanku ima pola sata]] Idemo sada sa povredama Poslovnika. Idemo sada s povredama Poslovnika. Kolegice Glasovac, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, povrijedili ste čl. 238. vrijeđajući zastupnike. Vi ste borbu za Zagreb nazvali primitivizmom, to je prvo. Drugo, vaša je dužnost osigurati red u HS, držat se Poslovnika. Nedavno ste Marasu prije nego što bi prozborio 3 rečenice izdavali prvu, drugu, treću opomenu i izbacivali ga sa sjednice. Danas kada radi ovo što radi vi ga držite i ne želite osigurati red da možemo ovaj neometano nastaviti rad. Ja vas molim da budete dosljedni, da se ne ponašate predizborno i da ne glumite nekakvo bratstvo i jedinstvo na kraju mandata. Na izborima ćemo se mi razračunati, a ovdje se držite Poslovnika, ne vrijeđajte zastupnike, ne nazivajte borbu za Zagreb primitivizmom i osigurajte red u ovoj sabornici.
Dobro, dobro, ajde. Ajde vrijeme vam je isteklo. Dakle, kolegice Glasovac, dajte zamolite kolegu da se vrati na mjesto i da se ponaša, da se ponaša u skladu sa pravilima koja ovdje postoje. Dakle, nisam ja nazvao borbu za Grad Zagreb primitivizmom, nego nešto što je kolega Maras dok mi je rekao došao ovdje potpuno neprimjereno, ali dobro, to je njegov stil. To sam nazvao primitivizmom i iza toga stojim. Neću davati opomene. Zadnji je dan. I baš neću zato što vi hoćete. I neka svi vide, neka svi vide koja je razlika u ponašanju, koja je razlika u shvaćanju demokracije, koja je razlika u shvaćanju procedure i kako ko od nas radi. Neka to danas svi vide. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 33. Poslovnika koji opisuje ulogu i, i ono šta radi predsjednik HS, a to ste vi, vi ste ga povrijedili jer ovo vaše ponašanje je ispod svake razine danas predsjedniče. Ovo što ste sad rekli kolegici Glasovac bi sve stajalo da se vi upravo sa svojim vođenjem ne ponašate zadnjih 10-15 minuta ispod svake razine ko neki cendravac se tu dovikujete sa g. Marasom umjesto da primjenjujete Poslovnik, uvrijedili ste njega da je primitivan, kolegu Bernardića da je primitivan [[Upadica: Fala kolega Đujić]] a vi ko ne primitivna velika većina [[Upadica: Kolega Đujić sjednite se]] se tu dovikujete s kolegom Marasom [[Upadica: Kolega Đujiću]] i ko cendravac cendrate. Dajte primjenjujte Poslovnik [[Upadica: Kolega Đujiću…]] jer vaše ponašanje je ispod svake moguće [[Upadica: …ajde sjednite si, ajde sjednite si sada]] razine, pogotovo predsjednika sabora [[Upadica: Ajde sada si sjednite]] Evo tako.
Ajde sjednite si. Dakle, ovo što sada izgovarate, to je baš, govori o vama kao osobi.
Govori o vama.
Dakle, izazivate, vrijeđate. Ja se pokušavam držati koliko je moguće u ovim okolnostima i pristojnosti i nekakvog reda i procedure. Ali i vi nakon kolegice Glasovac pokazujete da vi želite incident, da vi želite da ja kolegu Marasa, da naložim straži da ga izbaci… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Ne, pa zato što su ljudi dovoljno inteligentni da shvate koji je vaš cilj, a glede, vi ste, vi ne razumijete da … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Vi, ne, ne, vi ne razumijete nešto. Vi nešto ne razumijete. Vi nešto ne razumijete. Kada je čovjek pristojan na nepristojnog to ne znači da je on slab, to ne znači da je on slab, to znači da može izdržati puno više nego vi koji ste naizgled hrabri, a u stvari ste u duboko u sebi cendravac. Dakle, ja ne želim, nikoga ne želim vrijeđati, nikoga ne želim vrijeđati, niti je moja namjera bila da se događa ovo što se događa, niti želim da se ovo događa ovdje. Gledajte sada ovoga tu čovjeka, pa pazite na što to liči, pazite na što to liči. Ali neka vide ljudi, ja sad neću jednostavno posegnuti za disciplinskim mjerama, želim da se vidi ko je kakav, želim da se to vidi. I sada se savršeno jasno vidi tko provocira, tko nije pristojan, tko smatra da je drugoga uvrijediti normalno, tko smatra da može raditi u sabornici što god želi, a to ne bi trebalo tako bit. I vi, to me najviše iznenađuje, dakle da podržavate takvo ponašanje i još tražite od mene i tražite od mene da vašeg kolegu izbacujem iz sabornice… [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Pa daj, pa dajte ga vi molim vas, vi ste jedan, vi ste, vi ste jedan klub zastupnika koji, koji je homogen, pa dajte se dogovorite, pa dajte ga vi izbacite van. Ne možete, da. Kolega Zek, ne, pardon, još imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Pernar izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dugo sam vremena proveo u ovim klupama i pitao sam se hoću li dobiti odgovor na pitanje kad HDZ misli vratit 24 milijuna kuna i mislio sam bar će do kraja mandata stić odgovor, ali ga nisam odbio. Hvala što već nisu došli po mene da me izbace. Hvala.
Dobro. Nisam shvatio što ste željeli kazati. Kolega Bauk, vi ste se isto javili za povredu Poslovnika.
g. Predsjedniče dogodile su se, dogodile se se 3 povrede Poslovnika. Jednu od njih ste vi napravili jer ste dvoje zastupnika nazvali primitivcima, što niste trebali i time ste, bi trebali barem sebi izdat opomenu zadnji dan. Dakle, vaša je odnosi pravosudni rješavajte sa zastupnicima kako treba, ne u saboru. Drugo, ili provodite Poslovnik i dajte Marasu opomenu i ono što ide ili se nemojte s njime svađat, točka. Dakle, ili ga ignorirajte…
Pa evo, ja predlažem da on, okej…
Ne, ne, vi se svađate predsjedniče. Dakle, vaša odgovornost je puno veća nego njegova. Hvala.
Dobro. Hvala vama. Neću se više svađati, neću ga ni izbaciti, nego ću mu dozvoliti da ovdje stoji. Evo, to je ono što mogu napraviti. Kolega Glasnović, vi ste povreda Poslovnika, isto tako.
Pa čl. 238. Koliko dugo ćemo trpit teror ovih lijevo krilo partije? Ovo jest, ovo je ... [[Govornik se ne razumije.]] , uvrede inteligenciji svakog saborskog .../nerazumljivo/... normalnog zastupnika saborskog pa što je čovjek mulj'o s nekretninama i tu glumi sveca i ovu drugi Srbini kmeri koji znaju samo krasti i ubijati, a ne znaju raditi, to je njihov problem. Nemojte nas više terorizirati, hoćemo ići kući. Tu su, tu su pravi, mister Bernardić, vi ste pravi, vaše lijevo krilo, analni alpinisti i rektalni uspinjači sve vi. To ste meni ukrali.
Dobro. Idemo dalje, javio se je još kolega Zekanović za stanku i pardon, kolega Grmoja, izvolite. Povreda Poslovnika.
Hvala poštovani predsjedniče, ja bih vas zamolio da omogućite rad u sabornici, dosta nam je i kolega Maras, ovih rasprava između SDP-a i HDZ-a, obnovu Zagreba i uništenje Zagreba ste omogućili vi. Milan Bandić je vaš proizvod, SDP-a i HDZ-a, on je vaše čedo, a gojenac HDZ-a. Dijete SKH-a i nemojte nas više terorizirati, vi ste uništili Zagreb, Zagrebu trebaju nove snage, nekompromitirane snage, a ne SDP i HDZ.
Dobro. Sada, kolega Zekanović imate pravo za stanku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Dakle ovdje gledamo jedan igrokaz između SDP-a i HDZ-a. Cijelo vrijeme smo trpjeli jednu hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju, a evo za kraj imamo onaj vrhunac igrokaza. Ja ću podsjetiti hrvatske građane, da su SDP, kolega Maras i vi predsjedniče Sabora, g. Jandrokoviću glasovali istovjetno oko svih ključnih tema u sazivu ovog Sabora. Oko Istambulske konvencije koja je potresala hrvatsko društvo, bili ste istomišljenici. Što se tiče Marakeškog sporazuma, također ste zajedno navijali da se ratificira. Što se tiče Zakona o zaštititi života, također ste istomišljenici i hrvatskom narodu je dosta ovog igrokaza kojeg vi izvodite kontinuirano. Kolega Maras, samo nastavite, i dalje budite tu, ali nećete ni vi niti g. Jandroković uspjeti zavarati Hrvate da je ovo, neka promjena. Jer vi i jedni i drugi nudite istovjetnu politiku. Vi niste alternativa, Hrvatski suverenisti, Domovinski pokret, to je alternativa, to je treći put i koji će, zasiguran sam na ovim izborima napraviti sjajan rezultat. Ali ponovit ću za sve oni koji su zaboravili, sve ključne teme koje su potresale hrvatsko društvo u proteklom mandatu, oko svih tema su i HDZ i SDP bili istomišljenici, a onih par neistomišljenika unutar HDZ-a, oni se na koncu ipak, nadajući se da će ih Andrej Plenković staviti na listu, glasovali za njegove Vlade, glasovali za proračun, međutim, sad je malo kasno. Sad je kasno da se kajete jer vas na listi više biti neće. Za kraj, hrvatski narode, nemojte nasjedati g. Marasu, nemojte nasjedati Jandrokoviću, jer ovo je sve jedan veliki igrokaz, oni vode istovjetnu politiku, politiku licemjerja i jedni i drugi.
Kolega Zekanović, dobivate stanku, a zaista se ne slažem s onim što ste rekli, ali što ja mogu. Kolega Belja, vi ste isto tako tražili stanku.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. U ime saborskih, Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku od godinu dana. Zbog čega? Zbog toga jer očito je nekim mojim kolegama, našim kolegama saborskim zastupnicima prekipjelo što će se danas samo raspustiti i to radim zbog njih, to tražimo zbog njih jer duboko suosjećamo sa brojnim kolegama koji, eto, danas, tužni lica napuštaju hrvatsku političku scenu. I danas uoči samog raspuštanja Sabora imamo prilike vidjeti da mnogi napadaju jedine iskonske i jedine istinske reformske snage u društvu, a to je sigurno koalicija SDP-a, HSS-a, HSU-a, GLAS-a, SNAGA-e i ostalih partnera, koji će na sljedećim parlamentarnim izborima pomesti sve vas, riješiti i ne samo zakon o obnovi grada Zagreba, nego isto tako i zakon o ispitivanju porijekla imovine, zakon o prestanku HDZ-ove korupcije i korupcije njihovih žetončića i svih onih koji danas napadaju nas. Ne rade to HDZ-ovci, čak niti vi to ne radite, nego to rade upravo oni koji si pripremaju teren na predstojećim izborima kako bi ponovno HDZ doveli na vlast. Najjači kritičari i mene i Marasa i Bernardića i svih nas tu s ljevice jesu upravo oni koji sebe sutra vide s HDZ-om na vlasti. To im neće proći i ja vas molim da im date stanku od godinu dana kako ih ne bi morali vi ili bilo tko drugi više trpiti u HS-u ikada. Hvala.
Neću dati stanku od godinu dana ali od 10 minuta sigurno. Ima li još nekoga tko je zainteresiran za stanku? Nema. Onda ćemo nastaviti, evo u 12 sati i 30 minuta. Izvolite kolega moj, Bauk.
Predsjedniče, nakon stanke, a prije glasanja o proračunu, obzirom na zahtjev nevladinih udruga, a i nas, možete li prilikom glasovanja o proračunu osigurati da se nakon glasanja vidi tko je kako glasao, dakle, relativno je to jednostavno, mi smo tu u dvorani, pritišćemo, a opozicija i vladajući su raspodijeljeni u 2 dvorane da se može popisati poslije i objaviti na stranicama Sabora.
To će biti poznato sasvim sigurno.
Zahvaljujem.
Molim. STANKA U 12,16 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,33 SATI]] Dobro, molim vas da zauzmete svoja mjesta i krećemo. Raspravili smo dakle i izglasovali amandmane pa sada gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna. Na temelju čl. 91. Ustava RH i čl. 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, za donošenje državnog proračuna, potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcije za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Možete objaviti rezultate. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 42 protiv donijeli izmjene i dopune državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Sukladno čl. 35. Zakona o proračunu, sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. g. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih voda za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 42 protiv donijeli navedenu odluku. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih cesta za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? 79 za, 45 protiv, dakle većinom glasova donijeta je navedena odluka. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 46 protiv donijeli navedenu odluku. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 47 protiv donesena navedena odluka. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju sukladnosti na izmjene i dopune financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 47 protiv donesena navedena odluka. 6. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HZMO-a za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. 7. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih autocesta za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv donesena i ta odluka. 8. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Autoceste Rijeka – Zagreb za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donešena navedena odluka. 9. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HŽ–Putnički prijevoz za 2020. i projekcija za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. 10. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana HŽ-Infrastruktura za 2020. i projekcije za '21. i '22.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 46 protiv, donesena navedena odluka. I idemo na 10., pardon, idemo sada na HŽ-Infrastruktura, sada idemo na prijedlog Odbora za zakonodavstvo, dajem na glasovanje prijedlog zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba HS da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. i projekcija za '21. i '22., te prijedloge izmjena i dopuna financijskih planova i izvan proračunskih korisnika za 2020.g. i '21. i projekcija za '21. i '22., kao što sam nabrojao ovih 10 odluka i, dakle rade redakturu tog teksta, pa vas molim da glasujemo. Tko je za? To je jedan običaj koji bismo možda trebali i promijeniti da to nemamo u ovom glasovanju, ali imamo. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli zaključak o tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo, a rezultat je 78 za, 12 suzdržanih i 19 protiv.
g. Predsjedniče, pošto predlažete objedinjenu raspravu, a tema je izuzetno važna, riječ je o rebalansu proračuna onda predlažem da barem produžite mogućnost govora za klubove. Mislim da je izuzetno važno, pa evo ja ću podržati objedinjenu raspravu, dajte više vremena.
Dobro. Klubovi da, klubovi dobro, može, 5 minuta pojedinačnog, klubovi može 15 minuta, jel u redu? Dobro, može tako. Hvala vam lijepa. Kao što smo odlučili, provest ćemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu - Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnosi se i: - Prijedlozi Izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Hrvatske autoceste - Autocestu Rijeka-Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 946; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH, čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ratne veterane, Odbor za poljoprivredu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podnesene se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija, Zdravku Mariću, da nam da dodatna obrazloženja prijedloga, nekoliko se zastupnika javilo, povreda Poslovnika. Prvi kolega Grmoja za povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče, digao sam povredu Poslovnika prije nego što ste prešli na ovaj, točku rebalansa proračuna, dakle, radi se o povredi Poslovnika čl. 143. i 144. Ja sam prije više od 30 dana postavio pitanje hrvatskoj Vladi da mi se odgovori zašto je Belgija maknuta sa popisa država za koje je potrebna samoizolacija. Belgija je država u Europi koja na milijun [[Upadica: Hvala kolega Grmoja.]] samo trenutak [[Upadica: Ne, isteklo je vrijeme.]] nije isteklo vrijeme [[Upadica: A to ni nije povreda Poslovnika.]] to je povreda Poslovnika jer je prekršen Poslovnik, nije mi odgovoreno, Belgija je zemlja u kojoj na milijun stanovnika, ima najviše umrlih od koronavirusa, političkom odlukom je maknuta [[Upadica: Kolega Grmoja, vrijeme vam curi.]] s tog popisa, ja sam tražio da mi se odgovori na to pitanje, vrlo je važno u kontekstu i ovoga što su kolege govorile, [[Upadica: Kolega Grmoja, ja vas molim da završite.]] mjera samoizolacije, toga da su čak u jednom trenutku neki bioteroristi, u drugom trenutku mogu na izbore. Imamo situaciju ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Grmoja, moram vas isključiti jer je prošlo već, dakle duplo ste prešli vrijeme, sve sam shvatio. Vi ste se ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ću, evo, ponovno ću pisati Vladi da vam odgovori na to pitanje, to je ovlast koju mogu. A što se tiče Belgije, zaista, ona ima 3 puta više stanovnika od Hrvatske, a 100 puta više mrtvih. Toliko ... [[Upadica se ne čuje.]] je, dakle 100 puta ima više mrtvih od Hrvatske, a 3 puta više stanovnika. To samo govori koliko su naše mjere bile dobre. Kolega Maras, vi se javljate ... [[Upadica se ne čuje.]] pretpostavljam za stanku [[Upadica: I donosite političke odluke.]]
Hvala lijepo. Evo, nakon epidemiologa Grmoje i Jandrokovića koji su tu konstatirali što se dešava na hrvatskoj sceni, ja vas molim, g. predsjedniče da prekinete ovu raspravu dok se predsjednik hrvatske Vlade Andrej Plenković ne pojavi u Saboru jer bi trebao on podnijeti [[Upadica: Oprostite, je li ovo zahtjev za stanku, kolega Maras ili što?]] odgovornost, ovo je moj zahtjev kao zastupnika u HS-u da onaj tko je najodgovorniji za situaciju u Hrvatskoj, dođe u HS i predstavi rebalans proračuna [[Upadica: Dobro, ja vas molim sada da sjednete.]] u kojem nažalost, samo sekundu, završim rečenicu.
Ja ću sada odmah, ne, nemate pravo, ovo je poslovnički ne postoji što sada govorite i što radite, a ja ću sada nazvati odmah kad završimo sa mojim dijelom predsjedanja premijera da g. Maras iz Sabora želi da on dođe ovdje. Evo, odmah ću to napraviti, možemo napraviti i stanku, ako želite.
Sad ću tražiti stanku pa ću vam objasniti. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da vam kažem što da mu kažete [[Upadica: Recite što da mu kažem. Molim vas, ajde, izvolite.]] hvala lijepo [[Upadica: To je sad zahtjev za stanku?]] Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo i da poručimo hrvatskoj javnosti da g. Plenković koji juri na izbore kako bi spasio svoju fotelju nije u stanju doći u Hrvatski sabor i obrazložiti hrvatskim građanima što se to u proračunu mijenja, stati iza toga kao najvažnijeg dokumenta njegove Vlade. Znači, kad je proračun u pitanju, rebalans ili donošenje proračuna, mora imati kvalificiranu većinu, 76 zastupnika i tu bude ili ne bude većine za njegovu Vladu. Znači on izbjegava tu vrstu rasprave jer nema odgovor. Nema odgovor zbog čega u gradu Zagrebu nema Zakona o obnovi Zagreba i neće ga ni biti po najavama danas u novinama. Nema odgovora na pitanje zbog čega je kaos u hrvatskim školama, zbog čega moja djeca sjede sada u kancelariji sa mnom na poslu, umjesto da su u hrvatskoj školi, u svojoj školi, najstarijoj školi u gradu Zagrebu i da uče i usvajaju znanja. Znači premijer Plenković nije u stanju organizirati normalan životu u Hrvatskoj i pokrenuti ponovo nastavu. Nema odgovora na pitanje zbog čega u hrvatskom proračunu nema više novca za gospodarstvo, zbog čega nisu osigurana sredstva za nastavak gospodarskih mjera u 6., 7. i 8. mj. Znači nema odgovore na sva ta pitanja. G. Jandrokoviću, vi se sprdajte i šalite i pravite se nadmeni ovdje, ali hrvatski građani su svjesni da sve što radite, ne radite radi njih nego radite radi sebe. Da bi ostali u toj fotelji, da bi on ostao u onoj fotelji, brige Plenkovića i Jandrokovića za hrvatske građane i to je jadno gospodine Jandrokoviću i žao mi je što se vi kao predsjednik Hrvatskog sabora tako ponašate. Nastavite se sprdati i dalje. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti. Ništa se ne sprdam, vi se sprdate sa Poslovnikom i sa ljudima koji ovdje sjede i to na dnevnoj razini, svaki puta, svaki dan. Jedan ste od zastupnika koji kontinuirano radi incidente. I nemojte meni govoriti da se sprdam i da sam bahat jer takav nisam. Izvolite kolega Maras.
Povrijeđen je Članak 238., znači gospodine predsjedniče vi kao predsjednik sabora nemate pravo dijeliti kvalifikacije, vi ste prvi među jednakima. Nemate pravo kvalificirati zastupnike i davati vaše ocjene i nije to smiješno. Rekao sam gospodine predsjedniče vama je jedini interes vaša fotelja. I to je jadno, to nije smiješno.
Kolega Maras izvolite se sjesti.
I ja sam siguran da će hrvatski građani pogotovo u vašem slučaju …
Dajte se sjednite.
… prepoznati o čemu se radi, a i u slučaju premijera Plenkovića.
Kolega Maras.
Ja vas molim da to više ne radite. Hvala lijepo.
Kolega Maras izvolite se sjesti. Pa nemojte, vi ste mene prvi uvrijedili i onda meni govorite da ja ne smijem odgovoriti na vašu uvredu. To je logika jednog zarobljenog uma koji misli da on ima pravo drugome dijeliti lekcije i optuživati, da taj drugi mora slušati i šutiti, to vam tako ne ide. Joj, daj. Dobro, ima li još netko tko se javlja? Kolega Grmoja je bio za povredu Poslovnika, izvolite.
Ma odustajem ovaj, ne želim sudjelovati u ovom sukobu, postavio sam konkretno pitanje, nisam kolega Maras nikakav epidemiolog, postavio sam logično pitanje i povlačim ovaj zahtjeva za …/nerazumljivo/…
Dobro. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne nastavljamo u 11 sati. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Sada molim potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Evo moram na početku samo jednu rečenicu reći, do sada barem u mandatu mom osobnom kao ministar financija nijedanput nisam dolazio pred vas sa rebalansom proračuna u prvoj polovici godine, ali evo ovaj puta je korona ipak učinila svoje pa je na neki način ponovno nas zbližila u 5.mjesecu. Evo u svakom slučaju kao što je bilo u nekoliko navrata raspravi i razgovora u HS-u po pitanju onog prvog kruga mjera, drugog kruga mjera u međuvremenu između ostaloga Vlada je donijela program konvergencije, dokument koji je sastavni dio procesa koji se zove, vi dobro znate Europski semestar i mi smo na neki način svoju obvezu slanja prema europskim institucijama, poglavito Europskoj komisiji ispunili. Ali ono što je zapravo još važnije, to je dokument u kojemu smo izašli sa ažuriranim projekcijama makroekonomskim za ovu i iduću godinu i ono što je najvažnije za reć su zapravo one ključne brojke u tim novim projekcijama. Uzevši u obzir saznanja, informacije, podatke, predviđanja, globalne tijekove i sve ono što i ovako i onako uzimamo u tim makroekonomskim projekcijama, došli smo do toga da za ovu godinu predviđen je pad gospodarskih aktivnosti od 9,4%, dakle pad BDP-a od 9,4% i vi dobro znate kada smo predstavljali proračun za 2020.godinu tada smo govorili o rastu od 2,5%, znači značajna korekcija i ono što i svi itekako dobro iskustveno znamo, ne moramo biti ni ekonomisti, ni makroekonomisti da okolnosti koje je covid uzrokovao, a poglavito onaj dio koji se tiče, kako to kolokvijalno kažemo, zatvaranja ekonomije ili zatvaranje gospodarstva u konačnici ima efekte i na te indikatore. Sve sastavnice BDP-a izuzev državne potrošnje su također sa negativnim znakom, dakle krenuvši od osobne potrošnje koja obzirom također na sve impute koje u pravilu uzimamo kod takvih projekcija njen predviđeni pad je 7%, pad investicija negdje oko 9%, pada izvoza roba i usluga, dakle i roba i usluga oko 30% mi smo u tim našim projekcijama predvidjeli odnosno kao baznu pretpostavku stavili pad broja noćenja stranih turista za oko 70%. Znači turizam kao sastavni jedan od strateških naših grana je u ovim brojkama izvoza roba i usluga, zapravo izvoz usluga kao takav. U tim projekcijama predviđen je i pad uvoza roba i usluga, to je ona vječna ja bih nazvao tema uvozne ovisnosti, pa sada evo u okolnostima kada pada gospodarska aktivnost, kada pada osobna i investicijska potrošnja onda imamo i pad uvoza, ali to je sigurno element o kojemu trebamo svi skupa voditi brigu i u nekim drugim okolnostima, ne samo ovim, nazovimo ih tako kriznim. Što se tiče procjene inflacije odnosno indeksa potrošačkih cijena za ovu godinu obzirom opet kažem, ne samo na domaće elemente, dakle ovdje govorimo već dobro znan simultani šok kako na strani ponude u prvom slučaju u prvom koraku, a sada i evidentan šok na strani potražnje. Međutim, kod indeksa potrošačkih cijena uzimaju se u obzir i globalni tijekovi. Svi dobro znamo i pratimo što se događa sa cijenama nekih sirovina, energenata poglavito nafte, pa smo za ovu godinu između ostaloga u projekcije stavili ponovno negativan predznak, dakle blaga deflacija od 0,3%. Najvažnije varijable uz ove su kretanje na tržištu rada, dakle zaposlenost, nezaposlenost i plaće. Što se tiče zaposlenosti predviđen je pad od negdje 3,3% odnosno rast stope nezaposlenosti na 9,5%. Dakle, sve te projekcije koje smo tjedan dana prije donijeli u okviru programa konvergencije su poslužile kao osnova i nama dovoljan razlog da krenemo u izmjene i državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika odnosno izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji je sastavni dio ove dvije točke obzirom da je objedinjena rasprava. Što se tiče samih projekcija fiskalnih, dakle prihodna strana proračuna, ja ću vas samo podsjetiti da je ona u originalnom obliku za ovu godinu, državni proračun prihodna strana proračuna bila predviđena u iznosu od 145 milijardi 140 milijuna kuna. Uzevši u obzir sve ove nove makroekonomske projekcije koje se evidentno i neminovno reflektiraju na prihodnu stranu proračuna. Dakle prihodnu stranu proračuna diktiraju dva osnovna, dvije osnovne činjenice ili dva osnovna segmenta. Jedna je to da smo u funkciju stavili određene mjere pomoći gospodarstvu i poreznim obveznicima, a konkretno ovdje se radi o mjerama odnosno mislim na mjere koje se tiče odgode odnosno potpune ili djelomične, djelomičnog oslobođenja od plaćanja pojedinih javnih davanja konkretno izravnih poreza, poreza na dohodak, poreza na dobit i doprinosa. Međutim, još i veći efekt prema našim predviđanjima će biti naravno od predviđenog pada gospodarske aktivnosti ove godine koji će se naravno reflektirati i na prihodnu stranu proračuna. I sada kada idemo stavku po stavku, ali ja ću krenuti od ovih ukupnih brojki, dakle umjesto 145 milijardi 140 miliona za ovu godinu na razini državnog proračuna prihoda mi predviđamo 121 milijardu 950 miliona. Dakle, 23 milijarde i 200 miliona kuna manje nego što je originalno predviđeno. Naravno kada gledate ponavljam, stavku po stavku, najveća korekcija u apsolutnom iznosu je opet na najizdašnijem prihodu državnog proračuna, a to je porez na dodatnu vrijednost ali isto tako vidimo korekcije na svim ostalim oblicima bilo da govorimo o porezu na dobit, bilo da govorimo o doprinosima, bilo da govorimo o trošarinskom sustavu, a onda i nekim drugim. Međutim, mislim da u ovome rebalansu naravno rasprava kako god bude išla odgovara ćemo na sve vaše i replike i komentare, ali na neki način više smo fokusirani upravo na ovo što mi zovemo u proračunu porezni prihodi, dakle porezni prihodi i doprinosi. Rashodna strana državnog proračuna, rashodna strana državnog proračuna je obzirom na situaciju, izbijanje epidemije odnosno pandemije Covida i sve njegove refleksije odnosno sve njene refleksije i na hrvatskog ne samo gospodarstvo nego na društvo u cjelini od nas stavila jedan dodatni izazov, a to je da se u odnosu na predviđene rashode odnosno originalno planirane moraju pronaći dodatni izvori sredstava za financiranje s jedne strane sustava zdravstva, dakle potreba za dodatnim nabavkama koje originalno naravno nitko nije mogao niti je trebao predviđati u smislu zaštitne opreme, maski, respiratora i svega onoga što je potrebno za očuvanje zdravlja ljudskih života što smo svi na samom početku vrlo jasno rekli, ja bih rekao na početku se i složili da je primarni cilj odnosno nazovimo ga tako nulti cilj, ali isto tako i onda neke mjere koje su između ostaloga stavljene u funkciju kako bi se umanjila ili na koliko toliko moguće neutralizirala šteta koje epidemija ima po naše gospodarstvo. Dakle, mjere pomoći kako smo ih nazvali gospodarstvu poglavito ona horizontalne prirode mjera koja se odnosi na izravnu potporu poslodavcima za isplatu dijela plaća njihovih zaposlenika naravno uz uvjet očuvanja radnih mjesta. Dakle, vidi se iz, ja bih rekao i same njene, njenog naziva ali i same strukture mjere, dakle mjera očuvanja radnih mjesta i naravno mjera koja bi trebala očuvati i standard hrvatskih radnika odnosno zaposlenika. Ta mjera koja nije originalno predviđana i kada zbrojite i dodate njoj i efekte da će država ne samo isplaćivati potporu originalno 3.250, a za 4. i 5. mjesec i 4.000 kuna, ali isto tako i sva javna davanja, u ovom konkretnom slučaju radi se o doprinosima. Dakle, sve skupa dođemo na razinu od oko 7 milijardi kuna, kada tome dodate i ove originalno milione, a danas već 100-tine miliona dodatnih za zdravstvo i onda dolazimo do onoga što smo si mi kao Vlada zacrtali u ovom rebalansu, a to je da unatoč tim povećanim rashodima, povećanim potrebama za plaćanja s rashodne strane proračuna koje nismo originalno planirali, a čujete i sami govorimo o iznosima od preko 7 milijardi kuna, na svim ostalim stavkama rashodne strane proračuna, u svim resorima pronađemo uštede i korekcije ili rezove kako bi doveli ukupnu rashodnu stranu proračuna na jednaku razinu kao što je originalno planirana. I to je zapravo bio jedan veliki napor koji smo proteklih tjedana uložili svi resori, ja ću i ovom prilikom se naravno zahvaliti svim mojim kolegama u Vladi i Vladi naravno i predsjedniku Vlade na podršci da tu našu osnovnu konturu ili na neki način vodilju fiskalne politike koje sve ovo vrijeme činimo, jel ja ću vas podsjetiti još jedanput da ni jedne godine, proteklih godina, onih lijepih godina bez Covida, ni jedne godine mi nismo probili rashodu stranu proračuna. I kad smo imali bolje ostvarenje proračuna, a svake godine je to bio slučaj, sav taj višak prihoda preusmjeravali smo na smanjivanje poreza i porezno rasterećenje i smanjivanje javnog duga u RH. Taj princip, nažalost ovaj puta nemamo viška prihoda imamo manjak, ali taj princip zadržavamo i dalje i u ovakvim okolnostima vrlo izazovnima sa velikim pritiscima na rashodnoj strani želimo održati i ne probijati ukupnu stranu odnosno ukupnu razinu rashoda. Tako da i ukupna razina rashoda državnog proračuna ostaje na onoj istoj razini odnosno kako je originalno kao takva predviđena u iznosu od 147 milijardi 300 miliona kuna što se tiče državnog proračuna. Ono što je također važno za reći je i financijski planovi odnosno korekcije financijskih planova za 10 izvanproračunskih korisnika. Dakle, njihov originalni plan je kada ih sve skupa zbrojimo bio višak od oko 725 milijuna kuna, prema ovom novom planu kada idemo jednoga po jednoga, možemo naravno i poslije tijekom rasprave analizirati detaljnije financijske planove svih ovih 10, dakle Hrvatske ceste, Hrvatske vode, DAB, CERP, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, HZZO, HAC, Autocesta Rijeka Zagreb, Hrvatske željeznice Infrastruktura i Hrvatske željeznice Putnički prijevoz, njihov novi deficit predviđen za ovu godinu je 2,4 milijarde kuna. Dakle, također i na njihovoj razini značajna korekcija. Kada to sve skupa konsolidiramo, dodamo i lokalnu samoupravu, dakle svih 576 jedinica koje ulaze u obuhvat opće države i prema našoj nacionalnoj metodologiji, ali poglavito prema metodologiji ESA 2010 koja je usporediva metodologija sa svim ostalim zemljama članicama EU, mi dolazimo do činjenice odnosno situacije da u odnosu na originalno planirani višak za ovu godinu, suficit. Prvi put je bio planiran višak, tri godine za redom smo ga i ostvarili od 630 milijuna kuna da je manjak proračuna opće države predviđen u iznosu od 24 milijarde 843 milijuna kuna ili 6,8% BDP-a. Dakle ponovit ću još jedanput, 4 godine za redom apsolutno pod kontrolom i konsolidirane javne financije uz napomenuo da … prije par dana ili par tjedana EUROSTAT je objavio i zadnji podatak za 2019.da smo i 2019.ostvarili suficit u proračunu opće države od milijardu i pol milijuna kuna, dakle ova godina obzirom na okolnosti i na sve elemente koje sam objasnio nas dovodi ponovno na razinu značajnog deficita od kažem gotovo 25 milijardi kuna. Sastavni dio ovoga plana odnosno rebalansa i izmjena i dopuna financijskog plana su i izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna usko vezane uz račun financiranja. Račun financiranja do sada i u nekakvim mojim prijašnjim izlaganjima kada bi prezentirao proračun, a mislim dobrim dijelom i u raspravama, nije možda bio toliko u fokusu, mislim evo ja ću sada iskoristiti ovih preostalih nekoliko minuta da i na njega obratim pažnju, a vjerujem da će i u replikama odnosno u raspravama biti i na njega stavljen malo veći naglasak. Dakle, nekoliko brojki s te strane u računu financiranja se dakle ono što kolokvijalno kažemo ispod crte, vodi sve ono što između ostaloga su potrebe za financiranjem te godine. Nama je originalni plan računa financiranja iznosio 30,5 milijardi kuna koja bi sa sobom podrazumijevala planirani opet ponavljam, uravnoteženi proračun i sva dospijeća različitih vrsta i instrumenata našeg javnog duga, bilo da govorimo o dugoročnim obveznice, krediti, bilo da govorimo o kratkoročnim, trezorski zapisi kao i neki drugi elementi. Taj račun financiranja obzirom na već spomenuti i predviđeni deficit, ali i neke druge elemente koje ću obrazložiti se uvećava za dodatne 32,7 milijardi kuna i ukupno iznosi 63 milijarde i 412 milijuna kuna za ovu godinu. Ono što, ponavljam kao što sam to prezentirao na sjednici Vlade pa ću i sada reći, ako ima ijedna dobra stvar za istaknuti u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna za ovu godinu, a to je činjenica da smo više od pola toga već realizirali. Sa stanjem predlaganja državnog proračuna 35,6 milijardi kuna je već realizirano i prije samoga izbijanja covida vi se sjećate da smo na domaćem tržištu izdali najjeftiniju i najdulju u smislu ročnosti obveznicu na domaćem tržištu. Tri tranše u ukupnom iznosu od 15 milijardi kuna, s tim da je ona najkraća bila uz kupon odnosno uz pronos od 0,25%, najjeftinija ikad. A po prvi puta smo izdali i dvadesetogodišnju obveznicu. Također smo imali nekakva druga dospijeća u manjim obujmima. Po izbijanju same krize i kako mi je između ostaloga i zakonska obveza izvještavati matični Odbor za financije i državni proračun, a i HS u međuvremenu smo realizirali nekoliko transakcija. S jedne strane sa pojedinim najvećim komercijalnim bankama smo sklopili nekoliko bilateralnih aranžmana u ukupnom iznosu od 6,1 milijardu kuna, prosječne ročnosti oko pet godina u prosjeku negdje oko 1,3 do 1,5% godišnje kamate. Nakon toga smo također … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Od banke do banke, pojasnit ćemo sve poslije. Je, je važno je poslije ćemo samo kada budete replicirali. Nakon toga smo imali i refinanciranje jednog velikog trezorskog zapisa koji je prošli tjedan dospijevao u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna, on je refinanciran po uvjetima znači na godišnjoj razini 0,06 dakle gotovo nulta stopa i prije nekoliko dana smo izdali obveznicu na domaćem tržištu u iznosu od 1 milijardu 455 milijuna eura na 7 godina uz godišnju kamatnu stopu odnosno uz prinos i kupon od 0,75%. Dakle to je na neki način sastavni dio već izvršenog. Ono što pred nama ostaje, dakle u ovom računu financiranja je nastavak naših aktivnosti kako na domaćem tržištu kapitala, predviđena aktivnost i na međunarodnom tržištu kapitala u smislu izdavanja euro obveznice jer ne možemo zanemariti činjenicu da nam sredinom 7.mjeseca na naplatu dospijeva milijarda 250 milijuna dolara međunarodne obveznice koja je izdana još prije 10 godina kao i neki drugi elementi. Također računamo i u samom računu financiranja su predviđeni i izvori sredstava međunarodnih financijskih institucija. Svo ovo vrijeme vodimo intenzivni dijalog sa Svjetskom bankom, Europskom investicijskom bankom, Razvojnom bankom Vijeća Europe i nekim drugima te isto tako naravno sa EU. Vi dobro znate da se na razini EU pod našim predsjedanjem radi, nažalost ne toliko brzo kao u našim okolnostima, ali se radi na određenim instrumentima pa tako između ostaloga ako ste dobro čuli za onaj program tzv. SURE engleska riječ krilatica odnosno kratica koja u prijevodu praktički replicira ovu mjeru koju smo mi stavili u funkciju, a to je pomoć za isplatu dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta za zaposlenike. Sve je to sastavni dio ovoga računa financiranja i to je ono što smo između ostaloga i predvidjeli. I samo zadnji dio vezano za račun financiranja jel znam obzirom da ovdje ima dosta zastupnika koji obnašaju ili su obnašali i uvijek su vezani za lokalnu samoupravu u računu financiranja smo predvidjeli izvore sredstava u iznosu od 2 milijarde i 900 milijuna kuna, ono što smo nazvali beskamatni zajam za jedinice lokalne i područne samouprave i što isplaćujemo kako smo već sami naznačili kada smo predstavljali mjere, ovisno o mogućnostima do sredstava određenih smo došli, kako stignu zahtjevi, kako ih obrađujemo tako transferiramo. I isto tako jako važan dio je i onaj što se tiče na HBOR. HBOR u ovim okolnostima i svim ovim mjerama koje smo stavili u funkciju je izuzetno važna institucija, poglavito u onom dijelu koji se tiče novih kreditnih likvidnih sredstava za poduzetnike, tako da i ovi novi programi koji su stavljeni u funkciju, kao i postojeći, kao i sve mjere koje HBOR i ovako i onako uzima u obzir, bilo da govorimo o moratoriju i nekakvim reprogramima postojećih, ali, pardon, poglavito novih obveza, u iznosu od oko 3 milijarde kuna smo predvidjeli u ovom računu financiranje, dakle ono što smo napominjali još u krugu mjera. Obzirom na okolnosti i velik izazov očuvanja likvidnosti u sustavu, ideja je da Državni proračun bude to središnja točka jer ipak je puno jednostavnije, ne samo koordinirati nego pristupiti, kako domaćem, tako i međunarodnom tržištu ipak sa razine centralnog državnog proračuna, a onda tu likvidnost disperzirati na način na koji se treba. Evo, tako da, hvala vam lijepo na raspravi.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Imamo 23 replike. Ja ću pročitati samo ako netko možda nije registriran jer vas se puno javljalo. Dakle idemo ovako: Bulj, Grbin, Maras, Jovanović, Grmoja, Glasovac, Čuraj, Zekanović, Mišić, Žagar, Pernar, Perić, Panenić, Mrsić, Felak, Ante Babić, Lacković, Lalovac, Mrak-Taritaš, Dobrović, Stričak, Bauk, Bilek, Šuker, Borić, Grčić. Dobro, puno je bilo, evo, ja ću zapisati, Šuker, Borić, Grčić, znači 26 imamo. Krećemo redom, molim vas samo da se držite jedne minute. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, pad je gospodarstva, turizma. Međutim, zaboravili ste jednu vrlo bitnu stvar, na to nas upozorava Svjetska banka. Najveći pad će biti od doznaka naših građana koji šalju novac svojim obiteljima. Mi znamo da je to 6% BDP-a i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike koje su iselile naše građane. Koliko vi .../nerazumljivo/... to je 18 milijardi kuna godišnje, naši ljudi iz inozemstva šalju svojim obiteljima. Koliki pad tu očekivate, a moramo znati da je Hrvatska ugrožena prema Svjetskoj banci, koliki tu pad očekivate i što ste poduzeli za te ljude koji su u Irskoj, Njemačkoj, koje ste svojim politikama poterali vani, što ste poduzeli da se u Hrvatskoj barem mogu prijaviti na Zavod za zapošljavanje? Koje su mjere za te ljude koji su punili ovaj proračun dok ste se vi hvalili sa učincima i rastom gospodarstva, a u biti zbog loših politika su [[Upadica: Hvala.]] poterani vanka, što očekujete znači od doznaka?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo i u prijašnjim okolnostima kada ste otvarali tu temu na neki način, potencirali temu doznaka ili to su praktički transferi iz inozemstva naših ljudi koji rade, sastavni su dio, tada sam odgovarao pa ću i sada odgovoriti, oni su sastavni dio bilance plaćanja, dakle nečega što je u ingerenciji HNB-a, što je vrlo jasno, vrlo nedvosmisleno, transparentno, svi građani vide te brojke i koje vi također, citirate. Na nama je, nije odgovornost predviđati i planirati i na neki način elaborirati svaki detalj bilance plaćanja, ali uzeti u obzir prilikom planiranja. Jer, ono što kažete, i ako netko od naših ljudi koji radi vani transferira sredstva svojoj obitelji, bližnjima, itd., ti novci kroz različite vidove, bilo poglavito potrošnje ili već što god, imaju, naravno efekt i na proračun. Sve je to sastavni dio naših predviđanja i projekcija koja sam upravo sada elaborirao, dakle evidentno će i oni imati efekta na prihodovnu stranu proračuna.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Jasno je da je jedan od sektora koji su najviše pogođeni ovom krizom turistički, a unutar njega posebno su pogođeni mali iznajmljivači. Pročitat ću vam što stoji na službenim stranicama Porezne uprave. Iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodom plaćanja poreza do 30.3.2020. g. za obvezu koja je dospjela 31.3.2020. ostvarili su pravo na odgodu plaćanja te obveze do 30.6.2020. g. te se ista neće otpisati. Poštovani g. ministre, i vi i ja znamo da mali iznajmljivači neće ostvariti prihode koji su bili planirani za 4. i 5., a najvjerojatnije i 6. mjesec. S obzirom da je službeni stav Vlade RH obzirom na stranicama Porezne uprave da se te obveze neće otpisati, a da danas donosimo, odnosno raspravljamo rebalans, moje pitanje vama je, hoće li se te obveze otpisati ili će ih mali [[Upadica: Hvala vam.]] iznajmljivači morati platiti nakon 30.6.? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mi smo vrlo jasno i transparentno, nedvosmisleno sve kriterije propisali na razini Porezne uprave, ja vas se zahvaljujem i na replici obzirom da ste i potencirali i drago mi je vidjeti u medijskom prostoru da proteklih dana i tjedana ima dosta pohvala na račun Porezne uprave i ja ću iskoristiti ovu govornicu, također, se tome nadovezati jer mislim da su moji kolege u Poreznoj upravi odradili veliki posao, ovo nije bilo jednostavno i sve te mjere koje su stavljene u funkciju, kriterije, ali još važnije njihova provedba kao takva. Što se tiče privatnih iznajmljivača, o tome smo temi smo dosta razgovarali u obliku prijašnjih krugova porezne reforme, mislim da možemo zaključiti da smo zaključili izuzev onih koji su izuzeti od plaćanja pojedinih poreznih obveza ili nulte stope bilo gdje, da je to najmanje oporezivi segment općenito poreznog sustava i naravno da nećemo ga kao takvoga zanemariti, ali uzevši u obzir sve okolnosti, je li, kada govorimo o prosječnom iznosu po krevetu od 300 kuna godišnje, zapravo na neki način [[Upadica: Hvala.]] otkriva i ovo o čemu govorimo, ali u svakom slučaju, [[Upadica: Hvala ministre.]] kao što je vrlo jasno rečeno, kriteriji su propisani i definirani [[Upadica: Hvala vam.]] i Porezna uprava ih provodi. Hvala.
Idemo sada na zahtjev za stanku kolege Bulja, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Kluba Mosta stanku od 10 minuta na prijedlog rebalansa. Kao što sam rekao, kolegice i kolege, ovaj rebalans, tj. ova kriza razotkrila je sve politike loše koje su bile prema hrvatskom narodu. 2/3 Hrvatske su prazne. Kao što sam rekao u replici, 6% BDP-a, 20 milijardi kuna je od naših iseljenih ljudi. Uništena je poljoprivreda, kad smo najviše davali subvencija, govorite ministre o samodostatnosti, kad sam ja govorio o samodostatnosti i predlagao zakone, amandmane i govorio da moramo poticati domaću proizvodnju, a ne strani GMO proizvode, tada su mi govorili da su to moje klapnje. Turizam, apsolutno zabranjeno sve, propast će turizam. Jedino što neće propasti to su izbori, pa i oni koji su u samoizolaciji uvaženi ministre oni će moći ići glasati, a naši ugostitelji su u karanteni. Svi su, znači jednostavno ne funkcionira sustav. A ovi naši iseljeni ljudi prvi su izgubili posao, to je mladost koju ste lošim politikama uputili vani. Nisam zadovoljan vašim odgovorom. Što nudite tim ljudima koji su otišli iz Slavonije zbog loših politika, koji su otišli iz moje Dalmatinske zagore? Jedino što spominjete lokalnu samoupravu kao pozitivno, ukinite više županije. Vidite u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja je to tvorevina. Tvorevina koja funkcionira kao mafija. Uništili su moju Zagoru, 100.000 ljudi je otišlo od kad su na čelu Sanader i Boban i takvi. Poduzmite nekakve mjere. Ukinimo županije, pa će lokalne samouprave imati moći funkcionirati, pa neće virusi ulazidi gdje ne smidu ući, a na izbore ćemo moći ići oni koji su u izolaciji. Ovo je sramotna prikaz stanja u Hrvatskoj.
Kolega Bulj zahvaljujem. Odobravam stanku. Javlja li se još netko možda? Ako ne nastavljamo u 11 i 40. STANKA U 11,31 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa replikama. Prvi na redu odnosno treći sveukupno, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. ministre. Moje pitanje je jednostavno, vidio sam u rebalansu proračuna da iznos koji je namijenjen za obnovu štete u gradu Zagrebu iznosi ispod 100 milijuna kuna. Ono šta mene zanima, to je 400 puta manje, znači 400 manje nego šta je provizorno procijenjena šteta u gradu Zagrebu. Znači zanima me da li vi kao čovjek koji živi u Zagrebu, da li vi kao član HDZ-a koji podržava M. Bandića u Gradskoj skupštini, mislite da je u redu da idemo na izbore bez donesenog Zakona o obnovi grada Zagreba i da je u redu da značajnije ne stanemo iza Zagrepčana i Zagrepčanki i kažemo im da država stoji iza njih? Znači mislim da je sramota da nakon 45 dana, znači sad već skoro 50 dana u gradu Zagrebu, grad izgleda kao ruševina i da Vlada RH i aktualna gradska vlast se prema nama odnosi na ovaj način. Moram vam reći da sam zbog toga iskreno ne samo ljut nego i žalostan, hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dobro ste vidjeli u rebalansu proračuna osigurano je na poziciji Ministarstva graditeljstva dodatnih 100 milijuna kuna, tome tr4eba pridodati i iznos koji već stoji na razini 41 milijun kuna na Fondu za zaštitu okoliša koji se tiče subvencioniranje djela cijene onih tzv. kondenzacijskih bojlera, dakle govorimo o iznosima koji su u ovom rebalansu predviđeni za intervencije koje će u kratkom roku omogućiti i bi trebali omogućiti povratak naravno građana čiji su domovi zbog potresa oštećeni, ali isto tako i ono što ćete čuti za dva dana na sjednici Vlade i sve naše daljnje koje će između ostaloga u nekom horizontu na takvom jednom sveobuhvatnom zakon i rezultirati jer niti jedan rebalans niti jedan proračun niti je to nazovimo tako projekt ili šteta ili sve skupa vezano za jednu godinu, to je višegodišnje pitanje na kojem treba pristupiti vrlo sustavno i na jedan adekvatan način riješiti tu problematiku. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, moje pitanje tiče se zdravstva. Obzirom da se tiče zdravstva, ne mogu na početku ne čestitati svim medicinskim sestrama i tehničarima Međunarodni dan sestrinstva i zahvaliti se na ogromnim naporima koji čine da održe sustav zdravstva u stanju koji može zadovoljiti potrebama hrvatskih građana. U Hrvatskoj ima preko 41 000 registrirana sestra od čega u zdravstvenom sustavu radi gotovo 35 000 što je 45% sustava zdravstva. Bojim se da niste dovoljno ozbiljno shvatili u rebalansu problem zdravstva jer dospjeli dugovi su sigurno već blizu 5 milijardi kuna, ne vidim na koji način mislite riješiti taj dospjeli dug a sve ono što nas čeka u narednom periodu je samo povećanje obveza u sustavu zdravstva. Također, neozbiljno ste pristupili problemu dopunskog osiguranja jer je bilo potrebno osigurati dodatna sredstva za 200 000 osiguranika kojima će biti besplatna polica dopunskog osiguranja što je 160 milijuna od početka ove godine, nigdje toga nema u rebalansu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kratko će biti koliko stignem odgovoriti na vašu repliku ali obzirom da ima još liječnika u sabornici pa će biti vjerujem i tih replika dalje na pitanje zdravstva. 8,5 milijardi je stanje krajem prošle godine ukupno obveza u zdravstvenom sustavu kad se sve skupa zbroji od čega je dospjelo 3 milijarde i 800 miliona kuna. Trend rasta obveza je nastavljen i ove godine, to moram reći imamo podatke za 3. mjesec, nemamo još podatke sa lokalne razine, ali što se tiče HZZO-a i poglavito što se tiče tzv. kolokvijalno nazvanih državnih bolnica mogu konstatirati da je taj dug nastavljen. Ono što sam i uvodno rekao, dakle mi smo i prije samog rebalansa čitav niz preraspodjela u okviru zakonskim mogućnosti usmjerili na područje i pitanje zdravstva. Poglavito ono što je u tom trenutku bilo najvažnije osiguravanje respiratora, zaštitnih maski i sl. i nastavit ćemo u tom smjeru. Međutim, financiranje ove brojke ukupne nadilaze problematiku samog Covida i [[Upadica: Hvala.]] jednog rebalansa također. Hvala.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, što se tiče ovog rebalansa i njegovih pokazatelja sve nam je jasno. Izbori su na vratima pa se proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna što bi bio pad od 16%. Dakle, jasno je da ovo nije stvarni rebalans proračuna da je ovo fake, znači da je ovo fake rebalans proračuna i da ćemo pravi rebalans proračuna imati nakon izbora. I ja vas pitam, što mislite kako će hrvatski građani osjećati stanje u Hrvatskoj u 9., 10. mjesecu, a kako ga vide sada? Hoće li biti optimističniji u 9. i 10. mjesecu ili su sada optimističniji? Molim vaš komentar.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dobio sam puno etiketa u Hrvatskom saboru, najupečatljivija je ona bila o računovođi ili knjigovođi pa sam to demantirao, a definitivno nisam sociolog i psiholog koji može procjenjivati stanje nacije bilo danas, bilo za nekoliko mjeseci. Naša je uloga i zadaća svih skupa učiniti da se i taj psihološki element popravlja, unapređuje i u datim okolnostima zapravo sve što možemo dati da se, pa i ovakve izazovne situacije i njihovi negativni efekti minimiziraju što je moguće više. Što se tiče rebalansa, ponovit ću još jedanput, rashodna strana proračuna unatoč potrebama od 7 i nešto milijardi kuna za višim rashodima ostaje nepromijenjena. To je veliki, veliki napor koji smo u svega nekoliko tjedana uspjeli ovoga učiniti, kako bi između ostaloga zadržali tu rashodnu stranu na istoj razini i kako bi, ne bi stvorili dodatni pritisak na porezne obveznike odnosno dodatni pritisak na javni dug. Ali činjenica je 23,2 milijarde [[Upadica: Hvala vam.]] kuna je manje u prihodu proračuna. Hvala.
Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste roditelj, imate djecu i vjerojatno vam je poznato da u posljednjih mjesec i pol dana jedini tko održava sustav obrazovanja na životu su učitelji, nastavnici i roditelji. Ne Ministarstvo znanosti i obrazovanja tamo je potpuni raspad sistema. Možete mi molim vas odgovoriti na pitanje zašto ste odlučili ovaj nagraditi učitelje i nastavnike time što ćete im kroz rebalans proračuna uzeti apsolutno sve? Znači, ne samo osnovicu za 4% kao svim javnim i državnim službenicima, nego i božičnicu i regres i jubilarne i sve dodatke za koje su se borili 2 mjeseca u štrajku. Je li to baš bilo nužno uzeti im apsolutno, apsolutno sve i dovesti ih doslovno na prosjački štap?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa naravno da se ne mogu složiti sa vašim konstatacijama poglavito sa kvalifikacijama, mi između ostalog dijalog još uvijek vodimo i naša ponuda je na stolu. U isto vrijeme razgovor se nastavlja i ne bih u ovom trenutku ništa prejudicirao. Pridružujem se kao i kod prethodne pohvale i čestitke svem medicinskom osoblju također i našim učiteljima i koje održavaju također dobro ste apostrofirali uz pomoć roditelja poglavito za nastavnu, za djecu u nastavi nižih razreda sustav obrazovanja kao takav. Ponovit ću još jedanput, dakle i kad je bila tema i štrajka sa povećanjem osnovice od 1.1. od 2% odnosno za sustav obrazovanja 3% koje je stupilo još na snagu krajem prošle godine, ukupno su plaće za preko 20% povećanje u mandatu ove Vlade. Dakle, ovo o čemu govorimo i što je na neki način na stolu kao ponuda, vi sami dobro znate još u štrajku smo vrlo jasno komunicirali, za određeni dio tih povećanja sredstva nisu ni originalno bila kao takva predviđena, niti originalno [[Upadica: Hvala vam.]] ali opet ponavljam, 20 i nešto posto povećanje. Hvala.
Hvala ministre. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre u vašem govoru i projekcijama, naravno predviđa se pad BDP-a ovdje smo predvidjeli od 9,4 čuli smo da je komisija nešto blagonaklonija prema našem gospodarstvu pa predviđa manji pad, ono što je dobro, što mogu reći da kod ovog rebalansa ne predviđamo smanjenje državne potrošnje odnosno samog proračuna, a znamo da je udio BDP-a državne potrošnje 20%. Ono što nije dobro, što se navodi da je pretpostavka izvoz usluga 70% pad, a ako nam turizam padne za 50% to je 10% BDP-a, dakle samo to, ukupni turizam ako padne za 50%, to je 10% smanjenje BDP-a. Znači, prema ovome mi očekujemo rast BDP-a u zadnjem kvartalu. I zanima me što je sa europskim tečajnim mehanizmom odnosno što je sa uvođenjem EUR-a s obzirom na ovaj dug koji nam ide preko 86% BDP-a, što ćemo tu napraviti? Jer ja nisam onaj kunofil koji više volim kunu nego vlastite građane, ja mislim da bi EUR-o pomogo i te kako vlastitim građanima.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče prošli tjedan na sjednici Vlade ispunjena zadnja od 19 mjera koje smo prije gotovo godinu dana preuzeli u onom pismu namjere za ulazak u Devizni tečajni mehanizam II, dakle zadnja od 19 i sad ćemo također napisati novi dopis gdje ćemo izvijestiti europske institucije upravo o tome. Što se tiče Masterških kriterija na koje aludirate odnosno konkretno pitanje javnog duga, dakle još jedanput ću aludirati i reći. Dakle, 60% je ta granica, koliko će ona biti sutra i što će se dogoditi ne bih ulazio u te sad u ovom trenutku rasprave, međutim ako ste iznad 60% putanja pada, mora biti minimalno 1/20-tina razlike između trenutne razine i tih 60%. Hrvatska je protekle 4 godine smanjivala javni dug 4 puta brže nego što te odredbe kažu. Dakle, ispunjavali smo kriterij. Ovaj efekt koji je u konačnici kako ga sad vidimo jednokratni na rast javnog duga na 86,7 ne bi trebao nas odvratiti od te daljnje putanje smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. Hvala lijepo.
Hvala, hvala vam. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre. Volio bih da nam kažete, hrvatskoj javnosti, koliko ćemo u ovom sljedećem periodu dobiti pomoći, bespovratne pomoći novca od EU?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, iz postojeće ove omotnice dobar dio sredstva, a tu su također veliki napori napravljeni resora i pojedinih kolega ministara, poglavito Pavića i Aladrovića gdje smo iz postojećih omotnica koje su bile alocirane za određene namjene napravili preraspodjelu i prealokaciju upravo na ovo što je u ovom trenutku najvažnije, a opet ponavljam to je ova horizontalna mjera isplate dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta gospodarstvenicima. Također vi dobro znate da iza našeg predsjedanja dijalog odnosno pregovori o novom višegodišnjem financijskom okviru su u tijeku, kada i na koji način će oni biti okončani to ćemo još vidjeti. Mi smo s naše strane naravno činili i činimo sve da to bude za našeg predsjedanja, covid je imao svoj nekakav efekt i učinak. Naravno da govorimo o grantovima ili shemama pomoći, međutim paralelno sa time na razini EU stavljeni su ili trebaju biti stavljeni u funkciju i neke dodatne sheme koje se tiču kreditnih aranžmana koje ćemo također uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Kolega Mišić, izvolite zahtjev za stankom.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Ja sam vam postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, niste mi odgovorili. Ja sam pitao koliko, vi mi niste odgovorili i ja sada, ovo je moje vrijeme dopustite mi da ja sada vama postavim pitanje, a ja ću zapravo dati i odgovor jer u rebalansu piše, a tu brojku vi meni niste izgovorili. Ja ću pročitati ono što piše u rebalansu, dakle kada govorimo o prihodima ima stavka 623, pomoć iz inozemstva, o darovnici od subjekata unutar općeg proračuna. Ta stavka kaže da ćemo mi u sljedećem periodu odnosno nakon usvajanja rebalansa da planiramo dobiti 500 milijuna kuna, točnije 502 milijuna kuna manje novaca nego što smo prvotno mislili sa proračunom koji smo usvojili krajem prošle godine. Dakle 500 milijuna kuna manje. Za Hrvatice i Hrvate koji prate ovu sjednicu neka znaju, bilo je planirano 18 milijardi 756 milijuna kuna, a bit će 18 milijardi 253 milijuna kuna. Dakle, ja sam više puta naglašavao i ovaj puta ću reći, europske solidarnosti nema, mi nećemo dobiti lipe od EU i sami ste rekli da nismo dobili, da se još nešto pregovara, a vi ste rebalansom proračuna predvidjeli manje novaca. Dakle, europski projekt je pao na prvom testu, na prvoj stepenici, na prvoj prepreci, znači solidarnosti niti je bilo niti je ima, a ovo je jedan empirijski dokaz koji vi niste htjeli komentirati odnosno koji niste htjeli reći hrvatskoj javnosti glasno i jasno. Kada nam je najteže umjesto da nam EU u koju se klela hrvatska Vlada pomogne, a nama je najteže jer smo turistička država, gotovo isključivo turistička država, EU nam uzima novac odnosno vi rebalansom planirate manje novaca nego što smo imali.
Dobro, stanka će biti odobrena. Nastavit ćemo u 12,05, prvi je na redu kolega Mišić.
Nastavljamo dalje, slijedeća replika je uvaženi zastupnik Mišić Ivica.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Mariću, vidim da je država u problemu sa financijama ali sam zadovoljan kada ste otvorili autocestu sada u Slavoniji. Ja osobno mislim da vi vodite dobro financije ali moram napomenuti da danas željeznički promet je 15% povećan u odnosu na ranije pa vas pitam da li ste u rebalansu, vidim da niste, ali da li ćete predvidjeti da se željeznica od Zagreba do Vinkovaca napravi? Zašto? Zato što vidimo i sama autocesta hrani sve autoceste Slavonija prema Srbiji, sve autoceste naše hrani, tako bi željeznica Vinkovci, nekada je kroz željeznicu, kroz stanicu vinkovačku prolazilo 450 vlakova u 24 sata i sad se povećava, znači i Europa bi trebala o tome razmisliti, sada više vlakovi idu sa teretnim prometom i to je ono budućnost hoću reć Slavonije i razmislite o tome i mislim da je sad vrijeme da to se isto uradi kao što ste i autocestu. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, dobro ste apostrofirali i na neki način i trag ovog razmišljanja vašeg je podudarno s onim o čemu mi govorimo i u ovim okolnostima o kojima sam ja evo već sad puno puta i govorio i replicirajući, i na pad prihoda i na pad gospodarske aktivnosti i slično, postoji jedan dio koji nikako ne smijemo zanemariti a to je investicijska aktivnosti i država treba dati svoj doprinos, opet kažem u skladu s mogućnostima i ukupnim okvirom. Mi smo i pred sam rebalans a i proteklih dana i sa kolegama iz Hrvatskih cesta, autocesta, iz HŽ-a gledali naravno, resorni ministar kolega Butković, što i na koji način održati te planovi koji su originalno predviđeni, kojim smjerom dalje ići ali u svakom slučaju, uvijek taj naglasak na javne investicije poglavito one koje možemo financirati i sufinancirati europskim sredstvima, dakle europskim pomoćima kroz jeftine izvore financiranja da se kao takvi i nastave, tako da na tom tragu, ako nešto i nije predviđeno u ovom proračunu i rebalansu, sigurno da namjera je da se u perspektivama kao takvima ono predvidi. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala. Uvaženi ministre, mogli bismo reći da je ovaj proračun kratkog daha i kratkovidan. Zašto je to tako? Iz vaših riječi sam to pročitao. Rekli ste da je i to je financijski korektno, da ste se prenapregnuli da bi održali rashode na zadanim vrijednostima, na početnim vrijednostima i tu praktički nema zamjerke jer nije bilo lako napuniti te preraspodjele. Ali posve je jasno da ovo nije zadnji rebalans proračuna ove godine, da će ih biti još, zato kažem da je kratkoga daha. A zašto je kratkovidan? Vi ste ponovili ovo i kad se donosio proračun, ponovili ste istu stvar, što je ključna stvar za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsku ekonomiju uopće. Nama kad pada industrijska proizvodnja i izvoz, nama paradoksalno pada i uvoz. I to je ključ u strukturi hrvatskog BDP-a i zbog toga u ovom proračunu mi nedostaje ta politička poruka što su, koje su to reforme, kakve stvari kanimo poduzeti da bi ovu sliku promijenili. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ta uvozna ovisnost, o njoj smo i ja osobno i ovdje u Saboru smo puno pričali i mislim da je sada ona također dobiva nekakav svoj dodatni, dodatni važnost a tim više ja bi rekao sa spoznajom vrlo jasno, vrlo nedvosmislenom, činjeničnom a to je da ovakve okolnosti podrazumijevaju ili na neki način ukazuju na jačanje te domaće komponente samodostatnosti i osiguravanja samodostatnosti u čitavom nizu segmenata od prehrambene i poljoprivredne proizvodnje, industrije, evo u ovom konkretnom slučaju, farmaceutska odnosno kemijska industrija, tu je naravno i pitanje energetike i energetske dostatnosti, nažalost, još uvijek nismo našli nekakve značajnije zalihe nafte na našem području pa smo neto uvoznik određenih kategorija, ali opet umanjiti tu uvoznu ovisnost, umanjiti nekakvu zavisnost prema nekim globalnim tijekovima na koje ne možete utjecat, to je nekakva ideja koja se vidi i u ovoj krizi. Dal opet kažem jedan rebalans ili jedan proračun može prepoznati ili ne, ali to jedna od ključnih reformi koju svi skupa trebamo raditi, to nije samo pitanje državne i javne uprave. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi ministri Mariću. Prosvjetni radnici ostali su bez povišica, a vi ste ih lagali, vi ste im rekli povećat ćemo vam plaće pa ste se sada predomislili da nećete, a onda svaljujete krivnju tobože na koronu. Ali gospodine Marić, vi ste ti koji ste zabranili rad, vi ste ti koji ste gurnuli ljude u karantenu i izolaciju, vi ste ti koji ste zabranili turistima da dolaze. I dajte mi molim vas objasnite, vi ste jako pametan čovjek, oni koji voze turističke autobuse npr. znači prijevoznici, koji su uzeli te autobuse na lizing njima je rad zabranjen, turistima je zabranjen ulaz u zemlju, dajte objasnite kao pametan čovjek od čega će oni plaćati rate lizinga koje im i dalje stižu na naplatu? Vas uopće nije briga za te ljude, niti vas je briga za Hrvatsku. Lijete krokodilske suze za hrvatskim narodom, ali to nisu nažalost suze nego suze radosnice kada ih proždirete. Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Puno toga ste na neki način saželi, teško je u jednu minutu odgovoriti na sve. Nikog nisam lagao, tako ni učitelje odnosno sindikalne čelnike s kojima smo vodili pregovore protekle godine za ovu godinu. Opet ću ponoviti kao što sam maloprije i uvaženoj zastupnici odgovarao, za vrijeme ovog mandata mi smo od prvog početka, od prvog dana vodili jedan konstruktivni dijalog, svaki puta je rezultirao sa nekakvim iskorakom. … [[Upadica se ne razumije.]] nije, nije to je bilo tek na kraju, ali kakogod ali vaše tumačenje neću nikad moć ni promijeniti. Svake godine rezultiralo sa povećanjem plaća i daljnjim perspektivama i daljnjim pogledom prema naprijed. Mi i želimo i uvijek smo prepoznavali vrijedni trud svih djelatnika državnih i javnih službi, one koje ste i vi znali vrlo često u vašim javnim nastupima nazivati pogrdnim imenima. Za nas su oni vrlo korektni i vrlo dobri zaposlenici koji zaslužuju više plaće kao i svi u gospodarstvu, ali sve u skladu s mogućnostima. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Pernar.
Htio bih reći da je uvrijedio i mene i sve zaposlenike u javnom sektoru kada je rekao da sam ih nazivao pogrdnim imenima. To nije istina gospodine Marić, ja sa protiv mjera štednje i znate vi i zašto sam protiv mjera štednje. Hvala.
Povreda poslovnika uvaženi zastupnik Stričak.
Predsjedavajući. Kolega Pernar je povrijedio Poslovnik jer se nije pozvao na članak Poslovnika i nije govorio o tome nego je doslovno replicirao pa smatram da je zaslužio opomenu. Hvala.
Sada ste vi povrijedili Poslovnik, dobro. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Svjedoci smo s kojom brzinom su isplaćene naknade odnosno plaće poduzetnicima odnosno zaposlenicima, to je preko 480.000 zaposlenika koji su u rekordnom roku dobili naknadu za rad odnosno potporu koju je Vlada osigurala i to je iz onih preraspodjela bila preko milijardu i pol kuna. Ovdje smo sada svjedoci da se dodatno osigurava i za subvencije i za naknade kućanstvima itd. još dodatno 4,9 milijardi kuna i time se zapravo osigurava stabilnost kako poduzetnika tako i sigurnost svih građana u RH.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo i vi kao predsjednica saborskog Odbora za financije i proračun pratite svaku stavku i svaku brojku kako onog obračunskog, a tako poglavito ovog nazovimo ga tako likvidnosnog dijela. I sami dobro znate kao dugogodišnja financijašica da nije jednostavno u kratkom roku osigurati sva ta sredstva, ali naravno ne tražimo mi sada tu nikakve ni lovorike ni ne znam kakve zasluge, ali činjenica je da smo uspjeli i to i je bila naša namjera od samog početka da te mjere koje smo osmislili, dizajnirali što je moguće brže stavimo u funkciju i to je bila jasna naša intencija i kada smo prvi puta dolazili u HS i kada smo imali raspravu klubovi su podržali naše napore i na tome smo zahvalni. Ali kažem, još je važnije bilo da krene što prije moguće u tu implementaciju i to je ono što smo učinili. Rekao sam da smo osigurali likvidnost i za isplate koje su krenule odnosno kreću u 5.mjesecu za 4., radit ćemo tako i za idući mjesec isplate u lipnju za svibanj. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Poštovani ministre. Predstavljajući nacrt proračuna kojeg danas i mijenjate ste rekli da je on razvojan i stajalište Vlade je bilo da je razvojan i to je bilo u uvjetima normalnog funkcioniranja gospodarstva. Sada imamo krizno stanje u gospodarstvu gdje su potrebe značajno veće, a mi smo ostali na istoj razini, pa upravo ta konstatacija … mi smo očuvali rashode koji su bili, a ne bi li sada bilo potrebno i pojačati, sada kada su potrebe puno veće, pojačati. Nije to samo struktura jel državni proračun kao takav on se prelijeva iz državne blagajne on ide u sve potrebe koje imaju i logično bi bilo očekivat sada kada su potrebe veće da je država ta koja stane iza proračuna, iza prihodovne strane da svojim zaduživanjem još pojača ulaganje, svoju potrošnju, svoju investiciju da bi osigurali brzi povratak gospodarstva na onu koju očekujemo u budućem vremenu koja se bazira na onom tijelu što je bio do sada. Tako da evo smatram da tu treba ipak pomak napraviti od trenutnoga stanja zadržavanja.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa to sam nastojao u svom uvodnom dijelu zapravo i elaborirat, još jedanput ću reći, dakle potrebe za povećanjem i rastom na rashodnoj strani proračuna preko 7 milijardi kuna smo kompenzirali sa uštedama drugim stavkama. Nisu te uštede trajno neke od njih, trajno eliminirane, bilo odgode određenih projekata, nabave i sl., bilo nekakve stvarne uštede, Hrvatska predsjedava i dalje Vijećem EU, ali brojni sastanci koji su trebali biti planirani da se održe u Zagrebu i diljem Lijepe naše, se neće dogoditi odnosno nisu se dogodili zbog objektivnih okolnosti. Dakle čitav niz, i ja bih rekao, koloplet svih tih stvari koje se na kraju moraju uobličiti u jednu sliku proračuna. Ali proračun kao takav je odgovor na sve ove okolnosti jer s jedne strane osigurava provedbu ovih mjera koje smo stavili u funkciju, ali isto tako, naravno, mora gledati i ono što će se događati nakon toga i maloprije kad sam odgovarao i na pitanje o investicijama, bilo proračun, bilo izvanproračunski korisnici, bilo svi skupa, na tom tragu moramo nastaviti, jer koliko je važno koliko će Hrvatska pasti ove godine, prve godine krize, toliko je, ja bih rekao još i važnije ponukani [[Upadica: Vrijeme.]] prošlim iskustvom, koliko brzo ćemo se vraćati. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani ministre. Iskrcali ste sve skupa 6,4 milijardi kuna za potpore, odnosno dio jeste, dio ćete, ali je negdje je cifra oko 6,5 milijardi. Dio toga su sredstva EU i znate da je to sve potpora i da se to radi o potporama, a dali ste i tvrtkama koje isplaćuju dividendu. Da li ste spremni da objavite sve tvrtke koje su isplatile dividendu i dobile potporu? Tko će kontrolirati ispravnost toga jer Državni inspektorat to ne može jer nema ovlasti, a može samo HZZ koji nema ljudi. I s druge strane, da li razmišljate o tome da, s obzirom da ste dali desetke milijuna kuna velikim tvrtkama, da uđe država u vlasništvo tih tvrtki i da napravi ono što je napravila Njemačka koja će ući u jednu veliku ... [[Govornik se ne razumije.]] Vrlo jasno pitanje na koje želim vrlo jasne odgovore.
Odgovor.
Pa jasan uvijek odgovor tražite, naravno da je to vaše legitimno pravo, ja mogu reći da smo o svim tim stvarima i detaljima razmišljali, razgovarali do sada, ovo što smo napravili bi bilo ideja da se kriteriji stave u funkciju da može čim prije ići implementacija tih mjera. Sve smo rekli od početka da će biti javno i transparentno znano, pa tako i ova lista, HZZ je prije nekoliko dana, tjedana, objavio pa svi imamo uvid od prvog do zadnjeg koji je dobio i koliki iznos potpore i za koliki broj zaposlenika. Što se tiče same kontrole da li je netko eventualno negdje zlorabio odnosno da li su utvrđene određene nepravilnosti, i HZZ, što ste dobro rekli, kao davatelj koncesije odnosno takve vrste, ne koncesije, pardon nego potpore, je u obvezi kontrolirati, ali i druge institucije, naravno da mi uparujemo određene podatke između HZZ-a, Porezne uprave i sl., i naravno da će institucije postupati sukladno svojim ovlastima i zakonima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Damir Felak.
Poštovani g. ministre. Pa koristim ovu priliku prije svega, da pohvalim rad Vlade i donošenje svih ovih mjera vrijednih blizu 7 milijardi kuna kojima se pomoglo hrvatskom gospodarstvu da preživi ovo doba korone i da se sačuvaju radna mjesta, da se ne ostvare one zloguke prognoze od 400 tisuća nezaposlenih. Hvala Bogu, to se nije dogodilo niti će se dogoditi, ali moje pitanje ide u pravcu daljnjeg nastavka projekata koji su započeti prije svega, velikih infrastrukturnih projekata u željezničkom prometu i cestogradnji, konkretno projekta izgradnje pruge od Križevaca preko Koprivnice do mađarske granice. Isto tako, brze ceste od Križevaca prema Koprivnici, hoće li se ti projekti nastaviti i kojim tempom. Hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odgovor je da, nastavit će se. Dinamika naravno, ovisno i o ukupnim mogućnostima, financijski planovi što se tiče pojedinih izvanproračunskih korisnika odnosno državnih poduzeća koji su ti koji poduzimaju takve vrste investicija, nastojali smo maksimalno uklopiti u ove stvari o kojima vi govorite, a to je da se nastave investicijski tijekovi, ali opet kažem, i u skladu sa pojedinim i određenim mogućnostima. Na tome smo radili i radit ćemo i dalje, kao što sam odgovarao maloprije i kolegi Mišiću na njegovo pitanje vezano za pravac prema Slavoniji i prema Vinkovcima, isto tako, Koprivničko-križevačko, bilo koji dio Hrvatske, svi sami dobro znamo koliki su efekti, multiplikativni i ostali, javnih investicija, naravno, time više ako se one mogu još dodatno i sufinancirati bespovratnim sredstvima EU, dakle sve je to ono o čemu vodimo brigu, ali opet ponavljam, moramo se na neki način staviti u okvire svih naših mogućnosti pa će onda oni između ostaloga, i diktirati tu dinamiku koju ste me pitali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, rebalansom proračuna, ali i izvršenjem o Državnom proračunu omogućeno je preraspodjela sredstava unutar samog Državnog proračuna, ali i zadužene, kako na domaćem, tako i na međunarodnom tržištu. Dakle, s obzirom na naše devizne pričuve, koja je uloga HNB-a u tom slučaju u takvom zaduženju i razmišlja li se zapravo iskoristiti ta sredstva devizne pričuve koja zapravo i služe za održavanje likvidnosti u zemlji? Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ono što je važno i što je na neki način dobra stvar u ovoj krizi, da smo mi praktički od prvog dana za stol i doveli i imamo HNB, dakle njihovo uže vodstvo, odnosno sve stručne službe i na nekoliko stvari zajednički radili, poglavito, dosta važna tema je ono što se tiče do ovih sredstava i izvora likvidnosti, obrtnih sredstava za poduzetnike i sve one koji su pogođeni korona krizom. Ali, isto tako osiguravanje likvidnosti za funkcioniranje cijele države, mislim da smo tu itekako svi svjesni i svi na jedan, ja bih rekao malo teži način, uvidjeli, odnosno ponovno uvidjeli važnost i ulogu države i svij njenih službi, policije, vatrogastva, zdravstva i da ne nabrajam sada dalje. I sigurno da je važno da se ta likvidnost osigura na adekvatan način jer HNB je nezavisni regulator i ona sukladno svojim i zakonskim ovlastima koji je Hrvatski sabor je dao, postupa, međutim, mislim da se i iz svih ovih aktivnosti koje smo napravili po pitanju financiranja vidi da su, između ostalog integralni dio svih tih naših napora. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ministre, jedno pitanje. Da li je u rebalansu proračuna predviđeno mjere za potpore gospodarstvu za 6., 7. i 8. mjesec ili kaže se ono, 9., 10. vratit će se korona. Da li toga negdje ima? I nastavno pitanje, dakle, s obzirom da je rashodovna strana u cijelosti ostala ista 147 milijardi kuna, s obzirom da nemamo projekcije za 2021. g., mi ne možemo znati niti na koji način ćete vi krpati eventualne daljnje rupe i u tom dijelu bi ovaj prijedlog rebalansa proračuna bio necjelovit već za 6. mj. Ono što je moje pitanje, ukoliko ste preraspodjelama osiguravali dio novaca pa ste tako Središnjem državnom uredu za sport uzeli za športske građevine 16 milijuna, za lokalni sport i hrvatske ... [[Govornik se ne razumije.]] 14 milijuna, da li ćete imati više kome što uzeti ili će se ići na izjednačavanje stope PDV-a ili dizanje PDV-a kao što je to bilo u dosadašnjim krizama? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Puno toga ste pitali, koliko stignem, dakle, kao što smo na samom početku rekli, još predstavljajući mjere, negdje smo liniju vremensku morali podvući, znači što se tiče mjera potpora gospodarstvu, govorimo o mjerama za ožujak, travanj i svibanj sa isplatama u idućim mjesecima, to je ono što je u proračunu kao takvom rebalansu predviđeno, kao i mjere u poreznom dijelu, gdje smo također, rekli, 3 mjeseca sa eventualnom mogućnošću ekstenzije za dodatna 3, ovisno o tome kako se situacija bude, kao takva, razvijala. Što se tiče efekata i pogleda unaprijed, da u programu konvergencije je pogled već na iduću godinu. U pravilu smo program konvergencije donosili za trogodišnje razdoblje, ovaj puta smo se dogovorili na razini EU da gledamo ovu i idući godinu i vrlo jasno je vidljivo, dakle nakon pada od 9,4% ove godine, predviđamo rast od negdje 6,1%. Doduše, EU komisija je i optimističnija od nas, čak 7,5, a što se tiče deficita proračuna sa ovih 6,8% ove godine, iduća godina je 2,4% BDP-a. Što se tiče PDV-a i porezne politike, o tome ćemo uvijek razgovarati i razmišljati. U ovom trenutku kao takvome nije predviđeno nikakve dodatne porezne izmjene. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, spominjali ste u rebalansu vezano za dodatna sredstva za HBOR, pa možete li molim vas, samo nekakvu brojku koliko je sad trenutno HBOR odobrio sredstava zajedno sa poslovnim bankama prema poslovnim subjektima jer vidimo da je HAMAG BICRO zapravo, čitamo iz medija da je zapravo ova sva sredstva za koronavirus, znači za program kreditiranja, da je preko 5 tisuća zahtjeva, 10% da su tek obradili. Vidimo da je ta linija već zatvorena i druge linije, pa evo, čisto informacije možda oko HBOR-a jer ste spominjali da će biti dodatna sredstva, kako je trenutno situacija sa tim sredstvima prema poduzetnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, na dnevnoj bazi dobivam ažurirane podatke do 11.5., ne samo HBOR jer kroz sustav FINA-e, možda evo, čisto informacija i za vas, kako smo oformili i posložili taj cijeli sustav da se svaki zainteresirani za likvidna sredstva javlja na web sučelje FINA-e, FINA je to jedinstveno mjesto gdje je između ostaloga se radi i onda izračuni tog tzv. COVID score-a i nakon toga se usmjerava svakog na komercijalnu banku, odnosno HBOR je tu onaj koji će osiguravati tih 50% sredstava. Do, znači jučerašnjeg dana, 8 300 je izračuna COVID score-a, broj zahtjeva ukupno kumulativno 15 180, društva najvećim dijelom potražuju kredite za likvidnost, ali isto tako i za odgode, dakle moratoriji onih kreditnih obveza. Također, sve te podatke i sve te naravno, sve u skladu sa zakonskim obvezama ćemo i već sad radimo, jasno i transparentno objavljivati. Hvala.
hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Mi svi znamo da je ovaj rebalans koji danas ćemo raspraviti je zapravo forma, pravi rebalans će doći na jesen, kad ćemo vidjeti stvarne okvire i stvarne probleme. Ali ono što mene uvijek zanima i to u par navrata sam i tu vama postavila pitanje je vezano ono uz dan poslije. Dakle, ja pretpostavljam da postoji i određeni dogovori na razini EU ministara financija, mislim da postoje i neki drugi razgovori, što znači Zeleni plan, što znači razvoj gospodarstva, što znači aktivnosti koje ćemo raditi dan poslije, da se Hrvatska u sklopu drugih zemalja EU pripremi za neku novu normalnost. Mislim da je, između ostaloga i uz ovaj rebalans i onaj koji će biti na jesen, važno naglasiti da vidimo u kojem to smjeru idemo, koje su to reforme, koji su to eventualno gospodarski elementi i koliko je više Zeleni plan koji je Europa toliko najavljivala. Ja osobno sam mislila da je to izuzetno dobro i hvalila, koliko je on uopće izgledan, da li je u nekim fazama i kako će se on, odnosno kako će se Hrvatska u odnosu na to postaviti [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo nastavno i maloprije što je kolega Zekanović, uvaženi zastupnik također, otvorio kao temu, vi se sad na to isto referirate. Dakle na razini EU fokus je s jedne strane, kao i u našem slučaju dakle što možemo kratkoročno sad u ovim okolnostima, pa se između ostaloga, govorimo o reviziji onog Europskog stabilizacijskog mehanizma, pa govorimo o tom tzv. SURE programu za podršku zaposlenima, ali isto kao i mi, fokusirani smo itekako na upravo, što ste dobro rekli, dan poslije. Dakle, pogled unaprijed i nakon ovoga. I zato je taj tzv. Recovery Fund ili Fond za oporavak, nešto na čemu se počelo govoriti i razgovarati. Ja sam to nekoliko puta rekao, ipak se radi o 27 zemalja članica i ne možemo očekivati da brzina osmišljavanja i implementacije mjera bude onako brza kao što je kod nas, ali to je između ostalog nešto na čemu se radi paralelno sa raspravom o višegodišnjem financijskom okviru, koji je, evo sada koincidira sa COVID-om, ali zapravo predstavlja budućih 7 godina, odnosno idućih 7-godišnji financijski okvir. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, zapazi sam jednu zanimljivost dakle u ovom proračunu iako praktički u istom resoru, dva izvanproračunska korisnika državnog proračuna Hrvatske vode i Fond za zaštitu okoliša, praktički imaju dijametralno suprotnu financijsku situaciju. Jedni se zadužuju za 700 milijuna kuna, a drugi imaju viškove od preko milijardu kuna koje prebacuju iz godine u godine. Naravno da taj pojedinačni pristup dakle svog problema prema bankama, od toga koristi imaju isključivo banke. I drugo što sam primjerio da je klijentelizam kao odrednica donošenja odluka za raspored sredstava je jako prisutno, tj. pojačano, recimo u Fondu za zaštitu okoliša spominjali ste 41 milijun za kondenzacijske bojlere. Dakle onaj tko poznaje energetiku i rješavanje toplinarskog ustava danas, sigurno ne bi odvajao toliki državni novac za nešto što je svega 5 do 10 puta bolje a u kompletno je uvozna oprema, dakle taj novac je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mogao biti u funkciji razvoja gospodarstva kroz rješenja za koje imamo domaće proizvođače, nažalost nije.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa da, u pravilu i sami dobro znate, kad ste i obnašali funkciju ministra koliko je važna, važni financijski planovi i proračun izvanproračunskih korisnika, ja znam da u pravilu i kada govorimo i kad raspravljamo u Saboru, jako mali postotak replika i rasprave se svodi na njih, mislim da su oni važni iz perspektive javnih financija ali još više iz perspektive njihovog doprinosa gospodarskoj aktivnosti i ono što cijelo vrijeme pokušavamo i što je moguće više gurati prema onome da ta investicijska aktivnost bude ona koja stvara ekonomsku vrijednost, koja daje dodanu vrijednost pa tako sada kada govorimo i analiziramo svakog od njih pojedinačno, ali poglavito kada gledamo sve skupa i sigurno da i njihovi financijski planovi trebaju održavati naravno ograničene mogućnosti s kojima se sada suočavamo, maloprije su bila pitanja oko cestovne i željezničke infrastrukture ali isti tako i što se tiče recimo energetske obnove, zaštite od nekakvih poplava itd., itd. Sve su to stvari koje se u financijskim planovima kao takvima bi trebali biti predviđeni. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnika Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ministre. Pa nijedna vlada kod donošenja proračuna za 2020. g. nije računala sa epidemijom korona virusa a kamoli sa posljedicama koje će izazvati ta epidemija. Aktualna Vlada premijera Plenkovića smatram da se nosi odlično sa svim tim izazovima, o tome govore svi statistički podaci, a kad govorimo o rebalansu ovog proračuna, bitno je naglasiti da se ne staje sa investicijama jer investicije znače radna mjesta. Kad govorimo o području Varaždinske županije, od 2002. g. gradi se tj. pokušava se graditi OS Sv. Ilija. Od tada do danas se izmijenilo 6 vlada a tek upravo u mandatu ove se počelo sa gradnjom i nadam se da će se u iduće 2 g. izgraditi, hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo na vašoj replici također. Pa evo, nastavno i na prethodne neke koje se tiču ponavljam željezničke, cestovne infrastrukture, infrastrukture zaštite okoliša, voda pa tako i naravno sustava obrazovanja. Mi smo evo, što ste rekli i primijetili ste na prošlom tjednu i sjednici Vlade po pitanju škole u Sv. Iliji ali isto tako i nekim drugim školama o kojima se ja bi rekao, čak i u medijskom prostoru, javnom prostoru već zna, tu mogu nabrojati i školu N. Andrića u Vukovaru, Obrtničku školu u Sisku, Donji Miholjac, Krapina, Split, Dječji centar u Zadru, ima u Sl. Brodu škola za djecu s posebnim potrebama M. Ambruš, odnosno s teškoćama u razvoju, M. Stojanović u Babinoj Gredi kao i u Čakovcu, dakle sve su te škole pobrojane u jednom zaključku Vlade da između ostaloga ovisno i različitoj dinamici i implementaciji pojedinih mjera da li prikupljanje dokumentacije, nabava, natječaj i sl., realizacija, da Vlada stoji iza tih projekata. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa izuzetno je teška situacija i vjerujem da bio vrlo naporan posao pripremiti rebalans za koji smo svi s neke strane malo i strahovali kako će izgledat ali s obzirom na odluku Vlade da podupre prije svega i gospodarstvo i naše građane, mislim da se odradio prilično solidan posao, a mene samo zanima, postoji određeno smanjenje znači preraspodjelom jer nema, znači umanjenje rashoda, postoje određene obveze koje su preuzete potpisivanjem ugovora sa ustanovama, udrugama, gospodarstvenicima itd., pa me zanima da li će ti ugovori biti ispunjeni temeljem onih pravila kako su oni potpisani? Hvala lijepo.
Odgovor.
I u najtežim okolnostima kakve ove jesu, naravno da vladavina prava kao takva mora biti pa tako i određene obveze koje su preuzete, o njima treba i razgovarati i pregovarati i uzeti u obzir i novonastale okolnosti ali isto tako, barem je naš stav kao Vlade i to smo pokazali u nekoliko slučajeva, ne samo ići bez takve vrste dijaloga. Dakle, u datim okolnostima kao što i sami znate, ponovit ču još jedanput, praktički 1/5 prihoda je izbijena iz samog državnog proračuna, dakle 23,2 milijarde kuna za ovu godinu kojih nema, kojih nećemo prikupiti onda sukladno tome naravno se moraju revidirati i nekakve ostale stavke na rashodovnoj strani, ali uvijek naravno smo spremni na dijalog, na raspravu, na konstruktivni pristup, ako nešto se i eventualno ne može realizirati u najkraćem mogućem roku, naravno, postoji nekakva dinamička komponenta koju onda uzmemo u obzir pa tako i na ono što referirate. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre, u svom uvodnom djelu ste spomenuli izvanproračunske korisnike. Dakle, njima su izvorni prihodi u odnosu na plan smanjeni 11%, ali su smanjeni i rashodi po prilici negdje za 4%. Također, vrlo bitan segment u rebalansu ovog proračuna su beskamatna sredstva koja će se u vidu kredita dati jedinicama lokalne samouprave, zašto ovo govorim? Zato što će se i kao što se predviđa smanjenje prihoda izvanproračunskih korisnika, tako će doći i do smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave ne samo s osnova poreza na dohodak, nego i s osnova komunalne naknade, a to su dva najizdašnija prihoda jedinica lokalne samouprave i ono uz sve dobro što je Vlada napravila s ovim mjerama oko sačuvanja radnih mjesta i sve skupa, ono što nam se ne smije u budućnosti dogoditi, da ono što da tako kažem, na određeni način pod kapom Vlade, da to postaje generator nelikvidnosti jer to je, ako se to nam slučajno dogodi, onda smo u velikoj opasnosti. Dakle, sad s obzirom na ove pokazatelje imamo priliku preventivno djelovati.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. U pravu ste jer upravo to i je jedna od naših osnovnih namjera svih ovih mjera bila uz fokus na očuvanje radnih mjesta i isplate plaća, očuvanje sustava likvidnosti. Ne samo države kao takve u nekom uskom ili najužem krugu ili smislu, nego i puno šire, država je velika, država ima jako puno svojih na neki način doticaja sa različitim segmentima, ne samo gospodarstva i društva i država treba biti ta koja će olakšati drugima njihove likvidonosne probleme, a ne dodatno ih još na neki način onemogućavati i otežavati. Zato i je ono što sam uvodno rekao, kad sam govorio za govornicom o računu financiranja, da naša namjera je od početka bila da sav, sve te potrebe financiranja se, koliko je moguće više centraliziraju, ne zbog nekakve naše diskrecijske odluke, nego to ipak jednostavniji način, a ne da sada 576 jedinica ide po tržištu kapitala i financijskim tržištima u potrazi za likvidnošću. Puno je jednostavnije da mi na centralnoj razini i onda ovih predviđenih 2 milijarde i 900, kako smo sada u računu financiranja stavili na adekvatan način po kriterijima koje smo utvrdili, disperziramo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Najprije čestitka vama i Ministarstvu financija, čitavoj Vladi na svemu što činite da zadržite javne financije na jednom nivou koji je obećavajući. Ono što mene interesira je pitanje poreza na smještajne jedinice, onaj paušalni porez o kojem je već danas bilo riječi. S obzirom da dolazim iz lokalne samouprave, a da imamo na obali gotovo 110 tisuća malih iznajmljivača i oni svakako sa zebnjom očekuju i ovu turističku sezonu i svaki rashod je svakako i njima važan. Zato pitam, s obzirom na neke mogućnosti koje postoje, što je vaš sljedeći potez. Da li ćemo imati barem djelomičan otpis, čitavi otpis, znači svih dugovanja koje imamo za ovu godinu, s obzirom na sezonu kakva bude, ili ćete možda pružiti priliku lokalnim samoupravama da u toku godine možda donese i neke drugačije odluke s obzirom da ste tu ovlast spustili bili i na njih kroz porezne izmjene, što je možda također, neko od rješenja. Ali, naravno, vidjeti ćemo što će biti kroz sezonu, ali barem nekakvu nadu da vidimo što će se desiti po tom pitanju.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, nastavno na ono što je kolega Grbin maloprije bio pitao, nisam stigao sve odgovoriti, ali dakle, i dobro je citirano sa web stranica Porezne uprave, dakle nismo zanemarili ni taj segment, dakle privatnih iznajmljivača, obzirom na okolnosti i obzirom na predviđanja vezano za turističku sezonu, sigurno jedan dio koji će, i osjeća naravno, efekte. U isto vrijeme, što sam i maloprije rekao, dakle to je u smislu poreznom nekakvom, opterećenja, među najniže, ako ne i najniže oporezivi segment kao takav, ali naravno, ne smijemo ga zanemariti. Dakle, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, kako je taj sustav oformljen, on se plaća kvartalno, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, to je praktički, oslobođenje je već kao takvo učinjeno, to vrlo jasno piše i u tim kriterijima koje smo i definirali i propisali i koji stoje na mrežnim stranicama Porezne uprave. Za sve dalje, kao što i dosad, što se tiče lokalne samouprave vrlo često otvaramo tu temu, spremni smo i otvoreni na razgovore, ovisno o razvoju situacije, razgovarati i sami znate, kada smo krenuli sa ovom dodatnom fiskalnom decentralizacijom, da smo znali i produljavati određene rokove za gradska i općinska vijeća da donese takve odluke. Dakle, o tome uvijek smo spremi sjesti za stol. Hvala.
Hvala. Zadnja replika je uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. G. ministre, danas ste nažalost izbjegli odgovor na puno direktnih pitanja. Ja ću vas samo podsjetiti. Znači koliko su državne institucije, HBOR i HAMAG do sada odobrile kredita, ne koliko prijava ima, nego koliko su odobrile? Drugo pitanje, zašto niste zabranili isplatu dobiti firmama koje su koristile potpore za očuvanje radnih mjesta? Kolega Mirando je to pitanje. Zašto niste omogućili da velikim firmama koje su uzele velike iznose kroz ove potpore, da država uđe u suvlasništvo tih firmi. Pola %, 1%, 3%, ali da se zna. Zašto ste rekli da su ovdje potpore kompenzirane troškovima investicija, manje-više, pa čak i iz onih iz EU fondova. Dakle, investicije, rezanje plaća i ostalo što ima vrlo negativan učinak na BDP.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, očekivao sam isto vašu konkretnu neku repliku ili pitanje, a ne sublimaciju svih onih prethodnih. Ja ću kolegi Lalovcu do kraja rasprave podnijeti sve, kao i svima, što se tiče konkretnih brojki od HBOR-a i HAMAG-a, jednostavno ne mogu baš ni sa svim podacima raspolagati u svakom trenutku. Dao sam ono izvješće koje dobivam svako jutro, a to je po pitanju tih zahtjeva. Koliko je odobreno, što se tiče HBOR-a, što se tiče komercijalnih banaka, one će to također, jasno komunicirati. Zašto nešto nismo ili jesmo napravili, pa evo, dozvolite naravno, možemo uvijek elaborirati, ali je naše, neću reći pravo, ali i obveza gledati o širim aspektima, tako da ja nisam isključio niti te prijedloge odnosno što je kolega Mrsić navodio kao nekakvu vrstu teze iz naših daljnjih razgovora. Rekao sam da smo utvrdili određene kriterije koji su dosta jednostavni i dosta prohodni, ali nisam eliminirao mogućnost da se ti kriteriji i korigiraju, odnosno da se kao takvi, moguće i pooštravaju, ovisno o tome što će nam prvi nalazi pokazati. Hvala.
