Gđa. Nada Dreven Budinski iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Najprije bih čestitala godišnjicu osnutka 4. gardijske brigade, hvala svima što su branili i obranili našu domovinu, a posebno hvala, veliko hvala i vječno slava svima koji su i dali svoje živote. Može se reći da obnovljivi izvori energije postaju sve važniji, a posebice se nastoji provoditi na razini cijele EU, tako postoji cijeli niz planova i strategije kako bi Europa do 2050. postala prvi klimatski neutralni kontinent. Već 2010. poslani su prvi strateški planovi i donesene direktive, a zatim do 2030. i dugoročno do 2050.g.. Spomenutim direktivama utvrđeni su razni mehanizmi za sve države članice kako bi se povećao udio energije iz obnovljivih izvora. Nadalje, fokus je na kružnom gospodarstvom i u europskom zelenom planu čime bi Europa osigurala opskrbu čistom, cjenovno pristupačnom i sigurnom energijom. Razvoj industrije sa obnovljivim izvorima energije potiče tehnološke inovacije i otvaranje novih radnih mjesta u Europi. Obnovljivi izvori energije u hrvatskom se Zakonu o energiji definiraju kao izvori energije koji su sačuvani u prirodi i obnavljaju se u cijelosti ili djelomično, posebno energiju vodotoka vjetra, ne akumulirana sunčeva energija, bio dizel, biomasa, bioplin, geotermalna energija itd., tako se može govoriti o kinetičkoj energiji vjetra, sunčevoj energiji, geotermalnoj energiji, vodnoj snazi, toplinskoj energiji mora i potencijalnoj energiji plime i oseke, te morskih valova. U pogledu hrvatskih planova u 2020.g. u skladu sa europskom Direktivom o obnovljivoj energiji Hrvatska se obavezala dostići udio od 20% energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije, što je ugrađeno u Strategiju energetskog razvoja RH, a što je i ostvareno. Hrvatska je neto uvoznik energije i znatan dio svojih energetskih potreba ostvaruje uvozom nafte i plina, tako Hrvatska iz obnovljivih izvora energije zadovoljava 29% svojih energetskih potreba čime smo promašili ciljeve EU. Zbog rata u Ukrajini i nametnute situacije i sankcije Rusiji obnovljivi, ali i ne obnovljivi izvor energije dobili su još veću pažnju. Nažalost kako je Europa ovisna o uvozu plina i nafte, pa se tako i Hrvatska nalazi u nepovoljnoj situaciji. Osim što su fosilna goriva ne obnovljivi izvori energije što znači da su ograničeni količinom njihovo izgaranje negativno se odražava i na okoliš i time ga nepovratno zagađuje. Zagađanjem iz ne obnovljivih izvora energije samo još više dokazuje da se alternativni izvori energije pokazuju nužnim i zahtijevaju što bržu zamjenu za fosilna goriva. Statistike pokazuju da EU uvozi gotovo 90% prirodnog plina, a čak polovica dolazi iz Rusije, a odnosno 45%, a tek 12,6 je zadovoljeno vlastitom proizvodnjom. Hrvatska se približila situaciji u kojoj se nalazi cijela EU, ali ulaganjem i iskorištavanjem prilika lokalno dostupnih obnovljivih izvora Hrvatska može postati neovisnija i o drugim. Primjerice LNG terminalom i njegovim proširenjem Hrvatska može zadovoljiti čak i 100% svojih potreba. Nadalje, vrlo velik udio čak 72% električne energije dobiva se iz obnovljivih izvora čime se velikom većinom mogu zadovoljiti i vlastite potrebe. Povećanje kapaciteta vjetroelektrana, solarnih elektrana i drugih izvora Hrvatska je na dobrom putu da bude energetski neovisna, a pogotovo zbog trenutne svjetske situacije. Prema statistici za 2020. Hrvatska je po udjelu obnovljivih izvora energije u potrošnji energije sa 31% bila na 7. mjestu u EU, dok smo po proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora bili na 5. mjestu. Tako se može reći da Hrvatska ima veliki potencijal za iskorištavanje obnovljivih izvora, te može postati jedna od vodećih država u proizvodnji zelene energije. 