Hvala. Sad smo iscrpili ove prve replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne javlja se nitko. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Vrlo konkretno, ali evo, htio sam ga sad postaviti jer sam znao da ču raspravljati nakon ove replike. Dakle, ključno pitanje u ovom rebalansu koji je definitivno baždaren na 15. 6., dakle ovo je rebalans prvi u nizu koji će se ove godine dogoditi i on de facto sada bilježi jednu situaciju u kojoj mi trenutno jesmo ali ne daje odgovore što će biti iza 15. 6. Zašto govorimo o 15. 6.? Zato što 15. 6. istječe ključna mjera i de facto u proračunu najvažnija i financijski i na svaki drugi način a odnosi se na očuvanje radnih mjesta. Dakle, mjera teška 6, 6,8 milijardi kuna sa oslobađanjem od plaćanja doprinosa za sve one firme koje su imale gubitke iznad 50% prihoda. I mi nemamo još uvijek odgovor, dakle to je moje pitanje ključno, što će biti sa tih 500 radnih mjesta iza 15. 6.? Gdje je odluka da se ta mjera produžava iduća 3 mj., gdje je u ovom proračunu jeste novac kojim će se ta mjera financirati? Nema ga, nije unutra prikazana. To su ključna pitanja, ljudi. Prema tome, ove ja bih defetističke prognoze nekih analitičara da će biti 400 000 nezaposlenih krajem godine, ja mislim da je to pretjerivanje. Ali isto tako mislim da je u ovom trenutku već oko koliko, 170 000 ljudi bez posla i da bi vrlo lako od ovih 500 000 barem onih koji su direktno i baš indirektno vezani za turizam, moglo ostat stvarno bez radnog mjesta. Procjene su u turizmu da će prihod biti negdje na razini 25, maksimalno do 30% onoga što smo lani ostvarili. Rekli smo maloprije 11% u bruto dodanoj vrijednosti direktno i barem još 10% indirektno je utjecaj turizma, pa vi sad računajte. Prema tome, vi morate zaštitit ove ljude, dakle ovi ljudi moraju znati što će biti sutra s njima. Pa čak i ako se dogodi nevolja, i da oni stvarno završe jedan dio, recimo stotinjak tisuća ljudi što je vrlo izgledno od ovih 500, završe na zavodu za zapošljavanje, vi tamo morate osigurati novac, novi novac za naknade za nezaposlene. Ni tog novca ja nisam vidio da u rebalansu ima prema tome, s pravom tvrdim da je ovo rebalans apsolutno privremeni, vrlo improviziran u svim svojim elementima i da pokriva samo stanje do kraja lipnja ove godine. Dakle, ulazi se jednostavno u izbornu fazu, na neki način se želi prikriti detalje pa i ove važne stvari, ja bi rekao koje evo pokušavam danas istaći hrvatskoj javnosti. Još jednu stvar želim reći. Sve zemlje u našem okruženju, osim mjera za gospodarstvo, imale su mjere za građane, SDP je na vrijeme to identificirao, složio paket, paket je bio težak od 2 milijarde kuna, vi to niste uvažili, nažalost, ja ću vam samo reći što su susjedi Slovenci napravili. Dali su socijalni dodatak umirovljenicima između 130 i 300 eura ovisno o visini mirovine, dali su samozaposlenima mjesečni osnovni dohodak od 700 eura, od 700 eura, za sve one kojima je ugašen obrt odnosno zanimanje uslijed krize. Da li su isto tako poljoprivrednicima i ribarima koji se tretiraju samozaspolenima također osnovni dohodak od 700 eura? čak su i studentima u Sloveniji dali 150 eura po svakom studentu. Zašto? Zato jer jedino potrošnja i potražnja u kratkom roku može zadržati kakvu takvu ekonomsku aktivnost i spriječiti ovaj pad koji se nama dogodio. Zamislite, ljudi su više ulagali i imaju manji pad BDP-a, dakle imaju veći deficit ali imaju manji pad BDP-a a mi imamo manji deficit i imamo veći pad BDP-a. To je temeljna ekonomska logika u ovakvim kriznim situacijama. Zašto hrvatska Vlada koja se cijelo vrijeme hvalila da je sredila financije, da je puno bolja situacija u ovom trenutku, vidim da premijer cijelo vrijeme o tome govori, da je sada puno bolja situacija nego prije 10 g. ili 12, 2008., i da je sve to super ali mi to nismo iskoristili i naše fiskalni stimulans odnosno tzv. fiskalna bazuka kako je zovu ovi tamo pri MMF-u je 1,7% za razliku recimo od Slovenaca čiji fiskalni stimulans, dakle govorim samo o proračunu, samo o onome što ide kroz proračun, ne kroz HBOR, ne kroz HAMAG, ne kroz bankarski sustav, ne likvidnost, samo fiskalni stimulans, 6,5% odnosno oko 3,5 milijarde eura su Slovenci ulili kroz ove potpore. Vi se možete smijati a ja ću vam donijeti, evo tijekom rasprave ću vam donijeti izvod iz mjera slovenske vlade koji govori o 6,5%-tnoj potpori, kolega naš, moj i vaš kolega pa i prijatelj mogli bi reći, Velimir Šonje je o tome pisao, pročitajte malo njegov prilog, ja vjerujem da cijenite Šonju kao što ga i ja cijenim, dakle iz njegovog članka sam ove podatke izvukao o ograničenom fiskalnom stimulansu vezanom direktno za proračun. Hrvatska 1,7%, Slovenija 6,5%. I tu nema uopće dileme, vi se možete smijat sad, dovodi to u pitanje ali evo, to je očigledno stil danas rasprave vaše za razliku od svih do sad ja bih rekao rasprava u kojima ste bili puno samouvjereniji, puno uvjerljiviji, niste krili neke važne stvari i činjenice, a danas očigledno je situacija posve drugačija kad imamo 25 milijardi registriranog deficita u ovom rebalansu i kada imamo jako, jako puno još neizvjesnosti i rizika i skrivenih deficita. Sad smo ovdje govorili o lokalnoj samoupravi, evo tu načelnika i gradonačelnika, neka vam kažu koliki će njihov deficit proračuna biti. Milijarda koju ste vi računali svojim projekcijama je kako bi to rekao, zrno soli, dakle to je ništa u odnosu kakav će stvari deficit u lokalnoj samoupravi, sad je kolega Šuker o tome govorio, biti. Znači milijardu kuna i više od toga će imati samo grad Zagreb. Pa neki dan je gradonačelnik sa cijelom svojom svitom izašao na konferenciju za novinare i govorio kako će mu milijardu kuna falit u proračunu. A gdje drugih 555 jedinica u državi? Ma o čemu mi ljudi, pričamo? Pa ja ne želim ovdje širiti defetizam, ali dajte budimo realni, ovo je velika kriza, ozbiljna kriza, s velikom neizvjesnošću onoga što će se događati u narednim tjednima i mjesecima i vi morate biti svjesni toga da državu 4 mj., sada kada ulazimo u izbore, 4 mj. do formiranja nove Vlade, ne možete ostaviti u vakuumu, niste donijeli mjeru za zaštitu radnih mjesta odnosno njeno produljenje, niste riješili moratorij na kredite zakonski na 12 mj., ljudima uzimaju autobuse, čartere, apartmane koje su gradili, stanove itd., banke i leasing društva jer nemaju drugog izbora, nema zakonskog okvira za produljenje roka moratorija, nema kredita za likvidnost, ja ću vam dati odgovor. Znači niti jedan kredit poslovne banke nisu odobrile ni bez garancije ni s garancijom HBOR-a odnosno države. To je podatak, ja ga imam a vi ga očigledno nemate. Dakle ništa nije odrađeno, ništa nije učinjeno da možemo normalno ući u drugi dio ove izrazito krizne i neizvjesne godine. Ovo nije kritika samo vama, ja jedinu zamjerku vama imamo što vi o tome tako skučeno ja bih rekao i sa strahom, govorite jer bliže se izbori i teško je priznati ovu situaciju u kojoj trenutno jesmo, ali ljudima treba reći istinu a istina je upravo ovakva. Prijeti otkazi, prijeti gubitak radnih mjesta posebno u turističkoj djelatnosti i turističkom sektoru i svim vezanim djelatnostima toga. Svi drugi će nekako se možda i prilagodit ali tu će biti najveći problem, prema tome, ljudima treba premostiti ovu situaciju, treba im uvesti moratorije 12 mj., treba im dati kredite za likvidnost, treba im omogućiti da ovo prežive a onda poslije nekako ćemo se izborit da vratimo BDP i vratimo cijelu situaciju u neku povoljniju poziciju.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Zapravo današnje brojke o strukturi rebalansa nam zapravo pokazuju strukturu hrvatske ekonomije i ono što je zapravo činjenica je da kada gospodarstvo pada 9%, da nam porezi koji su, pogotovo ovi porezi iz potrošnje koji nam čine većinu našeg proračuna, da padaju brže. Znači BDP pada po stopi od 22%, trošarine po stopi od 16%, znači indirektni porezi, znači govorimo o potrošačkim porezima jer jednostavno takva nam je struktura naše ekonomije, imamo veći udio usluga, to nam pokazuje zapravo i naša platna bilanca nam pokazuje bilanca plaćanja da je veća struktura usluga 2020. nego što je to bilo 2008. g., znači orijentirani smo na rentijerstvo, na usluge, na izvoz usluga i zapravo kada se dogodi ovakav, jedno ovakvo zaključavanje ekonomije, vidimo dam porezni prihodi koji su zapravo stup proračuna, padaju pod dvoznamenkastim brojevima i to je ono što je zapravo veliko upozorenje. Ono gdje jedino je pozitivno između 2008. i sadašnje 2020. g. je pristup financijskim tržištima. Ministar jesam rekao da nam dospijeva jedna velika obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara koje je 2010. g. pod da ne kažem teškim mukama bila izdana uopće prikupljena taj dio, po kamati od 6%, kada po meni i ta struktura i deficit nije bila takva kakvu imamo danas a vidimo da danas ministar govori da se možemo zadužiti po 0,7% Znači 0,7% se možemo zadužiti kad prijavljujemo deficit od 25 milijardi a zapravo onda kada su bila struktura, kada je bila drugačija struktura, nismo mogli uzeti ni po kamati od 6%. E znači struktura financijskog tržišta se u potpunosti promijenila, u potpunosti se promijenila i to je jedini i isključivi instrument Vlade da može braniti krizu i to Vlada čini, isključivim instrumentom zaduživanja ili putem mirovinskih fonda ili putem banaka ili HNB-om kroz kreiranje ponude jer je novac toliko jeftin da je on na razini 0,5, 0,7% do 1% i to je zadnja i jedina brana zapravo cjelokupne gospodarske aktivnosti. Budimo iskreni i realni, i ovaj dio novaca što se isplaćuje građanima, ovih 6 milijardi kuna isključivo dolazi do zaduživanja, sam ministar je rekao kako je ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija EU-a puno su puno tromnije u odobravanju sredstava prema zemljama članicama i u tom kontekstu i isključivo i zadnja brana i ovog proračuna i rebalansa i gospodarstva je zaduživanje. Ono što je zapravo ovdje bilo rečeno a to je nemam nažalost vremena ali svakako kakvo će biti stanje javnih poduzeća. Ministar je ovdje govorio o izvanproračunskim korisnicima, njih 10 koji su sa 700 milijuna plusa išli na 2400 minusa, znači delta oko 3 milijarde kuna, međutim pitanje je kakvo je još stanje šireg djela javnih poduzeća a znamo da pogotovo iz sektora prometa, da su bili u minusu kada su bila dobra vremena, kada su bila bolja vremena da su bili u minusu, znamo da prometa nema, znamo da turista neće biti, postavlja se pitanje kako će biti, šta će biti sa Croatia airlinesom, šta će biti sa Jadrolinijom, zračnim lukama, brojim javnim poduzećima koja nisu dio ovog proračuna ali su zapravo indirektno vezane za proračun, tako da sigurno a oni su direktno vezani upravo zbog zaključavanja i nemogućnosti da građani putuju, znači to će sigurno u budućnosti doći prema Vladi odnosno prema ministarstvu za nekakva dodatna sredstva, to su svakako rizici dodatnog opterećenja. Ono što je najbitnije ovdje reći da je ekonomija povjerenje i da je to jedna psihologija potrošača. Ono što je najavljeno, a samim mjerama sada vidimo da brojni epidemiolozi najavljuju da će biti nastavak recesije odnosno krize virusa u 9.mjesecu i da psihologija potrošača je tu vrlo jednostavna, odgađanje svih mogućih kupovima. Vidimo da je u 4.mjesecu samo tisuću automobila kupljeno odnosno registrirano u RH, znači da sve neke veće kupovina osim kruha, brašna, ulja, šećera itd. one potrebe znači ljudi isključivo kupuju to, sve ostalo odgađaju. I to je onaj problem, to je onaj problem hoće li biti pad 9%, 15 ili 20. Sve investicije, privatne investicije jel građani ne znaju, poduzetnici ne znaju kako će biti zaključavanje, to je najveći problem i proračuna i rebalansa i ekonomije. Psihologija potrošača, neznanje šta će se dogoditi u 9.mjesecu, svi su se zatvorili ne samo ovaj dio nego neće biti investicija privatnog sektora i neće biti potrošnje, to je najveći problem. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Današnji rebalans proračuna o kojem raspravljamo pokazuje prve naznake ozbiljnosti ekonomske krize koja je pred nama, međutim svejedno je riječ tek o tehničkom i privremenom rebalansu koji se teško može temeljiti na nekim ozbiljnijim procjenama. Još uvijek Hrvatska pa i hrvatsko gospodarstvo u mnogome ovisi i podložni su …, nitko ne zna kako će se razvijati epidemiološka situacija i to ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi i u svijetu. Tek smo kao i druge zemlje počeli popuštati mjere karantene i tek ćemo vidjeti kakve i kolike će biti ekonomske posljedice u cijeloj ovoj priči. Ono što se ipak čini izvjesno je da će hrvatsko gospodarstvo korona krizom biti pogođenije od prosjeka EU. Prva predviđanja Europske komisije opet nas stavljaju na samo začelje s padom BDP-a od gotovo 10% i ponovo se nalazimo u grupi zemalja s Grčkom, Italijom i Španjolskom koje će najviše trpjeti. Jasno u Vladi će reći da oni nisu krivi za korona virus niti za ovu krizu te da su ovom krizom pogođene sve države EU, bez iznimaka. Ipak kada gledamo predviđanja za neke druge zemlje kojima će BDP pasti 4 ili 5% možemo te brojke gledati s određenom ljubomorom, znajući da su njihove vlade i njihove gospodarske politike bile kudikamo bolje i uspješnije od politika naše Vlade i to ne malo uspješnije nego dvostruko uspješnije. Slično tome iskustva ranijih kriza naučila su nas da naše ekonomski oporavak traje i do tri put duže od uspješnijih i stabilnih europskih ekonomija. Sve su naznake da ćemo isti scenarij gledati i sada, to sve možemo zahvaliti ovoj Vladi koja je propustila da u mandatu za nama provede potrebne reforme. Što se tiče samog ovog rebalansa, to sam i kroz repliku rekao i njegovih pokazatelja, jasno je da su izbori na vratima pase proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna i to je pad od 16%, no i to su samo predviđanja koja su za sad više utemeljena na astrologiji nego na pouzdanim i konačnim pokazateljima pa ćemo pravu istinu i stanje stvari saznati tek nakon izbora. Ono što upada u oči i što nas posebno brine u ovom rebalansu je pad od 500-njak milijuna kuna na stavci pomoći iz EU, to je posebno čudno s obzirom na sve informacije koje su dolazile iz Vlade da će EU osmisliti programe i dodijeliti državama posebna sredstva za borbu protiv gospodarskih posljedica korona krize. Smanjenje ove prihodovne stavke pokazuje i koji su i kakvi razmjeri zaustavljanja sredstava investicija, zapravo investicija financiranih sredstvima iz EU i smatramo da je takav koncepcijski pristup u borbi protiv ove gospodarske krize pogrešan. U europski proračun Hrvatska je do sada uplatila 21 milijardu kuna od kako smo postali članica, do sada se nismo proslavili u povlačenju sredstava iz EU i zaustavljati sada projekte kada smo na kraju jednog višegodišnjeg financijskog okvira čini se neracionalnim. Ono što nas još zabrinjava u cjelokupnoj gospodarskoj slici Hrvatske je predviđeni pad izvoza i to za 15% uz istovremeni rast uvoza od 12%, pa će se naša vanjskotrgovinska bilanca koja i onako nije blistava još i pogoršati. Naravno uz sve navedeno prijeti nam i galopirajući rast nezaposlenosti. Predviđanja Vlade su da će ta stopa porasti sa 6,6% na 9,5%, mi u MOST-u osobno mislimo da će situacija u stvarnosti biti i gora, a s obzirom da smo krenuli s otvaranjem granica možemo očekivati da će se u Hrvatsku vratiti solidan broj naših ljudi koji su u posljednjim godinama iselili iz Hrvatske, a sada bi mogli ostati bez posla za kojim su nekoć otišli. Uskoro će isteći i mjera za očuvanje radnih mjesta tzv. državni minimalci i tada ćemo se tek početi suočavati s pravim razmjerima ove krize i posljedicama za građane. Zato sam pitao ministra Marića u replici ne da mi kaže i procjenjuje kako on doživljava atmosferu kod građana, jesu li oni pozitivni ili negativni, nisam ni smatrao da je on nekakav psiholog koji bi na takva pitanja trebao odgovarati. Ja sam ga pitao na konkretnim financijskim pokazateljima ako oni budu, a bit će puno gori u 9.i 10.mjesecu jasno je da će raspoloženje hrvatskih građana i njihova egzistencija biti ugrožena i jasno je zato ova Vlada forsira sada izbore i zašto su do jučer oni u samoizolaciji bili bioteroristi, a danas su oni koje se zove na biračka mjesta, sve što trebaju je staviti maskicu na lice. Dakle, što je ovdje bitno? MOST je kroz cijelo vrijeme predlagao konkretne mjere koje su se odnosile i na ovo razdoblje karantene i zastoja u gospodarskom društvenom životu, al neke naše mjere su i mjere za dan poslije kada izađemo iz karantene kako bi gospodarski oporavak i uzlet bio brži, dinamičniji i snažniji. Naše mjere idu za stvarnom promjenom, promjenom paradigme, promjenom kako se, kako se uopće država odnosi prema gospodarstvu i privatnom sektoru tretirajući ga kao partnera i suradnika, a ne kao ovcu za šištanje i krpu za iživljavanje. Za sad je država preuzela na sebe teret krize, teret nelikvidnosti i teret dobrog dijela radničkih plaća. Taj teret platit ćemo kroz povećanje javnog duga, platit će ga svi građani RH, pa i oni koji će tek doći na ovaj svijet, djeca koja se danas trebaju ili sutra roditi i to ćemo ga plaćati godinama nakon što završi ova pandemija korona virusa. Govorili smo cijelo ovo vrijeme poštovani ministre o uštedama u javnom sektoru, posebno na lokalnoj i županijskoj razini. Kriza je jasno pokazala da su županije tvorevine koje više nemaju nikakav smisao, ni ulogu, da samo smetaju i usporavaju razvoj i da ih treba bez milosti ukinuti. Znači, RH je zemlja, podsjećam vas sve ovdje, od jedva 4 milijuna ljudi i sasvim je dovoljno da ima dvije razine vlasti, centralnu i lokalnu, te da i jedna i druga budu efikasno organizirane, da se njihove ovlasti ne preklapaju i da rade u korist građana, a ne u korist sitnih privatnih probitaka lokalnih partijskih ogranaka. Naša vizija RH je jasna. Vizija RH sa jakim gradovima i općinama i jakom centralnom državom. Oni koji predlažu regije, svi znamo da od toga neće biti ništa, nikada Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikada Zadar neće pristati biti pod Splitom, nikad uostalom Šibenik neće pristati biti pod Zadrom i nikada Pula neće pristati biti pod Rijekom. Znači, od regija nema ništa, to je promašen koncept. Puno bolji koncept je jaka centralna država, jaki gradovi i općine bez županija kao nekakvog, ja bih rekao, samo transfera novca, a u tom transferu se puno, puno izgubi. Vidimo kako, na nesposobne zapravo župane, na nesposobne kadrovike poput g. Sanadera, Bobana i ostalih koji su omogućili ovaj kaos koji se događa sada u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Treba nam hitno ukidanje parafiskalnih nameta, predlagali smo to ovdje, ukidanje, dok traje barem ova kriza, članarine za HGK i HTZ, odbili ste to. Znači, imamo u ovom trenutku 448 različitih parafiskalnih nameta putem kojih se uzima gospodarstvu i građanima skoro 9 milijardi kuna. Taj novac treba dati građanima, taj novac treba dati poduzetnicima. Znači, mi smo predložili samo ukidanje dva parafiskalna nameta i to bi hrvatskim građanima ostavilo u džepovima oko 600 milijuna kuna. Isto tako, razočarani smo činjenicom da je Vlada odbila naš prijedlog po kojem bi poduzetnici trajno trebali državi plaćati PDV tek kad naplate svoje fakture, a ne da takvo pravilo vrijedi samo za 3, za 3 mjeseca. I ono što moram na kraju reći, ne bih dalje dužio. Ova Vlada konstantno radi u interesu banaka. Ovdje su u HS kolega Bačić, kolegica Grozdana Perić branili banke, a ne hrvatske građane. Stali su ovdje i ustali kao odvjetnici banaka. Ono što nam hitno treba, a to je napravila Slovenija, moratorij na kredite i kamate. Prva mjera koju je Slovenija donijela u ožujku bio je moratorij na kredite i kamate. Što je ova Vlada napravila? Mi smo to predlagali još u veljači. Ova Vlada je donijela moratorij na ovrhe u travnju mjesecu i to samo do izbora. Znači, da ste donijeli to kao Slovenci u ožujku do izbora kada ih planirate, ta mjera bi istekla. To pokazuje koliko vi vodite računa o hrvatskim građanima. Jedino o čemu vi vodite računa je vaš izborni rezultat i s tim se nikako ne možemo pomiriti i nećemo se pomiriti. Ovdje ćemo u HS i u javnosti služiti hrvatskim građanima, hrvatskom narodu, njemu ćemo polagati račune, a vi i dalje služite bankama, vi i dalje gledajte nekakve svoje buduće aranžmane, vi i dalje gledajte nekakve svoje kredite, a mi ćemo svoje račune polagati samo dragom Bogu i hrvatskom narodu. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uvaženi zastupnici Radin i Bilek.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. „Annus horribilis“ tako bi se mogo nazvati, mogla nazvat ova godina, užasna godina. Utjecaj pandemije korona virusa na zdravstveni, socijalni i ekonomski sustav iznimno je negativan u cijelom svijetu, pa tako i u RH. Ne samo to, Zagreb i okolica 22. ožujka 2020. pogodio je najsnažniji potres u proteklih 140.g., što je izazvalo velika infrastrukturna oštećenja i dodatni pritisak na funkcioniranih javnih službi, na funkcioniranje javnih službi. Slijedom toga, naravno bio je veliki pad BDP-a, od 9,4% pri čemu će se sve sastavnice s rashodne strane BDP-a izuzev državne potrošnje bilježiti pad. Ako gledamo situaciju u EU, vidjet ćemo da i ovdje nismo dobro prošli, znači 9,4%, a u EU su bili i blaži napisali su 9,1%, ali i 9,1% nas stavlja na 4.mjesto odozada. Iza nas po šteti u BDP-u su samo Španjolska, Italija i Grčka. Udio javnog duga u BDP-u u 2020.godinu rasti će za 13,5% postotnih bodova u odnosu na 2019.te će iznositi 86 ili 87% BDP-a i pad nezaposlenih će biti od 3,3%. Znači kao što sam rekao prije „annus horribillis“. Manjak općeg proračuna naravno će proizvoditi pad plaća, piše umjereni pad plaća, ali međutim da li će biti umjeren ili neće, to ćemo tek vidjeti. I novim planom u 2020.godini će biti manjak općeg proračuna kojoj prema nacionalnoj metodologiji iznosit će 8 BDP-a ili 28,9 milijardi kuna. Rashodi proračuna za 2020.godinu zadržavaju se na istoj razini u ukupnom iznosu od 147,3 milijardi kuna. I sada idemo na ono što je za nas iz nacionalnih manjina interesantno. Savjet za nacionalne manjine prema novom prijedlogu državnog proračuna će imati smanjena sredstva, ali samo za 0,3% i ona će se odnositi sva na smanjenje na stavci administracija, a ne na donacije za udruge nacionalnih manjina. S druge strane Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina sredstva za taj ured smanjit će se za 4,3%, ali ne za programe za nacionalne manjine gdje se sredstva smanjuju za svega 0,1%. Znači drugim riječima, da kažem kako ja vidim tu stvar, uvidjela se činjenica da gotovo 4 godine 3,5 godine koliko je prošlo od izbora, operativni plan za nacionalne manjine zapravo je ostvaren u mjeri koju mi smatramo nedostatnoj i da sada u finišu moraju se odraditi i moraju se završiti određeni projekti. Ti projekti se tiču onoga što osigurava opstanak identiteta nacionalnih manjina ili barem pokušaj zato što mi nećemo nikad prestat reći da oni koji smatraju da nacionalnim manjinama se daje previše novaca neka dođu kod nas i mi ćemo im dokazati sa olovkom i papirom da nacionalne manjine da bi zadržale stvarno svoj identitet i svoju kulturnu autonomiju, trebali bi imati daleko više sredstava nego što imaju sada. Ali međutim godina je takva, pa mi ćemo to držati itekako u obzir pri glasanju. Ima neke stvari u ovom proračunu koje su i očita greška, npr. jedna nova stavka je zapravo stara stavka i to je famozna Talijanska škola Leonardo da Vinci iz Buja, rekonstrukcija i dogradnja te škole gdje se piše da je planirano povećanje od 7 milijuna 895 tisuća kuna. Nije planirano nikakvo povećanje, zapravo dogodilo se ono što se događalo stalno u operativnom planu za nacionalne manjine, skidaju nam se stavke, znači skinula se stavka sa ovog proračuna i opet je uvedena unutra i kada je skinuta i opet uvedena to umjetno izgleda kao da je to jedan veliki porast proračunu na tu stavku. Ja bih htio da bude takvo povećanje, ali nije povećanje je zapravo nula. Također, naravno u toj smo horibilnoj godini u toj užasnoj godini, mi smo zahvalni da je to zadržano, kao što smo zahvalni da je zadržana u Ministarstvu kulturu zadržana sredstva za izdavačku kuću „Edit“ koja jedina, a samo ta činjenica da je jedino jedna manjina ima svoju dnevnu tiskovinu to je Talijanska manjina, to je očiti dokaz da zapravo sredstva su u krajnjoj liniji nedovoljna, ali zahvalni smo da u toj godini je ipak … sadržana i u … manjine i u Ministarstvu za kulturu. Vi ćete gospodine potpredsjedniče sada dati riječ gospodinu Bileku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bilek drugi dio.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nekoliko mjeseci stvarno smo razgovarali u sasvim drugom smjeru. Kada smo donosili ovaj državni proračun predviđali samo rast minimalno tih 2,5%, imali smo dobre naznake, radili smo neke stvari prijedloge za nove projekte, programe suradnje povlačenja europskih fondova, nažalost evo desilo se nešto što se desilo, nešto što nismo mogli očekivati. Sada su projekcije sasvim drukčije, projekcije su dobile jednu negativnu konotaciju, no kada sve usporedimo i pogledamo situaciju sa zdravstvenim stanjem u RH ipak je puno bolja od nekih drugih zemalja, zato možemo zahvaliti brzim reakcijama i Vlade i stožera, ali prije svega i svim našim građanima koji su slijedili i svim službama koje su odrađivale taj veliki dio posla. Radilo se odmah u startu krenulo se sa prvim mjerama, drugim, trećim mjerama itd., naravno u prvoj ruci evo i HS je dao odobrenje da se rade preraspodjele u tom slučaju. Preraspodjele su bile korektne, odmah se išlo prema građanima RH. Da se tada zaustavilo, da je se tada država zatvorila, da nije pustila novce u opticaj šta bi se desilo? Onda bi se desilo ovo što su neki ovdje govorili da će se desiti, tada bi se desilo 500.000 nezaposlenih, tad bi se desilo ogroman pad BDP-a, povećanja dugovanja, zaduživanja RH i pitanje uopće kada bi izašli iz ovakve krize. Sada smo čak i u nekim boljim trendovima od nekih članica EU, da ne kažem nekih zemalja u susjedstvu, ali to je zato što se investiralo. Znači Vlada nije zatvorila ventil, nazovimo to tako, Ministarstvo financija i sva ostala ministarstva državni proračun je pratio potrebe tržišta, sredstva su došla na račun trgovačkih društva, obrta, firmi, OPG-ova, svih onih koji su mogli i zatražili su mjere Vlade. S time nije zaustavljena potrošnja s obzirom koliko je ona mogla biti blokirana sasvim u shut downu ipak smo imali određene stvari, građevinske firme i neke druge koji su odrađivali svoje procese, ali ipak smo došli do ovoga. Došli smo do toga da moramo mijenjati stavke u hrvatskom državnom proračunu kako bi mogli nastaviti takav trend koji nije dobar, nije dobar za nikoga u svijetu, nažalost nije dobar ni za nas, ali u ovoj situaciji je trenutno možda ponajbolje što može biti. Takav trend koji je Vlada kao takva i naša ministarstva, ali i državne tvrtke su i dalje u ajmo reći investicijskom ciklusu gdje zapošljavaju naše domaće tvrtke, gdje se gradi, gdje se radi sve ono što se može kako bi ljudi zaradili svoje plaće, kako bi tvrtke radile. Isto tako su i naše županije, naši gradovi u ovom dijelu ovdje je osigurano 2 milijarde kuna beskamatnog zaduživanja za jedinice lokalne samouprave, više od 2 milijarde kuna što će pomoći u disanju i da se nastave svi projekti. Ne zaboravimo da projekti od lokalnog značaja, bez obzira jel se gradili domovi, da li se uređivala cesta, da li je to vrtić ili bilo što drugo gdje grade naše domaće građevinske firme su i projekti održivog razvoja za sve građane na tim područjima, ali isto tako i za disanje gospodarstva. Bez toga nema plaća, bez toga nema plaćanja davanja, bez toga nema zdravstva, nema sustava, ali nema ni potrošnje znači nema ni posla za trgovine, za proizvodnju i sve ostalo. I upravo na takav država je investirala u proizvodnju, ne samo u potrošački dio nego u proizvodnju zato što su sredstva išla direktno kod naših građana. Što se tiče ostvarivanje prava nacionalnih manjina i što se tiče državnog proračuna svjesni da će neke stavke trpiti ovakvom situacijom, svjesni da neće moć biti izvođenja određenih programa i projekata koje smo si zacrtali, ali pratilo se u proračunu, znali smo da neke stavke neće biti održive. Ali drago mi je što se tiče stvaranja pretpostavki i kulturne autonomije što se tiče Savjeta za nacionalne manjine da smo uspjeli u dijalogu dokazati da je to osnovna stvar za funkcioniranje, ne samo udruga i institucija nacionalnih manjina nego kulturnog, ali i ostalog života naših građana na tom području jer tu su i osnove za život ljudi, egzistencija institucija, kao što je … Daruvar koja je u bilo kakvom ili „Edit“ o kojem je govorio kolega je u bilo kakvom potresu financiranja tih sredstava. Ljudi ostaju bez plaća, ljudi ostaju bez posla s te strane je to bitno. Isto tako u mojem ranijem pitanju ministru financija vezano za ispunjavanje obveza prema potpisanim ugovorima, dobio sam odgovor da će te obveze biti ispoštovane, da se taj dio rezerve drži, tako to stoji u ovom rebalansu proračuna. S te strane drago mi je da možemo sa sigurnošću ići u daljnje mjesece koje ipak nisu možda toliko perspektivni kao što bismo htjeli biti jer naravno ne znamo što nas čeka u 10., 11.mjesecu, ali imamo neke osnove osiguranja mjera da se ide. S druge strane tu su mjere kroz tri ministarstva, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede koje isto opet na područjima nacionalnih manjina koriste svi građani bez obzira koje su oni nacionalnosti. Ima i nekoliko propusta, pa smo o tom dijelu razgovarali u samom, vjerujem da je došlo do određenih pogrešaka u ministarstvima, neke od ministarstava u koordinaciji smo oko toga ako će trebati uložit ćemo i neke amandmane, ali vjerujem da ćemo to iskomunicirati i s te strane i nakon toga podržati rebalans državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo. Kao što sam i ministru bio napomenuo, nekako je bilo očekivanje da hvatanje sa krizom znači i puno veći angažman, jel jedno je, naučili smo već u proteklom vremenu, možemo radit odricanje stalno, smanjit ću neki svoj trošak, suzbiti ono što sam možda planirao, ostat ću u nekim okvirima, al to se već pokazalo kao i u bilo kojem obiteljskom budžetu, od toga nema napretka nego tu si, tu se držiš, jednostavno si u tome okviru koji si zadao i što god da je neka potreba ti ne možeš naprijed, ne pomjeraš se. E sad ovdje govoreći o državnom proračunu možemo isto tako razgovarati u jednoj redovnoj normalnoj proceduri kada je gospodarstvo u svome zamahu, kada ima svoju akumulaciju, vrši investicije, ono naravno uz proračunsku potrošnju od države daje dodatne komponente BDP-a, ali ovaj puta ta komponenta izostaje, naša industrijska proizvodnja pada, ukupan BDP gledajući, znači uvozno-izvozne elemente, ono mi govorimo zapravo i komisija je utvrdila da smo među 4 zemlje koje će imati najveći pad BDP-a preko 9%. Znači, uz nas su Italija, Španjolska i nemojte me sad za riječ koja je četvrta. Znači, sve ove ostale zemlje imaju značajno manji pad, padovi se kreću između 5 i 9%. Mi smo znači oni koji ćemo na kraju najviše tresnuti … [[Govornik se ne razumije]] kad lupimo i tu je sada gdje je trebalo rebalans proračuna, dal će to biti ovaj koji je po meni nužan uoči želje vladajuće da raspuste sabor ili će to biti slijedeći koji će doć s odgodom gdje gubimo dodatno vrijeme. Znači, nužno je ta injekcija da kada dotaknemo to, kada udarimo o dno da možemo krenuti gore ono i tu je bitno koliko ćemo dati. Ko je pratio možda malo i Njemačke, njemačkog ministra financija, što on ono zahtjeva? On zahtjeva i dodatno zaduživanje, znači povećanje zapravo i njihovog zaduživanja u Njemačkoj kako bi što snažniju dali injekciju svojem gospodarstvu da što ranije otklone. Znači, imamo dva, dva svijeta. Jedan je takav razvijeni, da kažemo koncept koji je već pokazao svoju uspješnost i radi toga uvijek Njemačku nekako i uzimamo za primjer u kom smjeru bi trebali razmišljati, ali s druge strane, znači mi uvijek činimo obrnuto, uvijek gledamo kako ćemo napraviti uštedu. Uštedilo se negdje, prebacilo se negdje dalje. Najveći domet proračuna je ostali smo di smo, tu smo. Znači, mi imamo povećane potrebe, a proračun nam je u istim okvirima. E sad da li ćemo mi uspjeti s tim sredstvima napraviti pomak? Teško, teško, pa makar onako kako ja promišljam. Ali dvije komponente bi izdvojio koja su, za koje su imali naši građani i poduzetnici najviše očekivanja, a to su sastavnica Ministarstva poljoprivrede i sastavnica Ministarstva gospodarstva. O poljoprivredi puno se razgovaralo, znači svjesni da će određeni sektori poljoprivrede imati značajne poteškoće gdje se govorilo o potporama malim, pogotovo manjim poljoprivrednim gospodarstvima i bilo je puno tijekom ova dva mjeseca inicijativa, pokušaja. Na kraju ovaj rebalans pokazuje zapravo smjer. Ukupno će se proračun za poljoprivredu povećati za 0,6%. To ti bilo da sve ovo što je bilo krizno vrijedi, trenutno je Vladi 0,6%. Toliko smatraju da je potrebno dodati u sektor poljoprivrede da bi sve to skupa se razriješilo. Nemoguće, jednostavno nemoguće, ne, ne možemo tako, pogotovo koji živimo u područjima koja su izrazito poljoprivreda svjesni da bilo kojem gospodarskom subjektom, recite evo za 0,6% da vam damo gotovine, ono sada na račun, ono idemo nešto napraviti, što bi bio odgovor? Evo, nemojte hvala. Nemojte ono, vjerojatno će nastat neki uvjet koji će nam se još više opteretiti, ono jednostavno ili imamo pravi pomak ili se ne pomjeramo. Pa nisu ta sredstva iz Ministarstva poljoprivrede otišla u luft prije, isto su bila sadržana u, u ulaganjima, u potrošnji koja su vezano za poljoprivredu, za napredak poljoprivrede i sad bi trebali reć sa 0,6 idemo promijeniti trenutnu situaciju. Al ajd, malo ću sad lokalno otići, pa osvrnut se na područje s kojeg ja dolazim kao zastupnik Slavonija, Baranja i Srijem. Projekt Slavonije, Baranje i Srijema, minus 37% na sredstvima. Paf! Znači, ona politika idemo, pomažimo tome području da ga unaprijedimo, da dostignemo, doživjelo je sa prvim, s prvom poremećajem koji se događa tektonski. Znači, kada RH malo kihne, a zapravo jako kašlje u odnosu na druge zemlje, onda Slavonija, Baranja i Srijem dobiju upalu pluća. Evo, otprilike to je poruka koja se šalje kroz ovo, a pogotovo i kad dolazimo kroz mjere ruralnog razvoja gdje je nekako potencijal povlačenja u tim područjima u većem minusu, 86 milijuna kuna se predviđa gdje je prvenstveno smanjenje komponente iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, nekako mi se čini da ovaj rebalans će pod imenom korone pokriti i one propuste koje kao država smo imali u povlačenju sredstava EU koje će jednostavno reć, sad će se tražiti izgovor pod koronom. Al kad bismo razložili što je korona, a što su sredstva, onda bi vidjeli, nismo bili uspješni u povlačenju dosadašnjih sredstava, da priča koja nam je bila ispričana o uspješnosti zapravo sada doživljava krah jel nemoguće da mi ta sredstva nismo povukli sad u ova dva mjeseca, nismo ih povukli u prethodnom vremenu, a sada ćemo ih samo počistiti iz ovoga proračuna. Jedna poduzetnička, ovako je, opaska, OKFŠ, opće korisne funkcije šuma, ne porezno davanje, popularno nazvano parafiskalni namet kojega plaćaju poduzetnici. Sad je bilo toliko pritisaka, želje da se nešto tu umanji, na toj poziciji dolazi do povećanja 36 milijuna kuna, znači, ta sredstva su ipak značajnije veća i umjesto da se sad pokazala ta namjera idemo nešto napraviti na tome gdje pritiskaju ono, pa makar ono jedno simbolično umanjenje da se ne naruši ta ravnoteža između šumara, ali da se iziđe u susret poduzetnicima. Upravo ta stavka pokazuje smjer koji ono nitko ne želi, a to je, idemo, tamo se povećava. Ne, neće se povećati naknada, ali samo pokazuje da više sredstava ima nego što je, znači za 30% se povećava. Gospodarstvo, kolega Horvat, izgubio je 13%, 400 i nešto milijuna kuna. Ha, kad bi to usporedili sa možda negdje nekim drugim zemljama i to, on bi rekao, odlazim ja iz ove Vlade ono da me uzme neko i da me zvekne za 13%, ja trebam ići okolo i braniti gospodarsku politiku Vlade. Nije to samo Ministarstvo financija da brani gospodarsku politiku, nego i ministar gospodarstva kojeg se očekuje kao člana Vlada da je taj koji gospodarsku politiku promovira i on treba reći evo, mi ćemo dati sve od sebe, smanjili smo 13%, ali to je ljudi, sve u redu, nema problema, to je ono, upravo u smjeru onome kako i očekujete, mi smanjimo pa ćete i vi nešto smanjiti, mi skup svi nanovo padnemo. Podrška investicijama, ukupno proračun -30%, OPKK, znači iz EU al pari ovo što sam govorio za poljoprivredu, -320 milijuna kuna, od toga iz regionalnog razvoja 319. 22% pod stavkom jačanja konkurentnosti malih i srednjih poduzeća -37%. Čak i robne zalihe na kojima smo u onim mjerama kad smo usvajali rečeno, idemo otkupiti proizvoda, popuniti robne zalihe da pomognemo ono, pogotovo proizvode koji nemaju tržišnu ... [[Govornik se ne razumije.]] da sačuva se, znači čisto je ponuda i potražnja. Smanji na poziciji ponude, potražnja se, ako je došlo do smanjenja, potražnja da bi cijene ostale uravnotežene, povuci sa tržišta određene robe, zato robne zalihe mogu služiti, -59 milijuna kuna. Ne znam, ono, čega god dotaknem se ovdje zapravo kontroverzno je usvajati ovakav rebalans proračuna koji ne pokazuje da smo zapravo kroz proračun, kako bi rekli naše ono skinuli gače da pomognemo gospodarstvu, pomognemo svim komponentama da upravo one sastavnice BDP-a koje čine daj poduzetnički dio budu naglašene. Na ovaj način neće doći do nekog značajnijeg rezanja plaća, vidim da to onako je na razini kolektivnog ugovora, pa ono ide se čuvati opet kroz potrošnju građana ta komponenta. Pad industrijske proizvodnje, neulaganje ovo, što možemo očekivati, 9,4%, možda ćemo reći, bili bismo i zadovoljni da to tako ostane. Ono kad neko kaže sljedeće godine će biti rast 6,1%, ja bih samo postavio pitanje, je li to sa razine 31.12.2019. i je li s te razine 6,1% ili ćemo prvo pasti na dno pa ćemo onda 6,1% na niže. Ne, ja znam, logično je, ali vi kad to prezentirate ljudima u jednom naslovu, ove godine padamo 9,4%, na godinu rastemo 6,1, nije ista osnovica. Nije to od 100% pa da krenemo, sad smo pali 9,4 pa ćemo narasti na 106 zarez nešto. Nije tako nego idemo sa 92,8, dodajte 6. Malo sad matematike ali, kad to novine prikažu, ispadne kao da smo razlike 3%. Nije razlika 3%. Evo još na kraju, uvijek onaj dio koji manje gledamo ovaj posebni dio proračuna, ali trebamo i pogledati one ostale koji su korisnici toga državnoga proračuna. I nešto što sam zapazio u Hrvatskim autocestama, naveli su pojašnjenje da su odustali od planiranih nabava za investicijsko održavanje i građenje jer je smanjeno prometno opterećenje. Po tome ispadne da naše ceste su, s obzirom da nije bilo tako prometa, ne znam, kamiona ili automobila tijekom ova dva mjeseca, zapravo da su u sjajnom stanju, da nema potrebe. Provezite se malo prema Slavoniji, kolega Hajduković se vozi tamo pa možda ne dohvati taj dio iza, ali tamo je, znači autocesta je propala koju treba intenzivno ulagati, znači samo investicijsko ju održavati, a ne jedno novo građenje koje treba. Ja kažem mi odustajemo jer nema toga prometa, pa je l' nije logika, hajmo sada kada je vrijeme da je manji promet, idemo to obnoviti i biti spremni da povećamo taj, ali, evo, to je nešto što sam onako zamijetio. Hrvatske ceste, rashodi nefinancijske imovine -17%, na brzim cestama, ja ću evo, opet, onako malo lokalno reći, od jedne srijemske transverzale o kojoj se puno priča, definitivno ništa i dat će jednu primjedbu i upravo i Ministarstvu financija vezano za pojašnjenje, kada Hrvatske ceste daju svoj plan koji će biti, kojeg smo usvojili, i navedu neke od infrastrukturnih, ključnih infrastruktura koje žele graditi, onda isto tako, kada rade rebalans i smanjuju, trebaju navesti od kojih projekata odustaju. Jer mi ovako, sad bi trebali pitati vas, ono, od kojih projekata odustaju pa ćete reći, evo, ne znam, ono, pitajte ministra Butkovića, on bi trebao znati ili nekoga iz Hrvatskih cesta. Hajmo onda izaći s time, tih 110 milijuna kuna brzih cesta, gdje je? Koje su to brze ceste, koje su ostale, koje su izostavljene? I mene zanima, i ja bih volio tu informaciju znati, evo, postavlja pitanje pa nadam se da će predstavnik ministarstva to iskomunicirati kad bude imao svoj osvrt ono da može napomenuti. Ovako mi trebamo tu glasati o nečemu, ja ne mogu glasati ako se to odnosi na nešto što bi bilo od interesa za neko područje, pogotovo ako dolazim s tog područja. I još jedan ambiciozan plan, u CERP-u, prodaja udjela u trgovačkim društvima, to je nešto što kontinuirano ide svaka Vlada, uvijek se otvaraju određena imena određenih tvrtki jer su one oni od posebnog značaja, manje posebnoga, vode se rasprave pa se onda predviđa svake godine nešto ide u tzv. privatizaciju i postoji prihod s te pozicije, za ovu godinu 25 milijuna je planirano. Sad imamo povećanje 55 milijuna kuna. Znači, u uvjetima kada imamo gospodarski pad, mi smo spremni prodati državnu imovinu i to značajno veći udio nego što je planirano, onda ja postavljam samo pitanje da li će se ostvariti planirane cijene? Jel ako je trenutno kriza, ja znam da ima dostupnosti financijskih sredstava, al dal ima dovoljno gospodarske aktivnosti i gospodarskih subjekata koji bi bili zainteresirani ući u takve investicije ili određeni fondovi koji bi htjeli da ostvarimo takav rast? Znači da bi CERP trebao praktično za 2/3 povećati svoj angažman i ostvariti prodaje i to je samo da bi se namirilo punjenje proračuna. Bojim se samo da ne bude opet u smjeru idemo na brzinu skupiti nešto gotovine, tako da što manje se moramo zadužiti, a onda će se kasnije nakon određenog vremena raspravljati da li se moglo za godinu ili dvije ostvariti značajno bolje cijene jel cijena koja se ostvarivala 2019., kad je propulzivno bilo stanje u gospodarstvu je sigurno bila bolja podloga za ostvarenje bolje cijene nego sada kada imamo ovako značajnu degradaciju gdje oprez govori o tome da ne treba previše se izložiti da će ponuđeni iznosi biti realno manji nego oni što bi bili u zaletu gospodarstva ili u usponu. Evo, to su bila neka razmišljanja i u ime našega kluba, u biti da nema ovih izbora onda bismo vjerojatno detaljnije raspravljali, a ovo je sada idemo na brzinu da preživi se izborno vrijeme, a onda pravi proračun će raspravljat neki, rebalans neki novi saziv. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna za 2020.g. Naravno da će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog. Uvijek kad raspravljamo o proračunu ili izmjenama, nemamo baš neku veliku publiku i nemamo toliko veliku zainteresiranost iako je to temeljni dokument jedne države iz koje se, iz kojeg se sve vidi i iz kojega se sve može iščitati i trendove i smjernice, a i mislim da se o njemu i o svim stavkama nedovoljno i govori i nedovoljno se pažnje posvećuje. Ovaj rebalans proračuna je proizašao iz svega onoga što se događa u našem okruženju u svijetu i sigurno da se on ne bi dogodio ovako rano da utjecaj upravo ove pandemije nije ovako negativno utjecala na gospodarsku aktivnost, a onda time i na opću situaciju. U ovom rebalansu proračuna vidljivo je da su se visina ukupnih rashoda zadržala na razini odnosno nešto viša od, za 326 milijuna kuna i oni iznose, dakle 141,5 milijardi kuna, dok su prihodi manji, kao što je već rečeno, za 23,2 milijarde kuna ili 121,95 milijarde kuna. Zbog čega se to učinilo? Pa, sve ono što se radilo i što smo radili 3,5.g., postigli upravo to da se dovede stanje financija, državnih financija u red, da se omogući i određeni rast. Vidite da je, jedan mali virus je zapravo srušio sve ono što se 3,5.g. marljivo radilo. Cilj sigurno Ministarstva financije i Vlade je ne bujati ono što neki kolege zagovaraju neku veliku potrošnju nego upravo najprije preraspodjelom omogućiti da temeljem vlastitih sredstava možemo utjecati na promjene i na održavanje gospodarstva i, i, i privrede, a onda zapravo sa zaduženjem, dodatnim zaduženjem, omogućiti da svi oni projekti, a to se upravo na ovaj način kada su se zadržali rashodi na visini kojoj su bili, da sve oni projekti koji su krenuli, koji su u povezanosti sa europskim sredstvima ili investicije koje su u tijeku da se ne zaustavljaju nego da se nastavi dalje. Prema tome, to je ono kada se oslanjate prvenstveno na vlastite snage, a onda ako ni to ne bude dovoljno onda se može krenuti dalje. Svjedoci smo da je Vlada išla u nekoliko faza, pa je ožujske mjere, pa travanjske i to je sasvim razumljivo i racionalno jer na taj način su se procjenjivale sve one moguće nedaće koje se mogu u tijeku života ili evo u ovih dva mjeseca događati i na taj način u suradnji sa svim ministarstvima, sa poduzetnicima, sa građanima u krajnjoj liniji vidjelo se gdje je nužno i na koji način djelovati. I to sa dosadašnjim djelovanjem ono što se napravilo se pokazalo potpuno ispravno, potpuno kvalitetno, pravovremeno i na taj način su se upravo zaustavili oni crni scenariji kakvi bi neki i kakve neki priželjkuju pa da onda imamo puno više stotina tisuća nezaposlenih i puno više i socijalnih i ostalih problema. Ono što se vidi iz samog proračuna da upravo u tom dijelu bilo subvencija, bilo davanja prema kućanstvima odnosno poduzetnicima, vidi se da se tu maksimalno osigurala dovoljna sredstva, pa kao što sam rekla u početku je to bilo ona preraspodjela od 2,1 milijardu kuna unutar samog proračuna, da bi evo sada još dodatno osiguralo se do visine 6,7 milijardi kuna što onda predviđa razdoblje i do konačno 30.do lipnja ove godine. Što u ovom periodu se događa? Već je spomenuto normalno je da će BDP pasti, to je nešto što se neminovno dogodilo i događa, ne samo nama nego svim državama u Europi i svijetu, ali kada pogledate sastavnice upravo ovo što sam sad govorila samog i strukture BDP-a onda se vidi da je upravo ta državna potrošnja ne pada iako svi drugi parametri itekako su u negativnom osim uvoza roba i usluga. Ali kada pogledate ponovno što to sadržava onda u tom uvozu usluga i roba, značajna komponenta je upravo uvoz energenata. Vidjeli smo da bilo je silnih prijedloga na koji način poboljšati stanje, natjecali su se sa prijedlozima kako što više dati na ovaj ili onaj način, međutim upravo ove mjere i zakone koje smo donijeli su pokazali da je hladne glave trebalo odvagnuti jako dobro i ciljano omogućiti da se daju i direktne proračunske potpore, a isto tako da se omogući kako privredi tako i građanstvu da dođe do daha i da na kraju krajeva se presloži u svemu tome. Ono što ja mislim osobno da iz ove krize ćemo puno prije i brže izaći nego što je to bila financijska kriza 2008.-2009.i kada ovdje govorimo sada i kada govore kolege o tome što se radi, pa upravo ovo vidite kojom brzinom se mijenjaju uvjeti i ja smatram iako je scenarij bio itekako konzervativan, ali držim da ukoliko zadržimo određenu razinu discipline da se na ovaj način itekako može pokrenuti sada od lipnja pa nadalje, pokrenuti i turizam, a sigurno i gospodarstvo. Tu moramo biti jako oprezni, ono što nas upozoravaju i epidemiolozi, dakle moramo se držati pravila ponašanja i o tome itekako voditi računa u svakodnevnom životu, a tako i u poslovnom životu. Kada govorimo u sklopu samog državnog proračuna dogodile su se promjene i u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna gdje se vidi da se izmijenio iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu novca pa je visina promijenjena sa 26,8 milijardi na 62,5 milijarde kuna. Tu se isto tako dogodila promjena u čl. 3.kod tekućih otplata glavnica duga, isto tako mijenjaju se ukupna godišnja vrijednost financijskih jamstava sa 3800 na 4800 milijarde kuna, a isto tako se povećao jamstveni fond za HBOR-u sa 60 na 140 milijuna kuna. Važno je reći da je u Zakonu o izvršavanju isto tako stavljena posebna pozornost i na čl. 6.gdje se ograničava novo zapošljavanje odnosno mora se itekako voditi računa da to se ograniči samo nužnim slučajevima i ovo je vrijeme kada i Vlada i sva ministarstva itekako vode računa o svom kapacitetu i mogućnostima. Ja bih naglasila da je upravo iz ovog perioda kada se u kratkom roku omogućilo i uz potres koji je bio, pa znamo da neka ministarstva, a pogotovo Ministarstvo financija nema uvjete za rad, kako se brzo i kvalitetno prilagodilo situaciju, kako je u najkraćem mogućem roku su i ostale službe omogućile i napravile da se milijardu i pol kuna pomoći isplati zaposlenicima firmi preko 84.000 firmi. Prema tome, ja smatram da je itekako ova brzina pokazala da smo i sposobni i da možemo napraviti velike iskorake kada to hoćemo i kada to treba. Posebno bih istaknula da je i Povjerenstvo za fiskalnu politiku reagiralo sukladno svojim ovlastima, pa je i u prethodnom svome izvješću odnosno stajalištu kazalo upravo da se može odstupiti od fiskalnih pravila, dakle u ovakvim slučajevima kao što su ovi je bilo moguće i može se učiniti to da se odstupa upravo od tih numeričkih pravila i da se može na taj način omogućiti da se država može zadužiti iznad onoga što je bilo planirano do tada po kriterijima kako je to Zakon o fiskalnoj odgovornosti određivao. Prema tome, na ovaj način se pokazalo da je Vlada i Ministarstvo financija zaista reagiralo ispravno, da je postupilo po svim pravilima struke i da na ovaj način se kada neki kritiziraju koliko je to EU pomogla Hrvatskoj, pa upravo u onim pomoćima stoji i dalje 18 milijardi kuna, dakle omogućilo se da se sa postojećim planiranim sredstvima upravo ta sredstva mogu prenamijeniti u one svrhe koje Hrvatskoj trebaju i evo za to postoji mogućnost da se iz Europskog socijalnog fonda mogu dodatno koristiti upravo sredstva koja su bila moguća za neke druge projekte, s tim da se nijedan projekt neće niti zaustaviti, niti prekinuti. Prema tome, ovaj način na koji se racionalno upravlja ne samo svojim sredstvima nego i europskim dokazuje da smo odgovorni i na taj način kao država koja je među prvima na ovaj način reagirala, mislim da je to dokaz i možemo služiti kao primjer. A uz to moram reći da upravo i upravljanjem ovom kriznom situacijom virusa odnosno COVIDa-19 se dokazalo da se itekako vodi računa o zdravlju svojih građana i da se postigao maksimum s obzirom kako druge države koliko imaju umrlih, Prema tome ovo silno tlapnja kako mi čuvamo ove ili one djelatnosti, da svaka djelatnost u Hrvatskoj ja važna kako poljoprivreda, turizam ili financijske usluge, svaka djelatnost je važna jer zapošljava ljude. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku uvaženi zastupnici Vucelić i Lovrinović.
Poštovani građani. Živi zid godinama upozorava da HDZ i SDP nemaju nikakve strategije za budućnost ove zemlje, osim strategije zaduživanja i rasprodaje. Ove 2020.godine rebalansom proračuna koje je danas na raspravi, ova većina u Saboru kupljena i pod optužnicama odobrava novo zaduživanje sa 26,8 milijardi na 62,5 milijardi. 35,7 milijardi više, 35,7 milijardi koje nikada nećemo moći otplatiti. Očekuje se od naših građana da plate svoje dugove, dugove do kojih vodi veleizdajnička politika. Ako ne plate blokiraju se, ovršuju se, oduzima im se imovina i bivaju izbacivani iz svojih domova i to za iznose od čak par tisuća kuna. A kako će država platiti svoje dugove? Rješenje HDZ-u i SDP-u su stalno nova zaduživanja, zaduživanja koje ne možemo vratiti niti mi, niti naša djeca, a od ove godine počinje zaduživanje i naših unuka. To je svima jasno. Svima je jasno da ćemo iz godine u godinu živjeti sve siromašnije. Što je zapisano kao kolateral? Hipoteke, šume, vode, otoci. Umjesto da naše gospodarstvo poduzetnike i građane financira naš HNB u našoj valuti, mi i dalje slušamo kolonijalnu politiku zaduživanja u stranoj valuti po ogromnim kamatama. Umjesto da imamo i emitiramo vlastiti novac i plaćamo našem HNB-u kamate, potičemo naše gospodarstvo, mi pretačemo iz šupljeg u prazno, istovremeno se sve više zadužujući i rasprodavajući našu zemlje i njene resurse, naše ljude. Dokle više? Ovo je mogao biti trenutak kada ćemo pokrenuti naše gospodarstvo, obračunati se sa nametima, uhljebima i uhljebničkim organizacijama poput Hrvatske gospodarske komore, Obrtničke komore, Turističke zajednice, naravno i HRT-a, obračunati se sa bankarskom, a na nadolazećim parlamentarnim izborima i političkom mafijom. Ali od toga ništa. Zakon Živog zida o elektronskom glasovanju neće se niti naći na raspravi u ovom zasjedanju Sabora jer važno je ovoj Vladi da 50% ljudi ne izađe na birališta. Zakon Živog zida o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine se također gura pod tepih. Važno je nastaviti sve po starom, a po starom će se i nastaviti. Očekuje nas novi val uhljeba, zemlja sa sve manje stanovnika ima sve brojniji javni sektor. Uhljebljivanja će se nastaviti. Njih omogućuju i dozvoljavaju ovim rebalansom proračuna. Očekuje nas novi val kriminalaca koji se moraju namiriti, a namirivat će se, što nam potvrđuje i imenovanje nove HDZ-ove državne odvjetnice i s njom politike štićenja kriminalaca. Na raspravi ovaj tjedan su imenovanja iste ekipe koja kontrolira poslove javne nabave. Posao ide po starom. Očekuje nas novi val izbjeglica, hrvatskih izbjeglica koji ne bježe od rata nego od kriminala i pustoši koje su za sobom ostavile stranke HDZ-a i SDP-a, ali i njihovih kriminalaca i njihovih saveznika. Korona je samo ubrzala posljedice katastrofalne veleizdajničke politike za nekih godinu dana. Pitanje koje mi se namiče je, jel naši građani mogu izdržati vas još 4.g. i šta će ostati od naše zemlje? Zar će nam u zemlji ostati samo stranački glasački uhljebi na državnoj sisi, a normalni ljudi otjerani i rastjerani po svijetu? Danas mlade ljude, sutra buduće penzionere čeka sudbina nacionalnih mirovina i preživljavanja sa 800,00 kn mjesečno i to ako uopće budu dobili mirovine. Kada će biti dosta? Kada ćemo se dignuti na noge i reći razbojnicima dosta je bilo, ovo je naša zemlja? Živi zid vas neće podržati u daljnjoj pljački, osiromašivanju i zaduživanju zemlje. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova, zapravo ispričavam se, podjela je, pardon, podijelili su raspravu kolega Vucelić i kolega Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o rebalansu državnog proračuna. Vrijeme je krizno i ispred Stranke promijenimo Hrvatsku odnosno tima stručnjaka koji su radili na ovome iznijet ću naše prijedloge i zapažanja o ovome rebalansu. Najprije da ponovim ono što je rečeno. Rebalansom se predviđa preraspodjela 2 milijarde i 100 milijuna kuna jer otprilike ova strategija, ako prihodi državnog proračuna padaju, a rashodi se zadržavaju istim onda jedino što može se napraviti, važno jest da na strani rashoda izvršimo preraspodjele, pa da se uspje nešto napravit. Međutim, vidite, rashodi se ne smanjuju niti za 1,00 kn, a mogu se smanjit, mogu se smanjit i žao mi je da ovdje nema ministra. Ja kako sam došao u ovaj sabor ovdje, već 4. godina, 4.g., otpočetka sam govorio da se moraju refinancirati preskupi državni krediti i obveznice po sada najnižim kamatnim stopama, ova Vlada je to počela radit prije jedno 7-8 mjeseci, nešto su ušićarili, ali i premalo i prekasno. Moj izračun pokazuje da je u ove 4.g. se moglo tako uštedjeti oko 15 milijardi kuna i to bi izuzetno dobro došlo sada u vrijeme ove krize. Postavljam pitanje ovoj Vladi, zašto niste proveli refinanciranje? Zašto niste na taj način uštedjeli 15 milijardi kuna? Poštovani građani koji ovo gledate, jučer sam bio u jednom kafiću, prvi put nakon 2 mjeseca, znate. Išo sam gledati kao političar i ekonomist, očekivo sam da će bit puno ljudi. Ne, malo ljudi. Čak smo jedno 20-tak minuta nas nekoliko bili sami za stolom u pristojno udaljeni kako je to propisano. Pitam konobare što se događa? Je li to zbog straha il zbog novca? Kaže, i jedno i drugo. Što će tek biti kad prestanu ove mjere, znači ovaj program pomoći nakon 15.6. ako se ljudi već sada koji dobivaju od države pomoć, minimalce, ustručavaju, ustežu da troše? Bit će naravno isto tako. Zašto? Ljudi već sada se boje toga. Prema tome, to je poznata situacija da ponašanje ljudi u recesiji da povećavaju štednju odnosno ne žele trošiti, troše za hranu, lijekove i ono što je nužno. Dakle, vidjet ćemo, mi ćemo se suočiti sa puno većim problemima nakon 15.6. i zato je ova Vlada odlučila raspisati izbore odmah početkom 7 mjeseca dok je kolko tolko može kroz svoje medije, svoje medije kontrolirati, upravljati strahom kod ljudi koji su posebno ugroženi. Vidite, ja ovdje nisam došo prepričavati brojke o kojima je bilo, došao sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku ispred tima stručnjaka jer dragi građani, siguran sam dok ovo gledate i pratite prijenos sabora, vi gledate i pitate se, pa tko može riješiti ovu krizu, tko nas može iz ovog ekonomskog gliba izvući, znate? Pa ne mogu ljudi koji nisu stručnjaci, znate, koji nemaju iskustva, koji ne razumiju što dolazi. Gdje ste mogli uštedjeti, poslušajte malo. Vidite, naknada koncesionarima za autocestu Macelj-Zagreb je 188 milijuna kuna. To ćemo ko sv. Petra maslo svake godine plaćamo. Naknada koncesionarima za autocestu Rijeka-Zagreb 67 milijuna kuna. Tko je to tako dogovorio? Naknada u cijeni goriva za hrvatske ceste milijarda 960 milijuna kuna. Prijedlog je da se smanji za nekih 100 milijuna kuna. Naknada u cijeni goriva za HŽ 474 milijuna kuna, to je vreća bez dna. Naknada u cijeni goriva za Hrvatske autoceste, također 474 milijuna kuna, vreća bez dna. Što mi predlažemo, što se ovdje može napraviti? Vidite, u ovom smislu treba provesti tzv. sekuritizaciju dugova Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta na način, jer je ovo danas izvršna, ovo vrijeme je izvrsna prilika, u teškoj smo situaciji, sad se rade veliki planovi, veliki potezi da napravimo, znači velika rješenja. Što bi, kako država može se riješiti ovoga kamatarenja i isisavanja kapitala iz Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta? Protekla, SDP-ova Vlada ona je mislila to prodati, u koncesiju dati, itd. Ne treba. Treba sekuritizirati. Oni su stalno, pazite, oni već 15.g. otplaćuju dugove, kolko su dužni oni nisu skoro ništa otplatili od glavnice. Pa to je jasno da su ti dugovi na takav način neotplativi. Predlažemo da se jedna milijarda inozemnih kredita otplati iz deviznih rezervi, a ostatak otprilike 3 milijarde da se sekuritizira kroz državne obveznice i proda investitorima od banaka građana i svih drugih investitora. Ali dragi građani, to treba znati napraviti, oni to ne znaju i ne samo da ne znaju nego ne žele. Zašto? Jel nekima odgovara da se tolika kamate plaćaju prema kreditorima i onim investitorima koji su kupili državne obveznice, prije svega mirovinskim fondovima. Dakle kao što vidite kada sam ovdje iznosio kako riješiti problem blokiranih u roku tri mjeseca, model je vrlo jednostavan, sličan je ovome, tako i ovo. Međutim, mi za ova rješenja moramo imati puno veću podršku građana jer struka je sada pozvana da govori. Ja vidim ovdje dolaze izbori dragi građani, većina zastupnika se tresu. Zašto? Pa oni ako ovdje ne dobiju sljedeći put mjesto u Saboru oni ne znaju ništa radit drugo, razumijete, zato se oni tresu. Sada je došlo vrijeme za ljude koji su stručnjaci, odlučni, hrabri da pometu ove klimavce, nesposobne ljude i ovi koji nas praktično uneserećuju, a rekao sam maloprije da plaćamo u protekle 4 godine 15 milijardi kuna smo bespotrebno platili kamata bankama, mirovinskim fondovima, domaćim i stranim itd., itd. Što još mi predlažemo? Ja neću više govoriti o ovome što je poznato. Koji su naši prijedlozi stranke Promijenimo Hrvatsku? Znači, provedite refinanciranje ponovno, uštedite godišnje 4 milijarde kuna. Nadalje, obustavite isplatu u II. mirovinski stup iz plaća radnika, obustavite isplatu. To sam tražio prije dva mjeseca, niste poslušali. Svaki mjesec se uplaćuje oko 500 milijuna kuna u fondove u II. mirovinskom stupu, zaustavite, zamrznite te uplate i financirajte time oporavak gospodarstva. Naknade cijenama goriva umjesto HAC-a i Hrvatskih autocesta rekao sam treba sekuritizirati, izdat obveznicu država da preuzme, a da mi svi mi kupujemo dakle banke, fondovi, stranci da kupuju i da na taj način oslobodimo Hrvatske ceste i autoceste da mogu disati i da mogu taj dug jednog dana otplatiti. Inače uz ovakav model, a to ću uskoro objašnjavati, snimiti jedan video, prema tome uz ovakav način ta dva poduzeća nikad se neće riješiti dugova. Nadalje, ponovno pozivam Vladu i HNB da isplate helikopterski novac bespovratno svim punoljetnim građanima u iznosu od 10 milijardi kuna. Time se neće povećati javni dug jel to nije dug države nego izravno središnja banka dostavlja na račun svakom punoljetnom građaninu. Građani nakon toga troše, time smanjujemo strah od potrošnje, a to je najopasnija pojava u recesiji jer kada ljudi ne žele trošiti recesija se produbljuje, smanjuje se proizvodnja, povećava se nezaposlenost i mi tonemo. Naše su procjene da je opis situacije koliko će pasti BDP u Hrvatskoj da je preoptimističan, bit će veći pad. Također su optimistične brojke o padu prihoda državnog proračuna, posebno od PDV-a, trošarina i drugih prihoda. U tom smislu nema potrebe da se slika situacija boljom nego što je. U tom smislu, ponovno vas pozivam i upozoravam, nemojte nas zaduživati u inozemstvu, po treći put ponavljam ovdje, podić ću kaznenu prijavu protiv svakog u Vladi tko nas bude zaduživao skupo, a može se financirati uz 0% kamata ako je riječ o kunama od HNB-a i ono što treba imamo devizne rezerve. Devizne rezerve ima Hrvatska jedne od najvećih u EU u odnosu na BDP, međutim politika vladanja na dug, kamataranje vlastitih građana, iscrpljivanje gospodarstva, rušenje konkurentnosti na inozemnim tržištima, neriješen pravosudni sustav, korupcija kapilarna koja se razvila u ovom društvu, dragi građani nakon svega ovoga meni nije jasno kako je kamen na kamenu u ovoj zemlji ostao. Zato vas pozivam na izbore, pozivam vas da razmislite zbog budućnosti vaše i naše djece kome ćete dati glas da konačno prodišemo. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova zastupnika. Sljedeći je ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića kolega Zekanović koji dijeli raspravu sa kolegom Glasnovićem. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Maloprije sam ministru postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, izbjegao mi je odgovoriti pa sam ga postavio drugi put, sad vidim da ga više nema u Saboru. Sada ste tu vi, ja ne očekujem da ćete mi vi odgovoriti, ali evo ja ću pitanje postaviti i treći put. Jesmo li dobili koju kunu od EU u ovoj korona krizi? Evo vi šutite. Ja ću odgovoriti umjesto vas. Nismo, dakle dobili lipu jednu od EU, lipu, čak ni kredit još nismo niti jedan realizirali. A dokaz ovo šta ja govorim leži upravo u dokumentu koji mi danas ovdje raspravljamo, a to je rebalans proračuna za 2020.godinu stavka 623 prihodi, pomoći iz inozemstva, darovnice od subjekata unutar općeg proračuna, tu bi se to trebalo nalaziti. Tu smo imali 18 milijardi 756 milijuna, a sada ovim rebalansom kažemo da će biti 502 milijuna kuna 893 tisuće kuna manje, manje. Ne samo da nama EU nije dala više novaca u ovom iznimno teškom razdoblju jer nam fali po rebalansu, koliko, 20, 30 milijardi kuna nego nam je još i uskratila novac, smanjila svoja davanja svojoj članici u ovom slučaju Hrvatskoj. I ovo treba ponavljati i ponavljati. A vi da ste odgovorni, odgovorna vlast, pa vi ste rekli EU nas je ostavila na cjedilu. Ne vodi računa o nama, nije ih briga više, ne postoji više, ne postoji. Jer kad je nestala europska solidarnost u koju ste se vi zaklinjali 1000 puta, nestala je u EU. Doduše, ja ću uvijek naglasiti da europske solidarnosti nije ni bilo. Da su to bile jedna velika laž. I zašto vi neće izgovoriti ovo, činjenicu koju sam ja sad izgovorio je razlog jednostavan. Sve što vi radite, radite isključivo po nalogu Bruxellesa i u svrhu Bruxellesa, a ne u svrhu suverene hrvatske države. Ponovit ću da malo vaš bude jasnije i da gledatelji čuju, sve što vi radite, apsolutno sve, svaki korak, svaki potez je dirigiran isključivo onim što Bruxelles želi, a one ono što bi htjeli državljani naše države, Hrvatice i Hrvati. I stvar je jako egzaktna, 500 milijuna kuna manje, a mi smo turistička zemlja naslonjena gotovo isključivo na turizam. Mi smo zapravo turistička regija Europe i kad nam nema turizma, nas nema, imat ćemo najveći gospodarski pad u cijeloj EU. Tj. imamo ga već. I bez obzira što smo žrtvovali svu proizvodnju, u svu ostale, sve ostale djelatnosti radi EU, EU nam neće pomoći. Pa što mi imamo od te EU? Isključivo poznanstva i prijateljstva Andreja Plenkovića. Evo došao nam je i ministar, drago da je tu pa ću ja još jednom ponoviti pitanje poštovanom ministru Mariću. Zašto nismo dobili niti lipu od Europe do sada i kako objašnjavate ovih 500 milijuna kuna manje u proračunu upravo u toj stavci gdje bi trebali to se nalazilo? I da ipak naglasim, neće biti države u EU, a možda ni u svijetu koja će imati gospodarski pad veći od Hrvatske. Neće. Niste vi krivi, ministre Mariću. Niste vi krivi, vi ste došli u jednu situaciju zatečenu, mi smo to sustavno uništavali, odnosno nismo unaprjeđivali desetljećima, vi ste došli zadnje 4 godine i vi ste tu samo djelomično odgovorni jer ste preuzeli ovaj brod koji tone. Ali, to trebaju građani znati, da je Hrvatska zemlja koja ima jednu stratešku djelatnost, a to je turizam. I kad nema turizma, a to se može dogoditi u svakom trenutku, bilo kada, nema niti hrvatskog gospodarstva i projekcije nisu samo 9% ili 8%, koliko se govori i pad BDP-a. Vi znate da će nažalost, nažalost biti puno, puno, puno veći. Puno veći. I ono što će se dogoditi Hrvatskoj za koji mjesec, odnosno događa se već, moći će se mjeriti onim stanjem u nekim ekonomijama nakon II. svj. rata. A tko je kriv? Nitko nije kriv. Andrej Plenković nije, niste ni vi ministru Mariću, a tko će ispaštati, zna se. Hrvatski građani, Hrvatice i Hrvati.
Molim vas, sekundu. Vrijeme je zaustavljeno. Drugi dio rasprave, kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mister Marić. Ja nekad, meni izgleda ova saborska vijećnica kao ispovjedaonica, da se ljudi ispovijedaju ovde, ali ne možete vi stare grijehe ispovjediti, idemo dalje. To može možda u crkvi, ali ove ekonomske grijehove, loše upravljanje sa državom, toga se nismo riješili. To smo naslijedili, disfunkcionalnu državu gdje svaka druga riječ korupcija. Zašto mi do sada nismo formirali, kao Rumunjska, .../nerazumljivo/... najbliži po svjetonazorskom pitanju i pitanju kadrova jer u toj državi svi kadrovi iz bivše države, nakon što su ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo ohladili su premjestili u drugu ovu rumunjsku državu. Oni imaju antikorupcijski direktorat koji funkcionira, ljudi idu u zatvor, ali što sve vlade. Jesu sve vlade postupale po jednoj modernoj monetarnoj politici do dan danas. Pa gledajte, sve kaže da nisu. To sam, evo, opet ću spomenuti 10. puta, kakvi su, kakav je gospodar ove Vlade, lijevo, desno krilo partije. Propala brodogradilišta, 30 milijardi kuna, koji će svaku obitelj sa 4 članova, hrvatsku obitelj koštati 5 tisuća eura je oduzeto njima kad to stavite na tu taktičku razinu. 100 milijardi kuna u poljoprivredi. Gdje su te ove skladištenje prostori, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., a kukamo da suša dolazi. Po tome koliko love smo izgubili sa tim kneza „Drpislavima“ i nema nikakve revizije tih dijelova. Nikakve revizije. Čitajte što drugi pišu o nama, imate izvješća drugih država. Npr. Austrija koja je govorila prije, izvještaj prije 3 godine da, restrukturiranje države, te glomazne javne uprave nije uspjelo i da je korupcija još Ahilijeva peta ove države. Imate sad nekakvu ovdje, kako se ta država, kak ta je to ovaj, ... [[Govornik se ne razumije.]] Restart koalicija, ja bih to zvao „pipl mast trast as“ koalicija. Pipl mast trast as, jer oni pojma nemaju i to su dokazali jer rade istu stvar što radi desno krilo, totalno disfunkcionalna država, do dan danas. Korupcija je ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] to je rekao g. Lovrinović, a zašto je to tako. Pa tu su i Soroša ogulili. Nevladine udruge, otvoreno društvo, njemu su maznuli lovu i tu je samo, ja bi prvi, prvi zakon je tu je kreativno računovodstvo. Do sad nijedna veća afera nije otkrivena i što sad. Porez na duhan i alkohol neće spasiti hrvatsku državu. Ni na ova pića, ova, Coca-Cola, itd. Što, imamo neodrživu javnu upravu, to kukamo već 3 desetljeća. Neodrživa javna uprava, to je kao ona, lonac, staviš vodu, voda curi van sa 100 rupa. Imate dug zdravstva, ja mislim, dug zdravstva je 8,5 milijardi kuna i još raste. A svi ste drugovi i drugarice, bili na vlasti. I sad dolazi korona i sad spašavate državu. Čudne, čudne, čudna je to ovaj razmišljanje. Govorimo o apsolutnoj fiskalnoj disciplini. Do sada, što je bilo do sada? Neki su se ponašali po lokalnim samoupravama kao pijani milijarderi u Las Vegasu u casinu, evo. Spomenuo sam prošli tjedan, jedan je na, jedan je krkan dolje potrošio, žena ga je, to sam rekao, to vam je dobra baš ova priča, žena ga je optužila, jedan krkan tamo iz Prvog maja, potrošio 450 tisuća kuna na reprezentaciji. Pa koga je ugostio, šeika od Dubaija, koga, tamo, ni ja ne znam, Saudi Arabije? Nikom ništa. Nema retroaktivnih zakona kad je u pitanju pretvorba, privatizacija, samo dimna i dimne zavjese, nismo ušli u korijen korupcije. Koliko je, mister Marić, pitao bi, koliko je siva, koliko je postotak sive ekonomije u Hrvatskoj? ... [[Upadica se ne čuje.]] je to duplo od EU ili koliko, ja ne znam, ali moram, ne, ne, ne trebamo, ima korupcije u ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim imate također, sivu ekonomiju u Americi. Ali, Amerika ima 300 i nešto milijuna stanovnika plus, mi imamo stanovnika kao predgrađe Brooklyna. Ne 300 i nešto milijuna. Turizam, jedna petina, spomenuo je g. Zekanović od našeg BDP-a, mislim više ovisi o turizmu. što je sa onim ljudima koji iznajmljuju stanove dolje i tako dolje kuće koji su uložili teški novac, digli kredite, a nema prihoda. Što će s njima biti i što će biti s tom petinom BDP-a? Ustvari, ja bih rekao, mi znamo što će biti u ovaj, bliskoj budućnosti, to je do '21. g. i što to znamo o koronavirusu? Ustvari mi ništa ne znamo. Ne znamo koliko će biti taj dug, kakav će biti BDP nominalni, stvarni BDP, koliko ćemo se zadužiti, hoće nas, nas neće spasiti europska srednja banka, AMF, itd., nego mi sami i moramo ubrzo početi sa ... [[Govornik se ne razumije.]] cijelog državnog sustava, a ne tapkati na mjestu. To sam rekao prije da je ovaj proračun kao šuplja rupa, voda curi, ne drži baš argumente jer mi ćemo se opet zadužiti. Koji će biti postotak zaduženja ovog duga mi ne znamo, možemo samo nagađati, ali opet se zadužujemo. Evo, tu nema dugoročne strategije, ja bih rekao, ja bih usporedio proračun kao dugoročnost, sve kratkoročno. Kad vidite u Hrvatskoj, izgradi se obiteljska kuća, obiteljska kuća, gore žive 3 generacije, a ispod doma stave malu trgovinu koja prodaje sve, od kreme za hemoroide do auto-dijelova, odmah bi zarada. Ne, to ne ide tako. Pa mi nemamo ni srednjoročni ovaj, strategiju za razvoj gospodarstva. Pa kako će, tko će vam doći investirati ovdje, dajte mi dva primjera Greenfield investicija u Hrvatskoj. Preuzeli su Česi auto-industriju, Slovaci, trebalo je biti u Lici. Pa tko će dolaziti u državu gdje na svakoj razini imate birokraciju kao u drevnoj Kini i na svaki, svaki, tu granu tog drveta, truloga traži se mito, mito i lova i sad gledajte, tko će doći kad je, ako je prosječni investicijski ciklus 5, 10 godina, a vi mijenjate zakone, mijenjate svake godine. Vi, lijevo, desno krilo partije. Tko će vam doći ovdje? Nitko neće doći. To jest, samo, ovo, ne bi želio da je ovo zakukanje, ali moramo brzo pokrenuti konkretne stvari. Konkretne stvari ili, ili nas čeka isto što je bilo s onim propalim eksperimentom, ona unija južnih Slavena gdje je bila, inflacija je bila ja mislim veća nego skoro od Venezuele. Samo su dvije zemlje imale veću inflaciju, to je Zimbabve i Brazil, to je 90-e godine, ne znam koliko još duga bivše „Juge“ plaćamo, bio je negdje 9 milijardi dolara, o tome se ne govori. Što reći? Ali bih samo spomenuo, mister Bernardić kad je spomenuo, ovaj, nedavno jednu terminologiju, to je zvalo kad nekakve prava terminologija što zlouporabio g. Bernardić nisu, nije ova rektalni ovi alpinisti nego rektalni uspinjači su stari kadrovi koji su već ušli duboko u državni sustav iz stare države, bivši članovi partije, to su, rektalni uspinjači, ali ovi koji sad dolaze, mlađi kadrovi koji se ulizuju u lijevo, desno krivo partije, oni su analni alpinisti koji ulaze u taj otvor sada i hoće se profilirati kroz te dvije stranke, lijevo, desno krilo partije, to su analni alpinisti, mister Bernardić.