26. travnja je Svjetski dan obnovljivih izvora energije i vidi se važnost obnovljive energije ne samo sad u krizi nego i u budućnosti, da sačuvamo našu planetu imamo jeftiniju energiju i povećavamo zaposlenost. Evo ja bi još iskoristila da čestitam našim kandidatima koji su evo ga danas bili na svojim matičnim odborima i želim im puno uspjeha nakon sutrašnjeg glasovanja u njihovom radu na zadovoljstvo svih građana naše lijepe. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Dalija Orešković iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala. Politička tema dana je saslušanje novih ministara pred nadležnim saborskim odborima. To su neki novi ljudi navodni koji će zamijeniti bivše ministre Ćorića, Aladrovića i potpredsjednika vlade Miloševića. To su oni koji su za sada obuhvaćeni najavljenom rekonstrukcijom vlade. Prošli tjedan sam za ovom govornicom izjavila da je prva osoba koja bi iz vlade trebala otići onaj ministar koji je posljednji u nju ušao, to je ministar Ivan Paladina. Jedino što prošli tjedan nisam izgovorila, nisam izgovorila, a kada pa ću taj odgovor ovog trena dati, dakle sad odmah, sad odmah. Naime, za razliku od ova tri ministra koja su u rekonstrukciji zato što je Andreja Plenkovića na to potaknuo tijek istraga i kaznenog progona, a činjenica je da će se vrlo brzo tu naći i drugi ministri poput Maria BAnožića, a ni Vili Beroš nije daleko, dakle to su sve ljudi koji su kroz obnašanje svoje javne dužnosti za vrijeme trajanja mandata napravili neke ozbiljno suspektne stvari. Ivan Paladina je ipak nadogradnja. On je i prije mandata za sobom dovukao repove i velike korupcijske afere koji proizlaze iz njegove poslovne prošlosti i u odnosu na tog ministra doista postoji visok stupanj sumnje da će svoje poslove, svoje zadaće moći obavljati i obnašati na zakonit način. Mislim da takav ministar potkopava same temelje demokracije, a ako zaključimo da je on taj koji bi prvi trebao otići i ja ga pozivam da sam podnese ostavku prije nego što se nađe u ovakvim raspravama na prvoj sljedećoj rekonstrukciji i rošadi onda moramo zaključiti da skupa s njim mora otići i Andrej Plenković. No bojim se da u suštini mi ovdje imamo i jedan drugi problem koji nam izmiče ispod oka. Dakle, gdjegod Andrej Plenković takne i potraži neke svoje kadrove korupcija ga pikne u oko kao kemijskom olovkom. I jedino to je stalno i stabilno za vrijeme trajanja ovog saziva HS-a koji tu vladu bira je ta stalna mijena i rekonstrukcija. I kako bi bila dosljedna sebi i svojim političkim stavovima na isti način kao što sam u prošlom sazivu dakle tijekom 9. saziva rekla da je vrlo koruptivna praksa, praska stvaranja žetončića i to je ono po čemu će 9. saziv ostati zapamćen, tako i sada imamo ovu trajnu rekonstrukciju. Tada sam ukazivala da je dužnost predsjednika ili predsjednice države da vodi brigu o stabilnom i usklađenom djelovanju državne vlasti i da se ne može smatrati da ta stabilnost postoji u trenutku kada nešto fundamentalno odudara od temeljenih demokratskih principa i načela i istu situaciju imamo i sada. Dakle, nema državne vlasti koja ovakav obujam rekonstrukcije može podnijeti, a da istovremeno ima legitimitet i obraz pred građanima i svim biračima. A što radi HS i parlamentarna većina? Šuti kukavički, ali šuti i neko drugi koji ima najjači megafon u državi da o tome progovara i da kaže, ljudi moji dosta. Ne treba penkalom u oko pikati nekog tamo apstraktnog jakog moćnog medvjeda, treba pikati ovog našeg domaćeg, treba pikati predsjednika vlade i članove parlamentarne većine da sami sebi kažu ovo nadilazi čak i onu razinu tolerancije na korupciju koju ste pokazivali do sada. Vrijeme je izvanredne parlamentarne izbore. Hvala.
Hvala. I gđa. Marina, Marina Opačak Bilić koja će iznosit stajalište Kluba Socijaldemokrati, izvolite.
Hvala vam. Evo srećom imamo instituciju iznošenja stajališta tzv. slobodnog govora, pa možemo govorit ako treba i o vremenu i ja ću danas malo govorit o vremenu, ali govorit ću o vremenskim neprilikama i elementarnim nepogodama koje svako malo zapravo sve češće osobito u ovo proljetno doba prouzrokuju velike gubitke ne samo našim poljoprivrednicima nego prouzrokuju velike štete na stambenim objektima i automobilima, a nažalost možemo reći da su se velike materijalne štete mogle spriječiti da sustav odlučivanja nije zakazao. Naime, činjenice su da je u posljednjih 15-tak godina sustav obrane od tuče sustavno sabotiran tj. stručno organizacijski, tehnički i financijski devastiran, a iz nekog razloga tj. iz svima nama nejasnih i neutemeljenih razloga naša država odlučila je stavit izvan snage dosadašnji model protugradnog sustava, te je odlučila ukinuti dosadašnji model bez predložene alternative, što svakako odaje dojam nerazumijevanja vlade i ministarstva kako za poljoprivrednike koji ostaju nezaštićeni tako i za sve ostale građane koji trpe štete na imovini. Stoga sa ove saborske govornice želim upozoriti na ovaj problem i na pristup tj. na ne pristup RH sustavu obrane od tuče koji se od nekog neznanog razloga već godinama pokušava ukinuti. Naime, nekoć su se protugradne rakete često čule i s lansirnih lampi ispaljivali su ih nadležni raketari te su mnogim selima bile zapravo jedina utjeha građanima i poljoprivrednicima da im neko ipak pomaže protiv viših sila. No kao što sam već rekla godinama unatoč tome što tuča nanosi značajne štete radi se na gašenju ovakvog modela protugradne obrane, a paralelno tome ne nudi se apsolutno nikakva alternativa. Inače sezona operativne obrane od tuče počinje početkom svibnja, dakle trebalo bi početi ovih dana i bilo bi za očekivati da su pripreme za ovogodišnju sezonu već u završnoj fazi, no što će ove godine biti i dalje ostaje nepoznato i neizvjesno. Treba reći da je u HS Ministarstvo poljoprivrede uputilo još krajem 2020.g. nacrt prijedloga o prestanku važenja Zakona o sustavu obrane od tuče i naravno da je uzburkalo vode i među hrvatskim poljoprivrednicima koji su potpisali peticiju protiv takve odluke, njih 1400, a potpisali su i raketari i druge stručne osobe koje se obranom od tuče bave već desetljećima. Nakon provedenog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću o tome i naravno pod pritiskom brojnih poljoprivrednika, raketara, ali i građana koji su izrazili nezadovoljstvo takvim postupkom i koji su zahtijevali da obrana od tuče ipak ostane u funkciji Ministarstvo poljoprivrede odlučilo je da će se obrana ipak provoditi i prošle 2021.g., ali su tada nakon upućenog zahtjeva za prestankom važenja zakona povučene sve rakete, a bilo koji drugi alternativni model nije uspostavljen i rezultati takve odluke vidljivi su bili u požeškom kraju prošle godine. Kakva je situacija ove sezone još uvijek ne znamo, a nažalost već smo prošlog tjedna imali prve naznake što možemo očekivati jer je u Slavoniji led već bio, na sreću evo bio je blag i nije donio veće štete, no općenito brojke prijavljivanih šteta i službeni podaci iz registra šteta svake godine sve su veći, a situacija iz Požeško-slavonske županije koju je u lipnju prošle godine pogodilo snažno nevrijeme praćeno obilnim ledom je nemjerljiva, osobito ako znamo da je šteta samo u jednoj općini, dakle samo Općini Jakšić bila 50 milijuna kuna. I naravno da onda možemo postaviti pitanje zar ovo nije dovoljan razlog da se obrana ne ukine nego da se razvija? No kod nas se godinama provlačila teza kako su obranu od tuče ukinule i druge zemlje, no podaci iz većine europskih zemalja to zapravo demantiraju, a kako se hrvatska vlada voli pozivati na europske direktive, zakone i istraživanja te ukoliko su smatrali da sustav protugradne obrane nije učinkovit, pitanje ja zašto nisu uveli učinkovite metode poput recimo Austrije i Njemačke koji recimo provode obranu od tuče na pojedinim područjima upotrebom aviona nego su se samo odlučili ukinuti dosadašnje metode pravdajući se da su rakete skupe jer očigledno saniranje šteta i uništeni urodi i uništeni domovi nisu skupi. Ispada evo na koncu da je kod nas najbolje da i ono što je do sada funkcioniralo jednostavno poništimo, uništimo te da gledamo u nebo i molimo Boga da leda ne bude. To je ono što ostaje hrvatskim građanima jer sanaciju šteta često čekaju godinama kao i ljudi koje je zadesio potres. Želim naglasiti da su se materijalne štete nastale tučom u požeškom kraju mogle spriječiti da su nadležni radili svoj posao, no iz Ministarstva financija poručuju građanima da se osvrnu na osiguravajuće kuće [[Upadica Radin: Hvala.]] koje evo usput niti ne osiguravaju rizične niti kulture niti objekte. Hvala.