Dobro. Nastavljamo dalje s raspravom u ime klubova. Podsjetit ću vas da rasprave u ime klubova traju 15 minuta, pojedinačne rasprave traju 5 minuta. Sljedeći je kolega Branko Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovo je rebalans proračuna koji nitko od nas nije htio i svi bi bili sretni naravno, da ga ne moramo raditi jer je on izazvan krizom koja je zahvatila cijeli svijet i protiv koje se hrvatska Vlada po svim pokazateljima, dosta uspješno bori, što joj želim i dalje da taj posao bude još uspješniji kako bi se zaštitilo na prvom mjestu zdravlje ljudi, a na drugom mjestu ono što od početka se govori, radna mjesta i gospodarska aktivnost. I baš iz tih razloga, kao što je i rečeno, dakle radi, iz povećanih izdvajanja za zaštitu zdravlja ljudi, radi izdvajanja pomoći gospodarstvu odnosno zaposlenima s ciljem očuvanja radnih mjesta, radi pada naravno i gospodarske aktivnosti, prisiljeni smo, kao što je i ministar i sam u svom uvodnom izlaganju rekao, u prvoj polovici godine, na početku godine u principu raditi rebalans proračuna. Ono što je obilježilo čitav ovaj mandat ove Vlade kod svih dosadašnjih rasprava o proračunima i rebalansima bilo je porezno rasterećenje, kako građana, tako i gospodarstva. Danas imamo situaciju da smo vjerojatno po prvi puta iz državnog proračuna vraćali novac onima koji su ga u državni proračun uplaćivali i koji ga uplaćuju. Oko 7 milijardi kuna je rečeno ovdje da je taj iznos. Nema tu neke velike mudrosti. Kriza je tu, moralo se intervenirati, proračun se mora rebalansirati, moramo se prilagoditi situaciji u kojoj se je država našla. Naravno iz tih razloga odma uvodno da kažem Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržat će rebalans proračuna. Ministar kaže da se predviđa rast stope nezaposlenosti na oko 9,5%. Podsjetit ću, ne tako davno, na jednu drugačiju krizu, znatno manju od sadašnje krize jer je ova, na ovu je vezano zdravlje i život građana, to je ona u mandatu prethodne Vlade odnosno pret, prethodne, ne govorim o onoj između Vladi od par mjeseci, kada je 2011.g. stopa nezaposlenosti bila 13,7% da bi 2015. bila 16,3%. Dakle, to su neki pokazatelji koji su tu na stolu i moramo usporediti, posebno oni koji kritiziraju naravno rad Vlade, moramo usporedit ta vremena, moramo usporediti snalaženje tadašnje Vlade u kriznoj situaciji, kažem drugačijoj kriznoj situaciji sa snalaženjem aktualne Vlade u ovoj sadašnjoj kriznoj situaciji. Očigledno je da se je ova Vlada u tome puno bolje i efikasnije snašla. Uštede na rashodima su naravno tu, a mene raduje da se ipak brinulo o tome da se ne rade prevelike uštede na uštrb investicija, da se ne zaustavljaju projekti kao što je to bio slučaj 2012.g. kada su neki projekti bili najavljeni za zaustavljene, kada su već donijete i određene odluke, kada su kolala razna pismena da će se izgradnja recimo brze ceste od Cugovca do Križevaca zaustaviti i da će se postojeće što je izgrađeno, konzervirati. Mene danas ovdje veseli da Vlada ima hrabrosti nastaviti sa projektima, sa takvim projektima među kojima se nalazi i toliko ovdje u hrvatskoj sabornici, ali i na prostorima Koprivničko-križevačke i Bjelovarsko-bilogorske županije spominjan „Podravski ipsilon“ i nastavak njegove gradnje. I zbog građana s tog područja i zbog gospodarstva s tog područja kojima je nastavak te gradnje od životnog značaja je vrijedno ovdje reći da mi je drago, a ministar je već u nekim odgovorima danas na replike to nagovijestio, da će se taj projekt nastavljati i nastaviti. Malo sam si dao truda, pa sam prikupljao neke podatke vezano za korištenje europskih sredstava na području vodoopskrbe i odvodnje. Po podacima koje sam dobio ispada da je period od 2017. do kraja 2019. iskorištavanja tih sredstava i pokretanja tih investicija 4 puta veći nego od 2009.g. do kraja 2016.g. Kad govorim 4 puta veći onda govorim o 3,5 milijarde i govorim o 14 i nešto milijardi kuna i to me u ovom dijelu veseli jer smatram da bez nastavka investicija, bez korištenja europskih novaca kako bi se zaposlilo hrvatsko gospodarstvo teško se možemo nadati izvlačenju, bržem izvlačenju iz onog dijela krize koji dolazi nakon što se, vjerujemo i nadamo se, zaustavi širenje koronavirusa. Mene raduje također da se ovim rebalansom proračuna ni to ne ukida, da se nastavljaju aktivnosti i gradnje i bjelovarske aglomeracije i đurđevačke i koprivničke i križevačke. Milijarda i 200 milijuna kuna samo te 4 aglomeracije su ulaganja i investiranja u prostore područja o kojima govorim. Iz svih tih razloga koje sam naveo, samo sam ih nekoliko naveo, ponavljam, naš klub će podržati ovaj rebalans proračuna, Vladi čestitati na uspješnoj borbi sa ovom krizom i zaželjeti da što prije iz toga izađemo i da počnemo oporavljati gospodarstvo i nadamo se buditi optimizam hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite kolega Daus.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, poštovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Svjesni smo da nije jednostavno raditi rebalans državnog proračuna u situaciji kakva je danas s puno nepoznanica i neizvjesnosti. I pokušat ćemo kao i uvijek biti iznad dnevno političkih previranja i predizborne kampanje koja je već započela i pokušat se fokusirat na temu proračuna, ali i svega onoga što je na njega vezano. Moram priznati kako sam osobno mislio da će nas ova korona kriza ipak sve zajedno malo više probuditi, da ćemo shvatiti kako je veoma malo potrebno da se sve promijeni i kako će nam se napokon posložiti prioriteti, kako gospodarski tako i oni društveni. Da nakon virusa i potresa shvatimo kako smo mali i koliko nas je malo i kako samo zajedno možemo učiniti nešto dobro za ovu zemlju. Ali ne, neki su samo čekali da se situacija malo smiri pa da se vrate na svoje već uhodane fraze, postupke, bez obzira koliko štetili društvu jer lakše je ljude dijeliti nego stvarati zajedništvo. No, kad pričamo o proračunu i upravljanju javnim novcem što je i tema ove točke, stječe se nekako dojam i ne to samo sada, već desetljećima da se uvijek ide lakšim putem jer lakše je ploviti niz vjetar. Ali ne puše vjetar uvijek u željenom pravom smjeru, ponekad je potrebno okrenuti i kontra njemu, bordižat kontra. I to je ono što zapravo nedostaje već mnogo godina, donošenje teških odluka koje vode u pravom smjeru. Takozvane reforme o kojima se priča, ali one prave, prave suštinske zapravo izostaju. Nema reforme javne uprave, smanjenje troška same uprave i njene neučinkovitosti koje generira novi dodatni trošak, daleko smo još od toga. Nema reforme industrije od one zastarjele ili one propale u modernu svjetsku industriju. Nemamo još uvijek stvoreno okružje koje će privlačiti investicije bazirane na održivom razvoju, na zelenoj energiji i nema reforme poljoprivrede. Dovoljno bi bilo samo u zadnjih 30 godina zapušteno i zaraslo poljoprivredno zemljište da prehrani cijelu zemlju, a Hrvatska uvozi hranu. Razumijem kada se radi o tropskom voću, ali krumpir, luk, salata, jabuke, breskve to je sramota. I ako ne smanjimo i ne eliminiramo nepotrebne rashode u javnom sektoru, niti ne uložimo sustavno sredstvo u ono što će nam sredstva oplemeniti i višestruko vratiti, što će stvoriti dodanu vrijednost u našem društvu tada nikakvi rebalansi nemaju velikog smisla, tada postaju samo forma, a ne sadržaj. Jer pokazalo se zapravo da kada god nešto zaškripi, jedini odgovor većini hrvatskih vlada je pokrivanje manjka prihoda dodatnim zaduživanjem. To je obrazac još iz devedesetih i ne prestaje, iako povremeno se dogodi neki privremeni bljesak gdje se s jedne strane dosta odgovorno upravlja javnim financijama i treba biti iskren i tu treba pohvaliti rad sadašnjeg ministarstva na čelu s ministrom Marićem, ali treba reći i istinu, a to je da je s druge strane i dosta sreće bilo što je nekoliko godina trajala u širem okruženju dobra gospodarska situacija koja nije bila rezultat samog sustavnog pristupa, barem ne u većem dijelu. Ali sreća ima svoj rok i čim je ponovno zaškripilo, mi se ponovno zadužujemo. A ne bi morali kada bi stvarali vrijednosti u vlastitom dvorištu, ali nekome je uvoz i trgovina važnija od izvoza i proizvodnje. I što se više viče da se voli Hrvatsku, to je manje hrvatskog u njoj samoj. To je zapravo najveći poraz našeg društva. I nije to tema ili ne bar samog Ministarstva financija nego mnogo šire i gospodarstva i poljoprivrede i uprave i cijelog društva u cjelini. Ne želimo biti licemjeri, uostalom IDS je podržao mjere pomoći gospodarstvu svjesni da to iziskuje velik iznos sredstava koji je teško nadomjestiti novim prihodima i ispravno je da se Hrvatska odlučila da su zdravlje i ljudski životi ispred profita, ali s druge strane niti ne glumimo generale nakon bitke jer već godinama ponavljamo isto. Domaća proizvodnja, posebno poljoprivredna temelj je razvoja Hrvatske s posebnim naglaskom na kvalitetu proizvoda, turizam ima prevelik udio u BDP-u, to nije dobro, treba podijeliti rizik na više glavnih industrija. Okrenimo se napokon novim tehnologijama, kada je situacija nas natjerala u mjesec dana uspjelo se učiniti u digitalizaciji društva više nego u 10 godina, znači može se. Razvoj baziramo na održivosti ne na ekstra profitima pojedinca, a priroda sama sve nam češće šalje upozorenja, pa počnimo je napokon i slušati. Jasno je da nas nema mnogo, da nismo veliki i Hrvatska ne može konkurirati količinama, ali itekako može kvalitetom. Ima odlične prirodne i ljudske resurse za to i sve se to može, ne preko noći, ali se može. Kolegice i kolege uz sve nedaće i izazove ova nesretna pandemija je jedna vrsta prilike, prilika o kojoj smo više puta pričali ispred kluba IDS-a i mislili smo da će se istu prepoznati i iskoristiti. I bio je idealan trenutak započeti provoditi prave istinske reforme. I možda malo naivno zvuči, ali uvjeren sam duboko da bi dobili čak i veliku podršku velikog broja građana ako znaju u kojem smjeru i s kojim ciljem se ide. Ali po onoj dobroj staroj, kad su izbori onda ne talasaj previše, rashodi ostaju bar do izbora takvi do sljedećeg rebalansa, prihodi se nadoknade dodatnim zaduživanjem, samo ono što je problem kod nas u Hrvatskoj svako toliko su neki izbori, a zaduživanja će biti nažalost sve skuplja na financijskom tržištu. I to je problem većine hrvatskih proračuna, bojimo se da će nažalost to isto biti i sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni je kolega Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite kolega Boris.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolega. Rebalans nam ove godine stiže puno ranije nego na što smo to navikli ranijih godina. Obično i uvodno rekao u ovim raspravama da Klub SDSS-a može ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za godinu u kojoj raspravljamo povodom rebalansa, bar što se tiče mandata ove Vlade, nitko ne može poreći da nas je išlo dobro. I lani sam u raspravi, o lanjskom rebalansu komentirao da s rebalansom u odnosu na izvorni proračun za 2019.g. predviđamo povećanje poreznih prihoda zbog povoljnih gospodarskih kretanja. Al to je bilo, dakle prije samo nekoliko mjeseci, sad nekoliko mjeseci poslije govorimo o potpuno drugačijim okolnostima, potpuno drugačijim uvjetima. Nakon 20-tak kvartala rasta imamo situaciju umjesto nastavka tog trenda, umjesto rasta nekih 3% kako je bilo prognozirano u 12 mjesecu prošle godine, mi ćemo u najboljem slučaju imati pad koji je predviđen ovim rebalansom 9,4%, ali veliko je pitanje da li će zaista biti tako. Nije u pitanju namjera ovog rebalansa, nije u pitanju ni sposobnost ove Vlade, jednostavno ne možemo sa sigurnošću znati što nam nose naredni mjeseci, hoće li doći do novog vala epidemije, hoćemo li ponovno morat uvoditi longdown, kakva će biti situacija u svijetu, hoće li se moći putovati i prelaziti granice, hoće li bit avioprijevoza, koje će zemlje bit otvorene koje neće, gdje će biti žarište epidemije, koliko će bit pogođene zemlje koji su nam važni partneri o kojima ovisi naša ekonomija i na kraju kakva će nam bit sezona? Puno je tu pitanja, a nitko nema odgovor. Kad pogledamo, mi mijenjamo Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu kako bi beskamatnim zajmom pomogli JLS, kako bi pomogli HZMO, kako bi pomogli HZZO, kako bi pokrili porez na dohodak, kako bi pokrili prireze, doprinose gdje je porezni obveznik oslobođen plaćanja, il je plaćanje odgođeno il je plaćanje određeno u obrocima. Mi mijenjamo zakon da bi ministru financija dali ovlast da uz suglasnost Vlade se zaduži više od onog što je bilo utvrđeno kao visina zaduživanja, a sve s ciljem zapravo da bi izbjegli nastupanje štetnih posljedica za normalno funkcioniranje države u 2020.g. Mi mijenjamo i Zakon o računovodstvu da produžimo rokove za predaju financijskih izvještaja i sef prateće financijske dokumentacije koji poduzetnici moraju poduzeti, podnijeti. Dakle, cijeli, ali cijeli sistem koji smo godinama imali posložen sad više u ovim uvjetima ne vrijedi. To nitko ne spori. I mi zastupnici smo u zadnja dva mjeseca raspravljali u HS prema dogovoru predsjedništva, a ne prema važećem Poslovniku. Ovaj rebalans je realan danas u ovom trenutku, možda i za ovaj mjesec, al pitanje je dal će držati vodu za dva mjeseca? Da možemo najbolje bi bilo da donosimo financijski plan samo za naredni mjesec i tako iz mjeseca u mjesec. Ono što nam nosi rebalans je smanjenje prihoda državnog proračuna u 2020.g. koji su planirani na razini 122 milijarde kuna. S druge strane rashodi ostaju isti. Promjena kod rashoda je samo u njihovoj svrsi odnosno alokaciji, sve se sad daje u borbu protiv korone i posljedice epidemije, u borbu za očuvanje radnih mjesta. Mislim da ono što je planirano na strani rashoda ipak preracionalno jer štednja nam sad ne treba, rashode bi trebalo pojačat, pa i pod cijenu većeg zaduženja jer imamo dosta toga za financirati. Ne zaboravimo samo potres u Zagrebu gdje štetu tek treba procijeniti. Sredstva koja su predviđena rebalansom za nekih 100 milijuna kuna za hitnu provedbu prve faze sigurno nisu dovoljna. Ona možda mogu proći kao inicijalna sredstva i bilo bi odlično da zapravo i budu utrošena u ovoj godini, ali sigurno to nije dovoljno. Ovaj visoki dom je zadnja dva mjeseca odnosno i prošli mjesec najviše izglasao cijeli set zakona koje imamo fiskalne učinke u smjeru ublažavanja epidemije i njenih posljedica. I to je sad ugrađeno u ovaj rebalans. Svi ti zakoni izglasani su jednoglasno tako da mislim da nema prepreka da i ovaj rebalans ide u tom smjeru da bude na taj način podržan. U raspravi bi želio istaknuti nekoliko stvari. Vlada je munjevito osmislila i implementirala odnosno isplatila sredstva za očuvanje radnih mjesta skoro 7 milijardi kuna i to je više danas zastupnika u svojoj raspravi isticalo. Smatram da je trebalo ići brzo, široko, s liberalnim kriterijima. Većina država EU je išla za tim da subvencionira plaće radnika u određenom postotku, ali potpora je isključivo dizajnirana kao potpora poslodavcima, a ne kao potpora za očuvanje radnih mjesta. I tu možda vidim jednu omašku, jednu grešku koja se napravila u brzinu jer se onda ne bi događalo da radnici ne znaju da je njihov poslodavac primio tu potporu. Onda se ne bi događalo da poslodavac koji može isplatiti razliku između isplaćene potpore i ugovorene plaće to ne učini. Što ćemo s takvim postupanjem? Što ćemo sa zloupotrebama isplaćene potpore? To možda nije pitanje za ministra financija u ovom trenutku, ali svakako je pitanje za Vladu jer Vlada mora naći rješenje za taj problem. Jer ove mjere su išle u javnost i u Hrvatski sabor i prihvaćene su kao takve da se spase radna mjesta, ali ako radniku u pojedinim slučajevima nije dobio ništa od toga, ako nije ni znao za to, onda je namjera Vlade, onda je namjera Sabora koji je to podržao izigrana. I to se treba utvrditi. Na kraju rasprave, istakao bih zadovoljstvo što je ovih dana raspisan javni poziv za komunalnu i socijalnu infrastrukturu i za poljoprivredu odnosno za male OPG-ove, za male poduzetnike i obrtnike na područjima koja su nerazvijena, a na kojima povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina. Time je ispunjen i poštovan program ove Vlade, ispunjeni i poštovani su operativni programi za nacionalne manjine koje je također, Vlada usvojila. I to je dakle podržano ovim rebalansom, sredstva u rebalansu su osigurana, doduše, nešto manjem iznosu nego lani, ali neznatno i minimalno i pozivi su otišli. Mjera je dobra, pogođena, prihvaćena, prepoznata od strane korisnika i očekujemo da će i ove godine kad pozivi, kad rokovi za prijavu isteknu, da će biti jako puno prijava, jako puno interesenata i da će te mjere pomoći onima koji su korisnici tih potpora, a i te potpore možemo apsolutno smatrati da idu u svrhu suzbijanja posljedice pandemije koronavirusa. Evo, toliko, hvala na pažnji.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, kolegice i kolega Bačić, dakle, imamo ovako jednu iznimnu situaciju da imamo kolegice i da nam je jedino kolega Bačić uz potpredsjednika. I na odlasku. Ali, hajdemo se vratiti temi današnje rasprave. Tema današnje rasprave je rebalans našeg proračuna i možda je ovo prilika da neke stvari nazovemo i pravim imenom, dakle, nama se iza ugla valjaju izbori. I u kontekstu tih izbora zasigurno je i ministar Marić požurio s ovim rebalansom proračuna. Rebalans proračuna je izazvalo nešto što nitko od nas početkom godine, a još manje kad smo raspravljali o proračunu za ovu godinu nije imao na pameti. Korona kad smo mi raspravljali o proračunu za ovu godinu, dakle tek je negdje, ja mislim 12. prosinca prošle godine spomenut koronavirus i Wuhan, da bi iza toga to nešto što je bilo jako daleko došlo u Europu i nešto što je bilo i u Europi je došlo vrlo brzo u Hrvatsku. I nazivajući stvari pravim imenom, Hrvatska se odlučila da prvo i osnovno štiti zdravlje ljudi. Imali smo i jedne od najstrožih mjera i imali smo Stožer kojem smo vjerovali i poštivali sve one mjere o i distanci i onom svemu što je bilo određeno. Iza toga je rečeno, idemo čuvati radna mjesta. Kad je riječ o čuvanju radnih mjesta, ja bih se mogla složiti s mojim prethodnicima, da je to bila pomoć poslodavcima, a o čuvanju radnih mjesta vidjet ćemo što će biti. Dakle, ono što se Vlada i vladajuća stranka odlučila, odlučila se da ćemo imati u ovo ljeto izbore i nemamo nikakvih dilema, moramo ići u rebalans proračuna jer znamo da je otprilike 4 mjeseca jedne tehničke Vlade, 2 mjeseca kad Sabor neće raditi dakle do izbora i onda 2 mjeseca dok se konstituira sve što se treba konstituirati. Ono što zaista treba reći, koronavirus je nešto neočekivano, za to se nije nitko mogao pripremiti, nismo se mogli pripremiti niti mi, što će vrijeme dalje ići, to će se otvarati sljedeći problemi koje svi koji se s tim zaista bave i na razini Europe i svijeta, i govore u kontekstu Hrvatske da je za očekivati zaista i određenu gašenje pojedinih radnih mjesta, za očekivati je, najavljuje se i neki drugi val, sad sam pročitala negdje da će otprilike najveći val biti u siječnju 2021. Ali, to je strah, to je strah od nepoznatog. Mi se protiv koronavirusa borimo kao da smo u 19. st., dakle bez, da smanjimo kontakte na najmanju moguću mjeru. Ono što, kad je riječ o ovom rebalansu, što valja reći, a to je da će nas na jesen u nekom novom sastavu ovog Sabora i u nekoj novoj priči dočekati pravi rebalans sa stvarnim brojkama i sa stvarnim stanjem i sa svim onim posljedicama koju će ovaj koronavirus izazvati, no, kao što je u Zagrebu potres pokazao razmjere štete koju svojom dugogodišnjom vladavinom g. gradonačelnik je napravio gradu Zagrebu, jednako tako ovaj koronavirus nam i ukazuje i na neke druge stvari o kojima moramo voditi računa. Dakle, mi moramo voditi računa o nekim stvarima o kojima smo se do sada zavaravali. Nezaposlenost smo smanjivali odlaskom ljudi u emigraciju, rupe u proračunu nam je zapravo popunila apartmanizacija i turistizacija naše zemlje izvan svakih razumnih mjera. Polako ali sigurno pretvorili smo se u zemlju kafića i apartmana za najam. Nemam ja ništa protiv svega toga zajedno, ali to nisu djelatnosti koje mogu biti oslonac jedne zdrave razvijene ekonomije. Pad industrijske proizvodnje … mjesecima prije korone, uvozimo hranu, imamo neobrađena poljoprivredna zemljišta, imamo manjak bilo kakve napredne industrije koja donosi dobra radna mjesta za visoku dodanu vrijednost, zemlja smo za obrazovane i stručne nema mjesta ni posla, ni potrebe. To su pravi uzroci naših problema. Ovaj korona virus je zapravo pokazao prave uzroke naših problema i stoga ne čudi da svi kada govore o Hrvatskoj govore da je gospodarski razvoj će biti teži nego u nekim drugim zemljama, da će trajati duže nego u mnogim drugim zemljama. Cijelo vrijeme trebamo razmišljati o tom danu poslije. Treba se probati razmišljati kakvu mi to zemlju i kakvu to Hrvatsku hoćemo da bude 2030.odnosno 2050., koje je to gospodarstvo koje ćemo razvijati. Svi se ovdje možemo složiti bez obzira da li se sjedi s lijeve, s desne ili u sredini s dvije stvari, da trebamo probati razvijati poljoprivredu da budemo što više samodostatni. Samodostatni u smislu hrane, nećemo nikad biti u potpunosti, to nam mora biti jasno, ali da budemo što više i da probamo se što manje oslanjati na turizam jer kada se desi prva godina kada nema turizma otvaraju se svi problemi koje možemo otvoriti. Dakle u stvarima u kojima se svi možemo složiti su stvari o kojima bi se trebali dogovoriti. Sjetimo se kako smo se vrlo brzo dogovorili vezano uz neke stvari koje su bile vezane uz korona zakone, išli smo se brzo dogovarati jer nas je bilo strah jer smo imali slike Italije gdje ljude u crnim vrećama stavljaju u kamione, to su slike koje su bile pred nama u tom strahu smo rekli ok, ajdemo ići s nekakvim mjerama. Koliko su one dobre ili loše, vidjet ćemo. Mi smo ukazivali i ukazivat ćemo i dalje na dvije stvari. Prva stvar koju smo ukazivali, a to je dakle potpora je bila bazično za one koji zbog odluke države nisu mogli raditi. Ta se potpora pretvorila i za neke druge. Nemojte da nam se desi da ljudi koji su uzeli potporu za radna mjesta će isplaćivati dobit, tek onda će nam se svi smijati direktno u lice. Druga stvar na koju smo ukazivali i ja koristim ovu priliku još jedanput, kada je bio poček za kredite tada oni koji su to uzeli trebali su imati mogućnost, da kada startaju sa otplatom kredita da startaju tamo gdje su stali. Ja sam imala priliku čuti jednog od ljudi iz bankarskog sektora koji je rekao, pa ne, mi ljudima ne naplaćujemo kamate, naplaćivat ćemo u trenutku kada će krenuti ponovo se sa realizacijom svog kredita, mislim o čemu govorimo. Dakle, to nismo napravili ništa. I imamo onda situaciju koja je posebna situacija u Gradu Zagrebu. U najžešćem trenutku kada je bila korona Grad Zagreb je zadesio potres. Potres je bio 5,5 dakle po istom kada uzmete istu ljestvicu 1880.je potres bio 6,5. U roku od tri dana od tog potresa 1880.godine se sastalo tada poglavarstvo Grada Zagreba, donijelo je odluke, Grad Zagreb je u tom trenutku bio onako jedan mali gradić na rubu Austro-Ugarske monarhije, rezultat tog potresa je bila snažna gospodarska aktivnost koja je pokrenula Grad Zagreb, koji Grad Zagreb je vrlo brzo nastao jedan respektabilan rad Austro-Ugarske monarhije. Najbolji graditelji su gradili grad kakav poznamo danas, moram vas podsjetiti da je recimo August Šenoa u tom trenutku bio gradski senator i on je dobio upalu pluća pomažući i stradalima u potresu, ali i aktivirajući se u smislu gospodarstva i kao posljedica upale pluća odnosno embolije je August Šenoa i umro kao rezultat svoje aktivnosti vezane uz potres. Od potresa u Gradu Zagrebu 22.dakle za 10 dana će biti dva mjeseca, danas je otprilike 50 dana od kada je bio potres u Gradu Zagrebu i sada kada napravimo usporedbu s ovim rebalansom proračuna u rebalansu proračuna imamo stavku od 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i imamo stavku od 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost. To je 141 milijun kuna koji je na sjednici Vlade koja je bila prošli tjedan, rečeno da je namijenjeno točno za što. Namijenjeno je za sanaciju, namijenjeno je za zabatne zidove koji su se urušili i za kondenzacijske bojlere i sanaciju dimnjaka. Odjedanput je hit tema rezultata potresa u Gradu Zagrebu bila potreba nabavke kondenzacijskih bojlera i sanaciji dimnjaka. Sve ovo što dolazite u ovaj Sabor pa ne možete doći ili sve ovo što vidite u Gradu Zagrebu i sve ove aktivnosti koji jesu i to da krenete jednom ulicom pa ne možete proći, građani rade sami. Građani nemaju pravu informaciju o tome što će se država zajedno s Gradom Zagrebom napravit. Sanacija odnosno nova obnova Grada Zagreba nakon potresa jednostavno mora biti državni projekt. Resorni ministar je pred jedno dva, tri tjedna izašao pred javnost i rekao da će sanacija trajati godinama, što hoće, rekao je da je procijenjena vrijednost negdje oko 42 do 43 milijarde kuna, a mi u ovom proračunu imamo 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, što govori o namjeri kako se je odlučilo pristupiti problemu. Ako se je željelo liječiti problem, već se je mogao odrediti upravljačko tijelo na razini države, zakon je mogao biti u javnoj raspravi, on, ja sam išla provjeriti prije nego što sam ovdje spustila da možda u međuvremenu nije pokrenuta javna rasprava, dakle zakona nema u javnoj raspravi. Kao da je Zagreb zaboravljen od svih. Kao da se Zagreb namjerno zaboravio od svih. Zagreb je glavni grad RH, grijeh nečinjenja je ozbiljan grijeh. To je grijeh koji sad traje već 50 dana. Dakle ono što vidite je da se građani sami snađu. No, ta ludost se neće tu završiti. Ta ludost će se završiti, pitanje je kako, ali u ovom trenutku znamo da je bila jedna komisija statičara koja je pregledavala objekte, pa će se osnovati drugo povjerenstvo koje će još jedanput ispred grada provjeravati kako izgledaju objekti, što se je tu desilo, a predviđa se zakonom o obnovi i treće povjerenstvo. Dakle, 3 različite komisije će pregledavati štetu koja je napravljena na objektima. Pri tom, ja prvo i osnovno mislim na zgradama koje koriste dakle, da li su obiteljske kuće ili višestambene, koje koriste naši građani. Ja pretpostavljam da je država svoje zgrade pregledala. Pretpostavljam da je recimo, Ministarstvo financija pregledano i ustanovljeno je otprilike koja je šteta, koji su rokovi sanacije, kako ići u sanaciju, kako s aspekta i statike, kako s aspekta zaštite kulturne baštine, što to financijski nekakav mali troškovnik, što financijski znači, ja pretpostavljam da je to pregledano. Ja mislim da će i u onom rebalansu koji će biti na jesen ćemo se morati ozbiljno pozabaviti. Zaista, to što je zadesilo grad Zagreb i mi koji tu živimo i koji smo, i živimo u onim dijelovima grada u kojima se, ili u zgradama u kojima se to jače osjetilo, to vam je, da sad kad vam netko malo glasnije, odnosno malo jače prođe nekakvom prostorijom, vi ste stresete jer mislite da je potres, to je jedna stvar. Ali, ovo je jedna od prilika koja se treba iskoristiti. Ja sam pitala ministra u replici o Zelenom planu jer ja sam apsolutno, i mi u GLAS-u smo sigurni da je Zeleni plan jedan od budućnosti, dakle da Hrvatska ima svoj Zeleni plan, da je to jedan od način budućnosti Hrvatske. Znam da odluke, pogotovo kad je 27 zemalja se donose teško, ali mi bi ovu nepriliku s potresom trebali iskoristiti kao svoju priliku. Graditeljstvo kao grana prva osjeti recesiju, ali prva osjeti i izlazak iz recesije. Mi smo imali problema, da nismo imali dovoljno radne snage, da nam je radna snaga koju smo trebali aktivirati i u graditeljstvu bila negdje drugdje. Sva ova priča sa koronavirusom i sva ova priča s potresom u gradu Zagrebu, apsolutno smo sigurni, da sve te nepogode koje su nam se desile, trebamo pretvoriti u novu vrijednost i pretvoriti u nešto što možemo zaista iskoristiti i krenuti s ozbiljnim graditeljskim zamahom u gradu Zagrebu. Tako ovaj rebalans zaista doživljavamo kao jedan predizborni dokument koji je potreban da se mogu održati izbori, a stvarni rebalans će doći na jesen. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pardon. Ovaj proračun možemo nazvati proračunom kratkog daha i kratkovidnim proračunom. Zašto je to tako? Proračun je kratkog daha jer vodeći ljudi vladajuće stranke su u više navrata izjavljivali kako je za donošenje ključnih i ozbiljnih odluka potrebno imati izborni legitimitet. Drugim riječima, ovim rebalansom se samo održavaju javne financije na nekoliko mjeseci. Tu činjenicu je priznao i sam ministar u uvodnom govoru kada je ustvrdio da je osnovni cilj prilikom donošenja ovog rebalansa bio održavanje rashoda na originalno predviđenom iznosu. To će se manjim dijelom osigurati kroz preraspodijele unutar ministarstava, ali da bismo podmirili deficit od 27 milijardi kuna, jasno je da će se trebati zadužiti i povećati ukupan javni dug. Možemo reći da ovaj rebalans obilježava financijska poruka koju možemo tumačiti u predizborne svrhe jer ne odgovara na ključna pitanja koja se tiču egzistencije mnogih hrvatskih građana, a ponajviše najsiromašnijih. Nije nimalo utješno kad ministar u Vladi RH izjavljuje kako isplata mirovina neće doći u pitanje. To je samo po sebi jasno jer ako se to dogodi, onda je sasvim izvjesno da je čitava ekonomija u pitanju, jedino što bi mogli očekivati je bankrot. Posebno stoga što će i mirovinski fondovi pomoći državnim financijama sa 16,5 milijardi kuna. Tu je i najavljena pomoć EU u iznosu od 9 milijardi kuna. Zbrajajući ova dva iznosa, možemo ustvrditi da smo na pola puta rješavanja naših problema. Promatrajući stvari na ovaj način, sve skupa i ne izgleda tragično, ali uvijek ima nekakvo ali, a ovdje je baš to „ali“ ključno. Naime, kako sam već naglasio, ovaj rebalans je i kratkovidan. On nema ozbiljan pogled u budućnost. Nije definirao smjer u kojem želimo ići. Nama se stanje starog normalnog, da se koristimo riječima vladajućih, prikazuje kao nešto čemu moramo ponovno stremiti, a to je upravo pogubno. Ne samo da smo kratkovidni, nego su nam i naočale duboko skliznule na nos. Hrvatsko gospodarstvo ima duboko i strukturne probleme. To je ministar i uvodno rekao. Nama kad raste izvoz, industrijska proizvodnja, značajno raste i uvoz i obrnuto. Stoga treba naglasiti 3 stvari koje je bitno poduzimati da bi se počeli rješavati strukturni problemi i počele provoditi neophodne reforme. Prvo, potrebno je poticati poduzetništvo na način da se stimuliraju svi koji imaju dobre ideje i planove razvoja, a istovremeno treba kontrolirati i poticaje. Javnu nabavu kao simbol korupcije treba iznimno kontrolirati. Da je kontrola potpora bitna vidimo na zadnjim isplatama potpora za očuvanje radnih mjesta. Prema informacijama s terena kontrola je izostala. Novac je isplaćen, a ugovori nisu potpisani. Potpore su koristila i poduzeća iznad četvrtinskog vlasništva RH iako to pravilima nije dopušteno. Uništili smo mnoge strateške grane i poduzeća koji zapošljavaju veliki broj radnika i stvaraju izvozni proizvod. Drugo, poduzetnici su izloženi velikom poreznom opterećenju i velikom broju parafiskalnih nameta, dok se s druge strane kasni ili ne provodi reforma javne uprave i lokalne samouprave. Javna uprava mora biti jeftina, učinkovita i brza, te servis građanima i poduzetnicima. Ova kriza je pokazala da se informatizacija sustava može ubrzati samo ako ima volje. Nadalje, umjesto da se gradi funkcionalni sustav JLS s jasno definiranim zadaćama i nadležnostima općinama i gradova u skladu s njihovim fiskalnim kapacitetima nudi se status quo jer to odgovara trenutno parcijalnim stranačkim interesima i ne želi se pomaknuti s mrtve točke. Pogledajmo samo našu neefikasnost u povlačenju sredstava iz EU fondova. Imamo 428 općina i 127 gradova + 20 županija + Grad Zagreb. Jednostavno imamo dvije mogućnosti. Ili upregnuti sve njih u zajednički rad ka razvoju RH ili krenuti ka ozbiljnom preustroju. Treće, zdravstveni, obrazovni, mirovinski i drugi veliki sustavi traže ozbiljne intervencije kako bi postali funkcionalni. Nefunkcionalnost uzrokuje neučinkovitost i preduvjete za besmisleno trošenje javnog novca, pa čak i trpanje u vlastite džepove pojedinaca. U vrijeme ove krize je zdravstveni sustav stao u velikom dijelu dijagnostike, pregleda o primarnoj zdravstvenoj zaštiti i nizu operativnih zahvata koji nisu hitni. U rebalansu se navodi kako su troškovi zdravstvenog sustava porasli, a nisu adekvatno plaćeni zdravstveni radnici. Navodno su troškovi porasli zbog nabavki maski. To je čudno. Osobno mislim da će maske pasti i to ubrzo nakon izbora kad HDZ ode s vlasti. Naš obrazovni sustav u ovim teškim vremenima zahvaljujući vrijednim učiteljima i profesorima, dobro da ne budem do kraja isključio, spomenut ću i napore ministarstva, je uspio održati kakvu takvu nastavu na daljinu. A šta radi Vlada? Sad im oduzima ono što im je obećano nakon iscrpljujućeg štrajka. Iako se učitelji i učenici žele vratiti u škole, to im je onemogućeno nepreciznim i neizvedivim uputama. Tako npr. upute navode učionice s terasom i zasebnim wc-om, a to je mogao napisati netko tko nikad nije bio u hrvatskim školama. I što se sad događa? Ko na divljem zapadu. Djeca nam zauzimaju dio po dio teritorija škole. To nije sustav, to je stihija. I na kraju da spomenem i mirovinski sustav. Valja napomenuti da su vladajući odbili razumno povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje i ne žele razgovarati o rješavanju pitanja obiteljskih mirovina. To ćemo mi riješiti odmah nakon izbora. Da zaključim, vladajućima su na pameti samo izbori koje žele održati što prije na valu uspjeha nacionalnog stožera u suzbijanju epidemije. Zbog toga je stožer izgubio znatno na stručnosti, a dobio puno na strančarenju. I s obzirom da se bliže izbori, naravno da se hrvatskim građanima ne želi reći što se konkretno planira poduzeti, već se pripremio ovaj kratkotrajni rebalans u izborne svrhe. Mi ga nećemo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Malu intervenciju, pa nastavljamo. Slijedeći je kolega Kažimir Varda, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pokušao sam normalno ovih par stotina stranica analizirati, međutim nisam ja stručnjak kao naše kolege zastupnici, bivši ministri financija, da bi ušo u sve stavke, a niti je to zapravo moja dužnost. Međutim, ono što sam uspio kroz tu analizu shvatiti je slijedeće. Što se tiče prijedloga izmjena i dopuna proračuna, državnog proračuna za 2020.g. gledajući plan, plan prihoda i plan rashoda kroz račun financiranja, jasno mi je da formalno pravno moramo sanirati onu situaciju koja je nastala nakon što smo i u ovom saboru donosili odluke vezane uz ovu korona krizu. Dakle, formalnopravno tih 25 ili ne znam već koliko milijardi kuna moramo i pravno regulirati u odnosu na Zakon o državnom proračunu. Mene raduje što se u krajnjoj liniji nije diralo u rashode jer to znači da nastavljamo investicijama i svim onim što je zapravo bilo i planirano u državnom proračunu za 2020.g. Međutim, jasno mi je da moramo ić u kreditiranje, uzimanje zajmova da bi ovaj pokrili sve to što smo planirali i sve ono što je nastalo iz korone virusa. Međutim, ono što mene zapravo, što sam ja zapravo očekivao u projekcijama za 2021. i 2022.g., a nisam našao osim onog dijela koji se odnosi na obnovu Grada Zagreba u 2020.g. od negdje 141 milijun kuna na poziciji Ministarstva graditeljstva i Fonda za ekološku zaštitu, da to tako kažem, a to su dimnjaci, ovi bojleri, zabati itd. Naravno da sam očekivao s obzirom na situaciju da je 50-ti dan prošlo od potresa u Gradu Zagrebu, u glavnom gradu RH, da će bit nešto govora o, u projekcijama za 2021. i 2022.g. jer na osnovu toga što nisam zapravo ništa našao mogao bi zaključiti građana Grada Zagreba radi, da što se tiče Ministarstva graditeljstva neću u ovom slučaju reći što se tiče Vlade u cjelini, kao da potresa nije ni bilo. Zašto je to tako, ne znam ali mislim da je trebalo dati bar detaljno pisano obrazloženje vezano za projekciju za 2021. i 2022. Da li smo mogli u projekcijama za te godine nešto napraviti, nisam poštovani ministre siguran jer nema zakona. Zakon o obnovi grada Zagreba nakon potresa koji bi trebao omogućiti ne samo gradu Zagrebu nego i ruralnim sredinama i u drugim županijama pogođenim potresom, efikasnu i kvalitetnu obnovu obiteljskih kuća u ruralnim sredinama i povijesno urbanih sredina Donjeg grada, Gornjeg grada i grada i Kaptola. Zbog čega nema zakona? Ja sam se malo informirao kod predstavnika grada Zagreba u tom nekom povjerenstvu pri ministarstvu ili pri Vladi o tekstu zakona, jučer je bio sastanak, predst5avnici grada Zagreba nisu bili ni pozvani. Navodno prema opet nekim informacijama, takav prijedlog zakona, nepoznat, ide u e-savjetovanje i to navodno vrlo kratko, 3 do 5 dana, nakon toga će doći u Sabor. Prema mojim informacijama, radi se o prijedlogu zakona koji ima strukturne probleme, koji se neće moći čak popraviti ni amandmanima. Zašto? Pa zato što mi se čini da nema obnove ako to vodi politika i ako to vodi pogotovo Ministarstvo graditeljstva. Mi bi morali donošenje tog zakona utvrditi točne, sigurne izvore financiranja obnove koji će trajat 10-ak, 15, možda i 20 godina. Koji se to moguće obnove, izvori financiranje, to trebamo donijeti odluku kad budemo donosili zakon. Je li to ne znam, napamet govorim, je li to određeni postotak cijene goriva, vode, ne znam čega ali ti izvori moraju biti sigurni. Drugo, ako sam rekao da politika ne može vodit obnovu, onda imamo primjer Dubrovnika. Ali imamo primjer i Gunje. Onda treba formirati zavod koji će voditi tu obnovu sa sigurnim izvorima financiranja i sa interdisciplinarnom grupom ljudi stručnjaka od arhitekata, Građevinskog fakulteta, umjetnika, Ministarstva kulture itd., koji će voditi kontinuirano tu obnovu glavnog grada Hrvatske, ponavljam sa sigurnim izvorima financiranja. Ako to ne bude slučaj, ako takav zakon koji to neće predvidjeti dođe u Sabor na raspravu, ovaj klub će debelo razmisliti o tome, da li ćemo podržati i ovaj rebalans proračun u odnosu na projekcije i da li ćemo podržati takav Zakon o obnovi grada Zagreba. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je rebalans koji bi trebao odgovoriti na pitanje kako pomoći gospodarstvu koje se nalazi pred ulazom do sada najveću krizu od koje ćemo vrlo dugo i sporo oporavljati. Opseg krize ćemo tek na kraju moći sagledati kada vidimo što će se desiti sa nezaposlenima u RH. Očekujem da u lipnju će biti prvi veliki val otkaza u gospodarstva a na jesen će vjerojatno ona brojka magična od 400 000 nezaposlenih biti premašena i doći ćemo do velikog broja ljudi će biti nezaposleni dakle i bit ćemo veći od one brojke koja je bila tamo negdje oko 2000. godine. Znamo da je kriza iz 2008. i 2009. bila velika kriza ali je ona kao mali vrtić u odnosu na ono što nam predstoji. Evidentni potresi na financijskim tržištima izazvat će tsunamije u ekonomijama a male kao što je hrvatska ekonomija, na repu će svom žestinom zalijepiti u zid. I to posebno zemlje kao što je Hrvatska koju prožima korupciju. Tu su najveće žrtve biti obični, pošteni građani i građanke koji jako skromno žive a to je velika većina. Turizam se neće oporaviti na ove razine na kojim je bio i on će definitivno podbaciti što i Vlada vrlo skromno nagovještava a njihove kvazi umirujuće prognoze imaju samo jednu svrhu a to je promocija pred izbore i čista su žal i obmana građanki i građana. Ova Vlada uopće ne misli kakve će biti posljedice njihovih politika. Ako se kojim slučajem ovaj prvi val korona pandemije poklopi sa drugim valom, što je izvjesno, to će dovesti do još većih problema u ekonomiji, bit će gore od Titanik scenarija. To je nekad vaš koalicijski partner koji je onda bio u oporbi, sada o tome govori, govorim kolegama iz HDZ-a. Trenutnim rebalansom povećava se javni dug sa 73% na 86, 7 posto BDP-a i iz ovog rebalansa sasvim je vidljivo je da Vlada nije spremna niti za ovaj prvi scenarij korona pandemije a kamoli za drugi. No to nije bitno jer će posljedice ovih politika platiti građani padom standarda. Da ova Vlada iole razmišlja o boljitku svih hrvatskih građana i građanki onda bi u ovom rebalansu proračuna već vidjeli određene naznake kako reagirati na krizu koja će nas zahvatiti. Ona će zahvatiti i lijevu i desnu stranu ove sabornice, će zahvatiti sve građane u RH. Iz ovog rebalansa to jasno, jasno ne vidimo. Sad je prilika da u ovom rebalansu napravimo promjene koje smo trebali napraviti već prijašnjih godina, al očito za to nije bilo, nije bilo hrabrosti. Ova Vlada ne misli na tisuće radnika iz privatnog sektora iz proizvodnje koji će ostati bez posla, očito im oni nisu budućnost ove zemlje. Ova Vlada primarno misli na tisuće HDZ-ovih uhljeba koji se namiruju iz džepova hrvatskih građanki i građana. To su dokazali i u posljednjih 5.g. kada su bili na vlasti, vlasti u kojoj su vladali Karamarko i Plenković. Ova Vlada želi povući prave, da ova Vlada želi povući prave poteze za spas hrvatske ekonomije, recimo ukinula bi članstvo, obavezno članstvo u HGK-u i HGK pretvorila u pravu vanjsko trgovinsku, izvoznu komoru kakvu imaju sve one države koje žele povećati izvoz i prisustvo na međunarodnim tržištima. Zbog čega se Vlada to ne usudi napraviti? Iz razloga što je HGK premrežena HDZ-ovim uhljebima. Krenula je ova Vlada sa pomoći građanima koji su izgubili posao sa bacanjem novaca iz helikoptera i to se sada pomalo razbija o glavu, rekli smo da to nije u redu, da nije dobro, da ti novci su trebali ići građanima, dakle onima koji su ostali bez posla zbog toga što su im se zatvorile tvrtke ili obrti. Tada se tvrdilo da je sve pod kontrolom, evo danas ministar Aladrović kaže da nije prirodno da tvrtka koja isplaćuje dividendu prima potpore od države. Pa to je i ono što je u sukusu svih potpora da potporu moraju dobiti oni kojima je potrebno. Onaj koji isplaćuje dividendu … [[Govornik se ne razumije]] potpora nije dobro. I ne samo to, govorili smo da se treba paziti kome se isplaćuje jer je ovo državna potpora koja potpada pod zakone EU i za to nema nikakvu nadležnost državni inspektorat, nema nadležnost porezna uprava, tu je ministar, nego ima nadležnost HZZ koji nema uopće niti kapaciteta da može iskontrolirati sve one kojima je dana potpora. I prema nekim podacima, danas ih nije ministar Aladrović opovrgnuo, u 7 od 10 potpora su nađene nepravilnosti. Napominjem da je, da će biti 6,5 milijardi kuna dano poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta. Ogromna suma, ako je 7 od 10 dano nepravilno, onda možemo računati što će se događati jer ministar Aladrović je najavio da oni koji su primili nezakonito potpore da će to vraćati. A kako će vraćati, tko će vraćati, tko će to utvrditi? Ja očekujem da ćemo imati velikih problema sa EU i kolko znam ARPA već sada divlja po HZZ jer očito da su potpore isplaćivane šakom i kapom bez ikakve, ikakve kontrole. Pitao sam ministra danas, ako smo dali novce velikim tvrtkama, desetke milijuna kuna, dal je Vlada spremna ući u vlasničku strukturu tih tvrtki? Ministar nije odgovorio na to, ali to je nešto što je logično. Ako dajemo novce za očuvanje radnih mjesta, te velike tvrtke će nastaviti raditi, zbog čega ne bi onda država imala dio vlasničke strukture? Tvrtka kada se oporavi, ta, taj dio koji, koji država ima u, dakle u vlasništvu te kompanije ide na burzu, proda se i ti novci se vrate u proračun. Ako jedna Njemačka, velika, koja ima puno jači, jaču ekonomiju nego mi, ulazi u vlasničku strukturu recimo Lufthanse, zbog čega ne bi hrvatska država ušla u vlasničke strukture tvrtki kojima daje, daje novce? No, očito da tu nema nekakve volje. Ne znamo zbog čega, iz kojih razloga, možda ćemo jednog dana doznati zbog čega Vlada ne želi ući u taj, taj proces. Vrlo bi bilo dobro, ja se nadam da će to i ministar Marić ostvariti, da se objavi kome su isplaćene potpore, a ko je isplatio dividendu. To ima mogućnosti da se to napravi, ali očito da ministar Aladrović i ljudi koji su zaduženi za isplatu potpora nisu radili dobro svoj posao jel im se ovo ne bi, ne bi smjelo, smjelo desiti. Još jedna stvar koja se mogla riješiti već sada i krenut se sa promjenama koje su nužne je pitanje povlaštenih mirovina. Građani su vrlo senzibilizirani na povlaštene mirovine, posebno je tu pitanje braniteljskih mirovina i ja sam potpuno siguran da i branitelji ne bi imali ništa zbog toga da se i u tom dijelu solidariziraju sa građanima i da izjednače svoja prava sa ostalim građanima. To je sada prilika da se isprave te nepravde. Međutim, nisam siguran da će ministar Medved koji je rodonačelnik i pokrovitelj raznih udruga koje slave „Za dom spremni“ i koje žele da situacija ostane ovako, da žele da se i te velike mirovine izjednače sa mirovinama koje, koji, koje primaju, primaju građani. Ovdje pozivam ministra Medveda da bude častan i ispravi nepravdu prema nepravdu prema hrvatskim građanima, ali i časnim braniteljima koji žele prestanak stigmatizacije kao onih koji su ratovali za svoje privilegije, a ne za oslobođenje zemlje. Sada je to izvanredna prilika da se to učini, al siguran sam da to HDZ neće učiniti jer je to biračko tijelo i to su ljudi koji biraju biraju HDZ. Što se tiče zdravstvenog sustava, zdravstveni sustav u ovom trenutku je podnio veliku žrtvu što se tiče same korone epidemije i ovih 100 milijuna kuna rebalansa koji je u ovom trenutku u sustavu, sasvim sigurno nije dovoljno da ispravi sve one probleme koje imamo u zdravstvu. S tim i sam ministar Marić je danas rekao da smo prošlu godinu završili sa 8 milijardi kuna dugovanja u zdravstvenom sustavu, za vrijeme korona krize ti su dugovi nastali još i više i jasno je da u HZZO-u nema dovoljno i neće biti dovoljno sredstava jer se smanjuju doprinosi, smanjuje se isplata, uplata doprinosa, prema tome, i tu nas očekuju veliki, veliki rezovi, a u rebalansu proračuna toga ničega nema i to ništa, ništa ne vidimo. Tih 100-tinjak milijuna kuna nije nešto što će pomoći sustavu. Međutim, ono što je Vlada mogla napraviti, što je, da se dirne u određene privilegije, a ja tu vidim i onaj dio koji je vezan uz Vatikanske ugovore jer mislim, što se tiče Vatikanskih ugovora sasvim sigurno da oni se ne mogu mijenjati bez toga da druga strana pristane na to, ali s druge strane iz proračuna se isplaćuju velika sredstva crkvi. I ja sam sasvim siguran da je Vlada krenula u razgovore sa crkvenim predostojnicima da se ovaj dio iz proračuna u ovom trenutku ne isplaćuje ili smanji se jel je situacija takva kakva je, vjerojatno bi i od strane crkve dobili pozitivan odgovor jer se i crkva treba solidarizirati sa našim građanima koji su izgubili poso i koji će izgubiti poso. Napominjem da prve, prvi veliki val očekujemo u 6 mjesecu, a na jesen ćemo probiti brojku od 400 000, 400 000 nezaposlenih. Kolika će ta brojka u ovom trenutku to niko ne zna. Turizam će vjerojatno biti nešto, al ne onako kao što je nekad bio i ovo je sasvim sigurno rebalans proračuna prvi u nizu, on je trebao biti već i prije, odma na početku korona krize, međutim, očito da HDZ-u se žuri u izbore i zaželio u izbore što prije doći da ima, u tih dva mjeseca koji su sada pred nama, sredstava za isplatu plaća i zato je i on onakav koji je vrlo čudan. U svim drugim zemljama ako imate pad prihoda imate i smanjenje rashoda. U ovome imate pad prihoda, a rashodi ostaju isto. Zadužit ćemo se. Da, sada se možemo zadužiti jer je situacija povoljna, al je pitanje šta ćemo, šta će biti u jesen, da li ćemo se moć zadužiti i sa kojim kamatama. No, HDZ-u je u ovom trenutku jedino bitno da se donese rebalans proračuna i da se ide u izbore, imat će malo problema kao što vidim sa svojim koalicijskim partnerima iz stranke Milana Bandića jer ako ne donose se Zakon o obnovi Zagreba, mislim da će u izborima imati problema u Gradu Zagrebu, tako da očekujem da ćemo vrlo brzo i taj zakon imati tu u sabornici jer je to nešto što dugujemo građanima Grada Zagreba. Ovaj rebalans koji ide za time da se kupe građani RH, ovo nije rebalans koji odgovara na krizu, niti je ovo rebalans koji će dovesti do toga da prođemo kroz ovu krizu što lakše. Ponavlja nam se 2008. i 2009.g. kada je HDZ također bio na vlasti, kada nas je udarila velika kriza koja će biti vrtić prema ovome što nas čeka sada. HDZ se onda nije snašao, ne snalazi se ni sada jer očito da im je lakše vladati onda kada ima novaca nego kada dođe kriza. Sjetimo se da je onda Senader rekao da je država u banani. Mislim da smo u ovom trenutku još i u većoj banani nego što smo onda bili i ovaj rebalans će biti izglasan, al on nije rješenje za ono što građani trebaju, a to je da prođemo kroz krizu sa što manje žrtava, a najveće žrtve će podnijeti građani i građanke RH i svi oni koji će izgubiti posao, dakle očekujemo da na zimu bude preko 400 000 nezaposlenih. Ovaj rebalans ne daje odgovor na to kako to riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednja rasprava u ime klubova je rasprava kolege Čuraja ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnom tajnicom, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je rebalans kao što svi rekli, inače ne bi ni bio da nismo u ovoj situaciji. Zapravo time više dajemo jedan obris onome što nas je sve snašlo i konstatiramo da je potrebno apsolutno poduzimati i dalje mjere ne samo od ovih koje su poduzete nego i dalje se uhvatit u koštac i staviti gospodarstvo na prvo mjesto uz sigurnost naših građana. To su dvije osnovne stvari kojima se mi svi ovdje i općenito na svim razinama politike i lokalnoj razini trebamo bavit. Sigurnost i gospodarstvo i povezati to dvoje što je naočigled bilo nespojivo jel jesmo zaustavili gospodarstvo radi sigurnosti. Uopće neću ulaziti u, u ovu temu izbora, to sam nešto u slobodnom govoru rekao da ovdje da neko kaže ispred Vlade da zbog ove situacije idemo prema odluci da prolongiramo mandat ovom sazivu još godinu dana od današnjeg dana, mislim da ne bi niko živ izašao i da bi to bio skandal. S druge strane ako nekog ispred Vlade kaže da idemo napravit izbor ako budu za to mogućnosti, e onda opet to nije dobro jer sada to trenutno ne odgovara oporbi, pa možda bolje malo kasnije kad bude više odgovaralo odnosno kad se steknu sigurnosni uvjeti, to ja mislim svima je isto, to mora bit svima isto. Ni mi nećemo podržati nikakvo, nikakve izbore makar to bilo samo onako deklaratorno, ak se mi raspustimo to ne znači da mora automatski doći do izbora jer ako ne budu uvjeti izbora neće biti. Ne znam tko će se usuditi ugroziti građane. Dakle, to je dosta hipotetski, ali ono što znam da građani nemaju vremena čekati i da odluke se moraju donositi i da to Vlada mora donositi koja ima puni legitimitet. Jer opet s druge strane ne možemo dobiti da je sve normalno, da smo zadužili Hrvatsku, da donosimo odluke, pregovaramo bez legitimiteta. U zadnjim mjesecima Vlade ne možemo i ovce i novce. E sad kad sve to zbrojim ja vidim zapravo da bi bilo dobro da su izbori, ali onda kada odgovara to oporbi. Pa možda ne odmah, dok se ovo malo ne stabilizira nego u 9. mjesecu jel to ipak će dati više šanse. E tako to baš ne ide. Do sada ja se ne sjećam, ali ja se ne sjećam u ovoj 30-godišnjoj skoro povijesti kada smo izlazili na izbore po sili zakona. Možda me netko može ovdje ispraviti ovdje od starijih ja mislim da se to nikada nije ovdje dogodilo da smo mi izlazili na izbore tako što je saboru istekao mandat sam od sebe da se nije raspustio što će reći 16.10. ove godine. Do sada uvijek je većina raspuštala sabor i na taj način usmjeravala odluku prema izborima jesu oni bili 2000., 2003., doduše 2000. je bio promjena sustava i znamo zašto nisu izbore, 2003., 2007., 2011., 2015. pa onda opet 2016. itd. i to je dosada tako bilo. I sad jel tada nekom odgovaralo više ili poslije ili manje ili kasnije se to spekulirano o tom potom. Sigurnost gospodarstva, točka i mi to smo dužni prema građanima. Ovaj rebalans, ono što sam rekao u replici, mi je drago na rashodovnoj strani, ja sam to govorio još prije 2 mjeseca da mi ne smijemo podleći jednom dijelu restrikcije potrošnje, barem državne koja čini 20 otprilike 20% BDP-a nego ju trebamo zapravo povećati, sustavno, smisleno. Ne mislim tu na rashode za zaposlene oni se tu doduše smanjuju u iznosu ako se ne varam oko 300 miliona, ne pardon 391 milion 391,7 miliona manje za zaposlene dakle nije nešta spektakularno proći ćemo samo postotke po svakom ministarstvu, nego upravo u ona investicijska održavanja, zanavljanja i sve one investicije gdje ostaje dodana vrijednost, a pokrećemo gospodarstvo onaj jedan klasični mini new deal kako god to nazvali, mislim da ne smijemo stati to je 20% BDP-a. Drugi 20% je potrošnja. Mi govorimo da očekujemo pad nešto ispod 10% u ovoj godini BDP-a ono što je glavni razlog tome je potrošnja pa kažemo da jedan od parametra gdje možemo isto promatrati po potrošnji je PDV, najvažniji, smanjuje se za 22%, prihodi od PDV-a dakle za 12,1 milijardu kuna. Prihodi od poreza na dobit za 30% 2,8, prihodi od posebnih poreza i trošarina za 16% ili 2,7, a to smo sada korigirali i povećavali. Uzgred rečeno čak su porasli prihodi u ovom lock down od trošarina na cigarete ali ne zato ja mislim što se više konzumiralo nego zato što se manje prenosilo preko granica. I također je smanjeno i prihodi od doprinosi za 15% odnosno 3,8 milijardi kuna. Dakle očigledno pada. Tako mi time reagiramo. Osnovna reakcija je bila naći sredstva zaduživanjem pa smo u projekcijama povećali praktički za duplo ono planirana zaduživanja ako se ne varam na koje je predviđeno, mislim da je negdje sa 30-tak otišlo na 60-tak milijardi planiranih prihoda od zaduživanja. Mislim na zaduživanja pardon sa 26,8 na 63 više od duplo. Zašto? Sad ovdje kažu zadužujemo se itd., pa bilo je tu puno prijedloga kojima smo predlagali davajte svima svega, bacajte novce iz koje kakvih čudesa, zrakoplova, balona, helikoptera ne znam što sve ne nije se ovdje čulo, dijelite svima šakom i kapom jer je to lijepo za čuti, ljudi će se negdje naći, prepoznati i netko će reći vidi ovaj brine o meni, apsolutno jasno. Mislim da ono što kaže sa terena da je ova mjera neplaćanja doprinosa i bespovratnih 3.250 na 4.000 kuna polučila da ljudi su ostali raditi i ona je polučila svoje efekte i zato smo izdvojili praktički 4,5 milijarde kuna je predviđeno, prema i ovom proračunu ukupno 5 milijardi. Ja sam pitao što je sa EUR-om, jer ja nisam ni eurofil što se tiče valute ni kunofil, ja sam građanfil ako ćemo tako govoriti, dakle ono što je u interesu građana je zapravo primarni cilj svih nas treba biti, bez nekih nacionalističkih prenemaganja da moram tako reći i pretvaranja tko više voli Hrvatsku i jače se lupa o srce. I to je dobro za čuti da smo ispunili sve uvjete, a o Masterškom kriteriju da se …/nerazumljivo/… gledat na zbirnoj razini se može razgovarati, dakle da to ostaje kako je. Ono što me također zabrinulo i zapravo što komentiram je izvoz usluga, pri tome se misli najviše na turizam pad od 70% se pretpostavlja, da to je ono što smo govorili 20% BDP-a je turizam i mi smo uvelike ovisni o tom turizmu, ne i kroz direktan prihod od noćenja taksi itd., boravišnih pristojbi nego i onaj indirektni kroz povećanu potrošnju koju onda dolazi sa sobom gdje mi na jedan prikriveni izvoz koristimo i prodajemo naše proizvode naravno ne u onoj mjeri kojoj bismo mi htjeli stranim turistima. Sada taj i prikriveni izvor, izvoz nije, nije, neće biti moguće realizirati. Tako da nas tu posljedično očekuje zbilja izazovna sezona. No, prema ovim projekcijama očekuje se i oporavak ako mogu dobro iščitati 9,4% očekuje se i rast BDP-a već u 4 kvartalu, ne navodi se, ali po logici stvari on je se može predvidjeti iz ovih papira. Dakle, ono što je isto također bilo govora, samo ću se nadovezati na zapošljavanja, moram reći da mi baš i nije to skroz jasno, kaže zabranjuje se novo zapošljavanje te prijem službenika i namještenika na neodređeno i određeno vrijeme. Ako im se sredstva za rashode za zaposlene osiguravaju iz općih prihoda i primitaka, dakle ne i ako su iz projekata odnosno iz sredstava HZZO-a, to je sad jedna šira priča i kaže iznimka da može se dobiti odobrenje ministra. Mi imamo na snazi već zabranu zapošljavanja od 2010. g., po modelu iz projekata, da, 2 za 1, da, inače ne. Ali nekako nemam osjećaj da imamo manje zaposlenih u odnosu na 2010., ali eto uputit ću upit Ministarstvu uprave, nadam se da će mi dati odgovor o kretanju broja zaposlenih u državnoj upravi. A kaže što se tiče plaće za zaposlene, nešto što je opet bitno da slijedeća Vlada legitimitetom uđe u pregovore sa sindikatima, pa kaže smanjenje rashoda za zaposlene na strani Vladi 5,2%, Ministarstva financija 5,8%, Ministarstva obrane 1,7, Ministarstvo unutarnjih poslova 1,3, to mi nije jasno, Ministarstvo hrvatskih branitelja 0,6, Ministarstvo vanjskih 0,0, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta 5,2, Ministarstvo državne imovine 6,9, Ministarstvo kulture 5,4, Ministarstvo poljoprivrede 3,5, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU-a 3,4, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 5,3, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja 8,1, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike 3,9, Ministarstvo obrazovanja 0,3 smanjenje, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava 1,1, Ministarstvo turizma 20,5, uprave 0,3, demografije 5%, pravosuđa 1,9 i Ministarstvo zdravstva na svojim razdjelima predviđa povećanje od 2,7% što mi je i logično s obzirom na sve. Dakle, očigledno da ovdje neka planiranja povećanja koja smo dogovorili, potpisali i za koja prvotno nisu bila osigurana u proračunu, nisu ni sada i da će to biti nešto što nas očekuje zato što smo mi imali pregovore i one štrajkove sindikata nakon donošenja proračuna i nismo u međuvremenu ako me pamćenje ne vara ni imali rebalans. Znači tih povećanja očigledno nema i tu kažem manje-više su svi izuzev nekih izuzetaka koji isto baš meni nisu ni jasni, zabilježili pad rashoda zaposlenih, da li to zbog manjka prekovremenih ili ne znam čega, ali uglavnom to su sve postotci. Što se tiče Zakona o obnovi, ja bi volio da je on ovdje u ovom rebalansu iako njegovo financiranje je predviđeno iz Fonda za solidarnost i ostalih europskih fondova, dakle ne samo iz vlastitih prihoda odnosno proračuna, drago mi je što se paralelno ne čeka samo zakone nego se radi i na drugim frontovima kako bi odmah se donijelo vatrogasne mjere a tu prije svega mislim na ovih gotovo 100 milijuna kuna osiguranih za zamjenu i popravak dimnjaka odnosno 41 milijun sa pozicije fonda za nabavku kondi bojlera odnosno kondenzacijskih bojlera jer praktički treba ljudima osigurati ono da ako već sada nemamo hladnije vrijeme ali da imaju barem sanitarnu vodu i neki minimum minimuma. Također, ide se i u prijedlog paralelnog financiranja projektiranja za kuće sa onim žutim i crvenim oznakama, da se i na taj način izađe u susret, da se već krene nešto raditi no generalno Zakon o obnovi, krovni zakon koji treba, koji treba od desecima i desecima, preko 40 milijardi štete odlučivati, nije u ovom rebalansu i ne može biti dok nema zakona, apsolutno je jasno, kada ga donesemo, onda se možemo nadati da će se osigurati sredstva, tako da ja očekujem da se stavi tu proceduru, koliko ja znam zakon, prijedlog zakona je gotovo još prošli tjedan, on je predan premijeru i čekamo da uđe, prođe u proceduru Vlade i bude stavljen na javnu raspravu i bude na Vladi nadam se što skorije čisto zbog toga što smo prepoznali da to ne treba donositi preko noći, ali da ga treba donijeto, to apsolutno da, a da li ga ostaviti i manut nekoj drugoj Vladi ili ne, mislim da moj je stav da ga treba donijeti kvalitetnoga, ne žuriti, ne preko noći, ali čim prije, tim bolje. E dakle, što se tiče makroekonomskog okvira, to smo spomenuli da u pravilu iako meni je drago da je ova projekcija smanjenja 9,4 BDP-a u odnosu veće smanjenje negativnija nego onog što nam je Europska komisija dala sa preko 7%, ali mislim da je bitno da smo ostavili rashode koje ćemo usmjeriti upravo u onu potrošnju i generiranju i potrošnje a i samim tim ekonomske aktivnosti i da je to dobar smjer što nismo smanjivali unatoč smanjenju pada prihoda preko 26 milijardi, ostali smo na istoj razini rashoda, samo smo preraspodijelili i rekli što nam je prioritet i tu smatram i tu ministar ima i podršku našu, da je to način da se samo nastavi, da se vidi kako će se to preliti na ove vanproračunske korisnike, kako oni bi krenuli u taj ubrzani investicijski ciklus, sve ono što mogu odmah pokrenuti i što je u planu bilo ovu i iduću godinu da pokrenu i da na taj način napravimo taj korak i taj jump start vraćanja u ono gdje smo bili prije ove krize a ja vjerujem da će to sada ići puno brže nego na onih zadnjih financijskih kriza. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Time smo završili sa raspravama u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, samo tehnička obavijest svim zastupnicama i zastupnicima, pojedinačna rasprava traje 5 minuta. Kolega Babić, mikrofon je vaš.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je proračun za 2020. g. donio polovinom studenog prošle godine sukladno tada definiranim makroekonomskim pokazateljima o rastu BDP-a u Hrvatskoj sa projiciranim prihodima i rashodima gotovo na uravnoteženom proračunu. U međuvremenu su se u svijetu pa tako i u Europi i u HRvatskoj značajno promijenile okolnosti uvjetovane svjetskom pandemijom korona virusa odnosno epidemijom u RH i ovaj proračun je praktično rezultat odnosno bolje rečeno posljedica tih događanja koja su u bitnome uvjetovala smanjenje gospodarskih aktivnosti, a koje je smanjenje gospodarskih aktivnosti dovelo posljedično jasno do smanjenja prihoda državnog proračuna i izdataka koji nikako nisu mogli biti predviđeni u vrijeme kada smo donosili proračun ovdje u HS. To bitno smanjenje prihoda oko 25 milijardi kuna je u ovom rebalansu jasno definirano. Al ono što posebno treba izdvojiti jest činjenica da su nastali nepredviđeni rashodi koji se mjesečno isplaćuju prije svega za, kao potpore za očuvanje radnih mjesta, likvidnosti poslodavaca i za održavanje poslovnih aktivnosti poduzetnika u RH i da je to značajan iznos kako piše u obrazloženju negdje oko 7 milijardi kuna, ali da usprkos toj činjenici Vlada RH i Ministarstvo financija su unutar vlastitih preraspodjela smanjenja ukidanja određenih rashoda zadržali tu razinu rashoda državnog proračuna, tako da bi deficit državnog proračuna iznosio u visini smanjenja prihoda državnog proračuna. Ja sam da ta činjenica smanjenja poslovnih aktivnosti definira taj makroekonomski okvir u RH koji će u ovoj godini, kako smo čuli od strane Vlade i ministarstva, iznositi 9,4% BDP-a. Al ono što govori o točnim procjenama koje je ova Vlada iskazala u proteklih 3,5.g. da su te procjene, su se uvijek na kraju godine odnosno pri završetku godine temelje podataka Državnog zavoda za statistiku, pokazali ispravnima, čak štoviše, Vlada u ovaj rebalans je ušla sa realnim matematičkim ekonomskim pokazateljima, tim više kad vidimo da je Europska komisija planira manji pad BDP-a za negdje oko 0,3% BDP-a i s druge strane rast BDP-a u idućoj godini veći od onoga kojega je Vlada, Vlada predvidjela za iduću godinu koji iznosi 6,5%. Do sada tijekom rasprave po klubovima čuo sam brojne primjedbe od oporbe kako i na koji način bi oni postupali u ovoj situaciji. Ja moram reći da je Vlada, a pri tome sada ne osvrćući se previše na rad Stožera CZ, on je u ovom trenutku meni nije u fokusu mog izlaganja prije svega, ovdje sam skoncentriran na odgovor Vlade koja je brojnim mjerama, gospodarskim mjerama koje smo donijeli u dva paketa, kako u onom ožujskom, tako u onom travanjskom, a i u ovom svibanjskom paketu gdje je, u kojem planiramo i već je definirano oko 100 milijuna EUR-a smanjenje, te poreznih odnosno parafiskalnih nameta s jedne strane i s druge strane u pregovorima sa sindikatima zadržati ovu razinu proračuna koji jest po nama održiv i koji je dobar i prihvatljiv. I Vlada tim mjerama, ta dva, s tim, dva paketa mjera imala namjeru i u tome sam uvjeren da će se uspjeti, uspjeti sačuvati gospodarstvo da prilikom izlaska iz ove epidemije ono što bezbolnije, što jednostavnije nastavi sa, gospodarstvenici nastave sa svojim poslovnim aktivnostima. Stoga moram reć da me čudi da na određeni način imputiranje Vladi da je prilikom prosljeđivanja potpora za očuvanje radnih mjesta trebala ući u vlasništvo pojedinih poslodavaca gospodarskih subjekata jer bi kao rezultat možda bio taj cjelokupni broj, oko 600 000 ili nešto manje, ja sad ne bi naklapao, ne bi nagađao, ali vjerujem da bi brojni poslodavci prilikom saznanja da će im se za taj dio ući u vlasništvo [[Upadica: Hvala]] , da će im se onda, nisam ni primjetio da imamo na 5 minuta, dakle da će im se ući u vlasništvo, na taj način bi bili svoje zaposlenike prepustili na HZZ. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bačić, imam pitanje jedno za vas, a to pitanje postavljaju mnogi ljudi koji se bave prijevozom putnika, pogotovo ako se radi o autobusima koji voze turiste. Naime, činjenica jest da je Vlada zabranila turistima ulazak u zemlju, njima je zabranila rad s druge strane, a s treće strane leasing kuće su nastavile slati rate kredita na naplatu odnosno rate leasinga, kako god to nazvali. Mene zanima zašto Vlada tu ništa ne poduzima? Znači, ljudi su ostali bez ikakvih prihoda, a rate dolaze na naplatu sa kamatama. Po mome sudu način na koji vi se odnosite prema prijevoznicima je neozbiljan jer će ti ljudi se nać u velikim financijskim dubiozama, pa me zanima eto vaše mišljenje i da mi kažete možda je Vlada stvarno nešto odlučila da napravi da im pomogne, zanima me vaš odgovor. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pernar, nije Vlada zabranila ulazak turistima nego su u ovoj pandemiji korona virusa države zatvorile svoje granice. Prema tome, mi i da smo i omogućili dolazak bilo kome u RH taj dolazak nije moguć zbog toga što države koja bi bili … [[Govornik se ne razumije]] i na tržišta za turiste zbog svojih problema zbog, također zatvaraju granice i promet, prijelaz preko granica je zaustavljen. Što se tiče pak leasinga i kredita uopće, niste u pravu. I Vlada, a i HNB i sa, sa, sa financijskim institucijama uskladila, dogovorila moratorij koji može biti do 12 mjeseci i koji, koju dužinu moratorija, dogovaraju i banka i klijent. I nekad je i klijentu u interesu da to ne bude 12 mjeseci, nego da to bude kraće i ovisi o poziciji klijenta, dogovara se taj moratorij i o kraćim kamatama. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mrsić, slijedeća replika.
Poštovani kolega Bačić, pokušavate objasniti neobjašnjivo. Ako jedna Njemačka koja ima ekonomiju puno jaču nego mi, koja je također dala svojim radnicima milijune eura, ide u vlasništvu strukturu Lufthanse i drugih kompanija kojima je isporučila također milijune eura, ako hrvatska država je dala 20-ak ili 30 milijuna kuna određenim tvrtkama, ne želi ući u vlasničku strukturu, da bi jednog dana vratila te novce natrag u proračun opet i iskoristila za nešto drugo, onda mi to nešto nije logično. Inače vaš ministar Aladrović se danas čudi i kaže nije prirodno da neko ko isplaćuje dividendu i bonuse, prima potpore a primili su potpore jedni i drugi. Prema tome, nikako da objasnite zašto ne bi država ušla u vlasničku strukturu tvrtke u kojoj danas iskrcat će 30-ak, 40 ili 50 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mrsić, trebali ste se unutar oporbe malo dogovoriti sa vlastitim nastupima, kako kome što padne na pamet, tako izađe za govornicu i predlaže mjere. Dozvolite da svaka država vodi računa o svom gospodarstvu, prije par godina bilo je primjerka koji je Njemačka vrlo bogato i izdašno reagirala prema svim poslodavcima pa im je Grant dala na milijarde i milijarde eura. Mi smo tada postupali drugačije, sad smo ocijenili da je ovo najpovoljniji način kako pristupiti poslodavcima. Možda bi neki poslodavci kada bi znali da će im se uć u vlasništvo, jednostavno se zahvalili i rekli mi ćemo s obzirom da mi nismo krivi za gospodarsku situaciju, isporučiti vam 50, 100, 200, 300 000 naših zaposlenika dok traje kriza vama na Zavod za zapošljavanje pa vi to s njima financijski rješavajte, a mi ćemo dalje održavati one aktivnosti, poslovne aktivnosti koje možemo sukladno principu ponude i potražnje. Prema tome, svaka država bira svoj put, ja mislim da je ovaj put koji je Hrvatska odabrala najbolji i za državu a i za poslodavce a i što je važno i za zaposlenike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ne treba se previše opterećivati sa kolegama iz oporbe jer su se mjesec dana slagali sa svime, e sad se mjesec dana više ne slažu s ničim, jednostavno im sve smeta jer ne mogu vjerovati da se ovo u Hrvatskoj odvija na najbolji mogući način. Kolega Mrsić je recimo zaboravio dok je on bio ministar da je bilo u jednom vremenu, ja mislim jedno 420 000 nezaposlenih i sjećam se da sam ga zamolio da ugasi onaj brojčanik na zavodu jer je bilo sramotno, danas je problem 150 000 uz sve ovo što smo prošli u protekla 2 mj., tako da podržavam ovo što ste rekli i činjenica je da smo učinili pogotovo u javnim financijama, maksimum mogućega da se zadrži znači zaposlenost ali i da sustav javnih financija normalno može funkcionirati i mi koji smo godinama u lokalnoj samoupravi, itekako vidimo na kakav to način funkcionira. Ja o ovom ministru mogu reći samo riječi hvale za sve što nam je učinio u protekle 3 g. i u ovoj krizi sad. Možemo reći da uredno dođe ono što nam treba doći od strane države bez obzira na sve probleme. Ko hoće to potvrdit, hoće, ko neće, ne mora ali to piše u proračunu, ko god je.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, priključujem se čestitkama našemu potpredsjedniku Vlade ministru financija za upravljanje financijskim sustavom države prije svega i u ovoj krizi. Nisam uspio g. Mrsiću, slažem se sa brojem zaposlenih u vrijeme kada je on bio ministar u Vladi i onom brojčaniku, danas je 160 ili 152, 3 tisuće nezaposlenih, ako se ne varam. Da je možda ići na ovaj model kojega je on prije rekao, mi bismo vrlo brzo i prešli tih 420 000 a onda kako bi se to rješavalo kasnije, ne znam. I s pravom kolega Mrsić govori da je ministar Aladrović iznio svoj stav kad je u pitanju poslodavaca koji bi isplaćivali dividende prilikom činjenice da im je država isporučila milijune i milijune kuna za zadržavanje, očuvanje radnih mjesta. Treba svaki predmet, treba lijepo razmisliti, treba poslodavac to znati da u slučaju da isplaćuje dividendu, da će ili taj dio mora vratiti ili će biti blokiran, brojni su načini kako se može postupati i reagirati ali tu će bit vremena.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj rebalans proračuna je prije svega za one koji su cijelo vrijeme izigravali nevjerne Tome i nabacivali se trebalo bi ovdje, trebalo bi ondje dati. Dakle, što Vlada s ovim rebalansom pokazuje? Prvo, da je svjesna da zbog korona virusa, zbog poremećaja određenih gospodarskih aktivnosti će prihodovna strana biti itekako devastirana i to na 3 najvažnija prihoda državnog proračuna, to su ti tzv. potrošački porezi, PDV i trošarine, doprinos za mirovinsko, ako pogledate izvanproračunske korisnike, onda ćete vidjeti doprinos za zdravstveno osiguranje i porez na dobit. Dakle, to je što se tiče prihodovne strane ali ono što je vrlo bitno i o čemu se danas vrlo malo govorilo a to je da je Vlada usprkos toga što su nastali neki novi troškovi, prije svega tu mislim a to je najizdašniji trošak za očuvanje radnih mjesta, Vlada je odlučila da od svih proračunskih korisnika traži, inzistira da svaki ministar, svaki korisnik onaj trošak koji se naprosto nije mogao dogoditi zbog smanjenih aktivnosti zbog nečeg drugog, da ti proračunski korisnici smanje svoje proračune i da na takav način održe rashodovnu stranu na razini kako je ona bila izvorno planirana. I mislim da je to jedna velika kvaliteta. Slijedeća stvar o kojoj ovdje treba reći, da je Vlada u razgovorima, dogovorima uvezala kompletan financijski potencijal RH i na takav način osigurala nesmetano financiranje kako manjka u državnom proračunu, tako i manjka koji imaju izvanproračunski korisnici i ono što je vrlo bitno, taj financijski sektor priprema za ono što će uslijediti da tako kažem, dan poslije. A danas poslije je kad određene gospodarske aktivnosti se budu trebale pokrenuti, ako ti određeni gospodarski subjekti neće imati financijskih sredstava, oni će to vrlo teško napraviti. I ono što sam rekao danas u svojoj replici, a to je ono na što svi moramo obratiti pažnju a posebno Vlada, a to je da ne samo izvanproračunski korisnici, nego sva poduzeća u kojima je država ili manjinski ili većinski vlasnik, moraju misliti o tome da izvršavaju obveze jer naprosto ono gdje država ima bilo kakvu kontrolu ne smije biti generator nelikvidnosti jer ta nelikvidnost je nešto najopasnije što nam se može dogoditi nakon ovoga o čemu govorimo. I još jedna stvar, reforme. Dakle, svi su nam puna usta reforme, međutim nitko danas nije rekao da je državna uprava napravila jedan ogromni korak praktički od 7 milja u trenucima kad je bilo praktički nemoguće funkcionirati, kad su građani putem interneta, putem, nekim drugim elektronskim putem mogli obavljati svoje određene potrebe, doduše to je bila jedna davna zamisao još kad se uvodio OIB da na takav način povežemo državnu upravu i da građani ne moraju ići od vrata do vrata nego da naprosto da podnesu zahtjev i onda da državna uprava po službenoj dužnosti odradi svoj dio posla. Eh, kolegice i kolege s tim ću završiti, dvije stvari. Dakle, kad pogledate rebalans državnog proračuna, kad pogledate rashodovnu stranu koje su najznačajnije stavke plaće, mirovine, zdravstvo. Da li se tu korjenito nešto može promijeniti bez reformi? Ne može. I to moramo naprosto biti svjesni toga, ministri koji u ovom trenutku pregovaraju sa sindikatima su svjesni situacije da sindikati neće popustiti, nitko ne traži da se s reformama netko, nekakva prava smanje. Naprosto želimo platiti one koji rade, a oni koji ne rade niti ne trebaju u državnoj upravi i na takav način doći do kvalitetnije, efikasnije državne uprave koja će biti od koristi svima i građanima i gospodarstvenicima i svima. I ono o čemu ja uvijek govorim kad govorim o rebalansu proračuna to su izvanproračunski korisnici. Oni su ti koji sutra sa svojim financijskim potencijalima i sa svojim investicijama i investicijama iz EU fonda, fondova mogu biti generator onog prvog koraka u gospodarskom oporavku Hrvatske. Jer kolegice i kolege pad od 9%, 9,5, 10% nije nešto što neće ostaviti itekakav ožiljak na gospodarstvo RH, jer toga moramo biti naprosto svjesni i to je nešto što ne trpi političko prepucavanje. To je nešto što traži političku suglasnost svih nas, da donesemo zakone da se to gospodarstvo oporavi jel inače ćemo tapkati kao što su, vlada SDP-a tapkala 3 godine nakon ovoga gospodarske krize.
Hvala lijepa. Kolega Lovrinović, dobro. Idemo onda na replike prvo. Prva je poštovanog zastupnika Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bi vam pročitati pismo odnosno objavu Dragutina Hanžeka. Radi se o čovjeku koji je kažnjen sa 8.000 kuna kazne jer je sam u svojem traktoru išao istovariti gnoj na svoju vlastiti njivu. On kaže, dragi prijatelji ne mogu a da vam se ne objavim u vezi jučerašnje objave stožera za predstojeće izbore. Izjava gospodina Capaka da se na izbore može u vrijeme samoizolacije to me skroz izbezumilo i onda on objašnjava da je on kažnjen radi toga jer je odveo gnoj u polje. Pa evo ja vas pitam jel vama gospodine Šuker normalno da u isto vrijeme kada osobe koje su u samoizolaciji mogu izlaziti na izbore bez problema, a s druge strane da te iste osobe ne smiju istovariti gnojivo na svoju vlastitu njivu i za to ih se kažnjava s 8.000 kuna? Je li po vama to ekonomski opravdano, da li je to u interesu ljudi itd.? Hvala.
Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar kao prvo morate znati da te dvije odluke nisu u isto vrijeme. U trenutku dok je bilo ograničeno kretanje praktički između naselja zbog toga da se naprosto spriječi širenje i to je danas potvrda da je definitivno dalo rezultata, a ovo o čemu vi sad govorite to je netko nešto rekao ovako usput ali u ovom trenutku su već ukinute e-propusnice, vi danas možete putovati po cijelo Hrvatskoj da vas nitko ne zaustavlja. Prema tome, dakle govorite u dvije odredbe u različito vrijeme. Ne možete ih nikako staviti u isto vrijeme. Jer vi govorite kad govorite o tome da netko može izaći na izbore govorite o futuru koji će se dogoditi za mjesec i po 2, 3, nije bitno kad, a kad govorite o tome da netko nije mogao otići na svoju njivu govorite o vremenu koje je praktički završilo prije 10-15 dana, a ta odredba je donesena prije gotovo skoro 2 mjeseca. I to je naprosto činjenica i nije dobro miješati i brkati takve stvari. Da je možda bilo nekih nespretnosti oko tih e-propusnica, vjerojatno je [[Upadica: Hvala.]] ali nažalost svi smo tako podijeljeni kao što jesmo.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker kada ste govorili o poremećaju pojedinih gospodarskih aktivnosti u RH evo jutros sam dobio neke informacije iz našeg okruženja, evo SR Njemačka pita se jutros tko će platiti račun od korona virusa. U njih je minus preko 101 milijarde u državnom u saveznom proračunu, a pad BDP-a je 6,3%, dakle nije to malo. Ono čega se oni pribojavaju, a to je gubitka radnih mjesta odnosno jačanja socijalnih davanja. Dakle, korona virus i ono što nas je zateklo, a i vezano je za ovaj proračun, rebalans proračuna RH nije ništa novo i neobično bez obzira koliko kolege danas govorile o tome što se i na koji način moglo napraviti ali činjenica je da i ne samo mi već i zemlje u okruženju prolaze zapravo istu stvar.
Poštovani zastupnik Šuker.
Kolega Babić, prvo ova Vlada je rekla da je zdravlje i njeni građani na prvom mjestu. Nakon što su se ustabilili određeni pokazatelji, nakon saznanja stručnjaka počele su se malo relaksirati mjere što se tiče gospodarstva. Isto tako Vlada je jasno rekla da određene djelatnosti koje zbog odredbi Vlade ne mogu funkcionirati da će pomoći na takav način da se isplate plaće itd. Dakle, Vlada je tu jasno pokazala u pravom trenutku što treba raditi. Međutim, sad dolazi onaj dan poslije koji nas očekuje i potrebe za socijalnim davanjima i potrebe za financiranjem određenim aktivnosti i zato kompletan financijski sektoru u ovom trenutku treba upregnuti da sa sredstvima sa kojima raspolaže taj financijski sektor u RH da sutra bude prije svega na usluzi gospodarstvu, da ga potakne, a isto tako i država da može financirati svoje obveze.
Hvala lijepa. Dignuo je ruku, čini mi se za stanku, poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Tako je. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, a odnosi se na ovu našu raspravu o rebalansu proračuna. Naime, neprihvatljivo je da se rashodi državnog proračuna smanjili niti za jednu lipu, a zašto? Zbog toga što se, poštovani građani, u proteklih mjesec, mjesec i po dana isplaćivali su se minimalci određenim firmama, konkretno kladionicama, a posebno Agencijama za utjerivanje dugova. Ovde ću navest jedan podatak jedne takve agencije koja je 2013.g. osnovana sa 500.000,00 kn kapitala, temeljnog kapitala, a ta Agencija za utjerivanje dugova danas ima preko 400 milijuna kuna temeljnog kapitala. Znači, proteklih godina su enormno ostvarivali dobit, a danas im hrvatska država odnosno ova Vlada pomaže. Poštovani građani, jeste li vi za to da novac poreznih obveznika isplaćuje se kockarnicama, kladionicama i Agencijama za utjerivanje dugova? Ja sam uvjeren da niste. Druga stvar, premijer Plenković je proteklih dana u nekoliko navrata rekao e da smo članica Eurozone, da smo uveli EUR-o, mi bili u puno boljoj situaciji jer bi imali pristup neograničenoj likvidnosti. Proteklih, u proteklih mjesec, dva, njemački akademici su potpisali tužbu Ustavnom sudu Njemačke jer je Europska središnja banka od 2015. do 2018. otkupila državnih obveznica 2600 milijardi EUR-a. Nijemci su poludjeli i postavljaju pitanje, tvrde da nema pravo Njemačka, znači snositi i financirati u toj mjeri. Dali su Europskom sudu pravde ultimatum da u roku od 3 mjeseca odgovore. Ovo je početak velikog, ajmo tako reć, neću kraj monetarne unije, ali velikih problema, a oni nas uvjeravaju da je to sigurnost i stabilnost.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati, a imamo još zahtjeva za stanku. Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku. Tražim stanku zbog toga da bi zbog hrvatske javnosti rekli istinite pokazatelje. Dakle, nije istina da proračun nije smanjen jer ova korona kriza je na rashodovnoj strani državnog proračuna iziskuje nove troškove koji su skoro 8-9 milijardi kuna. I da nije proračun smanjen onda bi bilo povećanje rashodovne strane za 8 ili 9 milijardi kuna, ali s obzirom da su svi proračunski korisnici smanjili svoj izvorni proračun za sve one rashode koji se neće dogoditi zbog situacije u kojoj se nalazimo, Vlada je, dakle pokazala silni napor i na takav način uputila jednu poruku da želi zadržat rashode državnog proračuna na razini kojoj su izglasani. Druga stvar, kolegice i kolege, u financijama je najgora naknadna pamet. Mi smo imali dva puta u HS raspravu oko mjera Vlade oko poticaja za, za zadržavanje mjesta. Niko, ali doslovno niko od saborskih zastupnika nije se digao i tu rekao taj i taj nema pravo na to. Al istovremeno svi zaboravljate da je HANFA donijela odluku za neke, financijski sektor koji ona kontrolira da ne mogu isplatit dividendu. HNB je donesla odluku o tome da banke ne mogu isplatit dividendu. Ako je neko zlorabio ovu odredbu Vlade oko pomoći za očuvanje radnih mjesta, porezna uprava i institucije RH će to utvrditi, kaznit će ga, vratit će novce i ono što mislim da se svi kolege saborski zastupnici slažu, treba javno objavit ime te firme i stavit ga na stup srama. Al na ovakav način sad licitirati ne smije ovaj, ne smije onaj, trebalo je bit hrabar kad su se donosile mjere i reć taj nema pravo na to, taj nema pravo na to, taj nema pravo na to. Dakle, bitno je u pravom trenutku reagirati, pomoći, zbog malo kukolja ne smijemo bacit kompletno žito.
Hvala. Dat ćemo stanku vam za do 16 i 25. STANKA U 16,21 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,25 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, isteklo nam je vrijeme stanke pa će sada pojedinačnu raspravu imati poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre, poštovana glavna državna rizničkarko, gđo. Jakir Bajo, kolegice i kolege. Naime, kad se slagao proračun za ovu godinu, teško je bilo pretpostaviti da će nas zadesiti ni pandemija koronavirusa, a još manje, povrh toga i potres. Ova Vlada je uspjela u lipnju 2017. g. da izađemo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka i u naredbe 3 godine bilježili smo proračunski višak i snažno smanjenje udjela javnog duga u BDP-u i to za više od 11%-tnih poena u odnosu na kraj 2015. g. S ponosom smo mogli prošlo ljeto čitati da se Hrvatska po prvi put zadužila uz negativnu kamatnu stopu. 2019. g., turističku godinu, rekordnu, bilježili smo sa povećanjem od čak 17% većim prihodom nego onim što je zatekla ova Vlada i povećanjem prihoda, dolazaka od 20% i noćenja od 16% i zaista je bilo teško zamisliti da će pandemija koronavirusa ne zaustaviti, nego najedanput da nam je sve to palo u vodu kao da se ništa nije tako radilo i da takve rezultate nismo postizali. Kao što sam rekla, povrh toga, zatekao je grad Zagreb i potres, malo tko je danas rekao i spomenuo da je upravo u gradu Zagrebu se ostvaruje čak 40% prihoda RH ili 58% ukupno ostvarene dobiti poduzetnika. Raditi rebalans proračuna pri kojem prihodi znatno se smanjuju, gotovo da ih nije bilo u proteklim mjesecima na nekim stavkama, a zadržati iste rashode, zaista je veliko umijeće i potpredsjednika ministarstva i cjelokupne Vlade. Naime, Vlada je u proteklom razdoblju nastojala i uspjela, prije svega zaštititi naše živote, naše zdravlje, ali i radna mjesta. Naime, prvim paketom mjera, imali smo 63 mjere i drugim paketom predviđene su brojne i subvencije, odgode plaćanja određeni poreza, a samo jedna mjera, ja bih rekla najatraktivnija, kojom se plaća, osigurava plaća od 4 tisuće kuna uz odgovarajuća davanja, bila je najpopularnija i samo ta mjera u prošlom mjesecu sačuvat će oko 600 tisuća radnih mjesta, odnosno pomoć su zatražili gotovo 96 tisuća poduzetnika. Kad slušam danas neke kolege kad kažu, nećemo podržati ovaj rebalans proračuna, pitam se da li oni zastupaju uopće bilo kojeg poduzetnika, da li oni zastupaju bilo kojeg radnika, zaposlenika koji bi se našao na Zavodu za zapošljavanje da nije bilo ove mjere Vlade, a upravo te mjere Vlade su sadržane u ovom rebalansu proračuna. Samo za potporu očuvanja radnih mjesta osigurano je 6,7 milijardi kuna, od toga iz sredstava fondova EU 1,6 milijardi kuna. Naknade građanima i kućanstvima su povećane za 327,9 milijuna, subvencije za 5 milijardi kuna, dosta kritika smo također, čuli i za sredstva EU. Naime, kritike su, kako se taj iznos smanjuje. Moramo znamo znati da dolazi do pomicanja planova javne nabave, do prolongiranja i promjenama u planiranim dinamikama obavljanja radova, međutim, treba reći kad govorimo o EU fondovima da je netočna informacija da smo više uplatili nego što smo dobili. Naime, u plusu smo sa 31. ožujka od 25 milijardi kuna. Sve, sva ona sredstva koja smo dužni povući do 2019. prema svim operativnim programima također smo povukli, znači cilj je ispunjen, a brojna još sredstva smo dobili odnosno preraspodjelom je osigurano i oko 400 milijuna eura iz EU fondova, što za nabavku medicinske opreme, što za kredite i financijske instrumente, a i za mjere zadržavanje radnih mjesta. Još jedanput, s obzirom da zaista izlaganje od 5 minuta je iznimno kratko, pozivam sve kolege i kolegice, ako žele zaštititi i jednog radnika koji se prijavio na ovu mjeru, odnosno poduzetnika, da podrže ovaj rebalans proračuna.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Ovdje se zaziva broj koliki će biti broj nezaposlenih, itd., a ne kaže se što da se nije ovako brzo reagiralo i spriječilo da se upravo taj broj nezaposlenih dogodio već prije 2 mjeseca. Ovako u 2 mjeseca se puno toga promijenilo, stvorili su se nekakvi preduvjeti i za gospodarski dalje oporavak i za rad i nakon toga uvijek se može dogoditi nešto bolje. Dakle, uopće, zašto izazivaju ono što ne treba izazivati, kad je već s ovim mjerama postignuto jako puno?
Hvala lijepo. Odgovor, poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala kolegice Perić. Pa istina, meni se čini svi oni koji su proti ovog rebalansa, protiv su i sredstava koji su dobili ovi naši brojni radnici. Izgleda da bi radije da je 600 tisuća ljudi na Zavodu za zapošljavanje pa bi imali više razloga za prozivanje ove Vlade.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dobiti INA-e i HT-a i HEP-a, itd. se ostvaruje i u vašim Vodicama i u mojoj Puli, samo se knjiži u gradu Zagrebu i bilo bi dobro da vi to kao bivša gradonačelnica napominjete jer je ovo samo još jedan od velikih primjera koliko je Hrvatska centralizirana. Međutim ono što sam vas htio pitati je nešto drugo, pitao sam to jutros i uvaženog potpredsjednika Vlade ali on nije znao ili nije htio odgovoriti a pitanje se tiče paušala kojeg plaćaju naši iznajmljivači. Pitam to vas zašto što i vi kao i ja dolazite iz kraja koji je dominantno turistički i uvjeren sam da razumijete tu problematiku. Zato vas pitam da li smatrate da bi se ovaj paušalni porez za drugo tromjesečje koji je do 30. 6., nakon toga trebao naplatiti ili otpisati? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ja bi ovako rekla populistički, ja sam zato da se svi ovi porezi izbrišu i da nitko nikakav porez od građana naših ne plaća, ali trebamo znati tko prihoduje određeni prihod odnosno određenu bilo članarinu ili porez i tu od tih sredstava neki ljudi imaju osobne dohotke, neke obitelji se hrane. Prema tome, treba imati dobru mjeru od toga što sve oprostiti a što odgoditi. A što se tiče grada Zagreba, slažem se s vama, ja bi isto, da PDV koji se uprihoduje u Plodinama u mojim Vodicama, bude prihod grada Vodica, to bi ja vrlo rado međutim znamo kako funkcionira isto zbog toga što u gradu Zagrebu živi 35% stanovništva, treba reći i da 48% izvoza kreće iz grada Zagreba, prema tome, sve su to činjenice o kojima treba razmišljati kada se bude donosio možda u dogledno vrijeme neki drugi prijedlog zakona.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, vi ste u vašoj raspravi se osvrnuli naravno na prioritete koji su bili a prioritet ove Vlade je bio naravno zaštititi zdravlje građana, nakon toga sačuvati radna mjesta što su i Vlada ali i potpredsjednik Vlade ministar financija ali i cijelo ministarstvo napravili u jednoj brzoj reakciji no naravno vi ste se osvrnuli i na povlačenje sredstava i fondova EU-a pa ste u vašoj raspravi rekli da smo u plusu od 25 milijardi kuna a naravno na dan 31. ožujak ove godine. Naravno da je ovo jedan normalan slijed i da svi mi nismo mogli u donošenju proračuna prošle godine u studenom planirati ovu krizu i ja se još jednom zahvaljujem naravno brzoj reakciji i Vlade ali i ministra financija i kompletnog ministarstva.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, istina je kad se govori pomoći iz europskih sredstava, govori se samo jednoj brojci koja je po meni u dogledno vrijeme samo prolongirana odnosno pomakli su se planovi i javne nabave a i došlo je do promjene u planiranju dinamike obavljana radova međutim iznosi poput refundacije iz pomoći EU-a povećani za 120 milijuna kuna, ostali programi EU-a za 53 milijuna, pomoći EU-u 29 milijuna i 625 000, što znači da je došlo do nekakvih promjena i u terminima a i do unutarnjeg preslagivanja na drugačiji način kako bi prioritet dali pomoći gospodarstvu, radnim mjestima a i zdravstvu.
Hvala lijepa, sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, samo kratka intervencija, nemam u pravilu naviku prekidati raspravu i na jutrošnju repliku a i sada na repliku kolegici Martinčev Juričev što se tiče privatnih iznajmljivača a to je vezano za drugo tromjesečjem, drugi kvartal. U pravilniku u Općem poreznom zakonu, ja sam mislio da sam na taj način odgovorio jer smo kriterije već potpisali, veće oslobođenje kao takvo je predviđeno. Dakle vrlo jasno piše, obveze za drugo tromjesečje ove godine neće biti naplaćeno, dakle oslobođeni su privatni iznajmljivači. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem vam poštovani g. ministre i hvala vam što ste sada jasno odgovorili, međutim pročitat ću vam ono što sam jutros netom prije nego što sam vas pitao, pronašao na stranicama Porezne uprave a to je iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodu plaćanja za obvezu koja je dospjela 31.3., ostvarili su pravo na odgodu te se ista neće otpisati. Molim vas da intervenirate i da vašim kolegama iz Porezne uprave kažete da ovo korigiraju jer stvara zabunu kod svih koji posjete službenu stranicu Porezne uprave, hvala.
Hvala. Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Dobro, da razjasnimo u potpunosti i međusobno a i oni koji nas gledaju odnosno onima kojima ćemo prenositi te poruke. 31.3. se odnosi na obvezu za prvo tromjesečje, to je prvo tromjesečje, dakle paušalni dakle iznajmljivači plaćaju kvartal odnosno tromjesečje, na kraju tromjesečja za to prethodno tromjesečje, dakle, 31.3. za prvo tromjesečje, 30.6. za drugo tromjesečje i ono što je u pravilniku u Općem poreznom zakonu je predviđeno oslobođenje upravo za to drugo tromjesečje koje bi trebali platiti 30.6., to ih je oslobođeno, evo. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, da, veliki broj malih iznajmljivača ima tu problem ali još veći problem ima velik dio Slavonaca koji su bili sezonska radna snaga na našem moru i ostali su bez posla i pitanje u njihovo ime, što oni mogu očekivat obzirom da su najave turističke sezone prave neće biti, da li će oni vjerojatno ostati bez radnog mjesta i 5. i 6. i 7. mjesec? Tako da, zbog njih treba naći modele kako pomoć tim ljudima koji su bili sezonci, to je jedno a drugo, sigurno da treba nastavit sa ulaganjima u turistički razvoj Slavonije, Baranje i Srijema, bilo je najavljeni i veliki projekti turističke promidžbe Slavonije, Baranje i Srijema, da li se u rebalansu i taj dio smanjuje? Hvala.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo, mislim da ste vi kao naravno govorljivi zagovornik, bože moj, otuda i dolazite kao i ja, za razvoj i razvitak Slavonije i Baranje i općenito našeg geografski gledano istoka, mislim da se možemo složiti i onda ću iskoristiti i odgovor na vašu repliku, reć upravo i podsjetit na sve skupa. Do prije nekog vremena, a ne tako davno anketa među poduzetnicima koji je prvi čimbenik ograničenja daljnje gospodarske aktivnosti, što vas najviše ograničava u daljnjim iskoracima itd., navedena je radna snaga, nedostatak radne snage. Između ostalog, naravno sada kada govorimo o problematici zadržavanja radnih mjesta i očuvanja radnih mjesta treba sve skupa na neki način podsjetiti na to ne tako davno vrijeme. Tako da i sezonski radnici iz Slavonije koji su išli dolje u Dalmaciju raditi tijekom sezone sigurno u ovim okolnostima kao takvima trebaju naravno, ne trebaju biti zanemareni, međutim, u isto vrijeme opet ponavljamo, dakle mi smo mjere koje smo stavili u funkciju smo stavili u okolnostima koje jesu i vidjet ćemo što dalje i kako i na koji način ih korigirati. Hvala.
Imamo još jednu repliku poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani g. ministre, odgovorite molim vas precizno na pitanje, u proteklih mjesec dana u cilju spašavanja gospodarstva i pomoći gospodarstvu, u kojoj mjeri ste nas zadužili uz fiksnu kamatnu stopu, a uz koju uz promjenjivu kamatnu stopu na kredite i obveznice? I drugo važno pitanje, jeste li te kredite i obveznice ugovarali uz valutnu klauzulu? Jer ako ste slučajno ugovorili, nama okolo taj podatak nikad niste iznijeli, ni vi, ni premijer. Ako ste nas zadužili u promjenjivu kamatnu stopu na 10.g. npr., a za 2-3.g. kamatna stopa ponovo dođe na 4, 5, 6%, napravili ste veliku štetu, a mogli ste nas zadužiti i to financirati kunski preko HNB-a uz 0%. Ako ste ugovarali valutnu klauzulu, načinili ste isto veliko zlo jer time pojačavate eurorizaciju čitavog sustava, izlažete nas valutnom riziku. Molim vas odgovor.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Konkretno, konkretni odgovor inače sve i ovako ionako imate javno dostupno, ali ja ću probat sumirat onih 6 milijardi i 100 milijuna kuna koje smo ugovorili sa 6 najvećih hrvatskih banaka, bilateralni su aranžmani, svakom od njih naravno detalji su poznati, mislim da više od pola tih aranžmana je uz fiksnu kamatnu stopu, neki od njih su vezani na šestomjesečni trezorski zapis, dakle imaju nekakvu varijabilnu komponentu, ali ponavljam, više od pola njih je uz fiksnu. Obveznica i trezorski zapis znate i sami da su uvijek praktički uz fiksnu kamatnu stopu. Dakle, trezorski zapis koji smo refinancirali po kamatnoj stopi od 0,06 na godinu dana, to je onaj koji dospijeva i dospijevat će za sada malo manje od godinu dana. A ova obveznica koja je recentni, zadnji instrument koji smo izdali također kao i svaka je uz fiksnu kamatnu stopu od 0,75%, to je ujedno bio i prinos, dakle izdali smo ju uz par, po paru na 7.g. To je [[Upadica iz klupe se čuje]] Molim? Ova zadnja je milijarda 445 EUR-a, dakle govorimo o, upravo o tome, da.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Pa želim reći evo par riječi o prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. s projekcijama za 2021. i '22. jer osnovno pitanje je bilo da li da ili ne proračun mijenjati sada ili ne mijenjati, odgovorna Vlada je jasno rekla da u sklopu mjera za mjesec svibanj ide i rebalans proračuna. Kao što su išle mjere za mjesec ožujak, mjere za mjesec travanj, tako je i ovo jedan od tih dijelova mjera za mjesec svibanj 2020.g., a uslijed ove pandemije koja nas je svih iznenadila. Vraćajući se samo 3 mjeseca ili 70-tak dana unazad jasno je da smo svi živjeli svojim tempom i nitko nije razmišljao da ćemo 12.5. razgovarati ovdje o rebalansu proračuna, svi smo se već vidjeli u nekakvim drugačijim odnosima i nije bilo tada nekakvih rasprava o tome da li država ide u dobrom ili lošem smjeru, uglavnom smo se bavili sasvim nekim drugim temama koje se uopće nisu ticale financija. Međutim, pojavio se virus koji je očito zaključao ne samo nas nego i čitav svijet. Najjače države, one koje mogu na mjesec, jednostavno danas stoje zaključane i bore se za svoje stanovništvo tj. za zdravlje svojih građana. Mi se tome sada nakon ovakve situacije koju smo počeli obezvrjeđivati, iz meni nepoznatih razloga jer je sve usporedivo, a podaci su svi vani, jednostavno mi nije jasno zbog čega to radimo? Zašto vrijedne ljude koji su se potrudili na prvoj liniji obezvrjeđujemo na način da ih sada dovodimo u pitanje uopće i njihovu stručnost i bilo što drugo u smislu nekakvog politikanstva? Zbog čega? Pa imamo zemlje EU s kojima se možemo uspoređivati, naših veličina, 4 milijuna stanovnika, nešto više stanovnika, nešto manje stanovnika, pa usporedimo, nije uopće problem. Pogledajmo Irsku, želimo li taj scenarij? 20 i koliko, 23 135 zaraženih, 1500 umrlih. Ili svi govore o nekoj Švedskoj. Evo jedan kolega ovdje zagovarao je švedski model. 27 000 zaraženih, 3300 umrlih. Danas ovdje stvaramo problem nažalost na preminulima u domovima za starije osobe i to se nije moralo dogoditi, dogodilo se. Nažalost, imamo posla ili je problem sa virusom za kojeg nemamo rješenja, ali vrlo olako obezvrjeđujemo napore i svih građana koji su bili spremni zaključati se ili zaustaviti svoj život da bi izašli iz ove situcije. Dolazim sa otoka, zaključani smo već 50 dana, 4 trajektne linije dnevno, samo dostava, samo dostava. Donedavno 3 regije unutar županije, evo od ponedjeljka prošlog putujemo slobodno bez propusnica i to je kao svima normalno, ništa nije bilo normalno. I čudom se reakcijama svih, zbog čega? Zašto podcjenjujemo taj trud koji su svi napravili da imamo situaciju kakvu danas imamo? Imamo 300 ja mislim i 8 aktivnih koji su zaraženih, 308, nema zemlje u EU koja ih toliko ima. I to nam je previše. I to treba smanjit, smanjit će se sigurno ako ćemo biti odgovorni. A ovaj, reakcija Vlade kroz mjere za ožujak, za travanj, pa to smo imali najprije sveopće oduševljenje tj. sveopće prihvaćanje i sada kada realiziramo te mjere, svi smo protiv njih jer oporba to može i to mi znamo i prihvaćamo kao reakciju jer su ciljevi sada sasvim neki drugi. Čak su i na neki način nametnuti možda sa strane oporbe. Najprije smo htjeli izbore, sad ih više ne želimo. Okej, svak se bori za neku svoju politiku. . / . A ja gledam i sa A ja gledam i sa lokalne razine, na što su nam spali proračuni sada? Na komunalnu naknadu i doprinose od plaće. Sve drugo smo zaustavili, pogotovo mi koji živimo od turizma. Nema javnih površina, nema koncesijskih odobrenja, nema prihoda od koncesija, nema prihoda praktički od gradnje, tu i tamo poneki doprinos. Nema uplata u proračun. Naravno da smo reagirali i mi sa rebalansima i mi čekamo što će reći Vlada da znamo što ćemo, pokušali smo napraviti što možemo. Ako ne može radnik, građevinar doći na otok, što možemo raditi? Zaustavili smo sve projekte. I to su situacije koje su realne, treba ih gledati na taj način, nije sve politika. I budimo realni, prema ovom naporu, da se smanje rashodi, ali onih 8 milijardi više koji su nastali kao rashod u borbi protiv nečega. I ne možemo to podcjenjivati i reći ništa se nije smanjilo, ni za lipu. Je, smanjilo se, samo je pitanje kako tko to želi čitati. Ja znam da bi svako od nas 150 ovdje složio proračun onako kako njemu odgovara i nitko ne bi bio zadovoljan. Ali mislim da ovaj proračun pokazuje da imamo mjeru optimizma. Što će biti u 10. mjesecu? Ja bih volio reći da ćemo od 15.7. do 15.8. imati super sezonu. Možda je moguće, a možda i nije, ne ovisi sve o nama. Ja mislim da pokazujemo odgovornost i ono što ljudi žele od nas [[Upadica: Hvala.]] a to je da se osjećaju barem sigurno, koliko god to može biti sigurno.
Imamo nekoliko replika opet, prva je poštovanog zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Borić, pa nitko ne dvoji da su rezultati zdravstveni uspješni, ali ovdje govorimo o bacanju novaca bez ikakve kriterija, pa među 10 najvećih tvrtki koje su primili potporu od strane države su hotelijerske tvrtke koje imaju stalnog sezonca, neke pekarske tvrtke koje su prodavale u to vrijeme, do toga da imamo i tvrtke koje su imale dostavu pa su već, vidli smo redove pred tim tvrtkama. Također, i one koje su u vlasništvu pumpi, prema tome, vidlo se po tome da se to bacalo na način što nije bilo nikakve kontrole, a vama za odgovor. Da, počeli smo sa 420 tisuća nezaposlenih, završili smo sa 285 tisuća 31.12.2015., 135 tisuća manje, vi ste počeli sa 285 tisuća, prije korone ste imali 143 tisuće, dakle neto 142 tisuće, dakle isto kao i mi u 4 godine, prema tome, kada kritizirate, pogledajte malo brojke.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, ja dolazim sa otoka na kojem imamo hotelsku kuću koja je vlasnik Valamar, a ima i tvrtku kćer koja je vlasnik, koja se zove Imperial i po vašem, te tvrtke ne bi trebale primiti nikakvu naknadu iako su i zaključane, znači dan danas nema aktivnosti, nijedan hotel nije otvoren, nijedan kamp nije otvoren. Prošle godine u ovo vrijeme 12.5. sve je bilo otvoreno, radilo je u njoj 200 ljudi. Ako vi mislite i zastupate tezu da su ti ljudi trebali ostati bez ikakvih pomoći ili da nisu trebali dobiti ništa od države, vi nastavite s time dalje, pa i u kampanji ili bilo kojem budućem vremenu. Ja smatram da je država trebala to učiniti i učinila je na najbolji mogući način. Na koji način će se rješavati pitanje evaluacije svega ovoga što se desilo u brzom, hajmo reći postupku da bi se dostiglo vrijeme jer mjesec dana nije preveliko vrijeme da bi se sve uspjelo riješiti, time više što se smo u 3. mjesecu bili na polovici mjeseca kada su krenule sve ove drugačije mjere i ponašanje, znam da se reagiralo da se pomogne svima. Da li je najpravednije prema svakome, ja mislim da je vjerojatno bilo onih koji [[Upadica: Hvala.]] su nešto napravili da nije trebalo, ali tu je država da to utvrdi u kasnijem vremenu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klarića. Izvolite.
Poštovani kolega Borić, rekli ste da vam nije jasno zašto se tako ponašamo. Na početku smo svi hvalili, a sada se napada i traži krivica. Sjetit ćemo se, nebrojeno puta smo čuli, mahali su spasitelju maslinovim grančicama, klanjali mu se, za nekoliko dana vikali su raspni ga. Ali, ovdje je činjenica, činjenica koju nitko ne može pobiti, činjenica da su svi koji su zatražili, dobili, činjenica je da su gospodarstvenici u onom dijelu kojima je zabranjen rad, ne samo od strane Vlade RH već od svih gradova i općina u RH dobili brojne pogodnosti i svima je bio samo jedan cilj i mislim da je to opravdani cilj i da zaslužuje svaku pohvalu. Sačuvati radno mjesto, sačuvati gospodarstvo, jer jedino je to model na koji možemo promišljati izlazak iz ove situacije. Vladi svaka pohvala na odlučnosti, isto tako i Stožeru, a sve ono što se u budućnosti bude događalo [[Upadica: Hvala.]] pokazat će koliko su ove mjere bile ispravne.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Ja, kolege ili ljude iz Stožera razumijem i kad su rekli da su oni isti ljudi kao i na početku, tako i danas nakon 77 dana. Neki su to razumjeli na početku, ali nakon 77 dana nažalost nisu i pokušavaju ih obezvrijediti, s čime se ne slažem, ali to je očito njihovo pravo, toga je bilo i prije, prošli smo mi i drugačija vremena i svih se njih sjećamo. Sjećamo se i migrantske krize i Kriznog stožera kojega je osnovala Vlada SDP-a koji je trebao rješavati aktivnosti ulaska imigranata u RH. Tko je bio na čelu tog Stožera? G. Ranko Ostojić. Tko su bili članovi? Sve redom pomoćnici, zamjenici ministara iz novih ministarstva. Ali, čujemo danas da to nije tada bilo političko nekakvo tijelo taj Krizni stožer nego je samo ovo danas političko tijelo, tamo su vjerojatno svi bili HDZ-ovci, a ovdje ih nažalost kao više nema SDP-ovaca. Mislim, pa to je toliko ispod razine bilo čega, oni su se bavili s jednim problemom, ovaj Stožer se bavi s drugim problemom i postoji zakon koji ih je riješio u smislu tko treba biti član i tko se može tome pridružiti. Ali kažem, svatko ima priliku da pokaže u sljedeće vrijeme što je radio [[Upadica: Hvala.]] i na koji način je postupao.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Slažem se s vama, kolega Borić, da moramo paziti ono što govorimo u HS-u i ne obezvrjeđivati one ljude koji su danas u Stožeru. Činjenica je da prije ove krize smo imali uravnotežen proračun, to treba reći, sa suficitom proračunskim. Nažalost ova situacija koja se sada dogodila to je izbrisala, zbog toga i ovaj rebalans. Treba možda vidjeti i kako i na koji način se bore ili rješavaju određene probleme, pa i gospodarske probleme zemlje u našem okruženju. Danas se malo uspoređujemo sa onima s kojima smo nekada bili zajedno, ali treba i to vidjeti možda više s onima koje su članice EU. Pa i članice EU nemaju isti pristup prema koronavirusu, mnoge su pogriješile. Recimo, jedna Švicarska je doživjela katastrofu, pogotovo pojedini kantoni koji su bili prema Italiji. Švedsku koju sada spominjete, pa zar nismo jučer imali, odnosno prekjučer, dolazak naših ljudi iz Švicarske koji su bili zaraženi u avionu i nakon 3 godine se pojavio korona virus u Istri.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Babić, ali to nama jednostavno izgleda i skloni smo tome da obezvrijedimo sve što dobro napravimo pa to imamo i proteklih 20-tak dana, kažem pogotovo od strane oporbe kada se počelo propitivati zaista sve. Pa se uspoređujemo sa jednom Danskom koja recimo ima 10-tak tisuća zaraženih i preko 500 umrlih, kad oni otvore škole mi kažemo i mi želimo otvoriti škole, mi otvorimo škole sada djeca neće u školu. To je problem. Zašto? Evo jučer sam razgovarao u svojoj područnoj školi sa učiteljicama. Ni jedno dijete od njih 40 i nešto nije došlo u školu, 77 dana na otoku nismo imali ni jednog zaraženog. Večer prije sva se djeca igraju na igralištu. Pitam zbog čega, kaže, ne želim biti ta koja želi odrediti kojih 9 djece treba u školu ili ne treba otići u školu, kao da nema drugih mogućnosti ili podjele u nekakve grupe itd. i razgovora, najlakše jer reći ok, ali onda se nemojmo uspoređivati s nikim. Onda kažimo da smo napravili nešto sami ili da smo bolji, ali nemojmo govorit stalno da smo gori ako vidimo ako sve drugo ukazuje da smo ja mislim puno bolji od mnogih.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državna rizničarko, kolegice i kolege, dakle do proglašenja same pandemije i od strane Svjetske zdravstvene organizacije koja se dogodila u 3. mjesecu, točnije 11. ožujka 2020. godine, RH je imala uravnotežen proračun, imala je stabilne javne financije, imala je smanjenje javnoga duga, manju nezaposlenost, veću zaposlenost i proračunski suficit. U samu tu zdravstvenu krizu ušli smo sa jedne pozicije znatnog viška na tekućem i kapitalnom računu drugim riječima jednog većeg izvoza od uvoza odnosno većeg priljeva kapitala od odljeva samog kapitala i taj suficit smo zapravo kroz te protekle godine koristili za razduživanje prema inozemstvu odnosno jačanje samih deviznih pričuva. Vlada je prateći svjetska zbivanja, a znajući da smo mi već 25.2. imali prvi slučaj zaraze korona virusom zapravo donijela i onaj paket od 63 mjere gdje se zapravo željelo intervenirati odnosno disperzirati gdje god se u tom trenutku moglo i ono što je Vlada i stožer su kao takvi zaključili. Tim paketom se jako pomoglo gospodarstvu, a samo zato da se ne dogodi otpuštanje radnika. Zamislite da se dogodilo otpuštanje radnika ili da Vlada nije intervenirala, mi bismo na zavodu umjesto koliko znam imamo danas 152.000 nezaposlenih imali možda 250 ili 300.000 nezaposlenih. U tom trenutku bi se zapravo pojavila jedna društvena depresija, a mi, vi danas na ulici u svojim mjestima ne možemo osjetiti tu depresiju u RH bez obzira na ovakve rezultate u gospodarstvu koji su zapravo uvjetovani ovom korona virusom. Država je činila sve prvenstveno da spasi ljudske živote, da sačuva zdravlje svojih građana svjesna da nakon pandemije ovoga virusa kojeg ne može na takav način obuzdati barem smanji broj zaraženih osoba i da zdravstveni sustav kao takav, kao takav ne dođe u pitanje. Zbog toga je i ovaj rebalans proračuna danas ovdje u Hrvatskom saboru iz kog je jasno vidljivo i to su brojke koje se ne daju sakriti zapravo prihodi koji su pali za gotovo 23 milijarde kuna, ali Vlada šalje jasnu poruku i gospodarstvenicima i socijalno ugroženim skupinama i pojedincima, kulturnim djelatnicima, poljoprivrednicima, umirovljenicima, zapravo svima. I kada pogledate određene stavke koje su vezane za ovaj rebalans proračuna odnosno oni koji su recimo to tako izgubili, a to su svi oni koji su morali rezati svoje stavke na prihodovnoj strani proračuna su određena ministarstva koja su isključivo vezana za radnike, za radna mjesta, za subvenciju u poljoprivredi i samo zdravstvu. Što se rashoda tiče, dakle oni su ostali na istoj razini upravo zbog toga razloga i to je najjasnija, najveća poruka Hrvatske vlade. Treba reći neki su kolege danas govorili o tome da i EU se u to nije uključila, ali treba zapravo reći da i ova sredstva koja su vezana od EU su jednim fleksibilnijim pristupom zapravo omogućena da se mogu alocirati. Ono što želim sada ovdje reći, a govorilo se o tome i neki su zastupnici o tome govorili i ja sam dobivao nekakve, nekakve poruke od pojedinih tvrtki, a spomenut ću ih. Dakle, radi se o 1.200 naših tvrtki koje su vezane za domaće licence odnosno 800 međunarodnih odnosno o onim prijevoznicima koji ne rade u međumjesnom ili međulinijskom prometu već isključivo su orijentirani na turizam i oni nisu imali nikakvih prihoda i žalili su se naravno na banke koje su im uzimale rate kredita odnosno dobivali su opomene odnosno troškove i jedna mi je gospođa rekla, Vlada, Hrvatska vlada, doslovno je rekla, je napravila jako puno za nas poduzetnike, al od tog dijela moramo davati bankama. Dakle, dio sredstava moramo davati bankama što misli da nije dobro jer, misleći sad ovdje na kamate i troškove, jer nemaju apsolutno nikakvih prihoda. Molila me je da Vlada RH intervenira u tome dijelu i Vlada je stvarno intervenirala, dobio sam jutros od nje mail i rekli su da intervenirali su, banke su nam ukinule sve troškove i rekli su da kao takve ne moramo, ne moramo doznačavat [[Upadica: Hvala.]] dakle to je iznimno vrijedno i pohvalno jer se Vlada zapravo u svim segmentima angažirala na najbolji mogući način.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Klarić će biti prvi.