Hvala i vama. Time smo završili sa iznošenjem stajališta i sa današnjim dnevnim redom. Nastavljamo sutra u 9,30 sa Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznika, to je drugo čitanje, a zakon prijedlog zakona je br. 217. Glasat ćemo u 12,00 sati. Hvala i do sutra. [[SJEDNICA PREKINUTA U 13:47 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Evo iznošenje stajališta kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi je g. Nikola Grmoja koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo na početku ovog govora čestitao bi obljetnicu našoj legendarnoj 4. gardijskoj brigadi Paucima, evo upravo me zvao kolega Bulj sa obljetnice i mislim da evo da se i HS jutros ovaj trebao nekako prisjetiti tog važnog događaja i obilježiti to barem netko od potpredsjednika kad ovaj se nije ništa organiziralo u samom saboru. To je jedna od naših najvažnijih gardijskih brigada, a znamo svi da je Domovinski rat i temelj hrvatske države. Danas ću u ovom slobodnom govoru zapravo govoriti o temi koja je okupirala danas ne samo ove saborske odbore nego i ovu današnju raspravu o izmjenama Kaznenog zakona dakle gdje smo više zapravo govorili o samoj rekonstrukciji vlade i o novim ministrima nego samim prijedlozima zakona što je logično jer kao zastupnici nismo dobili ni prigodu na odborima postaviti pitanje, išlo se jednim ubrzanim tempom gdje je premijer bio po pola sata na svakom odboru i onako dosta s visoka se obraćao zastupnicima, a mi smo svjesni da je ta njegova nervoza posljedica toga da DORH i USKOK vode istrage protiv njegovih dužnosnika, da je ovo što se dogodilo zapravo dekriminalizacija vlade, a ne rekonstrukcija vlade, otišla su tri vladina dužnosnika protiv kojih se vode istrage ili ih se tereti za teška kaznena djela znači mislim na Aladrovića i Miloševića koji su pod istragama USKOK-a i DORH-a i Ćorića kojeg njegov pomoćnik koji je prvoosumnjičeni u aferi Krš-Pađene u aferi vjetroelektrane tereti da je on zapravo nalogodavac u toj aferi. I evo pozivam i s ovog mjesta, to sam rekao i na Odboru javnosti i medije da prestanu govoriti i pisati o tome da ministar Ćorić odlazi na vlastiti zahtjev, ne on odlazi jer je pritisnut jednom velikom aferom, vrlo vjerojatno nije želio tek tako pristati na odlazak iz vlade onda je iskamčio u dogovorima s Plenkovićem jednu jako važnu poziciju, to je pozicija u HNB-u i to u trenutku kada nam se i od strane HNB-a i od strane vlade na silu gura euro u jednoj jako teškoj ekonomskoj situaciji gdje naše gospodarstvo nije za to spremno i gdje imamo dakle jedan ogroman rast cijena, inflaciju koja je prisutna, znači rast cijena energenata i vidimo što se događa s cijenama goriva, vlada tu po našem mišljenju nije učinila dovoljno jer je tu bilo prostora i za smanjenje PDV-a i za dodatno smanjenje trošarina, ali i za definiranje cijena možda češće nego jedanput tjedno, to bi svakako trebalo ovaj napraviti, ali mi sve što možemo čuti od vlade da su oni se suočili s ogromnim problemima i izazovima od pandemije, od potresa, ovaj inflacije. Ali isto tako treba reći da je ova vlada upravljala Hrvatskom možda u najpovoljnijem ekonomskom trenutku kada se mogla povoljnije zaduživati, kada je bilo vrijeme za strukturne reforme, niti jedna strukturna reforma nije napravljena, niti reforma pravosuđa o kojoj smo danas govorili, niti reforma javne uprave, zaposlilo se dodatno više od 4 tisuće ljudi u našoj javnoj upravi, a istovremeno nam je 400 tisuća ljudi otišlo iz Hrvatske u proteklih 10.g.. I ono što je isto tako ovdje bitno naglasiti dakle u kontekstu cjelokupnih promjena koje su potrebne u društvu javnost mora znati da se u ovom trenutku van očiju javnosti unutar HS u prostorima klubova određenih u HS vode pregovori o ustavnim promjenama između HDZ-a, SDP-a i ostalih. Te ustavne promjene bi išle u smjeru ograničavanja referenduma zato jer su te elite znači političke uzdrmane uspjehom našeg referenduma o kojem ustavni sud uskoro treba odlučiti. Oni su u jednoj bezizlaznoj situaciji jer nikako ne mogu srušiti naše ustavotvorno pitanje, al kad se već govori o tim ustavnim promjenama onda je potrebno dakle vidjeti što je nama sve potrebno mijenjati i nikako nećemo dopustiti da ovaj naum SDP-a i HDZ-a koji ide k tome da se uvede cenzus za izlazak na referendum dok imamo nesređen popis birača. To bi bila ono još jedna grandiozna prevara hrvatskih birača i hrvatskog naroda, mi ćemo se tome oštro suprotstaviti, dakle i dalje nastavljamo žestoko borbu protiv korupcije, ali i borbu za slobode naših građana. Hvala.