Uvaženi kolega spomenuli ste da se toliko ne osjeti depresija s obzirom na jačinu krize i sve ono što se događa i usporedbi sa našim okruženjem. Spomenuli ste i rezanje stavki. Ponekad treba platiti da bi se dobilo više. Dakle, ono što je više to je svako sačuvano radno mjesto, ono što je više, to je ono što ste upravo sad u ovom trenutku događa na terenu, da se drži pod kontrolom epidemija. I ono što će biti više, to je ono što će omogućit gospodarstvu da nastavi normalno funkcionirat onako kako je stalo. Mi u mom gradu kad smo donosili odluku o oslobađanju u cijelosti od komunalne naknade ili 50% onih proizvodnih djelatnosti ili svih onih koji su odlukom stožera zabranjeni rad, napravili smo kalkulaciju, izgubili smo u ovih mjesec i pol dana 2 milijuna i pol kuna, svjesni da nam taj manjak će polučit nešto puno više u narednim mjesecima jer svi onima kojima smo oslobodili sad sa olakšavanjem mjera su nastavili normalno funkcionirati i to je bit [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, nije samo rezanje stavki nešto što će smanjiti prihod već ono što će ga povećati.
Poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo tako kolega Klariću, zapravo nakon donošenja Vladinih mjera po meni su trebale sve županije, sve općine i gradovi postupiti na isti takav način na koji ste vi postupili. Zapravo, takvim činom recimo u gradu Bakru, vi ste zapravo pokazali da vam je stalo do gospodarstvenika, da vam je stalo do radnih mjesta,svjesni zapravo da se ne dogodi nagli odlazak otpuštanja takvih radnika na Zavod za zapošljavanje što bi tek tada stvorilo određenu depresiju. Ne zaboravite da je i Hrvatska zemlja, emitimna zemlja i da bi zapravo sve županije na tome području jako trebale paziti u ovoj koroni i zapravo trebale biti nekako free korona županije upravo zbog toga što bismo u vrlo dogledno vrijeme trebali dočekivati prve turiste. Dakle, svim nam je trebalo biti u interesu da se još više angažiramo, daleko više od nacionalnog stožera, da se i na lokalnim mjestima angažiramo da pazimo na takve stvari da nam se to ne bi događalo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Babić, vi ste, jasno mi je to da hvalite Vladu i da idemo sad pred izbore i da ste vi svi u HDZ-u ushićeni potezima ove Vlade, falio mi je kolega Borić ovih mjesec i pol dana dok je bio zaključan na otoku Rabu jer nismo slušali takve rasprave, mi koji smo raspravljali ovih mjesec i pol dana očito niste nas čuli, bilo bi mi draže da ste bili ovdje pa da ste nas mogli slušati. Dakle, mi smo svi isto davali rješenja i nudili smo prijedloge iz opozicije koje vi niste prihvaćali ili ste prihvaćali naknadno, nije to bitno, razgovarat ćemo još ovih par dana o tome, onda 2 mj. pa će ljudi vagat ali gledate kolega Babiću, nemojte pretjerivati. Dakle, vi ste sada rekli da nije bilo mjere Vlade, da bi jedan veliki dio ljudi završio na birou i da bi zavladala opća depresija. Da li su ljudi sretni i u ne depresiji, da li kliču HDZ-u oni koji su imali malo više plaće, recimo 5, 6, 7000 pa su zbog ovih mjera Vlade pali na minimalac? Da li vam kliču ljudi koji su čiji poslodavci su ih stavili na minimalac, dobili od Vlade 4000 kuna a onih 750 spreme u džep? [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, ja ću u o tome pričat u svojoj pojedinačnoj raspravi ali dajte nemojte baš toliko si klicat previše.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Đujiću, dobro je to kad znate na jedan dobar način izokrenuti stvari a da to bude onako populistički prihvatljivo javnosti. A tko je sretan koji je imao plaću 10, 12, 13 000 kuna doći na plaću od 3 ili 4000 kuna? Nitko nije sretan. Ono što vi aludirate je da je Vlada proizvela ovaj virus. Nije Vlada proizvela virus pa je sretna što se to dogodilo. Vlada je samo u ovom trenutku postupila na najbolji mogući način. Mjere koje ste vi donosili bile su zakašnjele, nisu bile prihvatljive, dosta populističke, dakle trebalo je pronaći taj novac, nije ga se moglo pronaći i to niste na najbolji mogući način objasnili hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala, kolega Đujić vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Da, da, jesam, ... [[Govornik se ne razumije.]] čl. 238., dakle kolega Babić mene vrijeđa kad govori da ja aludiram na to da smatram da je proizvela virus. Ne, nije nit ja to aludiram niti mislim da ste vi sretni zbog toga, možda ste vi sretni što se virus pojavio jer za sve što u Hrvatskoj ne valja, vi kažete kriv je virus. Možda je virus kriv što recimo nisu vaši ministri mogli popunjavati imovinske kartice pa ih je 15 otišlo iz ove Vlade, kriv je virus, nitko nije kriv. Tako da ako je ko sretan zbog virusa u ovoj zemlji, to je onda HDZ.
Dobro. Kolega Đujić naravno, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, ako je bila, onda ste je vi isto sad počinili, potpuno jednako. Hajde nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, još uvijek sam tolerantan, vjerovatno kako će odmicati vrijeme, postat ću manje tolerantan. Prema tome, nemojmo umjesto replike to koristiti. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, evo čuli ste kolegu Đujića, on kaže da sam bio zaključan, ja sam njega gledao na televiziji, on i njegove rasprave koje su sve redom kad su donošene mjere bile za time da se poveća rashodovna stavka proračuna za nekih 10-ak milijardi kuna, čudio sam se da nisu imali mjere za kućne ljubimce, još je samo to falilo pa da i oni budu na neki način dobili neku naknadu. Međutim, danas slušamo opet u ime kluba kolegu Grčića i Lalovca koji kažu niste nište smanjili na rashodovnoj strani, to je politika SDP-a, danas lažem, sutra se popravljam i to su momenti u kojima trebamo izaći na nekakav megdan pred birače, jel tako? Kažu, razgovarali smo s MOST-om, onda ovaj kaže nismo razgovarali s MOST-om, onda sam ja u ime nekoga razgovarao s MOST-om i tako svaki dan. Povećali su rashodovnu stavku proračuna za 10-ak milijardi i danas pitaju zašto još nije smanjeno? Vjerojatno će oni na neki način.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala vam lijepa. Veći dio replike je bio…
A oprostite, samo malo, poštovani zastupnik Grbin je, nisam vidio, dignu povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovane kolegice i kolege, povrijeđen je čl. 235. Poslovnika budući uvaženi zastupnik Borić nije replicirao zastupniku koji je govorio nego je replicirao prije svega kolegi Đujiću a onda bogami sam sebi a vi ste na ga to propustili upozoriti. Hvala.
Dobro, naravno da to nije jer ako bih na to reagirao, onda bi vjerojatno jako brzo svi imali opomene. Dobro, izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Istina je kolega Boriću, vi ste se jednim dijelom referirali na kolegu Đujića, ali s pravom. Njegove eskapade koje su bile kroz pojedinačne rasprave dijelom su nas onako uveseljavale ovdje u HS-u. Ali ja ne želim vjerovati i ovo što je rekao kolega Đujić, ali i vi sada što govorite, ja ne želim vjerovati da Vlada ukoliko je imala bilo koji prostor da bi još više pomogla gospodarstvu, a razvojnim društvenim skupinama. Dakle, Vlada je sukladno financijskim mogućnostima i proračunskim mogućnostima dala svoj maksimum upravo zbog toga da se ne dogode određeni poremećaji u društvu, pogotovo oni gospodarski tektonski poremećaji. Tih 30 ili 40 dana bili smo svjedoci, nije to bilo lako izdržati, ali činjenica je da nismo upali u depresiju, to je iznimno bitno za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ono s čime ću početi se možda na prvi pogled neće činiti kao povezano sa današnjom temom, ali je i to vrlo. A počet ću s time što su svim medicinskim sestrama u RH čestitati Dan sestrinstva i podsjetiti kako su se prošle godine negdje tijekom ljeta medicinske sestre izborile za svoj materijalni status, ali isto tako i za status drugih zdravstvenih radnika, konkretno liječnika budući da liječnika budući da liječnički sindikat nije reprezentativan u zdravstvu i nije mogao sudjelovati u kolektivnim pregovorima. A ta prava koja su medicinske sestre izborile prije manje od godine dana su ovim rebalansom o kojem danas razgovaramo dovedena u pitanje jer ako pogledate rebalans iznos koji se odnosi na primanja svih zaposlenih u javnom sektoru se smanjuje, a to znači da se smanjuju i primanja onih kojima smo zadnja dva mjeseca tepali da su na prvoj crti obrane, medicinskim sestrama, liječnicima, tehničarima, vatrogascima, policajcima itd. Poštovane kolegice i kolege, ja smatram da je to pogrešno, ne samo zato što time udaramo na materijalni status onih koji su u ovoj krizi podnijeli izuzetno velik teret nego i zbog toga što time ugrožavamo brzinu i mogućnost oporavka javnih financija. Institut za javne financije prije nekih mjesec i pol dana napravio je i objavio analizu iz koje je jasno vidljivo da smanjenje plaća u javnom sektoru, ustvari i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno ima negativan učinak na proračun. Dakle ukratko, režemo granu na kojoj sjedimo. Znam da ćete ovo izglasati, ali svejedno je moja obveza da na to upozorim. Drugi problem je onaj na koji su ukazale mnoge kolegice i kolege koji su govorili prije mene, a odnosi se na pitanje potpora. Govorili smo, upozoravali smo, da, govorili smo i upozoravali smo i u sabornici i izvan nje, iako se radilo o mjeri koju je donijela Vlada i koja nije amenovana od strane Sabora da ne postoje kriteriji, da se novac dijeli šakom i kapom i onima kojima treba i onima kojima ne treba. A danas kolegice i kolege, saznali smo odakle se taj novac uzeo. Konkretno, gotovo pola milijarde kuna uzeto je iz fonda koji je namijenjen za pomoć za zapošljavanje invalida. Za pomoć za zapošljavanje invalida, onih koji u svakoj krizi, pa tako i ovoj, najteže stradaju, najteže stradaju jer oni sigurno sada bez ovakvih pomoći i potpora posao dobiti neće. Međutim iz tog fonda u koji uplaćuju svi poslodavci u RH koji imaju preko 20 zaposlenih, iz tog fonda smo zagrabili da bi bez kriterija podijelili i onima koji si isplaćuju dividende. I može gospodin Aladrdović danas kukati da je to bilo loše i može govoriti da će se taj novac vratiti, ali s obzirom na način kako je Vlada djelovala, za to nažalost ne postoji pravni temelj. A zašto? Jer su kriteriji bili propisani na takav način da su ih ispunili i oni kojima novac doista nije trebao. Poštovane kolegice i kolege, mi možemo govoriti o tome da se u krizi treba reagirati brzo i da to nekad za sobom povlači i greške, ali ovo nije bila greška, ovo je bila katastrofa. Katastrofalna odluka koja je za sobom povukla katastrofalne posljedice, a novac za nju se nalazi na računu koji je bio namijenjen najpotrebitijima u RH. Ja za to ruku dignuti neću i ne mogu. I dopustite mi samo na kraju jedan kratki osvrt na Grad Zagreb, bez obzira što ne živim ovdje imam jako puno prijatelja koji žive i u onim dijelovima Grada Zagreba koji su posebno pogođeni potresom. I gotovo svakog dana me netko od njih upita, što će biti sa Zakonom o obnovi Grada Zagreba. A ja im na to pitanje ne mogu odgovoriti, vjerojatno ne možete ni vi koji sjedite ovdje i koji gledate što u mene, što u … A ako pogledate ovaj rebalans proračuna, vidjet ćete da novac za takvu obnovu nije predviđen. Pametnom dosta. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin rekli ste da na početku svoje rasprave da možda na prvi pogled vaša rasprava neće imati veze sa današnjom temom, no itekako je imala jer nemojte se vi povoditi za ovima iz HDZ-a, njihove rasprave danas nemaju nikakve veze sa današnjom temom nego su oni u kampanji. Evo kolega Borić mjesecima nije bio ovdje i sada nadoknađuje taj dio pa valjda priča o svim temama o čemu smo pričali zadnjih mjesec dana. I ovih 5, 6 dana šta nam je ostalo moramo pričati o svemu. Moramo pričati o obnovi Zagreba, moramo pričati o 15 ministara koji su napustili ovu Vladu, o imovinskim karticama, o MOST-u koalicijskom partneru HDZ-a koji ih je dva puta doveo na vlast, sve je to tema. Mi smo sada u izborima i sve se to tiče ovog rebalansa proračuna jer je on predizborni, zato je ovakav, zato što je predizborni, u njemu zato nema pada rashodovne strane jer vjerovatno ćemo do kraja imati još jedan rebalans, neka nova Vlada i moramo pričat o tome i meni je muka od ove situacije, pa nismo mi sretni, pa mi ćemo za 2 mj. bit na vlasti, morat ćemo vraćat vaše dugove i ono što ste uništili već treći puta, pa nismo sretni zbog toga, nemojte nam to govoriti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Poštovani g. potpredsjednik Reiner je danas benevolentan pa možda nisam trebao uvod ali naviknut na neki strožiji kriterij, ipak sam se htio unaprijed ograditi da me se ne bi upozorilo da ne držim teme ali šalu na stranu. Da, ovaj proračun je predizboran. Pa predizborno je sve što se događa u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko tjedana, predizborne su presice stožera, predizborno je bilo donošenje Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje smo tvrdili da se cenzus diže za nekakvih 200 000 hrvatskih građana iako je u stvarnosti riječ o njih 12 do 15 000. Predizborno je ono što radi predsjednik Vlade RH, predizborno je ono što radi potpredsjednik Vlade RH. Sve je to predizborno i što je najbolje od svega, i legitimno je da bude predizborno ali nije legitimno da se o tome laže a to je najveći problem. Prave se da ovo ima nekakvu epidemiološku ovakvu ili onakvu podlogu a u stvari je predizborno.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, drago mi je da ste ovo spomenuli i doista na portalu u Indexu koristili pravu riječi „zagrabilo se“, zagrabilo se u Fond za zapošljavanje osoba sa invaliditetom u koji uplaćuju svi poslodavci koji ne ispunjavaju kvotu. Pravobraniteljica kaže da se nije ništa obavijestilo niti njih niti se pitalo vezano za taj fond, na taj način se upropastila ili spriječila, smanjila mogućnost zapošljavanja upravo najranjivijih skupina ovoga društva. To nije dobro a da to nije slučajno, pokazuje činjenica koja naglašava portal Indeks da je zakon izmijenjen prošli mjesec, sad već pretprošli mjesec da bi se takva transakcija mogla i napraviti.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega, točno, i to je problem. Sve krize kroz koje smo prolazili, naučile su nas jednu stvar. U njima prvi i najviše stradaju oni kojima je najteže, stradaju migranti, to su mnogi hrvatski državljani koji su otišli u Njemačku, Irsku itd. osjetili jer su migranti bili prvi koji su počeli ostajati bez posla, stradaju pripadnici manjinskih skupina, stradaju invalidi, osobe sa invaliditetom. Ali da se Vlada može podnijeti i ponijeti na ovakav način i direktno zagrabiti u fond koji je namijenjen, u kojeg se uplaćuje isključivo s namjenom da se pomogne onima koji su u izuzetno teškoj životnoj situaciji, kojima je pomoć potrebna, e to nisam očekivao i moram priznati da sam iznenađen količinom ne znam čega koja je to potrebno pokazana.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mateljana, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministru, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna tek je djelomično uvid u stanje financija koje je pogodila Hrvatsku u doba ove krize kako centralnih, tako i onih lokalnih financija. Ova korona kriza u Hrvatskoj izmislila je odnosno otkrila puno tople vode pa jedna od tih revolucionarnih otkrića je i ta kako je Hrvatskoj nužno potreba reforma lokalne samouprave i teritorijalni preustroj. Mediji, politika, govore javnosti kako se lokalna samouprava u ovoj krizi nije ponijela odgovorno, kako se ponijela potkapacitirano i kako je zapravo ona karika koja je bila najlošija u sustavu borbe protiv pandemije. Dakle zbog toga što je lokalna samouprava tako odreagirala, nužna nam je reforma lokalne samouprave. Taj zaključak je točan međutim premisa koja je do tog zaključka dovela, u potpunosti je kriva. Jedan od logičnih argumenata koji nam se nudi za teritorijalni preustroj je i taj u vrijeme recimo kada su još bile na snazi e-propusnice, kada se ograničila komunikacija unutar jedinica lokalne samouprave, mediji su govorili o tome kako postoje općine i gradovi koji nemaju niti pošte, nemaju bankomata, nemaju dječjeg vrtića, nemaju zapravo ni stanovnika dovoljno. Pa zar je lokalna samouprava kriva što je hrvatska Vlada, što su hrvatske pošte racionalizirale poslovnice i što su ukinule poslovnice u čitavom nizu ruralnih područja RH? zar je to odgovornost lokalne samouprave? Jedan od slijedećih argumenata koji nam nude i koji nam govori o tome kako je lokalna država loša u ovoj krizi je i taj da lokalna država jednostavno nema financijskih kapaciteta kako bi se nosila sa ovom krizom, to je potpuno točno, no tko je odgovoran za to? Odgovorna je ova Vlada odnosno Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji se isključivo fokusira na porez na dohodak. Pa i takva onda, znači kapacitetima potkapacitirana lokalna samouprava što se tiče i financija i administracije, podnijela je ogroman teret ove krize jer je gotovo 30% svih dakle ovih davanja koje smo dali spram gospodarstvenika, išlo je na leđa lokalne samouprave. Lokalna samouprava je i ta koja je prva počela sa otpuštanjima, lokalna samouprava je i ta koja je prva počela opraštati lokalne poreze odnosno komunalnu naknadu, komunalne doprinose i sve ono dakle čime je punila svoje proračune. Kad govorimo o pitanju učinkovitosti lokalne samouprave, onda iz svega ovoga vidljivo je i slijedeće a to je da teritorijalni preustroj jest važan, on možda i je nužan ali nije ono najvažnije. Najvažnije za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave je način financiranja i upravo se sad zapravo pokazuje kako je način financiranja lokalne samouprave loš, kako je on nedostatan i kako on ne daje dovoljno kapaciteta lokalnim samoupravama da se nose, da se nose sa ovakvim krizama. Premda, kolegice i kolege da nije bilo 100-tine i 100-tine vatrogasnih zajednica općine, da nije bilo 100-tine i 100-tine dobrovoljnih vatrogasaca, da nije bilo 100-tine članova civilne zaštite nikada se mjere koje nam je predlagao i koje je ovaj naređivao stožer Nacionalne civilne zaštite ne bi tako uspješno provodile da se nisu provodile lokalno. Sve to je opet bilo na leđima lokalne zajednice, općina i gradova. Niti 1 kuna još uvijek temeljem Zakona o vatrogastvu nije isplaćena vatrogasnim zajednicama, dobrovoljnim vatrogascima za njihove troškove koje su imale tokom ove krize. No, da zaključim na kraju i ovih 5 minuta, da nama je reforma lokalne samouprave zaista potrebna, međutim na ovakav način ad hoch rješenjima ona će zapravo dovesti do potpuno krive i još lošije situacije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, dobro ste upozorili da se kroz ove mjere pa i kroz rebalans u mnogome išlo ka smanjivanju prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave i da se ne vide modeli i načini kako će se to kompenzirati, a većina tih općina, gradova pa i županija je išlo sa vlastitim mjerama, potporama gospodarstvu i među prvima su odreagirali. Očito da oni neće moći to ubuduće pratiti ukoliko se ne iznađe model financiranja jedinica lokalne samouprave, a da veliko hvala svim dobrovoljnim vatrogascima jer bez njih mnoge jedinice lokalne samouprave ne bi mogle provoditi ni zaštitu imovine građana, ni mnoge druge humanitarne projekte. I treba pohvaliti i vatrogasce Orubice i Davora koji su i sinoć gasili požar na odlagalištu otpada Bačanska, gdje je evo zbog nebrige lokalnog načelnika opet bio požar.
Poštovani zastupnik Mateljan.
Hvala lijepa. Da, kolega gotovo 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave otpada na porez na dohodak. Neimanjem poreza na dohodak mi ostajemo bez 70% prihoda. Projekti koje dakle provodimo, koje moramo privesti kraju su prije svega projekti iz EU fondova iz mjera 7, iz mjera 6, na ovakav način dakle obezglavljeni financijski vrlo, vrlo ćemo teško te projekte privesti kraju i ja se pitam dakle na koji ćemo način isfinancirati te projekte koje su to korekcije koje će nam nadležna tijela na to nametnuti, jednostavno se bojim na koji će način lokalna samouprava preživjeti ovu godinu. Ako je cilj Vlade, dakle da lokalna samouprava umre sama od sebe onda je ovo dobar cilj i onda će ovaj virus uništiti nas sve zajedno i onda te reforme, ta reforma uopće neće biti nužna.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre, ovoga pa evo ja ću isto početi svoju raspravu na način da skrenem pozornost da sam iznenađen da je ovaj rebalans išao sad u zadnjem tjednu praktički zasjedanja na ovakav način, ali je jasno i to treba jasno reći da je ovo jedan predizborni rebalans i nažalost ovo nije zadnji rebalans ove godine. Nitko od nas nije sretan što on dolazi, ali ovoga je evidentno da kad pogledamo strukturu ovog rebalansa, dakle da nema pada na rashodovnoj strani ozbiljnog, da su prognoze Vlade takve kakve jesu u odnosu na cijelo okruženje, ja bi volio čak da se i ostvare moram reći, ali ovoga činjenica je da je ovo jedan predizborni proračun i da o tome mi sad ovdje moramo razgovarati. Ali evo potaknut, malo ću promijenit dinamiku rasprave zato jer su me na to potaknuli kolege iz HDZ-a koje u biti cijeli dan danas, posebno kolega Borić, kolega Babić, raspravljaju na način hvalite me usta moja, ovoga ali to je žalosno jer su oni ostali u onom, ne prate premijera Plenkovića koji kaže novo normalno, oni su ostali u onom starom modu zato što ih nije bilo tu jedno mjesec i pol dana, tako da su oni podešeni, njihov čip na ono prije ove korona krize. A mi smo u ovoj cijeloj korona krizi ušli u jedan novi, novi model funkcioniranja, dakle novo normalno, a za mjesec, dva ćemo ući u jedan potpuno restartani, restartani model upravljanja. Dakle, o čemu se ovdje radi? Mi smo cijelo vrijeme kao oporba na puna usta Vlade o zajedništvu, o pozivanju na konsenzus, na sve da budemo skupa, predlagali određene mjere, nudili rješenja, nudili se da se uključimo da zajedno u interesu svih građana rješavamo ove probleme, ali ono što smo upozoravali već prije mjesec i pol dana danas se pokazuje kao točno. Dakle, tada smo govorili da HDZ u biti ovu krizu postavlja se kao da se tiče samo HDZ-a i ko da je ovo pitanje samo vladajuće koalicije i ko da ovoga se to ne tiče svih drugih građana koji nisu HDZ-ovci. Podsjetit ću recimo da na drugi paket mjera je premijer Plenković predstavio samo koalicijskim partnerima i drugi dan ga je doveo ovdje u sabor umjesto da je predstavio svim parlamentarnim strankama, da smo se nadopunjavali, da smo svi davali nekakva rješenja u interesu hrvatskih građana, ne, vi se cijelo vrijeme ponašate jednostrano. S druge strane danas vidimo i sa ovim ovoga stožerom, evo ga pokušava nam se imputirati da mi želimo omalovažit ovaj stožer. Govorite ovdje to su isti ljudi bili prije, isti su danas. Jesu, isti su bili prije, isti su danas samo danas govore jednu stvar, a jučer su govorili drugu stvar. Dakle, jučer tko krši samoizolaciju je bio bioterorista koji je uzeo pušku i ušao u šoping centar i pucao po ljudima, a danas je to osoba koja nije zaražena, koja ovoga nije opasna samo evo malo je pod većim rizikom jer je možda bio s nekim drugim u kontaktu. Dakle, to je pokazatelj zašto je pogubno političko kadroviranje koje radi HDZ. I ovo je vrijeme kad moramo podsjećati građane na to, moramo podnositi račune. Dakle, ne može umrijeti negdje 20 ljudi gdje je na čelu osoba postavljena po političkom ključu i da se kaže kriv je virus, nitko nije kriv, živ, živ, živ, tko je kriv nitko.
E to ipak nema veze s proračunom.
Dakle, ima, ima kako ne, gledajte pa mi se bojimo u ovom rebalansu nisu predviđene recimo odštete za ljude koji su traumatizirani. Tko će platiti odštetu ovim ljudima koji su krivu ženu pokopali? Oni mogu tužit državu, mogu tužiti bolnicu, tako da to ima veze akademiče s time, dakle u ovom rebalansu su te stvari trebale biti predviđene, ja ih ne vidim, zato i apeliram na to. Što se tiče mjera, Vlada je brzo reagirala, prvi paket nije bio, nije bio onako savršen i po guštu poduzetnika, a nakon njihove intervencije došao je drugi paket i ok. Ja osobno nemam velikih primjedbi na taj dio, ali ono što želim reći. Nije to spasilo radna mjesta nažalost ko što govore kolege iz HDZ-a. To je bilo jedno umjetno disanje pacijentu koji se utapa, sada je taj pacijent, a taj pacijent je hrvatsko gospodarstvo, je trenutno na respiratoru, a hoće li preživjet, vidjet ćemo. U interesu svih nas bi bilo dobro da preživi, nažalost ne znamo kakva će biti ni sezona, ni da li će svi ti gospodarski subjekti preživjet. Evo, ja već sada po ovih prvih 5, 6 dana nekakvog vraćanja gospodarstva u normalu vidimo da su prihodi strahovito pali i pitanje je kako će to sve skupa završiti i onda ćemo na kraju vidjeti da li su te mjere imale efekta ili nisu. Nažalost, evo isteklo mi je vrijeme, malo je tih 5 minuta da pričam o tome svemu, ali ovoga [[Upadica: Hvala lijepo, ali sad ćete moći odgovoriti kolegici Leaković.]] pa da odgovorit ću na replike, može.
Poštovana zastupnica Leaković ima repliku.
Da evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujiću upozorili ste da nam se imputira omalovažavanje stručnog rada stožera civilne zaštite, to apsolutno nije točno. Ono što se zapravo događa je da je taj stručni dio rada stožera na neki način zasjenjen u zadnjih nekoliko tjedana kao što smo i već upozoravali i kao što je vidljivo iz svakodnevnih pressica jednim političkim djelovanjem stožera, pa mi se nekad čini da stručnjaci i stručnjakinje u stožeru zapravo omalovažavaju naš zdrav razum. Međutim, ono što mene posebno zabrinjava je današnja situacija kada je potpredsjednik Vlade gospodin Božinović zapravo onemogućio gospodina Capaka da odgovori na pitanje koje su mu postavili novinari pa se zapravo pitam ne omalovažava li samim time gospodin Božinović recimo stručni rad stožera i stručnost gospodina Capaka. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Đujić.
Pa sigurno kolegice Leaković, omalovažava, gospodin Božinović je ono danas bio ono patriotski ovoga ti možeš govoriti, ti ne možeš, novinari pitaju jednog člana stožera on kaže ja ću odgovoriti na to pitanje, to nije tema. Dakle, jučer je gospodin Capak rekao da ćemo na birališta ići sa, ljudi iz samoizolacije sa maskom i da je to normalno i da je to ok. I to je kontradiktorno onome što su govorili prije mjesec dana, u tome je problem, na to mi upozoravamo. I onda danas kad se to HDZ-u ne sviđa Božinović tamo zabranjuje, zabranjuje im govor i zabranjuje im obraćanje. Gledajte to je problem, gospodin Capak je član HDZ-a, pa nije vrag da su u ovoj državi svi stručnjaci jedino u HDZ-u, da nema ni jednog drugog stručnjaka, ja ne govorim da mora biti iz SDP-a ili iz neke druge stranke, nek budu nestranački, ja vjerujem da ih ima. Ali je problem recimo dom u Splitu, dom u Koprivnici, problem je kada su na tim političkim, gospodin Capak je tamo jer je politički postavljen na svoju funkciju, to treba jasno reći, car je gol, idemo na izbore [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] i on je tamo ne zato što je najbolji u Hrvatskoj nego zato što je član stranke.
E sad ovako, sad ste iscrpili moju tolerantnost i više takve niti replike, a niti odgovore na replike neću tolerirati. Davat ću opomene [[Upadica: Kakve?]] koje nemaju veze sa temom. Ovaj, ovaj slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram odmah u startu reći da o ovoj vrlo važnoj temi treba ovdje govoriti otvoreno bez nekih suzdržavanja i ukazivati na sve probleme jer proračun je dokument koji obuhvaća sve aspekte političkog djelovanja hrvatske Vlade i kada vidite taj dokument morate biti zabrinuti za ono što će se dešavati krajem ove godine. Znači, činjenica je dame i gospodo da već u ovim tehničkim izmjenama koje smo omogućili ministru Mariću proteklih nekoliko mjeseci krize su sredstva sva usisana primjerice iz područja gospodarstva i poticanja određenih poslovnih aktivnosti. Znači ti programi su gotovo svi izbrisani iz proračuna protekla 2 mjeseca i možete vidjeti da se ni ne vraćaju u ovom rebalansu proračuna i onda se postavlja pitanje kako mi to i što mi to opće očekujemo od hrvatskog gospodarstva i kako mislimo pomoći hrvatskom gospodarstvu da se digne na noge i da omogućimo da krajem godine ne bude preko 400.000 nezaposlenih i da što prije ljudi počnu raditi. Jer ja ću vam reći kolegice i kolege problem je, a to će ministar Marić vrlo brzo vidjeti potrošnje i ponovnog rada dijela hrvatskog gospodarstva koje neće početi raditi niti brzo, niti će ti prometi biti tako izdašni, da će vrlo vjerojatno jedan veliki dio ugostiteljstva propasti, a s druge strane prihodi države će biti puno manji. I sada kada se može raditi, a da ne govorim o nezaposlenima koji će još dodatno eskalirati kad maknemo ovu mjeru od 4.000 kuna, koja usput budi rečeno i nema više planirana u proračunu naredna još 3 mjeseca ono što se na početku najavljivalo 3 + 3, nažalost toga evidentno je u proračunu nema. I ono što moram reći da je ovo proračun i ova cijela priča i najave i razgovori predsjednika Vlade koji će kakti razgovarati o određenim reformama, uštedama u području plaća u državnom sektoru sve skupa se vodi samo isključivo u smislu izbora. Jer kad vidite da u 2 mjeseca nije uspio ništa dogovoriti i na kraju sindikati ne pristaju, a mogu i razumjeti zašto sindikati ne pristaju s obzirom na to da vide da nema nikakve koherentne politike niti to nekuda posebno vodi, jasno je da Plenković želi što prije izbore održati, pokušati obnoviti mandat i nakon toga napraviti ono što je već u ovom trenutku trebao u razgovorima obaviti. Pripremiti državu za nekoliko godina temeljite krize. Samo njegov problem je što neće biti u prilici to raditi, a nama će izgubiti mjesece i mjesece vremena i ta kriza će biti puno duža nego šta bi inicijalno trebala biti. I to ne može niko ovdje osporiti, ne mogu ni gđa. Grozdana Perić niti g. Šuker iz HDZ-a koji su ovdje jedini ostali a niti ministar Zdravko Marić koji je svjestan u biti u kakav ambis Hrvatska srlja i to prvenstveno zbog toga što je podređeno obnovi mandata odnosno fotelje g. Plenkovića i ne samo ovo što je rekao i kolega Đujić, strašno je gledati te ljude sad svaki dan kako nam objašnjavaju nešto što se objasniti ne da. Krenuli su sa time zašto ne mogu raditi kazališta i kina a mogu se održavati mise danas, jučer govori g. Capak da ljudi koji su u samoizolaciji mogu slobodno izaći glasati i naravno je da ljudi više nemaju apsolutno nikakvog povjerenja u toj družinu i najbolje bi bilo da oni prestanu sa radom. Evo ja predlažem da te „mise“ u 2 sata koje gledamo svaki dan odnosno gledali smo, ja je već nisam gledao mjesec dana, da se prekinu jer počeli su zamarati ljude. To bi najbolje bilo za same te ljude i za HDZ. Evo vam i jedan savjet, prenesite ga Plenkoviću, ako je pametan, uzet će ga. S druge strane, sramota je da grad Zagreb je u ovoj situaciji uopće nedotaknut ovim proračunom. 100 milijuna kuna od 40 milijardi štete, dame i gospodo, to je ništa, nula. Ja sam predložio jedan amandman koji bi povećao to na 400 milijuna kuna da pokušamo krenuti u tu obnovu, da država počne obnavljati svoje objekte, da KBC Zagreb počne obnavljati svoje objekte, Traumu, Petrovu, da škole krenemo raditi i sa državne razine s obzirom da Bandić ni prebijene lipe, sve je potrošio na svoje kumove i sa te strane sramotno je da nema Zakona o obnovi, da ako bude na Vladi, neće biti u Saboru i sramotno je da još uvijek Vlada RH nije stala iza građana grada Zagreba. Plenkovićeva fotelja je bitna, ministrova fotelja ali građani grada Zagreba nažalost nisu bitni za HDZ.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili u svojoj raspravi ste rekli kako će nažalost unatoč mjerama Vlade, nakon svega ovoga jedan veliki dio poduzetnika propasti. To je nažalost točno i to je ono o čemu treba isto skrenut pozornost vrlo važno jer to što smo sad krenuli u otvaranje gospodarstva ne znači da će se sve vratit ko prije 2 mj., 3, nažalost ne, gledamo svaki dan da ljudi imaju manje prihoda, da jedan veliki dio ljudi nije uopće otvorio jer veći su im troškovi rada nego da otvore ali znate koji recimo neće propast? Neće propast oni poduzetnici naslonjeni na HDZ, npr. ko ova firma osnovana prije 3, 4 mj. iz Istre koja je direktnom odlukom ministra Horvata, dobila posao milijunski za nabavku maski. Trebala je na Vladi dobit 20 milijuna pa kad se javnost digla onda su ispod stola dogovorili taj posao bez javnog natječaja i onda vidimo da je nećaci utjecajne HDZ-ovke iz Osijeka, ti neće propasti recimo a to su isto oblici poticaja ove Vlade koji ne bi trebali biti dozvoljeni.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja. Odgovor, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, apsolutno ste u pravu, nažalost HDZ koristi i ove situacije da bi pomogao svojim interesnim lobijima koji će vjerojatno sutra financirat kampanju HDZ-a. Znači ne samo da koriste koronu kako bi stavili u rizik građane i izbore raspisali kad misle da njima najviše odgovora sebično, nego koriste koronu ne samo oni nego i njihovi jatak Bandić u gradu Zagrebu da svojim pajdama i kompama i kumovima i članovima nekima HDZ-a, podnijet ču jednu prijavu u inspektoratu Mikuliću da provjeri neke građevinare HDZ-ovce koji su dizali dimnjake po višestruko višim cijenama, dobio sam te informacije, da vidite zbog čega i kako se koristi ova situacija i zbog čega nema zakona. Nema zakona zato da bi se moglo loviti u mutnom, da ljudi na nesreći građana zarađuju stotine i milijune kuna i to je problem kolegice i kolege, o tome ovdje moramo govoriti. Nažalost, nema premijera Plenkovića da nas sluša.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo kolega Maras, dijelim ovdje vaše razmišljanje da nismo trebali ić u ovakvom smjeru i sa ovakvim proračunom u ovome trenutku koji je prvenstveno reći ću, baziran na nekakvoj političkoj situaciji i predstojećim izborima zapravo mi samo stavljamo stvari pod tepih i svi ovi strukturni problemi koje hrvatsko gospodarstvo ima će nažalost sada eskalirati kada ćemo tek osjetiti ove posljedice ove krize koja nas je pogodila i isto se slažem s vama u onom djelu kad ste spominjali grad Zagreb, štete od potresa koje ovdje postoje ali ja ću još vas malo nadopuniti i reći ću da su i veliki dijelovi Krapinsko-zagorske županije posebno stubički kraj, pogođen potresom i ja isto u ovom proračunu ne vidim mjere pomoći za ljude koji su nažalost izgubili svoj kriv nad glavom.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras.
Nema pomoći ali nažalost nema ni zakona. Znači ove igrice HDZ-a, HNS-a i Bandića su već dozlogrdile svima. Znači sad će se opet napravit neka kemija, kao zakon na Vladi pa će bit pušten u raspravu, pa pitaj boga dal će doći do Sabora, strašno. Da nije bilo 2 mj. dovoljno da se donese zakonsko rješenje? Pa kad treba HDZ-u novce za kampanju, dignut u tjedan dana se mijenja izborni zakon, sjećate se toga, g. Reiner? Se sjećate toga kad se diglo da se HDZ-u omogući [[Upadica Reiner: Kolega Maras, to nije tema, mi govorimo o rebalansu proračuna.]] Je, to je tema zbog toga što 2 mj. nema zakona o Zagrebu a kad je HDZ-u trebala lova za kampanju europskih izbora [[Upadica Reiner: Ja vam dajem opomenu temeljem čl. 239. jer ne govorite o temi, molim vas govorite o temi.]] Zašto ste se baš sad na mene namjerili, ljudi…
Hvala vam lijepo, imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Leaković, izvolite.
Evo kolega Maras, imat ćete sad priliku nešto reći i nadam se odgovoriti mi na ovu repliku, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ne utvaram si da nešto znam o ekonomiji, kolega Maras, ali čula sam nešto o tome da kad je kriza onda treba trošiti, a pogotovo da onda treba ulagati država, dakle sada nam trebaju snažne državne investicije i mislim da naša generacija neće imati ovakvu priliku da napravi jedan naprosto i strukturno drugačiji pogled je li na državnu, na ekonomiju i na državne financije, a to je ova prilika dvostruke krize. Je li krize koja je uzrokovana s jedne strane Covidom-19, a s druge strane krize koja bi u svakom slučaju mogla biti izuzetna prilika za oporavak domaćeg građevinskog sektora, industrije itd., a to je potres koji je zadesio Grad Zagreb i ako se dobro sjećam, neću citirati, točno ali nešto o tome je svojedobno govorio jedan od poznatih makroekonomista John Maynard Kaynes kad je rekao da bi [[Upadica: Hvala.]] recimo za oporavak građevine ili industrije baš trebale ovakve krize … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Pa ja se apsolutno slažem s vama. Znači ovo bi bila šansa da imamo normalnu situaciju u Gradu Zagrebu da se pomogne i da se krene u određeni investicijski ciklus, zajedno Zagreb i RH i da lakše prođemo kroz krizu. Zaposlili bi jednu granu industrije. Problem je naravno šta uvijek u Hrvatskoj se u takvoj situaciji nađu oni nečasni ljudi povezani sa primjerice HDZ-om ili strankom Milana Bandića koji onda pokušavaju zaraditi na tome ekstra, ne da rade pošteno, da zarade, nego da zarade 2-3 puta više nego što bi trebalo. Ja se slažem da u ovu krizu moramo ući i sa dodatnom državnom potrošnjom i javnom potrošnjom, treba biti vrlo oprezan i sa određenom regulacijom plaća i u javnom sektoru tu treba ići na reforme, oni koji rade trebaju zadržati svoj status, oni koji ne rade njih treba preusmjeriti u realni sektor. Tako da ja vas molim da o tome vodite računa [[Upadica: Hvala.]] i molio bih gospodine potpredsjedniče ima još koja replika, nema, dobro, ok, hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Zekanovića, nema ga, pa će onda slijedeća, gubi pravo na govor naravno i slijedeća pojedinačna rasprava bit će zastupnice Karoline Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre potpredsjedniče Vlade, kad su se 4. svibnja nakon mjesec i pol otvorile, napokon otvorile knjižnice mnogi su se začudili koliki su se redovi stvorili pred knjižnicama, recimo jedna od takvih je bila knjižica u Zadru i to je mnoge, to je pred mnoge postavilo pitanje kako se to događa? Međutim, to nije začudilo one koji se bave kulturom, umjetnošću, koji prate kulturnu politiku u izolaciji u kojoj smo proveli dobar dio ovog proljeća, preživjeli smo zbog knjige, zbog filma, zbog poezije i zbog slike i nema zapravo negativnog odgovora na pitanje treba li nam kulture i umjetnosti u krizama, to je izdišno i pitati, treba kulture i umjetnosti još i više. Međutim, u prijedlogu izmjena i dopuna proračuna nažalost ja ne vidim da se Vlada HDZ-a i njezina kulturna administracija zapravo povode, povode za ovime. Dakle, ovim rebalansom proračuna, proračun Ministarstva kulture manji je ako sam dobro izračunala za nekih 8% i on se zapravo na kraju mandata HDZ-ove Vlade čini se opet približava iznosima iz 2017. godine umjesto da se upravo na tragu onoga o čemu sam malo prije govorila, a to je snažnoj javnoj potrošnji i potrebi državne intervencije ulaganja u kulturu i umjetnost povećavaju potvrđujući tako da je rad u kulturi i umjetnosti važan, potreban i vrednovan. Primjera za snažna javna ulaganja u kulturu ima i danas u nekim zemljama EU kao što ih je i to inspirativnih primjera bilo, pa i skoro prije 100 godina. Dakle, za one velike depresije, velike ekonomske krize u SAD-u kada je ondje definiran svojevrsni new deal i taj je široki zahvat Rooseveltove tada administracije kulturu i umjetnost učinio široko dostupnima stvarajući uvjete za rad američkim umjetnicima, kulturnim radnicima s jedne strane, a čineći kulturu i umjetnost dostupnima stanovništvu s druge tako im omogućujući besplatno sudjelovanje u različitim kulturnim i umjetničkim programima i to se zapravo evo ni nakon gotovo 100 godina ne razlikuje od onoga što je na neki način prioritet kulturne politike ili kulturnih politika EU, a to je participacija, sudjelovanje u kulturi i zapravo na taj način borba protiv socijalne isključenosti i ekonomske nejednakosti, netrpeljivosti i predrasuda. Naravno da je i tadašnja američka administracija mogla reći, pa gledajte to nije prioritet, pa zamijenite svoje recimo violine ili saksofone ili baletne papučice, lopatama, motikama ili gumenim čizmama i bavite se poljoprivrednom ili građevinarstvom. To na sreću nije bilo tako i mislim da nam i to može biti ovako jedna inspiracija iz povijesti nešto na čemu bi se moglo i učiti. Ja mislim da su radnice i radnici u kulturi i umjetnice i umjetnici svakako očekivali i od ministrice Obuljen Koržinek i od premijera Plenkovića da i djelom, a ne samo načelno i blagoglagoljivo kako to samo oni znaju pokažu kako imaju povjerenja zapravo i kako poštuju i vrednuju hrvatske umjetnike i njihov rad. Ne mogu vjerovati zapravo ni da ministrica, ni da premijer Plenković ne žele da u ovoj krizi i onoj koja nam tek slijedi hrvatski umjetnici snimaju, glume da pišu, da plešu, da proizvode i da na taj način zapravo imamo dokumentirano ovo teško stanje, ovu katastrofu u kojoj smo se našli, da se možemo za nekoliko desetljeća ili samo za nekoliko godina zapravo osvrnuti i reći gledajte kako smo to mi u Hrvatskoj proživjeli i preživjeli koronu pa na kraju krajeva i potres i kako smo se je li iz toga izvukli. Nemam puno vremena danas, podnijela sam nekoliko amandmana na prijedlog ovoga izmjene proračuna, ali ipak bi željela upozoriti da smatram da se nije trebalo rezati na sredstvima za Operativni program učinkoviti ljudski potencijali tj. na sredstvima za socijalno uključivanje, participaciju u kulturu. Ne mislim da su prva na udaru trebala biti sredstva za inovativne umjetničke prakse jer upravo takve umjetničke prakse sada mogu doći do izražaja u novim okolnostima kada još uvijek nema živih izvedbi nego se one prenose i putem nekih novih digitalnih internetskih platformi. Također, ponovno upozoravam da mi je doista, da smatram doista neprimjerenim katastrofalnom odlukom da se prekine program Europske prijestolnice kulture, to je doista jedan generacijski projekt ne samo građanki i građana Rijeke, Primorsko-goranske županije nego i cijele Hrvatske i svih umjetnica i umjetnika. Nadam se da će neke bar od tih amandmana hrvatska Vlada i prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mene zanima samo obzirom da ste lijepo elaborirali kako je Vlada RH smanjila sredstva za kulturu, jeste li svjesni toga da je smanjila i sredstva za kulturu koju provode jedinice lokalne samouprave budući da smanjila sredstva poreza na dohodak a koje su zapravo izvor financiranja kulturnih zbivanja na općinskim i gradskim nivoima. I sada jedna nekonzistentnost, dakle Ministarstvo izdaje CRO card odnosno kartice i nagovještava privlačenje domaćih turista a ja sad postavljam pitanje, a što će ti domaći turisti raditi na tom moru odnosno hoće li sjediti u svom apartmanu kojeg ako uspiju platiti sa onim bijednim novcem kojeg su osigurali na tom CRO card sistemu uopće i uspiju realizirati? Hoće li se samo kupati? Hoće li se smjeti kupati od komunalnih redara koji bi trebali razdvajati kupače koji nisu na dovoljnoj udaljenosti jednih od drugih? Molim vas objasnite mi tko će to onda nadoknaditi sve ako ne možemo ni mi na razini lokalnoj a na državnoj zapravo ne žele.
Hvala, poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolegice Ahmetović pa upravo ste upozorili na ono što smo i u gradu Zagrebu vidjeli da se već dogodilo a grad Zagreb uz proračun Ministarstva kulture ima zapravo najveći proračun za kulturu i tamo se dogodilo da je još u travnju zapravo gradonačelnik Zagreba M. Bandić potpuno obustavio isplatu sredstava koja su vezana za javne potrebe u kulturi, tako da i u glavnome gradu koji ima najviše kulturnih institucija i sigurna sam i najviše radnika i radnica zaposlenih u tom sektoru, već sada možemo vidjeti posebno kad je riječ o neovisnoj kulturi, posljedice takve pogubne politike. I naravno da ne možemo očekivati da će nam turistička sezona kad o njoj govorite, a dolazite s Krka, dakle biti uspješna i da ćemo privući i u povoljnim epidemiološkim uvjetima nešto više turista nego inače ako im mora i sunca ne možemo ponuditi ono što se popularno zove kulturni proizvod. Dakle, kultura u svakom slučaju nije samo trošak, kultura predstavlja i ulaganje i ona naravno isto tako predstavlja i radno mjesto za mnoge ljude. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Panenića, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo uvijek kada raspravljamo o proračunu, kad raspravljamo o rebalansu proračuna, evo ovo je po prvi puta zapravo sada barem mislim da u ovom mandatu da o rebalansu proračuna raspravljamo, u ovom periodu polovicom godine obično smo rebalans imali krajem godine no međutim svi smo svjesni da su okolnosti izvanredne, prvenstveno zbog korona virusa, ali i druga stvar naravno zbog čega radimo današnji ovaj rebalans proračuna jesu i predstojeći izbori. Kao nekakav najvažniji dokument kojeg uvijek donosi ovaj Visoki dom, uvijek ima nekakvih proračuna, uvijek ima nekakve svoje dobitnike i gubitnike, ono što možemo prvo vidjeti iz ovoga reći ću ipak vanrednoga proračuna jest to da ovaj puta gubitnika baš i previše nema makar kad malo zagrebete, ipak ih ima, kolegica je sada spomenula ovdje kulturu, ja ću dodati da određeni gubitnik je i sport jer se odustalo od nekih infrastrukturnih ulaganja koja su trebala ići kroz Državnu red za sport ali reći ću čak i razumljivo u ovoj situaciji. Očito mijenjamo i određenu ekonomsku paradigmu ne samo ovdje u Hrvatskoj nego i na razini EU-a i taj deficit očito više nije takav bauk kao što je bio, znači kad dođemo u takvu situaciju, onda se vraćamo i određenim postulatima iz prošlosti koje neki ekonomisti ponekad vole nazivati da su zastarili, da su anakroni ali u ovakvim situacijama, oni su nam itekako potrebni. Već nekoliko kolega je ovdje spomenulo s obje strane sabornice ovaj reći ću problem koji ima lokalna samouprava, koja oslobađanjem od poreza na dohodak uistinu izgubila veliki dio svojih sredstava i neće ih biti moguće nadoknaditi niti kroz nikakve beskamatne zajmove niti kroz neke druge mjere jer pokazatelji su takvi kakvi jesu, ali situacija na terenu di ste vi nekakva linija reći ću prema građanima, di se građani prvo obraćaju lokalnim samoupravama je sve samo ne laka. Još kad se ovdje nadodaju neke vrlo nejasne upute koje dolaze od nacionalnog stožera, od HZJZ-a, evo spomenut ću konkretan primjer dječjih vrtića di imate situaciju da ukoliko jedan roditelj ne radi, znači onda ne mogu djeca ić njegova u vrtić, da imate situaciju dakle da oni koji nisu dali do ovoga tjedna djecu u vrtić, ne mogu ga sada dat 2 tj., onda imate zahtjeve naravno roditelja zbog čega moramo mi sad plaćati vrtić u ovom periodu kad nećemo dat djecu odnosno ne mogu, ne možemo ju dat, od toga naravno da se od lokalne očekuje i određena podrška prema gospodarstvu, da ćemo morati pomoći građanima a njima nismo dovoljno pomogli kroz ove mjere Vlade koje moram istaknuti da ipak je i oporba ih ovdje podržala uz određene prijedloge koji nažalost nisu bili podržani, onda bi ja volio malo ipak vidjet, volio u proračunu vidjeti malo više senzibiliteta za lokalnu samoupravu, za sve ono što ona čini i što je činila u ovoj krizi kroz rad lokalnih stožera civilne zaštite koji su uistinu napravili jedan posao, ne samo oni nego svi ljudi koji su angažirani od vatrogasaca, policije i ostalih službi u tome smjeru. Spomenut ću još da mi je evo ovako nekako sa lokalnoga aspekta, sa regionalnoga malo žao oko ovoga mjera za brdsko-planinski prostor koje vidim da su ostale na nekom istom nivou unatoč tome što smo evo kroz rebalans tražili određeno povećanje tu, ali ono što me još više žalosti i što sam još više sad uvjeren da trebamo jedne izmjene, da trebamo drukčiji zakon o brdsko-planinskom prostoru kad vidite jedan raspored tih sredstava gdje za brdsko-planinske prostore dodjeljujete sredstva uređenje trgova uz same morske obale, za neke spomenike u slavonskim ravnicama, za uređenje uredskih prostora u određenim gradovima ili općinama to je jedan loš smjer u kojem idemo umjesto da podupiremo tamo poljoprivredu, turam da nam ljudi ostaju živjeti na tim prostorima mi smo krenuli sredstava dodjeljivati po jednom apsolutno netransparentnim kriterijima i po političkoj podobnosti. To je loše i s tim bi trebali prestati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnice Ahmetović.
Kolega Vešligaj mene zanima vi ste pričali o proračunima, o proračunu i proračunu vaše jedinice lokalne samouprave djelomično. Zanima me od čega ćete financirati odnosno sufinancirati vrtić, od čega ćete sufinancirati školski nadstandard, od čega ćete sufinancirati ili financirati stipendije učenicima, odrekli ste se i komunalnih naknada, komunalnih doprinosa i brojne druge mjere ste poduzeli. Ono što smo ovdje čuli je da se Vlada nije odrekla projekata, ma nije se Vlada odrekla sumnjivih javnih nabava jer tamo je novac, ali novac koji ne ide tamo gdje treba. Evo, objasnite mi kolega da li je moguće da nitko u ovoj državi ne razumije da se Vlada odrekla 60% prihoda jedinica lokalne samouprave, a ne vlastitih prihoda, da li je moguće da su ti prihodi ono na što računaju naši roditelji?
Hvala. Poštovani zastupnik Vešligaj.
Hvala lijepo. Pa evo, kad smo raspravljali ovdje o mjerama onda sam rekao da ove mjere koje Vlada predstavlja koje svoje da bi ih trebala ipak predstaviti kao, barem dijelom kao mjere lokalne samouprave s obzirom na to koliko je gubitka direktnih zbog prvenstveno oslobađanja poreza na dohodak su imale jedinice lokalne samouprave. Gledajte ovu godinu ćemo nekako izdržati, imamo ovaj zajam i vjerojatno ćemo moći to isfinancirati. Samo moje pitanje je što onda, što nas čeka u 2021. godini, ljudi su ipak navikli na određeni standard koji je reći ću manjim sredinama puno manje nego što je to u velikim gradovima. No, međutim ako nećemo moći osigurati adekvatan smještaj djece u vrtićima, ukoliko nećemo osigurati nekakvo obrazovanje u osnovnim školama, uređene domove zdravlja, pitam se ja koliko će nam ljudi uopće ostati živjeti na tim prostorima.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Dakle, ministre ja želim govoriti o predloženom rebalansu kroz pozitivne stvari, kroz one koje smatram negativnim i u konačnici u svjetlu izbora koji se najavljuju. Dakle, ono što je pozitivno, a ja posebno pozdravljam je činjenica da su ipak ostala sredstva za nastavak gradnje brzih cesta to je 160 miliona kuna za 5 km od Farkaševca prema Bjelovaru i 325 miliona kuna 7,5 km od Križevaca do, prema Koprivnici gdje se mora javna nabava otvoriti početkom 6. mjeseca. Također pozdravljam i činjenicu da je ovim proračunom iznađeno rješenje za financiranje pomoći gospodarstvu koje je pokrilo plaće zaposlenih u onim subjektima koji su pretrpjeli gospodarski efekt u ovoj krizi za 3., 4. i 5 mjesec i to je ono što smatram pozitivnim. Ono što želim vam ukazati da otprilike ta pomoć gospodarstvu koja je procijenjena oko 8 milijardi kuna da ste ju vi zapravo uspjeli namaknuti, namiriti preraspodjelama unutar samoga proračuna, a onda mi se ne sviđa način na koji ste to radili, ne znamo kako ste komunicirali sa ostalim ministarstvima, ali imate situaciju da su vam recimo Hrvatske ceste na svoj buđet od 3 milijarde kuna smanjile svoj proračun samo za 202 miliona kuna dok je recimo jedan vrlo bitan segment, a to je Središnji državni ured za sport koji je imao zaista bijednih 16 miliona kuna za gradnju sportske infrastrukture i 14 miliona za lokalni sport i projekt Hrvatska pliva ostao bez tih 30 miliona. Dakle, da li je zaista trebalo jedan projekt koji je bio već u fazi odabira na koji se prijavilo 400 klubova, 400 malih sportskih zajednica u cijelosti dokinuti? Ja mislim da ste tu pogriješili i da ste morali napraviti checking pa vidjeti da je recimo za ceste na otocima buđet smanjen s 812 za samo 10 miliona kuna. Dakle, vi ste uzeli sve sport umjesto da ste uzeli za ceste na otocima umjesto 10, 40 miliona kuna. Samo da vidite koja je važnost koliko se mi volimo prezentirati kroz sport u Europi i u svijetu, koliko je političarima i politici puna usta sporta od nacionalnih stadiona do ne znam kakvih ulaganja, a vi niti imamo ispregovarane financiranje takvih objekata iz EU, a niti iz nacionalnih proračuna i u ovo vrijeme korone kad su djeca i na nastavi za računalima, kada su i ovako previše za računalima vi ste uspjeli ih ostaviti bez onih osnovnih materijalnih uvjeta, a vjerujem da ste svjesni da je riječ o objektima koji su rađeni 50-tih godina, isto poslije rata, isto kada nije bilo novaca i kada je bila kriza. Ono što smatram najvećim minusom ovog vašeg predloženog rebalansa je činjenica da u njemu ne projicirate, niti ne predviđate potencijalne pomoći gospodarstvu za 6., 7., 8. ili 9., 10., 11. mjesec kada se spominje mogućnost povratka korone, ali isto tako i sramotni iznos od 100 miliona kuna za obnovu Grada Zagreba, toliko je njima smanjenje poreza na dohodak na mjesečnoj razini i ovdje je iskazan jedan prijezir prema građanima Grada Zagreba. Vi vidite ovdje su bili polupani lusteri, dimnjaci na Vladi i saboru i nije se čekalo nego se to riješilo odmah, a svi ovi ljudi koji u centru grada, u okolici, u Markuševcu čekaju svoju priliku za obnovu vi ste njima svima namijenili 100 miliona i niste rekli ako je ovo rebalans za ovu godinu da ćete im dati bilo išta više i još vidimo da nema niti u proceduri Zakona o Gradu Zagrebu. Smatram da je ovo jedan proračun zvan magla s kojim se ne smije ići u izbore nikakve, da ključni temelj za buduće izbore trebaju biti upravo ključni ciljevi proračuna za 2021. godini da vidimo da li će doći do smanjenja rashoda ili ćete dalje držat rashodovnu stranu, da li ćete se zaduživati i da li ćete opet kao što je to bilo i u ranijim krizama izjednačavat recimo sve porezne, jedinstvenu poreznu stopu PDV-a ili ćete čak podizat PDV da bi namirili rashode ili da bi mogli otplaćivati kredite ako zadržite ovaj nivo rashoda. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lacković spomenuli ste sport, zapravo pripremili ste ga u kontekstu odnosno usporedili ste ga sa prihodima Hrvatskih cesta. Dakle, zapravo sa smanjenjem na Hrvatskim cestama gdje ste rekli da je samo zapravo skoro 7% to su prihodi koji oni računaju da će imati manje po različitim osnovama, dakle nisu tu oni ništa odrekli …/nerazumljivo/… kao i Hrvatske autoceste i ostali vanproračunski korisnici imat će nešto manje prihoda po različitim osnovama. A što se tiče sporta ja sam ovdje više puta naglašavao da trebamo sada ovo iskoristiti da strukturno mijenjamo stvari. Nije samo stvar infrastrukture, stvar i troškova održavanja toga, stvar je o načinu financiranja sporta koje poglavito vrše jedinice lokalne samouprave i mi moramo se okrenuti prema ljudima, prema djeci i to staviti kao bazu financiranja svakog sporta. Rad sa djecom i koliko je djece uključeno u sport, a ne kako radi koja seniorska ekipa ili da li netko …/nerazumljivo/…
Hvala. Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, zahvaljujem na replici, slažem se s vama da je pitanje sporta i sportske infrastrukture vrlo bitno. To što je njima nešto smanjeni prihodi to nije bio razlog da se ne dovrši dakle natječaj, projekt koji je bio raspisan na koji se prijavilo 400 malih klubova koji su htjeli pofarbati svoje svlačionice, koji su htjeli kupiti aluminijske golove da nitko ne strada, koji su htjeli poboljšati svoje kapacitete, ljudi su uložili sredstva nadali se nečemu i sada dođe korona i kaže nema više. Dakle, tako možemo zaista vidjeti dokle će se onda prostor za preraspodjelu, znači potrošili smo, ako smo to uzeli onda smo uzeli zadnje sredstva koje možemo prerasporediti. Pa onda ja postavljam pitanje pa dobro odakle ćemo zadržati 147 miliona kuna rashoda, hoćemo ponovno se zaduživati, a ako ćemo se zaduživati s kojim ćemo to prihodima ako nećemo dizati poreze, ako nećemo prevaliti na realni sektor iz čega ćemo to vraćati?
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem. Pa evo kolega jako mi je drago da ste spomenuli sport, s obzirom da sam ja isto u svojoj raspravi ovo rekao da je vrlo čudno da toga nema u ovom prijedlogu proračuna i da se zapravo odustalo od tih nekih investicija za sport koje su izuzetno važne u malim sredinama, morate shvatiti da tamo jedno igralište u manjoj sredini znači puno više nego, nego u nekakvome velikom gradskome centru. Ja isto mislim da je to prilika za jedan restart nam u ovom području, a ne smo oko infrastrukture nego i oko jednoga stručnoga kadra kojega smatram da bi trebali imati na svim razinama. Tako da ovaj nije jedna dobra i nije jedna lijepa poruka koja se šalje prvenstveno prema mladima oni su najveći korisnici dakle tih nekakvih sportskih terena, sportskih sadržaja tim više što ako malo pogledamo Vlada od ovih nekih infrastrukturnih drugih projekata baš i nije odustala.
Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, poruka koja se poslala je jasna, znači uzeli smo onim najosjetljivijima i šta onda možemo očekivati u prijedlogu proračuna za 2021. godinu. Njega bi kao navodno trebala nova većina, nova vlada donositi, a ta vlada bi šta, na temelju čega trebala biti izabrana, na temelju broja oboljelih u Braču, pa to je pitanje Brača. Dakle, ne možemo sa lokalnim temama i žarištima korona virusa ulaziti u izborni ciklus u kojemu bi građani trebali znati da li će građani realni sektor ponovno platiti trošak ove krize, šta će gospodarstvenici koji sad 3 mjeseca nisu otpuštali, sad će otpuštati, koliko će biti ljudi, kakvi su projekti i projekcije, gdje ćete se i kako zaduživati i na koji način ćete pristupit rješavanju ozbiljnog problema? To su pitanja za izbore, a ne pitanja jel smo se mi obranili od korone ili nismo i kakvom smo odnosu sa Švedskom ili Danskom. Ovo je ključno pitanje, dakle tko će snositi teret krize? I to je glavno pitanje budućih izbora. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Vrlo kratko ću se samo malo osvrnuti na vanproračunske korisnike, naime kada maknemo HZZO gdje smo im uzeli i osigurali posebnim zajmom 2 milijarde kuna, a znamo da smo oslobodili ljude plaćanja doprinosa onda dobijemo neki balans od 400 miliona kuna za sve ostale manje. I to kada uzmemo u obzir da Hrvatske vode planiraju smanjiti prihode od 900 miliona kuna, uz to smanjiti rashode za 235 sa nešto što je trebalo 140 miliona kuna dobiti su otišli u 500 gotovo 530 milijuna kuna gubitka. I onda ostalo sve manje-više ostaje tu negdje. Recimo samo HAC da spomenem planira smanjivanje prihoda 770 miliona, a paralelno znači 1 naprema 2 ili 50 lipa na kunu ide i smanjenje rashoda, dakle čak i manje 320 miliona što direktno ide u gubitak planirani od 450 miliona kuna. I sad ja se pitam tih 320 miliona kuna što će se smanjiti rashodi, to je najvjerojatnije neodržavanje jer sve ostalo kako tako mora funkcionirati. Imate ljude koji rade na naplatnim kućicama, bilo 100 ili 10 000 vozila, manje će ih bit naravno po potrebi možda nije bilo toliko ali neki bazni trošak je ostao. I onda dolazimo do onog pitanja da nam trebaju investicije, da nam treba taj zamašnjak, da trebaju upravo ne stati i ne održavat, ne stati i angažirati podizvođače jer sigurno ne rade oni samostalno nego imaju i određene natječaje kojima ugovaraju kako bi upravo zaposlili i kako bi to se financiralo upravo iz onoga što smo omogućili, nova zaduživanja. I to je nešto što se radi zapravo kontra od onoga što je država napravila. Dakle država je ostala na razini istih rashoda kako upravo ne bi generirala i nelikvidnost ali i da generira određenu ponudu i s time i potražnju, ovdje vanproračunski su sebe sačuvali a možda je ovo bila isto prilika pa kad govorimo o HAC-u, da se razmatra i novi način upravljanja i novi način naplata, ono što smo cijelo vrijeme govorili, beskontaktno i vinjete itd., itd. Sad je to prilika, možda smo već zakasnili ali sad je to možda prilika bila da se puno stvari restrukturira. I ono što sam još htio reći, što se puno puta spominje Zakon o obnovi oštećenja u potresu, time sam ja i podnio jedan amandman kako bi to malo bolje uredili, nomotehnički, ništa dramatično, dakle da se pozicija koja je sada nova ovim rebalansom koji se otvara, koja je bila sanacija štete, zapravo da ju ostavimo onako kako je, da bude pozicija obnova zgrada i sanacija štete uzrokovanih potresom, na kojih i dalje ostaje 100 milijuna kako bi upravo se mogli iz te pozicije koristiti za sva ona financiranja koje će srediti posebnim zakonom o kojem smo danas pričali, zajmovima Svjetske banke, korištenjem fonda o solidarnosti kako bi mogli i preraspodjelama već odmah po donošenju zakona koristiti istu tu poziciju i imati svoj udio u financiranju i koristiti t sredstva. Kako ne bi bilo zabune da ta pozicija upravo je ona od koje će se obnavljati i koristiti i plaćati sve ono što je prijeko potrebno. Mi ne možemo sada napamet pričat dok nemamo zakon, ali poziciju možemo imati, možemo ju tako i nazvat i mislim da je to samo jasno i glasno. Zahvaljujem.
Hvala, imamo dvije replike, e, zakasnili ste. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lackovića, izvolite.
Dakle, kolega pitanje za vas, da li vi smatrate da je 100 milijuna kuna predviđenih za obnovu grada Zagreba uslijed potresa, da li je to ozbiljan novac? Ako mislite da je ozbiljan, onda vas molim obrazloženje kako to tumačite.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Ja vas mogu pitati protupitanje, da li mislite o obitelji koja je ostala bez posla svojih prihoda, da je 10 000 kuna ozbiljan novac? Možda vama nije, njima je to itekako ozbiljan novac, ili 20 000 kuna. Jednoj obitelji da omogući normalno življenje, to je ogroman novac. Da li je to novac za svu štetu koju smo pretrpili, pa to nije ništa, ali kad gledamo kroz jednu obitelj, a ovo su sad sredstva, ja sam maloprije reko, zato sam išao sa amandmanom, da se ostavi proračun neka ona bude 10 000 kuna stavka na proračunu ali zakonom da se uredi da imamo stavku, da možemo djelovat odmah po donošenju zakona, a ovih 100 milijuna je upravo za te obitelji da im se omogući sanacija dimnjaka,da im se omogući koliko toliko nešto da su sutra kad idemo u sufinanciranje troškova i projektiranja onih oštećenih zgrada, da isto imamo stavku proračuna koji možemo vezati sva određena plaćanja. Tako da moramo gledati uvijek kroz prizmu jednog čovjeka, a tu je i 1000 kuna danas jako puno očigledno.
Hvala lijepo, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi ste iskoristili kolega Pernar svoje replike. Izvolite, kolega Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre. Nastavit ću tamo gdje sam stao sa replikom, dakle nekoliko još činjenica oko zdravstva koje su po meni vrlo bitne a u ovom rebalansu proračuna vjerojatno niste se stigli dovoljno baviti njima. Prema tome nakon ove korona krize naše zdravstvene radnike koji su odradili odličan posao, to se svi možemo složiti, čekaju vrlo teška vremena jer će povratak u redovnu djelatnost biti susret sa najvećim dugom u povijesti zdravstva RH. Prije krize ukupni dug bio je veći od 9 milijardi kuna, dospjele obveze 4,3 milijarde, sad su sigurno bliže 5 nego što su manje od 4, a obzirom na pojačani rad zbog nikad dužih listi čekanja koje su u međuvremenu se dodatno produžile, zdravstvo čeka i dodatni troškovi i ukoliko se ne poduzmu konkretni koraci g. ministre, zdravstvo će sigurno biti pred urušavanjem u slučaju novog epidemijskog vala koji nas je na sreću u ovom prvom valu, ipak izbjegao. Izravni troškovi zdravstvenog sustava uzrokovani aktualnom epidemijom COVID-a 19, za sad iznose nešto više od 100 milijuna kuna. Dakle, to su podaci HZJZ-a, uključuju troškove testiranja, bolničkog liječenja i bolovanja zbog samoizolacije. Dakle ova 2 mj. to je dodatnih novih 100 milijuna kuna troška sustava zdravstva. Novi dodatni trošak uslijedit će sigurno ako se usvoji po meni opravdani prijedlog epidemiologa, da se na COVID 19 moraju testirati svi koji će ići na zahvate ili pretrage koje traže boravak u bolnici. Prema podacima HZZO-a, godišnje u Hrvatskoj ima oko 700 000 hospitalizacija. Pa dodajte sad tome trošak testiranja i sve dodatne dijagnostičke pretrage koje moraju imati svi ti koji će doći u bolnicu i moraju biti COVID negativni, dakle taj trošak nigdje ukalkuliran, nikad prije nije postojao i biti će dodatno opterećenje našeg zdravstvenog sustava. Znači narednih 8 mj. moramo imati pojačani rad bolničkog sustava koji mora nadoknaditi sve što je propušteno u ova 2 mj. a propušteno je g. ministre, puno. Dakle, odrađeno je 40% manje pregleda, dakle HZZO kaže da je u ova 2 mj. odrađeno milijun 711 234 postupka manje. Dakle, moramo biti svjesni da će to odlaganje postupaka sigurno dodatni povećati smrtnost vjerojatno od malignih bolesti ako ne i nekih drugih. Evo primjer pulske bolnice, ona mora nadoknaditi 13 000 pregleda. Znači potrošit će se neophodan materijal, zdravstveni radnici će svo to vrijeme ne samo u Puli, u cijeloj Hrvatskoj raditi prekovremeno i nadam se da će im se to napokon početi plaćati. Prema tome, to su sve dodatni troškovi a istovremeno zdravstveni proračun što je razumljivo, očekivano, zbog problema gospodarstva, ne puni se prema planu pa se očekuje da će biti više od 2 milijardi kuna manje na prihodovnoj strani HZZO-a i neće se ostvariti planirani proračun od 27,5 milijardi kuna što znači da će to dodatno onemogućiti vraćanje duga koji nigdje nije ukalkuliran. Dakle u veljači je ministar Beroš izjavio da su ukupni dugovi zdravstva dosegli 9,4 milijarde kuna od čega je dospjeli dug bolničkog zdravstva bio 4,3 milijarde kuna. Bolnice su mjesečno stvarale 145 milijuna kuna novog duga, u narednih 8 mj. taj će iznos biti još veći, upravo iz ovih razloga koje sam naveo. Međutim ništa od toga nema ni brojke i ni slova u ovom rebalansu pa vas ja molim budući ćemo vjerojatno uskoro mi ili neki drugi parlament imati novi rebalans, da napokon pokušate ovu krizu iskoristiti, reći ću to za restart zdravstvenog sustava. Dakle da zdravstveni sustav počne funkcionirat na drugačijim principima, da se bolnice financiraju drugačije i da osiguramo financijski održiv zdravstveni sustav. Da niste posvetili dovoljno pažnje zdravstvenom sustavu, najbolje pokazuje slijedeći primjer. Sabor je nedavno usvojio izmjene zakona o izmjenama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem je rečeno da će se za 200 000 novih osiguranika računajući u 2020. trebati dodatnih 160 milijuna kuna što bi značilo za ovu godinu preostalih 8 mj., 93 milijuna kuna, nigdje toga nema u planu prihoda i rashoda HZZO-a gdje su brojke ostale iste kao i prije ovog zakona. Dakle ili je to predizborna priča ili ste zaboravili da ste morali to unijeti u fond HZZO-a ta dodatna sredstva koja će država morati plaćati HZZO-u.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Jovanović, drago mi je da ste spomenuli ovo pitanje, dakle za vrijeme saborske rasprave smo upozoravali da je to samo bio predizborni zakon, Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem se paušalno iznijela tvrdnja o 200 000 građana i 160 ili 170 000 kuna. HSU je imao tada dobar prijedlog zakona koji bi obuhvatio, koji bi znatno povećao cenzuse i vjerovatno obuhvatio veći dio građana ali na realnom osnovi i zato bi bila dovoljna ova sredstva. Ono što je bilo zapanjujuće u toj raspravi je ministar ili državni tajnik ovdje rekao, da ima usmeno obećanje ministra Marića, pazite usmeno obećanje da će novaca naći međutim kao što vi sad vidite da toga novca nema. To je neozbiljna priprema zakona, neozbiljno ponašanje prema Hrvatskom saboru, prema hrvatskim građanima i dakle kao što sad vidimo, novca nema i samo je bio to predizborni trik da bi se ljude uvjerilo kako će njihova situacija biti bolja a riječ je o najsiromašnijem sloju hrvatskih građana i umirovljenika.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo, da, kolega Žagar, to nažalost pokazuje neozbiljnost. Ja čak vjerujem da ministar Marić nije bio ni svjestan da je taj zakon izglasan, da su donesene promjene i da je to trebalo unešeno ali ga je trebao netko iz Ministarstva zdravstva o tome izvijestiti. Prema tome, sada da zanemarimo ovaj dio da to ne rješava problem čak ni za taj dio koji su htjeli pokazati kroz ovu predizbornu priču nisu osigurali sredstva u proračunu, što je samo dodatni dug koji će imati zdravstvo jer država ni sada ne ispunjava svoje obaveze prema Ministarstvu zdravstva temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju gdje svake godine uplate otprilike milijardu kuna manje nego što bi morala a jednako tako, jedan drugi resor koji također pokriva potrebe zdravstva, zdravstvene potrebe štićenika, resor socijale, nije osigurao sredstva za povećanje plaća medicinskih sestara i nabavu zaštitne opreme u domovima umirovljenika koji su posebno rizični i koji bi za slijedeći val epidemije trebalo dodatno pripremiti.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna za 2020. g., predviđeno je smanjenje rashoda za zaposlene u policiji i to pod stavkom ostali rashodi za zaposlene a smanjenje iznosi 65 milijuna kuna. U situaciji kad su upravo ti zaposlenici, zaposlenici policije i naravno uz zdravstvene djelatnike, uz djelatnike civilne zaštite i vatrogasce, izložili svoje zdravlje i život da bi obranili i sačuvali zdravlje i život 4 milijuna stanovnika, Vlada RH je odlučila upravo na njima prelamati posljedice svoje nesposobnosti da održi kakvu takvu stabilnost hrvatskog gospodarstva. Do jučer se Vlada RH hvalila neviđenim suficitom proračuna, obmanjivala je javnost netočnim projekcijama rasta BDP-a jer je računala na izbore u jesen i valjalo je krenuti sa optimističnom pričom kako bi do jeseni zapravo opravdalo navodno svoj uspješni mandat. No, korona je Vladi došla kao naručena da sve ono čime je obmanjivala javnost, opravda upravo tom koronom. Sjećam se, ministar Gospodarstva Horvat je vrlo svjesno u jednoj emisiji uživo manipulirao kako zahtjevi za smanjenjem plaća i rashoda u javnom sektoru znače i smanjenje plaća, gle čuda, policiji, vatrogastvu i zdravstvenim djelatnicima i retorički se upitao znači li to da njima trebamo smanjiti njihova prava stavljajući se u ulogu velikog zaštitnika prava najzaslužnijih za obranu zdravlja i života u ovoj korona krizi. Ja kao ekonomist nisam čula relevantnog sugovornika koji se zalagao za smanjenje prava zdravstvu, policiji i hitnim službama, ali sam čula da se mora smanjiti ukupna masa plaća generirana u kojekakvim agencijama koje su same sebi ili samo toj masi plaćenika ili pretplaćenika bih ja rekla, svrha. Od manipulacije do egzekucije, po receptu Vlade do egzekucije egzistencije onih koje je ministar Horvat manipulativno izdvojio kako bi difamirao političke neistomišljenike. No vratimo se na rebalans proračuna. Ovim rebalansom Vlada predlaže smanjenje rashoda za zaposlene u policiji u iznosu od 65 milijuna kuna i to se odnosi na materijalna prava zaposlenih, jubilarne nagrade, božićnice, darove djeci i regrese i mogla bih to smanjenje i podržati čak kada ne bih znala koliko je prosječna plaća policijskog djelatnika koji je upravo onaj s početka mog izlaganja na prvoj liniji obrane, ne samo u ovoj situaciji zdravstvene krize nego svaki dan, za 4500 kuna mjesečno taj policajac riskira svoj život i svoje zdravlje, na dnevnoj razini trpi ugrozu ne samo fizičkog nego i psihičkog zdravlja čak i onda kada nema ove zlokobne pandemije. Onda kada nas većina ne strepi ni od čega, taj policajac strepi da mi ne bi morali strepiti i zarađuje plaću od 4500 kuna. Svaki dodatak na tu plaću njemu predstavlja požara u kojem se hoćete-nećete, ljudi s takvom razinom prihoda nalaze svaki mjesec i sada ostaju bez toga. Hrvatskoj znamo svi ovdje prisutni, kronično nedostaje policajaca. I unatoč spuštenim kriterijima za zapošljavanje tih policajaca, zar netko misli da je normalno pristati na ovakvu plaču, 4500 kuna, noseći svaki dan glavu u torbi? Pozivate na solidarnost čitavo društvo, pa ne solidariziraju se oni koji nemaju nego oni koji imaju ili imaju previše. Oni koji nemaju, nemaju se čime solidarizirati. Smanjivanjem materijalnih prava policajcima otići će i ono malo policijskih službenika koji još uvijek stoje na braniku sigurnosti ove zemlje bez obzira s koronom ili bez nje a neće dugo stajati. Kolegice i kolege zastupnici, Vladi RH policajci nisu potrebni ali jesu neki drugi, nužno je potreban zaposlenik u administraciji jedne područne vatrogasne zajednice koja se financira iz državnog proračuna. Toliko je potreban da se iz javnih sredstava njemu plaćaju fakultet a postoji i esencijalni zaposlenici ali to nisu policijski službenici. Esencijalni zaposlenik, dame i gospodo je recimo glavni savjetnik HERA-e. Osnovna bruto plaća tog savjetnika, slušajte, 26 500 i on je toliko esencijalan da unatoč tome što je zadovoljio uvjete za odlazak u mirovinu, on u mirovinu još neće otići nego će nastaviti radi u HERA-i. I postoji još niz drugih esencijalnih zaposlenika koji svoju lojalnost nažalost jednoj stranci, naplaćuju novcem svih poreznih obveznika, to je suština ovog rebalansa koji nije ništa drugo nego mazanje očiju svima nama, rezanja onima koji doista rade i ostavljanje ili podebljavanje sinekura onima koji nas godinama cijede. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, govorili ste dakle o potpuno nepromišljenom smanjivanju plaća policijskih službenika, ja se moram nadovezati na to zato što kada smo zaista svi shvatili da su najugroženiji stariji u slučaju epidemije COVID 19, ništa se ne poduzima da se zaštite i da se u ovom proračunu već unesu sredstva koja bi osigurala bolju zaštitu tako da 1800 sestara koje rade u domovima umirovljenika, imaju nedostatnu zaštitnu opremu, jedna sestra dolazi na 89 štićenika sa mentalnim oštećenjem, poslodavci im oduzimaju dane godišnjeg odmora, domovi su bez računala, sestrinske liste se vode ručno a nikakva sredstva u ministarstvu gđe. Bedeković nisu predviđena, dapače, ona izbjegava odgovornost jer je komora zatražila od nje hitno prestanak zakidanja kod obračuna plaće medicinskih sestara, zaposlenih u domovima za starije osobe. Dakle još jedan primjer kako ova Vlada ne prepoznaje prave prioritete.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala kolega Jovanoviću. Ma ja bih samo istaknula i nadodala još na ovo što ste vi rekli i činjenicu, ja sam se nadala da ću u proračunu naći i ono povećanje plaća policijskim službenicima kad su se već materijalna prava dokinula, ali nisam ih našla iako su se policajci nadali onom uvećanju od 1% od 1. lipnja, nadali su se i uvećanju od 2% od 1. siječnja 2021., govorimo o SSS, nadali su se i uvećanju od 3% od 1. rujna za one VSS i da se razumijemo, i to je ništa u odnosu dakle ovaj postotak u apsolutno iznosu je ništa s obzirom na to koliko su male te njihove plaće. Međutim, ne, oni će ostati i bez toga, ali i bez onoga što im predstavlja eto kakvo takvo krpanje njihovih jadnih proračuna.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, jako mi je drago što ste zapravo spomenuli koliko je mizerna ta plaća u ovom slučaju policajke odnosno policajca, dakle riječ je o nekih niti 600-njak eura zato što se u javnome prostoru jako često govori o tome da su naši javni i državni službenici itd. pretplaćeni, da ih je previše, da ne rade dobro svoj posao itsl. i onda gdje se ide rezati, ide se rezati prvo dakle na ovim javnim potrebama recimo to tako. Ja mislim da je izuzetno važno ukazivati stalno na to koliko je važno zadržati određenu razinu plaća i materijalnih prava u javnome i državnome sektoru, zašto? Zato što je to ako ćemo ogoliti do kraja zapravo i snažan antikorupcijski element, koliko je zapravo jako bitno da pravosudni djelatnici, da policajke, policajci budu dobro plaćeni, sigurno je da korupcija ima jako puno veze s time.
Odgovor poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolegice Leaković, da, ja se slažem, treba smanjivat možda masu plaća u javnom sektoru ali onu masu plaća koja se odnosi na agencije koje su se osnivale samo da se osnuju, na državne zavode koji su se osnivali samo da osnuju, na ljude koji imaju od tajnika tajnika od tajnika tajnika. Te su mase plaća one koje se trebaju rezati a ne mase plaća odnosno plaće onih kojih imaju najniže plaće a njihova je sigurnost, njihovo zdravlje, njihov život najizloženiji ovoj državi kako bi se očuvao život onih i zdravlje onih koje nije briga za zdravlje tih koji čuvaju to zdravlje, ako ste me razumjeli.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, vi ste spomenuli policajce i policajke, ja se tu pridružujem vašem upozorenju i htio bi tu nadodati i na ovu situaciju gdje vidimo premijer Plenković i ministri u Vladi, Marić i ministar rada, pokušavaju profesorima, učiteljima također nametnuti kao varijantu da se smanje plaće s obzirom da kao nije bio puni rad i kriza je vladala i nisu bili na dispoziciji a ja znam da učitelji i učiteljice i profesori i profesorice u školama rade sad i više. Evo danas, dvoje, troje djece u razredu su u razredu, a onda kada dođu doma, odrađuju sa ostalom djecom online. Znači bila bi velika nepravda zakinuti to osoblje koje je godinama potplaćivano sada kada su konačno dobili određena neka prava, sada im se koristi korona da bi im se opet to uzelo, to ne smijemo dozvoliti. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica, ništa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, dobro je da ste spomenuli da je nedopustivo smanjivanje plaća i prava djelatnika MUP-a odnosno policije jer više puta smo ovdje svi raspravljali i tražili da oni imaju veće plaće, da imaju bolju opremu i da imaju veća prava i nisu problem samo plaće nego i materijalne naknade za njihova ostala prava, primjerice veliki broj policajaca iz Slavonije radi u Dalmaciji i s tako malom plaćom si ne mogu platiti ni stan ni smještaj niti prehranu i mnogi zbog toga odustaju i izlaze iz policije i nedopustivo je da im se sad smanjuju plaće kad govorimo o potrebi da se ulaže u taj sustav. I drugo, govorili ste o agencijama i o tome da bi trebalo neke ukinuti, pa evo, ova Vlada je ukinula oko 20-ak agencija pod parolom ušteda, ukinuta je selekcijska služba, Hrvatska poljoprivredna agencija, spojeni su sa Ministarstvom poljoprivrede, nismo vidjeli te uštede a s druge strane imam informacije da je tim djelatnicima su i povećane plaće, tako jednima se ukida, drugima se još daju plaće.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega, pa ja bi htjela da se na ovom mjestu demistificiraju iznosi tih materijalnih prava, tih jubilarnih nagrada, tih božićnica ili sličnih ajmo reći vatrogasnih mjera da ljudi prežive taj mjesec za koji su zapravo i odradili. Dakle, to su bijedni iznosi s kojima Vlada neće uštedjeti ama baš ništa. Ono što je činjenica da se ti ljudi smatraju i prozivaju uhljebima u javnosti samo zato što nose službenu odoru a nitko ne razmišlja o tome kako ta službena odora njih zapravo i prisiljava da moraju biti na cesti, prisiljavaju ih i na to da sa tako malom plaćom budu sretni što rade nedjeljom ili noću da si neki fond sati podebljaju i nekakvu plaćicu kakvu takvu pristojnu zarade ne bili mogli prehraniti svoju djecu, evo o tome se radi.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvažene predsjedavajući, kažu da je došla kriza, kažu da svi moramo snositi dio tereta i da bi svi trebali podnijeti nekakvu žrtvu. Znam da mnogi vlasnici prostora nisu naplaćivali recimo najamninu u punom iznosu ili ista stvar i sa stanodavcima. Znam da određeni nameti su smanjeni ili privremeno ukinuti međutim postoji jedna kategorija u društvu, jedna sveta krava koja se ne odriče ničega. Ta sveta krava su privatne banke koje čak i uvjetima moratorija, nastavljaju obračunavati kamate na kredite svojih dužnika. Naravno, treba napomenut da određene grupe ni nemaju pravo na moratorij, tako recimo oni prijevoznici turista koji na Plitvicama razvoze turiste iz npr. Kine, oni imaju autobuse, njima je zabranjen rad, njihovih turista nema, ali rate leasinga dolaze na naplatu bez obzira na sve. I što se događa u konačnici? U konačnici imamo situaciju da dug raste eksponencijalno, da su banke zapravo najviše profitirale na cijeloj ovoj situaciji a naravno moći će i otkupiti imovinu i građana i dionice itd., koje je sada pala vrijednost uslijed svega ovog i postavlja se pitanje tko je zapravo nosioc vlasti u državi ako se svi ako se svi moraju odreći a jedna kategorija, banke se ne moraju ničega odreći, postavlja se pitanje, jesu li banke vlasnici Hrvatske odnosno bolje rečeno, stvarne osobe koje imaju poziciju vlasti i moći? Moja je pretpostavka i teza da jesu, moja je teza da su one iznad države jer kao što sam rekao, ono što je dozvoljeno njima, ono što mogu one, to ne može nitko drugi i nitko se ne buni oko toga, jeste vidjeli medije? Isti oni mediji koji razapinju ovu Vladu, isti oni mediji koji razapinju sve moguće ljude i neljude u ovoj državi, banke koje se ne žele odreći kamata, ne spominju. Zašto? Zašto je dozvoljeno pljuvat po Mariću, po Šukeru, po meni, po Marasu, Boriću, Lackoviću i svakoj drugoj osobi u ovoj državi, ali po bankama pljuvanja od medija nema iako rade ono protiv čega kompletno društvo normalno zapravo jest i što ne bi smjeli u normalnoj državi raditi. Sad ću vam reći zašto, zato jer banke su vlasnici medija, ista ruka vlada svima. Netko će reći g. Pernar, nekom mediju nije vlasnik banka, točno je da nije, ali vlasnik tog medija ovisi o tim bankama. Sjećam se jednom je bio prilog o jednoj deložaciji, na terenu smo bili, novinarka je rekla jedne televizije privatne, Ivane, ne smijemo reći o kojoj se banci radi jer se zadužujemo upravo kod njih pa bi bilo nezgodno. Ista stvar i sa državom, država diže milijarde luna kredita kod tih istih banaka kao nezgodno je pričat protiv njih, da, da, da, dame i gospodo, znamo svi kako su banke kroz davanje kredita a evo imate Ninoslava Pavića, tzv. EPH holding koliko su samo tog čovjeka zadužile i posredno zapravo kontrolirale sadržaj Jutarnjeg lista itd., jer je da Jutarnji list išao protiv banaka, pitanje je da li bi banke rekle da, da, može Nino evo tebi i 10. hipoteka na njih 9 istih na zgradi u Odranskoj. Ja vam pokušavam ukazat na to dragi građani, a na vama je da mi vjerujete ili ne vjerujete. Možete vjerovati onim novinarima i urednicima i medijima koji tvrde da su slobodni i neovisni, da nisu potkupljeni, da nisu pod upravom banaka ili države ili koga već a možete vjerovati i meni koji govorim da su mediji općenito gledano, pod velikim utjecajem, usudio bi se reći, presudnim utjecajem i banaka i države odnosno da velika većina medija u Hrvatskoj nije neovisna i objektivna. Pa sjetimo se samo famoznog Hanžekovića masona koji je peglao stalno po meni preko Jutarnjeg lista, doduše sad više nije živ ali Jutarnji list nastavlja istim smjerom gdje je g. uvaženi cijenjeni omiljeni u narodu, kojeg Predsjednica naziva velikim humanistom i filantropom, gdje je on stao. Eto, hvala vam dame i gospodo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovane zastupnice Glasovac, nema je, gubi pravo pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave svi smo svjesni da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna proračuna odnos rebalans, na određeni način posljedica krize izazvana COVID-om 19 i svih onih mjera i financijskih učinaka koje imamo iza sebe i da se to moralo u proračunu reflektirati, naglasak je naravno na očuvaju zdravlja, na brizi za sve naše sugrađane i tu je još jedna velika čestitka svim djelatnicima u sustavu javnog zdravstva, u bolnicama, u svim drugim institucijama koje su dale svoj doprinos ali i veliko hvala građanima koji su bili odgovorni pa ostali doma pa imamo tu dobre rezultate. Ono što mene i nas iz HSS-a zabrinjava da ova druga mjera a to je očuvanje radnih mjesta ipak ima određenih manjkavosti, prije svega tu mislimo i tu sam već govorio na 30-ak tisuća ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla. Bio je prijedlog da se pod hitno nađe model i način kako da se i njima pomogne, ne vidimo to ovdje u rebalansu proračuna a rekao sam već i u replici ministru, problem sezonske radne snage iz Slavonije, Baranje i Srijema koja će u narednim mjesecima sigurno ostati i dalje bez radnih mjesta jer turizma očito neće biti i ministar je obećao da će se pronaći nekakav model i za njih ali evo, u ovom rebalansu ga nema. Ono što je ovdje vidljivo je da je pravo pitanje u što ulagati, u koje industrije ulagati i kako sutra jer po nama je važno naravno svako radno mjesto ali trebamo se odrediti strateški prema onim industrijama, prema onim granama koje će zaposliti što više ljudi i gdje će ljudi imati velike odnosno kvalitetno radno mjesto i kvalitetan osobni dohodak da može živjeti od njega. Nije dobro da nije osigurano 500 milijuna kuna za javni sektor iako je to potpisano, pa je to loša poruka i čuvanju radnih mjesta u Hrvatskoj pogotovo ako želimo obrazovanu radnu snagu onda se ne može obrazovanju i ljudima koji su nosioci toga, tog sutra kvalitetne radne snage i kvalitetnog obrazovnog kadra, smanjivati njihova prava i osobni dohodci. U Europi se govori o zelenom planu, o zelenim mjerama, g. Timmermans naglašava da šumarstvo i dijagonalna industrija trebaju biti ubuduće prioritet, iz ovoga rebalansa ne vidimo da se nešto značajnije pomaže drvna industrija u RH koja zapošljava preko 50 000 ljudi i koji su prvi osjetili krize izazvana korona virusom jer je većina njih izvoznici i tražimo da se u narednim mjerama svakako ovoj grani drvne industrije više pogotovo koja prerađuje drvnu masu u kvalitetan namještaj i druge proizvode. Ono što nije dobro da je Ministarstvo energetike i zaštite okoliša izgubilo ovim rebalansom 432 milijuna kuna. I to su uglavnom sredstva koja su trebala našoj domaćoj građevinskoj operativi osigurati poslove na vodoopskrbi, vodoodvodnji, pročistačima otpadnih voda, sanaciji odlagališta otpada i to evo daje sliku i poruku da ćemo i dalje imati problem sa odlagalištem otpada kao što je sinoć bilo u općini Davor gdje se odlagalište zapalilo a više puta sam ministru Ćoriću pisao i tražio odgovor što se tamo dovozi, koje količine, na koji način se zbrinjava, vidimo da se neadekvatno zbrinjava i da ponovno je gorilo i opterećenje je za okoliš tamo i za pitku vodu za 60 000 ljudi tamo i tražimo odgovore i tražimo odgovornost i ministra i tamo uprave i načelnika općine. Naravno, naglasak je u mojoj raspravi na poljoprivredi koja je ovdje rebalansom svega 0,6% dobila više sredstava, ministrica se hvali na stranicama ministarstva sa dodatnih 120 milijuna kuna za izravna plaćanja i sa izmijenjenim pravilima da do 70% se smije avansno isplatiti do studenog a preostali dio do 100% će se osigurati u državnom proračunu. Tih 20 do 30% što bi trebalo osigurati u državnom proračuna nema ni u ovom rebalansu, nije bilo ni u proračunu za 2020. a nije bilo ni u proračunima prije 2 ili 3 godine. Naša poljoprivreda je na taj način oštećena za preko 2,5 milijarde i s pravom udruge poljoprivrednih proizvođača traže pa i seljački savez novi Fond za razvoj poljoprivrede ako želimo proizvodnju hrane onda moramo uložiti u selo i u poljoprivredu i nedopustivo je da sad imamo oko 2500 svinja tovljenika koji naši proizvođači ne mogu prodati, da cvjećari su u propasti jer ne mogu prodati cvijeće, da vinari nisu prodali nijednu butelju vina, a da ministrica o tome ništa ne govori nit poduzima a da ne govorimo o poljoprivrednom zemljištu jer u 4 g. nije ni 50 ha stavila u funkciju kroz javni natječaj a nema ni interpelacije o zabrani prodaje zemlje strancima iako je obećala da je to gotova stvar, pa pitam ministrice., što vi radite ili se samo slikate? Hvala.
Hvala lijepa. Sad imamo završne riječi u ime kluba zastupnika, najprije ona MOST-a i nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani koji imate interes ovo pratiti, ministre. Ovaj rebalans tj. ova korona kriza je to ponavljam po ne znam koji put, razgolila sve loše politike u RH tako kad sad pogledamo ovaj rebalans, u biti opet se pokaziva da se ne vodi briga o onima koji su najzaslužniji ne samo po pitanju ove same krize nego koji skrbe o zdravlju, koji skrbe o našoj djeci u školama, međutim mi kao Sabor nismo imali snage donijeti jednu odluku tj. Vlada, vi kao predstavnik Vlade, niste imali donijeti ključnu i prvu mjeru a ta mjera je trebala biti znači moratorij na kredite i kamate banaka, tako da ovaj učinak ovoga rebalansa na naše građane neće imati nikakav osim negativan učinak, kao što su kolege maloprije i nabrajale, od poljoprivrede, od hrvatskih policajaca, od svih onih, od medicinskog osoblja, svi oni koji bi trebali znači osjetiti bolje u ovoj krizi, koji su morali kao i cijeli hrvatski narod koji su morali od banaka tj. vi ste morali imati hrabrosti predložiti kao potpredsjednik Vlade zadužen za financije, imali hrabrosti pred ovaj Sabor i to braniti, da moratorij na kredite i kamate jer znamo da su banke se najviše omastile u RH, da je narod najviše uložio u te banke ne ulazeći, vraćaju se daleko u dokapitalizaciju, nego znamo da ministre, banke imaju dobit godišnje od 4 milijarde kuna samo na provizijama i naknadama koje imamo, 400 i više na tim sitnim iznosima ali se skupi ogroman novac. Tako da ovim rebalansom niste, u biti on razotkriva sve, ne samo po pitanju krize međutim ono što je ključno za naše građane da u ovoj korona krizi u biti u ovo je stožerokracija jer je vidljivo nakon jučerašnje izjave g. Capaka da jedino na izbore možemo izlaziti koji smo u izolaciji a da nam je trebalo pratiti mobitele da jednostavno taj učinak zatvaranja gospodarstva, zatvaranja znači turizam koji doslovno će biti u velikim problemima, mali iznajmljivačima u velikim problemima, veliki, svi će znači biti u ovome trenutku u ogromnim problemima da jednostavno ovaj rebalans ne pomaže onima kojima je trebalo pomoći. Spominju se lokalne samouprave, da, lokalne samouprave imaju ogroman zbog županija. Županije su glavna kočnica razvoja RH i tvrdim uvjereno da niti jedan rebalans, niti jedan proračun na to ne računa a u biti veliki dio decentraliziranih sredstava ministre, odlazi kroz, odlazi u biti za zdravstvo, školstvo u županije i taj novac odlazi ko zna gdje jer da odlazi gdje treba, da je usmjeren tamo di treba, onda bi mi danas imali dobro razvijeno zdravstvo, poglavito na ruralnim područjima međutim imamo sve manje zdravstvene usluge a ljudi nam odlaze. Jedan od ključnih problema koji se spominjao, po meni je izvješće Svjetske banke koja kaže da će najviše pretrpjeti zemlje koje primaju novac iz, koje imaju veliki udio BDP-a od doznaka iz inozemstva koji naši ljudi koji su se iselili, šalju svojim obiteljima i članovima obitelji i mi znamo da je RH 6% BDP-a ima 20%, kolegici je to smiješno ali je činjenica da su iseljeni naši građani i da je 2/3 Hrvatske prazno. I u ovome trenutku Svjetska banka kaže da će 20% biti znači umanjeno sredstava od tih doznaka međutim što se tiče Hrvatske, mi smo u najrizičnijoj skupini jer imamo 18 milijardi kuna godišnje od tih ljudi koje smo iselili lošim politikama. Pitao sam ovdje ministra i očekujem da mi odgovori što s tim ljudima koji su izgubili posao u Irskoj i koliki je on očekuje manjak uplata od doznaka na razini proračuna, efekte, on ne može naravno, on je sam rekao međutim efekti će biti poražavajući. I ne mislimo na te ljude koje smo iselili a koji su se vratili, ne znam imaju li bilokakva prava i bilokakva mjera je li prema njima usmjerena. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre Mariću, sad na kraju ove rasprave još jednom želim istaknuti neke najvažnije prijedloge ispred stranke Promijenimo Hrvatsku. Riječ rebalans znači uspostavu nove ravnoteže. Rashodi su ostali isti, ni kunu nisu smanjeni, prihodi su dramatično pali i još će više nažalost padati, kako uspostaviti tu novu ravnotežu, ogroman je minus, ovdje se kaže 25 milijardi kuna, znači morate se zaduživati. Jeste li mogli napraviti uštede odnosno smanjiti rashod na nekim stvarima? Jeste. Rekao sam prijepodne da ste mogli u ove 4 g. uštedjeti 15 milijardi kuna da ste refinancirali sve dugove, kunske dugove države, vi niste. Tražio sam podatke od Porezne uprave, pitao koliko imate nenaplaćenih poreza u Hrvatskoj. Odgovorili su 28 milijardi kuna. Poštovani građani, da ih se samo 50% uspjelo, inzistiralo, naplatilo od 28 milijardi kuna, to je 14 milijardi kuna poreza. Dodajte ovih 15 što sam rekao uštede, to je 29 milijardi kuna, pa ljudi moji, mi bi imali viška novca od onog što je potrebno od 4 milijarde. To su ljudi koji vode ovu Hrvatsku, ali oni su naučili sam na jednu stvar, nema veze koliki je deficit, ali mi vas znamo dobro zaduživati. Dakle vi ne marite za takve argumente. Nadalje, g. ministre, u 7. mj. dolazi, dospijeva euro obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara. Vi već pregovarate kako ćete uzet novi kredit u dolarima. Pa dajte čovječe, otplatite već jednom to iz deviznih rezervi. Imamo neto devizne rezerve 15,5 milijardi eura što je jedna od najvećih deviznih odnosa u odnosu na BDP u EU, pa nemojte nas zaduživat kraj našeg novca, mi držimo naše dolare, eure vani uz 0% ili 0,1, mizerno a onda se hvalite kad nas zadužite za 0,75%, da je to povijesni uspjeh. Pa to je strašno. Otplatite to iz deviznih rezervi, poslušajte molim vas ovo što vam sada predlažem, pa imajte snage, to je naš novac, pa nije to austrijski i njemački, to je novac hrvatskih građana, vi njim raspolažete, to napravite, ja vas molim. Nadalje, vratite novac koje su dobile agencije za utjerivanje dugova jer tražili su minimalac za svoje radnike, jedna najpoznatija agencija za utjerivanje dugova, osnovana je 2013. za 500 000 kuna a danas ima zadržane dobiti preko 400 milijuna kuna. Jel vam govori što taj podatak? Da su sistematski opelješili hrvatske građane. Tražite povrat sutra u državni proračun. Tražite povrat od kockarnica, kladionica i svih onih koji imaju debele profite proteklih godina. Mora biti socijalne pravde u ovoj zemlji. I na kraju, ma nemojte srljati više u euro zonu, u euro, zašto srljate? Pa vidite javni dug će probit skoro 90%, nijedna zemlja gdje sam bio, Mađarska, Češka, Poljska, Rumunjska, Bugarska da ne govorim Danska, Švedska, ma ne pada im napamet. Pa kome se vi trsite da pokažete da smo u dobroj kondiciji, da možemo preuzeti euro? Pa euro zona nikad nije bila u većoj krizi od 2008. nego što je sada, još u većem je problemu. Stanimo, budimo mudri, čekajmo. Zašto mrzite našu kunu prije svega ovi koji vode HNB, zašto mrzite našu kunu? Pa ljudi moji, sada imat vlastitu valutu i vlastitu središnju banku, pa to je blagodat, iskoristimo to. Prema tome, obustavite uplate u II. mirovinski stup i tih 500 milijuna svaki mjesec usmjerite u spašavanje gospodarstva. Vidite koliko sam, nemam dovoljno vremena, konkretnih prijedloga. I ništa i slušajte ovo, obustavite isplatu 87 milijuna kuna potpora subvencija članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova. Zašto ih sada stimulirate? Pa oni ionako imaju novaca, nije to obvezno. Sad bi ovdje mogao još koju stotinu milijuna milijardu složit. Dragi građani, ovdje ću stati, izbori su pred vratima, samo stručni i pošteni ljudi mogu spasiti ovi zemlju uz vašu podršku. Hvala.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sa radom nastaviti sutra, u srijedu, 13. svibnja 2020., prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18,55 SATI
Idemo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g., drugo čitanje, P.Z. br. 946. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 47 protiv, donijet Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom, uvijek prvi dan tjedna kada je plenarno zasjedanje raspravljaju klubovi i nezavisni zastupnici u svojim slobodnim raspravama, ali prije toga samo ću predložiti da temeljem čl. 247. Poslovnika HS provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće dvije točke: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcije za 2021. i '22.g. i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g. Jesmo li suglasni? Izvolite kolega Lovrinović.
g. Predsjedniče, pošto predlažete objedinjenu raspravu, a tema je izuzetno važna, riječ je o rebalansu proračuna onda predlažem da barem produžite mogućnost govora za klubove. Mislim da je izuzetno važno, pa evo ja ću podržati objedinjenu raspravu, dajte više vremena.
Dobro. Klubovi da, klubovi dobro, može, 5 minuta pojedinačnog, klubovi može 15 minuta, jel u redu? Dobro, može tako. Hvala vam lijepa. Kao što smo odlučili, provest ćemo objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu - Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu, podnosi se i: - Prijedlozi Izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. godinu i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Hrvatske autoceste - Autocestu Rijeka-Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 946; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85 Ustava RH, čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenje državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ratne veterane, Odbor za poljoprivredu, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podnesene se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija, Zdravku Mariću, da nam da dodatna obrazloženja prijedloga, nekoliko se zastupnika javilo, povreda Poslovnika. Prvi kolega Grmoja za povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče, digao sam povredu Poslovnika prije nego što ste prešli na ovaj, točku rebalansa proračuna, dakle, radi se o povredi Poslovnika čl. 143. i 144. Ja sam prije više od 30 dana postavio pitanje hrvatskoj Vladi da mi se odgovori zašto je Belgija maknuta sa popisa država za koje je potrebna samoizolacija. Belgija je država u Europi koja na milijun [[Upadica: Hvala kolega Grmoja.]] samo trenutak [[Upadica: Ne, isteklo je vrijeme.]] nije isteklo vrijeme [[Upadica: A to ni nije povreda Poslovnika.]] to je povreda Poslovnika jer je prekršen Poslovnik, nije mi odgovoreno, Belgija je zemlja u kojoj na milijun stanovnika, ima najviše umrlih od koronavirusa, političkom odlukom je maknuta [[Upadica: Kolega Grmoja, vrijeme vam curi.]] s tog popisa, ja sam tražio da mi se odgovori na to pitanje, vrlo je važno u kontekstu i ovoga što su kolege govorile, [[Upadica: Kolega Grmoja, ja vas molim da završite.]] mjera samoizolacije, toga da su čak u jednom trenutku neki bioteroristi, u drugom trenutku mogu na izbore. Imamo situaciju ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Grmoja, moram vas isključiti jer je prošlo već, dakle duplo ste prešli vrijeme, sve sam shvatio. Vi ste se ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ću, evo, ponovno ću pisati Vladi da vam odgovori na to pitanje, to je ovlast koju mogu. A što se tiče Belgije, zaista, ona ima 3 puta više stanovnika od Hrvatske, a 100 puta više mrtvih. Toliko ... [[Upadica se ne čuje.]] je, dakle 100 puta ima više mrtvih od Hrvatske, a 3 puta više stanovnika. To samo govori koliko su naše mjere bile dobre. Kolega Maras, vi se javljate ... [[Upadica se ne čuje.]] pretpostavljam za stanku [[Upadica: I donosite političke odluke.]]
Hvala lijepo. Evo, nakon epidemiologa Grmoje i Jandrokovića koji su tu konstatirali što se dešava na hrvatskoj sceni, ja vas molim, g. predsjedniče da prekinete ovu raspravu dok se predsjednik hrvatske Vlade Andrej Plenković ne pojavi u Saboru jer bi trebao on podnijeti [[Upadica: Oprostite, je li ovo zahtjev za stanku, kolega Maras ili što?]] odgovornost, ovo je moj zahtjev kao zastupnika u HS-u da onaj tko je najodgovorniji za situaciju u Hrvatskoj, dođe u HS i predstavi rebalans proračuna [[Upadica: Dobro, ja vas molim sada da sjednete.]] u kojem nažalost, samo sekundu, završim rečenicu.
Ja ću sada odmah, ne, nemate pravo, ovo je poslovnički ne postoji što sada govorite i što radite, a ja ću sada nazvati odmah kad završimo sa mojim dijelom predsjedanja premijera da g. Maras iz Sabora želi da on dođe ovdje. Evo, odmah ću to napraviti, možemo napraviti i stanku, ako želite.
Sad ću tražiti stanku pa ću vam objasniti. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da vam kažem što da mu kažete [[Upadica: Recite što da mu kažem. Molim vas, ajde, izvolite.]] hvala lijepo [[Upadica: To je sad zahtjev za stanku?]] Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo i da poručimo hrvatskoj javnosti da g. Plenković koji juri na izbore kako bi spasio svoju fotelju nije u stanju doći u Hrvatski sabor i obrazložiti hrvatskim građanima što se to u proračunu mijenja, stati iza toga kao najvažnijeg dokumenta njegove Vlade. Znači, kad je proračun u pitanju, rebalans ili donošenje proračuna, mora imati kvalificiranu većinu, 76 zastupnika i tu bude ili ne bude većine za njegovu Vladu. Znači on izbjegava tu vrstu rasprave jer nema odgovor. Nema odgovor zbog čega u gradu Zagrebu nema Zakona o obnovi Zagreba i neće ga ni biti po najavama danas u novinama. Nema odgovora na pitanje zbog čega je kaos u hrvatskim školama, zbog čega moja djeca sjede sada u kancelariji sa mnom na poslu, umjesto da su u hrvatskoj školi, u svojoj školi, najstarijoj školi u gradu Zagrebu i da uče i usvajaju znanja. Znači premijer Plenković nije u stanju organizirati normalan životu u Hrvatskoj i pokrenuti ponovo nastavu. Nema odgovora na pitanje zbog čega u hrvatskom proračunu nema više novca za gospodarstvo, zbog čega nisu osigurana sredstva za nastavak gospodarskih mjera u 6., 7. i 8. mj. Znači nema odgovore na sva ta pitanja. G. Jandrokoviću, vi se sprdajte i šalite i pravite se nadmeni ovdje, ali hrvatski građani su svjesni da sve što radite, ne radite radi njih nego radite radi sebe. Da bi ostali u toj fotelji, da bi on ostao u onoj fotelji, brige Plenkovića i Jandrokovića za hrvatske građane i to je jadno gospodine Jandrokoviću i žao mi je što se vi kao predsjednik Hrvatskog sabora tako ponašate. Nastavite se sprdati i dalje. Hvala lijepo.
Izvolite sjesti. Ništa se ne sprdam, vi se sprdate sa Poslovnikom i sa ljudima koji ovdje sjede i to na dnevnoj razini, svaki puta, svaki dan. Jedan ste od zastupnika koji kontinuirano radi incidente. I nemojte meni govoriti da se sprdam i da sam bahat jer takav nisam. Izvolite kolega Maras.
Povrijeđen je Članak 238., znači gospodine predsjedniče vi kao predsjednik sabora nemate pravo dijeliti kvalifikacije, vi ste prvi među jednakima. Nemate pravo kvalificirati zastupnike i davati vaše ocjene i nije to smiješno. Rekao sam gospodine predsjedniče vama je jedini interes vaša fotelja. I to je jadno, to nije smiješno.
Kolega Maras izvolite se sjesti.
I ja sam siguran da će hrvatski građani pogotovo u vašem slučaju …
Dajte se sjednite.
… prepoznati o čemu se radi, a i u slučaju premijera Plenkovića.
Kolega Maras.
Ja vas molim da to više ne radite. Hvala lijepo.
Kolega Maras izvolite se sjesti. Pa nemojte, vi ste mene prvi uvrijedili i onda meni govorite da ja ne smijem odgovoriti na vašu uvredu. To je logika jednog zarobljenog uma koji misli da on ima pravo drugome dijeliti lekcije i optuživati, da taj drugi mora slušati i šutiti, to vam tako ne ide. Joj, daj. Dobro, ima li još netko tko se javlja? Kolega Grmoja je bio za povredu Poslovnika, izvolite.
Ma odustajem ovaj, ne želim sudjelovati u ovom sukobu, postavio sam konkretno pitanje, nisam kolega Maras nikakav epidemiolog, postavio sam logično pitanje i povlačim ovaj zahtjeva za …/nerazumljivo/…
Dobro. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne nastavljamo u 11 sati. STANKA U 10,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Sada molim potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Evo moram na početku samo jednu rečenicu reći, do sada barem u mandatu mom osobnom kao ministar financija nijedanput nisam dolazio pred vas sa rebalansom proračuna u prvoj polovici godine, ali evo ovaj puta je korona ipak učinila svoje pa je na neki način ponovno nas zbližila u 5.mjesecu. Evo u svakom slučaju kao što je bilo u nekoliko navrata raspravi i razgovora u HS-u po pitanju onog prvog kruga mjera, drugog kruga mjera u međuvremenu između ostaloga Vlada je donijela program konvergencije, dokument koji je sastavni dio procesa koji se zove, vi dobro znate Europski semestar i mi smo na neki način svoju obvezu slanja prema europskim institucijama, poglavito Europskoj komisiji ispunili. Ali ono što je zapravo još važnije, to je dokument u kojemu smo izašli sa ažuriranim projekcijama makroekonomskim za ovu i iduću godinu i ono što je najvažnije za reć su zapravo one ključne brojke u tim novim projekcijama. Uzevši u obzir saznanja, informacije, podatke, predviđanja, globalne tijekove i sve ono što i ovako i onako uzimamo u tim makroekonomskim projekcijama, došli smo do toga da za ovu godinu predviđen je pad gospodarskih aktivnosti od 9,4%, dakle pad BDP-a od 9,4% i vi dobro znate kada smo predstavljali proračun za 2020.godinu tada smo govorili o rastu od 2,5%, znači značajna korekcija i ono što i svi itekako dobro iskustveno znamo, ne moramo biti ni ekonomisti, ni makroekonomisti da okolnosti koje je covid uzrokovao, a poglavito onaj dio koji se tiče, kako to kolokvijalno kažemo, zatvaranja ekonomije ili zatvaranje gospodarstva u konačnici ima efekte i na te indikatore. Sve sastavnice BDP-a izuzev državne potrošnje su također sa negativnim znakom, dakle krenuvši od osobne potrošnje koja obzirom također na sve impute koje u pravilu uzimamo kod takvih projekcija njen predviđeni pad je 7%, pad investicija negdje oko 9%, pada izvoza roba i usluga, dakle i roba i usluga oko 30% mi smo u tim našim projekcijama predvidjeli odnosno kao baznu pretpostavku stavili pad broja noćenja stranih turista za oko 70%. Znači turizam kao sastavni jedan od strateških naših grana je u ovim brojkama izvoza roba i usluga, zapravo izvoz usluga kao takav. U tim projekcijama predviđen je i pad uvoza roba i usluga, to je ona vječna ja bih nazvao tema uvozne ovisnosti, pa sada evo u okolnostima kada pada gospodarska aktivnost, kada pada osobna i investicijska potrošnja onda imamo i pad uvoza, ali to je sigurno element o kojemu trebamo svi skupa voditi brigu i u nekim drugim okolnostima, ne samo ovim, nazovimo ih tako kriznim. Što se tiče procjene inflacije odnosno indeksa potrošačkih cijena za ovu godinu obzirom opet kažem, ne samo na domaće elemente, dakle ovdje govorimo već dobro znan simultani šok kako na strani ponude u prvom slučaju u prvom koraku, a sada i evidentan šok na strani potražnje. Međutim, kod indeksa potrošačkih cijena uzimaju se u obzir i globalni tijekovi. Svi dobro znamo i pratimo što se događa sa cijenama nekih sirovina, energenata poglavito nafte, pa smo za ovu godinu između ostaloga u projekcije stavili ponovno negativan predznak, dakle blaga deflacija od 0,3%. Najvažnije varijable uz ove su kretanje na tržištu rada, dakle zaposlenost, nezaposlenost i plaće. Što se tiče zaposlenosti predviđen je pad od negdje 3,3% odnosno rast stope nezaposlenosti na 9,5%. Dakle, sve te projekcije koje smo tjedan dana prije donijeli u okviru programa konvergencije su poslužile kao osnova i nama dovoljan razlog da krenemo u izmjene i državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika odnosno izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna koji je sastavni dio ove dvije točke obzirom da je objedinjena rasprava. Što se tiče samih projekcija fiskalnih, dakle prihodna strana proračuna, ja ću vas samo podsjetiti da je ona u originalnom obliku za ovu godinu, državni proračun prihodna strana proračuna bila predviđena u iznosu od 145 milijardi 140 milijuna kuna. Uzevši u obzir sve ove nove makroekonomske projekcije koje se evidentno i neminovno reflektiraju na prihodnu stranu proračuna. Dakle prihodnu stranu proračuna diktiraju dva osnovna, dvije osnovne činjenice ili dva osnovna segmenta. Jedna je to da smo u funkciju stavili određene mjere pomoći gospodarstvu i poreznim obveznicima, a konkretno ovdje se radi o mjerama odnosno mislim na mjere koje se tiče odgode odnosno potpune ili djelomične, djelomičnog oslobođenja od plaćanja pojedinih javnih davanja konkretno izravnih poreza, poreza na dohodak, poreza na dobit i doprinosa. Međutim, još i veći efekt prema našim predviđanjima će biti naravno od predviđenog pada gospodarske aktivnosti ove godine koji će se naravno reflektirati i na prihodnu stranu proračuna. I sada kada idemo stavku po stavku, ali ja ću krenuti od ovih ukupnih brojki, dakle umjesto 145 milijardi 140 miliona za ovu godinu na razini državnog proračuna prihoda mi predviđamo 121 milijardu 950 miliona. Dakle, 23 milijarde i 200 miliona kuna manje nego što je originalno predviđeno. Naravno kada gledate ponavljam, stavku po stavku, najveća korekcija u apsolutnom iznosu je opet na najizdašnijem prihodu državnog proračuna, a to je porez na dodatnu vrijednost ali isto tako vidimo korekcije na svim ostalim oblicima bilo da govorimo o porezu na dobit, bilo da govorimo o doprinosima, bilo da govorimo o trošarinskom sustavu, a onda i nekim drugim. Međutim, mislim da u ovome rebalansu naravno rasprava kako god bude išla odgovara ćemo na sve vaše i replike i komentare, ali na neki način više smo fokusirani upravo na ovo što mi zovemo u proračunu porezni prihodi, dakle porezni prihodi i doprinosi. Rashodna strana državnog proračuna, rashodna strana državnog proračuna je obzirom na situaciju, izbijanje epidemije odnosno pandemije Covida i sve njegove refleksije odnosno sve njene refleksije i na hrvatskog ne samo gospodarstvo nego na društvo u cjelini od nas stavila jedan dodatni izazov, a to je da se u odnosu na predviđene rashode odnosno originalno planirane moraju pronaći dodatni izvori sredstava za financiranje s jedne strane sustava zdravstva, dakle potreba za dodatnim nabavkama koje originalno naravno nitko nije mogao niti je trebao predviđati u smislu zaštitne opreme, maski, respiratora i svega onoga što je potrebno za očuvanje zdravlja ljudskih života što smo svi na samom početku vrlo jasno rekli, ja bih rekao na početku se i složili da je primarni cilj odnosno nazovimo ga tako nulti cilj, ali isto tako i onda neke mjere koje su između ostaloga stavljene u funkciju kako bi se umanjila ili na koliko toliko moguće neutralizirala šteta koje epidemija ima po naše gospodarstvo. Dakle, mjere pomoći kako smo ih nazvali gospodarstvu poglavito ona horizontalne prirode mjera koja se odnosi na izravnu potporu poslodavcima za isplatu dijela plaća njihovih zaposlenika naravno uz uvjet očuvanja radnih mjesta. Dakle, vidi se iz, ja bih rekao i same njene, njenog naziva ali i same strukture mjere, dakle mjera očuvanja radnih mjesta i naravno mjera koja bi trebala očuvati i standard hrvatskih radnika odnosno zaposlenika. Ta mjera koja nije originalno predviđana i kada zbrojite i dodate njoj i efekte da će država ne samo isplaćivati potporu originalno 3.250, a za 4. i 5. mjesec i 4.000 kuna, ali isto tako i sva javna davanja, u ovom konkretnom slučaju radi se o doprinosima. Dakle, sve skupa dođemo na razinu od oko 7 milijardi kuna, kada tome dodate i ove originalno milione, a danas već 100-tine miliona dodatnih za zdravstvo i onda dolazimo do onoga što smo si mi kao Vlada zacrtali u ovom rebalansu, a to je da unatoč tim povećanim rashodima, povećanim potrebama za plaćanja s rashodne strane proračuna koje nismo originalno planirali, a čujete i sami govorimo o iznosima od preko 7 milijardi kuna, na svim ostalim stavkama rashodne strane proračuna, u svim resorima pronađemo uštede i korekcije ili rezove kako bi doveli ukupnu rashodnu stranu proračuna na jednaku razinu kao što je originalno planirana. I to je zapravo bio jedan veliki napor koji smo proteklih tjedana uložili svi resori, ja ću i ovom prilikom se naravno zahvaliti svim mojim kolegama u Vladi i Vladi naravno i predsjedniku Vlade na podršci da tu našu osnovnu konturu ili na neki način vodilju fiskalne politike koje sve ovo vrijeme činimo, jel ja ću vas podsjetiti još jedanput da ni jedne godine, proteklih godina, onih lijepih godina bez Covida, ni jedne godine mi nismo probili rashodu stranu proračuna. I kad smo imali bolje ostvarenje proračuna, a svake godine je to bio slučaj, sav taj višak prihoda preusmjeravali smo na smanjivanje poreza i porezno rasterećenje i smanjivanje javnog duga u RH. Taj princip, nažalost ovaj puta nemamo viška prihoda imamo manjak, ali taj princip zadržavamo i dalje i u ovakvim okolnostima vrlo izazovnima sa velikim pritiscima na rashodnoj strani želimo održati i ne probijati ukupnu stranu odnosno ukupnu razinu rashoda. Tako da i ukupna razina rashoda državnog proračuna ostaje na onoj istoj razini odnosno kako je originalno kao takva predviđena u iznosu od 147 milijardi 300 miliona kuna što se tiče državnog proračuna. Ono što je također važno za reći je i financijski planovi odnosno korekcije financijskih planova za 10 izvanproračunskih korisnika. Dakle, njihov originalni plan je kada ih sve skupa zbrojimo bio višak od oko 725 milijuna kuna, prema ovom novom planu kada idemo jednoga po jednoga, možemo naravno i poslije tijekom rasprave analizirati detaljnije financijske planove svih ovih 10, dakle Hrvatske ceste, Hrvatske vode, DAB, CERP, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, HZZO, HAC, Autocesta Rijeka Zagreb, Hrvatske željeznice Infrastruktura i Hrvatske željeznice Putnički prijevoz, njihov novi deficit predviđen za ovu godinu je 2,4 milijarde kuna. Dakle, također i na njihovoj razini značajna korekcija. Kada to sve skupa konsolidiramo, dodamo i lokalnu samoupravu, dakle svih 576 jedinica koje ulaze u obuhvat opće države i prema našoj nacionalnoj metodologiji, ali poglavito prema metodologiji ESA 2010 koja je usporediva metodologija sa svim ostalim zemljama članicama EU, mi dolazimo do činjenice odnosno situacije da u odnosu na originalno planirani višak za ovu godinu, suficit. Prvi put je bio planiran višak, tri godine za redom smo ga i ostvarili od 630 milijuna kuna da je manjak proračuna opće države predviđen u iznosu od 24 milijarde 843 milijuna kuna ili 6,8% BDP-a. Dakle ponovit ću još jedanput, 4 godine za redom apsolutno pod kontrolom i konsolidirane javne financije uz napomenuo da … prije par dana ili par tjedana EUROSTAT je objavio i zadnji podatak za 2019.da smo i 2019.ostvarili suficit u proračunu opće države od milijardu i pol milijuna kuna, dakle ova godina obzirom na okolnosti i na sve elemente koje sam objasnio nas dovodi ponovno na razinu značajnog deficita od kažem gotovo 25 milijardi kuna. Sastavni dio ovoga plana odnosno rebalansa i izmjena i dopuna financijskog plana su i izmjene i dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna usko vezane uz račun financiranja. Račun financiranja do sada i u nekakvim mojim prijašnjim izlaganjima kada bi prezentirao proračun, a mislim dobrim dijelom i u raspravama, nije možda bio toliko u fokusu, mislim evo ja ću sada iskoristiti ovih preostalih nekoliko minuta da i na njega obratim pažnju, a vjerujem da će i u replikama odnosno u raspravama biti i na njega stavljen malo veći naglasak. Dakle, nekoliko brojki s te strane u računu financiranja se dakle ono što kolokvijalno kažemo ispod crte, vodi sve ono što između ostaloga su potrebe za financiranjem te godine. Nama je originalni plan računa financiranja iznosio 30,5 milijardi kuna koja bi sa sobom podrazumijevala planirani opet ponavljam, uravnoteženi proračun i sva dospijeća različitih vrsta i instrumenata našeg javnog duga, bilo da govorimo o dugoročnim obveznice, krediti, bilo da govorimo o kratkoročnim, trezorski zapisi kao i neki drugi elementi. Taj račun financiranja obzirom na već spomenuti i predviđeni deficit, ali i neke druge elemente koje ću obrazložiti se uvećava za dodatne 32,7 milijardi kuna i ukupno iznosi 63 milijarde i 412 milijuna kuna za ovu godinu. Ono što, ponavljam kao što sam to prezentirao na sjednici Vlade pa ću i sada reći, ako ima ijedna dobra stvar za istaknuti u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna za ovu godinu, a to je činjenica da smo više od pola toga već realizirali. Sa stanjem predlaganja državnog proračuna 35,6 milijardi kuna je već realizirano i prije samoga izbijanja covida vi se sjećate da smo na domaćem tržištu izdali najjeftiniju i najdulju u smislu ročnosti obveznicu na domaćem tržištu. Tri tranše u ukupnom iznosu od 15 milijardi kuna, s tim da je ona najkraća bila uz kupon odnosno uz pronos od 0,25%, najjeftinija ikad. A po prvi puta smo izdali i dvadesetogodišnju obveznicu. Također smo imali nekakva druga dospijeća u manjim obujmima. Po izbijanju same krize i kako mi je između ostaloga i zakonska obveza izvještavati matični Odbor za financije i državni proračun, a i HS u međuvremenu smo realizirali nekoliko transakcija. S jedne strane sa pojedinim najvećim komercijalnim bankama smo sklopili nekoliko bilateralnih aranžmana u ukupnom iznosu od 6,1 milijardu kuna, prosječne ročnosti oko pet godina u prosjeku negdje oko 1,3 do 1,5% godišnje kamate. Nakon toga smo također … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Od banke do banke, pojasnit ćemo sve poslije. Je, je važno je poslije ćemo samo kada budete replicirali. Nakon toga smo imali i refinanciranje jednog velikog trezorskog zapisa koji je prošli tjedan dospijevao u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna, on je refinanciran po uvjetima znači na godišnjoj razini 0,06 dakle gotovo nulta stopa i prije nekoliko dana smo izdali obveznicu na domaćem tržištu u iznosu od 1 milijardu 455 milijuna eura na 7 godina uz godišnju kamatnu stopu odnosno uz prinos i kupon od 0,75%. Dakle to je na neki način sastavni dio već izvršenog. Ono što pred nama ostaje, dakle u ovom računu financiranja je nastavak naših aktivnosti kako na domaćem tržištu kapitala, predviđena aktivnost i na međunarodnom tržištu kapitala u smislu izdavanja euro obveznice jer ne možemo zanemariti činjenicu da nam sredinom 7.mjeseca na naplatu dospijeva milijarda 250 milijuna dolara međunarodne obveznice koja je izdana još prije 10 godina kao i neki drugi elementi. Također računamo i u samom računu financiranja su predviđeni i izvori sredstava međunarodnih financijskih institucija. Svo ovo vrijeme vodimo intenzivni dijalog sa Svjetskom bankom, Europskom investicijskom bankom, Razvojnom bankom Vijeća Europe i nekim drugima te isto tako naravno sa EU. Vi dobro znate da se na razini EU pod našim predsjedanjem radi, nažalost ne toliko brzo kao u našim okolnostima, ali se radi na određenim instrumentima pa tako između ostaloga ako ste dobro čuli za onaj program tzv. SURE engleska riječ krilatica odnosno kratica koja u prijevodu praktički replicira ovu mjeru koju smo mi stavili u funkciju, a to je pomoć za isplatu dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta za zaposlenike. Sve je to sastavni dio ovoga računa financiranja i to je ono što smo između ostaloga i predvidjeli. I samo zadnji dio vezano za račun financiranja jel znam obzirom da ovdje ima dosta zastupnika koji obnašaju ili su obnašali i uvijek su vezani za lokalnu samoupravu u računu financiranja smo predvidjeli izvore sredstava u iznosu od 2 milijarde i 900 milijuna kuna, ono što smo nazvali beskamatni zajam za jedinice lokalne i područne samouprave i što isplaćujemo kako smo već sami naznačili kada smo predstavljali mjere, ovisno o mogućnostima do sredstava određenih smo došli, kako stignu zahtjevi, kako ih obrađujemo tako transferiramo. I isto tako jako važan dio je i onaj što se tiče na HBOR. HBOR u ovim okolnostima i svim ovim mjerama koje smo stavili u funkciju je izuzetno važna institucija, poglavito u onom dijelu koji se tiče novih kreditnih likvidnih sredstava za poduzetnike, tako da i ovi novi programi koji su stavljeni u funkciju, kao i postojeći, kao i sve mjere koje HBOR i ovako i onako uzima u obzir, bilo da govorimo o moratoriju i nekakvim reprogramima postojećih, ali, pardon, poglavito novih obveza, u iznosu od oko 3 milijarde kuna smo predvidjeli u ovom računu financiranje, dakle ono što smo napominjali još u krugu mjera. Obzirom na okolnosti i velik izazov očuvanja likvidnosti u sustavu, ideja je da Državni proračun bude to središnja točka jer ipak je puno jednostavnije, ne samo koordinirati nego pristupiti, kako domaćem, tako i međunarodnom tržištu ipak sa razine centralnog državnog proračuna, a onda tu likvidnost disperzirati na način na koji se treba. Evo, tako da, hvala vam lijepo na raspravi.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Imamo 23 replike. Ja ću pročitati samo ako netko možda nije registriran jer vas se puno javljalo. Dakle idemo ovako: Bulj, Grbin, Maras, Jovanović, Grmoja, Glasovac, Čuraj, Zekanović, Mišić, Žagar, Pernar, Perić, Panenić, Mrsić, Felak, Ante Babić, Lacković, Lalovac, Mrak-Taritaš, Dobrović, Stričak, Bauk, Bilek, Šuker, Borić, Grčić. Dobro, puno je bilo, evo, ja ću zapisati, Šuker, Borić, Grčić, znači 26 imamo. Krećemo redom, molim vas samo da se držite jedne minute. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, pad je gospodarstva, turizma. Međutim, zaboravili ste jednu vrlo bitnu stvar, na to nas upozorava Svjetska banka. Najveći pad će biti od doznaka naših građana koji šalju novac svojim obiteljima. Mi znamo da je to 6% BDP-a i ova korona kriza je razotkrila sve loše politike koje su iselile naše građane. Koliko vi .../nerazumljivo/... to je 18 milijardi kuna godišnje, naši ljudi iz inozemstva šalju svojim obiteljima. Koliki pad tu očekivate, a moramo znati da je Hrvatska ugrožena prema Svjetskoj banci, koliki tu pad očekivate i što ste poduzeli za te ljude koji su u Irskoj, Njemačkoj, koje ste svojim politikama poterali vani, što ste poduzeli da se u Hrvatskoj barem mogu prijaviti na Zavod za zapošljavanje? Koje su mjere za te ljude koji su punili ovaj proračun dok ste se vi hvalili sa učincima i rastom gospodarstva, a u biti zbog loših politika su [[Upadica: Hvala.]] poterani vanka, što očekujete znači od doznaka?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo i u prijašnjim okolnostima kada ste otvarali tu temu na neki način, potencirali temu doznaka ili to su praktički transferi iz inozemstva naših ljudi koji rade, sastavni su dio, tada sam odgovarao pa ću i sada odgovoriti, oni su sastavni dio bilance plaćanja, dakle nečega što je u ingerenciji HNB-a, što je vrlo jasno, vrlo nedvosmisleno, transparentno, svi građani vide te brojke i koje vi također, citirate. Na nama je, nije odgovornost predviđati i planirati i na neki način elaborirati svaki detalj bilance plaćanja, ali uzeti u obzir prilikom planiranja. Jer, ono što kažete, i ako netko od naših ljudi koji radi vani transferira sredstva svojoj obitelji, bližnjima, itd., ti novci kroz različite vidove, bilo poglavito potrošnje ili već što god, imaju, naravno efekt i na proračun. Sve je to sastavni dio naših predviđanja i projekcija koja sam upravo sada elaborirao, dakle evidentno će i oni imati efekta na prihodovnu stranu proračuna.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege, g. ministre. Jasno je da je jedan od sektora koji su najviše pogođeni ovom krizom turistički, a unutar njega posebno su pogođeni mali iznajmljivači. Pročitat ću vam što stoji na službenim stranicama Porezne uprave. Iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodom plaćanja poreza do 30.3.2020. g. za obvezu koja je dospjela 31.3.2020. ostvarili su pravo na odgodu plaćanja te obveze do 30.6.2020. g. te se ista neće otpisati. Poštovani g. ministre, i vi i ja znamo da mali iznajmljivači neće ostvariti prihode koji su bili planirani za 4. i 5., a najvjerojatnije i 6. mjesec. S obzirom da je službeni stav Vlade RH obzirom na stranicama Porezne uprave da se te obveze neće otpisati, a da danas donosimo, odnosno raspravljamo rebalans, moje pitanje vama je, hoće li se te obveze otpisati ili će ih mali [[Upadica: Hvala vam.]] iznajmljivači morati platiti nakon 30.6.? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mi smo vrlo jasno i transparentno, nedvosmisleno sve kriterije propisali na razini Porezne uprave, ja vas se zahvaljujem i na replici obzirom da ste i potencirali i drago mi je vidjeti u medijskom prostoru da proteklih dana i tjedana ima dosta pohvala na račun Porezne uprave i ja ću iskoristiti ovu govornicu, također, se tome nadovezati jer mislim da su moji kolege u Poreznoj upravi odradili veliki posao, ovo nije bilo jednostavno i sve te mjere koje su stavljene u funkciju, kriterije, ali još važnije njihova provedba kao takva. Što se tiče privatnih iznajmljivača, o tome smo temi smo dosta razgovarali u obliku prijašnjih krugova porezne reforme, mislim da možemo zaključiti da smo zaključili izuzev onih koji su izuzeti od plaćanja pojedinih poreznih obveza ili nulte stope bilo gdje, da je to najmanje oporezivi segment općenito poreznog sustava i naravno da nećemo ga kao takvoga zanemariti, ali uzevši u obzir sve okolnosti, je li, kada govorimo o prosječnom iznosu po krevetu od 300 kuna godišnje, zapravo na neki način [[Upadica: Hvala.]] otkriva i ovo o čemu govorimo, ali u svakom slučaju, [[Upadica: Hvala ministre.]] kao što je vrlo jasno rečeno, kriteriji su propisani i definirani [[Upadica: Hvala vam.]] i Porezna uprava ih provodi. Hvala.
Idemo sada na zahtjev za stanku kolege Bulja, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Kluba Mosta stanku od 10 minuta na prijedlog rebalansa. Kao što sam rekao, kolegice i kolege, ovaj rebalans, tj. ova kriza razotkrila je sve politike loše koje su bile prema hrvatskom narodu. 2/3 Hrvatske su prazne. Kao što sam rekao u replici, 6% BDP-a, 20 milijardi kuna je od naših iseljenih ljudi. Uništena je poljoprivreda, kad smo najviše davali subvencija, govorite ministre o samodostatnosti, kad sam ja govorio o samodostatnosti i predlagao zakone, amandmane i govorio da moramo poticati domaću proizvodnju, a ne strani GMO proizvode, tada su mi govorili da su to moje klapnje. Turizam, apsolutno zabranjeno sve, propast će turizam. Jedino što neće propasti to su izbori, pa i oni koji su u samoizolaciji uvaženi ministre oni će moći ići glasati, a naši ugostitelji su u karanteni. Svi su, znači jednostavno ne funkcionira sustav. A ovi naši iseljeni ljudi prvi su izgubili posao, to je mladost koju ste lošim politikama uputili vani. Nisam zadovoljan vašim odgovorom. Što nudite tim ljudima koji su otišli iz Slavonije zbog loših politika, koji su otišli iz moje Dalmatinske zagore? Jedino što spominjete lokalnu samoupravu kao pozitivno, ukinite više županije. Vidite u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja je to tvorevina. Tvorevina koja funkcionira kao mafija. Uništili su moju Zagoru, 100.000 ljudi je otišlo od kad su na čelu Sanader i Boban i takvi. Poduzmite nekakve mjere. Ukinimo županije, pa će lokalne samouprave imati moći funkcionirati, pa neće virusi ulazidi gdje ne smidu ući, a na izbore ćemo moći ići oni koji su u izolaciji. Ovo je sramotna prikaz stanja u Hrvatskoj.
Kolega Bulj zahvaljujem. Odobravam stanku. Javlja li se još netko možda? Ako ne nastavljamo u 11 i 40. STANKA U 11,31 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,39 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa replikama. Prvi na redu odnosno treći sveukupno, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, g. ministre. Moje pitanje je jednostavno, vidio sam u rebalansu proračuna da iznos koji je namijenjen za obnovu štete u gradu Zagrebu iznosi ispod 100 milijuna kuna. Ono šta mene zanima, to je 400 puta manje, znači 400 manje nego šta je provizorno procijenjena šteta u gradu Zagrebu. Znači zanima me da li vi kao čovjek koji živi u Zagrebu, da li vi kao član HDZ-a koji podržava M. Bandića u Gradskoj skupštini, mislite da je u redu da idemo na izbore bez donesenog Zakona o obnovi grada Zagreba i da je u redu da značajnije ne stanemo iza Zagrepčana i Zagrepčanki i kažemo im da država stoji iza njih? Znači mislim da je sramota da nakon 45 dana, znači sad već skoro 50 dana u gradu Zagrebu, grad izgleda kao ruševina i da Vlada RH i aktualna gradska vlast se prema nama odnosi na ovaj način. Moram vam reći da sam zbog toga iskreno ne samo ljut nego i žalostan, hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo, odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, dobro ste vidjeli u rebalansu proračuna osigurano je na poziciji Ministarstva graditeljstva dodatnih 100 milijuna kuna, tome tr4eba pridodati i iznos koji već stoji na razini 41 milijun kuna na Fondu za zaštitu okoliša koji se tiče subvencioniranje djela cijene onih tzv. kondenzacijskih bojlera, dakle govorimo o iznosima koji su u ovom rebalansu predviđeni za intervencije koje će u kratkom roku omogućiti i bi trebali omogućiti povratak naravno građana čiji su domovi zbog potresa oštećeni, ali isto tako i ono što ćete čuti za dva dana na sjednici Vlade i sve naše daljnje koje će između ostaloga u nekom horizontu na takvom jednom sveobuhvatnom zakon i rezultirati jer niti jedan rebalans niti jedan proračun niti je to nazovimo tako projekt ili šteta ili sve skupa vezano za jednu godinu, to je višegodišnje pitanje na kojem treba pristupiti vrlo sustavno i na jedan adekvatan način riješiti tu problematiku. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, moje pitanje tiče se zdravstva. Obzirom da se tiče zdravstva, ne mogu na početku ne čestitati svim medicinskim sestrama i tehničarima Međunarodni dan sestrinstva i zahvaliti se na ogromnim naporima koji čine da održe sustav zdravstva u stanju koji može zadovoljiti potrebama hrvatskih građana. U Hrvatskoj ima preko 41 000 registrirana sestra od čega u zdravstvenom sustavu radi gotovo 35 000 što je 45% sustava zdravstva. Bojim se da niste dovoljno ozbiljno shvatili u rebalansu problem zdravstva jer dospjeli dugovi su sigurno već blizu 5 milijardi kuna, ne vidim na koji način mislite riješiti taj dospjeli dug a sve ono što nas čeka u narednom periodu je samo povećanje obveza u sustavu zdravstva. Također, neozbiljno ste pristupili problemu dopunskog osiguranja jer je bilo potrebno osigurati dodatna sredstva za 200 000 osiguranika kojima će biti besplatna polica dopunskog osiguranja što je 160 milijuna od početka ove godine, nigdje toga nema u rebalansu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kratko će biti koliko stignem odgovoriti na vašu repliku ali obzirom da ima još liječnika u sabornici pa će biti vjerujem i tih replika dalje na pitanje zdravstva. 8,5 milijardi je stanje krajem prošle godine ukupno obveza u zdravstvenom sustavu kad se sve skupa zbroji od čega je dospjelo 3 milijarde i 800 miliona kuna. Trend rasta obveza je nastavljen i ove godine, to moram reći imamo podatke za 3. mjesec, nemamo još podatke sa lokalne razine, ali što se tiče HZZO-a i poglavito što se tiče tzv. kolokvijalno nazvanih državnih bolnica mogu konstatirati da je taj dug nastavljen. Ono što sam i uvodno rekao, dakle mi smo i prije samog rebalansa čitav niz preraspodjela u okviru zakonskim mogućnosti usmjerili na područje i pitanje zdravstva. Poglavito ono što je u tom trenutku bilo najvažnije osiguravanje respiratora, zaštitnih maski i sl. i nastavit ćemo u tom smjeru. Međutim, financiranje ove brojke ukupne nadilaze problematiku samog Covida i [[Upadica: Hvala.]] jednog rebalansa također. Hvala.
Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, što se tiče ovog rebalansa i njegovih pokazatelja sve nam je jasno. Izbori su na vratima pa se proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna što bi bio pad od 16%. Dakle, jasno je da ovo nije stvarni rebalans proračuna da je ovo fake, znači da je ovo fake rebalans proračuna i da ćemo pravi rebalans proračuna imati nakon izbora. I ja vas pitam, što mislite kako će hrvatski građani osjećati stanje u Hrvatskoj u 9., 10. mjesecu, a kako ga vide sada? Hoće li biti optimističniji u 9. i 10. mjesecu ili su sada optimističniji? Molim vaš komentar.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dobio sam puno etiketa u Hrvatskom saboru, najupečatljivija je ona bila o računovođi ili knjigovođi pa sam to demantirao, a definitivno nisam sociolog i psiholog koji može procjenjivati stanje nacije bilo danas, bilo za nekoliko mjeseci. Naša je uloga i zadaća svih skupa učiniti da se i taj psihološki element popravlja, unapređuje i u datim okolnostima zapravo sve što možemo dati da se, pa i ovakve izazovne situacije i njihovi negativni efekti minimiziraju što je moguće više. Što se tiče rebalansa, ponovit ću još jedanput, rashodna strana proračuna unatoč potrebama od 7 i nešto milijardi kuna za višim rashodima ostaje nepromijenjena. To je veliki, veliki napor koji smo u svega nekoliko tjedana uspjeli ovoga učiniti, kako bi između ostaloga zadržali tu rashodnu stranu na istoj razini i kako bi, ne bi stvorili dodatni pritisak na porezne obveznike odnosno dodatni pritisak na javni dug. Ali činjenica je 23,2 milijarde [[Upadica: Hvala vam.]] kuna je manje u prihodu proračuna. Hvala.
Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste roditelj, imate djecu i vjerojatno vam je poznato da u posljednjih mjesec i pol dana jedini tko održava sustav obrazovanja na životu su učitelji, nastavnici i roditelji. Ne Ministarstvo znanosti i obrazovanja tamo je potpuni raspad sistema. Možete mi molim vas odgovoriti na pitanje zašto ste odlučili ovaj nagraditi učitelje i nastavnike time što ćete im kroz rebalans proračuna uzeti apsolutno sve? Znači, ne samo osnovicu za 4% kao svim javnim i državnim službenicima, nego i božičnicu i regres i jubilarne i sve dodatke za koje su se borili 2 mjeseca u štrajku. Je li to baš bilo nužno uzeti im apsolutno, apsolutno sve i dovesti ih doslovno na prosjački štap?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, pa naravno da se ne mogu složiti sa vašim konstatacijama poglavito sa kvalifikacijama, mi između ostalog dijalog još uvijek vodimo i naša ponuda je na stolu. U isto vrijeme razgovor se nastavlja i ne bih u ovom trenutku ništa prejudicirao. Pridružujem se kao i kod prethodne pohvale i čestitke svem medicinskom osoblju također i našim učiteljima i koje održavaju također dobro ste apostrofirali uz pomoć roditelja poglavito za nastavnu, za djecu u nastavi nižih razreda sustav obrazovanja kao takav. Ponovit ću još jedanput, dakle i kad je bila tema i štrajka sa povećanjem osnovice od 1.1. od 2% odnosno za sustav obrazovanja 3% koje je stupilo još na snagu krajem prošle godine, ukupno su plaće za preko 20% povećanje u mandatu ove Vlade. Dakle, ovo o čemu govorimo i što je na neki način na stolu kao ponuda, vi sami dobro znate još u štrajku smo vrlo jasno komunicirali, za određeni dio tih povećanja sredstva nisu ni originalno bila kao takva predviđena, niti originalno [[Upadica: Hvala vam.]] ali opet ponavljam, 20 i nešto posto povećanje. Hvala.
Hvala ministre. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre u vašem govoru i projekcijama, naravno predviđa se pad BDP-a ovdje smo predvidjeli od 9,4 čuli smo da je komisija nešto blagonaklonija prema našem gospodarstvu pa predviđa manji pad, ono što je dobro, što mogu reći da kod ovog rebalansa ne predviđamo smanjenje državne potrošnje odnosno samog proračuna, a znamo da je udio BDP-a državne potrošnje 20%. Ono što nije dobro, što se navodi da je pretpostavka izvoz usluga 70% pad, a ako nam turizam padne za 50% to je 10% BDP-a, dakle samo to, ukupni turizam ako padne za 50%, to je 10% smanjenje BDP-a. Znači, prema ovome mi očekujemo rast BDP-a u zadnjem kvartalu. I zanima me što je sa europskim tečajnim mehanizmom odnosno što je sa uvođenjem EUR-a s obzirom na ovaj dug koji nam ide preko 86% BDP-a, što ćemo tu napraviti? Jer ja nisam onaj kunofil koji više volim kunu nego vlastite građane, ja mislim da bi EUR-o pomogo i te kako vlastitim građanima.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče prošli tjedan na sjednici Vlade ispunjena zadnja od 19 mjera koje smo prije gotovo godinu dana preuzeli u onom pismu namjere za ulazak u Devizni tečajni mehanizam II, dakle zadnja od 19 i sad ćemo također napisati novi dopis gdje ćemo izvijestiti europske institucije upravo o tome. Što se tiče Masterških kriterija na koje aludirate odnosno konkretno pitanje javnog duga, dakle još jedanput ću aludirati i reći. Dakle, 60% je ta granica, koliko će ona biti sutra i što će se dogoditi ne bih ulazio u te sad u ovom trenutku rasprave, međutim ako ste iznad 60% putanja pada, mora biti minimalno 1/20-tina razlike između trenutne razine i tih 60%. Hrvatska je protekle 4 godine smanjivala javni dug 4 puta brže nego što te odredbe kažu. Dakle, ispunjavali smo kriterij. Ovaj efekt koji je u konačnici kako ga sad vidimo jednokratni na rast javnog duga na 86,7 ne bi trebao nas odvratiti od te daljnje putanje smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u. Hvala lijepo.
Hvala, hvala vam. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre. Volio bih da nam kažete, hrvatskoj javnosti, koliko ćemo u ovom sljedećem periodu dobiti pomoći, bespovratne pomoći novca od EU?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, iz postojeće ove omotnice dobar dio sredstva, a tu su također veliki napori napravljeni resora i pojedinih kolega ministara, poglavito Pavića i Aladrovića gdje smo iz postojećih omotnica koje su bile alocirane za određene namjene napravili preraspodjelu i prealokaciju upravo na ovo što je u ovom trenutku najvažnije, a opet ponavljam to je ova horizontalna mjera isplate dijela plaća odnosno očuvanja radnih mjesta gospodarstvenicima. Također vi dobro znate da iza našeg predsjedanja dijalog odnosno pregovori o novom višegodišnjem financijskom okviru su u tijeku, kada i na koji način će oni biti okončani to ćemo još vidjeti. Mi smo s naše strane naravno činili i činimo sve da to bude za našeg predsjedanja, covid je imao svoj nekakav efekt i učinak. Naravno da govorimo o grantovima ili shemama pomoći, međutim paralelno sa time na razini EU stavljeni su ili trebaju biti stavljeni u funkciju i neke dodatne sheme koje se tiču kreditnih aranžmana koje ćemo također uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Kolega Mišić, izvolite zahtjev za stankom.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Ja sam vam postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, niste mi odgovorili. Ja sam pitao koliko, vi mi niste odgovorili i ja sada, ovo je moje vrijeme dopustite mi da ja sada vama postavim pitanje, a ja ću zapravo dati i odgovor jer u rebalansu piše, a tu brojku vi meni niste izgovorili. Ja ću pročitati ono što piše u rebalansu, dakle kada govorimo o prihodima ima stavka 623, pomoć iz inozemstva, o darovnici od subjekata unutar općeg proračuna. Ta stavka kaže da ćemo mi u sljedećem periodu odnosno nakon usvajanja rebalansa da planiramo dobiti 500 milijuna kuna, točnije 502 milijuna kuna manje novaca nego što smo prvotno mislili sa proračunom koji smo usvojili krajem prošle godine. Dakle 500 milijuna kuna manje. Za Hrvatice i Hrvate koji prate ovu sjednicu neka znaju, bilo je planirano 18 milijardi 756 milijuna kuna, a bit će 18 milijardi 253 milijuna kuna. Dakle, ja sam više puta naglašavao i ovaj puta ću reći, europske solidarnosti nema, mi nećemo dobiti lipe od EU i sami ste rekli da nismo dobili, da se još nešto pregovara, a vi ste rebalansom proračuna predvidjeli manje novaca. Dakle, europski projekt je pao na prvom testu, na prvoj stepenici, na prvoj prepreci, znači solidarnosti niti je bilo niti je ima, a ovo je jedan empirijski dokaz koji vi niste htjeli komentirati odnosno koji niste htjeli reći hrvatskoj javnosti glasno i jasno. Kada nam je najteže umjesto da nam EU u koju se klela hrvatska Vlada pomogne, a nama je najteže jer smo turistička država, gotovo isključivo turistička država, EU nam uzima novac odnosno vi rebalansom planirate manje novaca nego što smo imali.
Dobro, stanka će biti odobrena. Nastavit ćemo u 12,05, prvi je na redu kolega Mišić.
Nastavljamo dalje, slijedeća replika je uvaženi zastupnik Mišić Ivica.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Mariću, vidim da je država u problemu sa financijama ali sam zadovoljan kada ste otvorili autocestu sada u Slavoniji. Ja osobno mislim da vi vodite dobro financije ali moram napomenuti da danas željeznički promet je 15% povećan u odnosu na ranije pa vas pitam da li ste u rebalansu, vidim da niste, ali da li ćete predvidjeti da se željeznica od Zagreba do Vinkovaca napravi? Zašto? Zato što vidimo i sama autocesta hrani sve autoceste Slavonija prema Srbiji, sve autoceste naše hrani, tako bi željeznica Vinkovci, nekada je kroz željeznicu, kroz stanicu vinkovačku prolazilo 450 vlakova u 24 sata i sad se povećava, znači i Europa bi trebala o tome razmisliti, sada više vlakovi idu sa teretnim prometom i to je ono budućnost hoću reć Slavonije i razmislite o tome i mislim da je sad vrijeme da to se isto uradi kao što ste i autocestu. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, dobro ste apostrofirali i na neki način i trag ovog razmišljanja vašeg je podudarno s onim o čemu mi govorimo i u ovim okolnostima o kojima sam ja evo već sad puno puta i govorio i replicirajući, i na pad prihoda i na pad gospodarske aktivnosti i slično, postoji jedan dio koji nikako ne smijemo zanemariti a to je investicijska aktivnosti i država treba dati svoj doprinos, opet kažem u skladu s mogućnostima i ukupnim okvirom. Mi smo i pred sam rebalans a i proteklih dana i sa kolegama iz Hrvatskih cesta, autocesta, iz HŽ-a gledali naravno, resorni ministar kolega Butković, što i na koji način održati te planovi koji su originalno predviđeni, kojim smjerom dalje ići ali u svakom slučaju, uvijek taj naglasak na javne investicije poglavito one koje možemo financirati i sufinancirati europskim sredstvima, dakle europskim pomoćima kroz jeftine izvore financiranja da se kao takvi i nastave, tako da na tom tragu, ako nešto i nije predviđeno u ovom proračunu i rebalansu, sigurno da namjera je da se u perspektivama kao takvima ono predvidi. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala. Uvaženi ministre, mogli bismo reći da je ovaj proračun kratkog daha i kratkovidan. Zašto je to tako? Iz vaših riječi sam to pročitao. Rekli ste da je i to je financijski korektno, da ste se prenapregnuli da bi održali rashode na zadanim vrijednostima, na početnim vrijednostima i tu praktički nema zamjerke jer nije bilo lako napuniti te preraspodjele. Ali posve je jasno da ovo nije zadnji rebalans proračuna ove godine, da će ih biti još, zato kažem da je kratkoga daha. A zašto je kratkovidan? Vi ste ponovili ovo i kad se donosio proračun, ponovili ste istu stvar, što je ključna stvar za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsku ekonomiju uopće. Nama kad pada industrijska proizvodnja i izvoz, nama paradoksalno pada i uvoz. I to je ključ u strukturi hrvatskog BDP-a i zbog toga u ovom proračunu mi nedostaje ta politička poruka što su, koje su to reforme, kakve stvari kanimo poduzeti da bi ovu sliku promijenili. Hvala.
Hvala, odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa ta uvozna ovisnost, o njoj smo i ja osobno i ovdje u Saboru smo puno pričali i mislim da je sada ona također dobiva nekakav svoj dodatni, dodatni važnost a tim više ja bi rekao sa spoznajom vrlo jasno, vrlo nedvosmislenom, činjeničnom a to je da ovakve okolnosti podrazumijevaju ili na neki način ukazuju na jačanje te domaće komponente samodostatnosti i osiguravanja samodostatnosti u čitavom nizu segmenata od prehrambene i poljoprivredne proizvodnje, industrije, evo u ovom konkretnom slučaju, farmaceutska odnosno kemijska industrija, tu je naravno i pitanje energetike i energetske dostatnosti, nažalost, još uvijek nismo našli nekakve značajnije zalihe nafte na našem području pa smo neto uvoznik određenih kategorija, ali opet umanjiti tu uvoznu ovisnost, umanjiti nekakvu zavisnost prema nekim globalnim tijekovima na koje ne možete utjecat, to je nekakva ideja koja se vidi i u ovoj krizi. Dal opet kažem jedan rebalans ili jedan proračun može prepoznati ili ne, ali to jedna od ključnih reformi koju svi skupa trebamo raditi, to nije samo pitanje državne i javne uprave. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi ministri Mariću. Prosvjetni radnici ostali su bez povišica, a vi ste ih lagali, vi ste im rekli povećat ćemo vam plaće pa ste se sada predomislili da nećete, a onda svaljujete krivnju tobože na koronu. Ali gospodine Marić, vi ste ti koji ste zabranili rad, vi ste ti koji ste gurnuli ljude u karantenu i izolaciju, vi ste ti koji ste zabranili turistima da dolaze. I dajte mi molim vas objasnite, vi ste jako pametan čovjek, oni koji voze turističke autobuse npr. znači prijevoznici, koji su uzeli te autobuse na lizing njima je rad zabranjen, turistima je zabranjen ulaz u zemlju, dajte objasnite kao pametan čovjek od čega će oni plaćati rate lizinga koje im i dalje stižu na naplatu? Vas uopće nije briga za te ljude, niti vas je briga za Hrvatsku. Lijete krokodilske suze za hrvatskim narodom, ali to nisu nažalost suze nego suze radosnice kada ih proždirete. Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Puno toga ste na neki način saželi, teško je u jednu minutu odgovoriti na sve. Nikog nisam lagao, tako ni učitelje odnosno sindikalne čelnike s kojima smo vodili pregovore protekle godine za ovu godinu. Opet ću ponoviti kao što sam maloprije i uvaženoj zastupnici odgovarao, za vrijeme ovog mandata mi smo od prvog početka, od prvog dana vodili jedan konstruktivni dijalog, svaki puta je rezultirao sa nekakvim iskorakom. … [[Upadica se ne razumije.]] nije, nije to je bilo tek na kraju, ali kakogod ali vaše tumačenje neću nikad moć ni promijeniti. Svake godine rezultiralo sa povećanjem plaća i daljnjim perspektivama i daljnjim pogledom prema naprijed. Mi i želimo i uvijek smo prepoznavali vrijedni trud svih djelatnika državnih i javnih službi, one koje ste i vi znali vrlo često u vašim javnim nastupima nazivati pogrdnim imenima. Za nas su oni vrlo korektni i vrlo dobri zaposlenici koji zaslužuju više plaće kao i svi u gospodarstvu, ali sve u skladu s mogućnostima. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Pernar.
Htio bih reći da je uvrijedio i mene i sve zaposlenike u javnom sektoru kada je rekao da sam ih nazivao pogrdnim imenima. To nije istina gospodine Marić, ja sa protiv mjera štednje i znate vi i zašto sam protiv mjera štednje. Hvala.
Povreda poslovnika uvaženi zastupnik Stričak.
Predsjedavajući. Kolega Pernar je povrijedio Poslovnik jer se nije pozvao na članak Poslovnika i nije govorio o tome nego je doslovno replicirao pa smatram da je zaslužio opomenu. Hvala.
Sada ste vi povrijedili Poslovnik, dobro. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Svjedoci smo s kojom brzinom su isplaćene naknade odnosno plaće poduzetnicima odnosno zaposlenicima, to je preko 480.000 zaposlenika koji su u rekordnom roku dobili naknadu za rad odnosno potporu koju je Vlada osigurala i to je iz onih preraspodjela bila preko milijardu i pol kuna. Ovdje smo sada svjedoci da se dodatno osigurava i za subvencije i za naknade kućanstvima itd. još dodatno 4,9 milijardi kuna i time se zapravo osigurava stabilnost kako poduzetnika tako i sigurnost svih građana u RH.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo i vi kao predsjednica saborskog Odbora za financije i proračun pratite svaku stavku i svaku brojku kako onog obračunskog, a tako poglavito ovog nazovimo ga tako likvidnosnog dijela. I sami dobro znate kao dugogodišnja financijašica da nije jednostavno u kratkom roku osigurati sva ta sredstva, ali naravno ne tražimo mi sada tu nikakve ni lovorike ni ne znam kakve zasluge, ali činjenica je da smo uspjeli i to i je bila naša namjera od samog početka da te mjere koje smo osmislili, dizajnirali što je moguće brže stavimo u funkciju i to je bila jasna naša intencija i kada smo prvi puta dolazili u HS i kada smo imali raspravu klubovi su podržali naše napore i na tome smo zahvalni. Ali kažem, još je važnije bilo da krene što prije moguće u tu implementaciju i to je ono što smo učinili. Rekao sam da smo osigurali likvidnost i za isplate koje su krenule odnosno kreću u 5.mjesecu za 4., radit ćemo tako i za idući mjesec isplate u lipnju za svibanj. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Panenić.
Poštovani ministre. Predstavljajući nacrt proračuna kojeg danas i mijenjate ste rekli da je on razvojan i stajalište Vlade je bilo da je razvojan i to je bilo u uvjetima normalnog funkcioniranja gospodarstva. Sada imamo krizno stanje u gospodarstvu gdje su potrebe značajno veće, a mi smo ostali na istoj razini, pa upravo ta konstatacija … mi smo očuvali rashode koji su bili, a ne bi li sada bilo potrebno i pojačati, sada kada su potrebe puno veće, pojačati. Nije to samo struktura jel državni proračun kao takav on se prelijeva iz državne blagajne on ide u sve potrebe koje imaju i logično bi bilo očekivat sada kada su potrebe veće da je država ta koja stane iza proračuna, iza prihodovne strane da svojim zaduživanjem još pojača ulaganje, svoju potrošnju, svoju investiciju da bi osigurali brzi povratak gospodarstva na onu koju očekujemo u budućem vremenu koja se bazira na onom tijelu što je bio do sada. Tako da evo smatram da tu treba ipak pomak napraviti od trenutnoga stanja zadržavanja.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa to sam nastojao u svom uvodnom dijelu zapravo i elaborirat, još jedanput ću reći, dakle potrebe za povećanjem i rastom na rashodnoj strani proračuna preko 7 milijardi kuna smo kompenzirali sa uštedama drugim stavkama. Nisu te uštede trajno neke od njih, trajno eliminirane, bilo odgode određenih projekata, nabave i sl., bilo nekakve stvarne uštede, Hrvatska predsjedava i dalje Vijećem EU, ali brojni sastanci koji su trebali biti planirani da se održe u Zagrebu i diljem Lijepe naše, se neće dogoditi odnosno nisu se dogodili zbog objektivnih okolnosti. Dakle čitav niz, i ja bih rekao, koloplet svih tih stvari koje se na kraju moraju uobličiti u jednu sliku proračuna. Ali proračun kao takav je odgovor na sve ove okolnosti jer s jedne strane osigurava provedbu ovih mjera koje smo stavili u funkciju, ali isto tako, naravno, mora gledati i ono što će se događati nakon toga i maloprije kad sam odgovarao i na pitanje o investicijama, bilo proračun, bilo izvanproračunski korisnici, bilo svi skupa, na tom tragu moramo nastaviti, jer koliko je važno koliko će Hrvatska pasti ove godine, prve godine krize, toliko je, ja bih rekao još i važnije ponukani [[Upadica: Vrijeme.]] prošlim iskustvom, koliko brzo ćemo se vraćati. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani ministre. Iskrcali ste sve skupa 6,4 milijardi kuna za potpore, odnosno dio jeste, dio ćete, ali je negdje je cifra oko 6,5 milijardi. Dio toga su sredstva EU i znate da je to sve potpora i da se to radi o potporama, a dali ste i tvrtkama koje isplaćuju dividendu. Da li ste spremni da objavite sve tvrtke koje su isplatile dividendu i dobile potporu? Tko će kontrolirati ispravnost toga jer Državni inspektorat to ne može jer nema ovlasti, a može samo HZZ koji nema ljudi. I s druge strane, da li razmišljate o tome da, s obzirom da ste dali desetke milijuna kuna velikim tvrtkama, da uđe država u vlasništvo tih tvrtki i da napravi ono što je napravila Njemačka koja će ući u jednu veliku ... [[Govornik se ne razumije.]] Vrlo jasno pitanje na koje želim vrlo jasne odgovore.
Odgovor.
Pa jasan uvijek odgovor tražite, naravno da je to vaše legitimno pravo, ja mogu reći da smo o svim tim stvarima i detaljima razmišljali, razgovarali do sada, ovo što smo napravili bi bilo ideja da se kriteriji stave u funkciju da može čim prije ići implementacija tih mjera. Sve smo rekli od početka da će biti javno i transparentno znano, pa tako i ova lista, HZZ je prije nekoliko dana, tjedana, objavio pa svi imamo uvid od prvog do zadnjeg koji je dobio i koliki iznos potpore i za koliki broj zaposlenika. Što se tiče same kontrole da li je netko eventualno negdje zlorabio odnosno da li su utvrđene određene nepravilnosti, i HZZ, što ste dobro rekli, kao davatelj koncesije odnosno takve vrste, ne koncesije, pardon nego potpore, je u obvezi kontrolirati, ali i druge institucije, naravno da mi uparujemo određene podatke između HZZ-a, Porezne uprave i sl., i naravno da će institucije postupati sukladno svojim ovlastima i zakonima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Damir Felak.
Poštovani g. ministre. Pa koristim ovu priliku prije svega, da pohvalim rad Vlade i donošenje svih ovih mjera vrijednih blizu 7 milijardi kuna kojima se pomoglo hrvatskom gospodarstvu da preživi ovo doba korone i da se sačuvaju radna mjesta, da se ne ostvare one zloguke prognoze od 400 tisuća nezaposlenih. Hvala Bogu, to se nije dogodilo niti će se dogoditi, ali moje pitanje ide u pravcu daljnjeg nastavka projekata koji su započeti prije svega, velikih infrastrukturnih projekata u željezničkom prometu i cestogradnji, konkretno projekta izgradnje pruge od Križevaca preko Koprivnice do mađarske granice. Isto tako, brze ceste od Križevaca prema Koprivnici, hoće li se ti projekti nastaviti i kojim tempom. Hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odgovor je da, nastavit će se. Dinamika naravno, ovisno i o ukupnim mogućnostima, financijski planovi što se tiče pojedinih izvanproračunskih korisnika odnosno državnih poduzeća koji su ti koji poduzimaju takve vrste investicija, nastojali smo maksimalno uklopiti u ove stvari o kojima vi govorite, a to je da se nastave investicijski tijekovi, ali opet kažem, i u skladu sa pojedinim i određenim mogućnostima. Na tome smo radili i radit ćemo i dalje, kao što sam odgovarao maloprije i kolegi Mišiću na njegovo pitanje vezano za pravac prema Slavoniji i prema Vinkovcima, isto tako, Koprivničko-križevačko, bilo koji dio Hrvatske, svi sami dobro znamo koliki su efekti, multiplikativni i ostali, javnih investicija, naravno, time više ako se one mogu još dodatno i sufinancirati bespovratnim sredstvima EU, dakle sve je to ono o čemu vodimo brigu, ali opet ponavljam, moramo se na neki način staviti u okvire svih naših mogućnosti pa će onda oni između ostaloga, i diktirati tu dinamiku koju ste me pitali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, rebalansom proračuna, ali i izvršenjem o Državnom proračunu omogućeno je preraspodjela sredstava unutar samog Državnog proračuna, ali i zadužene, kako na domaćem, tako i na međunarodnom tržištu. Dakle, s obzirom na naše devizne pričuve, koja je uloga HNB-a u tom slučaju u takvom zaduženju i razmišlja li se zapravo iskoristiti ta sredstva devizne pričuve koja zapravo i služe za održavanje likvidnosti u zemlji? Hvala.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa ono što je važno i što je na neki način dobra stvar u ovoj krizi, da smo mi praktički od prvog dana za stol i doveli i imamo HNB, dakle njihovo uže vodstvo, odnosno sve stručne službe i na nekoliko stvari zajednički radili, poglavito, dosta važna tema je ono što se tiče do ovih sredstava i izvora likvidnosti, obrtnih sredstava za poduzetnike i sve one koji su pogođeni korona krizom. Ali, isto tako osiguravanje likvidnosti za funkcioniranje cijele države, mislim da smo tu itekako svi svjesni i svi na jedan, ja bih rekao malo teži način, uvidjeli, odnosno ponovno uvidjeli važnost i ulogu države i svij njenih službi, policije, vatrogastva, zdravstva i da ne nabrajam sada dalje. I sigurno da je važno da se ta likvidnost osigura na adekvatan način jer HNB je nezavisni regulator i ona sukladno svojim i zakonskim ovlastima koji je Hrvatski sabor je dao, postupa, međutim, mislim da se i iz svih ovih aktivnosti koje smo napravili po pitanju financiranja vidi da su, između ostalog integralni dio svih tih naših napora. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ministre, jedno pitanje. Da li je u rebalansu proračuna predviđeno mjere za potpore gospodarstvu za 6., 7. i 8. mjesec ili kaže se ono, 9., 10. vratit će se korona. Da li toga negdje ima? I nastavno pitanje, dakle, s obzirom da je rashodovna strana u cijelosti ostala ista 147 milijardi kuna, s obzirom da nemamo projekcije za 2021. g., mi ne možemo znati niti na koji način ćete vi krpati eventualne daljnje rupe i u tom dijelu bi ovaj prijedlog rebalansa proračuna bio necjelovit već za 6. mj. Ono što je moje pitanje, ukoliko ste preraspodjelama osiguravali dio novaca pa ste tako Središnjem državnom uredu za sport uzeli za športske građevine 16 milijuna, za lokalni sport i hrvatske ... [[Govornik se ne razumije.]] 14 milijuna, da li ćete imati više kome što uzeti ili će se ići na izjednačavanje stope PDV-a ili dizanje PDV-a kao što je to bilo u dosadašnjim krizama? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Puno toga ste pitali, koliko stignem, dakle, kao što smo na samom početku rekli, još predstavljajući mjere, negdje smo liniju vremensku morali podvući, znači što se tiče mjera potpora gospodarstvu, govorimo o mjerama za ožujak, travanj i svibanj sa isplatama u idućim mjesecima, to je ono što je u proračunu kao takvom rebalansu predviđeno, kao i mjere u poreznom dijelu, gdje smo također, rekli, 3 mjeseca sa eventualnom mogućnošću ekstenzije za dodatna 3, ovisno o tome kako se situacija bude, kao takva, razvijala. Što se tiče efekata i pogleda unaprijed, da u programu konvergencije je pogled već na iduću godinu. U pravilu smo program konvergencije donosili za trogodišnje razdoblje, ovaj puta smo se dogovorili na razini EU da gledamo ovu i idući godinu i vrlo jasno je vidljivo, dakle nakon pada od 9,4% ove godine, predviđamo rast od negdje 6,1%. Doduše, EU komisija je i optimističnija od nas, čak 7,5, a što se tiče deficita proračuna sa ovih 6,8% ove godine, iduća godina je 2,4% BDP-a. Što se tiče PDV-a i porezne politike, o tome ćemo uvijek razgovarati i razmišljati. U ovom trenutku kao takvome nije predviđeno nikakve dodatne porezne izmjene. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, spominjali ste u rebalansu vezano za dodatna sredstva za HBOR, pa možete li molim vas, samo nekakvu brojku koliko je sad trenutno HBOR odobrio sredstava zajedno sa poslovnim bankama prema poslovnim subjektima jer vidimo da je HAMAG BICRO zapravo, čitamo iz medija da je zapravo ova sva sredstva za koronavirus, znači za program kreditiranja, da je preko 5 tisuća zahtjeva, 10% da su tek obradili. Vidimo da je ta linija već zatvorena i druge linije, pa evo, čisto informacije možda oko HBOR-a jer ste spominjali da će biti dodatna sredstva, kako je trenutno situacija sa tim sredstvima prema poduzetnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, na dnevnoj bazi dobivam ažurirane podatke do 11.5., ne samo HBOR jer kroz sustav FINA-e, možda evo, čisto informacija i za vas, kako smo oformili i posložili taj cijeli sustav da se svaki zainteresirani za likvidna sredstva javlja na web sučelje FINA-e, FINA je to jedinstveno mjesto gdje je između ostaloga se radi i onda izračuni tog tzv. COVID score-a i nakon toga se usmjerava svakog na komercijalnu banku, odnosno HBOR je tu onaj koji će osiguravati tih 50% sredstava. Do, znači jučerašnjeg dana, 8 300 je izračuna COVID score-a, broj zahtjeva ukupno kumulativno 15 180, društva najvećim dijelom potražuju kredite za likvidnost, ali isto tako i za odgode, dakle moratoriji onih kreditnih obveza. Također, sve te podatke i sve te naravno, sve u skladu sa zakonskim obvezama ćemo i već sad radimo, jasno i transparentno objavljivati. Hvala.
hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Mi svi znamo da je ovaj rebalans koji danas ćemo raspraviti je zapravo forma, pravi rebalans će doći na jesen, kad ćemo vidjeti stvarne okvire i stvarne probleme. Ali ono što mene uvijek zanima i to u par navrata sam i tu vama postavila pitanje je vezano ono uz dan poslije. Dakle, ja pretpostavljam da postoji i određeni dogovori na razini EU ministara financija, mislim da postoje i neki drugi razgovori, što znači Zeleni plan, što znači razvoj gospodarstva, što znači aktivnosti koje ćemo raditi dan poslije, da se Hrvatska u sklopu drugih zemalja EU pripremi za neku novu normalnost. Mislim da je, između ostaloga i uz ovaj rebalans i onaj koji će biti na jesen, važno naglasiti da vidimo u kojem to smjeru idemo, koje su to reforme, koji su to eventualno gospodarski elementi i koliko je više Zeleni plan koji je Europa toliko najavljivala. Ja osobno sam mislila da je to izuzetno dobro i hvalila, koliko je on uopće izgledan, da li je u nekim fazama i kako će se on, odnosno kako će se Hrvatska u odnosu na to postaviti [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo nastavno i maloprije što je kolega Zekanović, uvaženi zastupnik također, otvorio kao temu, vi se sad na to isto referirate. Dakle na razini EU fokus je s jedne strane, kao i u našem slučaju dakle što možemo kratkoročno sad u ovim okolnostima, pa se između ostaloga, govorimo o reviziji onog Europskog stabilizacijskog mehanizma, pa govorimo o tom tzv. SURE programu za podršku zaposlenima, ali isto kao i mi, fokusirani smo itekako na upravo, što ste dobro rekli, dan poslije. Dakle, pogled unaprijed i nakon ovoga. I zato je taj tzv. Recovery Fund ili Fond za oporavak, nešto na čemu se počelo govoriti i razgovarati. Ja sam to nekoliko puta rekao, ipak se radi o 27 zemalja članica i ne možemo očekivati da brzina osmišljavanja i implementacije mjera bude onako brza kao što je kod nas, ali to je između ostalog nešto na čemu se radi paralelno sa raspravom o višegodišnjem financijskom okviru, koji je, evo sada koincidira sa COVID-om, ali zapravo predstavlja budućih 7 godina, odnosno idućih 7-godišnji financijski okvir. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, zapazi sam jednu zanimljivost dakle u ovom proračunu iako praktički u istom resoru, dva izvanproračunska korisnika državnog proračuna Hrvatske vode i Fond za zaštitu okoliša, praktički imaju dijametralno suprotnu financijsku situaciju. Jedni se zadužuju za 700 milijuna kuna, a drugi imaju viškove od preko milijardu kuna koje prebacuju iz godine u godine. Naravno da taj pojedinačni pristup dakle svog problema prema bankama, od toga koristi imaju isključivo banke. I drugo što sam primjerio da je klijentelizam kao odrednica donošenja odluka za raspored sredstava je jako prisutno, tj. pojačano, recimo u Fondu za zaštitu okoliša spominjali ste 41 milijun za kondenzacijske bojlere. Dakle onaj tko poznaje energetiku i rješavanje toplinarskog ustava danas, sigurno ne bi odvajao toliki državni novac za nešto što je svega 5 do 10 puta bolje a u kompletno je uvozna oprema, dakle taj novac je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] mogao biti u funkciji razvoja gospodarstva kroz rješenja za koje imamo domaće proizvođače, nažalost nije.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa da, u pravilu i sami dobro znate, kad ste i obnašali funkciju ministra koliko je važna, važni financijski planovi i proračun izvanproračunskih korisnika, ja znam da u pravilu i kada govorimo i kad raspravljamo u Saboru, jako mali postotak replika i rasprave se svodi na njih, mislim da su oni važni iz perspektive javnih financija ali još više iz perspektive njihovog doprinosa gospodarskoj aktivnosti i ono što cijelo vrijeme pokušavamo i što je moguće više gurati prema onome da ta investicijska aktivnost bude ona koja stvara ekonomsku vrijednost, koja daje dodanu vrijednost pa tako sada kada govorimo i analiziramo svakog od njih pojedinačno, ali poglavito kada gledamo sve skupa i sigurno da i njihovi financijski planovi trebaju održavati naravno ograničene mogućnosti s kojima se sada suočavamo, maloprije su bila pitanja oko cestovne i željezničke infrastrukture ali isti tako i što se tiče recimo energetske obnove, zaštite od nekakvih poplava itd., itd. Sve su to stvari koje se u financijskim planovima kao takvima bi trebali biti predviđeni. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnika Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, ministre. Pa nijedna vlada kod donošenja proračuna za 2020. g. nije računala sa epidemijom korona virusa a kamoli sa posljedicama koje će izazvati ta epidemija. Aktualna Vlada premijera Plenkovića smatram da se nosi odlično sa svim tim izazovima, o tome govore svi statistički podaci, a kad govorimo o rebalansu ovog proračuna, bitno je naglasiti da se ne staje sa investicijama jer investicije znače radna mjesta. Kad govorimo o području Varaždinske županije, od 2002. g. gradi se tj. pokušava se graditi OS Sv. Ilija. Od tada do danas se izmijenilo 6 vlada a tek upravo u mandatu ove se počelo sa gradnjom i nadam se da će se u iduće 2 g. izgraditi, hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo na vašoj replici također. Pa evo, nastavno i na prethodne neke koje se tiču ponavljam željezničke, cestovne infrastrukture, infrastrukture zaštite okoliša, voda pa tako i naravno sustava obrazovanja. Mi smo evo, što ste rekli i primijetili ste na prošlom tjednu i sjednici Vlade po pitanju škole u Sv. Iliji ali isto tako i nekim drugim školama o kojima se ja bi rekao, čak i u medijskom prostoru, javnom prostoru već zna, tu mogu nabrojati i školu N. Andrića u Vukovaru, Obrtničku školu u Sisku, Donji Miholjac, Krapina, Split, Dječji centar u Zadru, ima u Sl. Brodu škola za djecu s posebnim potrebama M. Ambruš, odnosno s teškoćama u razvoju, M. Stojanović u Babinoj Gredi kao i u Čakovcu, dakle sve su te škole pobrojane u jednom zaključku Vlade da između ostaloga ovisno i različitoj dinamici i implementaciji pojedinih mjera da li prikupljanje dokumentacije, nabava, natječaj i sl., realizacija, da Vlada stoji iza tih projekata. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vladimir Bilek.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa izuzetno je teška situacija i vjerujem da bio vrlo naporan posao pripremiti rebalans za koji smo svi s neke strane malo i strahovali kako će izgledat ali s obzirom na odluku Vlade da podupre prije svega i gospodarstvo i naše građane, mislim da se odradio prilično solidan posao, a mene samo zanima, postoji određeno smanjenje znači preraspodjelom jer nema, znači umanjenje rashoda, postoje određene obveze koje su preuzete potpisivanjem ugovora sa ustanovama, udrugama, gospodarstvenicima itd., pa me zanima da li će ti ugovori biti ispunjeni temeljem onih pravila kako su oni potpisani? Hvala lijepo.
Odgovor.
I u najtežim okolnostima kakve ove jesu, naravno da vladavina prava kao takva mora biti pa tako i određene obveze koje su preuzete, o njima treba i razgovarati i pregovarati i uzeti u obzir i novonastale okolnosti ali isto tako, barem je naš stav kao Vlade i to smo pokazali u nekoliko slučajeva, ne samo ići bez takve vrste dijaloga. Dakle, u datim okolnostima kao što i sami znate, ponovit ču još jedanput, praktički 1/5 prihoda je izbijena iz samog državnog proračuna, dakle 23,2 milijarde kuna za ovu godinu kojih nema, kojih nećemo prikupiti onda sukladno tome naravno se moraju revidirati i nekakve ostale stavke na rashodovnoj strani, ali uvijek naravno smo spremni na dijalog, na raspravu, na konstruktivni pristup, ako nešto se i eventualno ne može realizirati u najkraćem mogućem roku, naravno, postoji nekakva dinamička komponenta koju onda uzmemo u obzir pa tako i na ono što referirate. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre, u svom uvodnom djelu ste spomenuli izvanproračunske korisnike. Dakle, njima su izvorni prihodi u odnosu na plan smanjeni 11%, ali su smanjeni i rashodi po prilici negdje za 4%. Također, vrlo bitan segment u rebalansu ovog proračuna su beskamatna sredstva koja će se u vidu kredita dati jedinicama lokalne samouprave, zašto ovo govorim? Zato što će se i kao što se predviđa smanjenje prihoda izvanproračunskih korisnika, tako će doći i do smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave ne samo s osnova poreza na dohodak, nego i s osnova komunalne naknade, a to su dva najizdašnija prihoda jedinica lokalne samouprave i ono uz sve dobro što je Vlada napravila s ovim mjerama oko sačuvanja radnih mjesta i sve skupa, ono što nam se ne smije u budućnosti dogoditi, da ono što da tako kažem, na određeni način pod kapom Vlade, da to postaje generator nelikvidnosti jer to je, ako se to nam slučajno dogodi, onda smo u velikoj opasnosti. Dakle, sad s obzirom na ove pokazatelje imamo priliku preventivno djelovati.
Odgovor, uvaženi ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. U pravu ste jer upravo to i je jedna od naših osnovnih namjera svih ovih mjera bila uz fokus na očuvanje radnih mjesta i isplate plaća, očuvanje sustava likvidnosti. Ne samo države kao takve u nekom uskom ili najužem krugu ili smislu, nego i puno šire, država je velika, država ima jako puno svojih na neki način doticaja sa različitim segmentima, ne samo gospodarstva i društva i država treba biti ta koja će olakšati drugima njihove likvidonosne probleme, a ne dodatno ih još na neki način onemogućavati i otežavati. Zato i je ono što sam uvodno rekao, kad sam govorio za govornicom o računu financiranja, da naša namjera je od početka bila da sav, sve te potrebe financiranja se, koliko je moguće više centraliziraju, ne zbog nekakve naše diskrecijske odluke, nego to ipak jednostavniji način, a ne da sada 576 jedinica ide po tržištu kapitala i financijskim tržištima u potrazi za likvidnošću. Puno je jednostavnije da mi na centralnoj razini i onda ovih predviđenih 2 milijarde i 900, kako smo sada u računu financiranja stavili na adekvatan način po kriterijima koje smo utvrdili, disperziramo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Najprije čestitka vama i Ministarstvu financija, čitavoj Vladi na svemu što činite da zadržite javne financije na jednom nivou koji je obećavajući. Ono što mene interesira je pitanje poreza na smještajne jedinice, onaj paušalni porez o kojem je već danas bilo riječi. S obzirom da dolazim iz lokalne samouprave, a da imamo na obali gotovo 110 tisuća malih iznajmljivača i oni svakako sa zebnjom očekuju i ovu turističku sezonu i svaki rashod je svakako i njima važan. Zato pitam, s obzirom na neke mogućnosti koje postoje, što je vaš sljedeći potez. Da li ćemo imati barem djelomičan otpis, čitavi otpis, znači svih dugovanja koje imamo za ovu godinu, s obzirom na sezonu kakva bude, ili ćete možda pružiti priliku lokalnim samoupravama da u toku godine možda donese i neke drugačije odluke s obzirom da ste tu ovlast spustili bili i na njih kroz porezne izmjene, što je možda također, neko od rješenja. Ali, naravno, vidjeti ćemo što će biti kroz sezonu, ali barem nekakvu nadu da vidimo što će se desiti po tom pitanju.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, nastavno na ono što je kolega Grbin maloprije bio pitao, nisam stigao sve odgovoriti, ali dakle, i dobro je citirano sa web stranica Porezne uprave, dakle nismo zanemarili ni taj segment, dakle privatnih iznajmljivača, obzirom na okolnosti i obzirom na predviđanja vezano za turističku sezonu, sigurno jedan dio koji će, i osjeća naravno, efekte. U isto vrijeme, što sam i maloprije rekao, dakle to je u smislu poreznom nekakvom, opterećenja, među najniže, ako ne i najniže oporezivi segment kao takav, ali naravno, ne smijemo ga zanemariti. Dakle, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, kako je taj sustav oformljen, on se plaća kvartalno, što se tiče obveza u drugom tromjesečju, to je praktički, oslobođenje je već kao takvo učinjeno, to vrlo jasno piše i u tim kriterijima koje smo i definirali i propisali i koji stoje na mrežnim stranicama Porezne uprave. Za sve dalje, kao što i dosad, što se tiče lokalne samouprave vrlo često otvaramo tu temu, spremni smo i otvoreni na razgovore, ovisno o razvoju situacije, razgovarati i sami znate, kada smo krenuli sa ovom dodatnom fiskalnom decentralizacijom, da smo znali i produljavati određene rokove za gradska i općinska vijeća da donese takve odluke. Dakle, o tome uvijek smo spremi sjesti za stol. Hvala.
Hvala. Zadnja replika je uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. G. ministre, danas ste nažalost izbjegli odgovor na puno direktnih pitanja. Ja ću vas samo podsjetiti. Znači koliko su državne institucije, HBOR i HAMAG do sada odobrile kredita, ne koliko prijava ima, nego koliko su odobrile? Drugo pitanje, zašto niste zabranili isplatu dobiti firmama koje su koristile potpore za očuvanje radnih mjesta? Kolega Mirando je to pitanje. Zašto niste omogućili da velikim firmama koje su uzele velike iznose kroz ove potpore, da država uđe u suvlasništvo tih firmi. Pola %, 1%, 3%, ali da se zna. Zašto ste rekli da su ovdje potpore kompenzirane troškovima investicija, manje-više, pa čak i iz onih iz EU fondova. Dakle, investicije, rezanje plaća i ostalo što ima vrlo negativan učinak na BDP.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, očekivao sam isto vašu konkretnu neku repliku ili pitanje, a ne sublimaciju svih onih prethodnih. Ja ću kolegi Lalovcu do kraja rasprave podnijeti sve, kao i svima, što se tiče konkretnih brojki od HBOR-a i HAMAG-a, jednostavno ne mogu baš ni sa svim podacima raspolagati u svakom trenutku. Dao sam ono izvješće koje dobivam svako jutro, a to je po pitanju tih zahtjeva. Koliko je odobreno, što se tiče HBOR-a, što se tiče komercijalnih banaka, one će to također, jasno komunicirati. Zašto nešto nismo ili jesmo napravili, pa evo, dozvolite naravno, možemo uvijek elaborirati, ali je naše, neću reći pravo, ali i obveza gledati o širim aspektima, tako da ja nisam isključio niti te prijedloge odnosno što je kolega Mrsić navodio kao nekakvu vrstu teze iz naših daljnjih razgovora. Rekao sam da smo utvrdili određene kriterije koji su dosta jednostavni i dosta prohodni, ali nisam eliminirao mogućnost da se ti kriteriji i korigiraju, odnosno da se kao takvi, moguće i pooštravaju, ovisno o tome što će nam prvi nalazi pokazati. Hvala.