Hvala. Gospodin Marijan Pavliče, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, danas smo imali mogućnost pred resornim odborima se upoznati sa novim kandidatima za buduće ministre u Vladi RH. Nažalost zbog loše usklađenosti odbora koji su se odvijali gotovo u isto vrijeme nismo mogli kao saborski zastupnici nazočiti istovremeno svim sjednicama odbora i postavljati pitanja budućim kandidatima. No, svi mi znamo pa i vrapci na grani da se ova rekonstrukcija vlade događa nažalost zbog korupcije. I da ovu rekonstrukciju vlade u biti provodi Državno odvjetništvo, a ne premijer Plenković. Nažalost to je naša realnost. Međutim, jučer je jedna izjava premijera Plenkovića onako prošla ispod radara. Naime, on je spomenuo već sada ministre na odlasku te je rekao ukoliko im se dokaže da su nevini do kraja ovog mandata da su im vrata vlade otvorena, izmislit ćemo im nešto. Izmislit ćemo im nešto. Ovo je najbolji pokazatelj kako funkcionira hrvatsko društvo. Ma ne moraš biti ni kvalificiran, ne moraš biti ni ekstra pametan, ne moraš biti odličan u svom poslu, bitno da si podoban, izmislit ćemo ti nešto pa ćeš sjediti u vladi ne možda kao ministar nego kao neki državi tajnik, neki savjetnik i idemo dalje. I to je poraz hrvatskog društva. Međutim, danas je Hrvatska doživjela još jedan poraz. Naime, resorni Odbor za Ustav je potvrdio buduću tj. kandidatkinju za buduću potpredsjednicu vlade Anju Šimpragu sa većinom glasova. Anja Šimpraga je ovdje u Hrvatskom saboru ostala upamćena po slobodnom govoru srceparajućem gdje je govorila o tome kako je kao djevojčica od svega nekoliko godina morala napustiti svoj rodni Knin zbog Vojno redarstvene akcije Oluja. Svi su se tada solidarizirali s njom. Međutim, danas sam joj postavio dva jednostavna pitanja. Prvo pitanje je glasilo, smatrate li da su velik dio pobunjenih tj. Srba u RH '90.-ih godina otvoreno stali u oružanu pobunu protiv RH uz pomoć JNA? Odgovor na to nisam dobio. Drugo pitanje moje je glasilo, smatrate li da je Vojno redarstvena akcija Oluja legitimna akcija hrvatske vojske zbog oslobađanja okupiranog područja? Odgovor je bio sramotan, a glasi Oluja za Hrvate i Srbe nije isto. Pri tom je rekla, svoje volim, a tuđe poštujem. To govori osoba koja bi sutra trebala sjesti u fotelju potpredsjednice Vlade RH. Ako živimo u jednoj državi onda imamo jednu službenu povijest i jednu službenu istinu, a istina je da je Oluja bila legitimna vojno redarstvena akcija kako bi se oslobodila okupirana hrvatska područja. I ne može buduća potpredsjednica vlade imati drugačiji stav oko Oluje. Možemo pričati je li bilo zločina, je li bilo ovoga ili onoga, ali ne može negirati da je to bila vojno redarstvena akcija. Franjo Tuđman se u grobu okreće nakon ovakve izjave buduće potpredsjednice vlade. Kolege iz HDZ-a ja ne mogu vjerovati da ćete vi ovo podržati. Ja stvarno ne mogu vjerovat da ćete vi sutra ovo podržati. Što smo mi sebi dozvolili, u šta se hrvatsko društvo pretvorilo? Imamo ovdje sudionika Domovinskog rata da ćete vi sutra dignut ruku za osobu koja ni dan danas, koja je bila dijete tijekom Domovinskog rata negira temelje hrvatske države upravo sa ovakvim odgovorom. Jedino što je rekla da će se založiti da se zabrani pozdrav „Za dom spremni“, a nije osudila plakate u Kninu nego je meni rekla osuđujem ih, ali to su ipak bili plakatići koji veličaju SAO Krajinu, sramota.