Hvala. Sad smo iscrpili ove prve replike. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne javlja se nitko. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Vrlo konkretno, ali evo, htio sam ga sad postaviti jer sam znao da ču raspravljati nakon ove replike. Dakle, ključno pitanje u ovom rebalansu koji je definitivno baždaren na 15. 6., dakle ovo je rebalans prvi u nizu koji će se ove godine dogoditi i on de facto sada bilježi jednu situaciju u kojoj mi trenutno jesmo ali ne daje odgovore što će biti iza 15. 6. Zašto govorimo o 15. 6.? Zato što 15. 6. istječe ključna mjera i de facto u proračunu najvažnija i financijski i na svaki drugi način a odnosi se na očuvanje radnih mjesta. Dakle, mjera teška 6, 6,8 milijardi kuna sa oslobađanjem od plaćanja doprinosa za sve one firme koje su imale gubitke iznad 50% prihoda. I mi nemamo još uvijek odgovor, dakle to je moje pitanje ključno, što će biti sa tih 500 radnih mjesta iza 15. 6.? Gdje je odluka da se ta mjera produžava iduća 3 mj., gdje je u ovom proračunu jeste novac kojim će se ta mjera financirati? Nema ga, nije unutra prikazana. To su ključna pitanja, ljudi. Prema tome, ove ja bih defetističke prognoze nekih analitičara da će biti 400 000 nezaposlenih krajem godine, ja mislim da je to pretjerivanje. Ali isto tako mislim da je u ovom trenutku već oko koliko, 170 000 ljudi bez posla i da bi vrlo lako od ovih 500 000 barem onih koji su direktno i baš indirektno vezani za turizam, moglo ostat stvarno bez radnog mjesta. Procjene su u turizmu da će prihod biti negdje na razini 25, maksimalno do 30% onoga što smo lani ostvarili. Rekli smo maloprije 11% u bruto dodanoj vrijednosti direktno i barem još 10% indirektno je utjecaj turizma, pa vi sad računajte. Prema tome, vi morate zaštitit ove ljude, dakle ovi ljudi moraju znati što će biti sutra s njima. Pa čak i ako se dogodi nevolja, i da oni stvarno završe jedan dio, recimo stotinjak tisuća ljudi što je vrlo izgledno od ovih 500, završe na zavodu za zapošljavanje, vi tamo morate osigurati novac, novi novac za naknade za nezaposlene. Ni tog novca ja nisam vidio da u rebalansu ima prema tome, s pravom tvrdim da je ovo rebalans apsolutno privremeni, vrlo improviziran u svim svojim elementima i da pokriva samo stanje do kraja lipnja ove godine. Dakle, ulazi se jednostavno u izbornu fazu, na neki način se želi prikriti detalje pa i ove važne stvari, ja bi rekao koje evo pokušavam danas istaći hrvatskoj javnosti. Još jednu stvar želim reći. Sve zemlje u našem okruženju, osim mjera za gospodarstvo, imale su mjere za građane, SDP je na vrijeme to identificirao, složio paket, paket je bio težak od 2 milijarde kuna, vi to niste uvažili, nažalost, ja ću vam samo reći što su susjedi Slovenci napravili. Dali su socijalni dodatak umirovljenicima između 130 i 300 eura ovisno o visini mirovine, dali su samozaposlenima mjesečni osnovni dohodak od 700 eura, od 700 eura, za sve one kojima je ugašen obrt odnosno zanimanje uslijed krize. Da li su isto tako poljoprivrednicima i ribarima koji se tretiraju samozaspolenima također osnovni dohodak od 700 eura? čak su i studentima u Sloveniji dali 150 eura po svakom studentu. Zašto? Zato jer jedino potrošnja i potražnja u kratkom roku može zadržati kakvu takvu ekonomsku aktivnost i spriječiti ovaj pad koji se nama dogodio. Zamislite, ljudi su više ulagali i imaju manji pad BDP-a, dakle imaju veći deficit ali imaju manji pad BDP-a a mi imamo manji deficit i imamo veći pad BDP-a. To je temeljna ekonomska logika u ovakvim kriznim situacijama. Zašto hrvatska Vlada koja se cijelo vrijeme hvalila da je sredila financije, da je puno bolja situacija u ovom trenutku, vidim da premijer cijelo vrijeme o tome govori, da je sada puno bolja situacija nego prije 10 g. ili 12, 2008., i da je sve to super ali mi to nismo iskoristili i naše fiskalni stimulans odnosno tzv. fiskalna bazuka kako je zovu ovi tamo pri MMF-u je 1,7% za razliku recimo od Slovenaca čiji fiskalni stimulans, dakle govorim samo o proračunu, samo o onome što ide kroz proračun, ne kroz HBOR, ne kroz HAMAG, ne kroz bankarski sustav, ne likvidnost, samo fiskalni stimulans, 6,5% odnosno oko 3,5 milijarde eura su Slovenci ulili kroz ove potpore. Vi se možete smijati a ja ću vam donijeti, evo tijekom rasprave ću vam donijeti izvod iz mjera slovenske vlade koji govori o 6,5%-tnoj potpori, kolega naš, moj i vaš kolega pa i prijatelj mogli bi reći, Velimir Šonje je o tome pisao, pročitajte malo njegov prilog, ja vjerujem da cijenite Šonju kao što ga i ja cijenim, dakle iz njegovog članka sam ove podatke izvukao o ograničenom fiskalnom stimulansu vezanom direktno za proračun. Hrvatska 1,7%, Slovenija 6,5%. I tu nema uopće dileme, vi se možete smijat sad, dovodi to u pitanje ali evo, to je očigledno stil danas rasprave vaše za razliku od svih do sad ja bih rekao rasprava u kojima ste bili puno samouvjereniji, puno uvjerljiviji, niste krili neke važne stvari i činjenice, a danas očigledno je situacija posve drugačija kad imamo 25 milijardi registriranog deficita u ovom rebalansu i kada imamo jako, jako puno još neizvjesnosti i rizika i skrivenih deficita. Sad smo ovdje govorili o lokalnoj samoupravi, evo tu načelnika i gradonačelnika, neka vam kažu koliki će njihov deficit proračuna biti. Milijarda koju ste vi računali svojim projekcijama je kako bi to rekao, zrno soli, dakle to je ništa u odnosu kakav će stvari deficit u lokalnoj samoupravi, sad je kolega Šuker o tome govorio, biti. Znači milijardu kuna i više od toga će imati samo grad Zagreb. Pa neki dan je gradonačelnik sa cijelom svojom svitom izašao na konferenciju za novinare i govorio kako će mu milijardu kuna falit u proračunu. A gdje drugih 555 jedinica u državi? Ma o čemu mi ljudi, pričamo? Pa ja ne želim ovdje širiti defetizam, ali dajte budimo realni, ovo je velika kriza, ozbiljna kriza, s velikom neizvjesnošću onoga što će se događati u narednim tjednima i mjesecima i vi morate biti svjesni toga da državu 4 mj., sada kada ulazimo u izbore, 4 mj. do formiranja nove Vlade, ne možete ostaviti u vakuumu, niste donijeli mjeru za zaštitu radnih mjesta odnosno njeno produljenje, niste riješili moratorij na kredite zakonski na 12 mj., ljudima uzimaju autobuse, čartere, apartmane koje su gradili, stanove itd., banke i leasing društva jer nemaju drugog izbora, nema zakonskog okvira za produljenje roka moratorija, nema kredita za likvidnost, ja ću vam dati odgovor. Znači niti jedan kredit poslovne banke nisu odobrile ni bez garancije ni s garancijom HBOR-a odnosno države. To je podatak, ja ga imam a vi ga očigledno nemate. Dakle ništa nije odrađeno, ništa nije učinjeno da možemo normalno ući u drugi dio ove izrazito krizne i neizvjesne godine. Ovo nije kritika samo vama, ja jedinu zamjerku vama imamo što vi o tome tako skučeno ja bih rekao i sa strahom, govorite jer bliže se izbori i teško je priznati ovu situaciju u kojoj trenutno jesmo, ali ljudima treba reći istinu a istina je upravo ovakva. Prijeti otkazi, prijeti gubitak radnih mjesta posebno u turističkoj djelatnosti i turističkom sektoru i svim vezanim djelatnostima toga. Svi drugi će nekako se možda i prilagodit ali tu će biti najveći problem, prema tome, ljudima treba premostiti ovu situaciju, treba im uvesti moratorije 12 mj., treba im dati kredite za likvidnost, treba im omogućiti da ovo prežive a onda poslije nekako ćemo se izborit da vratimo BDP i vratimo cijelu situaciju u neku povoljniju poziciju.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Zapravo današnje brojke o strukturi rebalansa nam zapravo pokazuju strukturu hrvatske ekonomije i ono što je zapravo činjenica je da kada gospodarstvo pada 9%, da nam porezi koji su, pogotovo ovi porezi iz potrošnje koji nam čine većinu našeg proračuna, da padaju brže. Znači BDP pada po stopi od 22%, trošarine po stopi od 16%, znači indirektni porezi, znači govorimo o potrošačkim porezima jer jednostavno takva nam je struktura naše ekonomije, imamo veći udio usluga, to nam pokazuje zapravo i naša platna bilanca nam pokazuje bilanca plaćanja da je veća struktura usluga 2020. nego što je to bilo 2008. g., znači orijentirani smo na rentijerstvo, na usluge, na izvoz usluga i zapravo kada se dogodi ovakav, jedno ovakvo zaključavanje ekonomije, vidimo dam porezni prihodi koji su zapravo stup proračuna, padaju pod dvoznamenkastim brojevima i to je ono što je zapravo veliko upozorenje. Ono gdje jedino je pozitivno između 2008. i sadašnje 2020. g. je pristup financijskim tržištima. Ministar jesam rekao da nam dospijeva jedna velika obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara koje je 2010. g. pod da ne kažem teškim mukama bila izdana uopće prikupljena taj dio, po kamati od 6%, kada po meni i ta struktura i deficit nije bila takva kakvu imamo danas a vidimo da danas ministar govori da se možemo zadužiti po 0,7% Znači 0,7% se možemo zadužiti kad prijavljujemo deficit od 25 milijardi a zapravo onda kada su bila struktura, kada je bila drugačija struktura, nismo mogli uzeti ni po kamati od 6%. E znači struktura financijskog tržišta se u potpunosti promijenila, u potpunosti se promijenila i to je jedini i isključivi instrument Vlade da može braniti krizu i to Vlada čini, isključivim instrumentom zaduživanja ili putem mirovinskih fonda ili putem banaka ili HNB-om kroz kreiranje ponude jer je novac toliko jeftin da je on na razini 0,5, 0,7% do 1% i to je zadnja i jedina brana zapravo cjelokupne gospodarske aktivnosti. Budimo iskreni i realni, i ovaj dio novaca što se isplaćuje građanima, ovih 6 milijardi kuna isključivo dolazi do zaduživanja, sam ministar je rekao kako je ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija EU-a puno su puno tromnije u odobravanju sredstava prema zemljama članicama i u tom kontekstu i isključivo i zadnja brana i ovog proračuna i rebalansa i gospodarstva je zaduživanje. Ono što je zapravo ovdje bilo rečeno a to je nemam nažalost vremena ali svakako kakvo će biti stanje javnih poduzeća. Ministar je ovdje govorio o izvanproračunskim korisnicima, njih 10 koji su sa 700 milijuna plusa išli na 2400 minusa, znači delta oko 3 milijarde kuna, međutim pitanje je kakvo je još stanje šireg djela javnih poduzeća a znamo da pogotovo iz sektora prometa, da su bili u minusu kada su bila dobra vremena, kada su bila bolja vremena da su bili u minusu, znamo da prometa nema, znamo da turista neće biti, postavlja se pitanje kako će biti, šta će biti sa Croatia airlinesom, šta će biti sa Jadrolinijom, zračnim lukama, brojim javnim poduzećima koja nisu dio ovog proračuna ali su zapravo indirektno vezane za proračun, tako da sigurno a oni su direktno vezani upravo zbog zaključavanja i nemogućnosti da građani putuju, znači to će sigurno u budućnosti doći prema Vladi odnosno prema ministarstvu za nekakva dodatna sredstva, to su svakako rizici dodatnog opterećenja. Ono što je najbitnije ovdje reći da je ekonomija povjerenje i da je to jedna psihologija potrošača. Ono što je najavljeno, a samim mjerama sada vidimo da brojni epidemiolozi najavljuju da će biti nastavak recesije odnosno krize virusa u 9.mjesecu i da psihologija potrošača je tu vrlo jednostavna, odgađanje svih mogućih kupovima. Vidimo da je u 4.mjesecu samo tisuću automobila kupljeno odnosno registrirano u RH, znači da sve neke veće kupovina osim kruha, brašna, ulja, šećera itd. one potrebe znači ljudi isključivo kupuju to, sve ostalo odgađaju. I to je onaj problem, to je onaj problem hoće li biti pad 9%, 15 ili 20. Sve investicije, privatne investicije jel građani ne znaju, poduzetnici ne znaju kako će biti zaključavanje, to je najveći problem i proračuna i rebalansa i ekonomije. Psihologija potrošača, neznanje šta će se dogoditi u 9.mjesecu, svi su se zatvorili ne samo ovaj dio nego neće biti investicija privatnog sektora i neće biti potrošnje, to je najveći problem. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Današnji rebalans proračuna o kojem raspravljamo pokazuje prve naznake ozbiljnosti ekonomske krize koja je pred nama, međutim svejedno je riječ tek o tehničkom i privremenom rebalansu koji se teško može temeljiti na nekim ozbiljnijim procjenama. Još uvijek Hrvatska pa i hrvatsko gospodarstvo u mnogome ovisi i podložni su …, nitko ne zna kako će se razvijati epidemiološka situacija i to ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi i u svijetu. Tek smo kao i druge zemlje počeli popuštati mjere karantene i tek ćemo vidjeti kakve i kolike će biti ekonomske posljedice u cijeloj ovoj priči. Ono što se ipak čini izvjesno je da će hrvatsko gospodarstvo korona krizom biti pogođenije od prosjeka EU. Prva predviđanja Europske komisije opet nas stavljaju na samo začelje s padom BDP-a od gotovo 10% i ponovo se nalazimo u grupi zemalja s Grčkom, Italijom i Španjolskom koje će najviše trpjeti. Jasno u Vladi će reći da oni nisu krivi za korona virus niti za ovu krizu te da su ovom krizom pogođene sve države EU, bez iznimaka. Ipak kada gledamo predviđanja za neke druge zemlje kojima će BDP pasti 4 ili 5% možemo te brojke gledati s određenom ljubomorom, znajući da su njihove vlade i njihove gospodarske politike bile kudikamo bolje i uspješnije od politika naše Vlade i to ne malo uspješnije nego dvostruko uspješnije. Slično tome iskustva ranijih kriza naučila su nas da naše ekonomski oporavak traje i do tri put duže od uspješnijih i stabilnih europskih ekonomija. Sve su naznake da ćemo isti scenarij gledati i sada, to sve možemo zahvaliti ovoj Vladi koja je propustila da u mandatu za nama provede potrebne reforme. Što se tiče samog ovog rebalansa, to sam i kroz repliku rekao i njegovih pokazatelja, jasno je da su izbori na vratima pase proračunska potrošnja izražena ukupnim rashodima ne smanjuje ni za jednu jedinu kunu. S druge strane predviđa se ogroman pad proračunskih prihoda, nekih 23 milijarde kuna i to je pad od 16%, no i to su samo predviđanja koja su za sad više utemeljena na astrologiji nego na pouzdanim i konačnim pokazateljima pa ćemo pravu istinu i stanje stvari saznati tek nakon izbora. Ono što upada u oči i što nas posebno brine u ovom rebalansu je pad od 500-njak milijuna kuna na stavci pomoći iz EU, to je posebno čudno s obzirom na sve informacije koje su dolazile iz Vlade da će EU osmisliti programe i dodijeliti državama posebna sredstva za borbu protiv gospodarskih posljedica korona krize. Smanjenje ove prihodovne stavke pokazuje i koji su i kakvi razmjeri zaustavljanja sredstava investicija, zapravo investicija financiranih sredstvima iz EU i smatramo da je takav koncepcijski pristup u borbi protiv ove gospodarske krize pogrešan. U europski proračun Hrvatska je do sada uplatila 21 milijardu kuna od kako smo postali članica, do sada se nismo proslavili u povlačenju sredstava iz EU i zaustavljati sada projekte kada smo na kraju jednog višegodišnjeg financijskog okvira čini se neracionalnim. Ono što nas još zabrinjava u cjelokupnoj gospodarskoj slici Hrvatske je predviđeni pad izvoza i to za 15% uz istovremeni rast uvoza od 12%, pa će se naša vanjskotrgovinska bilanca koja i onako nije blistava još i pogoršati. Naravno uz sve navedeno prijeti nam i galopirajući rast nezaposlenosti. Predviđanja Vlade su da će ta stopa porasti sa 6,6% na 9,5%, mi u MOST-u osobno mislimo da će situacija u stvarnosti biti i gora, a s obzirom da smo krenuli s otvaranjem granica možemo očekivati da će se u Hrvatsku vratiti solidan broj naših ljudi koji su u posljednjim godinama iselili iz Hrvatske, a sada bi mogli ostati bez posla za kojim su nekoć otišli. Uskoro će isteći i mjera za očuvanje radnih mjesta tzv. državni minimalci i tada ćemo se tek početi suočavati s pravim razmjerima ove krize i posljedicama za građane. Zato sam pitao ministra Marića u replici ne da mi kaže i procjenjuje kako on doživljava atmosferu kod građana, jesu li oni pozitivni ili negativni, nisam ni smatrao da je on nekakav psiholog koji bi na takva pitanja trebao odgovarati. Ja sam ga pitao na konkretnim financijskim pokazateljima ako oni budu, a bit će puno gori u 9.i 10.mjesecu jasno je da će raspoloženje hrvatskih građana i njihova egzistencija biti ugrožena i jasno je zato ova Vlada forsira sada izbore i zašto su do jučer oni u samoizolaciji bili bioteroristi, a danas su oni koje se zove na biračka mjesta, sve što trebaju je staviti maskicu na lice. Dakle, što je ovdje bitno? MOST je kroz cijelo vrijeme predlagao konkretne mjere koje su se odnosile i na ovo razdoblje karantene i zastoja u gospodarskom društvenom životu, al neke naše mjere su i mjere za dan poslije kada izađemo iz karantene kako bi gospodarski oporavak i uzlet bio brži, dinamičniji i snažniji. Naše mjere idu za stvarnom promjenom, promjenom paradigme, promjenom kako se, kako se uopće država odnosi prema gospodarstvu i privatnom sektoru tretirajući ga kao partnera i suradnika, a ne kao ovcu za šištanje i krpu za iživljavanje. Za sad je država preuzela na sebe teret krize, teret nelikvidnosti i teret dobrog dijela radničkih plaća. Taj teret platit ćemo kroz povećanje javnog duga, platit će ga svi građani RH, pa i oni koji će tek doći na ovaj svijet, djeca koja se danas trebaju ili sutra roditi i to ćemo ga plaćati godinama nakon što završi ova pandemija korona virusa. Govorili smo cijelo ovo vrijeme poštovani ministre o uštedama u javnom sektoru, posebno na lokalnoj i županijskoj razini. Kriza je jasno pokazala da su županije tvorevine koje više nemaju nikakav smisao, ni ulogu, da samo smetaju i usporavaju razvoj i da ih treba bez milosti ukinuti. Znači, RH je zemlja, podsjećam vas sve ovdje, od jedva 4 milijuna ljudi i sasvim je dovoljno da ima dvije razine vlasti, centralnu i lokalnu, te da i jedna i druga budu efikasno organizirane, da se njihove ovlasti ne preklapaju i da rade u korist građana, a ne u korist sitnih privatnih probitaka lokalnih partijskih ogranaka. Naša vizija RH je jasna. Vizija RH sa jakim gradovima i općinama i jakom centralnom državom. Oni koji predlažu regije, svi znamo da od toga neće biti ništa, nikada Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikada Zadar neće pristati biti pod Splitom, nikad uostalom Šibenik neće pristati biti pod Zadrom i nikada Pula neće pristati biti pod Rijekom. Znači, od regija nema ništa, to je promašen koncept. Puno bolji koncept je jaka centralna država, jaki gradovi i općine bez županija kao nekakvog, ja bih rekao, samo transfera novca, a u tom transferu se puno, puno izgubi. Vidimo kako, na nesposobne zapravo župane, na nesposobne kadrovike poput g. Sanadera, Bobana i ostalih koji su omogućili ovaj kaos koji se događa sada u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Treba nam hitno ukidanje parafiskalnih nameta, predlagali smo to ovdje, ukidanje, dok traje barem ova kriza, članarine za HGK i HTZ, odbili ste to. Znači, imamo u ovom trenutku 448 različitih parafiskalnih nameta putem kojih se uzima gospodarstvu i građanima skoro 9 milijardi kuna. Taj novac treba dati građanima, taj novac treba dati poduzetnicima. Znači, mi smo predložili samo ukidanje dva parafiskalna nameta i to bi hrvatskim građanima ostavilo u džepovima oko 600 milijuna kuna. Isto tako, razočarani smo činjenicom da je Vlada odbila naš prijedlog po kojem bi poduzetnici trajno trebali državi plaćati PDV tek kad naplate svoje fakture, a ne da takvo pravilo vrijedi samo za 3, za 3 mjeseca. I ono što moram na kraju reći, ne bih dalje dužio. Ova Vlada konstantno radi u interesu banaka. Ovdje su u HS kolega Bačić, kolegica Grozdana Perić branili banke, a ne hrvatske građane. Stali su ovdje i ustali kao odvjetnici banaka. Ono što nam hitno treba, a to je napravila Slovenija, moratorij na kredite i kamate. Prva mjera koju je Slovenija donijela u ožujku bio je moratorij na kredite i kamate. Što je ova Vlada napravila? Mi smo to predlagali još u veljači. Ova Vlada je donijela moratorij na ovrhe u travnju mjesecu i to samo do izbora. Znači, da ste donijeli to kao Slovenci u ožujku do izbora kada ih planirate, ta mjera bi istekla. To pokazuje koliko vi vodite računa o hrvatskim građanima. Jedino o čemu vi vodite računa je vaš izborni rezultat i s tim se nikako ne možemo pomiriti i nećemo se pomiriti. Ovdje ćemo u HS i u javnosti služiti hrvatskim građanima, hrvatskom narodu, njemu ćemo polagati račune, a vi i dalje služite bankama, vi i dalje gledajte nekakve svoje buduće aranžmane, vi i dalje gledajte nekakve svoje kredite, a mi ćemo svoje račune polagati samo dragom Bogu i hrvatskom narodu. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uvaženi zastupnici Radin i Bilek.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici. „Annus horribilis“ tako bi se mogo nazvati, mogla nazvat ova godina, užasna godina. Utjecaj pandemije korona virusa na zdravstveni, socijalni i ekonomski sustav iznimno je negativan u cijelom svijetu, pa tako i u RH. Ne samo to, Zagreb i okolica 22. ožujka 2020. pogodio je najsnažniji potres u proteklih 140.g., što je izazvalo velika infrastrukturna oštećenja i dodatni pritisak na funkcioniranih javnih službi, na funkcioniranje javnih službi. Slijedom toga, naravno bio je veliki pad BDP-a, od 9,4% pri čemu će se sve sastavnice s rashodne strane BDP-a izuzev državne potrošnje bilježiti pad. Ako gledamo situaciju u EU, vidjet ćemo da i ovdje nismo dobro prošli, znači 9,4%, a u EU su bili i blaži napisali su 9,1%, ali i 9,1% nas stavlja na 4.mjesto odozada. Iza nas po šteti u BDP-u su samo Španjolska, Italija i Grčka. Udio javnog duga u BDP-u u 2020.godinu rasti će za 13,5% postotnih bodova u odnosu na 2019.te će iznositi 86 ili 87% BDP-a i pad nezaposlenih će biti od 3,3%. Znači kao što sam rekao prije „annus horribillis“. Manjak općeg proračuna naravno će proizvoditi pad plaća, piše umjereni pad plaća, ali međutim da li će biti umjeren ili neće, to ćemo tek vidjeti. I novim planom u 2020.godini će biti manjak općeg proračuna kojoj prema nacionalnoj metodologiji iznosit će 8 BDP-a ili 28,9 milijardi kuna. Rashodi proračuna za 2020.godinu zadržavaju se na istoj razini u ukupnom iznosu od 147,3 milijardi kuna. I sada idemo na ono što je za nas iz nacionalnih manjina interesantno. Savjet za nacionalne manjine prema novom prijedlogu državnog proračuna će imati smanjena sredstva, ali samo za 0,3% i ona će se odnositi sva na smanjenje na stavci administracija, a ne na donacije za udruge nacionalnih manjina. S druge strane Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina sredstva za taj ured smanjit će se za 4,3%, ali ne za programe za nacionalne manjine gdje se sredstva smanjuju za svega 0,1%. Znači drugim riječima, da kažem kako ja vidim tu stvar, uvidjela se činjenica da gotovo 4 godine 3,5 godine koliko je prošlo od izbora, operativni plan za nacionalne manjine zapravo je ostvaren u mjeri koju mi smatramo nedostatnoj i da sada u finišu moraju se odraditi i moraju se završiti određeni projekti. Ti projekti se tiču onoga što osigurava opstanak identiteta nacionalnih manjina ili barem pokušaj zato što mi nećemo nikad prestat reći da oni koji smatraju da nacionalnim manjinama se daje previše novaca neka dođu kod nas i mi ćemo im dokazati sa olovkom i papirom da nacionalne manjine da bi zadržale stvarno svoj identitet i svoju kulturnu autonomiju, trebali bi imati daleko više sredstava nego što imaju sada. Ali međutim godina je takva, pa mi ćemo to držati itekako u obzir pri glasanju. Ima neke stvari u ovom proračunu koje su i očita greška, npr. jedna nova stavka je zapravo stara stavka i to je famozna Talijanska škola Leonardo da Vinci iz Buja, rekonstrukcija i dogradnja te škole gdje se piše da je planirano povećanje od 7 milijuna 895 tisuća kuna. Nije planirano nikakvo povećanje, zapravo dogodilo se ono što se događalo stalno u operativnom planu za nacionalne manjine, skidaju nam se stavke, znači skinula se stavka sa ovog proračuna i opet je uvedena unutra i kada je skinuta i opet uvedena to umjetno izgleda kao da je to jedan veliki porast proračunu na tu stavku. Ja bih htio da bude takvo povećanje, ali nije povećanje je zapravo nula. Također, naravno u toj smo horibilnoj godini u toj užasnoj godini, mi smo zahvalni da je to zadržano, kao što smo zahvalni da je zadržana u Ministarstvu kulturu zadržana sredstva za izdavačku kuću „Edit“ koja jedina, a samo ta činjenica da je jedino jedna manjina ima svoju dnevnu tiskovinu to je Talijanska manjina, to je očiti dokaz da zapravo sredstva su u krajnjoj liniji nedovoljna, ali zahvalni smo da u toj godini je ipak … sadržana i u … manjine i u Ministarstvu za kulturu. Vi ćete gospodine potpredsjedniče sada dati riječ gospodinu Bileku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bilek drugi dio.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nekoliko mjeseci stvarno smo razgovarali u sasvim drugom smjeru. Kada smo donosili ovaj državni proračun predviđali samo rast minimalno tih 2,5%, imali smo dobre naznake, radili smo neke stvari prijedloge za nove projekte, programe suradnje povlačenja europskih fondova, nažalost evo desilo se nešto što se desilo, nešto što nismo mogli očekivati. Sada su projekcije sasvim drukčije, projekcije su dobile jednu negativnu konotaciju, no kada sve usporedimo i pogledamo situaciju sa zdravstvenim stanjem u RH ipak je puno bolja od nekih drugih zemalja, zato možemo zahvaliti brzim reakcijama i Vlade i stožera, ali prije svega i svim našim građanima koji su slijedili i svim službama koje su odrađivale taj veliki dio posla. Radilo se odmah u startu krenulo se sa prvim mjerama, drugim, trećim mjerama itd., naravno u prvoj ruci evo i HS je dao odobrenje da se rade preraspodjele u tom slučaju. Preraspodjele su bile korektne, odmah se išlo prema građanima RH. Da se tada zaustavilo, da je se tada država zatvorila, da nije pustila novce u opticaj šta bi se desilo? Onda bi se desilo ovo što su neki ovdje govorili da će se desiti, tada bi se desilo 500.000 nezaposlenih, tad bi se desilo ogroman pad BDP-a, povećanja dugovanja, zaduživanja RH i pitanje uopće kada bi izašli iz ovakve krize. Sada smo čak i u nekim boljim trendovima od nekih članica EU, da ne kažem nekih zemalja u susjedstvu, ali to je zato što se investiralo. Znači Vlada nije zatvorila ventil, nazovimo to tako, Ministarstvo financija i sva ostala ministarstva državni proračun je pratio potrebe tržišta, sredstva su došla na račun trgovačkih društva, obrta, firmi, OPG-ova, svih onih koji su mogli i zatražili su mjere Vlade. S time nije zaustavljena potrošnja s obzirom koliko je ona mogla biti blokirana sasvim u shut downu ipak smo imali određene stvari, građevinske firme i neke druge koji su odrađivali svoje procese, ali ipak smo došli do ovoga. Došli smo do toga da moramo mijenjati stavke u hrvatskom državnom proračunu kako bi mogli nastaviti takav trend koji nije dobar, nije dobar za nikoga u svijetu, nažalost nije dobar ni za nas, ali u ovoj situaciji je trenutno možda ponajbolje što može biti. Takav trend koji je Vlada kao takva i naša ministarstva, ali i državne tvrtke su i dalje u ajmo reći investicijskom ciklusu gdje zapošljavaju naše domaće tvrtke, gdje se gradi, gdje se radi sve ono što se može kako bi ljudi zaradili svoje plaće, kako bi tvrtke radile. Isto tako su i naše županije, naši gradovi u ovom dijelu ovdje je osigurano 2 milijarde kuna beskamatnog zaduživanja za jedinice lokalne samouprave, više od 2 milijarde kuna što će pomoći u disanju i da se nastave svi projekti. Ne zaboravimo da projekti od lokalnog značaja, bez obzira jel se gradili domovi, da li se uređivala cesta, da li je to vrtić ili bilo što drugo gdje grade naše domaće građevinske firme su i projekti održivog razvoja za sve građane na tim područjima, ali isto tako i za disanje gospodarstva. Bez toga nema plaća, bez toga nema plaćanja davanja, bez toga nema zdravstva, nema sustava, ali nema ni potrošnje znači nema ni posla za trgovine, za proizvodnju i sve ostalo. I upravo na takav država je investirala u proizvodnju, ne samo u potrošački dio nego u proizvodnju zato što su sredstva išla direktno kod naših građana. Što se tiče ostvarivanje prava nacionalnih manjina i što se tiče državnog proračuna svjesni da će neke stavke trpiti ovakvom situacijom, svjesni da neće moć biti izvođenja određenih programa i projekata koje smo si zacrtali, ali pratilo se u proračunu, znali smo da neke stavke neće biti održive. Ali drago mi je što se tiče stvaranja pretpostavki i kulturne autonomije što se tiče Savjeta za nacionalne manjine da smo uspjeli u dijalogu dokazati da je to osnovna stvar za funkcioniranje, ne samo udruga i institucija nacionalnih manjina nego kulturnog, ali i ostalog života naših građana na tom području jer tu su i osnove za život ljudi, egzistencija institucija, kao što je … Daruvar koja je u bilo kakvom ili „Edit“ o kojem je govorio kolega je u bilo kakvom potresu financiranja tih sredstava. Ljudi ostaju bez plaća, ljudi ostaju bez posla s te strane je to bitno. Isto tako u mojem ranijem pitanju ministru financija vezano za ispunjavanje obveza prema potpisanim ugovorima, dobio sam odgovor da će te obveze biti ispoštovane, da se taj dio rezerve drži, tako to stoji u ovom rebalansu proračuna. S te strane drago mi je da možemo sa sigurnošću ići u daljnje mjesece koje ipak nisu možda toliko perspektivni kao što bismo htjeli biti jer naravno ne znamo što nas čeka u 10., 11.mjesecu, ali imamo neke osnove osiguranja mjera da se ide. S druge strane tu su mjere kroz tri ministarstva, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede koje isto opet na područjima nacionalnih manjina koriste svi građani bez obzira koje su oni nacionalnosti. Ima i nekoliko propusta, pa smo o tom dijelu razgovarali u samom, vjerujem da je došlo do određenih pogrešaka u ministarstvima, neke od ministarstava u koordinaciji smo oko toga ako će trebati uložit ćemo i neke amandmane, ali vjerujem da ćemo to iskomunicirati i s te strane i nakon toga podržati rebalans državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo. Kao što sam i ministru bio napomenuo, nekako je bilo očekivanje da hvatanje sa krizom znači i puno veći angažman, jel jedno je, naučili smo već u proteklom vremenu, možemo radit odricanje stalno, smanjit ću neki svoj trošak, suzbiti ono što sam možda planirao, ostat ću u nekim okvirima, al to se već pokazalo kao i u bilo kojem obiteljskom budžetu, od toga nema napretka nego tu si, tu se držiš, jednostavno si u tome okviru koji si zadao i što god da je neka potreba ti ne možeš naprijed, ne pomjeraš se. E sad ovdje govoreći o državnom proračunu možemo isto tako razgovarati u jednoj redovnoj normalnoj proceduri kada je gospodarstvo u svome zamahu, kada ima svoju akumulaciju, vrši investicije, ono naravno uz proračunsku potrošnju od države daje dodatne komponente BDP-a, ali ovaj puta ta komponenta izostaje, naša industrijska proizvodnja pada, ukupan BDP gledajući, znači uvozno-izvozne elemente, ono mi govorimo zapravo i komisija je utvrdila da smo među 4 zemlje koje će imati najveći pad BDP-a preko 9%. Znači, uz nas su Italija, Španjolska i nemojte me sad za riječ koja je četvrta. Znači, sve ove ostale zemlje imaju značajno manji pad, padovi se kreću između 5 i 9%. Mi smo znači oni koji ćemo na kraju najviše tresnuti … [[Govornik se ne razumije]] kad lupimo i tu je sada gdje je trebalo rebalans proračuna, dal će to biti ovaj koji je po meni nužan uoči želje vladajuće da raspuste sabor ili će to biti slijedeći koji će doć s odgodom gdje gubimo dodatno vrijeme. Znači, nužno je ta injekcija da kada dotaknemo to, kada udarimo o dno da možemo krenuti gore ono i tu je bitno koliko ćemo dati. Ko je pratio možda malo i Njemačke, njemačkog ministra financija, što on ono zahtjeva? On zahtjeva i dodatno zaduživanje, znači povećanje zapravo i njihovog zaduživanja u Njemačkoj kako bi što snažniju dali injekciju svojem gospodarstvu da što ranije otklone. Znači, imamo dva, dva svijeta. Jedan je takav razvijeni, da kažemo koncept koji je već pokazao svoju uspješnost i radi toga uvijek Njemačku nekako i uzimamo za primjer u kom smjeru bi trebali razmišljati, ali s druge strane, znači mi uvijek činimo obrnuto, uvijek gledamo kako ćemo napraviti uštedu. Uštedilo se negdje, prebacilo se negdje dalje. Najveći domet proračuna je ostali smo di smo, tu smo. Znači, mi imamo povećane potrebe, a proračun nam je u istim okvirima. E sad da li ćemo mi uspjeti s tim sredstvima napraviti pomak? Teško, teško, pa makar onako kako ja promišljam. Ali dvije komponente bi izdvojio koja su, za koje su imali naši građani i poduzetnici najviše očekivanja, a to su sastavnica Ministarstva poljoprivrede i sastavnica Ministarstva gospodarstva. O poljoprivredi puno se razgovaralo, znači svjesni da će određeni sektori poljoprivrede imati značajne poteškoće gdje se govorilo o potporama malim, pogotovo manjim poljoprivrednim gospodarstvima i bilo je puno tijekom ova dva mjeseca inicijativa, pokušaja. Na kraju ovaj rebalans pokazuje zapravo smjer. Ukupno će se proračun za poljoprivredu povećati za 0,6%. To ti bilo da sve ovo što je bilo krizno vrijedi, trenutno je Vladi 0,6%. Toliko smatraju da je potrebno dodati u sektor poljoprivrede da bi sve to skupa se razriješilo. Nemoguće, jednostavno nemoguće, ne, ne možemo tako, pogotovo koji živimo u područjima koja su izrazito poljoprivreda svjesni da bilo kojem gospodarskom subjektom, recite evo za 0,6% da vam damo gotovine, ono sada na račun, ono idemo nešto napraviti, što bi bio odgovor? Evo, nemojte hvala. Nemojte ono, vjerojatno će nastat neki uvjet koji će nam se još više opteretiti, ono jednostavno ili imamo pravi pomak ili se ne pomjeramo. Pa nisu ta sredstva iz Ministarstva poljoprivrede otišla u luft prije, isto su bila sadržana u, u ulaganjima, u potrošnji koja su vezano za poljoprivredu, za napredak poljoprivrede i sad bi trebali reć sa 0,6 idemo promijeniti trenutnu situaciju. Al ajd, malo ću sad lokalno otići, pa osvrnut se na područje s kojeg ja dolazim kao zastupnik Slavonija, Baranja i Srijem. Projekt Slavonije, Baranje i Srijema, minus 37% na sredstvima. Paf! Znači, ona politika idemo, pomažimo tome području da ga unaprijedimo, da dostignemo, doživjelo je sa prvim, s prvom poremećajem koji se događa tektonski. Znači, kada RH malo kihne, a zapravo jako kašlje u odnosu na druge zemlje, onda Slavonija, Baranja i Srijem dobiju upalu pluća. Evo, otprilike to je poruka koja se šalje kroz ovo, a pogotovo i kad dolazimo kroz mjere ruralnog razvoja gdje je nekako potencijal povlačenja u tim područjima u većem minusu, 86 milijuna kuna se predviđa gdje je prvenstveno smanjenje komponente iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, nekako mi se čini da ovaj rebalans će pod imenom korone pokriti i one propuste koje kao država smo imali u povlačenju sredstava EU koje će jednostavno reć, sad će se tražiti izgovor pod koronom. Al kad bismo razložili što je korona, a što su sredstva, onda bi vidjeli, nismo bili uspješni u povlačenju dosadašnjih sredstava, da priča koja nam je bila ispričana o uspješnosti zapravo sada doživljava krah jel nemoguće da mi ta sredstva nismo povukli sad u ova dva mjeseca, nismo ih povukli u prethodnom vremenu, a sada ćemo ih samo počistiti iz ovoga proračuna. Jedna poduzetnička, ovako je, opaska, OKFŠ, opće korisne funkcije šuma, ne porezno davanje, popularno nazvano parafiskalni namet kojega plaćaju poduzetnici. Sad je bilo toliko pritisaka, želje da se nešto tu umanji, na toj poziciji dolazi do povećanja 36 milijuna kuna, znači, ta sredstva su ipak značajnije veća i umjesto da se sad pokazala ta namjera idemo nešto napraviti na tome gdje pritiskaju ono, pa makar ono jedno simbolično umanjenje da se ne naruši ta ravnoteža između šumara, ali da se iziđe u susret poduzetnicima. Upravo ta stavka pokazuje smjer koji ono nitko ne želi, a to je, idemo, tamo se povećava. Ne, neće se povećati naknada, ali samo pokazuje da više sredstava ima nego što je, znači za 30% se povećava. Gospodarstvo, kolega Horvat, izgubio je 13%, 400 i nešto milijuna kuna. Ha, kad bi to usporedili sa možda negdje nekim drugim zemljama i to, on bi rekao, odlazim ja iz ove Vlade ono da me uzme neko i da me zvekne za 13%, ja trebam ići okolo i braniti gospodarsku politiku Vlade. Nije to samo Ministarstvo financija da brani gospodarsku politiku, nego i ministar gospodarstva kojeg se očekuje kao člana Vlada da je taj koji gospodarsku politiku promovira i on treba reći evo, mi ćemo dati sve od sebe, smanjili smo 13%, ali to je ljudi, sve u redu, nema problema, to je ono, upravo u smjeru onome kako i očekujete, mi smanjimo pa ćete i vi nešto smanjiti, mi skup svi nanovo padnemo. Podrška investicijama, ukupno proračun -30%, OPKK, znači iz EU al pari ovo što sam govorio za poljoprivredu, -320 milijuna kuna, od toga iz regionalnog razvoja 319. 22% pod stavkom jačanja konkurentnosti malih i srednjih poduzeća -37%. Čak i robne zalihe na kojima smo u onim mjerama kad smo usvajali rečeno, idemo otkupiti proizvoda, popuniti robne zalihe da pomognemo ono, pogotovo proizvode koji nemaju tržišnu ... [[Govornik se ne razumije.]] da sačuva se, znači čisto je ponuda i potražnja. Smanji na poziciji ponude, potražnja se, ako je došlo do smanjenja, potražnja da bi cijene ostale uravnotežene, povuci sa tržišta određene robe, zato robne zalihe mogu služiti, -59 milijuna kuna. Ne znam, ono, čega god dotaknem se ovdje zapravo kontroverzno je usvajati ovakav rebalans proračuna koji ne pokazuje da smo zapravo kroz proračun, kako bi rekli naše ono skinuli gače da pomognemo gospodarstvu, pomognemo svim komponentama da upravo one sastavnice BDP-a koje čine daj poduzetnički dio budu naglašene. Na ovaj način neće doći do nekog značajnijeg rezanja plaća, vidim da to onako je na razini kolektivnog ugovora, pa ono ide se čuvati opet kroz potrošnju građana ta komponenta. Pad industrijske proizvodnje, neulaganje ovo, što možemo očekivati, 9,4%, možda ćemo reći, bili bismo i zadovoljni da to tako ostane. Ono kad neko kaže sljedeće godine će biti rast 6,1%, ja bih samo postavio pitanje, je li to sa razine 31.12.2019. i je li s te razine 6,1% ili ćemo prvo pasti na dno pa ćemo onda 6,1% na niže. Ne, ja znam, logično je, ali vi kad to prezentirate ljudima u jednom naslovu, ove godine padamo 9,4%, na godinu rastemo 6,1, nije ista osnovica. Nije to od 100% pa da krenemo, sad smo pali 9,4 pa ćemo narasti na 106 zarez nešto. Nije tako nego idemo sa 92,8, dodajte 6. Malo sad matematike ali, kad to novine prikažu, ispadne kao da smo razlike 3%. Nije razlika 3%. Evo još na kraju, uvijek onaj dio koji manje gledamo ovaj posebni dio proračuna, ali trebamo i pogledati one ostale koji su korisnici toga državnoga proračuna. I nešto što sam zapazio u Hrvatskim autocestama, naveli su pojašnjenje da su odustali od planiranih nabava za investicijsko održavanje i građenje jer je smanjeno prometno opterećenje. Po tome ispadne da naše ceste su, s obzirom da nije bilo tako prometa, ne znam, kamiona ili automobila tijekom ova dva mjeseca, zapravo da su u sjajnom stanju, da nema potrebe. Provezite se malo prema Slavoniji, kolega Hajduković se vozi tamo pa možda ne dohvati taj dio iza, ali tamo je, znači autocesta je propala koju treba intenzivno ulagati, znači samo investicijsko ju održavati, a ne jedno novo građenje koje treba. Ja kažem mi odustajemo jer nema toga prometa, pa je l' nije logika, hajmo sada kada je vrijeme da je manji promet, idemo to obnoviti i biti spremni da povećamo taj, ali, evo, to je nešto što sam onako zamijetio. Hrvatske ceste, rashodi nefinancijske imovine -17%, na brzim cestama, ja ću evo, opet, onako malo lokalno reći, od jedne srijemske transverzale o kojoj se puno priča, definitivno ništa i dat će jednu primjedbu i upravo i Ministarstvu financija vezano za pojašnjenje, kada Hrvatske ceste daju svoj plan koji će biti, kojeg smo usvojili, i navedu neke od infrastrukturnih, ključnih infrastruktura koje žele graditi, onda isto tako, kada rade rebalans i smanjuju, trebaju navesti od kojih projekata odustaju. Jer mi ovako, sad bi trebali pitati vas, ono, od kojih projekata odustaju pa ćete reći, evo, ne znam, ono, pitajte ministra Butkovića, on bi trebao znati ili nekoga iz Hrvatskih cesta. Hajmo onda izaći s time, tih 110 milijuna kuna brzih cesta, gdje je? Koje su to brze ceste, koje su ostale, koje su izostavljene? I mene zanima, i ja bih volio tu informaciju znati, evo, postavlja pitanje pa nadam se da će predstavnik ministarstva to iskomunicirati kad bude imao svoj osvrt ono da može napomenuti. Ovako mi trebamo tu glasati o nečemu, ja ne mogu glasati ako se to odnosi na nešto što bi bilo od interesa za neko područje, pogotovo ako dolazim s tog područja. I još jedan ambiciozan plan, u CERP-u, prodaja udjela u trgovačkim društvima, to je nešto što kontinuirano ide svaka Vlada, uvijek se otvaraju određena imena određenih tvrtki jer su one oni od posebnog značaja, manje posebnoga, vode se rasprave pa se onda predviđa svake godine nešto ide u tzv. privatizaciju i postoji prihod s te pozicije, za ovu godinu 25 milijuna je planirano. Sad imamo povećanje 55 milijuna kuna. Znači, u uvjetima kada imamo gospodarski pad, mi smo spremni prodati državnu imovinu i to značajno veći udio nego što je planirano, onda ja postavljam samo pitanje da li će se ostvariti planirane cijene? Jel ako je trenutno kriza, ja znam da ima dostupnosti financijskih sredstava, al dal ima dovoljno gospodarske aktivnosti i gospodarskih subjekata koji bi bili zainteresirani ući u takve investicije ili određeni fondovi koji bi htjeli da ostvarimo takav rast? Znači da bi CERP trebao praktično za 2/3 povećati svoj angažman i ostvariti prodaje i to je samo da bi se namirilo punjenje proračuna. Bojim se samo da ne bude opet u smjeru idemo na brzinu skupiti nešto gotovine, tako da što manje se moramo zadužiti, a onda će se kasnije nakon određenog vremena raspravljati da li se moglo za godinu ili dvije ostvariti značajno bolje cijene jel cijena koja se ostvarivala 2019., kad je propulzivno bilo stanje u gospodarstvu je sigurno bila bolja podloga za ostvarenje bolje cijene nego sada kada imamo ovako značajnu degradaciju gdje oprez govori o tome da ne treba previše se izložiti da će ponuđeni iznosi biti realno manji nego oni što bi bili u zaletu gospodarstva ili u usponu. Evo, to su bila neka razmišljanja i u ime našega kluba, u biti da nema ovih izbora onda bismo vjerojatno detaljnije raspravljali, a ovo je sada idemo na brzinu da preživi se izborno vrijeme, a onda pravi proračun će raspravljat neki, rebalans neki novi saziv. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava je uvažena zastupnica Grozdana Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna za 2020.g. Naravno da će Klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog. Uvijek kad raspravljamo o proračunu ili izmjenama, nemamo baš neku veliku publiku i nemamo toliko veliku zainteresiranost iako je to temeljni dokument jedne države iz koje se, iz kojeg se sve vidi i iz kojega se sve može iščitati i trendove i smjernice, a i mislim da se o njemu i o svim stavkama nedovoljno i govori i nedovoljno se pažnje posvećuje. Ovaj rebalans proračuna je proizašao iz svega onoga što se događa u našem okruženju u svijetu i sigurno da se on ne bi dogodio ovako rano da utjecaj upravo ove pandemije nije ovako negativno utjecala na gospodarsku aktivnost, a onda time i na opću situaciju. U ovom rebalansu proračuna vidljivo je da su se visina ukupnih rashoda zadržala na razini odnosno nešto viša od, za 326 milijuna kuna i oni iznose, dakle 141,5 milijardi kuna, dok su prihodi manji, kao što je već rečeno, za 23,2 milijarde kuna ili 121,95 milijarde kuna. Zbog čega se to učinilo? Pa, sve ono što se radilo i što smo radili 3,5.g., postigli upravo to da se dovede stanje financija, državnih financija u red, da se omogući i određeni rast. Vidite da je, jedan mali virus je zapravo srušio sve ono što se 3,5.g. marljivo radilo. Cilj sigurno Ministarstva financije i Vlade je ne bujati ono što neki kolege zagovaraju neku veliku potrošnju nego upravo najprije preraspodjelom omogućiti da temeljem vlastitih sredstava možemo utjecati na promjene i na održavanje gospodarstva i, i, i privrede, a onda zapravo sa zaduženjem, dodatnim zaduženjem, omogućiti da svi oni projekti, a to se upravo na ovaj način kada su se zadržali rashodi na visini kojoj su bili, da sve oni projekti koji su krenuli, koji su u povezanosti sa europskim sredstvima ili investicije koje su u tijeku da se ne zaustavljaju nego da se nastavi dalje. Prema tome, to je ono kada se oslanjate prvenstveno na vlastite snage, a onda ako ni to ne bude dovoljno onda se može krenuti dalje. Svjedoci smo da je Vlada išla u nekoliko faza, pa je ožujske mjere, pa travanjske i to je sasvim razumljivo i racionalno jer na taj način su se procjenjivale sve one moguće nedaće koje se mogu u tijeku života ili evo u ovih dva mjeseca događati i na taj način u suradnji sa svim ministarstvima, sa poduzetnicima, sa građanima u krajnjoj liniji vidjelo se gdje je nužno i na koji način djelovati. I to sa dosadašnjim djelovanjem ono što se napravilo se pokazalo potpuno ispravno, potpuno kvalitetno, pravovremeno i na taj način su se upravo zaustavili oni crni scenariji kakvi bi neki i kakve neki priželjkuju pa da onda imamo puno više stotina tisuća nezaposlenih i puno više i socijalnih i ostalih problema. Ono što se vidi iz samog proračuna da upravo u tom dijelu bilo subvencija, bilo davanja prema kućanstvima odnosno poduzetnicima, vidi se da se tu maksimalno osigurala dovoljna sredstva, pa kao što sam rekla u početku je to bilo ona preraspodjela od 2,1 milijardu kuna unutar samog proračuna, da bi evo sada još dodatno osiguralo se do visine 6,7 milijardi kuna što onda predviđa razdoblje i do konačno 30.do lipnja ove godine. Što u ovom periodu se događa? Već je spomenuto normalno je da će BDP pasti, to je nešto što se neminovno dogodilo i događa, ne samo nama nego svim državama u Europi i svijetu, ali kada pogledate sastavnice upravo ovo što sam sad govorila samog i strukture BDP-a onda se vidi da je upravo ta državna potrošnja ne pada iako svi drugi parametri itekako su u negativnom osim uvoza roba i usluga. Ali kada pogledate ponovno što to sadržava onda u tom uvozu usluga i roba, značajna komponenta je upravo uvoz energenata. Vidjeli smo da bilo je silnih prijedloga na koji način poboljšati stanje, natjecali su se sa prijedlozima kako što više dati na ovaj ili onaj način, međutim upravo ove mjere i zakone koje smo donijeli su pokazali da je hladne glave trebalo odvagnuti jako dobro i ciljano omogućiti da se daju i direktne proračunske potpore, a isto tako da se omogući kako privredi tako i građanstvu da dođe do daha i da na kraju krajeva se presloži u svemu tome. Ono što ja mislim osobno da iz ove krize ćemo puno prije i brže izaći nego što je to bila financijska kriza 2008.-2009.i kada ovdje govorimo sada i kada govore kolege o tome što se radi, pa upravo ovo vidite kojom brzinom se mijenjaju uvjeti i ja smatram iako je scenarij bio itekako konzervativan, ali držim da ukoliko zadržimo određenu razinu discipline da se na ovaj način itekako može pokrenuti sada od lipnja pa nadalje, pokrenuti i turizam, a sigurno i gospodarstvo. Tu moramo biti jako oprezni, ono što nas upozoravaju i epidemiolozi, dakle moramo se držati pravila ponašanja i o tome itekako voditi računa u svakodnevnom životu, a tako i u poslovnom životu. Kada govorimo u sklopu samog državnog proračuna dogodile su se promjene i u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna gdje se vidi da se izmijenio iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu novca pa je visina promijenjena sa 26,8 milijardi na 62,5 milijarde kuna. Tu se isto tako dogodila promjena u čl. 3.kod tekućih otplata glavnica duga, isto tako mijenjaju se ukupna godišnja vrijednost financijskih jamstava sa 3800 na 4800 milijarde kuna, a isto tako se povećao jamstveni fond za HBOR-u sa 60 na 140 milijuna kuna. Važno je reći da je u Zakonu o izvršavanju isto tako stavljena posebna pozornost i na čl. 6.gdje se ograničava novo zapošljavanje odnosno mora se itekako voditi računa da to se ograniči samo nužnim slučajevima i ovo je vrijeme kada i Vlada i sva ministarstva itekako vode računa o svom kapacitetu i mogućnostima. Ja bih naglasila da je upravo iz ovog perioda kada se u kratkom roku omogućilo i uz potres koji je bio, pa znamo da neka ministarstva, a pogotovo Ministarstvo financija nema uvjete za rad, kako se brzo i kvalitetno prilagodilo situaciju, kako je u najkraćem mogućem roku su i ostale službe omogućile i napravile da se milijardu i pol kuna pomoći isplati zaposlenicima firmi preko 84.000 firmi. Prema tome, ja smatram da je itekako ova brzina pokazala da smo i sposobni i da možemo napraviti velike iskorake kada to hoćemo i kada to treba. Posebno bih istaknula da je i Povjerenstvo za fiskalnu politiku reagiralo sukladno svojim ovlastima, pa je i u prethodnom svome izvješću odnosno stajalištu kazalo upravo da se može odstupiti od fiskalnih pravila, dakle u ovakvim slučajevima kao što su ovi je bilo moguće i može se učiniti to da se odstupa upravo od tih numeričkih pravila i da se može na taj način omogućiti da se država može zadužiti iznad onoga što je bilo planirano do tada po kriterijima kako je to Zakon o fiskalnoj odgovornosti određivao. Prema tome, na ovaj način se pokazalo da je Vlada i Ministarstvo financija zaista reagiralo ispravno, da je postupilo po svim pravilima struke i da na ovaj način se kada neki kritiziraju koliko je to EU pomogla Hrvatskoj, pa upravo u onim pomoćima stoji i dalje 18 milijardi kuna, dakle omogućilo se da se sa postojećim planiranim sredstvima upravo ta sredstva mogu prenamijeniti u one svrhe koje Hrvatskoj trebaju i evo za to postoji mogućnost da se iz Europskog socijalnog fonda mogu dodatno koristiti upravo sredstva koja su bila moguća za neke druge projekte, s tim da se nijedan projekt neće niti zaustaviti, niti prekinuti. Prema tome, ovaj način na koji se racionalno upravlja ne samo svojim sredstvima nego i europskim dokazuje da smo odgovorni i na taj način kao država koja je među prvima na ovaj način reagirala, mislim da je to dokaz i možemo služiti kao primjer. A uz to moram reći da upravo i upravljanjem ovom kriznom situacijom virusa odnosno COVIDa-19 se dokazalo da se itekako vodi računa o zdravlju svojih građana i da se postigao maksimum s obzirom kako druge države koliko imaju umrlih, Prema tome ovo silno tlapnja kako mi čuvamo ove ili one djelatnosti, da svaka djelatnost u Hrvatskoj ja važna kako poljoprivreda, turizam ili financijske usluge, svaka djelatnost je važna jer zapošljava ljude. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku uvaženi zastupnici Vucelić i Lovrinović.
Poštovani građani. Živi zid godinama upozorava da HDZ i SDP nemaju nikakve strategije za budućnost ove zemlje, osim strategije zaduživanja i rasprodaje. Ove 2020.godine rebalansom proračuna koje je danas na raspravi, ova većina u Saboru kupljena i pod optužnicama odobrava novo zaduživanje sa 26,8 milijardi na 62,5 milijardi. 35,7 milijardi više, 35,7 milijardi koje nikada nećemo moći otplatiti. Očekuje se od naših građana da plate svoje dugove, dugove do kojih vodi veleizdajnička politika. Ako ne plate blokiraju se, ovršuju se, oduzima im se imovina i bivaju izbacivani iz svojih domova i to za iznose od čak par tisuća kuna. A kako će država platiti svoje dugove? Rješenje HDZ-u i SDP-u su stalno nova zaduživanja, zaduživanja koje ne možemo vratiti niti mi, niti naša djeca, a od ove godine počinje zaduživanje i naših unuka. To je svima jasno. Svima je jasno da ćemo iz godine u godinu živjeti sve siromašnije. Što je zapisano kao kolateral? Hipoteke, šume, vode, otoci. Umjesto da naše gospodarstvo poduzetnike i građane financira naš HNB u našoj valuti, mi i dalje slušamo kolonijalnu politiku zaduživanja u stranoj valuti po ogromnim kamatama. Umjesto da imamo i emitiramo vlastiti novac i plaćamo našem HNB-u kamate, potičemo naše gospodarstvo, mi pretačemo iz šupljeg u prazno, istovremeno se sve više zadužujući i rasprodavajući našu zemlje i njene resurse, naše ljude. Dokle više? Ovo je mogao biti trenutak kada ćemo pokrenuti naše gospodarstvo, obračunati se sa nametima, uhljebima i uhljebničkim organizacijama poput Hrvatske gospodarske komore, Obrtničke komore, Turističke zajednice, naravno i HRT-a, obračunati se sa bankarskom, a na nadolazećim parlamentarnim izborima i političkom mafijom. Ali od toga ništa. Zakon Živog zida o elektronskom glasovanju neće se niti naći na raspravi u ovom zasjedanju Sabora jer važno je ovoj Vladi da 50% ljudi ne izađe na birališta. Zakon Živog zida o ispitivanju porijekla imovine i oduzimanju nezakonito stečene imovine se također gura pod tepih. Važno je nastaviti sve po starom, a po starom će se i nastaviti. Očekuje nas novi val uhljeba, zemlja sa sve manje stanovnika ima sve brojniji javni sektor. Uhljebljivanja će se nastaviti. Njih omogućuju i dozvoljavaju ovim rebalansom proračuna. Očekuje nas novi val kriminalaca koji se moraju namiriti, a namirivat će se, što nam potvrđuje i imenovanje nove HDZ-ove državne odvjetnice i s njom politike štićenja kriminalaca. Na raspravi ovaj tjedan su imenovanja iste ekipe koja kontrolira poslove javne nabave. Posao ide po starom. Očekuje nas novi val izbjeglica, hrvatskih izbjeglica koji ne bježe od rata nego od kriminala i pustoši koje su za sobom ostavile stranke HDZ-a i SDP-a, ali i njihovih kriminalaca i njihovih saveznika. Korona je samo ubrzala posljedice katastrofalne veleizdajničke politike za nekih godinu dana. Pitanje koje mi se namiče je, jel naši građani mogu izdržati vas još 4.g. i šta će ostati od naše zemlje? Zar će nam u zemlji ostati samo stranački glasački uhljebi na državnoj sisi, a normalni ljudi otjerani i rastjerani po svijetu? Danas mlade ljude, sutra buduće penzionere čeka sudbina nacionalnih mirovina i preživljavanja sa 800,00 kn mjesečno i to ako uopće budu dobili mirovine. Kada će biti dosta? Kada ćemo se dignuti na noge i reći razbojnicima dosta je bilo, ovo je naša zemlja? Živi zid vas neće podržati u daljnjoj pljački, osiromašivanju i zaduživanju zemlje. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova, zapravo ispričavam se, podjela je, pardon, podijelili su raspravu kolega Vucelić i kolega Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o rebalansu državnog proračuna. Vrijeme je krizno i ispred Stranke promijenimo Hrvatsku odnosno tima stručnjaka koji su radili na ovome iznijet ću naše prijedloge i zapažanja o ovome rebalansu. Najprije da ponovim ono što je rečeno. Rebalansom se predviđa preraspodjela 2 milijarde i 100 milijuna kuna jer otprilike ova strategija, ako prihodi državnog proračuna padaju, a rashodi se zadržavaju istim onda jedino što može se napraviti, važno jest da na strani rashoda izvršimo preraspodjele, pa da se uspje nešto napravit. Međutim, vidite, rashodi se ne smanjuju niti za 1,00 kn, a mogu se smanjit, mogu se smanjit i žao mi je da ovdje nema ministra. Ja kako sam došao u ovaj sabor ovdje, već 4. godina, 4.g., otpočetka sam govorio da se moraju refinancirati preskupi državni krediti i obveznice po sada najnižim kamatnim stopama, ova Vlada je to počela radit prije jedno 7-8 mjeseci, nešto su ušićarili, ali i premalo i prekasno. Moj izračun pokazuje da je u ove 4.g. se moglo tako uštedjeti oko 15 milijardi kuna i to bi izuzetno dobro došlo sada u vrijeme ove krize. Postavljam pitanje ovoj Vladi, zašto niste proveli refinanciranje? Zašto niste na taj način uštedjeli 15 milijardi kuna? Poštovani građani koji ovo gledate, jučer sam bio u jednom kafiću, prvi put nakon 2 mjeseca, znate. Išo sam gledati kao političar i ekonomist, očekivo sam da će bit puno ljudi. Ne, malo ljudi. Čak smo jedno 20-tak minuta nas nekoliko bili sami za stolom u pristojno udaljeni kako je to propisano. Pitam konobare što se događa? Je li to zbog straha il zbog novca? Kaže, i jedno i drugo. Što će tek biti kad prestanu ove mjere, znači ovaj program pomoći nakon 15.6. ako se ljudi već sada koji dobivaju od države pomoć, minimalce, ustručavaju, ustežu da troše? Bit će naravno isto tako. Zašto? Ljudi već sada se boje toga. Prema tome, to je poznata situacija da ponašanje ljudi u recesiji da povećavaju štednju odnosno ne žele trošiti, troše za hranu, lijekove i ono što je nužno. Dakle, vidjet ćemo, mi ćemo se suočiti sa puno većim problemima nakon 15.6. i zato je ova Vlada odlučila raspisati izbore odmah početkom 7 mjeseca dok je kolko tolko može kroz svoje medije, svoje medije kontrolirati, upravljati strahom kod ljudi koji su posebno ugroženi. Vidite, ja ovdje nisam došo prepričavati brojke o kojima je bilo, došao sam u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku ispred tima stručnjaka jer dragi građani, siguran sam dok ovo gledate i pratite prijenos sabora, vi gledate i pitate se, pa tko može riješiti ovu krizu, tko nas može iz ovog ekonomskog gliba izvući, znate? Pa ne mogu ljudi koji nisu stručnjaci, znate, koji nemaju iskustva, koji ne razumiju što dolazi. Gdje ste mogli uštedjeti, poslušajte malo. Vidite, naknada koncesionarima za autocestu Macelj-Zagreb je 188 milijuna kuna. To ćemo ko sv. Petra maslo svake godine plaćamo. Naknada koncesionarima za autocestu Rijeka-Zagreb 67 milijuna kuna. Tko je to tako dogovorio? Naknada u cijeni goriva za hrvatske ceste milijarda 960 milijuna kuna. Prijedlog je da se smanji za nekih 100 milijuna kuna. Naknada u cijeni goriva za HŽ 474 milijuna kuna, to je vreća bez dna. Naknada u cijeni goriva za Hrvatske autoceste, također 474 milijuna kuna, vreća bez dna. Što mi predlažemo, što se ovdje može napraviti? Vidite, u ovom smislu treba provesti tzv. sekuritizaciju dugova Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta na način, jer je ovo danas izvršna, ovo vrijeme je izvrsna prilika, u teškoj smo situaciji, sad se rade veliki planovi, veliki potezi da napravimo, znači velika rješenja. Što bi, kako država može se riješiti ovoga kamatarenja i isisavanja kapitala iz Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta? Protekla, SDP-ova Vlada ona je mislila to prodati, u koncesiju dati, itd. Ne treba. Treba sekuritizirati. Oni su stalno, pazite, oni već 15.g. otplaćuju dugove, kolko su dužni oni nisu skoro ništa otplatili od glavnice. Pa to je jasno da su ti dugovi na takav način neotplativi. Predlažemo da se jedna milijarda inozemnih kredita otplati iz deviznih rezervi, a ostatak otprilike 3 milijarde da se sekuritizira kroz državne obveznice i proda investitorima od banaka građana i svih drugih investitora. Ali dragi građani, to treba znati napraviti, oni to ne znaju i ne samo da ne znaju nego ne žele. Zašto? Jel nekima odgovara da se tolika kamate plaćaju prema kreditorima i onim investitorima koji su kupili državne obveznice, prije svega mirovinskim fondovima. Dakle kao što vidite kada sam ovdje iznosio kako riješiti problem blokiranih u roku tri mjeseca, model je vrlo jednostavan, sličan je ovome, tako i ovo. Međutim, mi za ova rješenja moramo imati puno veću podršku građana jer struka je sada pozvana da govori. Ja vidim ovdje dolaze izbori dragi građani, većina zastupnika se tresu. Zašto? Pa oni ako ovdje ne dobiju sljedeći put mjesto u Saboru oni ne znaju ništa radit drugo, razumijete, zato se oni tresu. Sada je došlo vrijeme za ljude koji su stručnjaci, odlučni, hrabri da pometu ove klimavce, nesposobne ljude i ovi koji nas praktično uneserećuju, a rekao sam maloprije da plaćamo u protekle 4 godine 15 milijardi kuna smo bespotrebno platili kamata bankama, mirovinskim fondovima, domaćim i stranim itd., itd. Što još mi predlažemo? Ja neću više govoriti o ovome što je poznato. Koji su naši prijedlozi stranke Promijenimo Hrvatsku? Znači, provedite refinanciranje ponovno, uštedite godišnje 4 milijarde kuna. Nadalje, obustavite isplatu u II. mirovinski stup iz plaća radnika, obustavite isplatu. To sam tražio prije dva mjeseca, niste poslušali. Svaki mjesec se uplaćuje oko 500 milijuna kuna u fondove u II. mirovinskom stupu, zaustavite, zamrznite te uplate i financirajte time oporavak gospodarstva. Naknade cijenama goriva umjesto HAC-a i Hrvatskih autocesta rekao sam treba sekuritizirati, izdat obveznicu država da preuzme, a da mi svi mi kupujemo dakle banke, fondovi, stranci da kupuju i da na taj način oslobodimo Hrvatske ceste i autoceste da mogu disati i da mogu taj dug jednog dana otplatiti. Inače uz ovakav model, a to ću uskoro objašnjavati, snimiti jedan video, prema tome uz ovakav način ta dva poduzeća nikad se neće riješiti dugova. Nadalje, ponovno pozivam Vladu i HNB da isplate helikopterski novac bespovratno svim punoljetnim građanima u iznosu od 10 milijardi kuna. Time se neće povećati javni dug jel to nije dug države nego izravno središnja banka dostavlja na račun svakom punoljetnom građaninu. Građani nakon toga troše, time smanjujemo strah od potrošnje, a to je najopasnija pojava u recesiji jer kada ljudi ne žele trošiti recesija se produbljuje, smanjuje se proizvodnja, povećava se nezaposlenost i mi tonemo. Naše su procjene da je opis situacije koliko će pasti BDP u Hrvatskoj da je preoptimističan, bit će veći pad. Također su optimistične brojke o padu prihoda državnog proračuna, posebno od PDV-a, trošarina i drugih prihoda. U tom smislu nema potrebe da se slika situacija boljom nego što je. U tom smislu, ponovno vas pozivam i upozoravam, nemojte nas zaduživati u inozemstvu, po treći put ponavljam ovdje, podić ću kaznenu prijavu protiv svakog u Vladi tko nas bude zaduživao skupo, a može se financirati uz 0% kamata ako je riječ o kunama od HNB-a i ono što treba imamo devizne rezerve. Devizne rezerve ima Hrvatska jedne od najvećih u EU u odnosu na BDP, međutim politika vladanja na dug, kamataranje vlastitih građana, iscrpljivanje gospodarstva, rušenje konkurentnosti na inozemnim tržištima, neriješen pravosudni sustav, korupcija kapilarna koja se razvila u ovom društvu, dragi građani nakon svega ovoga meni nije jasno kako je kamen na kamenu u ovoj zemlji ostao. Zato vas pozivam na izbore, pozivam vas da razmislite zbog budućnosti vaše i naše djece kome ćete dati glas da konačno prodišemo. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova zastupnika. Sljedeći je ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića kolega Zekanović koji dijeli raspravu sa kolegom Glasnovićem. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Maloprije sam ministru postavio jedno iznimno jednostavno pitanje, izbjegao mi je odgovoriti pa sam ga postavio drugi put, sad vidim da ga više nema u Saboru. Sada ste tu vi, ja ne očekujem da ćete mi vi odgovoriti, ali evo ja ću pitanje postaviti i treći put. Jesmo li dobili koju kunu od EU u ovoj korona krizi? Evo vi šutite. Ja ću odgovoriti umjesto vas. Nismo, dakle dobili lipu jednu od EU, lipu, čak ni kredit još nismo niti jedan realizirali. A dokaz ovo šta ja govorim leži upravo u dokumentu koji mi danas ovdje raspravljamo, a to je rebalans proračuna za 2020.godinu stavka 623 prihodi, pomoći iz inozemstva, darovnice od subjekata unutar općeg proračuna, tu bi se to trebalo nalaziti. Tu smo imali 18 milijardi 756 milijuna, a sada ovim rebalansom kažemo da će biti 502 milijuna kuna 893 tisuće kuna manje, manje. Ne samo da nama EU nije dala više novaca u ovom iznimno teškom razdoblju jer nam fali po rebalansu, koliko, 20, 30 milijardi kuna nego nam je još i uskratila novac, smanjila svoja davanja svojoj članici u ovom slučaju Hrvatskoj. I ovo treba ponavljati i ponavljati. A vi da ste odgovorni, odgovorna vlast, pa vi ste rekli EU nas je ostavila na cjedilu. Ne vodi računa o nama, nije ih briga više, ne postoji više, ne postoji. Jer kad je nestala europska solidarnost u koju ste se vi zaklinjali 1000 puta, nestala je u EU. Doduše, ja ću uvijek naglasiti da europske solidarnosti nije ni bilo. Da su to bile jedna velika laž. I zašto vi neće izgovoriti ovo, činjenicu koju sam ja sad izgovorio je razlog jednostavan. Sve što vi radite, radite isključivo po nalogu Bruxellesa i u svrhu Bruxellesa, a ne u svrhu suverene hrvatske države. Ponovit ću da malo vaš bude jasnije i da gledatelji čuju, sve što vi radite, apsolutno sve, svaki korak, svaki potez je dirigiran isključivo onim što Bruxelles želi, a one ono što bi htjeli državljani naše države, Hrvatice i Hrvati. I stvar je jako egzaktna, 500 milijuna kuna manje, a mi smo turistička zemlja naslonjena gotovo isključivo na turizam. Mi smo zapravo turistička regija Europe i kad nam nema turizma, nas nema, imat ćemo najveći gospodarski pad u cijeloj EU. Tj. imamo ga već. I bez obzira što smo žrtvovali svu proizvodnju, u svu ostale, sve ostale djelatnosti radi EU, EU nam neće pomoći. Pa što mi imamo od te EU? Isključivo poznanstva i prijateljstva Andreja Plenkovića. Evo došao nam je i ministar, drago da je tu pa ću ja još jednom ponoviti pitanje poštovanom ministru Mariću. Zašto nismo dobili niti lipu od Europe do sada i kako objašnjavate ovih 500 milijuna kuna manje u proračunu upravo u toj stavci gdje bi trebali to se nalazilo? I da ipak naglasim, neće biti države u EU, a možda ni u svijetu koja će imati gospodarski pad veći od Hrvatske. Neće. Niste vi krivi, ministre Mariću. Niste vi krivi, vi ste došli u jednu situaciju zatečenu, mi smo to sustavno uništavali, odnosno nismo unaprjeđivali desetljećima, vi ste došli zadnje 4 godine i vi ste tu samo djelomično odgovorni jer ste preuzeli ovaj brod koji tone. Ali, to trebaju građani znati, da je Hrvatska zemlja koja ima jednu stratešku djelatnost, a to je turizam. I kad nema turizma, a to se može dogoditi u svakom trenutku, bilo kada, nema niti hrvatskog gospodarstva i projekcije nisu samo 9% ili 8%, koliko se govori i pad BDP-a. Vi znate da će nažalost, nažalost biti puno, puno, puno veći. Puno veći. I ono što će se dogoditi Hrvatskoj za koji mjesec, odnosno događa se već, moći će se mjeriti onim stanjem u nekim ekonomijama nakon II. svj. rata. A tko je kriv? Nitko nije kriv. Andrej Plenković nije, niste ni vi ministru Mariću, a tko će ispaštati, zna se. Hrvatski građani, Hrvatice i Hrvati.
Molim vas, sekundu. Vrijeme je zaustavljeno. Drugi dio rasprave, kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, mister Marić. Ja nekad, meni izgleda ova saborska vijećnica kao ispovjedaonica, da se ljudi ispovijedaju ovde, ali ne možete vi stare grijehe ispovjediti, idemo dalje. To može možda u crkvi, ali ove ekonomske grijehove, loše upravljanje sa državom, toga se nismo riješili. To smo naslijedili, disfunkcionalnu državu gdje svaka druga riječ korupcija. Zašto mi do sada nismo formirali, kao Rumunjska, .../nerazumljivo/... najbliži po svjetonazorskom pitanju i pitanju kadrova jer u toj državi svi kadrovi iz bivše države, nakon što su ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo ohladili su premjestili u drugu ovu rumunjsku državu. Oni imaju antikorupcijski direktorat koji funkcionira, ljudi idu u zatvor, ali što sve vlade. Jesu sve vlade postupale po jednoj modernoj monetarnoj politici do dan danas. Pa gledajte, sve kaže da nisu. To sam, evo, opet ću spomenuti 10. puta, kakvi su, kakav je gospodar ove Vlade, lijevo, desno krilo partije. Propala brodogradilišta, 30 milijardi kuna, koji će svaku obitelj sa 4 članova, hrvatsku obitelj koštati 5 tisuća eura je oduzeto njima kad to stavite na tu taktičku razinu. 100 milijardi kuna u poljoprivredi. Gdje su te ove skladištenje prostori, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., a kukamo da suša dolazi. Po tome koliko love smo izgubili sa tim kneza „Drpislavima“ i nema nikakve revizije tih dijelova. Nikakve revizije. Čitajte što drugi pišu o nama, imate izvješća drugih država. Npr. Austrija koja je govorila prije, izvještaj prije 3 godine da, restrukturiranje države, te glomazne javne uprave nije uspjelo i da je korupcija još Ahilijeva peta ove države. Imate sad nekakvu ovdje, kako se ta država, kak ta je to ovaj, ... [[Govornik se ne razumije.]] Restart koalicija, ja bih to zvao „pipl mast trast as“ koalicija. Pipl mast trast as, jer oni pojma nemaju i to su dokazali jer rade istu stvar što radi desno krilo, totalno disfunkcionalna država, do dan danas. Korupcija je ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] to je rekao g. Lovrinović, a zašto je to tako. Pa tu su i Soroša ogulili. Nevladine udruge, otvoreno društvo, njemu su maznuli lovu i tu je samo, ja bi prvi, prvi zakon je tu je kreativno računovodstvo. Do sad nijedna veća afera nije otkrivena i što sad. Porez na duhan i alkohol neće spasiti hrvatsku državu. Ni na ova pića, ova, Coca-Cola, itd. Što, imamo neodrživu javnu upravu, to kukamo već 3 desetljeća. Neodrživa javna uprava, to je kao ona, lonac, staviš vodu, voda curi van sa 100 rupa. Imate dug zdravstva, ja mislim, dug zdravstva je 8,5 milijardi kuna i još raste. A svi ste drugovi i drugarice, bili na vlasti. I sad dolazi korona i sad spašavate državu. Čudne, čudne, čudna je to ovaj razmišljanje. Govorimo o apsolutnoj fiskalnoj disciplini. Do sada, što je bilo do sada? Neki su se ponašali po lokalnim samoupravama kao pijani milijarderi u Las Vegasu u casinu, evo. Spomenuo sam prošli tjedan, jedan je na, jedan je krkan dolje potrošio, žena ga je, to sam rekao, to vam je dobra baš ova priča, žena ga je optužila, jedan krkan tamo iz Prvog maja, potrošio 450 tisuća kuna na reprezentaciji. Pa koga je ugostio, šeika od Dubaija, koga, tamo, ni ja ne znam, Saudi Arabije? Nikom ništa. Nema retroaktivnih zakona kad je u pitanju pretvorba, privatizacija, samo dimna i dimne zavjese, nismo ušli u korijen korupcije. Koliko je, mister Marić, pitao bi, koliko je siva, koliko je postotak sive ekonomije u Hrvatskoj? ... [[Upadica se ne čuje.]] je to duplo od EU ili koliko, ja ne znam, ali moram, ne, ne, ne trebamo, ima korupcije u ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim imate također, sivu ekonomiju u Americi. Ali, Amerika ima 300 i nešto milijuna stanovnika plus, mi imamo stanovnika kao predgrađe Brooklyna. Ne 300 i nešto milijuna. Turizam, jedna petina, spomenuo je g. Zekanović od našeg BDP-a, mislim više ovisi o turizmu. što je sa onim ljudima koji iznajmljuju stanove dolje i tako dolje kuće koji su uložili teški novac, digli kredite, a nema prihoda. Što će s njima biti i što će biti s tom petinom BDP-a? Ustvari, ja bih rekao, mi znamo što će biti u ovaj, bliskoj budućnosti, to je do '21. g. i što to znamo o koronavirusu? Ustvari mi ništa ne znamo. Ne znamo koliko će biti taj dug, kakav će biti BDP nominalni, stvarni BDP, koliko ćemo se zadužiti, hoće nas, nas neće spasiti europska srednja banka, AMF, itd., nego mi sami i moramo ubrzo početi sa ... [[Govornik se ne razumije.]] cijelog državnog sustava, a ne tapkati na mjestu. To sam rekao prije da je ovaj proračun kao šuplja rupa, voda curi, ne drži baš argumente jer mi ćemo se opet zadužiti. Koji će biti postotak zaduženja ovog duga mi ne znamo, možemo samo nagađati, ali opet se zadužujemo. Evo, tu nema dugoročne strategije, ja bih rekao, ja bih usporedio proračun kao dugoročnost, sve kratkoročno. Kad vidite u Hrvatskoj, izgradi se obiteljska kuća, obiteljska kuća, gore žive 3 generacije, a ispod doma stave malu trgovinu koja prodaje sve, od kreme za hemoroide do auto-dijelova, odmah bi zarada. Ne, to ne ide tako. Pa mi nemamo ni srednjoročni ovaj, strategiju za razvoj gospodarstva. Pa kako će, tko će vam doći investirati ovdje, dajte mi dva primjera Greenfield investicija u Hrvatskoj. Preuzeli su Česi auto-industriju, Slovaci, trebalo je biti u Lici. Pa tko će dolaziti u državu gdje na svakoj razini imate birokraciju kao u drevnoj Kini i na svaki, svaki, tu granu tog drveta, truloga traži se mito, mito i lova i sad gledajte, tko će doći kad je, ako je prosječni investicijski ciklus 5, 10 godina, a vi mijenjate zakone, mijenjate svake godine. Vi, lijevo, desno krilo partije. Tko će vam doći ovdje? Nitko neće doći. To jest, samo, ovo, ne bi želio da je ovo zakukanje, ali moramo brzo pokrenuti konkretne stvari. Konkretne stvari ili, ili nas čeka isto što je bilo s onim propalim eksperimentom, ona unija južnih Slavena gdje je bila, inflacija je bila ja mislim veća nego skoro od Venezuele. Samo su dvije zemlje imale veću inflaciju, to je Zimbabve i Brazil, to je 90-e godine, ne znam koliko još duga bivše „Juge“ plaćamo, bio je negdje 9 milijardi dolara, o tome se ne govori. Što reći? Ali bih samo spomenuo, mister Bernardić kad je spomenuo, ovaj, nedavno jednu terminologiju, to je zvalo kad nekakve prava terminologija što zlouporabio g. Bernardić nisu, nije ova rektalni ovi alpinisti nego rektalni uspinjači su stari kadrovi koji su već ušli duboko u državni sustav iz stare države, bivši članovi partije, to su, rektalni uspinjači, ali ovi koji sad dolaze, mlađi kadrovi koji se ulizuju u lijevo, desno krivo partije, oni su analni alpinisti koji ulaze u taj otvor sada i hoće se profilirati kroz te dvije stranke, lijevo, desno krilo partije, to su analni alpinisti, mister Bernardić.