Gospodin Stephen Nikola Bartulica iznosi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, često u svojim izlaganjima ističem da Hrvatska plaća veliku cijenu što nije provela ono što su druge zemlje bivše komunističke zemlje već davno provele. Jedna sigurno od tih stvari, propusta je to što nismo imali '90.-ih lustraciju. Dan danas vidimo da su aktualne teme da li će bivši udbaši biti pomilovani i slično za ubojstva iz vremena bivše komunističke tvorevine. Međutim, danas ću iskoristiti jednu konkretnu situaciju na otoku Braču da pokušavam približiti kako izgleda naše društvo i odnos političara prema našim ljudima investitorima ali i općenito prema i povratnicima Hrvatima koji su tu donijeli svoj kapital da nešto konkretno naprave u našoj zemlji. Dok je bio bivši premijer Orešković na čelu vlade imao sam priliku putovati s njim i čuti iz prve ruke kako nas strani investitori doživljavaju. I čuo sam često skraćeno ABC, ABC za njih znači Anything But Croatia. I htio sam vidjeti zbog čega naša zemlja ima tako lošu reputaciju u važnim međunarodnim krugovima, tamo gdje se donose velike odluke da li će se u neku zemlju uložiti ili ne. I pričali su o konkretnim slučajevima gdje su investitori prevareni, gdje su imali pravnih problema, gdje nema transparentnog poslovanja, gdje su nešto kupili pa su kasnije saznali da to nije njihovo vlasništvo itd. Dakle, ta kultura neodgovornosti kod nas izaziva ogromne probleme i takva reputacija nažalost loša se brzo širi. Dakle, ABC Anything But Croatia. U zadnjih dana vidimo jedan konkretna slučaj u Supetru, dakle tamošnja gradonačelnica Ivana Marković zapravo vodi jedan svoj osobni obračun sa lokalnim investitorom koji je vlasnih resorta na tom otoku. Neki dan dok je u tim objektima boravilo otprilike 600 gostiju je zapravo srušen ulaz, fizički srušen u 5 ujutro. Dakle, mediji su o tome opširno ovaj izvješćivali. Dakle, imamo situaciju da na početku nove turističke sezone imamo jedan obračun lokalnog moćnika sa ljudima koji rade i koji upravljaju najvećim resortom u tom mjestu. Dakle, ne treba posebno naglašavati kakva je šteta od takvog ponašanja. Međutim osvrnut ću se na jedan od uzroka zašto se pojedini gradonačelnici i drugi neodgovorni političari, drski političari, bezobrazni mogu uopće se upuštati u ovakve obračune, a radi se o Zakonu o nerazvrstanim cestama gdje to zapravo taj zakon je pretvore u sredstvo ili oružje nekima da se obračunavaju sa onima koji zapravo vode velike turističke objekte, a ne trebam posebno naglašavati koliko je važna naš turizam u ukupnom BDP-u, dakle preko 25%. Dakle, tamo se događa nasilje, maltretiranje ne samo radnika nego konkretnog vlasnika koji se vratio iz Teksasa, dakle on mi je neki dan rekao da ti ljudi lokalno mu se privatno ispričavaju za ovo sve što se događa. On cijelo vrijeme od jednog gubitaša je napravio profitabilnu kompaniju i nije dividendu nijedne godine sebi uzeo nego sav novac ponovno ulaže u to poduzeće koje jako dobro radi i preko ljeta zapošljava do 600 radnika. Dakle, ako ćemo govoriti o pravima radnika, o interesima hrvatskih ljudi ne možemo jednostavno ovo gledati indiferentno, ovo je jedan slučaj koji nadilazi Brač jer širi se dalje i ljudi će steć dojam da zapravo vlasništvo ne znači ništa u Hrvatskoj. Danas sutra ako odluči za osvetu iz bilo kojeg razloga lokalni političar ili moćnik može vam uništavat imovinu. Dakle, Domovinski pokret i ja osobno neće šutjeti o tome, dignut ćemo glas za prava naših ljudi, pogotovo onih Hrvata koji su se vratili iz svijeta i pokušavaju nešto stvoriti u našoj zemlji. Hvala.
Hvala lijepa. Gđa. Dragana Jeckov iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Drama oko upisa u osnovne i srednje škole započela je krajem 2021.g. kada je ministarstvo osnivačima predstavilo preporuke o optimalnom broju razrednih odjeljenja s ciljem optimizacije i racionalizacije strukovnog obrazovanja, u prijevodu ukidanje. Ističem da je ovo tzv. ukidanje zapravo se događa u svim dijelovima RH, ali mi nemojte zamjeriti što ću govoriti samo u jednoj sferi, u sferi manjinskog obrazovanja. Na ove preporuke hitro je odgovorio ravnatelj strukovne škole iz Vukovara i predložio ukidanja 4 zanimanja u razrednim odjelima u kojima se zamislite čuda nastava odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu sa obrazloženjem upisom ijednog učenika u bilo koji smjer narušava se vizija i kvaliteta strukovnog obrazovanja, zamislite vi koji me ovdje slušate kakva je to vizija i kvaliteta škole koja se narušava ukoliko se učenik želi upisati u neki od deficitarnih zanimanja poput mesara, slastičara ili ne daj Bože konobara u zemlji u kojoj je turizam jedna od vodećih grana gospodarstva u kojoj će prema nekim procjenama trebati više od 300 hiljada radnika u ovoj sezoni, a koji ćemo verovatno dovesti iz inozemstva. Dakle s jedne strane nam fali 300 hiljada radnika ovih ili srodnih zanimanja, a s druge strane onemogućavamo obrazovanje za deficitarna zanimanja kako bismo bar u određenoj mjeri zadovoljili potrebe tržišta rada. O situacijama kakva je ova vukovarska jasno govori Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina gdje je jasno propisano da se školske ustanove s nastavom na jeziku i pismu nacionalne manjine mogu osnovati i što je još važnije provoditi za manji broj učenika. Isto to stoji i u Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Međutim, ovdje moram stati i podsjetiti na neke dodatne činjenice koje su pojedinci očigledno zaboravili ili s namjerom zanemarili. Ustavni sud RH je o ovoj stvari sličnoj, veoma sličnoj, govorio u svojoj odluci s kraja '99.g. kada je ukinuo naputak ministarstva koji je bio upravo na ovom tragu. Tada je rečeno da bi organizovanje nastave s najmanje 10 učenika za odjele za pripadnike nacionalnih manjina dovelo praktično ne samo do ograničavanja nego do potpune uskrate prava pripadnicima nacionalnih manjina na obrazovanje na jeziku i pismu. Danas, 22.g. kasnije ministarstvo prihvaća prijedlog strukture upisa kakav je u Vukovaru, ali kao što sam rekla i u drugim dijelovima RH i to sve pravda potrebom racionalizacije odnosno optimizacije. U jednu ruku ja mogu razumjeti jednostrano i samovoljno postupanje rukovodstva vukovarske škole, ali istovremeno ne možemo i ne smijemo prihvatiti ovakvo postupanje ministarstva koje uskraćuje pravo pripadnicima nacionalnih manjina na obrazovanje kojim se igrom slučaja dakle projektira prema stanju tržišta rada obrazovanja za deficitarna zanimanja, dakle zanimanja koja nam trebaju. S ove govornice pozivam sve ravnatelje kojih se ovo itekako tiče i prosvjetne radnike kojih se također ovo jednako tako tiče da se uključe u javnu raspravu i daju svoje komentare o ovoj temi, a ja pozivam nadležne da još jednom preispitaju ovakve nezakonite i tržištem rada neutemeljene odluke.
Hvala. Gospođa Katarina Peović iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Hvala. Danas su se držali matični odbori na kojima se razgovaralo sa potencijalnim budućim ministrima. HDZ-ovi zastupnici, zastupnice su se ponašali skandalozno, dovikivali su nam s klupe da ponavljamo ista pitanja, pokušavali su ušutkati oporbene zastupnike i zastupnice, komentirali su ih gospođa ispred mene, a svojim replikama i svojim odgovorima bezočno hvalili kandidate HDZ-a. Sve se odvija u situaciji u kojoj se istovremeno održava plenarna sjednica na kojoj znači zastupnici i zastupnice ne mogu sudjelovati, izaziva se izvanredna situacija što je zapravo i rekli bismo politika vlade Andreja Plenkovića. Prije svega ti zastupnici zastupnice rade u izvanrednoj situaciji, ali ti novi ministri rade u izvanrednoj situaciji zato što i sam Andrej Plenković rekao da će to možda biti samo ministri na određeno vrijeme jer je već najavio da bi mogao vratiti neke od sadašnjih ministara koji su otišli iz vlade. Dobili smo kandidata potencijala za najveće ministarstvo, ministarstva rada Marina Piletića koji je, mogli bismo reći u usporedbi sa drugim ministarskim kandidatima law profil kandidat koji je sam državo ovdje hvalospjeve i laude samom Plenkoviću u saboru, hvalio i opravdavao njegove poteze, a vidjet ćemo na koji način će sada najvjerojatnije voditi to ministarstvo. Ono što ministri na određeno vrijeme će sigurno dijeliti ako budu na određeno vrijeme, a vjerojatno ili moguće hoće jest taj status radnika na određeno, a na svih 10 novozaposlenih devet kod nas radnika je zaposleno na određeno vrijeme. Hrvatska je danas druga u Europi po prekarnome radu kojeg EUROSTAT definira kao rad do tri mjeseca sa nesigurnim ugovorima na radu. Bili smo i prvi 2018. smo bili na prvom mjestu, sad smo na drugom mjestu, danas smo opet slušali, a sve ćemo više slušati jer danas je bilo saslušanje u nedjelju je 1. maj Praznik rada koji pada na nedjelju, slušat ćemo laude samog Plenkovića o broju zaposlenih, o povećanju plaća, statističke manipulacije koje slušamo iz dana u dan, a koliko se radnička prava štuju u ovoj zemlji, ali imat ćemo najbolje prilike vidjeti u