Dobro. Nastavljamo dalje s raspravom u ime klubova. Podsjetit ću vas da rasprave u ime klubova traju 15 minuta, pojedinačne rasprave traju 5 minuta. Sljedeći je kolega Branko Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Ovo je rebalans proračuna koji nitko od nas nije htio i svi bi bili sretni naravno, da ga ne moramo raditi jer je on izazvan krizom koja je zahvatila cijeli svijet i protiv koje se hrvatska Vlada po svim pokazateljima, dosta uspješno bori, što joj želim i dalje da taj posao bude još uspješniji kako bi se zaštitilo na prvom mjestu zdravlje ljudi, a na drugom mjestu ono što od početka se govori, radna mjesta i gospodarska aktivnost. I baš iz tih razloga, kao što je i rečeno, dakle radi, iz povećanih izdvajanja za zaštitu zdravlja ljudi, radi izdvajanja pomoći gospodarstvu odnosno zaposlenima s ciljem očuvanja radnih mjesta, radi pada naravno i gospodarske aktivnosti, prisiljeni smo, kao što je i ministar i sam u svom uvodnom izlaganju rekao, u prvoj polovici godine, na početku godine u principu raditi rebalans proračuna. Ono što je obilježilo čitav ovaj mandat ove Vlade kod svih dosadašnjih rasprava o proračunima i rebalansima bilo je porezno rasterećenje, kako građana, tako i gospodarstva. Danas imamo situaciju da smo vjerojatno po prvi puta iz državnog proračuna vraćali novac onima koji su ga u državni proračun uplaćivali i koji ga uplaćuju. Oko 7 milijardi kuna je rečeno ovdje da je taj iznos. Nema tu neke velike mudrosti. Kriza je tu, moralo se intervenirati, proračun se mora rebalansirati, moramo se prilagoditi situaciji u kojoj se je država našla. Naravno iz tih razloga odma uvodno da kažem Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržat će rebalans proračuna. Ministar kaže da se predviđa rast stope nezaposlenosti na oko 9,5%. Podsjetit ću, ne tako davno, na jednu drugačiju krizu, znatno manju od sadašnje krize jer je ova, na ovu je vezano zdravlje i život građana, to je ona u mandatu prethodne Vlade odnosno pret, prethodne, ne govorim o onoj između Vladi od par mjeseci, kada je 2011.g. stopa nezaposlenosti bila 13,7% da bi 2015. bila 16,3%. Dakle, to su neki pokazatelji koji su tu na stolu i moramo usporediti, posebno oni koji kritiziraju naravno rad Vlade, moramo usporedit ta vremena, moramo usporediti snalaženje tadašnje Vlade u kriznoj situaciji, kažem drugačijoj kriznoj situaciji sa snalaženjem aktualne Vlade u ovoj sadašnjoj kriznoj situaciji. Očigledno je da se je ova Vlada u tome puno bolje i efikasnije snašla. Uštede na rashodima su naravno tu, a mene raduje da se ipak brinulo o tome da se ne rade prevelike uštede na uštrb investicija, da se ne zaustavljaju projekti kao što je to bio slučaj 2012.g. kada su neki projekti bili najavljeni za zaustavljene, kada su već donijete i određene odluke, kada su kolala razna pismena da će se izgradnja recimo brze ceste od Cugovca do Križevaca zaustaviti i da će se postojeće što je izgrađeno, konzervirati. Mene danas ovdje veseli da Vlada ima hrabrosti nastaviti sa projektima, sa takvim projektima među kojima se nalazi i toliko ovdje u hrvatskoj sabornici, ali i na prostorima Koprivničko-križevačke i Bjelovarsko-bilogorske županije spominjan „Podravski ipsilon“ i nastavak njegove gradnje. I zbog građana s tog područja i zbog gospodarstva s tog područja kojima je nastavak te gradnje od životnog značaja je vrijedno ovdje reći da mi je drago, a ministar je već u nekim odgovorima danas na replike to nagovijestio, da će se taj projekt nastavljati i nastaviti. Malo sam si dao truda, pa sam prikupljao neke podatke vezano za korištenje europskih sredstava na području vodoopskrbe i odvodnje. Po podacima koje sam dobio ispada da je period od 2017. do kraja 2019. iskorištavanja tih sredstava i pokretanja tih investicija 4 puta veći nego od 2009.g. do kraja 2016.g. Kad govorim 4 puta veći onda govorim o 3,5 milijarde i govorim o 14 i nešto milijardi kuna i to me u ovom dijelu veseli jer smatram da bez nastavka investicija, bez korištenja europskih novaca kako bi se zaposlilo hrvatsko gospodarstvo teško se možemo nadati izvlačenju, bržem izvlačenju iz onog dijela krize koji dolazi nakon što se, vjerujemo i nadamo se, zaustavi širenje koronavirusa. Mene raduje također da se ovim rebalansom proračuna ni to ne ukida, da se nastavljaju aktivnosti i gradnje i bjelovarske aglomeracije i đurđevačke i koprivničke i križevačke. Milijarda i 200 milijuna kuna samo te 4 aglomeracije su ulaganja i investiranja u prostore područja o kojima govorim. Iz svih tih razloga koje sam naveo, samo sam ih nekoliko naveo, ponavljam, naš klub će podržati ovaj rebalans proračuna, Vladi čestitati na uspješnoj borbi sa ovom krizom i zaželjeti da što prije iz toga izađemo i da počnemo oporavljati gospodarstvo i nadamo se buditi optimizam hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite kolega Daus.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, poštovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, uvažene kolegice i kolege. Svjesni smo da nije jednostavno raditi rebalans državnog proračuna u situaciji kakva je danas s puno nepoznanica i neizvjesnosti. I pokušat ćemo kao i uvijek biti iznad dnevno političkih previranja i predizborne kampanje koja je već započela i pokušat se fokusirat na temu proračuna, ali i svega onoga što je na njega vezano. Moram priznati kako sam osobno mislio da će nas ova korona kriza ipak sve zajedno malo više probuditi, da ćemo shvatiti kako je veoma malo potrebno da se sve promijeni i kako će nam se napokon posložiti prioriteti, kako gospodarski tako i oni društveni. Da nakon virusa i potresa shvatimo kako smo mali i koliko nas je malo i kako samo zajedno možemo učiniti nešto dobro za ovu zemlju. Ali ne, neki su samo čekali da se situacija malo smiri pa da se vrate na svoje već uhodane fraze, postupke, bez obzira koliko štetili društvu jer lakše je ljude dijeliti nego stvarati zajedništvo. No, kad pričamo o proračunu i upravljanju javnim novcem što je i tema ove točke, stječe se nekako dojam i ne to samo sada, već desetljećima da se uvijek ide lakšim putem jer lakše je ploviti niz vjetar. Ali ne puše vjetar uvijek u željenom pravom smjeru, ponekad je potrebno okrenuti i kontra njemu, bordižat kontra. I to je ono što zapravo nedostaje već mnogo godina, donošenje teških odluka koje vode u pravom smjeru. Takozvane reforme o kojima se priča, ali one prave, prave suštinske zapravo izostaju. Nema reforme javne uprave, smanjenje troška same uprave i njene neučinkovitosti koje generira novi dodatni trošak, daleko smo još od toga. Nema reforme industrije od one zastarjele ili one propale u modernu svjetsku industriju. Nemamo još uvijek stvoreno okružje koje će privlačiti investicije bazirane na održivom razvoju, na zelenoj energiji i nema reforme poljoprivrede. Dovoljno bi bilo samo u zadnjih 30 godina zapušteno i zaraslo poljoprivredno zemljište da prehrani cijelu zemlju, a Hrvatska uvozi hranu. Razumijem kada se radi o tropskom voću, ali krumpir, luk, salata, jabuke, breskve to je sramota. I ako ne smanjimo i ne eliminiramo nepotrebne rashode u javnom sektoru, niti ne uložimo sustavno sredstvo u ono što će nam sredstva oplemeniti i višestruko vratiti, što će stvoriti dodanu vrijednost u našem društvu tada nikakvi rebalansi nemaju velikog smisla, tada postaju samo forma, a ne sadržaj. Jer pokazalo se zapravo da kada god nešto zaškripi, jedini odgovor većini hrvatskih vlada je pokrivanje manjka prihoda dodatnim zaduživanjem. To je obrazac još iz devedesetih i ne prestaje, iako povremeno se dogodi neki privremeni bljesak gdje se s jedne strane dosta odgovorno upravlja javnim financijama i treba biti iskren i tu treba pohvaliti rad sadašnjeg ministarstva na čelu s ministrom Marićem, ali treba reći i istinu, a to je da je s druge strane i dosta sreće bilo što je nekoliko godina trajala u širem okruženju dobra gospodarska situacija koja nije bila rezultat samog sustavnog pristupa, barem ne u većem dijelu. Ali sreća ima svoj rok i čim je ponovno zaškripilo, mi se ponovno zadužujemo. A ne bi morali kada bi stvarali vrijednosti u vlastitom dvorištu, ali nekome je uvoz i trgovina važnija od izvoza i proizvodnje. I što se više viče da se voli Hrvatsku, to je manje hrvatskog u njoj samoj. To je zapravo najveći poraz našeg društva. I nije to tema ili ne bar samog Ministarstva financija nego mnogo šire i gospodarstva i poljoprivrede i uprave i cijelog društva u cjelini. Ne želimo biti licemjeri, uostalom IDS je podržao mjere pomoći gospodarstvu svjesni da to iziskuje velik iznos sredstava koji je teško nadomjestiti novim prihodima i ispravno je da se Hrvatska odlučila da su zdravlje i ljudski životi ispred profita, ali s druge strane niti ne glumimo generale nakon bitke jer već godinama ponavljamo isto. Domaća proizvodnja, posebno poljoprivredna temelj je razvoja Hrvatske s posebnim naglaskom na kvalitetu proizvoda, turizam ima prevelik udio u BDP-u, to nije dobro, treba podijeliti rizik na više glavnih industrija. Okrenimo se napokon novim tehnologijama, kada je situacija nas natjerala u mjesec dana uspjelo se učiniti u digitalizaciji društva više nego u 10 godina, znači može se. Razvoj baziramo na održivosti ne na ekstra profitima pojedinca, a priroda sama sve nam češće šalje upozorenja, pa počnimo je napokon i slušati. Jasno je da nas nema mnogo, da nismo veliki i Hrvatska ne može konkurirati količinama, ali itekako može kvalitetom. Ima odlične prirodne i ljudske resurse za to i sve se to može, ne preko noći, ali se može. Kolegice i kolege uz sve nedaće i izazove ova nesretna pandemija je jedna vrsta prilike, prilika o kojoj smo više puta pričali ispred kluba IDS-a i mislili smo da će se istu prepoznati i iskoristiti. I bio je idealan trenutak započeti provoditi prave istinske reforme. I možda malo naivno zvuči, ali uvjeren sam duboko da bi dobili čak i veliku podršku velikog broja građana ako znaju u kojem smjeru i s kojim ciljem se ide. Ali po onoj dobroj staroj, kad su izbori onda ne talasaj previše, rashodi ostaju bar do izbora takvi do sljedećeg rebalansa, prihodi se nadoknade dodatnim zaduživanjem, samo ono što je problem kod nas u Hrvatskoj svako toliko su neki izbori, a zaduživanja će biti nažalost sve skuplja na financijskom tržištu. I to je problem većine hrvatskih proračuna, bojimo se da će nažalost to isto biti i sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni je kolega Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite kolega Boris.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolega. Rebalans nam ove godine stiže puno ranije nego na što smo to navikli ranijih godina. Obično i uvodno rekao u ovim raspravama da Klub SDSS-a može ocijeniti pozitivnim ukupne rezultate fiskalne politike za godinu u kojoj raspravljamo povodom rebalansa, bar što se tiče mandata ove Vlade, nitko ne može poreći da nas je išlo dobro. I lani sam u raspravi, o lanjskom rebalansu komentirao da s rebalansom u odnosu na izvorni proračun za 2019.g. predviđamo povećanje poreznih prihoda zbog povoljnih gospodarskih kretanja. Al to je bilo, dakle prije samo nekoliko mjeseci, sad nekoliko mjeseci poslije govorimo o potpuno drugačijim okolnostima, potpuno drugačijim uvjetima. Nakon 20-tak kvartala rasta imamo situaciju umjesto nastavka tog trenda, umjesto rasta nekih 3% kako je bilo prognozirano u 12 mjesecu prošle godine, mi ćemo u najboljem slučaju imati pad koji je predviđen ovim rebalansom 9,4%, ali veliko je pitanje da li će zaista biti tako. Nije u pitanju namjera ovog rebalansa, nije u pitanju ni sposobnost ove Vlade, jednostavno ne možemo sa sigurnošću znati što nam nose naredni mjeseci, hoće li doći do novog vala epidemije, hoćemo li ponovno morat uvoditi longdown, kakva će biti situacija u svijetu, hoće li se moći putovati i prelaziti granice, hoće li bit avioprijevoza, koje će zemlje bit otvorene koje neće, gdje će biti žarište epidemije, koliko će bit pogođene zemlje koji su nam važni partneri o kojima ovisi naša ekonomija i na kraju kakva će nam bit sezona? Puno je tu pitanja, a nitko nema odgovor. Kad pogledamo, mi mijenjamo Zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu kako bi beskamatnim zajmom pomogli JLS, kako bi pomogli HZMO, kako bi pomogli HZZO, kako bi pokrili porez na dohodak, kako bi pokrili prireze, doprinose gdje je porezni obveznik oslobođen plaćanja, il je plaćanje odgođeno il je plaćanje određeno u obrocima. Mi mijenjamo zakon da bi ministru financija dali ovlast da uz suglasnost Vlade se zaduži više od onog što je bilo utvrđeno kao visina zaduživanja, a sve s ciljem zapravo da bi izbjegli nastupanje štetnih posljedica za normalno funkcioniranje države u 2020.g. Mi mijenjamo i Zakon o računovodstvu da produžimo rokove za predaju financijskih izvještaja i sef prateće financijske dokumentacije koji poduzetnici moraju poduzeti, podnijeti. Dakle, cijeli, ali cijeli sistem koji smo godinama imali posložen sad više u ovim uvjetima ne vrijedi. To nitko ne spori. I mi zastupnici smo u zadnja dva mjeseca raspravljali u HS prema dogovoru predsjedništva, a ne prema važećem Poslovniku. Ovaj rebalans je realan danas u ovom trenutku, možda i za ovaj mjesec, al pitanje je dal će držati vodu za dva mjeseca? Da možemo najbolje bi bilo da donosimo financijski plan samo za naredni mjesec i tako iz mjeseca u mjesec. Ono što nam nosi rebalans je smanjenje prihoda državnog proračuna u 2020.g. koji su planirani na razini 122 milijarde kuna. S druge strane rashodi ostaju isti. Promjena kod rashoda je samo u njihovoj svrsi odnosno alokaciji, sve se sad daje u borbu protiv korone i posljedice epidemije, u borbu za očuvanje radnih mjesta. Mislim da ono što je planirano na strani rashoda ipak preracionalno jer štednja nam sad ne treba, rashode bi trebalo pojačat, pa i pod cijenu većeg zaduženja jer imamo dosta toga za financirati. Ne zaboravimo samo potres u Zagrebu gdje štetu tek treba procijeniti. Sredstva koja su predviđena rebalansom za nekih 100 milijuna kuna za hitnu provedbu prve faze sigurno nisu dovoljna. Ona možda mogu proći kao inicijalna sredstva i bilo bi odlično da zapravo i budu utrošena u ovoj godini, ali sigurno to nije dovoljno. Ovaj visoki dom je zadnja dva mjeseca odnosno i prošli mjesec najviše izglasao cijeli set zakona koje imamo fiskalne učinke u smjeru ublažavanja epidemije i njenih posljedica. I to je sad ugrađeno u ovaj rebalans. Svi ti zakoni izglasani su jednoglasno tako da mislim da nema prepreka da i ovaj rebalans ide u tom smjeru da bude na taj način podržan. U raspravi bi želio istaknuti nekoliko stvari. Vlada je munjevito osmislila i implementirala odnosno isplatila sredstva za očuvanje radnih mjesta skoro 7 milijardi kuna i to je više danas zastupnika u svojoj raspravi isticalo. Smatram da je trebalo ići brzo, široko, s liberalnim kriterijima. Većina država EU je išla za tim da subvencionira plaće radnika u određenom postotku, ali potpora je isključivo dizajnirana kao potpora poslodavcima, a ne kao potpora za očuvanje radnih mjesta. I tu možda vidim jednu omašku, jednu grešku koja se napravila u brzinu jer se onda ne bi događalo da radnici ne znaju da je njihov poslodavac primio tu potporu. Onda se ne bi događalo da poslodavac koji može isplatiti razliku između isplaćene potpore i ugovorene plaće to ne učini. Što ćemo s takvim postupanjem? Što ćemo sa zloupotrebama isplaćene potpore? To možda nije pitanje za ministra financija u ovom trenutku, ali svakako je pitanje za Vladu jer Vlada mora naći rješenje za taj problem. Jer ove mjere su išle u javnost i u Hrvatski sabor i prihvaćene su kao takve da se spase radna mjesta, ali ako radniku u pojedinim slučajevima nije dobio ništa od toga, ako nije ni znao za to, onda je namjera Vlade, onda je namjera Sabora koji je to podržao izigrana. I to se treba utvrditi. Na kraju rasprave, istakao bih zadovoljstvo što je ovih dana raspisan javni poziv za komunalnu i socijalnu infrastrukturu i za poljoprivredu odnosno za male OPG-ove, za male poduzetnike i obrtnike na područjima koja su nerazvijena, a na kojima povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina. Time je ispunjen i poštovan program ove Vlade, ispunjeni i poštovani su operativni programi za nacionalne manjine koje je također, Vlada usvojila. I to je dakle podržano ovim rebalansom, sredstva u rebalansu su osigurana, doduše, nešto manjem iznosu nego lani, ali neznatno i minimalno i pozivi su otišli. Mjera je dobra, pogođena, prihvaćena, prepoznata od strane korisnika i očekujemo da će i ove godine kad pozivi, kad rokovi za prijavu isteknu, da će biti jako puno prijava, jako puno interesenata i da će te mjere pomoći onima koji su korisnici tih potpora, a i te potpore možemo apsolutno smatrati da idu u svrhu suzbijanja posljedice pandemije koronavirusa. Evo, toliko, hvala na pažnji.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, kolegice i kolega Bačić, dakle, imamo ovako jednu iznimnu situaciju da imamo kolegice i da nam je jedino kolega Bačić uz potpredsjednika. I na odlasku. Ali, hajdemo se vratiti temi današnje rasprave. Tema današnje rasprave je rebalans našeg proračuna i možda je ovo prilika da neke stvari nazovemo i pravim imenom, dakle, nama se iza ugla valjaju izbori. I u kontekstu tih izbora zasigurno je i ministar Marić požurio s ovim rebalansom proračuna. Rebalans proračuna je izazvalo nešto što nitko od nas početkom godine, a još manje kad smo raspravljali o proračunu za ovu godinu nije imao na pameti. Korona kad smo mi raspravljali o proračunu za ovu godinu, dakle tek je negdje, ja mislim 12. prosinca prošle godine spomenut koronavirus i Wuhan, da bi iza toga to nešto što je bilo jako daleko došlo u Europu i nešto što je bilo i u Europi je došlo vrlo brzo u Hrvatsku. I nazivajući stvari pravim imenom, Hrvatska se odlučila da prvo i osnovno štiti zdravlje ljudi. Imali smo i jedne od najstrožih mjera i imali smo Stožer kojem smo vjerovali i poštivali sve one mjere o i distanci i onom svemu što je bilo određeno. Iza toga je rečeno, idemo čuvati radna mjesta. Kad je riječ o čuvanju radnih mjesta, ja bih se mogla složiti s mojim prethodnicima, da je to bila pomoć poslodavcima, a o čuvanju radnih mjesta vidjet ćemo što će biti. Dakle, ono što se Vlada i vladajuća stranka odlučila, odlučila se da ćemo imati u ovo ljeto izbore i nemamo nikakvih dilema, moramo ići u rebalans proračuna jer znamo da je otprilike 4 mjeseca jedne tehničke Vlade, 2 mjeseca kad Sabor neće raditi dakle do izbora i onda 2 mjeseca dok se konstituira sve što se treba konstituirati. Ono što zaista treba reći, koronavirus je nešto neočekivano, za to se nije nitko mogao pripremiti, nismo se mogli pripremiti niti mi, što će vrijeme dalje ići, to će se otvarati sljedeći problemi koje svi koji se s tim zaista bave i na razini Europe i svijeta, i govore u kontekstu Hrvatske da je za očekivati zaista i određenu gašenje pojedinih radnih mjesta, za očekivati je, najavljuje se i neki drugi val, sad sam pročitala negdje da će otprilike najveći val biti u siječnju 2021. Ali, to je strah, to je strah od nepoznatog. Mi se protiv koronavirusa borimo kao da smo u 19. st., dakle bez, da smanjimo kontakte na najmanju moguću mjeru. Ono što, kad je riječ o ovom rebalansu, što valja reći, a to je da će nas na jesen u nekom novom sastavu ovog Sabora i u nekoj novoj priči dočekati pravi rebalans sa stvarnim brojkama i sa stvarnim stanjem i sa svim onim posljedicama koju će ovaj koronavirus izazvati, no, kao što je u Zagrebu potres pokazao razmjere štete koju svojom dugogodišnjom vladavinom g. gradonačelnik je napravio gradu Zagrebu, jednako tako ovaj koronavirus nam i ukazuje i na neke druge stvari o kojima moramo voditi računa. Dakle, mi moramo voditi računa o nekim stvarima o kojima smo se do sada zavaravali. Nezaposlenost smo smanjivali odlaskom ljudi u emigraciju, rupe u proračunu nam je zapravo popunila apartmanizacija i turistizacija naše zemlje izvan svakih razumnih mjera. Polako ali sigurno pretvorili smo se u zemlju kafića i apartmana za najam. Nemam ja ništa protiv svega toga zajedno, ali to nisu djelatnosti koje mogu biti oslonac jedne zdrave razvijene ekonomije. Pad industrijske proizvodnje … mjesecima prije korone, uvozimo hranu, imamo neobrađena poljoprivredna zemljišta, imamo manjak bilo kakve napredne industrije koja donosi dobra radna mjesta za visoku dodanu vrijednost, zemlja smo za obrazovane i stručne nema mjesta ni posla, ni potrebe. To su pravi uzroci naših problema. Ovaj korona virus je zapravo pokazao prave uzroke naših problema i stoga ne čudi da svi kada govore o Hrvatskoj govore da je gospodarski razvoj će biti teži nego u nekim drugim zemljama, da će trajati duže nego u mnogim drugim zemljama. Cijelo vrijeme trebamo razmišljati o tom danu poslije. Treba se probati razmišljati kakvu mi to zemlju i kakvu to Hrvatsku hoćemo da bude 2030.odnosno 2050., koje je to gospodarstvo koje ćemo razvijati. Svi se ovdje možemo složiti bez obzira da li se sjedi s lijeve, s desne ili u sredini s dvije stvari, da trebamo probati razvijati poljoprivredu da budemo što više samodostatni. Samodostatni u smislu hrane, nećemo nikad biti u potpunosti, to nam mora biti jasno, ali da budemo što više i da probamo se što manje oslanjati na turizam jer kada se desi prva godina kada nema turizma otvaraju se svi problemi koje možemo otvoriti. Dakle u stvarima u kojima se svi možemo složiti su stvari o kojima bi se trebali dogovoriti. Sjetimo se kako smo se vrlo brzo dogovorili vezano uz neke stvari koje su bile vezane uz korona zakone, išli smo se brzo dogovarati jer nas je bilo strah jer smo imali slike Italije gdje ljude u crnim vrećama stavljaju u kamione, to su slike koje su bile pred nama u tom strahu smo rekli ok, ajdemo ići s nekakvim mjerama. Koliko su one dobre ili loše, vidjet ćemo. Mi smo ukazivali i ukazivat ćemo i dalje na dvije stvari. Prva stvar koju smo ukazivali, a to je dakle potpora je bila bazično za one koji zbog odluke države nisu mogli raditi. Ta se potpora pretvorila i za neke druge. Nemojte da nam se desi da ljudi koji su uzeli potporu za radna mjesta će isplaćivati dobit, tek onda će nam se svi smijati direktno u lice. Druga stvar na koju smo ukazivali i ja koristim ovu priliku još jedanput, kada je bio poček za kredite tada oni koji su to uzeli trebali su imati mogućnost, da kada startaju sa otplatom kredita da startaju tamo gdje su stali. Ja sam imala priliku čuti jednog od ljudi iz bankarskog sektora koji je rekao, pa ne, mi ljudima ne naplaćujemo kamate, naplaćivat ćemo u trenutku kada će krenuti ponovo se sa realizacijom svog kredita, mislim o čemu govorimo. Dakle, to nismo napravili ništa. I imamo onda situaciju koja je posebna situacija u Gradu Zagrebu. U najžešćem trenutku kada je bila korona Grad Zagreb je zadesio potres. Potres je bio 5,5 dakle po istom kada uzmete istu ljestvicu 1880.je potres bio 6,5. U roku od tri dana od tog potresa 1880.godine se sastalo tada poglavarstvo Grada Zagreba, donijelo je odluke, Grad Zagreb je u tom trenutku bio onako jedan mali gradić na rubu Austro-Ugarske monarhije, rezultat tog potresa je bila snažna gospodarska aktivnost koja je pokrenula Grad Zagreb, koji Grad Zagreb je vrlo brzo nastao jedan respektabilan rad Austro-Ugarske monarhije. Najbolji graditelji su gradili grad kakav poznamo danas, moram vas podsjetiti da je recimo August Šenoa u tom trenutku bio gradski senator i on je dobio upalu pluća pomažući i stradalima u potresu, ali i aktivirajući se u smislu gospodarstva i kao posljedica upale pluća odnosno embolije je August Šenoa i umro kao rezultat svoje aktivnosti vezane uz potres. Od potresa u Gradu Zagrebu 22.dakle za 10 dana će biti dva mjeseca, danas je otprilike 50 dana od kada je bio potres u Gradu Zagrebu i sada kada napravimo usporedbu s ovim rebalansom proračuna u rebalansu proračuna imamo stavku od 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i imamo stavku od 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost. To je 141 milijun kuna koji je na sjednici Vlade koja je bila prošli tjedan, rečeno da je namijenjeno točno za što. Namijenjeno je za sanaciju, namijenjeno je za zabatne zidove koji su se urušili i za kondenzacijske bojlere i sanaciju dimnjaka. Odjedanput je hit tema rezultata potresa u Gradu Zagrebu bila potreba nabavke kondenzacijskih bojlera i sanaciji dimnjaka. Sve ovo što dolazite u ovaj Sabor pa ne možete doći ili sve ovo što vidite u Gradu Zagrebu i sve ove aktivnosti koji jesu i to da krenete jednom ulicom pa ne možete proći, građani rade sami. Građani nemaju pravu informaciju o tome što će se država zajedno s Gradom Zagrebom napravit. Sanacija odnosno nova obnova Grada Zagreba nakon potresa jednostavno mora biti državni projekt. Resorni ministar je pred jedno dva, tri tjedna izašao pred javnost i rekao da će sanacija trajati godinama, što hoće, rekao je da je procijenjena vrijednost negdje oko 42 do 43 milijarde kuna, a mi u ovom proračunu imamo 100 milijuna kuna na stavci Ministarstva graditeljstva i 41 milijun kuna na stavci Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, što govori o namjeri kako se je odlučilo pristupiti problemu. Ako se je željelo liječiti problem, već se je mogao odrediti upravljačko tijelo na razini države, zakon je mogao biti u javnoj raspravi, on, ja sam išla provjeriti prije nego što sam ovdje spustila da možda u međuvremenu nije pokrenuta javna rasprava, dakle zakona nema u javnoj raspravi. Kao da je Zagreb zaboravljen od svih. Kao da se Zagreb namjerno zaboravio od svih. Zagreb je glavni grad RH, grijeh nečinjenja je ozbiljan grijeh. To je grijeh koji sad traje već 50 dana. Dakle ono što vidite je da se građani sami snađu. No, ta ludost se neće tu završiti. Ta ludost će se završiti, pitanje je kako, ali u ovom trenutku znamo da je bila jedna komisija statičara koja je pregledavala objekte, pa će se osnovati drugo povjerenstvo koje će još jedanput ispred grada provjeravati kako izgledaju objekti, što se je tu desilo, a predviđa se zakonom o obnovi i treće povjerenstvo. Dakle, 3 različite komisije će pregledavati štetu koja je napravljena na objektima. Pri tom, ja prvo i osnovno mislim na zgradama koje koriste dakle, da li su obiteljske kuće ili višestambene, koje koriste naši građani. Ja pretpostavljam da je država svoje zgrade pregledala. Pretpostavljam da je recimo, Ministarstvo financija pregledano i ustanovljeno je otprilike koja je šteta, koji su rokovi sanacije, kako ići u sanaciju, kako s aspekta i statike, kako s aspekta zaštite kulturne baštine, što to financijski nekakav mali troškovnik, što financijski znači, ja pretpostavljam da je to pregledano. Ja mislim da će i u onom rebalansu koji će biti na jesen ćemo se morati ozbiljno pozabaviti. Zaista, to što je zadesilo grad Zagreb i mi koji tu živimo i koji smo, i živimo u onim dijelovima grada u kojima se, ili u zgradama u kojima se to jače osjetilo, to vam je, da sad kad vam netko malo glasnije, odnosno malo jače prođe nekakvom prostorijom, vi ste stresete jer mislite da je potres, to je jedna stvar. Ali, ovo je jedna od prilika koja se treba iskoristiti. Ja sam pitala ministra u replici o Zelenom planu jer ja sam apsolutno, i mi u GLAS-u smo sigurni da je Zeleni plan jedan od budućnosti, dakle da Hrvatska ima svoj Zeleni plan, da je to jedan od način budućnosti Hrvatske. Znam da odluke, pogotovo kad je 27 zemalja se donose teško, ali mi bi ovu nepriliku s potresom trebali iskoristiti kao svoju priliku. Graditeljstvo kao grana prva osjeti recesiju, ali prva osjeti i izlazak iz recesije. Mi smo imali problema, da nismo imali dovoljno radne snage, da nam je radna snaga koju smo trebali aktivirati i u graditeljstvu bila negdje drugdje. Sva ova priča sa koronavirusom i sva ova priča s potresom u gradu Zagrebu, apsolutno smo sigurni, da sve te nepogode koje su nam se desile, trebamo pretvoriti u novu vrijednost i pretvoriti u nešto što možemo zaista iskoristiti i krenuti s ozbiljnim graditeljskim zamahom u gradu Zagrebu. Tako ovaj rebalans zaista doživljavamo kao jedan predizborni dokument koji je potreban da se mogu održati izbori, a stvarni rebalans će doći na jesen. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pardon. Ovaj proračun možemo nazvati proračunom kratkog daha i kratkovidnim proračunom. Zašto je to tako? Proračun je kratkog daha jer vodeći ljudi vladajuće stranke su u više navrata izjavljivali kako je za donošenje ključnih i ozbiljnih odluka potrebno imati izborni legitimitet. Drugim riječima, ovim rebalansom se samo održavaju javne financije na nekoliko mjeseci. Tu činjenicu je priznao i sam ministar u uvodnom govoru kada je ustvrdio da je osnovni cilj prilikom donošenja ovog rebalansa bio održavanje rashoda na originalno predviđenom iznosu. To će se manjim dijelom osigurati kroz preraspodijele unutar ministarstava, ali da bismo podmirili deficit od 27 milijardi kuna, jasno je da će se trebati zadužiti i povećati ukupan javni dug. Možemo reći da ovaj rebalans obilježava financijska poruka koju možemo tumačiti u predizborne svrhe jer ne odgovara na ključna pitanja koja se tiču egzistencije mnogih hrvatskih građana, a ponajviše najsiromašnijih. Nije nimalo utješno kad ministar u Vladi RH izjavljuje kako isplata mirovina neće doći u pitanje. To je samo po sebi jasno jer ako se to dogodi, onda je sasvim izvjesno da je čitava ekonomija u pitanju, jedino što bi mogli očekivati je bankrot. Posebno stoga što će i mirovinski fondovi pomoći državnim financijama sa 16,5 milijardi kuna. Tu je i najavljena pomoć EU u iznosu od 9 milijardi kuna. Zbrajajući ova dva iznosa, možemo ustvrditi da smo na pola puta rješavanja naših problema. Promatrajući stvari na ovaj način, sve skupa i ne izgleda tragično, ali uvijek ima nekakvo ali, a ovdje je baš to „ali“ ključno. Naime, kako sam već naglasio, ovaj rebalans je i kratkovidan. On nema ozbiljan pogled u budućnost. Nije definirao smjer u kojem želimo ići. Nama se stanje starog normalnog, da se koristimo riječima vladajućih, prikazuje kao nešto čemu moramo ponovno stremiti, a to je upravo pogubno. Ne samo da smo kratkovidni, nego su nam i naočale duboko skliznule na nos. Hrvatsko gospodarstvo ima duboko i strukturne probleme. To je ministar i uvodno rekao. Nama kad raste izvoz, industrijska proizvodnja, značajno raste i uvoz i obrnuto. Stoga treba naglasiti 3 stvari koje je bitno poduzimati da bi se počeli rješavati strukturni problemi i počele provoditi neophodne reforme. Prvo, potrebno je poticati poduzetništvo na način da se stimuliraju svi koji imaju dobre ideje i planove razvoja, a istovremeno treba kontrolirati i poticaje. Javnu nabavu kao simbol korupcije treba iznimno kontrolirati. Da je kontrola potpora bitna vidimo na zadnjim isplatama potpora za očuvanje radnih mjesta. Prema informacijama s terena kontrola je izostala. Novac je isplaćen, a ugovori nisu potpisani. Potpore su koristila i poduzeća iznad četvrtinskog vlasništva RH iako to pravilima nije dopušteno. Uništili smo mnoge strateške grane i poduzeća koji zapošljavaju veliki broj radnika i stvaraju izvozni proizvod. Drugo, poduzetnici su izloženi velikom poreznom opterećenju i velikom broju parafiskalnih nameta, dok se s druge strane kasni ili ne provodi reforma javne uprave i lokalne samouprave. Javna uprava mora biti jeftina, učinkovita i brza, te servis građanima i poduzetnicima. Ova kriza je pokazala da se informatizacija sustava može ubrzati samo ako ima volje. Nadalje, umjesto da se gradi funkcionalni sustav JLS s jasno definiranim zadaćama i nadležnostima općinama i gradova u skladu s njihovim fiskalnim kapacitetima nudi se status quo jer to odgovara trenutno parcijalnim stranačkim interesima i ne želi se pomaknuti s mrtve točke. Pogledajmo samo našu neefikasnost u povlačenju sredstava iz EU fondova. Imamo 428 općina i 127 gradova + 20 županija + Grad Zagreb. Jednostavno imamo dvije mogućnosti. Ili upregnuti sve njih u zajednički rad ka razvoju RH ili krenuti ka ozbiljnom preustroju. Treće, zdravstveni, obrazovni, mirovinski i drugi veliki sustavi traže ozbiljne intervencije kako bi postali funkcionalni. Nefunkcionalnost uzrokuje neučinkovitost i preduvjete za besmisleno trošenje javnog novca, pa čak i trpanje u vlastite džepove pojedinaca. U vrijeme ove krize je zdravstveni sustav stao u velikom dijelu dijagnostike, pregleda o primarnoj zdravstvenoj zaštiti i nizu operativnih zahvata koji nisu hitni. U rebalansu se navodi kako su troškovi zdravstvenog sustava porasli, a nisu adekvatno plaćeni zdravstveni radnici. Navodno su troškovi porasli zbog nabavki maski. To je čudno. Osobno mislim da će maske pasti i to ubrzo nakon izbora kad HDZ ode s vlasti. Naš obrazovni sustav u ovim teškim vremenima zahvaljujući vrijednim učiteljima i profesorima, dobro da ne budem do kraja isključio, spomenut ću i napore ministarstva, je uspio održati kakvu takvu nastavu na daljinu. A šta radi Vlada? Sad im oduzima ono što im je obećano nakon iscrpljujućeg štrajka. Iako se učitelji i učenici žele vratiti u škole, to im je onemogućeno nepreciznim i neizvedivim uputama. Tako npr. upute navode učionice s terasom i zasebnim wc-om, a to je mogao napisati netko tko nikad nije bio u hrvatskim školama. I što se sad događa? Ko na divljem zapadu. Djeca nam zauzimaju dio po dio teritorija škole. To nije sustav, to je stihija. I na kraju da spomenem i mirovinski sustav. Valja napomenuti da su vladajući odbili razumno povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje i ne žele razgovarati o rješavanju pitanja obiteljskih mirovina. To ćemo mi riješiti odmah nakon izbora. Da zaključim, vladajućima su na pameti samo izbori koje žele održati što prije na valu uspjeha nacionalnog stožera u suzbijanju epidemije. Zbog toga je stožer izgubio znatno na stručnosti, a dobio puno na strančarenju. I s obzirom da se bliže izbori, naravno da se hrvatskim građanima ne želi reći što se konkretno planira poduzeti, već se pripremio ovaj kratkotrajni rebalans u izborne svrhe. Mi ga nećemo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Malu intervenciju, pa nastavljamo. Slijedeći je kolega Kažimir Varda, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pokušao sam normalno ovih par stotina stranica analizirati, međutim nisam ja stručnjak kao naše kolege zastupnici, bivši ministri financija, da bi ušo u sve stavke, a niti je to zapravo moja dužnost. Međutim, ono što sam uspio kroz tu analizu shvatiti je slijedeće. Što se tiče prijedloga izmjena i dopuna proračuna, državnog proračuna za 2020.g. gledajući plan, plan prihoda i plan rashoda kroz račun financiranja, jasno mi je da formalno pravno moramo sanirati onu situaciju koja je nastala nakon što smo i u ovom saboru donosili odluke vezane uz ovu korona krizu. Dakle, formalnopravno tih 25 ili ne znam već koliko milijardi kuna moramo i pravno regulirati u odnosu na Zakon o državnom proračunu. Mene raduje što se u krajnjoj liniji nije diralo u rashode jer to znači da nastavljamo investicijama i svim onim što je zapravo bilo i planirano u državnom proračunu za 2020.g. Međutim, jasno mi je da moramo ić u kreditiranje, uzimanje zajmova da bi ovaj pokrili sve to što smo planirali i sve ono što je nastalo iz korone virusa. Međutim, ono što mene zapravo, što sam ja zapravo očekivao u projekcijama za 2021. i 2022.g., a nisam našao osim onog dijela koji se odnosi na obnovu Grada Zagreba u 2020.g. od negdje 141 milijun kuna na poziciji Ministarstva graditeljstva i Fonda za ekološku zaštitu, da to tako kažem, a to su dimnjaci, ovi bojleri, zabati itd. Naravno da sam očekivao s obzirom na situaciju da je 50-ti dan prošlo od potresa u Gradu Zagrebu, u glavnom gradu RH, da će bit nešto govora o, u projekcijama za 2021. i 2022.g. jer na osnovu toga što nisam zapravo ništa našao mogao bi zaključiti građana Grada Zagreba radi, da što se tiče Ministarstva graditeljstva neću u ovom slučaju reći što se tiče Vlade u cjelini, kao da potresa nije ni bilo. Zašto je to tako, ne znam ali mislim da je trebalo dati bar detaljno pisano obrazloženje vezano za projekciju za 2021. i 2022. Da li smo mogli u projekcijama za te godine nešto napraviti, nisam poštovani ministre siguran jer nema zakona. Zakon o obnovi grada Zagreba nakon potresa koji bi trebao omogućiti ne samo gradu Zagrebu nego i ruralnim sredinama i u drugim županijama pogođenim potresom, efikasnu i kvalitetnu obnovu obiteljskih kuća u ruralnim sredinama i povijesno urbanih sredina Donjeg grada, Gornjeg grada i grada i Kaptola. Zbog čega nema zakona? Ja sam se malo informirao kod predstavnika grada Zagreba u tom nekom povjerenstvu pri ministarstvu ili pri Vladi o tekstu zakona, jučer je bio sastanak, predst5avnici grada Zagreba nisu bili ni pozvani. Navodno prema opet nekim informacijama, takav prijedlog zakona, nepoznat, ide u e-savjetovanje i to navodno vrlo kratko, 3 do 5 dana, nakon toga će doći u Sabor. Prema mojim informacijama, radi se o prijedlogu zakona koji ima strukturne probleme, koji se neće moći čak popraviti ni amandmanima. Zašto? Pa zato što mi se čini da nema obnove ako to vodi politika i ako to vodi pogotovo Ministarstvo graditeljstva. Mi bi morali donošenje tog zakona utvrditi točne, sigurne izvore financiranja obnove koji će trajat 10-ak, 15, možda i 20 godina. Koji se to moguće obnove, izvori financiranje, to trebamo donijeti odluku kad budemo donosili zakon. Je li to ne znam, napamet govorim, je li to određeni postotak cijene goriva, vode, ne znam čega ali ti izvori moraju biti sigurni. Drugo, ako sam rekao da politika ne može vodit obnovu, onda imamo primjer Dubrovnika. Ali imamo primjer i Gunje. Onda treba formirati zavod koji će voditi tu obnovu sa sigurnim izvorima financiranja i sa interdisciplinarnom grupom ljudi stručnjaka od arhitekata, Građevinskog fakulteta, umjetnika, Ministarstva kulture itd., koji će voditi kontinuirano tu obnovu glavnog grada Hrvatske, ponavljam sa sigurnim izvorima financiranja. Ako to ne bude slučaj, ako takav zakon koji to neće predvidjeti dođe u Sabor na raspravu, ovaj klub će debelo razmisliti o tome, da li ćemo podržati i ovaj rebalans proračun u odnosu na projekcije i da li ćemo podržati takav Zakon o obnovi grada Zagreba. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Danas je rebalans koji bi trebao odgovoriti na pitanje kako pomoći gospodarstvu koje se nalazi pred ulazom do sada najveću krizu od koje ćemo vrlo dugo i sporo oporavljati. Opseg krize ćemo tek na kraju moći sagledati kada vidimo što će se desiti sa nezaposlenima u RH. Očekujem da u lipnju će biti prvi veliki val otkaza u gospodarstva a na jesen će vjerojatno ona brojka magična od 400 000 nezaposlenih biti premašena i doći ćemo do velikog broja ljudi će biti nezaposleni dakle i bit ćemo veći od one brojke koja je bila tamo negdje oko 2000. godine. Znamo da je kriza iz 2008. i 2009. bila velika kriza ali je ona kao mali vrtić u odnosu na ono što nam predstoji. Evidentni potresi na financijskim tržištima izazvat će tsunamije u ekonomijama a male kao što je hrvatska ekonomija, na repu će svom žestinom zalijepiti u zid. I to posebno zemlje kao što je Hrvatska koju prožima korupciju. Tu su najveće žrtve biti obični, pošteni građani i građanke koji jako skromno žive a to je velika većina. Turizam se neće oporaviti na ove razine na kojim je bio i on će definitivno podbaciti što i Vlada vrlo skromno nagovještava a njihove kvazi umirujuće prognoze imaju samo jednu svrhu a to je promocija pred izbore i čista su žal i obmana građanki i građana. Ova Vlada uopće ne misli kakve će biti posljedice njihovih politika. Ako se kojim slučajem ovaj prvi val korona pandemije poklopi sa drugim valom, što je izvjesno, to će dovesti do još većih problema u ekonomiji, bit će gore od Titanik scenarija. To je nekad vaš koalicijski partner koji je onda bio u oporbi, sada o tome govori, govorim kolegama iz HDZ-a. Trenutnim rebalansom povećava se javni dug sa 73% na 86, 7 posto BDP-a i iz ovog rebalansa sasvim je vidljivo je da Vlada nije spremna niti za ovaj prvi scenarij korona pandemije a kamoli za drugi. No to nije bitno jer će posljedice ovih politika platiti građani padom standarda. Da ova Vlada iole razmišlja o boljitku svih hrvatskih građana i građanki onda bi u ovom rebalansu proračuna već vidjeli određene naznake kako reagirati na krizu koja će nas zahvatiti. Ona će zahvatiti i lijevu i desnu stranu ove sabornice, će zahvatiti sve građane u RH. Iz ovog rebalansa to jasno, jasno ne vidimo. Sad je prilika da u ovom rebalansu napravimo promjene koje smo trebali napraviti već prijašnjih godina, al očito za to nije bilo, nije bilo hrabrosti. Ova Vlada ne misli na tisuće radnika iz privatnog sektora iz proizvodnje koji će ostati bez posla, očito im oni nisu budućnost ove zemlje. Ova Vlada primarno misli na tisuće HDZ-ovih uhljeba koji se namiruju iz džepova hrvatskih građanki i građana. To su dokazali i u posljednjih 5.g. kada su bili na vlasti, vlasti u kojoj su vladali Karamarko i Plenković. Ova Vlada želi povući prave, da ova Vlada želi povući prave poteze za spas hrvatske ekonomije, recimo ukinula bi članstvo, obavezno članstvo u HGK-u i HGK pretvorila u pravu vanjsko trgovinsku, izvoznu komoru kakvu imaju sve one države koje žele povećati izvoz i prisustvo na međunarodnim tržištima. Zbog čega se Vlada to ne usudi napraviti? Iz razloga što je HGK premrežena HDZ-ovim uhljebima. Krenula je ova Vlada sa pomoći građanima koji su izgubili posao sa bacanjem novaca iz helikoptera i to se sada pomalo razbija o glavu, rekli smo da to nije u redu, da nije dobro, da ti novci su trebali ići građanima, dakle onima koji su ostali bez posla zbog toga što su im se zatvorile tvrtke ili obrti. Tada se tvrdilo da je sve pod kontrolom, evo danas ministar Aladrović kaže da nije prirodno da tvrtka koja isplaćuje dividendu prima potpore od države. Pa to je i ono što je u sukusu svih potpora da potporu moraju dobiti oni kojima je potrebno. Onaj koji isplaćuje dividendu … [[Govornik se ne razumije]] potpora nije dobro. I ne samo to, govorili smo da se treba paziti kome se isplaćuje jer je ovo državna potpora koja potpada pod zakone EU i za to nema nikakvu nadležnost državni inspektorat, nema nadležnost porezna uprava, tu je ministar, nego ima nadležnost HZZ koji nema uopće niti kapaciteta da može iskontrolirati sve one kojima je dana potpora. I prema nekim podacima, danas ih nije ministar Aladrović opovrgnuo, u 7 od 10 potpora su nađene nepravilnosti. Napominjem da je, da će biti 6,5 milijardi kuna dano poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta. Ogromna suma, ako je 7 od 10 dano nepravilno, onda možemo računati što će se događati jer ministar Aladrović je najavio da oni koji su primili nezakonito potpore da će to vraćati. A kako će vraćati, tko će vraćati, tko će to utvrditi? Ja očekujem da ćemo imati velikih problema sa EU i kolko znam ARPA već sada divlja po HZZ jer očito da su potpore isplaćivane šakom i kapom bez ikakve, ikakve kontrole. Pitao sam ministra danas, ako smo dali novce velikim tvrtkama, desetke milijuna kuna, dal je Vlada spremna ući u vlasničku strukturu tih tvrtki? Ministar nije odgovorio na to, ali to je nešto što je logično. Ako dajemo novce za očuvanje radnih mjesta, te velike tvrtke će nastaviti raditi, zbog čega ne bi onda država imala dio vlasničke strukture? Tvrtka kada se oporavi, ta, taj dio koji, koji država ima u, dakle u vlasništvu te kompanije ide na burzu, proda se i ti novci se vrate u proračun. Ako jedna Njemačka, velika, koja ima puno jači, jaču ekonomiju nego mi, ulazi u vlasničku strukturu recimo Lufthanse, zbog čega ne bi hrvatska država ušla u vlasničke strukture tvrtki kojima daje, daje novce? No, očito da tu nema nekakve volje. Ne znamo zbog čega, iz kojih razloga, možda ćemo jednog dana doznati zbog čega Vlada ne želi ući u taj, taj proces. Vrlo bi bilo dobro, ja se nadam da će to i ministar Marić ostvariti, da se objavi kome su isplaćene potpore, a ko je isplatio dividendu. To ima mogućnosti da se to napravi, ali očito da ministar Aladrović i ljudi koji su zaduženi za isplatu potpora nisu radili dobro svoj posao jel im se ovo ne bi, ne bi smjelo, smjelo desiti. Još jedna stvar koja se mogla riješiti već sada i krenut se sa promjenama koje su nužne je pitanje povlaštenih mirovina. Građani su vrlo senzibilizirani na povlaštene mirovine, posebno je tu pitanje braniteljskih mirovina i ja sam potpuno siguran da i branitelji ne bi imali ništa zbog toga da se i u tom dijelu solidariziraju sa građanima i da izjednače svoja prava sa ostalim građanima. To je sada prilika da se isprave te nepravde. Međutim, nisam siguran da će ministar Medved koji je rodonačelnik i pokrovitelj raznih udruga koje slave „Za dom spremni“ i koje žele da situacija ostane ovako, da žele da se i te velike mirovine izjednače sa mirovinama koje, koji, koje primaju, primaju građani. Ovdje pozivam ministra Medveda da bude častan i ispravi nepravdu prema nepravdu prema hrvatskim građanima, ali i časnim braniteljima koji žele prestanak stigmatizacije kao onih koji su ratovali za svoje privilegije, a ne za oslobođenje zemlje. Sada je to izvanredna prilika da se to učini, al siguran sam da to HDZ neće učiniti jer je to biračko tijelo i to su ljudi koji biraju biraju HDZ. Što se tiče zdravstvenog sustava, zdravstveni sustav u ovom trenutku je podnio veliku žrtvu što se tiče same korone epidemije i ovih 100 milijuna kuna rebalansa koji je u ovom trenutku u sustavu, sasvim sigurno nije dovoljno da ispravi sve one probleme koje imamo u zdravstvu. S tim i sam ministar Marić je danas rekao da smo prošlu godinu završili sa 8 milijardi kuna dugovanja u zdravstvenom sustavu, za vrijeme korona krize ti su dugovi nastali još i više i jasno je da u HZZO-u nema dovoljno i neće biti dovoljno sredstava jer se smanjuju doprinosi, smanjuje se isplata, uplata doprinosa, prema tome, i tu nas očekuju veliki, veliki rezovi, a u rebalansu proračuna toga ničega nema i to ništa, ništa ne vidimo. Tih 100-tinjak milijuna kuna nije nešto što će pomoći sustavu. Međutim, ono što je Vlada mogla napraviti, što je, da se dirne u određene privilegije, a ja tu vidim i onaj dio koji je vezan uz Vatikanske ugovore jer mislim, što se tiče Vatikanskih ugovora sasvim sigurno da oni se ne mogu mijenjati bez toga da druga strana pristane na to, ali s druge strane iz proračuna se isplaćuju velika sredstva crkvi. I ja sam sasvim siguran da je Vlada krenula u razgovore sa crkvenim predostojnicima da se ovaj dio iz proračuna u ovom trenutku ne isplaćuje ili smanji se jel je situacija takva kakva je, vjerojatno bi i od strane crkve dobili pozitivan odgovor jer se i crkva treba solidarizirati sa našim građanima koji su izgubili poso i koji će izgubiti poso. Napominjem da prve, prvi veliki val očekujemo u 6 mjesecu, a na jesen ćemo probiti brojku od 400 000, 400 000 nezaposlenih. Kolika će ta brojka u ovom trenutku to niko ne zna. Turizam će vjerojatno biti nešto, al ne onako kao što je nekad bio i ovo je sasvim sigurno rebalans proračuna prvi u nizu, on je trebao biti već i prije, odma na početku korona krize, međutim, očito da HDZ-u se žuri u izbore i zaželio u izbore što prije doći da ima, u tih dva mjeseca koji su sada pred nama, sredstava za isplatu plaća i zato je i on onakav koji je vrlo čudan. U svim drugim zemljama ako imate pad prihoda imate i smanjenje rashoda. U ovome imate pad prihoda, a rashodi ostaju isto. Zadužit ćemo se. Da, sada se možemo zadužiti jer je situacija povoljna, al je pitanje šta ćemo, šta će biti u jesen, da li ćemo se moć zadužiti i sa kojim kamatama. No, HDZ-u je u ovom trenutku jedino bitno da se donese rebalans proračuna i da se ide u izbore, imat će malo problema kao što vidim sa svojim koalicijskim partnerima iz stranke Milana Bandića jer ako ne donose se Zakon o obnovi Zagreba, mislim da će u izborima imati problema u Gradu Zagrebu, tako da očekujem da ćemo vrlo brzo i taj zakon imati tu u sabornici jer je to nešto što dugujemo građanima Grada Zagreba. Ovaj rebalans koji ide za time da se kupe građani RH, ovo nije rebalans koji odgovara na krizu, niti je ovo rebalans koji će dovesti do toga da prođemo kroz ovu krizu što lakše. Ponavlja nam se 2008. i 2009.g. kada je HDZ također bio na vlasti, kada nas je udarila velika kriza koja će biti vrtić prema ovome što nas čeka sada. HDZ se onda nije snašao, ne snalazi se ni sada jer očito da im je lakše vladati onda kada ima novaca nego kada dođe kriza. Sjetimo se da je onda Senader rekao da je država u banani. Mislim da smo u ovom trenutku još i u većoj banani nego što smo onda bili i ovaj rebalans će biti izglasan, al on nije rješenje za ono što građani trebaju, a to je da prođemo kroz krizu sa što manje žrtava, a najveće žrtve će podnijeti građani i građanke RH i svi oni koji će izgubiti posao, dakle očekujemo da na zimu bude preko 400 000 nezaposlenih. Ovaj rebalans ne daje odgovor na to kako to riješiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednja rasprava u ime klubova je rasprava kolege Čuraja ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnom tajnicom, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je rebalans kao što svi rekli, inače ne bi ni bio da nismo u ovoj situaciji. Zapravo time više dajemo jedan obris onome što nas je sve snašlo i konstatiramo da je potrebno apsolutno poduzimati i dalje mjere ne samo od ovih koje su poduzete nego i dalje se uhvatit u koštac i staviti gospodarstvo na prvo mjesto uz sigurnost naših građana. To su dvije osnovne stvari kojima se mi svi ovdje i općenito na svim razinama politike i lokalnoj razini trebamo bavit. Sigurnost i gospodarstvo i povezati to dvoje što je naočigled bilo nespojivo jel jesmo zaustavili gospodarstvo radi sigurnosti. Uopće neću ulaziti u, u ovu temu izbora, to sam nešto u slobodnom govoru rekao da ovdje da neko kaže ispred Vlade da zbog ove situacije idemo prema odluci da prolongiramo mandat ovom sazivu još godinu dana od današnjeg dana, mislim da ne bi niko živ izašao i da bi to bio skandal. S druge strane ako nekog ispred Vlade kaže da idemo napravit izbor ako budu za to mogućnosti, e onda opet to nije dobro jer sada to trenutno ne odgovara oporbi, pa možda bolje malo kasnije kad bude više odgovaralo odnosno kad se steknu sigurnosni uvjeti, to ja mislim svima je isto, to mora bit svima isto. Ni mi nećemo podržati nikakvo, nikakve izbore makar to bilo samo onako deklaratorno, ak se mi raspustimo to ne znači da mora automatski doći do izbora jer ako ne budu uvjeti izbora neće biti. Ne znam tko će se usuditi ugroziti građane. Dakle, to je dosta hipotetski, ali ono što znam da građani nemaju vremena čekati i da odluke se moraju donositi i da to Vlada mora donositi koja ima puni legitimitet. Jer opet s druge strane ne možemo dobiti da je sve normalno, da smo zadužili Hrvatsku, da donosimo odluke, pregovaramo bez legitimiteta. U zadnjim mjesecima Vlade ne možemo i ovce i novce. E sad kad sve to zbrojim ja vidim zapravo da bi bilo dobro da su izbori, ali onda kada odgovara to oporbi. Pa možda ne odmah, dok se ovo malo ne stabilizira nego u 9. mjesecu jel to ipak će dati više šanse. E tako to baš ne ide. Do sada ja se ne sjećam, ali ja se ne sjećam u ovoj 30-godišnjoj skoro povijesti kada smo izlazili na izbore po sili zakona. Možda me netko može ovdje ispraviti ovdje od starijih ja mislim da se to nikada nije ovdje dogodilo da smo mi izlazili na izbore tako što je saboru istekao mandat sam od sebe da se nije raspustio što će reći 16.10. ove godine. Do sada uvijek je većina raspuštala sabor i na taj način usmjeravala odluku prema izborima jesu oni bili 2000., 2003., doduše 2000. je bio promjena sustava i znamo zašto nisu izbore, 2003., 2007., 2011., 2015. pa onda opet 2016. itd. i to je dosada tako bilo. I sad jel tada nekom odgovaralo više ili poslije ili manje ili kasnije se to spekulirano o tom potom. Sigurnost gospodarstva, točka i mi to smo dužni prema građanima. Ovaj rebalans, ono što sam rekao u replici, mi je drago na rashodovnoj strani, ja sam to govorio još prije 2 mjeseca da mi ne smijemo podleći jednom dijelu restrikcije potrošnje, barem državne koja čini 20 otprilike 20% BDP-a nego ju trebamo zapravo povećati, sustavno, smisleno. Ne mislim tu na rashode za zaposlene oni se tu doduše smanjuju u iznosu ako se ne varam oko 300 miliona, ne pardon 391 milion 391,7 miliona manje za zaposlene dakle nije nešta spektakularno proći ćemo samo postotke po svakom ministarstvu, nego upravo u ona investicijska održavanja, zanavljanja i sve one investicije gdje ostaje dodana vrijednost, a pokrećemo gospodarstvo onaj jedan klasični mini new deal kako god to nazvali, mislim da ne smijemo stati to je 20% BDP-a. Drugi 20% je potrošnja. Mi govorimo da očekujemo pad nešto ispod 10% u ovoj godini BDP-a ono što je glavni razlog tome je potrošnja pa kažemo da jedan od parametra gdje možemo isto promatrati po potrošnji je PDV, najvažniji, smanjuje se za 22%, prihodi od PDV-a dakle za 12,1 milijardu kuna. Prihodi od poreza na dobit za 30% 2,8, prihodi od posebnih poreza i trošarina za 16% ili 2,7, a to smo sada korigirali i povećavali. Uzgred rečeno čak su porasli prihodi u ovom lock down od trošarina na cigarete ali ne zato ja mislim što se više konzumiralo nego zato što se manje prenosilo preko granica. I također je smanjeno i prihodi od doprinosi za 15% odnosno 3,8 milijardi kuna. Dakle očigledno pada. Tako mi time reagiramo. Osnovna reakcija je bila naći sredstva zaduživanjem pa smo u projekcijama povećali praktički za duplo ono planirana zaduživanja ako se ne varam na koje je predviđeno, mislim da je negdje sa 30-tak otišlo na 60-tak milijardi planiranih prihoda od zaduživanja. Mislim na zaduživanja pardon sa 26,8 na 63 više od duplo. Zašto? Sad ovdje kažu zadužujemo se itd., pa bilo je tu puno prijedloga kojima smo predlagali davajte svima svega, bacajte novce iz koje kakvih čudesa, zrakoplova, balona, helikoptera ne znam što sve ne nije se ovdje čulo, dijelite svima šakom i kapom jer je to lijepo za čuti, ljudi će se negdje naći, prepoznati i netko će reći vidi ovaj brine o meni, apsolutno jasno. Mislim da ono što kaže sa terena da je ova mjera neplaćanja doprinosa i bespovratnih 3.250 na 4.000 kuna polučila da ljudi su ostali raditi i ona je polučila svoje efekte i zato smo izdvojili praktički 4,5 milijarde kuna je predviđeno, prema i ovom proračunu ukupno 5 milijardi. Ja sam pitao što je sa EUR-om, jer ja nisam ni eurofil što se tiče valute ni kunofil, ja sam građanfil ako ćemo tako govoriti, dakle ono što je u interesu građana je zapravo primarni cilj svih nas treba biti, bez nekih nacionalističkih prenemaganja da moram tako reći i pretvaranja tko više voli Hrvatsku i jače se lupa o srce. I to je dobro za čuti da smo ispunili sve uvjete, a o Masterškom kriteriju da se …/nerazumljivo/… gledat na zbirnoj razini se može razgovarati, dakle da to ostaje kako je. Ono što me također zabrinulo i zapravo što komentiram je izvoz usluga, pri tome se misli najviše na turizam pad od 70% se pretpostavlja, da to je ono što smo govorili 20% BDP-a je turizam i mi smo uvelike ovisni o tom turizmu, ne i kroz direktan prihod od noćenja taksi itd., boravišnih pristojbi nego i onaj indirektni kroz povećanu potrošnju koju onda dolazi sa sobom gdje mi na jedan prikriveni izvoz koristimo i prodajemo naše proizvode naravno ne u onoj mjeri kojoj bismo mi htjeli stranim turistima. Sada taj i prikriveni izvor, izvoz nije, nije, neće biti moguće realizirati. Tako da nas tu posljedično očekuje zbilja izazovna sezona. No, prema ovim projekcijama očekuje se i oporavak ako mogu dobro iščitati 9,4% očekuje se i rast BDP-a već u 4 kvartalu, ne navodi se, ali po logici stvari on je se može predvidjeti iz ovih papira. Dakle, ono što je isto također bilo govora, samo ću se nadovezati na zapošljavanja, moram reći da mi baš i nije to skroz jasno, kaže zabranjuje se novo zapošljavanje te prijem službenika i namještenika na neodređeno i određeno vrijeme. Ako im se sredstva za rashode za zaposlene osiguravaju iz općih prihoda i primitaka, dakle ne i ako su iz projekata odnosno iz sredstava HZZO-a, to je sad jedna šira priča i kaže iznimka da može se dobiti odobrenje ministra. Mi imamo na snazi već zabranu zapošljavanja od 2010. g., po modelu iz projekata, da, 2 za 1, da, inače ne. Ali nekako nemam osjećaj da imamo manje zaposlenih u odnosu na 2010., ali eto uputit ću upit Ministarstvu uprave, nadam se da će mi dati odgovor o kretanju broja zaposlenih u državnoj upravi. A kaže što se tiče plaće za zaposlene, nešto što je opet bitno da slijedeća Vlada legitimitetom uđe u pregovore sa sindikatima, pa kaže smanjenje rashoda za zaposlene na strani Vladi 5,2%, Ministarstva financija 5,8%, Ministarstva obrane 1,7, Ministarstvo unutarnjih poslova 1,3, to mi nije jasno, Ministarstvo hrvatskih branitelja 0,6, Ministarstvo vanjskih 0,0, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta 5,2, Ministarstvo državne imovine 6,9, Ministarstvo kulture 5,4, Ministarstvo poljoprivrede 3,5, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU-a 3,4, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 5,3, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja 8,1, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike 3,9, Ministarstvo obrazovanja 0,3 smanjenje, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava 1,1, Ministarstvo turizma 20,5, uprave 0,3, demografije 5%, pravosuđa 1,9 i Ministarstvo zdravstva na svojim razdjelima predviđa povećanje od 2,7% što mi je i logično s obzirom na sve. Dakle, očigledno da ovdje neka planiranja povećanja koja smo dogovorili, potpisali i za koja prvotno nisu bila osigurana u proračunu, nisu ni sada i da će to biti nešto što nas očekuje zato što smo mi imali pregovore i one štrajkove sindikata nakon donošenja proračuna i nismo u međuvremenu ako me pamćenje ne vara ni imali rebalans. Znači tih povećanja očigledno nema i tu kažem manje-više su svi izuzev nekih izuzetaka koji isto baš meni nisu ni jasni, zabilježili pad rashoda zaposlenih, da li to zbog manjka prekovremenih ili ne znam čega, ali uglavnom to su sve postotci. Što se tiče Zakona o obnovi, ja bi volio da je on ovdje u ovom rebalansu iako njegovo financiranje je predviđeno iz Fonda za solidarnost i ostalih europskih fondova, dakle ne samo iz vlastitih prihoda odnosno proračuna, drago mi je što se paralelno ne čeka samo zakone nego se radi i na drugim frontovima kako bi odmah se donijelo vatrogasne mjere a tu prije svega mislim na ovih gotovo 100 milijuna kuna osiguranih za zamjenu i popravak dimnjaka odnosno 41 milijun sa pozicije fonda za nabavku kondi bojlera odnosno kondenzacijskih bojlera jer praktički treba ljudima osigurati ono da ako već sada nemamo hladnije vrijeme ali da imaju barem sanitarnu vodu i neki minimum minimuma. Također, ide se i u prijedlog paralelnog financiranja projektiranja za kuće sa onim žutim i crvenim oznakama, da se i na taj način izađe u susret, da se već krene nešto raditi no generalno Zakon o obnovi, krovni zakon koji treba, koji treba od desecima i desecima, preko 40 milijardi štete odlučivati, nije u ovom rebalansu i ne može biti dok nema zakona, apsolutno je jasno, kada ga donesemo, onda se možemo nadati da će se osigurati sredstva, tako da ja očekujem da se stavi tu proceduru, koliko ja znam zakon, prijedlog zakona je gotovo još prošli tjedan, on je predan premijeru i čekamo da uđe, prođe u proceduru Vlade i bude stavljen na javnu raspravu i bude na Vladi nadam se što skorije čisto zbog toga što smo prepoznali da to ne treba donositi preko noći, ali da ga treba donijeto, to apsolutno da, a da li ga ostaviti i manut nekoj drugoj Vladi ili ne, mislim da moj je stav da ga treba donijeti kvalitetnoga, ne žuriti, ne preko noći, ali čim prije, tim bolje. E dakle, što se tiče makroekonomskog okvira, to smo spomenuli da u pravilu iako meni je drago da je ova projekcija smanjenja 9,4 BDP-a u odnosu veće smanjenje negativnija nego onog što nam je Europska komisija dala sa preko 7%, ali mislim da je bitno da smo ostavili rashode koje ćemo usmjeriti upravo u onu potrošnju i generiranju i potrošnje a i samim tim ekonomske aktivnosti i da je to dobar smjer što nismo smanjivali unatoč smanjenju pada prihoda preko 26 milijardi, ostali smo na istoj razini rashoda, samo smo preraspodijelili i rekli što nam je prioritet i tu smatram i tu ministar ima i podršku našu, da je to način da se samo nastavi, da se vidi kako će se to preliti na ove vanproračunske korisnike, kako oni bi krenuli u taj ubrzani investicijski ciklus, sve ono što mogu odmah pokrenuti i što je u planu bilo ovu i iduću godinu da pokrenu i da na taj način napravimo taj korak i taj jump start vraćanja u ono gdje smo bili prije ove krize a ja vjerujem da će to sada ići puno brže nego na onih zadnjih financijskih kriza. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Time smo završili sa raspravama u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, samo tehnička obavijest svim zastupnicama i zastupnicima, pojedinačna rasprava traje 5 minuta. Kolega Babić, mikrofon je vaš.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski sabor je proračun za 2020. g. donio polovinom studenog prošle godine sukladno tada definiranim makroekonomskim pokazateljima o rastu BDP-a u Hrvatskoj sa projiciranim prihodima i rashodima gotovo na uravnoteženom proračunu. U međuvremenu su se u svijetu pa tako i u Europi i u HRvatskoj značajno promijenile okolnosti uvjetovane svjetskom pandemijom korona virusa odnosno epidemijom u RH i ovaj proračun je praktično rezultat odnosno bolje rečeno posljedica tih događanja koja su u bitnome uvjetovala smanjenje gospodarskih aktivnosti, a koje je smanjenje gospodarskih aktivnosti dovelo posljedično jasno do smanjenja prihoda državnog proračuna i izdataka koji nikako nisu mogli biti predviđeni u vrijeme kada smo donosili proračun ovdje u HS. To bitno smanjenje prihoda oko 25 milijardi kuna je u ovom rebalansu jasno definirano. Al ono što posebno treba izdvojiti jest činjenica da su nastali nepredviđeni rashodi koji se mjesečno isplaćuju prije svega za, kao potpore za očuvanje radnih mjesta, likvidnosti poslodavaca i za održavanje poslovnih aktivnosti poduzetnika u RH i da je to značajan iznos kako piše u obrazloženju negdje oko 7 milijardi kuna, ali da usprkos toj činjenici Vlada RH i Ministarstvo financija su unutar vlastitih preraspodjela smanjenja ukidanja određenih rashoda zadržali tu razinu rashoda državnog proračuna, tako da bi deficit državnog proračuna iznosio u visini smanjenja prihoda državnog proračuna. Ja sam da ta činjenica smanjenja poslovnih aktivnosti definira taj makroekonomski okvir u RH koji će u ovoj godini, kako smo čuli od strane Vlade i ministarstva, iznositi 9,4% BDP-a. Al ono što govori o točnim procjenama koje je ova Vlada iskazala u proteklih 3,5.g. da su te procjene, su se uvijek na kraju godine odnosno pri završetku godine temelje podataka Državnog zavoda za statistiku, pokazali ispravnima, čak štoviše, Vlada u ovaj rebalans je ušla sa realnim matematičkim ekonomskim pokazateljima, tim više kad vidimo da je Europska komisija planira manji pad BDP-a za negdje oko 0,3% BDP-a i s druge strane rast BDP-a u idućoj godini veći od onoga kojega je Vlada, Vlada predvidjela za iduću godinu koji iznosi 6,5%. Do sada tijekom rasprave po klubovima čuo sam brojne primjedbe od oporbe kako i na koji način bi oni postupali u ovoj situaciji. Ja moram reći da je Vlada, a pri tome sada ne osvrćući se previše na rad Stožera CZ, on je u ovom trenutku meni nije u fokusu mog izlaganja prije svega, ovdje sam skoncentriran na odgovor Vlade koja je brojnim mjerama, gospodarskim mjerama koje smo donijeli u dva paketa, kako u onom ožujskom, tako u onom travanjskom, a i u ovom svibanjskom paketu gdje je, u kojem planiramo i već je definirano oko 100 milijuna EUR-a smanjenje, te poreznih odnosno parafiskalnih nameta s jedne strane i s druge strane u pregovorima sa sindikatima zadržati ovu razinu proračuna koji jest po nama održiv i koji je dobar i prihvatljiv. I Vlada tim mjerama, ta dva, s tim, dva paketa mjera imala namjeru i u tome sam uvjeren da će se uspjeti, uspjeti sačuvati gospodarstvo da prilikom izlaska iz ove epidemije ono što bezbolnije, što jednostavnije nastavi sa, gospodarstvenici nastave sa svojim poslovnim aktivnostima. Stoga moram reć da me čudi da na određeni način imputiranje Vladi da je prilikom prosljeđivanja potpora za očuvanje radnih mjesta trebala ući u vlasništvo pojedinih poslodavaca gospodarskih subjekata jer bi kao rezultat možda bio taj cjelokupni broj, oko 600 000 ili nešto manje, ja sad ne bi naklapao, ne bi nagađao, ali vjerujem da bi brojni poslodavci prilikom saznanja da će im se za taj dio ući u vlasništvo [[Upadica: Hvala]] , da će im se onda, nisam ni primjetio da imamo na 5 minuta, dakle da će im se ući u vlasništvo, na taj način bi bili svoje zaposlenike prepustili na HZZ. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bačić, imam pitanje jedno za vas, a to pitanje postavljaju mnogi ljudi koji se bave prijevozom putnika, pogotovo ako se radi o autobusima koji voze turiste. Naime, činjenica jest da je Vlada zabranila turistima ulazak u zemlju, njima je zabranila rad s druge strane, a s treće strane leasing kuće su nastavile slati rate kredita na naplatu odnosno rate leasinga, kako god to nazvali. Mene zanima zašto Vlada tu ništa ne poduzima? Znači, ljudi su ostali bez ikakvih prihoda, a rate dolaze na naplatu sa kamatama. Po mome sudu način na koji vi se odnosite prema prijevoznicima je neozbiljan jer će ti ljudi se nać u velikim financijskim dubiozama, pa me zanima eto vaše mišljenje i da mi kažete možda je Vlada stvarno nešto odlučila da napravi da im pomogne, zanima me vaš odgovor. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pernar, nije Vlada zabranila ulazak turistima nego su u ovoj pandemiji korona virusa države zatvorile svoje granice. Prema tome, mi i da smo i omogućili dolazak bilo kome u RH taj dolazak nije moguć zbog toga što države koja bi bili … [[Govornik se ne razumije]] i na tržišta za turiste zbog svojih problema zbog, također zatvaraju granice i promet, prijelaz preko granica je zaustavljen. Što se tiče pak leasinga i kredita uopće, niste u pravu. I Vlada, a i HNB i sa, sa, sa financijskim institucijama uskladila, dogovorila moratorij koji može biti do 12 mjeseci i koji, koju dužinu moratorija, dogovaraju i banka i klijent. I nekad je i klijentu u interesu da to ne bude 12 mjeseci, nego da to bude kraće i ovisi o poziciji klijenta, dogovara se taj moratorij i o kraćim kamatama. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mrsić, slijedeća replika.
Poštovani kolega Bačić, pokušavate objasniti neobjašnjivo. Ako jedna Njemačka koja ima ekonomiju puno jaču nego mi, koja je također dala svojim radnicima milijune eura, ide u vlasništvu strukturu Lufthanse i drugih kompanija kojima je isporučila također milijune eura, ako hrvatska država je dala 20-ak ili 30 milijuna kuna određenim tvrtkama, ne želi ući u vlasničku strukturu, da bi jednog dana vratila te novce natrag u proračun opet i iskoristila za nešto drugo, onda mi to nešto nije logično. Inače vaš ministar Aladrović se danas čudi i kaže nije prirodno da neko ko isplaćuje dividendu i bonuse, prima potpore a primili su potpore jedni i drugi. Prema tome, nikako da objasnite zašto ne bi država ušla u vlasničku strukturu tvrtke u kojoj danas iskrcat će 30-ak, 40 ili 50 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mrsić, trebali ste se unutar oporbe malo dogovoriti sa vlastitim nastupima, kako kome što padne na pamet, tako izađe za govornicu i predlaže mjere. Dozvolite da svaka država vodi računa o svom gospodarstvu, prije par godina bilo je primjerka koji je Njemačka vrlo bogato i izdašno reagirala prema svim poslodavcima pa im je Grant dala na milijarde i milijarde eura. Mi smo tada postupali drugačije, sad smo ocijenili da je ovo najpovoljniji način kako pristupiti poslodavcima. Možda bi neki poslodavci kada bi znali da će im se uć u vlasništvo, jednostavno se zahvalili i rekli mi ćemo s obzirom da mi nismo krivi za gospodarsku situaciju, isporučiti vam 50, 100, 200, 300 000 naših zaposlenika dok traje kriza vama na Zavod za zapošljavanje pa vi to s njima financijski rješavajte, a mi ćemo dalje održavati one aktivnosti, poslovne aktivnosti koje možemo sukladno principu ponude i potražnje. Prema tome, svaka država bira svoj put, ja mislim da je ovaj put koji je Hrvatska odabrala najbolji i za državu a i za poslodavce a i što je važno i za zaposlenike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ne treba se previše opterećivati sa kolegama iz oporbe jer su se mjesec dana slagali sa svime, e sad se mjesec dana više ne slažu s ničim, jednostavno im sve smeta jer ne mogu vjerovati da se ovo u Hrvatskoj odvija na najbolji mogući način. Kolega Mrsić je recimo zaboravio dok je on bio ministar da je bilo u jednom vremenu, ja mislim jedno 420 000 nezaposlenih i sjećam se da sam ga zamolio da ugasi onaj brojčanik na zavodu jer je bilo sramotno, danas je problem 150 000 uz sve ovo što smo prošli u protekla 2 mj., tako da podržavam ovo što ste rekli i činjenica je da smo učinili pogotovo u javnim financijama, maksimum mogućega da se zadrži znači zaposlenost ali i da sustav javnih financija normalno može funkcionirati i mi koji smo godinama u lokalnoj samoupravi, itekako vidimo na kakav to način funkcionira. Ja o ovom ministru mogu reći samo riječi hvale za sve što nam je učinio u protekle 3 g. i u ovoj krizi sad. Možemo reći da uredno dođe ono što nam treba doći od strane države bez obzira na sve probleme. Ko hoće to potvrdit, hoće, ko neće, ne mora ali to piše u proračunu, ko god je.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, priključujem se čestitkama našemu potpredsjedniku Vlade ministru financija za upravljanje financijskim sustavom države prije svega i u ovoj krizi. Nisam uspio g. Mrsiću, slažem se sa brojem zaposlenih u vrijeme kada je on bio ministar u Vladi i onom brojčaniku, danas je 160 ili 152, 3 tisuće nezaposlenih, ako se ne varam. Da je možda ići na ovaj model kojega je on prije rekao, mi bismo vrlo brzo i prešli tih 420 000 a onda kako bi se to rješavalo kasnije, ne znam. I s pravom kolega Mrsić govori da je ministar Aladrović iznio svoj stav kad je u pitanju poslodavaca koji bi isplaćivali dividende prilikom činjenice da im je država isporučila milijune i milijune kuna za zadržavanje, očuvanje radnih mjesta. Treba svaki predmet, treba lijepo razmisliti, treba poslodavac to znati da u slučaju da isplaćuje dividendu, da će ili taj dio mora vratiti ili će biti blokiran, brojni su načini kako se može postupati i reagirati ali tu će bit vremena.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj rebalans proračuna je prije svega za one koji su cijelo vrijeme izigravali nevjerne Tome i nabacivali se trebalo bi ovdje, trebalo bi ondje dati. Dakle, što Vlada s ovim rebalansom pokazuje? Prvo, da je svjesna da zbog korona virusa, zbog poremećaja određenih gospodarskih aktivnosti će prihodovna strana biti itekako devastirana i to na 3 najvažnija prihoda državnog proračuna, to su ti tzv. potrošački porezi, PDV i trošarine, doprinos za mirovinsko, ako pogledate izvanproračunske korisnike, onda ćete vidjeti doprinos za zdravstveno osiguranje i porez na dobit. Dakle, to je što se tiče prihodovne strane ali ono što je vrlo bitno i o čemu se danas vrlo malo govorilo a to je da je Vlada usprkos toga što su nastali neki novi troškovi, prije svega tu mislim a to je najizdašniji trošak za očuvanje radnih mjesta, Vlada je odlučila da od svih proračunskih korisnika traži, inzistira da svaki ministar, svaki korisnik onaj trošak koji se naprosto nije mogao dogoditi zbog smanjenih aktivnosti zbog nečeg drugog, da ti proračunski korisnici smanje svoje proračune i da na takav način održe rashodovnu stranu na razini kako je ona bila izvorno planirana. I mislim da je to jedna velika kvaliteta. Slijedeća stvar o kojoj ovdje treba reći, da je Vlada u razgovorima, dogovorima uvezala kompletan financijski potencijal RH i na takav način osigurala nesmetano financiranje kako manjka u državnom proračunu, tako i manjka koji imaju izvanproračunski korisnici i ono što je vrlo bitno, taj financijski sektor priprema za ono što će uslijediti da tako kažem, dan poslije. A danas poslije je kad određene gospodarske aktivnosti se budu trebale pokrenuti, ako ti određeni gospodarski subjekti neće imati financijskih sredstava, oni će to vrlo teško napraviti. I ono što sam rekao danas u svojoj replici, a to je ono na što svi moramo obratiti pažnju a posebno Vlada, a to je da ne samo izvanproračunski korisnici, nego sva poduzeća u kojima je država ili manjinski ili većinski vlasnik, moraju misliti o tome da izvršavaju obveze jer naprosto ono gdje država ima bilo kakvu kontrolu ne smije biti generator nelikvidnosti jer ta nelikvidnost je nešto najopasnije što nam se može dogoditi nakon ovoga o čemu govorimo. I još jedna stvar, reforme. Dakle, svi su nam puna usta reforme, međutim nitko danas nije rekao da je državna uprava napravila jedan ogromni korak praktički od 7 milja u trenucima kad je bilo praktički nemoguće funkcionirati, kad su građani putem interneta, putem, nekim drugim elektronskim putem mogli obavljati svoje određene potrebe, doduše to je bila jedna davna zamisao još kad se uvodio OIB da na takav način povežemo državnu upravu i da građani ne moraju ići od vrata do vrata nego da naprosto da podnesu zahtjev i onda da državna uprava po službenoj dužnosti odradi svoj dio posla. Eh, kolegice i kolege s tim ću završiti, dvije stvari. Dakle, kad pogledate rebalans državnog proračuna, kad pogledate rashodovnu stranu koje su najznačajnije stavke plaće, mirovine, zdravstvo. Da li se tu korjenito nešto može promijeniti bez reformi? Ne može. I to moramo naprosto biti svjesni toga, ministri koji u ovom trenutku pregovaraju sa sindikatima su svjesni situacije da sindikati neće popustiti, nitko ne traži da se s reformama netko, nekakva prava smanje. Naprosto želimo platiti one koji rade, a oni koji ne rade niti ne trebaju u državnoj upravi i na takav način doći do kvalitetnije, efikasnije državne uprave koja će biti od koristi svima i građanima i gospodarstvenicima i svima. I ono o čemu ja uvijek govorim kad govorim o rebalansu proračuna to su izvanproračunski korisnici. Oni su ti koji sutra sa svojim financijskim potencijalima i sa svojim investicijama i investicijama iz EU fonda, fondova mogu biti generator onog prvog koraka u gospodarskom oporavku Hrvatske. Jer kolegice i kolege pad od 9%, 9,5, 10% nije nešto što neće ostaviti itekakav ožiljak na gospodarstvo RH, jer toga moramo biti naprosto svjesni i to je nešto što ne trpi političko prepucavanje. To je nešto što traži političku suglasnost svih nas, da donesemo zakone da se to gospodarstvo oporavi jel inače ćemo tapkati kao što su, vlada SDP-a tapkala 3 godine nakon ovoga gospodarske krize.
Hvala lijepa. Kolega Lovrinović, dobro. Idemo onda na replike prvo. Prva je poštovanog zastupnika Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bi vam pročitati pismo odnosno objavu Dragutina Hanžeka. Radi se o čovjeku koji je kažnjen sa 8.000 kuna kazne jer je sam u svojem traktoru išao istovariti gnoj na svoju vlastiti njivu. On kaže, dragi prijatelji ne mogu a da vam se ne objavim u vezi jučerašnje objave stožera za predstojeće izbore. Izjava gospodina Capaka da se na izbore može u vrijeme samoizolacije to me skroz izbezumilo i onda on objašnjava da je on kažnjen radi toga jer je odveo gnoj u polje. Pa evo ja vas pitam jel vama gospodine Šuker normalno da u isto vrijeme kada osobe koje su u samoizolaciji mogu izlaziti na izbore bez problema, a s druge strane da te iste osobe ne smiju istovariti gnojivo na svoju vlastitu njivu i za to ih se kažnjava s 8.000 kuna? Je li po vama to ekonomski opravdano, da li je to u interesu ljudi itd.? Hvala.
Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar kao prvo morate znati da te dvije odluke nisu u isto vrijeme. U trenutku dok je bilo ograničeno kretanje praktički između naselja zbog toga da se naprosto spriječi širenje i to je danas potvrda da je definitivno dalo rezultata, a ovo o čemu vi sad govorite to je netko nešto rekao ovako usput ali u ovom trenutku su već ukinute e-propusnice, vi danas možete putovati po cijelo Hrvatskoj da vas nitko ne zaustavlja. Prema tome, dakle govorite u dvije odredbe u različito vrijeme. Ne možete ih nikako staviti u isto vrijeme. Jer vi govorite kad govorite o tome da netko može izaći na izbore govorite o futuru koji će se dogoditi za mjesec i po 2, 3, nije bitno kad, a kad govorite o tome da netko nije mogao otići na svoju njivu govorite o vremenu koje je praktički završilo prije 10-15 dana, a ta odredba je donesena prije gotovo skoro 2 mjeseca. I to je naprosto činjenica i nije dobro miješati i brkati takve stvari. Da je možda bilo nekih nespretnosti oko tih e-propusnica, vjerojatno je [[Upadica: Hvala.]] ali nažalost svi smo tako podijeljeni kao što jesmo.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker kada ste govorili o poremećaju pojedinih gospodarskih aktivnosti u RH evo jutros sam dobio neke informacije iz našeg okruženja, evo SR Njemačka pita se jutros tko će platiti račun od korona virusa. U njih je minus preko 101 milijarde u državnom u saveznom proračunu, a pad BDP-a je 6,3%, dakle nije to malo. Ono čega se oni pribojavaju, a to je gubitka radnih mjesta odnosno jačanja socijalnih davanja. Dakle, korona virus i ono što nas je zateklo, a i vezano je za ovaj proračun, rebalans proračuna RH nije ništa novo i neobično bez obzira koliko kolege danas govorile o tome što se i na koji način moglo napraviti ali činjenica je da i ne samo mi već i zemlje u okruženju prolaze zapravo istu stvar.
Poštovani zastupnik Šuker.
Kolega Babić, prvo ova Vlada je rekla da je zdravlje i njeni građani na prvom mjestu. Nakon što su se ustabilili određeni pokazatelji, nakon saznanja stručnjaka počele su se malo relaksirati mjere što se tiče gospodarstva. Isto tako Vlada je jasno rekla da određene djelatnosti koje zbog odredbi Vlade ne mogu funkcionirati da će pomoći na takav način da se isplate plaće itd. Dakle, Vlada je tu jasno pokazala u pravom trenutku što treba raditi. Međutim, sad dolazi onaj dan poslije koji nas očekuje i potrebe za socijalnim davanjima i potrebe za financiranjem određenim aktivnosti i zato kompletan financijski sektoru u ovom trenutku treba upregnuti da sa sredstvima sa kojima raspolaže taj financijski sektor u RH da sutra bude prije svega na usluzi gospodarstvu, da ga potakne, a isto tako i država da može financirati svoje obveze.
Hvala lijepa. Dignuo je ruku, čini mi se za stanku, poštovani zastupnik Lovrinović, izvolite.
Tako je. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, a odnosi se na ovu našu raspravu o rebalansu proračuna. Naime, neprihvatljivo je da se rashodi državnog proračuna smanjili niti za jednu lipu, a zašto? Zbog toga što se, poštovani građani, u proteklih mjesec, mjesec i po dana isplaćivali su se minimalci određenim firmama, konkretno kladionicama, a posebno Agencijama za utjerivanje dugova. Ovde ću navest jedan podatak jedne takve agencije koja je 2013.g. osnovana sa 500.000,00 kn kapitala, temeljnog kapitala, a ta Agencija za utjerivanje dugova danas ima preko 400 milijuna kuna temeljnog kapitala. Znači, proteklih godina su enormno ostvarivali dobit, a danas im hrvatska država odnosno ova Vlada pomaže. Poštovani građani, jeste li vi za to da novac poreznih obveznika isplaćuje se kockarnicama, kladionicama i Agencijama za utjerivanje dugova? Ja sam uvjeren da niste. Druga stvar, premijer Plenković je proteklih dana u nekoliko navrata rekao e da smo članica Eurozone, da smo uveli EUR-o, mi bili u puno boljoj situaciji jer bi imali pristup neograničenoj likvidnosti. Proteklih, u proteklih mjesec, dva, njemački akademici su potpisali tužbu Ustavnom sudu Njemačke jer je Europska središnja banka od 2015. do 2018. otkupila državnih obveznica 2600 milijardi EUR-a. Nijemci su poludjeli i postavljaju pitanje, tvrde da nema pravo Njemačka, znači snositi i financirati u toj mjeri. Dali su Europskom sudu pravde ultimatum da u roku od 3 mjeseca odgovore. Ovo je početak velikog, ajmo tako reć, neću kraj monetarne unije, ali velikih problema, a oni nas uvjeravaju da je to sigurnost i stabilnost.
Hvala lijepa. Naravno da ću vam dati, a imamo još zahtjeva za stanku. Poštovani zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku. Tražim stanku zbog toga da bi zbog hrvatske javnosti rekli istinite pokazatelje. Dakle, nije istina da proračun nije smanjen jer ova korona kriza je na rashodovnoj strani državnog proračuna iziskuje nove troškove koji su skoro 8-9 milijardi kuna. I da nije proračun smanjen onda bi bilo povećanje rashodovne strane za 8 ili 9 milijardi kuna, ali s obzirom da su svi proračunski korisnici smanjili svoj izvorni proračun za sve one rashode koji se neće dogoditi zbog situacije u kojoj se nalazimo, Vlada je, dakle pokazala silni napor i na takav način uputila jednu poruku da želi zadržat rashode državnog proračuna na razini kojoj su izglasani. Druga stvar, kolegice i kolege, u financijama je najgora naknadna pamet. Mi smo imali dva puta u HS raspravu oko mjera Vlade oko poticaja za, za zadržavanje mjesta. Niko, ali doslovno niko od saborskih zastupnika nije se digao i tu rekao taj i taj nema pravo na to. Al istovremeno svi zaboravljate da je HANFA donijela odluku za neke, financijski sektor koji ona kontrolira da ne mogu isplatit dividendu. HNB je donesla odluku o tome da banke ne mogu isplatit dividendu. Ako je neko zlorabio ovu odredbu Vlade oko pomoći za očuvanje radnih mjesta, porezna uprava i institucije RH će to utvrditi, kaznit će ga, vratit će novce i ono što mislim da se svi kolege saborski zastupnici slažu, treba javno objavit ime te firme i stavit ga na stup srama. Al na ovakav način sad licitirati ne smije ovaj, ne smije onaj, trebalo je bit hrabar kad su se donosile mjere i reć taj nema pravo na to, taj nema pravo na to, taj nema pravo na to. Dakle, bitno je u pravom trenutku reagirati, pomoći, zbog malo kukolja ne smijemo bacit kompletno žito.
Hvala. Dat ćemo stanku vam za do 16 i 25. STANKA U 16,21 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,25 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, isteklo nam je vrijeme stanke pa će sada pojedinačnu raspravu imati poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre, poštovana glavna državna rizničkarko, gđo. Jakir Bajo, kolegice i kolege. Naime, kad se slagao proračun za ovu godinu, teško je bilo pretpostaviti da će nas zadesiti ni pandemija koronavirusa, a još manje, povrh toga i potres. Ova Vlada je uspjela u lipnju 2017. g. da izađemo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka i u naredbe 3 godine bilježili smo proračunski višak i snažno smanjenje udjela javnog duga u BDP-u i to za više od 11%-tnih poena u odnosu na kraj 2015. g. S ponosom smo mogli prošlo ljeto čitati da se Hrvatska po prvi put zadužila uz negativnu kamatnu stopu. 2019. g., turističku godinu, rekordnu, bilježili smo sa povećanjem od čak 17% većim prihodom nego onim što je zatekla ova Vlada i povećanjem prihoda, dolazaka od 20% i noćenja od 16% i zaista je bilo teško zamisliti da će pandemija koronavirusa ne zaustaviti, nego najedanput da nam je sve to palo u vodu kao da se ništa nije tako radilo i da takve rezultate nismo postizali. Kao što sam rekla, povrh toga, zatekao je grad Zagreb i potres, malo tko je danas rekao i spomenuo da je upravo u gradu Zagrebu se ostvaruje čak 40% prihoda RH ili 58% ukupno ostvarene dobiti poduzetnika. Raditi rebalans proračuna pri kojem prihodi znatno se smanjuju, gotovo da ih nije bilo u proteklim mjesecima na nekim stavkama, a zadržati iste rashode, zaista je veliko umijeće i potpredsjednika ministarstva i cjelokupne Vlade. Naime, Vlada je u proteklom razdoblju nastojala i uspjela, prije svega zaštititi naše živote, naše zdravlje, ali i radna mjesta. Naime, prvim paketom mjera, imali smo 63 mjere i drugim paketom predviđene su brojne i subvencije, odgode plaćanja određeni poreza, a samo jedna mjera, ja bih rekla najatraktivnija, kojom se plaća, osigurava plaća od 4 tisuće kuna uz odgovarajuća davanja, bila je najpopularnija i samo ta mjera u prošlom mjesecu sačuvat će oko 600 tisuća radnih mjesta, odnosno pomoć su zatražili gotovo 96 tisuća poduzetnika. Kad slušam danas neke kolege kad kažu, nećemo podržati ovaj rebalans proračuna, pitam se da li oni zastupaju uopće bilo kojeg poduzetnika, da li oni zastupaju bilo kojeg radnika, zaposlenika koji bi se našao na Zavodu za zapošljavanje da nije bilo ove mjere Vlade, a upravo te mjere Vlade su sadržane u ovom rebalansu proračuna. Samo za potporu očuvanja radnih mjesta osigurano je 6,7 milijardi kuna, od toga iz sredstava fondova EU 1,6 milijardi kuna. Naknade građanima i kućanstvima su povećane za 327,9 milijuna, subvencije za 5 milijardi kuna, dosta kritika smo također, čuli i za sredstva EU. Naime, kritike su, kako se taj iznos smanjuje. Moramo znamo znati da dolazi do pomicanja planova javne nabave, do prolongiranja i promjenama u planiranim dinamikama obavljanja radova, međutim, treba reći kad govorimo o EU fondovima da je netočna informacija da smo više uplatili nego što smo dobili. Naime, u plusu smo sa 31. ožujka od 25 milijardi kuna. Sve, sva ona sredstva koja smo dužni povući do 2019. prema svim operativnim programima također smo povukli, znači cilj je ispunjen, a brojna još sredstva smo dobili odnosno preraspodjelom je osigurano i oko 400 milijuna eura iz EU fondova, što za nabavku medicinske opreme, što za kredite i financijske instrumente, a i za mjere zadržavanje radnih mjesta. Još jedanput, s obzirom da zaista izlaganje od 5 minuta je iznimno kratko, pozivam sve kolege i kolegice, ako žele zaštititi i jednog radnika koji se prijavio na ovu mjeru, odnosno poduzetnika, da podrže ovaj rebalans proračuna.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Ovdje se zaziva broj koliki će biti broj nezaposlenih, itd., a ne kaže se što da se nije ovako brzo reagiralo i spriječilo da se upravo taj broj nezaposlenih dogodio već prije 2 mjeseca. Ovako u 2 mjeseca se puno toga promijenilo, stvorili su se nekakvi preduvjeti i za gospodarski dalje oporavak i za rad i nakon toga uvijek se može dogoditi nešto bolje. Dakle, uopće, zašto izazivaju ono što ne treba izazivati, kad je već s ovim mjerama postignuto jako puno?
Hvala lijepo. Odgovor, poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala kolegice Perić. Pa istina, meni se čini svi oni koji su proti ovog rebalansa, protiv su i sredstava koji su dobili ovi naši brojni radnici. Izgleda da bi radije da je 600 tisuća ljudi na Zavodu za zapošljavanje pa bi imali više razloga za prozivanje ove Vlade.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice. Dobiti INA-e i HT-a i HEP-a, itd. se ostvaruje i u vašim Vodicama i u mojoj Puli, samo se knjiži u gradu Zagrebu i bilo bi dobro da vi to kao bivša gradonačelnica napominjete jer je ovo samo još jedan od velikih primjera koliko je Hrvatska centralizirana. Međutim ono što sam vas htio pitati je nešto drugo, pitao sam to jutros i uvaženog potpredsjednika Vlade ali on nije znao ili nije htio odgovoriti a pitanje se tiče paušala kojeg plaćaju naši iznajmljivači. Pitam to vas zašto što i vi kao i ja dolazite iz kraja koji je dominantno turistički i uvjeren sam da razumijete tu problematiku. Zato vas pitam da li smatrate da bi se ovaj paušalni porez za drugo tromjesečje koji je do 30. 6., nakon toga trebao naplatiti ili otpisati? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, ja bi ovako rekla populistički, ja sam zato da se svi ovi porezi izbrišu i da nitko nikakav porez od građana naših ne plaća, ali trebamo znati tko prihoduje određeni prihod odnosno određenu bilo članarinu ili porez i tu od tih sredstava neki ljudi imaju osobne dohotke, neke obitelji se hrane. Prema tome, treba imati dobru mjeru od toga što sve oprostiti a što odgoditi. A što se tiče grada Zagreba, slažem se s vama, ja bi isto, da PDV koji se uprihoduje u Plodinama u mojim Vodicama, bude prihod grada Vodica, to bi ja vrlo rado međutim znamo kako funkcionira isto zbog toga što u gradu Zagrebu živi 35% stanovništva, treba reći i da 48% izvoza kreće iz grada Zagreba, prema tome, sve su to činjenice o kojima treba razmišljati kada se bude donosio možda u dogledno vrijeme neki drugi prijedlog zakona.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, vi ste u vašoj raspravi se osvrnuli naravno na prioritete koji su bili a prioritet ove Vlade je bio naravno zaštititi zdravlje građana, nakon toga sačuvati radna mjesta što su i Vlada ali i potpredsjednik Vlade ministar financija ali i cijelo ministarstvo napravili u jednoj brzoj reakciji no naravno vi ste se osvrnuli i na povlačenje sredstava i fondova EU-a pa ste u vašoj raspravi rekli da smo u plusu od 25 milijardi kuna a naravno na dan 31. ožujak ove godine. Naravno da je ovo jedan normalan slijed i da svi mi nismo mogli u donošenju proračuna prošle godine u studenom planirati ovu krizu i ja se još jednom zahvaljujem naravno brzoj reakciji i Vlade ali i ministra financija i kompletnog ministarstva.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, istina je kad se govori pomoći iz europskih sredstava, govori se samo jednoj brojci koja je po meni u dogledno vrijeme samo prolongirana odnosno pomakli su se planovi i javne nabave a i došlo je do promjene u planiranju dinamike obavljana radova međutim iznosi poput refundacije iz pomoći EU-a povećani za 120 milijuna kuna, ostali programi EU-a za 53 milijuna, pomoći EU-u 29 milijuna i 625 000, što znači da je došlo do nekakvih promjena i u terminima a i do unutarnjeg preslagivanja na drugačiji način kako bi prioritet dali pomoći gospodarstvu, radnim mjestima a i zdravstvu.
Hvala lijepa, sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, samo kratka intervencija, nemam u pravilu naviku prekidati raspravu i na jutrošnju repliku a i sada na repliku kolegici Martinčev Juričev što se tiče privatnih iznajmljivača a to je vezano za drugo tromjesečjem, drugi kvartal. U pravilniku u Općem poreznom zakonu, ja sam mislio da sam na taj način odgovorio jer smo kriterije već potpisali, veće oslobođenje kao takvo je predviđeno. Dakle vrlo jasno piše, obveze za drugo tromjesečje ove godine neće biti naplaćeno, dakle oslobođeni su privatni iznajmljivači. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem vam poštovani g. ministre i hvala vam što ste sada jasno odgovorili, međutim pročitat ću vam ono što sam jutros netom prije nego što sam vas pitao, pronašao na stranicama Porezne uprave a to je iznajmljivači koji su podnijeli zahtjev za odgodu plaćanja za obvezu koja je dospjela 31.3., ostvarili su pravo na odgodu te se ista neće otpisati. Molim vas da intervenirate i da vašim kolegama iz Porezne uprave kažete da ovo korigiraju jer stvara zabunu kod svih koji posjete službenu stranicu Porezne uprave, hvala.
Hvala. Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Dobro, da razjasnimo u potpunosti i međusobno a i oni koji nas gledaju odnosno onima kojima ćemo prenositi te poruke. 31.3. se odnosi na obvezu za prvo tromjesečje, to je prvo tromjesečje, dakle paušalni dakle iznajmljivači plaćaju kvartal odnosno tromjesečje, na kraju tromjesečja za to prethodno tromjesečje, dakle, 31.3. za prvo tromjesečje, 30.6. za drugo tromjesečje i ono što je u pravilniku u Općem poreznom zakonu je predviđeno oslobođenje upravo za to drugo tromjesečje koje bi trebali platiti 30.6., to ih je oslobođeno, evo. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, da, veliki broj malih iznajmljivača ima tu problem ali još veći problem ima velik dio Slavonaca koji su bili sezonska radna snaga na našem moru i ostali su bez posla i pitanje u njihovo ime, što oni mogu očekivat obzirom da su najave turističke sezone prave neće biti, da li će oni vjerojatno ostati bez radnog mjesta i 5. i 6. i 7. mjesec? Tako da, zbog njih treba naći modele kako pomoć tim ljudima koji su bili sezonci, to je jedno a drugo, sigurno da treba nastavit sa ulaganjima u turistički razvoj Slavonije, Baranje i Srijema, bilo je najavljeni i veliki projekti turističke promidžbe Slavonije, Baranje i Srijema, da li se u rebalansu i taj dio smanjuje? Hvala.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo, mislim da ste vi kao naravno govorljivi zagovornik, bože moj, otuda i dolazite kao i ja, za razvoj i razvitak Slavonije i Baranje i općenito našeg geografski gledano istoka, mislim da se možemo složiti i onda ću iskoristiti i odgovor na vašu repliku, reć upravo i podsjetit na sve skupa. Do prije nekog vremena, a ne tako davno anketa među poduzetnicima koji je prvi čimbenik ograničenja daljnje gospodarske aktivnosti, što vas najviše ograničava u daljnjim iskoracima itd., navedena je radna snaga, nedostatak radne snage. Između ostalog, naravno sada kada govorimo o problematici zadržavanja radnih mjesta i očuvanja radnih mjesta treba sve skupa na neki način podsjetiti na to ne tako davno vrijeme. Tako da i sezonski radnici iz Slavonije koji su išli dolje u Dalmaciju raditi tijekom sezone sigurno u ovim okolnostima kao takvima trebaju naravno, ne trebaju biti zanemareni, međutim, u isto vrijeme opet ponavljamo, dakle mi smo mjere koje smo stavili u funkciju smo stavili u okolnostima koje jesu i vidjet ćemo što dalje i kako i na koji način ih korigirati. Hvala.
Imamo još jednu repliku poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani g. ministre, odgovorite molim vas precizno na pitanje, u proteklih mjesec dana u cilju spašavanja gospodarstva i pomoći gospodarstvu, u kojoj mjeri ste nas zadužili uz fiksnu kamatnu stopu, a uz koju uz promjenjivu kamatnu stopu na kredite i obveznice? I drugo važno pitanje, jeste li te kredite i obveznice ugovarali uz valutnu klauzulu? Jer ako ste slučajno ugovorili, nama okolo taj podatak nikad niste iznijeli, ni vi, ni premijer. Ako ste nas zadužili u promjenjivu kamatnu stopu na 10.g. npr., a za 2-3.g. kamatna stopa ponovo dođe na 4, 5, 6%, napravili ste veliku štetu, a mogli ste nas zadužiti i to financirati kunski preko HNB-a uz 0%. Ako ste ugovarali valutnu klauzulu, načinili ste isto veliko zlo jer time pojačavate eurorizaciju čitavog sustava, izlažete nas valutnom riziku. Molim vas odgovor.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Konkretno, konkretni odgovor inače sve i ovako ionako imate javno dostupno, ali ja ću probat sumirat onih 6 milijardi i 100 milijuna kuna koje smo ugovorili sa 6 najvećih hrvatskih banaka, bilateralni su aranžmani, svakom od njih naravno detalji su poznati, mislim da više od pola tih aranžmana je uz fiksnu kamatnu stopu, neki od njih su vezani na šestomjesečni trezorski zapis, dakle imaju nekakvu varijabilnu komponentu, ali ponavljam, više od pola njih je uz fiksnu. Obveznica i trezorski zapis znate i sami da su uvijek praktički uz fiksnu kamatnu stopu. Dakle, trezorski zapis koji smo refinancirali po kamatnoj stopi od 0,06 na godinu dana, to je onaj koji dospijeva i dospijevat će za sada malo manje od godinu dana. A ova obveznica koja je recentni, zadnji instrument koji smo izdali također kao i svaka je uz fiksnu kamatnu stopu od 0,75%, to je ujedno bio i prinos, dakle izdali smo ju uz par, po paru na 7.g. To je [[Upadica iz klupe se čuje]] Molim? Ova zadnja je milijarda 445 EUR-a, dakle govorimo o, upravo o tome, da.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Pa želim reći evo par riječi o prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. s projekcijama za 2021. i '22. jer osnovno pitanje je bilo da li da ili ne proračun mijenjati sada ili ne mijenjati, odgovorna Vlada je jasno rekla da u sklopu mjera za mjesec svibanj ide i rebalans proračuna. Kao što su išle mjere za mjesec ožujak, mjere za mjesec travanj, tako je i ovo jedan od tih dijelova mjera za mjesec svibanj 2020.g., a uslijed ove pandemije koja nas je svih iznenadila. Vraćajući se samo 3 mjeseca ili 70-tak dana unazad jasno je da smo svi živjeli svojim tempom i nitko nije razmišljao da ćemo 12.5. razgovarati ovdje o rebalansu proračuna, svi smo se već vidjeli u nekakvim drugačijim odnosima i nije bilo tada nekakvih rasprava o tome da li država ide u dobrom ili lošem smjeru, uglavnom smo se bavili sasvim nekim drugim temama koje se uopće nisu ticale financija. Međutim, pojavio se virus koji je očito zaključao ne samo nas nego i čitav svijet. Najjače države, one koje mogu na mjesec, jednostavno danas stoje zaključane i bore se za svoje stanovništvo tj. za zdravlje svojih građana. Mi se tome sada nakon ovakve situacije koju smo počeli obezvrjeđivati, iz meni nepoznatih razloga jer je sve usporedivo, a podaci su svi vani, jednostavno mi nije jasno zbog čega to radimo? Zašto vrijedne ljude koji su se potrudili na prvoj liniji obezvrjeđujemo na način da ih sada dovodimo u pitanje uopće i njihovu stručnost i bilo što drugo u smislu nekakvog politikanstva? Zbog čega? Pa imamo zemlje EU s kojima se možemo uspoređivati, naših veličina, 4 milijuna stanovnika, nešto više stanovnika, nešto manje stanovnika, pa usporedimo, nije uopće problem. Pogledajmo Irsku, želimo li taj scenarij? 20 i koliko, 23 135 zaraženih, 1500 umrlih. Ili svi govore o nekoj Švedskoj. Evo jedan kolega ovdje zagovarao je švedski model. 27 000 zaraženih, 3300 umrlih. Danas ovdje stvaramo problem nažalost na preminulima u domovima za starije osobe i to se nije moralo dogoditi, dogodilo se. Nažalost, imamo posla ili je problem sa virusom za kojeg nemamo rješenja, ali vrlo olako obezvrjeđujemo napore i svih građana koji su bili spremni zaključati se ili zaustaviti svoj život da bi izašli iz ove situcije. Dolazim sa otoka, zaključani smo već 50 dana, 4 trajektne linije dnevno, samo dostava, samo dostava. Donedavno 3 regije unutar županije, evo od ponedjeljka prošlog putujemo slobodno bez propusnica i to je kao svima normalno, ništa nije bilo normalno. I čudom se reakcijama svih, zbog čega? Zašto podcjenjujemo taj trud koji su svi napravili da imamo situaciju kakvu danas imamo? Imamo 300 ja mislim i 8 aktivnih koji su zaraženih, 308, nema zemlje u EU koja ih toliko ima. I to nam je previše. I to treba smanjit, smanjit će se sigurno ako ćemo biti odgovorni. A ovaj, reakcija Vlade kroz mjere za ožujak, za travanj, pa to smo imali najprije sveopće oduševljenje tj. sveopće prihvaćanje i sada kada realiziramo te mjere, svi smo protiv njih jer oporba to može i to mi znamo i prihvaćamo kao reakciju jer su ciljevi sada sasvim neki drugi. Čak su i na neki način nametnuti možda sa strane oporbe. Najprije smo htjeli izbore, sad ih više ne želimo. Okej, svak se bori za neku svoju politiku. . / . A ja gledam i sa A ja gledam i sa lokalne razine, na što su nam spali proračuni sada? Na komunalnu naknadu i doprinose od plaće. Sve drugo smo zaustavili, pogotovo mi koji živimo od turizma. Nema javnih površina, nema koncesijskih odobrenja, nema prihoda od koncesija, nema prihoda praktički od gradnje, tu i tamo poneki doprinos. Nema uplata u proračun. Naravno da smo reagirali i mi sa rebalansima i mi čekamo što će reći Vlada da znamo što ćemo, pokušali smo napraviti što možemo. Ako ne može radnik, građevinar doći na otok, što možemo raditi? Zaustavili smo sve projekte. I to su situacije koje su realne, treba ih gledati na taj način, nije sve politika. I budimo realni, prema ovom naporu, da se smanje rashodi, ali onih 8 milijardi više koji su nastali kao rashod u borbi protiv nečega. I ne možemo to podcjenjivati i reći ništa se nije smanjilo, ni za lipu. Je, smanjilo se, samo je pitanje kako tko to želi čitati. Ja znam da bi svako od nas 150 ovdje složio proračun onako kako njemu odgovara i nitko ne bi bio zadovoljan. Ali mislim da ovaj proračun pokazuje da imamo mjeru optimizma. Što će biti u 10. mjesecu? Ja bih volio reći da ćemo od 15.7. do 15.8. imati super sezonu. Možda je moguće, a možda i nije, ne ovisi sve o nama. Ja mislim da pokazujemo odgovornost i ono što ljudi žele od nas [[Upadica: Hvala.]] a to je da se osjećaju barem sigurno, koliko god to može biti sigurno.
Imamo nekoliko replika opet, prva je poštovanog zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Borić, pa nitko ne dvoji da su rezultati zdravstveni uspješni, ali ovdje govorimo o bacanju novaca bez ikakve kriterija, pa među 10 najvećih tvrtki koje su primili potporu od strane države su hotelijerske tvrtke koje imaju stalnog sezonca, neke pekarske tvrtke koje su prodavale u to vrijeme, do toga da imamo i tvrtke koje su imale dostavu pa su već, vidli smo redove pred tim tvrtkama. Također, i one koje su u vlasništvu pumpi, prema tome, vidlo se po tome da se to bacalo na način što nije bilo nikakve kontrole, a vama za odgovor. Da, počeli smo sa 420 tisuća nezaposlenih, završili smo sa 285 tisuća 31.12.2015., 135 tisuća manje, vi ste počeli sa 285 tisuća, prije korone ste imali 143 tisuće, dakle neto 142 tisuće, dakle isto kao i mi u 4 godine, prema tome, kada kritizirate, pogledajte malo brojke.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, ja dolazim sa otoka na kojem imamo hotelsku kuću koja je vlasnik Valamar, a ima i tvrtku kćer koja je vlasnik, koja se zove Imperial i po vašem, te tvrtke ne bi trebale primiti nikakvu naknadu iako su i zaključane, znači dan danas nema aktivnosti, nijedan hotel nije otvoren, nijedan kamp nije otvoren. Prošle godine u ovo vrijeme 12.5. sve je bilo otvoreno, radilo je u njoj 200 ljudi. Ako vi mislite i zastupate tezu da su ti ljudi trebali ostati bez ikakvih pomoći ili da nisu trebali dobiti ništa od države, vi nastavite s time dalje, pa i u kampanji ili bilo kojem budućem vremenu. Ja smatram da je država trebala to učiniti i učinila je na najbolji mogući način. Na koji način će se rješavati pitanje evaluacije svega ovoga što se desilo u brzom, hajmo reći postupku da bi se dostiglo vrijeme jer mjesec dana nije preveliko vrijeme da bi se sve uspjelo riješiti, time više što se smo u 3. mjesecu bili na polovici mjeseca kada su krenule sve ove drugačije mjere i ponašanje, znam da se reagiralo da se pomogne svima. Da li je najpravednije prema svakome, ja mislim da je vjerojatno bilo onih koji [[Upadica: Hvala.]] su nešto napravili da nije trebalo, ali tu je država da to utvrdi u kasnijem vremenu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klarića. Izvolite.
Poštovani kolega Borić, rekli ste da vam nije jasno zašto se tako ponašamo. Na početku smo svi hvalili, a sada se napada i traži krivica. Sjetit ćemo se, nebrojeno puta smo čuli, mahali su spasitelju maslinovim grančicama, klanjali mu se, za nekoliko dana vikali su raspni ga. Ali, ovdje je činjenica, činjenica koju nitko ne može pobiti, činjenica da su svi koji su zatražili, dobili, činjenica je da su gospodarstvenici u onom dijelu kojima je zabranjen rad, ne samo od strane Vlade RH već od svih gradova i općina u RH dobili brojne pogodnosti i svima je bio samo jedan cilj i mislim da je to opravdani cilj i da zaslužuje svaku pohvalu. Sačuvati radno mjesto, sačuvati gospodarstvo, jer jedino je to model na koji možemo promišljati izlazak iz ove situacije. Vladi svaka pohvala na odlučnosti, isto tako i Stožeru, a sve ono što se u budućnosti bude događalo [[Upadica: Hvala.]] pokazat će koliko su ove mjere bile ispravne.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Ja, kolege ili ljude iz Stožera razumijem i kad su rekli da su oni isti ljudi kao i na početku, tako i danas nakon 77 dana. Neki su to razumjeli na početku, ali nakon 77 dana nažalost nisu i pokušavaju ih obezvrijediti, s čime se ne slažem, ali to je očito njihovo pravo, toga je bilo i prije, prošli smo mi i drugačija vremena i svih se njih sjećamo. Sjećamo se i migrantske krize i Kriznog stožera kojega je osnovala Vlada SDP-a koji je trebao rješavati aktivnosti ulaska imigranata u RH. Tko je bio na čelu tog Stožera? G. Ranko Ostojić. Tko su bili članovi? Sve redom pomoćnici, zamjenici ministara iz novih ministarstva. Ali, čujemo danas da to nije tada bilo političko nekakvo tijelo taj Krizni stožer nego je samo ovo danas političko tijelo, tamo su vjerojatno svi bili HDZ-ovci, a ovdje ih nažalost kao više nema SDP-ovaca. Mislim, pa to je toliko ispod razine bilo čega, oni su se bavili s jednim problemom, ovaj Stožer se bavi s drugim problemom i postoji zakon koji ih je riješio u smislu tko treba biti član i tko se može tome pridružiti. Ali kažem, svatko ima priliku da pokaže u sljedeće vrijeme što je radio [[Upadica: Hvala.]] i na koji način je postupao.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Slažem se s vama, kolega Borić, da moramo paziti ono što govorimo u HS-u i ne obezvrjeđivati one ljude koji su danas u Stožeru. Činjenica je da prije ove krize smo imali uravnotežen proračun, to treba reći, sa suficitom proračunskim. Nažalost ova situacija koja se sada dogodila to je izbrisala, zbog toga i ovaj rebalans. Treba možda vidjeti i kako i na koji način se bore ili rješavaju određene probleme, pa i gospodarske probleme zemlje u našem okruženju. Danas se malo uspoređujemo sa onima s kojima smo nekada bili zajedno, ali treba i to vidjeti možda više s onima koje su članice EU. Pa i članice EU nemaju isti pristup prema koronavirusu, mnoge su pogriješile. Recimo, jedna Švicarska je doživjela katastrofu, pogotovo pojedini kantoni koji su bili prema Italiji. Švedsku koju sada spominjete, pa zar nismo jučer imali, odnosno prekjučer, dolazak naših ljudi iz Švicarske koji su bili zaraženi u avionu i nakon 3 godine se pojavio korona virus u Istri.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Babić, ali to nama jednostavno izgleda i skloni smo tome da obezvrijedimo sve što dobro napravimo pa to imamo i proteklih 20-tak dana, kažem pogotovo od strane oporbe kada se počelo propitivati zaista sve. Pa se uspoređujemo sa jednom Danskom koja recimo ima 10-tak tisuća zaraženih i preko 500 umrlih, kad oni otvore škole mi kažemo i mi želimo otvoriti škole, mi otvorimo škole sada djeca neće u školu. To je problem. Zašto? Evo jučer sam razgovarao u svojoj područnoj školi sa učiteljicama. Ni jedno dijete od njih 40 i nešto nije došlo u školu, 77 dana na otoku nismo imali ni jednog zaraženog. Večer prije sva se djeca igraju na igralištu. Pitam zbog čega, kaže, ne želim biti ta koja želi odrediti kojih 9 djece treba u školu ili ne treba otići u školu, kao da nema drugih mogućnosti ili podjele u nekakve grupe itd. i razgovora, najlakše jer reći ok, ali onda se nemojmo uspoređivati s nikim. Onda kažimo da smo napravili nešto sami ili da smo bolji, ali nemojmo govorit stalno da smo gori ako vidimo ako sve drugo ukazuje da smo ja mislim puno bolji od mnogih.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državna rizničarko, kolegice i kolege, dakle do proglašenja same pandemije i od strane Svjetske zdravstvene organizacije koja se dogodila u 3. mjesecu, točnije 11. ožujka 2020. godine, RH je imala uravnotežen proračun, imala je stabilne javne financije, imala je smanjenje javnoga duga, manju nezaposlenost, veću zaposlenost i proračunski suficit. U samu tu zdravstvenu krizu ušli smo sa jedne pozicije znatnog viška na tekućem i kapitalnom računu drugim riječima jednog većeg izvoza od uvoza odnosno većeg priljeva kapitala od odljeva samog kapitala i taj suficit smo zapravo kroz te protekle godine koristili za razduživanje prema inozemstvu odnosno jačanje samih deviznih pričuva. Vlada je prateći svjetska zbivanja, a znajući da smo mi već 25.2. imali prvi slučaj zaraze korona virusom zapravo donijela i onaj paket od 63 mjere gdje se zapravo željelo intervenirati odnosno disperzirati gdje god se u tom trenutku moglo i ono što je Vlada i stožer su kao takvi zaključili. Tim paketom se jako pomoglo gospodarstvu, a samo zato da se ne dogodi otpuštanje radnika. Zamislite da se dogodilo otpuštanje radnika ili da Vlada nije intervenirala, mi bismo na zavodu umjesto koliko znam imamo danas 152.000 nezaposlenih imali možda 250 ili 300.000 nezaposlenih. U tom trenutku bi se zapravo pojavila jedna društvena depresija, a mi, vi danas na ulici u svojim mjestima ne možemo osjetiti tu depresiju u RH bez obzira na ovakve rezultate u gospodarstvu koji su zapravo uvjetovani ovom korona virusom. Država je činila sve prvenstveno da spasi ljudske živote, da sačuva zdravlje svojih građana svjesna da nakon pandemije ovoga virusa kojeg ne može na takav način obuzdati barem smanji broj zaraženih osoba i da zdravstveni sustav kao takav, kao takav ne dođe u pitanje. Zbog toga je i ovaj rebalans proračuna danas ovdje u Hrvatskom saboru iz kog je jasno vidljivo i to su brojke koje se ne daju sakriti zapravo prihodi koji su pali za gotovo 23 milijarde kuna, ali Vlada šalje jasnu poruku i gospodarstvenicima i socijalno ugroženim skupinama i pojedincima, kulturnim djelatnicima, poljoprivrednicima, umirovljenicima, zapravo svima. I kada pogledate određene stavke koje su vezane za ovaj rebalans proračuna odnosno oni koji su recimo to tako izgubili, a to su svi oni koji su morali rezati svoje stavke na prihodovnoj strani proračuna su određena ministarstva koja su isključivo vezana za radnike, za radna mjesta, za subvenciju u poljoprivredi i samo zdravstvu. Što se rashoda tiče, dakle oni su ostali na istoj razini upravo zbog toga razloga i to je najjasnija, najveća poruka Hrvatske vlade. Treba reći neki su kolege danas govorili o tome da i EU se u to nije uključila, ali treba zapravo reći da i ova sredstva koja su vezana od EU su jednim fleksibilnijim pristupom zapravo omogućena da se mogu alocirati. Ono što želim sada ovdje reći, a govorilo se o tome i neki su zastupnici o tome govorili i ja sam dobivao nekakve, nekakve poruke od pojedinih tvrtki, a spomenut ću ih. Dakle, radi se o 1.200 naših tvrtki koje su vezane za domaće licence odnosno 800 međunarodnih odnosno o onim prijevoznicima koji ne rade u međumjesnom ili međulinijskom prometu već isključivo su orijentirani na turizam i oni nisu imali nikakvih prihoda i žalili su se naravno na banke koje su im uzimale rate kredita odnosno dobivali su opomene odnosno troškove i jedna mi je gospođa rekla, Vlada, Hrvatska vlada, doslovno je rekla, je napravila jako puno za nas poduzetnike, al od tog dijela moramo davati bankama. Dakle, dio sredstava moramo davati bankama što misli da nije dobro jer, misleći sad ovdje na kamate i troškove, jer nemaju apsolutno nikakvih prihoda. Molila me je da Vlada RH intervenira u tome dijelu i Vlada je stvarno intervenirala, dobio sam jutros od nje mail i rekli su da intervenirali su, banke su nam ukinule sve troškove i rekli su da kao takve ne moramo, ne moramo doznačavat [[Upadica: Hvala.]] dakle to je iznimno vrijedno i pohvalno jer se Vlada zapravo u svim segmentima angažirala na najbolji mogući način.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Klarić će biti prvi.
Uvaženi kolega spomenuli ste da se toliko ne osjeti depresija s obzirom na jačinu krize i sve ono što se događa i usporedbi sa našim okruženjem. Spomenuli ste i rezanje stavki. Ponekad treba platiti da bi se dobilo više. Dakle, ono što je više to je svako sačuvano radno mjesto, ono što je više, to je ono što ste upravo sad u ovom trenutku događa na terenu, da se drži pod kontrolom epidemija. I ono što će biti više, to je ono što će omogućit gospodarstvu da nastavi normalno funkcionirat onako kako je stalo. Mi u mom gradu kad smo donosili odluku o oslobađanju u cijelosti od komunalne naknade ili 50% onih proizvodnih djelatnosti ili svih onih koji su odlukom stožera zabranjeni rad, napravili smo kalkulaciju, izgubili smo u ovih mjesec i pol dana 2 milijuna i pol kuna, svjesni da nam taj manjak će polučit nešto puno više u narednim mjesecima jer svi onima kojima smo oslobodili sad sa olakšavanjem mjera su nastavili normalno funkcionirati i to je bit [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, nije samo rezanje stavki nešto što će smanjiti prihod već ono što će ga povećati.
Poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo tako kolega Klariću, zapravo nakon donošenja Vladinih mjera po meni su trebale sve županije, sve općine i gradovi postupiti na isti takav način na koji ste vi postupili. Zapravo, takvim činom recimo u gradu Bakru, vi ste zapravo pokazali da vam je stalo do gospodarstvenika, da vam je stalo do radnih mjesta,svjesni zapravo da se ne dogodi nagli odlazak otpuštanja takvih radnika na Zavod za zapošljavanje što bi tek tada stvorilo određenu depresiju. Ne zaboravite da je i Hrvatska zemlja, emitimna zemlja i da bi zapravo sve županije na tome području jako trebale paziti u ovoj koroni i zapravo trebale biti nekako free korona županije upravo zbog toga što bismo u vrlo dogledno vrijeme trebali dočekivati prve turiste. Dakle, svim nam je trebalo biti u interesu da se još više angažiramo, daleko više od nacionalnog stožera, da se i na lokalnim mjestima angažiramo da pazimo na takve stvari da nam se to ne bi događalo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Babić, vi ste, jasno mi je to da hvalite Vladu i da idemo sad pred izbore i da ste vi svi u HDZ-u ushićeni potezima ove Vlade, falio mi je kolega Borić ovih mjesec i pol dana dok je bio zaključan na otoku Rabu jer nismo slušali takve rasprave, mi koji smo raspravljali ovih mjesec i pol dana očito niste nas čuli, bilo bi mi draže da ste bili ovdje pa da ste nas mogli slušati. Dakle, mi smo svi isto davali rješenja i nudili smo prijedloge iz opozicije koje vi niste prihvaćali ili ste prihvaćali naknadno, nije to bitno, razgovarat ćemo još ovih par dana o tome, onda 2 mj. pa će ljudi vagat ali gledate kolega Babiću, nemojte pretjerivati. Dakle, vi ste sada rekli da nije bilo mjere Vlade, da bi jedan veliki dio ljudi završio na birou i da bi zavladala opća depresija. Da li su ljudi sretni i u ne depresiji, da li kliču HDZ-u oni koji su imali malo više plaće, recimo 5, 6, 7000 pa su zbog ovih mjera Vlade pali na minimalac? Da li vam kliču ljudi koji su čiji poslodavci su ih stavili na minimalac, dobili od Vlade 4000 kuna a onih 750 spreme u džep? [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, ja ću u o tome pričat u svojoj pojedinačnoj raspravi ali dajte nemojte baš toliko si klicat previše.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Đujiću, dobro je to kad znate na jedan dobar način izokrenuti stvari a da to bude onako populistički prihvatljivo javnosti. A tko je sretan koji je imao plaću 10, 12, 13 000 kuna doći na plaću od 3 ili 4000 kuna? Nitko nije sretan. Ono što vi aludirate je da je Vlada proizvela ovaj virus. Nije Vlada proizvela virus pa je sretna što se to dogodilo. Vlada je samo u ovom trenutku postupila na najbolji mogući način. Mjere koje ste vi donosili bile su zakašnjele, nisu bile prihvatljive, dosta populističke, dakle trebalo je pronaći taj novac, nije ga se moglo pronaći i to niste na najbolji mogući način objasnili hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala, kolega Đujić vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Da, da, jesam, ... [[Govornik se ne razumije.]] čl. 238., dakle kolega Babić mene vrijeđa kad govori da ja aludiram na to da smatram da je proizvela virus. Ne, nije nit ja to aludiram niti mislim da ste vi sretni zbog toga, možda ste vi sretni što se virus pojavio jer za sve što u Hrvatskoj ne valja, vi kažete kriv je virus. Možda je virus kriv što recimo nisu vaši ministri mogli popunjavati imovinske kartice pa ih je 15 otišlo iz ove Vlade, kriv je virus, nitko nije kriv. Tako da ako je ko sretan zbog virusa u ovoj zemlji, to je onda HDZ.
Dobro. Kolega Đujić naravno, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, ako je bila, onda ste je vi isto sad počinili, potpuno jednako. Hajde nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, još uvijek sam tolerantan, vjerovatno kako će odmicati vrijeme, postat ću manje tolerantan. Prema tome, nemojmo umjesto replike to koristiti. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Babić, evo čuli ste kolegu Đujića, on kaže da sam bio zaključan, ja sam njega gledao na televiziji, on i njegove rasprave koje su sve redom kad su donošene mjere bile za time da se poveća rashodovna stavka proračuna za nekih 10-ak milijardi kuna, čudio sam se da nisu imali mjere za kućne ljubimce, još je samo to falilo pa da i oni budu na neki način dobili neku naknadu. Međutim, danas slušamo opet u ime kluba kolegu Grčića i Lalovca koji kažu niste nište smanjili na rashodovnoj strani, to je politika SDP-a, danas lažem, sutra se popravljam i to su momenti u kojima trebamo izaći na nekakav megdan pred birače, jel tako? Kažu, razgovarali smo s MOST-om, onda ovaj kaže nismo razgovarali s MOST-om, onda sam ja u ime nekoga razgovarao s MOST-om i tako svaki dan. Povećali su rashodovnu stavku proračuna za 10-ak milijardi i danas pitaju zašto još nije smanjeno? Vjerojatno će oni na neki način.
Poštovani zastupnik Babić.
Hvala vam lijepa. Veći dio replike je bio…
A oprostite, samo malo, poštovani zastupnik Grbin je, nisam vidio, dignu povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovane kolegice i kolege, povrijeđen je čl. 235. Poslovnika budući uvaženi zastupnik Borić nije replicirao zastupniku koji je govorio nego je replicirao prije svega kolegi Đujiću a onda bogami sam sebi a vi ste na ga to propustili upozoriti. Hvala.
Dobro, naravno da to nije jer ako bih na to reagirao, onda bi vjerojatno jako brzo svi imali opomene. Dobro, izvolite kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Istina je kolega Boriću, vi ste se jednim dijelom referirali na kolegu Đujića, ali s pravom. Njegove eskapade koje su bile kroz pojedinačne rasprave dijelom su nas onako uveseljavale ovdje u HS-u. Ali ja ne želim vjerovati i ovo što je rekao kolega Đujić, ali i vi sada što govorite, ja ne želim vjerovati da Vlada ukoliko je imala bilo koji prostor da bi još više pomogla gospodarstvu, a razvojnim društvenim skupinama. Dakle, Vlada je sukladno financijskim mogućnostima i proračunskim mogućnostima dala svoj maksimum upravo zbog toga da se ne dogode određeni poremećaji u društvu, pogotovo oni gospodarski tektonski poremećaji. Tih 30 ili 40 dana bili smo svjedoci, nije to bilo lako izdržati, ali činjenica je da nismo upali u depresiju, to je iznimno bitno za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Ono s čime ću početi se možda na prvi pogled neće činiti kao povezano sa današnjom temom, ali je i to vrlo. A počet ću s time što su svim medicinskim sestrama u RH čestitati Dan sestrinstva i podsjetiti kako su se prošle godine negdje tijekom ljeta medicinske sestre izborile za svoj materijalni status, ali isto tako i za status drugih zdravstvenih radnika, konkretno liječnika budući da liječnika budući da liječnički sindikat nije reprezentativan u zdravstvu i nije mogao sudjelovati u kolektivnim pregovorima. A ta prava koja su medicinske sestre izborile prije manje od godine dana su ovim rebalansom o kojem danas razgovaramo dovedena u pitanje jer ako pogledate rebalans iznos koji se odnosi na primanja svih zaposlenih u javnom sektoru se smanjuje, a to znači da se smanjuju i primanja onih kojima smo zadnja dva mjeseca tepali da su na prvoj crti obrane, medicinskim sestrama, liječnicima, tehničarima, vatrogascima, policajcima itd. Poštovane kolegice i kolege, ja smatram da je to pogrešno, ne samo zato što time udaramo na materijalni status onih koji su u ovoj krizi podnijeli izuzetno velik teret nego i zbog toga što time ugrožavamo brzinu i mogućnost oporavka javnih financija. Institut za javne financije prije nekih mjesec i pol dana napravio je i objavio analizu iz koje je jasno vidljivo da smanjenje plaća u javnom sektoru, ustvari i kratkoročno i srednjoročno i dugoročno ima negativan učinak na proračun. Dakle ukratko, režemo granu na kojoj sjedimo. Znam da ćete ovo izglasati, ali svejedno je moja obveza da na to upozorim. Drugi problem je onaj na koji su ukazale mnoge kolegice i kolege koji su govorili prije mene, a odnosi se na pitanje potpora. Govorili smo, upozoravali smo, da, govorili smo i upozoravali smo i u sabornici i izvan nje, iako se radilo o mjeri koju je donijela Vlada i koja nije amenovana od strane Sabora da ne postoje kriteriji, da se novac dijeli šakom i kapom i onima kojima treba i onima kojima ne treba. A danas kolegice i kolege, saznali smo odakle se taj novac uzeo. Konkretno, gotovo pola milijarde kuna uzeto je iz fonda koji je namijenjen za pomoć za zapošljavanje invalida. Za pomoć za zapošljavanje invalida, onih koji u svakoj krizi, pa tako i ovoj, najteže stradaju, najteže stradaju jer oni sigurno sada bez ovakvih pomoći i potpora posao dobiti neće. Međutim iz tog fonda u koji uplaćuju svi poslodavci u RH koji imaju preko 20 zaposlenih, iz tog fonda smo zagrabili da bi bez kriterija podijelili i onima koji si isplaćuju dividende. I može gospodin Aladrdović danas kukati da je to bilo loše i može govoriti da će se taj novac vratiti, ali s obzirom na način kako je Vlada djelovala, za to nažalost ne postoji pravni temelj. A zašto? Jer su kriteriji bili propisani na takav način da su ih ispunili i oni kojima novac doista nije trebao. Poštovane kolegice i kolege, mi možemo govoriti o tome da se u krizi treba reagirati brzo i da to nekad za sobom povlači i greške, ali ovo nije bila greška, ovo je bila katastrofa. Katastrofalna odluka koja je za sobom povukla katastrofalne posljedice, a novac za nju se nalazi na računu koji je bio namijenjen najpotrebitijima u RH. Ja za to ruku dignuti neću i ne mogu. I dopustite mi samo na kraju jedan kratki osvrt na Grad Zagreb, bez obzira što ne živim ovdje imam jako puno prijatelja koji žive i u onim dijelovima Grada Zagreba koji su posebno pogođeni potresom. I gotovo svakog dana me netko od njih upita, što će biti sa Zakonom o obnovi Grada Zagreba. A ja im na to pitanje ne mogu odgovoriti, vjerojatno ne možete ni vi koji sjedite ovdje i koji gledate što u mene, što u … A ako pogledate ovaj rebalans proračuna, vidjet ćete da novac za takvu obnovu nije predviđen. Pametnom dosta. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin rekli ste da na početku svoje rasprave da možda na prvi pogled vaša rasprava neće imati veze sa današnjom temom, no itekako je imala jer nemojte se vi povoditi za ovima iz HDZ-a, njihove rasprave danas nemaju nikakve veze sa današnjom temom nego su oni u kampanji. Evo kolega Borić mjesecima nije bio ovdje i sada nadoknađuje taj dio pa valjda priča o svim temama o čemu smo pričali zadnjih mjesec dana. I ovih 5, 6 dana šta nam je ostalo moramo pričati o svemu. Moramo pričati o obnovi Zagreba, moramo pričati o 15 ministara koji su napustili ovu Vladu, o imovinskim karticama, o MOST-u koalicijskom partneru HDZ-a koji ih je dva puta doveo na vlast, sve je to tema. Mi smo sada u izborima i sve se to tiče ovog rebalansa proračuna jer je on predizborni, zato je ovakav, zato što je predizborni, u njemu zato nema pada rashodovne strane jer vjerovatno ćemo do kraja imati još jedan rebalans, neka nova Vlada i moramo pričat o tome i meni je muka od ove situacije, pa nismo mi sretni, pa mi ćemo za 2 mj. bit na vlasti, morat ćemo vraćat vaše dugove i ono što ste uništili već treći puta, pa nismo sretni zbog toga, nemojte nam to govoriti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina, izvolite.
Poštovani g. potpredsjednik Reiner je danas benevolentan pa možda nisam trebao uvod ali naviknut na neki strožiji kriterij, ipak sam se htio unaprijed ograditi da me se ne bi upozorilo da ne držim teme ali šalu na stranu. Da, ovaj proračun je predizboran. Pa predizborno je sve što se događa u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko tjedana, predizborne su presice stožera, predizborno je bilo donošenje Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju gdje smo tvrdili da se cenzus diže za nekakvih 200 000 hrvatskih građana iako je u stvarnosti riječ o njih 12 do 15 000. Predizborno je ono što radi predsjednik Vlade RH, predizborno je ono što radi potpredsjednik Vlade RH. Sve je to predizborno i što je najbolje od svega, i legitimno je da bude predizborno ali nije legitimno da se o tome laže a to je najveći problem. Prave se da ovo ima nekakvu epidemiološku ovakvu ili onakvu podlogu a u stvari je predizborno.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, drago mi je da ste ovo spomenuli i doista na portalu u Indexu koristili pravu riječi „zagrabilo se“, zagrabilo se u Fond za zapošljavanje osoba sa invaliditetom u koji uplaćuju svi poslodavci koji ne ispunjavaju kvotu. Pravobraniteljica kaže da se nije ništa obavijestilo niti njih niti se pitalo vezano za taj fond, na taj način se upropastila ili spriječila, smanjila mogućnost zapošljavanja upravo najranjivijih skupina ovoga društva. To nije dobro a da to nije slučajno, pokazuje činjenica koja naglašava portal Indeks da je zakon izmijenjen prošli mjesec, sad već pretprošli mjesec da bi se takva transakcija mogla i napraviti.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega, točno, i to je problem. Sve krize kroz koje smo prolazili, naučile su nas jednu stvar. U njima prvi i najviše stradaju oni kojima je najteže, stradaju migranti, to su mnogi hrvatski državljani koji su otišli u Njemačku, Irsku itd. osjetili jer su migranti bili prvi koji su počeli ostajati bez posla, stradaju pripadnici manjinskih skupina, stradaju invalidi, osobe sa invaliditetom. Ali da se Vlada može podnijeti i ponijeti na ovakav način i direktno zagrabiti u fond koji je namijenjen, u kojeg se uplaćuje isključivo s namjenom da se pomogne onima koji su u izuzetno teškoj životnoj situaciji, kojima je pomoć potrebna, e to nisam očekivao i moram priznati da sam iznenađen količinom ne znam čega koja je to potrebno pokazana.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mateljana, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministru, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna tek je djelomično uvid u stanje financija koje je pogodila Hrvatsku u doba ove krize kako centralnih, tako i onih lokalnih financija. Ova korona kriza u Hrvatskoj izmislila je odnosno otkrila puno tople vode pa jedna od tih revolucionarnih otkrića je i ta kako je Hrvatskoj nužno potreba reforma lokalne samouprave i teritorijalni preustroj. Mediji, politika, govore javnosti kako se lokalna samouprava u ovoj krizi nije ponijela odgovorno, kako se ponijela potkapacitirano i kako je zapravo ona karika koja je bila najlošija u sustavu borbe protiv pandemije. Dakle zbog toga što je lokalna samouprava tako odreagirala, nužna nam je reforma lokalne samouprave. Taj zaključak je točan međutim premisa koja je do tog zaključka dovela, u potpunosti je kriva. Jedan od logičnih argumenata koji nam se nudi za teritorijalni preustroj je i taj u vrijeme recimo kada su još bile na snazi e-propusnice, kada se ograničila komunikacija unutar jedinica lokalne samouprave, mediji su govorili o tome kako postoje općine i gradovi koji nemaju niti pošte, nemaju bankomata, nemaju dječjeg vrtića, nemaju zapravo ni stanovnika dovoljno. Pa zar je lokalna samouprava kriva što je hrvatska Vlada, što su hrvatske pošte racionalizirale poslovnice i što su ukinule poslovnice u čitavom nizu ruralnih područja RH? zar je to odgovornost lokalne samouprave? Jedan od slijedećih argumenata koji nam nude i koji nam govori o tome kako je lokalna država loša u ovoj krizi je i taj da lokalna država jednostavno nema financijskih kapaciteta kako bi se nosila sa ovom krizom, to je potpuno točno, no tko je odgovoran za to? Odgovorna je ova Vlada odnosno Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji se isključivo fokusira na porez na dohodak. Pa i takva onda, znači kapacitetima potkapacitirana lokalna samouprava što se tiče i financija i administracije, podnijela je ogroman teret ove krize jer je gotovo 30% svih dakle ovih davanja koje smo dali spram gospodarstvenika, išlo je na leđa lokalne samouprave. Lokalna samouprava je i ta koja je prva počela sa otpuštanjima, lokalna samouprava je i ta koja je prva počela opraštati lokalne poreze odnosno komunalnu naknadu, komunalne doprinose i sve ono dakle čime je punila svoje proračune. Kad govorimo o pitanju učinkovitosti lokalne samouprave, onda iz svega ovoga vidljivo je i slijedeće a to je da teritorijalni preustroj jest važan, on možda i je nužan ali nije ono najvažnije. Najvažnije za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave je način financiranja i upravo se sad zapravo pokazuje kako je način financiranja lokalne samouprave loš, kako je on nedostatan i kako on ne daje dovoljno kapaciteta lokalnim samoupravama da se nose, da se nose sa ovakvim krizama. Premda, kolegice i kolege da nije bilo 100-tine i 100-tine vatrogasnih zajednica općine, da nije bilo 100-tine i 100-tine dobrovoljnih vatrogasaca, da nije bilo 100-tine članova civilne zaštite nikada se mjere koje nam je predlagao i koje je ovaj naređivao stožer Nacionalne civilne zaštite ne bi tako uspješno provodile da se nisu provodile lokalno. Sve to je opet bilo na leđima lokalne zajednice, općina i gradova. Niti 1 kuna još uvijek temeljem Zakona o vatrogastvu nije isplaćena vatrogasnim zajednicama, dobrovoljnim vatrogascima za njihove troškove koje su imale tokom ove krize. No, da zaključim na kraju i ovih 5 minuta, da nama je reforma lokalne samouprave zaista potrebna, međutim na ovakav način ad hoch rješenjima ona će zapravo dovesti do potpuno krive i još lošije situacije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, dobro ste upozorili da se kroz ove mjere pa i kroz rebalans u mnogome išlo ka smanjivanju prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave i da se ne vide modeli i načini kako će se to kompenzirati, a većina tih općina, gradova pa i županija je išlo sa vlastitim mjerama, potporama gospodarstvu i među prvima su odreagirali. Očito da oni neće moći to ubuduće pratiti ukoliko se ne iznađe model financiranja jedinica lokalne samouprave, a da veliko hvala svim dobrovoljnim vatrogascima jer bez njih mnoge jedinice lokalne samouprave ne bi mogle provoditi ni zaštitu imovine građana, ni mnoge druge humanitarne projekte. I treba pohvaliti i vatrogasce Orubice i Davora koji su i sinoć gasili požar na odlagalištu otpada Bačanska, gdje je evo zbog nebrige lokalnog načelnika opet bio požar.
Poštovani zastupnik Mateljan.
Hvala lijepa. Da, kolega gotovo 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave otpada na porez na dohodak. Neimanjem poreza na dohodak mi ostajemo bez 70% prihoda. Projekti koje dakle provodimo, koje moramo privesti kraju su prije svega projekti iz EU fondova iz mjera 7, iz mjera 6, na ovakav način dakle obezglavljeni financijski vrlo, vrlo ćemo teško te projekte privesti kraju i ja se pitam dakle na koji ćemo način isfinancirati te projekte koje su to korekcije koje će nam nadležna tijela na to nametnuti, jednostavno se bojim na koji će način lokalna samouprava preživjeti ovu godinu. Ako je cilj Vlade, dakle da lokalna samouprava umre sama od sebe onda je ovo dobar cilj i onda će ovaj virus uništiti nas sve zajedno i onda te reforme, ta reforma uopće neće biti nužna.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre, ovoga pa evo ja ću isto početi svoju raspravu na način da skrenem pozornost da sam iznenađen da je ovaj rebalans išao sad u zadnjem tjednu praktički zasjedanja na ovakav način, ali je jasno i to treba jasno reći da je ovo jedan predizborni rebalans i nažalost ovo nije zadnji rebalans ove godine. Nitko od nas nije sretan što on dolazi, ali ovoga je evidentno da kad pogledamo strukturu ovog rebalansa, dakle da nema pada na rashodovnoj strani ozbiljnog, da su prognoze Vlade takve kakve jesu u odnosu na cijelo okruženje, ja bi volio čak da se i ostvare moram reći, ali ovoga činjenica je da je ovo jedan predizborni proračun i da o tome mi sad ovdje moramo razgovarati. Ali evo potaknut, malo ću promijenit dinamiku rasprave zato jer su me na to potaknuli kolege iz HDZ-a koje u biti cijeli dan danas, posebno kolega Borić, kolega Babić, raspravljaju na način hvalite me usta moja, ovoga ali to je žalosno jer su oni ostali u onom, ne prate premijera Plenkovića koji kaže novo normalno, oni su ostali u onom starom modu zato što ih nije bilo tu jedno mjesec i pol dana, tako da su oni podešeni, njihov čip na ono prije ove korona krize. A mi smo u ovoj cijeloj korona krizi ušli u jedan novi, novi model funkcioniranja, dakle novo normalno, a za mjesec, dva ćemo ući u jedan potpuno restartani, restartani model upravljanja. Dakle, o čemu se ovdje radi? Mi smo cijelo vrijeme kao oporba na puna usta Vlade o zajedništvu, o pozivanju na konsenzus, na sve da budemo skupa, predlagali određene mjere, nudili rješenja, nudili se da se uključimo da zajedno u interesu svih građana rješavamo ove probleme, ali ono što smo upozoravali već prije mjesec i pol dana danas se pokazuje kao točno. Dakle, tada smo govorili da HDZ u biti ovu krizu postavlja se kao da se tiče samo HDZ-a i ko da je ovo pitanje samo vladajuće koalicije i ko da ovoga se to ne tiče svih drugih građana koji nisu HDZ-ovci. Podsjetit ću recimo da na drugi paket mjera je premijer Plenković predstavio samo koalicijskim partnerima i drugi dan ga je doveo ovdje u sabor umjesto da je predstavio svim parlamentarnim strankama, da smo se nadopunjavali, da smo svi davali nekakva rješenja u interesu hrvatskih građana, ne, vi se cijelo vrijeme ponašate jednostrano. S druge strane danas vidimo i sa ovim ovoga stožerom, evo ga pokušava nam se imputirati da mi želimo omalovažit ovaj stožer. Govorite ovdje to su isti ljudi bili prije, isti su danas. Jesu, isti su bili prije, isti su danas samo danas govore jednu stvar, a jučer su govorili drugu stvar. Dakle, jučer tko krši samoizolaciju je bio bioterorista koji je uzeo pušku i ušao u šoping centar i pucao po ljudima, a danas je to osoba koja nije zaražena, koja ovoga nije opasna samo evo malo je pod većim rizikom jer je možda bio s nekim drugim u kontaktu. Dakle, to je pokazatelj zašto je pogubno političko kadroviranje koje radi HDZ. I ovo je vrijeme kad moramo podsjećati građane na to, moramo podnositi račune. Dakle, ne može umrijeti negdje 20 ljudi gdje je na čelu osoba postavljena po političkom ključu i da se kaže kriv je virus, nitko nije kriv, živ, živ, živ, tko je kriv nitko.
E to ipak nema veze s proračunom.
Dakle, ima, ima kako ne, gledajte pa mi se bojimo u ovom rebalansu nisu predviđene recimo odštete za ljude koji su traumatizirani. Tko će platiti odštetu ovim ljudima koji su krivu ženu pokopali? Oni mogu tužit državu, mogu tužiti bolnicu, tako da to ima veze akademiče s time, dakle u ovom rebalansu su te stvari trebale biti predviđene, ja ih ne vidim, zato i apeliram na to. Što se tiče mjera, Vlada je brzo reagirala, prvi paket nije bio, nije bio onako savršen i po guštu poduzetnika, a nakon njihove intervencije došao je drugi paket i ok. Ja osobno nemam velikih primjedbi na taj dio, ali ono što želim reći. Nije to spasilo radna mjesta nažalost ko što govore kolege iz HDZ-a. To je bilo jedno umjetno disanje pacijentu koji se utapa, sada je taj pacijent, a taj pacijent je hrvatsko gospodarstvo, je trenutno na respiratoru, a hoće li preživjet, vidjet ćemo. U interesu svih nas bi bilo dobro da preživi, nažalost ne znamo kakva će biti ni sezona, ni da li će svi ti gospodarski subjekti preživjet. Evo, ja već sada po ovih prvih 5, 6 dana nekakvog vraćanja gospodarstva u normalu vidimo da su prihodi strahovito pali i pitanje je kako će to sve skupa završiti i onda ćemo na kraju vidjeti da li su te mjere imale efekta ili nisu. Nažalost, evo isteklo mi je vrijeme, malo je tih 5 minuta da pričam o tome svemu, ali ovoga [[Upadica: Hvala lijepo, ali sad ćete moći odgovoriti kolegici Leaković.]] pa da odgovorit ću na replike, može.
Poštovana zastupnica Leaković ima repliku.
Da evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujiću upozorili ste da nam se imputira omalovažavanje stručnog rada stožera civilne zaštite, to apsolutno nije točno. Ono što se zapravo događa je da je taj stručni dio rada stožera na neki način zasjenjen u zadnjih nekoliko tjedana kao što smo i već upozoravali i kao što je vidljivo iz svakodnevnih pressica jednim političkim djelovanjem stožera, pa mi se nekad čini da stručnjaci i stručnjakinje u stožeru zapravo omalovažavaju naš zdrav razum. Međutim, ono što mene posebno zabrinjava je današnja situacija kada je potpredsjednik Vlade gospodin Božinović zapravo onemogućio gospodina Capaka da odgovori na pitanje koje su mu postavili novinari pa se zapravo pitam ne omalovažava li samim time gospodin Božinović recimo stručni rad stožera i stručnost gospodina Capaka. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Đujić.
Pa sigurno kolegice Leaković, omalovažava, gospodin Božinović je ono danas bio ono patriotski ovoga ti možeš govoriti, ti ne možeš, novinari pitaju jednog člana stožera on kaže ja ću odgovoriti na to pitanje, to nije tema. Dakle, jučer je gospodin Capak rekao da ćemo na birališta ići sa, ljudi iz samoizolacije sa maskom i da je to normalno i da je to ok. I to je kontradiktorno onome što su govorili prije mjesec dana, u tome je problem, na to mi upozoravamo. I onda danas kad se to HDZ-u ne sviđa Božinović tamo zabranjuje, zabranjuje im govor i zabranjuje im obraćanje. Gledajte to je problem, gospodin Capak je član HDZ-a, pa nije vrag da su u ovoj državi svi stručnjaci jedino u HDZ-u, da nema ni jednog drugog stručnjaka, ja ne govorim da mora biti iz SDP-a ili iz neke druge stranke, nek budu nestranački, ja vjerujem da ih ima. Ali je problem recimo dom u Splitu, dom u Koprivnici, problem je kada su na tim političkim, gospodin Capak je tamo jer je politički postavljen na svoju funkciju, to treba jasno reći, car je gol, idemo na izbore [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] i on je tamo ne zato što je najbolji u Hrvatskoj nego zato što je član stranke.
E sad ovako, sad ste iscrpili moju tolerantnost i više takve niti replike, a niti odgovore na replike neću tolerirati. Davat ću opomene [[Upadica: Kakve?]] koje nemaju veze sa temom. Ovaj, ovaj slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Željka Glasnovića, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Moram odmah u startu reći da o ovoj vrlo važnoj temi treba ovdje govoriti otvoreno bez nekih suzdržavanja i ukazivati na sve probleme jer proračun je dokument koji obuhvaća sve aspekte političkog djelovanja hrvatske Vlade i kada vidite taj dokument morate biti zabrinuti za ono što će se dešavati krajem ove godine. Znači, činjenica je dame i gospodo da već u ovim tehničkim izmjenama koje smo omogućili ministru Mariću proteklih nekoliko mjeseci krize su sredstva sva usisana primjerice iz područja gospodarstva i poticanja određenih poslovnih aktivnosti. Znači ti programi su gotovo svi izbrisani iz proračuna protekla 2 mjeseca i možete vidjeti da se ni ne vraćaju u ovom rebalansu proračuna i onda se postavlja pitanje kako mi to i što mi to opće očekujemo od hrvatskog gospodarstva i kako mislimo pomoći hrvatskom gospodarstvu da se digne na noge i da omogućimo da krajem godine ne bude preko 400.000 nezaposlenih i da što prije ljudi počnu raditi. Jer ja ću vam reći kolegice i kolege problem je, a to će ministar Marić vrlo brzo vidjeti potrošnje i ponovnog rada dijela hrvatskog gospodarstva koje neće početi raditi niti brzo, niti će ti prometi biti tako izdašni, da će vrlo vjerojatno jedan veliki dio ugostiteljstva propasti, a s druge strane prihodi države će biti puno manji. I sada kada se može raditi, a da ne govorim o nezaposlenima koji će još dodatno eskalirati kad maknemo ovu mjeru od 4.000 kuna, koja usput budi rečeno i nema više planirana u proračunu naredna još 3 mjeseca ono što se na početku najavljivalo 3 + 3, nažalost toga evidentno je u proračunu nema. I ono što moram reći da je ovo proračun i ova cijela priča i najave i razgovori predsjednika Vlade koji će kakti razgovarati o određenim reformama, uštedama u području plaća u državnom sektoru sve skupa se vodi samo isključivo u smislu izbora. Jer kad vidite da u 2 mjeseca nije uspio ništa dogovoriti i na kraju sindikati ne pristaju, a mogu i razumjeti zašto sindikati ne pristaju s obzirom na to da vide da nema nikakve koherentne politike niti to nekuda posebno vodi, jasno je da Plenković želi što prije izbore održati, pokušati obnoviti mandat i nakon toga napraviti ono što je već u ovom trenutku trebao u razgovorima obaviti. Pripremiti državu za nekoliko godina temeljite krize. Samo njegov problem je što neće biti u prilici to raditi, a nama će izgubiti mjesece i mjesece vremena i ta kriza će biti puno duža nego šta bi inicijalno trebala biti. I to ne može niko ovdje osporiti, ne mogu ni gđa. Grozdana Perić niti g. Šuker iz HDZ-a koji su ovdje jedini ostali a niti ministar Zdravko Marić koji je svjestan u biti u kakav ambis Hrvatska srlja i to prvenstveno zbog toga što je podređeno obnovi mandata odnosno fotelje g. Plenkovića i ne samo ovo što je rekao i kolega Đujić, strašno je gledati te ljude sad svaki dan kako nam objašnjavaju nešto što se objasniti ne da. Krenuli su sa time zašto ne mogu raditi kazališta i kina a mogu se održavati mise danas, jučer govori g. Capak da ljudi koji su u samoizolaciji mogu slobodno izaći glasati i naravno je da ljudi više nemaju apsolutno nikakvog povjerenja u toj družinu i najbolje bi bilo da oni prestanu sa radom. Evo ja predlažem da te „mise“ u 2 sata koje gledamo svaki dan odnosno gledali smo, ja je već nisam gledao mjesec dana, da se prekinu jer počeli su zamarati ljude. To bi najbolje bilo za same te ljude i za HDZ. Evo vam i jedan savjet, prenesite ga Plenkoviću, ako je pametan, uzet će ga. S druge strane, sramota je da grad Zagreb je u ovoj situaciji uopće nedotaknut ovim proračunom. 100 milijuna kuna od 40 milijardi štete, dame i gospodo, to je ništa, nula. Ja sam predložio jedan amandman koji bi povećao to na 400 milijuna kuna da pokušamo krenuti u tu obnovu, da država počne obnavljati svoje objekte, da KBC Zagreb počne obnavljati svoje objekte, Traumu, Petrovu, da škole krenemo raditi i sa državne razine s obzirom da Bandić ni prebijene lipe, sve je potrošio na svoje kumove i sa te strane sramotno je da nema Zakona o obnovi, da ako bude na Vladi, neće biti u Saboru i sramotno je da još uvijek Vlada RH nije stala iza građana grada Zagreba. Plenkovićeva fotelja je bitna, ministrova fotelja ali građani grada Zagreba nažalost nisu bitni za HDZ.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili u svojoj raspravi ste rekli kako će nažalost unatoč mjerama Vlade, nakon svega ovoga jedan veliki dio poduzetnika propasti. To je nažalost točno i to je ono o čemu treba isto skrenut pozornost vrlo važno jer to što smo sad krenuli u otvaranje gospodarstva ne znači da će se sve vratit ko prije 2 mj., 3, nažalost ne, gledamo svaki dan da ljudi imaju manje prihoda, da jedan veliki dio ljudi nije uopće otvorio jer veći su im troškovi rada nego da otvore ali znate koji recimo neće propast? Neće propast oni poduzetnici naslonjeni na HDZ, npr. ko ova firma osnovana prije 3, 4 mj. iz Istre koja je direktnom odlukom ministra Horvata, dobila posao milijunski za nabavku maski. Trebala je na Vladi dobit 20 milijuna pa kad se javnost digla onda su ispod stola dogovorili taj posao bez javnog natječaja i onda vidimo da je nećaci utjecajne HDZ-ovke iz Osijeka, ti neće propasti recimo a to su isto oblici poticaja ove Vlade koji ne bi trebali biti dozvoljeni.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja. Odgovor, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, apsolutno ste u pravu, nažalost HDZ koristi i ove situacije da bi pomogao svojim interesnim lobijima koji će vjerojatno sutra financirat kampanju HDZ-a. Znači ne samo da koriste koronu kako bi stavili u rizik građane i izbore raspisali kad misle da njima najviše odgovora sebično, nego koriste koronu ne samo oni nego i njihovi jatak Bandić u gradu Zagrebu da svojim pajdama i kompama i kumovima i članovima nekima HDZ-a, podnijet ču jednu prijavu u inspektoratu Mikuliću da provjeri neke građevinare HDZ-ovce koji su dizali dimnjake po višestruko višim cijenama, dobio sam te informacije, da vidite zbog čega i kako se koristi ova situacija i zbog čega nema zakona. Nema zakona zato da bi se moglo loviti u mutnom, da ljudi na nesreći građana zarađuju stotine i milijune kuna i to je problem kolegice i kolege, o tome ovdje moramo govoriti. Nažalost, nema premijera Plenkovića da nas sluša.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo kolega Maras, dijelim ovdje vaše razmišljanje da nismo trebali ić u ovakvom smjeru i sa ovakvim proračunom u ovome trenutku koji je prvenstveno reći ću, baziran na nekakvoj političkoj situaciji i predstojećim izborima zapravo mi samo stavljamo stvari pod tepih i svi ovi strukturni problemi koje hrvatsko gospodarstvo ima će nažalost sada eskalirati kada ćemo tek osjetiti ove posljedice ove krize koja nas je pogodila i isto se slažem s vama u onom djelu kad ste spominjali grad Zagreb, štete od potresa koje ovdje postoje ali ja ću još vas malo nadopuniti i reći ću da su i veliki dijelovi Krapinsko-zagorske županije posebno stubički kraj, pogođen potresom i ja isto u ovom proračunu ne vidim mjere pomoći za ljude koji su nažalost izgubili svoj kriv nad glavom.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras.
Nema pomoći ali nažalost nema ni zakona. Znači ove igrice HDZ-a, HNS-a i Bandića su već dozlogrdile svima. Znači sad će se opet napravit neka kemija, kao zakon na Vladi pa će bit pušten u raspravu, pa pitaj boga dal će doći do Sabora, strašno. Da nije bilo 2 mj. dovoljno da se donese zakonsko rješenje? Pa kad treba HDZ-u novce za kampanju, dignut u tjedan dana se mijenja izborni zakon, sjećate se toga, g. Reiner? Se sjećate toga kad se diglo da se HDZ-u omogući [[Upadica Reiner: Kolega Maras, to nije tema, mi govorimo o rebalansu proračuna.]] Je, to je tema zbog toga što 2 mj. nema zakona o Zagrebu a kad je HDZ-u trebala lova za kampanju europskih izbora [[Upadica Reiner: Ja vam dajem opomenu temeljem čl. 239. jer ne govorite o temi, molim vas govorite o temi.]] Zašto ste se baš sad na mene namjerili, ljudi…
Hvala vam lijepo, imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Leaković, izvolite.
Evo kolega Maras, imat ćete sad priliku nešto reći i nadam se odgovoriti mi na ovu repliku, zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ne utvaram si da nešto znam o ekonomiji, kolega Maras, ali čula sam nešto o tome da kad je kriza onda treba trošiti, a pogotovo da onda treba ulagati država, dakle sada nam trebaju snažne državne investicije i mislim da naša generacija neće imati ovakvu priliku da napravi jedan naprosto i strukturno drugačiji pogled je li na državnu, na ekonomiju i na državne financije, a to je ova prilika dvostruke krize. Je li krize koja je uzrokovana s jedne strane Covidom-19, a s druge strane krize koja bi u svakom slučaju mogla biti izuzetna prilika za oporavak domaćeg građevinskog sektora, industrije itd., a to je potres koji je zadesio Grad Zagreb i ako se dobro sjećam, neću citirati, točno ali nešto o tome je svojedobno govorio jedan od poznatih makroekonomista John Maynard Kaynes kad je rekao da bi [[Upadica: Hvala.]] recimo za oporavak građevine ili industrije baš trebale ovakve krize … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Maras.
Pa ja se apsolutno slažem s vama. Znači ovo bi bila šansa da imamo normalnu situaciju u Gradu Zagrebu da se pomogne i da se krene u određeni investicijski ciklus, zajedno Zagreb i RH i da lakše prođemo kroz krizu. Zaposlili bi jednu granu industrije. Problem je naravno šta uvijek u Hrvatskoj se u takvoj situaciji nađu oni nečasni ljudi povezani sa primjerice HDZ-om ili strankom Milana Bandića koji onda pokušavaju zaraditi na tome ekstra, ne da rade pošteno, da zarade, nego da zarade 2-3 puta više nego što bi trebalo. Ja se slažem da u ovu krizu moramo ući i sa dodatnom državnom potrošnjom i javnom potrošnjom, treba biti vrlo oprezan i sa određenom regulacijom plaća i u javnom sektoru tu treba ići na reforme, oni koji rade trebaju zadržati svoj status, oni koji ne rade njih treba preusmjeriti u realni sektor. Tako da ja vas molim da o tome vodite računa [[Upadica: Hvala.]] i molio bih gospodine potpredsjedniče ima još koja replika, nema, dobro, ok, hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Zekanovića, nema ga, pa će onda slijedeća, gubi pravo na govor naravno i slijedeća pojedinačna rasprava bit će zastupnice Karoline Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre potpredsjedniče Vlade, kad su se 4. svibnja nakon mjesec i pol otvorile, napokon otvorile knjižnice mnogi su se začudili koliki su se redovi stvorili pred knjižnicama, recimo jedna od takvih je bila knjižica u Zadru i to je mnoge, to je pred mnoge postavilo pitanje kako se to događa? Međutim, to nije začudilo one koji se bave kulturom, umjetnošću, koji prate kulturnu politiku u izolaciji u kojoj smo proveli dobar dio ovog proljeća, preživjeli smo zbog knjige, zbog filma, zbog poezije i zbog slike i nema zapravo negativnog odgovora na pitanje treba li nam kulture i umjetnosti u krizama, to je izdišno i pitati, treba kulture i umjetnosti još i više. Međutim, u prijedlogu izmjena i dopuna proračuna nažalost ja ne vidim da se Vlada HDZ-a i njezina kulturna administracija zapravo povode, povode za ovime. Dakle, ovim rebalansom proračuna, proračun Ministarstva kulture manji je ako sam dobro izračunala za nekih 8% i on se zapravo na kraju mandata HDZ-ove Vlade čini se opet približava iznosima iz 2017. godine umjesto da se upravo na tragu onoga o čemu sam malo prije govorila, a to je snažnoj javnoj potrošnji i potrebi državne intervencije ulaganja u kulturu i umjetnost povećavaju potvrđujući tako da je rad u kulturi i umjetnosti važan, potreban i vrednovan. Primjera za snažna javna ulaganja u kulturu ima i danas u nekim zemljama EU kao što ih je i to inspirativnih primjera bilo, pa i skoro prije 100 godina. Dakle, za one velike depresije, velike ekonomske krize u SAD-u kada je ondje definiran svojevrsni new deal i taj je široki zahvat Rooseveltove tada administracije kulturu i umjetnost učinio široko dostupnima stvarajući uvjete za rad američkim umjetnicima, kulturnim radnicima s jedne strane, a čineći kulturu i umjetnost dostupnima stanovništvu s druge tako im omogućujući besplatno sudjelovanje u različitim kulturnim i umjetničkim programima i to se zapravo evo ni nakon gotovo 100 godina ne razlikuje od onoga što je na neki način prioritet kulturne politike ili kulturnih politika EU, a to je participacija, sudjelovanje u kulturi i zapravo na taj način borba protiv socijalne isključenosti i ekonomske nejednakosti, netrpeljivosti i predrasuda. Naravno da je i tadašnja američka administracija mogla reći, pa gledajte to nije prioritet, pa zamijenite svoje recimo violine ili saksofone ili baletne papučice, lopatama, motikama ili gumenim čizmama i bavite se poljoprivrednom ili građevinarstvom. To na sreću nije bilo tako i mislim da nam i to može biti ovako jedna inspiracija iz povijesti nešto na čemu bi se moglo i učiti. Ja mislim da su radnice i radnici u kulturi i umjetnice i umjetnici svakako očekivali i od ministrice Obuljen Koržinek i od premijera Plenkovića da i djelom, a ne samo načelno i blagoglagoljivo kako to samo oni znaju pokažu kako imaju povjerenja zapravo i kako poštuju i vrednuju hrvatske umjetnike i njihov rad. Ne mogu vjerovati zapravo ni da ministrica, ni da premijer Plenković ne žele da u ovoj krizi i onoj koja nam tek slijedi hrvatski umjetnici snimaju, glume da pišu, da plešu, da proizvode i da na taj način zapravo imamo dokumentirano ovo teško stanje, ovu katastrofu u kojoj smo se našli, da se možemo za nekoliko desetljeća ili samo za nekoliko godina zapravo osvrnuti i reći gledajte kako smo to mi u Hrvatskoj proživjeli i preživjeli koronu pa na kraju krajeva i potres i kako smo se je li iz toga izvukli. Nemam puno vremena danas, podnijela sam nekoliko amandmana na prijedlog ovoga izmjene proračuna, ali ipak bi željela upozoriti da smatram da se nije trebalo rezati na sredstvima za Operativni program učinkoviti ljudski potencijali tj. na sredstvima za socijalno uključivanje, participaciju u kulturu. Ne mislim da su prva na udaru trebala biti sredstva za inovativne umjetničke prakse jer upravo takve umjetničke prakse sada mogu doći do izražaja u novim okolnostima kada još uvijek nema živih izvedbi nego se one prenose i putem nekih novih digitalnih internetskih platformi. Također, ponovno upozoravam da mi je doista, da smatram doista neprimjerenim katastrofalnom odlukom da se prekine program Europske prijestolnice kulture, to je doista jedan generacijski projekt ne samo građanki i građana Rijeke, Primorsko-goranske županije nego i cijele Hrvatske i svih umjetnica i umjetnika. Nadam se da će neke bar od tih amandmana hrvatska Vlada i prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mene zanima samo obzirom da ste lijepo elaborirali kako je Vlada RH smanjila sredstva za kulturu, jeste li svjesni toga da je smanjila i sredstva za kulturu koju provode jedinice lokalne samouprave budući da smanjila sredstva poreza na dohodak a koje su zapravo izvor financiranja kulturnih zbivanja na općinskim i gradskim nivoima. I sada jedna nekonzistentnost, dakle Ministarstvo izdaje CRO card odnosno kartice i nagovještava privlačenje domaćih turista a ja sad postavljam pitanje, a što će ti domaći turisti raditi na tom moru odnosno hoće li sjediti u svom apartmanu kojeg ako uspiju platiti sa onim bijednim novcem kojeg su osigurali na tom CRO card sistemu uopće i uspiju realizirati? Hoće li se samo kupati? Hoće li se smjeti kupati od komunalnih redara koji bi trebali razdvajati kupače koji nisu na dovoljnoj udaljenosti jednih od drugih? Molim vas objasnite mi tko će to onda nadoknaditi sve ako ne možemo ni mi na razini lokalnoj a na državnoj zapravo ne žele.
Hvala, poštovana zastupnica Leaković.
Da, kolegice Ahmetović pa upravo ste upozorili na ono što smo i u gradu Zagrebu vidjeli da se već dogodilo a grad Zagreb uz proračun Ministarstva kulture ima zapravo najveći proračun za kulturu i tamo se dogodilo da je još u travnju zapravo gradonačelnik Zagreba M. Bandić potpuno obustavio isplatu sredstava koja su vezana za javne potrebe u kulturi, tako da i u glavnome gradu koji ima najviše kulturnih institucija i sigurna sam i najviše radnika i radnica zaposlenih u tom sektoru, već sada možemo vidjeti posebno kad je riječ o neovisnoj kulturi, posljedice takve pogubne politike. I naravno da ne možemo očekivati da će nam turistička sezona kad o njoj govorite, a dolazite s Krka, dakle biti uspješna i da ćemo privući i u povoljnim epidemiološkim uvjetima nešto više turista nego inače ako im mora i sunca ne možemo ponuditi ono što se popularno zove kulturni proizvod. Dakle, kultura u svakom slučaju nije samo trošak, kultura predstavlja i ulaganje i ona naravno isto tako predstavlja i radno mjesto za mnoge ljude. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Panenića, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo uvijek kada raspravljamo o proračunu, kad raspravljamo o rebalansu proračuna, evo ovo je po prvi puta zapravo sada barem mislim da u ovom mandatu da o rebalansu proračuna raspravljamo, u ovom periodu polovicom godine obično smo rebalans imali krajem godine no međutim svi smo svjesni da su okolnosti izvanredne, prvenstveno zbog korona virusa, ali i druga stvar naravno zbog čega radimo današnji ovaj rebalans proračuna jesu i predstojeći izbori. Kao nekakav najvažniji dokument kojeg uvijek donosi ovaj Visoki dom, uvijek ima nekakvih proračuna, uvijek ima nekakve svoje dobitnike i gubitnike, ono što možemo prvo vidjeti iz ovoga reći ću ipak vanrednoga proračuna jest to da ovaj puta gubitnika baš i previše nema makar kad malo zagrebete, ipak ih ima, kolegica je sada spomenula ovdje kulturu, ja ću dodati da određeni gubitnik je i sport jer se odustalo od nekih infrastrukturnih ulaganja koja su trebala ići kroz Državnu red za sport ali reći ću čak i razumljivo u ovoj situaciji. Očito mijenjamo i određenu ekonomsku paradigmu ne samo ovdje u Hrvatskoj nego i na razini EU-a i taj deficit očito više nije takav bauk kao što je bio, znači kad dođemo u takvu situaciju, onda se vraćamo i određenim postulatima iz prošlosti koje neki ekonomisti ponekad vole nazivati da su zastarili, da su anakroni ali u ovakvim situacijama, oni su nam itekako potrebni. Već nekoliko kolega je ovdje spomenulo s obje strane sabornice ovaj reći ću problem koji ima lokalna samouprava, koja oslobađanjem od poreza na dohodak uistinu izgubila veliki dio svojih sredstava i neće ih biti moguće nadoknaditi niti kroz nikakve beskamatne zajmove niti kroz neke druge mjere jer pokazatelji su takvi kakvi jesu, ali situacija na terenu di ste vi nekakva linija reći ću prema građanima, di se građani prvo obraćaju lokalnim samoupravama je sve samo ne laka. Još kad se ovdje nadodaju neke vrlo nejasne upute koje dolaze od nacionalnog stožera, od HZJZ-a, evo spomenut ću konkretan primjer dječjih vrtića di imate situaciju da ukoliko jedan roditelj ne radi, znači onda ne mogu djeca ić njegova u vrtić, da imate situaciju dakle da oni koji nisu dali do ovoga tjedna djecu u vrtić, ne mogu ga sada dat 2 tj., onda imate zahtjeve naravno roditelja zbog čega moramo mi sad plaćati vrtić u ovom periodu kad nećemo dat djecu odnosno ne mogu, ne možemo ju dat, od toga naravno da se od lokalne očekuje i određena podrška prema gospodarstvu, da ćemo morati pomoći građanima a njima nismo dovoljno pomogli kroz ove mjere Vlade koje moram istaknuti da ipak je i oporba ih ovdje podržala uz određene prijedloge koji nažalost nisu bili podržani, onda bi ja volio malo ipak vidjet, volio u proračunu vidjeti malo više senzibiliteta za lokalnu samoupravu, za sve ono što ona čini i što je činila u ovoj krizi kroz rad lokalnih stožera civilne zaštite koji su uistinu napravili jedan posao, ne samo oni nego svi ljudi koji su angažirani od vatrogasaca, policije i ostalih službi u tome smjeru. Spomenut ću još da mi je evo ovako nekako sa lokalnoga aspekta, sa regionalnoga malo žao oko ovoga mjera za brdsko-planinski prostor koje vidim da su ostale na nekom istom nivou unatoč tome što smo evo kroz rebalans tražili određeno povećanje tu, ali ono što me još više žalosti i što sam još više sad uvjeren da trebamo jedne izmjene, da trebamo drukčiji zakon o brdsko-planinskom prostoru kad vidite jedan raspored tih sredstava gdje za brdsko-planinske prostore dodjeljujete sredstva uređenje trgova uz same morske obale, za neke spomenike u slavonskim ravnicama, za uređenje uredskih prostora u određenim gradovima ili općinama to je jedan loš smjer u kojem idemo umjesto da podupiremo tamo poljoprivredu, turam da nam ljudi ostaju živjeti na tim prostorima mi smo krenuli sredstava dodjeljivati po jednom apsolutno netransparentnim kriterijima i po političkoj podobnosti. To je loše i s tim bi trebali prestati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Poštovani zastupnice Ahmetović.
Kolega Vešligaj mene zanima vi ste pričali o proračunima, o proračunu i proračunu vaše jedinice lokalne samouprave djelomično. Zanima me od čega ćete financirati odnosno sufinancirati vrtić, od čega ćete sufinancirati školski nadstandard, od čega ćete sufinancirati ili financirati stipendije učenicima, odrekli ste se i komunalnih naknada, komunalnih doprinosa i brojne druge mjere ste poduzeli. Ono što smo ovdje čuli je da se Vlada nije odrekla projekata, ma nije se Vlada odrekla sumnjivih javnih nabava jer tamo je novac, ali novac koji ne ide tamo gdje treba. Evo, objasnite mi kolega da li je moguće da nitko u ovoj državi ne razumije da se Vlada odrekla 60% prihoda jedinica lokalne samouprave, a ne vlastitih prihoda, da li je moguće da su ti prihodi ono na što računaju naši roditelji?
Hvala. Poštovani zastupnik Vešligaj.
Hvala lijepo. Pa evo, kad smo raspravljali ovdje o mjerama onda sam rekao da ove mjere koje Vlada predstavlja koje svoje da bi ih trebala ipak predstaviti kao, barem dijelom kao mjere lokalne samouprave s obzirom na to koliko je gubitka direktnih zbog prvenstveno oslobađanja poreza na dohodak su imale jedinice lokalne samouprave. Gledajte ovu godinu ćemo nekako izdržati, imamo ovaj zajam i vjerojatno ćemo moći to isfinancirati. Samo moje pitanje je što onda, što nas čeka u 2021. godini, ljudi su ipak navikli na određeni standard koji je reći ću manjim sredinama puno manje nego što je to u velikim gradovima. No, međutim ako nećemo moći osigurati adekvatan smještaj djece u vrtićima, ukoliko nećemo osigurati nekakvo obrazovanje u osnovnim školama, uređene domove zdravlja, pitam se ja koliko će nam ljudi uopće ostati živjeti na tim prostorima.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem cijenjeni potpredsjedniče. Dakle, ministre ja želim govoriti o predloženom rebalansu kroz pozitivne stvari, kroz one koje smatram negativnim i u konačnici u svjetlu izbora koji se najavljuju. Dakle, ono što je pozitivno, a ja posebno pozdravljam je činjenica da su ipak ostala sredstva za nastavak gradnje brzih cesta to je 160 miliona kuna za 5 km od Farkaševca prema Bjelovaru i 325 miliona kuna 7,5 km od Križevaca do, prema Koprivnici gdje se mora javna nabava otvoriti početkom 6. mjeseca. Također pozdravljam i činjenicu da je ovim proračunom iznađeno rješenje za financiranje pomoći gospodarstvu koje je pokrilo plaće zaposlenih u onim subjektima koji su pretrpjeli gospodarski efekt u ovoj krizi za 3., 4. i 5 mjesec i to je ono što smatram pozitivnim. Ono što želim vam ukazati da otprilike ta pomoć gospodarstvu koja je procijenjena oko 8 milijardi kuna da ste ju vi zapravo uspjeli namaknuti, namiriti preraspodjelama unutar samoga proračuna, a onda mi se ne sviđa način na koji ste to radili, ne znamo kako ste komunicirali sa ostalim ministarstvima, ali imate situaciju da su vam recimo Hrvatske ceste na svoj buđet od 3 milijarde kuna smanjile svoj proračun samo za 202 miliona kuna dok je recimo jedan vrlo bitan segment, a to je Središnji državni ured za sport koji je imao zaista bijednih 16 miliona kuna za gradnju sportske infrastrukture i 14 miliona za lokalni sport i projekt Hrvatska pliva ostao bez tih 30 miliona. Dakle, da li je zaista trebalo jedan projekt koji je bio već u fazi odabira na koji se prijavilo 400 klubova, 400 malih sportskih zajednica u cijelosti dokinuti? Ja mislim da ste tu pogriješili i da ste morali napraviti checking pa vidjeti da je recimo za ceste na otocima buđet smanjen s 812 za samo 10 miliona kuna. Dakle, vi ste uzeli sve sport umjesto da ste uzeli za ceste na otocima umjesto 10, 40 miliona kuna. Samo da vidite koja je važnost koliko se mi volimo prezentirati kroz sport u Europi i u svijetu, koliko je političarima i politici puna usta sporta od nacionalnih stadiona do ne znam kakvih ulaganja, a vi niti imamo ispregovarane financiranje takvih objekata iz EU, a niti iz nacionalnih proračuna i u ovo vrijeme korone kad su djeca i na nastavi za računalima, kada su i ovako previše za računalima vi ste uspjeli ih ostaviti bez onih osnovnih materijalnih uvjeta, a vjerujem da ste svjesni da je riječ o objektima koji su rađeni 50-tih godina, isto poslije rata, isto kada nije bilo novaca i kada je bila kriza. Ono što smatram najvećim minusom ovog vašeg predloženog rebalansa je činjenica da u njemu ne projicirate, niti ne predviđate potencijalne pomoći gospodarstvu za 6., 7., 8. ili 9., 10., 11. mjesec kada se spominje mogućnost povratka korone, ali isto tako i sramotni iznos od 100 miliona kuna za obnovu Grada Zagreba, toliko je njima smanjenje poreza na dohodak na mjesečnoj razini i ovdje je iskazan jedan prijezir prema građanima Grada Zagreba. Vi vidite ovdje su bili polupani lusteri, dimnjaci na Vladi i saboru i nije se čekalo nego se to riješilo odmah, a svi ovi ljudi koji u centru grada, u okolici, u Markuševcu čekaju svoju priliku za obnovu vi ste njima svima namijenili 100 miliona i niste rekli ako je ovo rebalans za ovu godinu da ćete im dati bilo išta više i još vidimo da nema niti u proceduri Zakona o Gradu Zagrebu. Smatram da je ovo jedan proračun zvan magla s kojim se ne smije ići u izbore nikakve, da ključni temelj za buduće izbore trebaju biti upravo ključni ciljevi proračuna za 2021. godini da vidimo da li će doći do smanjenja rashoda ili ćete dalje držat rashodovnu stranu, da li ćete se zaduživati i da li ćete opet kao što je to bilo i u ranijim krizama izjednačavat recimo sve porezne, jedinstvenu poreznu stopu PDV-a ili ćete čak podizat PDV da bi namirili rashode ili da bi mogli otplaćivati kredite ako zadržite ovaj nivo rashoda. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lacković spomenuli ste sport, zapravo pripremili ste ga u kontekstu odnosno usporedili ste ga sa prihodima Hrvatskih cesta. Dakle, zapravo sa smanjenjem na Hrvatskim cestama gdje ste rekli da je samo zapravo skoro 7% to su prihodi koji oni računaju da će imati manje po različitim osnovama, dakle nisu tu oni ništa odrekli …/nerazumljivo/… kao i Hrvatske autoceste i ostali vanproračunski korisnici imat će nešto manje prihoda po različitim osnovama. A što se tiče sporta ja sam ovdje više puta naglašavao da trebamo sada ovo iskoristiti da strukturno mijenjamo stvari. Nije samo stvar infrastrukture, stvar i troškova održavanja toga, stvar je o načinu financiranja sporta koje poglavito vrše jedinice lokalne samouprave i mi moramo se okrenuti prema ljudima, prema djeci i to staviti kao bazu financiranja svakog sporta. Rad sa djecom i koliko je djece uključeno u sport, a ne kako radi koja seniorska ekipa ili da li netko …/nerazumljivo/…
Hvala. Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, zahvaljujem na replici, slažem se s vama da je pitanje sporta i sportske infrastrukture vrlo bitno. To što je njima nešto smanjeni prihodi to nije bio razlog da se ne dovrši dakle natječaj, projekt koji je bio raspisan na koji se prijavilo 400 malih klubova koji su htjeli pofarbati svoje svlačionice, koji su htjeli kupiti aluminijske golove da nitko ne strada, koji su htjeli poboljšati svoje kapacitete, ljudi su uložili sredstva nadali se nečemu i sada dođe korona i kaže nema više. Dakle, tako možemo zaista vidjeti dokle će se onda prostor za preraspodjelu, znači potrošili smo, ako smo to uzeli onda smo uzeli zadnje sredstva koje možemo prerasporediti. Pa onda ja postavljam pitanje pa dobro odakle ćemo zadržati 147 miliona kuna rashoda, hoćemo ponovno se zaduživati, a ako ćemo se zaduživati s kojim ćemo to prihodima ako nećemo dizati poreze, ako nećemo prevaliti na realni sektor iz čega ćemo to vraćati?
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem. Pa evo kolega jako mi je drago da ste spomenuli sport, s obzirom da sam ja isto u svojoj raspravi ovo rekao da je vrlo čudno da toga nema u ovom prijedlogu proračuna i da se zapravo odustalo od tih nekih investicija za sport koje su izuzetno važne u malim sredinama, morate shvatiti da tamo jedno igralište u manjoj sredini znači puno više nego, nego u nekakvome velikom gradskome centru. Ja isto mislim da je to prilika za jedan restart nam u ovom području, a ne smo oko infrastrukture nego i oko jednoga stručnoga kadra kojega smatram da bi trebali imati na svim razinama. Tako da ovaj nije jedna dobra i nije jedna lijepa poruka koja se šalje prvenstveno prema mladima oni su najveći korisnici dakle tih nekakvih sportskih terena, sportskih sadržaja tim više što ako malo pogledamo Vlada od ovih nekih infrastrukturnih drugih projekata baš i nije odustala.
Poštovani zastupnik Lacković.
Dakle, poruka koja se poslala je jasna, znači uzeli smo onim najosjetljivijima i šta onda možemo očekivati u prijedlogu proračuna za 2021. godinu. Njega bi kao navodno trebala nova većina, nova vlada donositi, a ta vlada bi šta, na temelju čega trebala biti izabrana, na temelju broja oboljelih u Braču, pa to je pitanje Brača. Dakle, ne možemo sa lokalnim temama i žarištima korona virusa ulaziti u izborni ciklus u kojemu bi građani trebali znati da li će građani realni sektor ponovno platiti trošak ove krize, šta će gospodarstvenici koji sad 3 mjeseca nisu otpuštali, sad će otpuštati, koliko će biti ljudi, kakvi su projekti i projekcije, gdje ćete se i kako zaduživati i na koji način ćete pristupit rješavanju ozbiljnog problema? To su pitanja za izbore, a ne pitanja jel smo se mi obranili od korone ili nismo i kakvom smo odnosu sa Švedskom ili Danskom. Ovo je ključno pitanje, dakle tko će snositi teret krize? I to je glavno pitanje budućih izbora. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Vrlo kratko ću se samo malo osvrnuti na vanproračunske korisnike, naime kada maknemo HZZO gdje smo im uzeli i osigurali posebnim zajmom 2 milijarde kuna, a znamo da smo oslobodili ljude plaćanja doprinosa onda dobijemo neki balans od 400 miliona kuna za sve ostale manje. I to kada uzmemo u obzir da Hrvatske vode planiraju smanjiti prihode od 900 miliona kuna, uz to smanjiti rashode za 235 sa nešto što je trebalo 140 miliona kuna dobiti su otišli u 500 gotovo 530 milijuna kuna gubitka. I onda ostalo sve manje-više ostaje tu negdje. Recimo samo HAC da spomenem planira smanjivanje prihoda 770 miliona, a paralelno znači 1 naprema 2 ili 50 lipa na kunu ide i smanjenje rashoda, dakle čak i manje 320 miliona što direktno ide u gubitak planirani od 450 miliona kuna. I sad ja se pitam tih 320 miliona kuna što će se smanjiti rashodi, to je najvjerojatnije neodržavanje jer sve ostalo kako tako mora funkcionirati. Imate ljude koji rade na naplatnim kućicama, bilo 100 ili 10 000 vozila, manje će ih bit naravno po potrebi možda nije bilo toliko ali neki bazni trošak je ostao. I onda dolazimo do onog pitanja da nam trebaju investicije, da nam treba taj zamašnjak, da trebaju upravo ne stati i ne održavat, ne stati i angažirati podizvođače jer sigurno ne rade oni samostalno nego imaju i određene natječaje kojima ugovaraju kako bi upravo zaposlili i kako bi to se financiralo upravo iz onoga što smo omogućili, nova zaduživanja. I to je nešto što se radi zapravo kontra od onoga što je država napravila. Dakle država je ostala na razini istih rashoda kako upravo ne bi generirala i nelikvidnost ali i da generira određenu ponudu i s time i potražnju, ovdje vanproračunski su sebe sačuvali a možda je ovo bila isto prilika pa kad govorimo o HAC-u, da se razmatra i novi način upravljanja i novi način naplata, ono što smo cijelo vrijeme govorili, beskontaktno i vinjete itd., itd. Sad je to prilika, možda smo već zakasnili ali sad je to možda prilika bila da se puno stvari restrukturira. I ono što sam još htio reći, što se puno puta spominje Zakon o obnovi oštećenja u potresu, time sam ja i podnio jedan amandman kako bi to malo bolje uredili, nomotehnički, ništa dramatično, dakle da se pozicija koja je sada nova ovim rebalansom koji se otvara, koja je bila sanacija štete, zapravo da ju ostavimo onako kako je, da bude pozicija obnova zgrada i sanacija štete uzrokovanih potresom, na kojih i dalje ostaje 100 milijuna kako bi upravo se mogli iz te pozicije koristiti za sva ona financiranja koje će srediti posebnim zakonom o kojem smo danas pričali, zajmovima Svjetske banke, korištenjem fonda o solidarnosti kako bi mogli i preraspodjelama već odmah po donošenju zakona koristiti istu tu poziciju i imati svoj udio u financiranju i koristiti t sredstva. Kako ne bi bilo zabune da ta pozicija upravo je ona od koje će se obnavljati i koristiti i plaćati sve ono što je prijeko potrebno. Mi ne možemo sada napamet pričat dok nemamo zakon, ali poziciju možemo imati, možemo ju tako i nazvat i mislim da je to samo jasno i glasno. Zahvaljujem.
Hvala, imamo dvije replike, e, zakasnili ste. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lackovića, izvolite.
Dakle, kolega pitanje za vas, da li vi smatrate da je 100 milijuna kuna predviđenih za obnovu grada Zagreba uslijed potresa, da li je to ozbiljan novac? Ako mislite da je ozbiljan, onda vas molim obrazloženje kako to tumačite.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Ja vas mogu pitati protupitanje, da li mislite o obitelji koja je ostala bez posla svojih prihoda, da je 10 000 kuna ozbiljan novac? Možda vama nije, njima je to itekako ozbiljan novac, ili 20 000 kuna. Jednoj obitelji da omogući normalno življenje, to je ogroman novac. Da li je to novac za svu štetu koju smo pretrpili, pa to nije ništa, ali kad gledamo kroz jednu obitelj, a ovo su sad sredstva, ja sam maloprije reko, zato sam išao sa amandmanom, da se ostavi proračun neka ona bude 10 000 kuna stavka na proračunu ali zakonom da se uredi da imamo stavku, da možemo djelovat odmah po donošenju zakona, a ovih 100 milijuna je upravo za te obitelji da im se omogući sanacija dimnjaka,da im se omogući koliko toliko nešto da su sutra kad idemo u sufinanciranje troškova i projektiranja onih oštećenih zgrada, da isto imamo stavku proračuna koji možemo vezati sva određena plaćanja. Tako da moramo gledati uvijek kroz prizmu jednog čovjeka, a tu je i 1000 kuna danas jako puno očigledno.
Hvala lijepo, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi ste iskoristili kolega Pernar svoje replike. Izvolite, kolega Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre. Nastavit ću tamo gdje sam stao sa replikom, dakle nekoliko još činjenica oko zdravstva koje su po meni vrlo bitne a u ovom rebalansu proračuna vjerojatno niste se stigli dovoljno baviti njima. Prema tome nakon ove korona krize naše zdravstvene radnike koji su odradili odličan posao, to se svi možemo složiti, čekaju vrlo teška vremena jer će povratak u redovnu djelatnost biti susret sa najvećim dugom u povijesti zdravstva RH. Prije krize ukupni dug bio je veći od 9 milijardi kuna, dospjele obveze 4,3 milijarde, sad su sigurno bliže 5 nego što su manje od 4, a obzirom na pojačani rad zbog nikad dužih listi čekanja koje su u međuvremenu se dodatno produžile, zdravstvo čeka i dodatni troškovi i ukoliko se ne poduzmu konkretni koraci g. ministre, zdravstvo će sigurno biti pred urušavanjem u slučaju novog epidemijskog vala koji nas je na sreću u ovom prvom valu, ipak izbjegao. Izravni troškovi zdravstvenog sustava uzrokovani aktualnom epidemijom COVID-a 19, za sad iznose nešto više od 100 milijuna kuna. Dakle, to su podaci HZJZ-a, uključuju troškove testiranja, bolničkog liječenja i bolovanja zbog samoizolacije. Dakle ova 2 mj. to je dodatnih novih 100 milijuna kuna troška sustava zdravstva. Novi dodatni trošak uslijedit će sigurno ako se usvoji po meni opravdani prijedlog epidemiologa, da se na COVID 19 moraju testirati svi koji će ići na zahvate ili pretrage koje traže boravak u bolnici. Prema podacima HZZO-a, godišnje u Hrvatskoj ima oko 700 000 hospitalizacija. Pa dodajte sad tome trošak testiranja i sve dodatne dijagnostičke pretrage koje moraju imati svi ti koji će doći u bolnicu i moraju biti COVID negativni, dakle taj trošak nigdje ukalkuliran, nikad prije nije postojao i biti će dodatno opterećenje našeg zdravstvenog sustava. Znači narednih 8 mj. moramo imati pojačani rad bolničkog sustava koji mora nadoknaditi sve što je propušteno u ova 2 mj. a propušteno je g. ministre, puno. Dakle, odrađeno je 40% manje pregleda, dakle HZZO kaže da je u ova 2 mj. odrađeno milijun 711 234 postupka manje. Dakle, moramo biti svjesni da će to odlaganje postupaka sigurno dodatni povećati smrtnost vjerojatno od malignih bolesti ako ne i nekih drugih. Evo primjer pulske bolnice, ona mora nadoknaditi 13 000 pregleda. Znači potrošit će se neophodan materijal, zdravstveni radnici će svo to vrijeme ne samo u Puli, u cijeloj Hrvatskoj raditi prekovremeno i nadam se da će im se to napokon početi plaćati. Prema tome, to su sve dodatni troškovi a istovremeno zdravstveni proračun što je razumljivo, očekivano, zbog problema gospodarstva, ne puni se prema planu pa se očekuje da će biti više od 2 milijardi kuna manje na prihodovnoj strani HZZO-a i neće se ostvariti planirani proračun od 27,5 milijardi kuna što znači da će to dodatno onemogućiti vraćanje duga koji nigdje nije ukalkuliran. Dakle u veljači je ministar Beroš izjavio da su ukupni dugovi zdravstva dosegli 9,4 milijarde kuna od čega je dospjeli dug bolničkog zdravstva bio 4,3 milijarde kuna. Bolnice su mjesečno stvarale 145 milijuna kuna novog duga, u narednih 8 mj. taj će iznos biti još veći, upravo iz ovih razloga koje sam naveo. Međutim ništa od toga nema ni brojke i ni slova u ovom rebalansu pa vas ja molim budući ćemo vjerojatno uskoro mi ili neki drugi parlament imati novi rebalans, da napokon pokušate ovu krizu iskoristiti, reći ću to za restart zdravstvenog sustava. Dakle da zdravstveni sustav počne funkcionirat na drugačijim principima, da se bolnice financiraju drugačije i da osiguramo financijski održiv zdravstveni sustav. Da niste posvetili dovoljno pažnje zdravstvenom sustavu, najbolje pokazuje slijedeći primjer. Sabor je nedavno usvojio izmjene zakona o izmjenama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem je rečeno da će se za 200 000 novih osiguranika računajući u 2020. trebati dodatnih 160 milijuna kuna što bi značilo za ovu godinu preostalih 8 mj., 93 milijuna kuna, nigdje toga nema u planu prihoda i rashoda HZZO-a gdje su brojke ostale iste kao i prije ovog zakona. Dakle ili je to predizborna priča ili ste zaboravili da ste morali to unijeti u fond HZZO-a ta dodatna sredstva koja će država morati plaćati HZZO-u.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Jovanović, drago mi je da ste spomenuli ovo pitanje, dakle za vrijeme saborske rasprave smo upozoravali da je to samo bio predizborni zakon, Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju u kojem se paušalno iznijela tvrdnja o 200 000 građana i 160 ili 170 000 kuna. HSU je imao tada dobar prijedlog zakona koji bi obuhvatio, koji bi znatno povećao cenzuse i vjerovatno obuhvatio veći dio građana ali na realnom osnovi i zato bi bila dovoljna ova sredstva. Ono što je bilo zapanjujuće u toj raspravi je ministar ili državni tajnik ovdje rekao, da ima usmeno obećanje ministra Marića, pazite usmeno obećanje da će novaca naći međutim kao što vi sad vidite da toga novca nema. To je neozbiljna priprema zakona, neozbiljno ponašanje prema Hrvatskom saboru, prema hrvatskim građanima i dakle kao što sad vidimo, novca nema i samo je bio to predizborni trik da bi se ljude uvjerilo kako će njihova situacija biti bolja a riječ je o najsiromašnijem sloju hrvatskih građana i umirovljenika.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepo, da, kolega Žagar, to nažalost pokazuje neozbiljnost. Ja čak vjerujem da ministar Marić nije bio ni svjestan da je taj zakon izglasan, da su donesene promjene i da je to trebalo unešeno ali ga je trebao netko iz Ministarstva zdravstva o tome izvijestiti. Prema tome, sada da zanemarimo ovaj dio da to ne rješava problem čak ni za taj dio koji su htjeli pokazati kroz ovu predizbornu priču nisu osigurali sredstva u proračunu, što je samo dodatni dug koji će imati zdravstvo jer država ni sada ne ispunjava svoje obaveze prema Ministarstvu zdravstva temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju gdje svake godine uplate otprilike milijardu kuna manje nego što bi morala a jednako tako, jedan drugi resor koji također pokriva potrebe zdravstva, zdravstvene potrebe štićenika, resor socijale, nije osigurao sredstva za povećanje plaća medicinskih sestara i nabavu zaštitne opreme u domovima umirovljenika koji su posebno rizični i koji bi za slijedeći val epidemije trebalo dodatno pripremiti.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna za 2020. g., predviđeno je smanjenje rashoda za zaposlene u policiji i to pod stavkom ostali rashodi za zaposlene a smanjenje iznosi 65 milijuna kuna. U situaciji kad su upravo ti zaposlenici, zaposlenici policije i naravno uz zdravstvene djelatnike, uz djelatnike civilne zaštite i vatrogasce, izložili svoje zdravlje i život da bi obranili i sačuvali zdravlje i život 4 milijuna stanovnika, Vlada RH je odlučila upravo na njima prelamati posljedice svoje nesposobnosti da održi kakvu takvu stabilnost hrvatskog gospodarstva. Do jučer se Vlada RH hvalila neviđenim suficitom proračuna, obmanjivala je javnost netočnim projekcijama rasta BDP-a jer je računala na izbore u jesen i valjalo je krenuti sa optimističnom pričom kako bi do jeseni zapravo opravdalo navodno svoj uspješni mandat. No, korona je Vladi došla kao naručena da sve ono čime je obmanjivala javnost, opravda upravo tom koronom. Sjećam se, ministar Gospodarstva Horvat je vrlo svjesno u jednoj emisiji uživo manipulirao kako zahtjevi za smanjenjem plaća i rashoda u javnom sektoru znače i smanjenje plaća, gle čuda, policiji, vatrogastvu i zdravstvenim djelatnicima i retorički se upitao znači li to da njima trebamo smanjiti njihova prava stavljajući se u ulogu velikog zaštitnika prava najzaslužnijih za obranu zdravlja i života u ovoj korona krizi. Ja kao ekonomist nisam čula relevantnog sugovornika koji se zalagao za smanjenje prava zdravstvu, policiji i hitnim službama, ali sam čula da se mora smanjiti ukupna masa plaća generirana u kojekakvim agencijama koje su same sebi ili samo toj masi plaćenika ili pretplaćenika bih ja rekla, svrha. Od manipulacije do egzekucije, po receptu Vlade do egzekucije egzistencije onih koje je ministar Horvat manipulativno izdvojio kako bi difamirao političke neistomišljenike. No vratimo se na rebalans proračuna. Ovim rebalansom Vlada predlaže smanjenje rashoda za zaposlene u policiji u iznosu od 65 milijuna kuna i to se odnosi na materijalna prava zaposlenih, jubilarne nagrade, božićnice, darove djeci i regrese i mogla bih to smanjenje i podržati čak kada ne bih znala koliko je prosječna plaća policijskog djelatnika koji je upravo onaj s početka mog izlaganja na prvoj liniji obrane, ne samo u ovoj situaciji zdravstvene krize nego svaki dan, za 4500 kuna mjesečno taj policajac riskira svoj život i svoje zdravlje, na dnevnoj razini trpi ugrozu ne samo fizičkog nego i psihičkog zdravlja čak i onda kada nema ove zlokobne pandemije. Onda kada nas većina ne strepi ni od čega, taj policajac strepi da mi ne bi morali strepiti i zarađuje plaću od 4500 kuna. Svaki dodatak na tu plaću njemu predstavlja požara u kojem se hoćete-nećete, ljudi s takvom razinom prihoda nalaze svaki mjesec i sada ostaju bez toga. Hrvatskoj znamo svi ovdje prisutni, kronično nedostaje policajaca. I unatoč spuštenim kriterijima za zapošljavanje tih policajaca, zar netko misli da je normalno pristati na ovakvu plaču, 4500 kuna, noseći svaki dan glavu u torbi? Pozivate na solidarnost čitavo društvo, pa ne solidariziraju se oni koji nemaju nego oni koji imaju ili imaju previše. Oni koji nemaju, nemaju se čime solidarizirati. Smanjivanjem materijalnih prava policajcima otići će i ono malo policijskih službenika koji još uvijek stoje na braniku sigurnosti ove zemlje bez obzira s koronom ili bez nje a neće dugo stajati. Kolegice i kolege zastupnici, Vladi RH policajci nisu potrebni ali jesu neki drugi, nužno je potreban zaposlenik u administraciji jedne područne vatrogasne zajednice koja se financira iz državnog proračuna. Toliko je potreban da se iz javnih sredstava njemu plaćaju fakultet a postoji i esencijalni zaposlenici ali to nisu policijski službenici. Esencijalni zaposlenik, dame i gospodo je recimo glavni savjetnik HERA-e. Osnovna bruto plaća tog savjetnika, slušajte, 26 500 i on je toliko esencijalan da unatoč tome što je zadovoljio uvjete za odlazak u mirovinu, on u mirovinu još neće otići nego će nastaviti radi u HERA-i. I postoji još niz drugih esencijalnih zaposlenika koji svoju lojalnost nažalost jednoj stranci, naplaćuju novcem svih poreznih obveznika, to je suština ovog rebalansa koji nije ništa drugo nego mazanje očiju svima nama, rezanja onima koji doista rade i ostavljanje ili podebljavanje sinekura onima koji nas godinama cijede. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, govorili ste dakle o potpuno nepromišljenom smanjivanju plaća policijskih službenika, ja se moram nadovezati na to zato što kada smo zaista svi shvatili da su najugroženiji stariji u slučaju epidemije COVID 19, ništa se ne poduzima da se zaštite i da se u ovom proračunu već unesu sredstva koja bi osigurala bolju zaštitu tako da 1800 sestara koje rade u domovima umirovljenika, imaju nedostatnu zaštitnu opremu, jedna sestra dolazi na 89 štićenika sa mentalnim oštećenjem, poslodavci im oduzimaju dane godišnjeg odmora, domovi su bez računala, sestrinske liste se vode ručno a nikakva sredstva u ministarstvu gđe. Bedeković nisu predviđena, dapače, ona izbjegava odgovornost jer je komora zatražila od nje hitno prestanak zakidanja kod obračuna plaće medicinskih sestara, zaposlenih u domovima za starije osobe. Dakle još jedan primjer kako ova Vlada ne prepoznaje prave prioritete.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala kolega Jovanoviću. Ma ja bih samo istaknula i nadodala još na ovo što ste vi rekli i činjenicu, ja sam se nadala da ću u proračunu naći i ono povećanje plaća policijskim službenicima kad su se već materijalna prava dokinula, ali nisam ih našla iako su se policajci nadali onom uvećanju od 1% od 1. lipnja, nadali su se i uvećanju od 2% od 1. siječnja 2021., govorimo o SSS, nadali su se i uvećanju od 3% od 1. rujna za one VSS i da se razumijemo, i to je ništa u odnosu dakle ovaj postotak u apsolutno iznosu je ništa s obzirom na to koliko su male te njihove plaće. Međutim, ne, oni će ostati i bez toga, ali i bez onoga što im predstavlja eto kakvo takvo krpanje njihovih jadnih proračuna.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Leaković.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, jako mi je drago što ste zapravo spomenuli koliko je mizerna ta plaća u ovom slučaju policajke odnosno policajca, dakle riječ je o nekih niti 600-njak eura zato što se u javnome prostoru jako često govori o tome da su naši javni i državni službenici itd. pretplaćeni, da ih je previše, da ne rade dobro svoj posao itsl. i onda gdje se ide rezati, ide se rezati prvo dakle na ovim javnim potrebama recimo to tako. Ja mislim da je izuzetno važno ukazivati stalno na to koliko je važno zadržati određenu razinu plaća i materijalnih prava u javnome i državnome sektoru, zašto? Zato što je to ako ćemo ogoliti do kraja zapravo i snažan antikorupcijski element, koliko je zapravo jako bitno da pravosudni djelatnici, da policajke, policajci budu dobro plaćeni, sigurno je da korupcija ima jako puno veze s time.
Odgovor poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolegice Leaković, da, ja se slažem, treba smanjivat možda masu plaća u javnom sektoru ali onu masu plaća koja se odnosi na agencije koje su se osnivale samo da se osnuju, na državne zavode koji su se osnivali samo da osnuju, na ljude koji imaju od tajnika tajnika od tajnika tajnika. Te su mase plaća one koje se trebaju rezati a ne mase plaća odnosno plaće onih kojih imaju najniže plaće a njihova je sigurnost, njihovo zdravlje, njihov život najizloženiji ovoj državi kako bi se očuvao život onih i zdravlje onih koje nije briga za zdravlje tih koji čuvaju to zdravlje, ako ste me razumjeli.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, vi ste spomenuli policajce i policajke, ja se tu pridružujem vašem upozorenju i htio bi tu nadodati i na ovu situaciju gdje vidimo premijer Plenković i ministri u Vladi, Marić i ministar rada, pokušavaju profesorima, učiteljima također nametnuti kao varijantu da se smanje plaće s obzirom da kao nije bio puni rad i kriza je vladala i nisu bili na dispoziciji a ja znam da učitelji i učiteljice i profesori i profesorice u školama rade sad i više. Evo danas, dvoje, troje djece u razredu su u razredu, a onda kada dođu doma, odrađuju sa ostalom djecom online. Znači bila bi velika nepravda zakinuti to osoblje koje je godinama potplaćivano sada kada su konačno dobili određena neka prava, sada im se koristi korona da bi im se opet to uzelo, to ne smijemo dozvoliti. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica, ništa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, dobro je da ste spomenuli da je nedopustivo smanjivanje plaća i prava djelatnika MUP-a odnosno policije jer više puta smo ovdje svi raspravljali i tražili da oni imaju veće plaće, da imaju bolju opremu i da imaju veća prava i nisu problem samo plaće nego i materijalne naknade za njihova ostala prava, primjerice veliki broj policajaca iz Slavonije radi u Dalmaciji i s tako malom plaćom si ne mogu platiti ni stan ni smještaj niti prehranu i mnogi zbog toga odustaju i izlaze iz policije i nedopustivo je da im se sad smanjuju plaće kad govorimo o potrebi da se ulaže u taj sustav. I drugo, govorili ste o agencijama i o tome da bi trebalo neke ukinuti, pa evo, ova Vlada je ukinula oko 20-ak agencija pod parolom ušteda, ukinuta je selekcijska služba, Hrvatska poljoprivredna agencija, spojeni su sa Ministarstvom poljoprivrede, nismo vidjeli te uštede a s druge strane imam informacije da je tim djelatnicima su i povećane plaće, tako jednima se ukida, drugima se još daju plaće.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega, pa ja bi htjela da se na ovom mjestu demistificiraju iznosi tih materijalnih prava, tih jubilarnih nagrada, tih božićnica ili sličnih ajmo reći vatrogasnih mjera da ljudi prežive taj mjesec za koji su zapravo i odradili. Dakle, to su bijedni iznosi s kojima Vlada neće uštedjeti ama baš ništa. Ono što je činjenica da se ti ljudi smatraju i prozivaju uhljebima u javnosti samo zato što nose službenu odoru a nitko ne razmišlja o tome kako ta službena odora njih zapravo i prisiljava da moraju biti na cesti, prisiljavaju ih i na to da sa tako malom plaćom budu sretni što rade nedjeljom ili noću da si neki fond sati podebljaju i nekakvu plaćicu kakvu takvu pristojnu zarade ne bili mogli prehraniti svoju djecu, evo o tome se radi.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Pernara, izvolite.
Uvažene predsjedavajući, kažu da je došla kriza, kažu da svi moramo snositi dio tereta i da bi svi trebali podnijeti nekakvu žrtvu. Znam da mnogi vlasnici prostora nisu naplaćivali recimo najamninu u punom iznosu ili ista stvar i sa stanodavcima. Znam da određeni nameti su smanjeni ili privremeno ukinuti međutim postoji jedna kategorija u društvu, jedna sveta krava koja se ne odriče ničega. Ta sveta krava su privatne banke koje čak i uvjetima moratorija, nastavljaju obračunavati kamate na kredite svojih dužnika. Naravno, treba napomenut da određene grupe ni nemaju pravo na moratorij, tako recimo oni prijevoznici turista koji na Plitvicama razvoze turiste iz npr. Kine, oni imaju autobuse, njima je zabranjen rad, njihovih turista nema, ali rate leasinga dolaze na naplatu bez obzira na sve. I što se događa u konačnici? U konačnici imamo situaciju da dug raste eksponencijalno, da su banke zapravo najviše profitirale na cijeloj ovoj situaciji a naravno moći će i otkupiti imovinu i građana i dionice itd., koje je sada pala vrijednost uslijed svega ovog i postavlja se pitanje tko je zapravo nosioc vlasti u državi ako se svi ako se svi moraju odreći a jedna kategorija, banke se ne moraju ničega odreći, postavlja se pitanje, jesu li banke vlasnici Hrvatske odnosno bolje rečeno, stvarne osobe koje imaju poziciju vlasti i moći? Moja je pretpostavka i teza da jesu, moja je teza da su one iznad države jer kao što sam rekao, ono što je dozvoljeno njima, ono što mogu one, to ne može nitko drugi i nitko se ne buni oko toga, jeste vidjeli medije? Isti oni mediji koji razapinju ovu Vladu, isti oni mediji koji razapinju sve moguće ljude i neljude u ovoj državi, banke koje se ne žele odreći kamata, ne spominju. Zašto? Zašto je dozvoljeno pljuvat po Mariću, po Šukeru, po meni, po Marasu, Boriću, Lackoviću i svakoj drugoj osobi u ovoj državi, ali po bankama pljuvanja od medija nema iako rade ono protiv čega kompletno društvo normalno zapravo jest i što ne bi smjeli u normalnoj državi raditi. Sad ću vam reći zašto, zato jer banke su vlasnici medija, ista ruka vlada svima. Netko će reći g. Pernar, nekom mediju nije vlasnik banka, točno je da nije, ali vlasnik tog medija ovisi o tim bankama. Sjećam se jednom je bio prilog o jednoj deložaciji, na terenu smo bili, novinarka je rekla jedne televizije privatne, Ivane, ne smijemo reći o kojoj se banci radi jer se zadužujemo upravo kod njih pa bi bilo nezgodno. Ista stvar i sa državom, država diže milijarde luna kredita kod tih istih banaka kao nezgodno je pričat protiv njih, da, da, da, dame i gospodo, znamo svi kako su banke kroz davanje kredita a evo imate Ninoslava Pavića, tzv. EPH holding koliko su samo tog čovjeka zadužile i posredno zapravo kontrolirale sadržaj Jutarnjeg lista itd., jer je da Jutarnji list išao protiv banaka, pitanje je da li bi banke rekle da, da, može Nino evo tebi i 10. hipoteka na njih 9 istih na zgradi u Odranskoj. Ja vam pokušavam ukazat na to dragi građani, a na vama je da mi vjerujete ili ne vjerujete. Možete vjerovati onim novinarima i urednicima i medijima koji tvrde da su slobodni i neovisni, da nisu potkupljeni, da nisu pod upravom banaka ili države ili koga već a možete vjerovati i meni koji govorim da su mediji općenito gledano, pod velikim utjecajem, usudio bi se reći, presudnim utjecajem i banaka i države odnosno da velika većina medija u Hrvatskoj nije neovisna i objektivna. Pa sjetimo se samo famoznog Hanžekovića masona koji je peglao stalno po meni preko Jutarnjeg lista, doduše sad više nije živ ali Jutarnji list nastavlja istim smjerom gdje je g. uvaženi cijenjeni omiljeni u narodu, kojeg Predsjednica naziva velikim humanistom i filantropom, gdje je on stao. Eto, hvala vam dame i gospodo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovane zastupnice Glasovac, nema je, gubi pravo pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave svi smo svjesni da je ovaj prijedlog izmjena i dopuna proračuna odnos rebalans, na određeni način posljedica krize izazvana COVID-om 19 i svih onih mjera i financijskih učinaka koje imamo iza sebe i da se to moralo u proračunu reflektirati, naglasak je naravno na očuvaju zdravlja, na brizi za sve naše sugrađane i tu je još jedna velika čestitka svim djelatnicima u sustavu javnog zdravstva, u bolnicama, u svim drugim institucijama koje su dale svoj doprinos ali i veliko hvala građanima koji su bili odgovorni pa ostali doma pa imamo tu dobre rezultate. Ono što mene i nas iz HSS-a zabrinjava da ova druga mjera a to je očuvanje radnih mjesta ipak ima određenih manjkavosti, prije svega tu mislimo i tu sam već govorio na 30-ak tisuća ljudi koji su u međuvremenu ostali bez posla. Bio je prijedlog da se pod hitno nađe model i način kako da se i njima pomogne, ne vidimo to ovdje u rebalansu proračuna a rekao sam već i u replici ministru, problem sezonske radne snage iz Slavonije, Baranje i Srijema koja će u narednim mjesecima sigurno ostati i dalje bez radnih mjesta jer turizma očito neće biti i ministar je obećao da će se pronaći nekakav model i za njih ali evo, u ovom rebalansu ga nema. Ono što je ovdje vidljivo je da je pravo pitanje u što ulagati, u koje industrije ulagati i kako sutra jer po nama je važno naravno svako radno mjesto ali trebamo se odrediti strateški prema onim industrijama, prema onim granama koje će zaposliti što više ljudi i gdje će ljudi imati velike odnosno kvalitetno radno mjesto i kvalitetan osobni dohodak da može živjeti od njega. Nije dobro da nije osigurano 500 milijuna kuna za javni sektor iako je to potpisano, pa je to loša poruka i čuvanju radnih mjesta u Hrvatskoj pogotovo ako želimo obrazovanu radnu snagu onda se ne može obrazovanju i ljudima koji su nosioci toga, tog sutra kvalitetne radne snage i kvalitetnog obrazovnog kadra, smanjivati njihova prava i osobni dohodci. U Europi se govori o zelenom planu, o zelenim mjerama, g. Timmermans naglašava da šumarstvo i dijagonalna industrija trebaju biti ubuduće prioritet, iz ovoga rebalansa ne vidimo da se nešto značajnije pomaže drvna industrija u RH koja zapošljava preko 50 000 ljudi i koji su prvi osjetili krize izazvana korona virusom jer je većina njih izvoznici i tražimo da se u narednim mjerama svakako ovoj grani drvne industrije više pogotovo koja prerađuje drvnu masu u kvalitetan namještaj i druge proizvode. Ono što nije dobro da je Ministarstvo energetike i zaštite okoliša izgubilo ovim rebalansom 432 milijuna kuna. I to su uglavnom sredstva koja su trebala našoj domaćoj građevinskoj operativi osigurati poslove na vodoopskrbi, vodoodvodnji, pročistačima otpadnih voda, sanaciji odlagališta otpada i to evo daje sliku i poruku da ćemo i dalje imati problem sa odlagalištem otpada kao što je sinoć bilo u općini Davor gdje se odlagalište zapalilo a više puta sam ministru Ćoriću pisao i tražio odgovor što se tamo dovozi, koje količine, na koji način se zbrinjava, vidimo da se neadekvatno zbrinjava i da ponovno je gorilo i opterećenje je za okoliš tamo i za pitku vodu za 60 000 ljudi tamo i tražimo odgovore i tražimo odgovornost i ministra i tamo uprave i načelnika općine. Naravno, naglasak je u mojoj raspravi na poljoprivredi koja je ovdje rebalansom svega 0,6% dobila više sredstava, ministrica se hvali na stranicama ministarstva sa dodatnih 120 milijuna kuna za izravna plaćanja i sa izmijenjenim pravilima da do 70% se smije avansno isplatiti do studenog a preostali dio do 100% će se osigurati u državnom proračunu. Tih 20 do 30% što bi trebalo osigurati u državnom proračuna nema ni u ovom rebalansu, nije bilo ni u proračunu za 2020. a nije bilo ni u proračunima prije 2 ili 3 godine. Naša poljoprivreda je na taj način oštećena za preko 2,5 milijarde i s pravom udruge poljoprivrednih proizvođača traže pa i seljački savez novi Fond za razvoj poljoprivrede ako želimo proizvodnju hrane onda moramo uložiti u selo i u poljoprivredu i nedopustivo je da sad imamo oko 2500 svinja tovljenika koji naši proizvođači ne mogu prodati, da cvjećari su u propasti jer ne mogu prodati cvijeće, da vinari nisu prodali nijednu butelju vina, a da ministrica o tome ništa ne govori nit poduzima a da ne govorimo o poljoprivrednom zemljištu jer u 4 g. nije ni 50 ha stavila u funkciju kroz javni natječaj a nema ni interpelacije o zabrani prodaje zemlje strancima iako je obećala da je to gotova stvar, pa pitam ministrice., što vi radite ili se samo slikate? Hvala.
Hvala lijepa. Sad imamo završne riječi u ime kluba zastupnika, najprije ona MOST-a i nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani građani koji imate interes ovo pratiti, ministre. Ovaj rebalans tj. ova korona kriza je to ponavljam po ne znam koji put, razgolila sve loše politike u RH tako kad sad pogledamo ovaj rebalans, u biti opet se pokaziva da se ne vodi briga o onima koji su najzaslužniji ne samo po pitanju ove same krize nego koji skrbe o zdravlju, koji skrbe o našoj djeci u školama, međutim mi kao Sabor nismo imali snage donijeti jednu odluku tj. Vlada, vi kao predstavnik Vlade, niste imali donijeti ključnu i prvu mjeru a ta mjera je trebala biti znači moratorij na kredite i kamate banaka, tako da ovaj učinak ovoga rebalansa na naše građane neće imati nikakav osim negativan učinak, kao što su kolege maloprije i nabrajale, od poljoprivrede, od hrvatskih policajaca, od svih onih, od medicinskog osoblja, svi oni koji bi trebali znači osjetiti bolje u ovoj krizi, koji su morali kao i cijeli hrvatski narod koji su morali od banaka tj. vi ste morali imati hrabrosti predložiti kao potpredsjednik Vlade zadužen za financije, imali hrabrosti pred ovaj Sabor i to braniti, da moratorij na kredite i kamate jer znamo da su banke se najviše omastile u RH, da je narod najviše uložio u te banke ne ulazeći, vraćaju se daleko u dokapitalizaciju, nego znamo da ministre, banke imaju dobit godišnje od 4 milijarde kuna samo na provizijama i naknadama koje imamo, 400 i više na tim sitnim iznosima ali se skupi ogroman novac. Tako da ovim rebalansom niste, u biti on razotkriva sve, ne samo po pitanju krize međutim ono što je ključno za naše građane da u ovoj korona krizi u biti u ovo je stožerokracija jer je vidljivo nakon jučerašnje izjave g. Capaka da jedino na izbore možemo izlaziti koji smo u izolaciji a da nam je trebalo pratiti mobitele da jednostavno taj učinak zatvaranja gospodarstva, zatvaranja znači turizam koji doslovno će biti u velikim problemima, mali iznajmljivačima u velikim problemima, veliki, svi će znači biti u ovome trenutku u ogromnim problemima da jednostavno ovaj rebalans ne pomaže onima kojima je trebalo pomoći. Spominju se lokalne samouprave, da, lokalne samouprave imaju ogroman zbog županija. Županije su glavna kočnica razvoja RH i tvrdim uvjereno da niti jedan rebalans, niti jedan proračun na to ne računa a u biti veliki dio decentraliziranih sredstava ministre, odlazi kroz, odlazi u biti za zdravstvo, školstvo u županije i taj novac odlazi ko zna gdje jer da odlazi gdje treba, da je usmjeren tamo di treba, onda bi mi danas imali dobro razvijeno zdravstvo, poglavito na ruralnim područjima međutim imamo sve manje zdravstvene usluge a ljudi nam odlaze. Jedan od ključnih problema koji se spominjao, po meni je izvješće Svjetske banke koja kaže da će najviše pretrpjeti zemlje koje primaju novac iz, koje imaju veliki udio BDP-a od doznaka iz inozemstva koji naši ljudi koji su se iselili, šalju svojim obiteljima i članovima obitelji i mi znamo da je RH 6% BDP-a ima 20%, kolegici je to smiješno ali je činjenica da su iseljeni naši građani i da je 2/3 Hrvatske prazno. I u ovome trenutku Svjetska banka kaže da će 20% biti znači umanjeno sredstava od tih doznaka međutim što se tiče Hrvatske, mi smo u najrizičnijoj skupini jer imamo 18 milijardi kuna godišnje od tih ljudi koje smo iselili lošim politikama. Pitao sam ovdje ministra i očekujem da mi odgovori što s tim ljudima koji su izgubili posao u Irskoj i koliki je on očekuje manjak uplata od doznaka na razini proračuna, efekte, on ne može naravno, on je sam rekao međutim efekti će biti poražavajući. I ne mislimo na te ljude koje smo iselili a koji su se vratili, ne znam imaju li bilokakva prava i bilokakva mjera je li prema njima usmjerena. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će završno govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre Mariću, sad na kraju ove rasprave još jednom želim istaknuti neke najvažnije prijedloge ispred stranke Promijenimo Hrvatsku. Riječ rebalans znači uspostavu nove ravnoteže. Rashodi su ostali isti, ni kunu nisu smanjeni, prihodi su dramatično pali i još će više nažalost padati, kako uspostaviti tu novu ravnotežu, ogroman je minus, ovdje se kaže 25 milijardi kuna, znači morate se zaduživati. Jeste li mogli napraviti uštede odnosno smanjiti rashod na nekim stvarima? Jeste. Rekao sam prijepodne da ste mogli u ove 4 g. uštedjeti 15 milijardi kuna da ste refinancirali sve dugove, kunske dugove države, vi niste. Tražio sam podatke od Porezne uprave, pitao koliko imate nenaplaćenih poreza u Hrvatskoj. Odgovorili su 28 milijardi kuna. Poštovani građani, da ih se samo 50% uspjelo, inzistiralo, naplatilo od 28 milijardi kuna, to je 14 milijardi kuna poreza. Dodajte ovih 15 što sam rekao uštede, to je 29 milijardi kuna, pa ljudi moji, mi bi imali viška novca od onog što je potrebno od 4 milijarde. To su ljudi koji vode ovu Hrvatsku, ali oni su naučili sam na jednu stvar, nema veze koliki je deficit, ali mi vas znamo dobro zaduživati. Dakle vi ne marite za takve argumente. Nadalje, g. ministre, u 7. mj. dolazi, dospijeva euro obveznica od milijardu i 250 milijuna dolara. Vi već pregovarate kako ćete uzet novi kredit u dolarima. Pa dajte čovječe, otplatite već jednom to iz deviznih rezervi. Imamo neto devizne rezerve 15,5 milijardi eura što je jedna od najvećih deviznih odnosa u odnosu na BDP u EU, pa nemojte nas zaduživat kraj našeg novca, mi držimo naše dolare, eure vani uz 0% ili 0,1, mizerno a onda se hvalite kad nas zadužite za 0,75%, da je to povijesni uspjeh. Pa to je strašno. Otplatite to iz deviznih rezervi, poslušajte molim vas ovo što vam sada predlažem, pa imajte snage, to je naš novac, pa nije to austrijski i njemački, to je novac hrvatskih građana, vi njim raspolažete, to napravite, ja vas molim. Nadalje, vratite novac koje su dobile agencije za utjerivanje dugova jer tražili su minimalac za svoje radnike, jedna najpoznatija agencija za utjerivanje dugova, osnovana je 2013. za 500 000 kuna a danas ima zadržane dobiti preko 400 milijuna kuna. Jel vam govori što taj podatak? Da su sistematski opelješili hrvatske građane. Tražite povrat sutra u državni proračun. Tražite povrat od kockarnica, kladionica i svih onih koji imaju debele profite proteklih godina. Mora biti socijalne pravde u ovoj zemlji. I na kraju, ma nemojte srljati više u euro zonu, u euro, zašto srljate? Pa vidite javni dug će probit skoro 90%, nijedna zemlja gdje sam bio, Mađarska, Češka, Poljska, Rumunjska, Bugarska da ne govorim Danska, Švedska, ma ne pada im napamet. Pa kome se vi trsite da pokažete da smo u dobroj kondiciji, da možemo preuzeti euro? Pa euro zona nikad nije bila u većoj krizi od 2008. nego što je sada, još u većem je problemu. Stanimo, budimo mudri, čekajmo. Zašto mrzite našu kunu prije svega ovi koji vode HNB, zašto mrzite našu kunu? Pa ljudi moji, sada imat vlastitu valutu i vlastitu središnju banku, pa to je blagodat, iskoristimo to. Prema tome, obustavite uplate u II. mirovinski stup i tih 500 milijuna svaki mjesec usmjerite u spašavanje gospodarstva. Vidite koliko sam, nemam dovoljno vremena, konkretnih prijedloga. I ništa i slušajte ovo, obustavite isplatu 87 milijuna kuna potpora subvencija članovima dobrovoljnih mirovinskih fondova. Zašto ih sada stimulirate? Pa oni ionako imaju novaca, nije to obvezno. Sad bi ovdje mogao još koju stotinu milijuna milijardu složit. Dragi građani, ovdje ću stati, izbori su pred vratima, samo stručni i pošteni ljudi mogu spasiti ovi zemlju uz vašu podršku. Hvala.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sa radom nastaviti sutra, u srijedu, 13. svibnja 2020., prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 947. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18,55 SATI
Idemo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g., drugo čitanje, P.Z. br. 946. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 47 protiv, donijet Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020.g. Ako jesmo to su druga i treća točka dnevnog reda, pa prelazimo sada na prvu točku koju ćemo danas raspraviti to je: - Konačni prijedlog Zakona o nacionalnoj naknadi za starije osobe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 947 Predlagatelj je Vlada na temelju članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku, sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Prije nego što dam riječ poštovanom ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću javlja se zastupnik Maras, izvolite.