nedjelju jel, jel danas Praznik rada ovaj tjedan pada u nedjelju, pa radnici ne samo da će raditi u nedjelju nego će raditi i na svoj praznik. To je Praznik rada, radit će najčešće tako da im to neće biti dodatno plaćeno. Ako će im biti dodatno plaćeno bit će im mizerno dodatno plaćeno jer Zakon o radu određuje da se prekovremeni mogu platiti više od onoga što se plaća, to znači da se mogu platiti i jednu lipu i zadovoljen je zakon. Danas smo od ministra budućeg najvjerojatnije Piletića čuli da neće dirati Zakon o radu, neće ga mijenjati. Zakon o radu bi trebalo mijenjati, al trebalo bi ga mijenjati u korist radnika, a ne onako kako je HDZ mijenjao zadnjih 2 godine u tajnim dogovorima u kojima je sudjelovao ministar Aladrović gdje se fleksibiliziralo radno vrijeme na taj način da bi radnik praktički mogao raditi od kuće za pola plaće, biti dostupan non stop svojem poslodavcu i imati radno vrijeme koje se definira u Zakonu o radu terminom koji do sada uopće nije bio postojao, ali evo imamo nove termine znači u potpunosti na određeno radno vrijeme. To je novi Zakon o radu predviđa. E takav Zakon o radu nam ne treba, ali naravno trebao bi nam novi Zakon o radu i zato ćemo sutra imati premijeru znači inicijativa za radnički ZOR sutra će objaviti svojih 40-ak mandata, amandmana pardon na Zakon o radu, 40-ak amandmana koji su proradnički. Od toga da se rješava ovo ključno pitanje od kojeg sam počela, a to je taj famozni institut ugovora na određeno vrijeme gdje smo na samom vrhu Europe. Znači da se ograniči ugovor na određeno na godinu dana što ćemo mi predložiti, a ne da se omogućava da se iz godine u godinu radnika može naprestano izrabljivati i ponovno zapošljavati na ugovor na neodređeno, pa do toga da ćemo predložiti skraćivanje radnog tjedna. Takve prijedloga postat ćemo i ministru budućem koji će idući tjedan vjerojatno zasjesti i u utorak ćemo ga pozvati na tribinu u sabor. Hvala.
Hvala. Gospodin Marin Lerotić iznosit će stajalište u ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ne samo tema dana već tema unazad nekoliko mjeseci, točnije otkad je ministar Horvat uhićen se špekulira o tome tko će ga zamijeniti i tko će biti novi ministri u ovoj vladi. Dakle već neko vrijeme priča se o tome tko bi mogao otići iz vlade, spominjalo se u nekim trenucima i 5-6 ministara koji bi mogli otići jer premijer očito nije zadovoljan njihovim doprinosom dok o tome u ova dva mjeseca premijer nije dao nikakve konkretne informacije, a to je sve skupa vodilo i imali smo jedan status quo u ovoj zemlji što je loše i za državu i za građane jer vrijeme ide i to vrlo izazovno vrijeme u kojem se nalazimo, rast cijena, inflacija, rat, problemi s energentima, a mi smo u neizvjesnosti jer ne znamo hoće li ministri koji su trenutno ministri to biti i dalje odnosno koliko dugo će još biti ministri i zapravo ono najvažnije mi ne znamo hoće, hoće li se ako dobijemo nove ministre, a očito ćemo ih dobiti sutra, koliko dugo će se ti ljudi zadržati na svojim mjestima. I ta neizvjesnost izaziva ogromnu nestabilnost, ali i nečinjenjem, a to za državu znači samo jedno daljnja stagnacija. U ovom trenutku ono što je sigurno da će premijer zamijeniti dva ministra i potpredsjednika vlade, a pitanje je samo na koliko dugo i hoće li uskoro biti još nekih promjena. S obzirom na trend koji se događa u vladi zadnjih godina to nas nažalost ne bi uopće trebalo iznenaditi, a niti začuditi. I može se steći dojam kako ova rekonstrukcija vlade koja je najavljena kao spasonosna, kao jedan svojevrsni reset, kao osvježenje koje će cjelokupnoj vladi dati novu snagu i elan. Međutim, očito je da ovo nije ništa drugo nego ušminkavanje koje neće donijeti ništa novo te kako u drugoj polovici mandata možemo očekivati sve po starom odnosno preciznije rečeno možemo očekivati kako se suštinski ništa neće promijeniti. U prilog tome idu i činjenice i navest ću i nekoliko primjera o kojima smo mi iz IDS-a dugi niz godina govorili, a ništa se nije napravilo po tom pitanju. Uzmimo primjer bespravne gradnje, što je po tom pitanju učinjeno? Apsolutno ništa. Problem bolnice u Izoli i zbrinjavanja hrvatskih građana u Istri kako bi imali mogućnost čim prije doći u bolnicu, ništa. Stavljanje u funkciju državnog zemljišta, ništa. Smanjenje porezne presije prema građanima i poduzetnicima, ništa. Medicinski fakultet u Puli o kojem godinama govorimo, ništa. Zapuštena istarska željeznica, ništa. Strategija hrvatskog turizma, smanjenje fiskalnih i parafiskalnih nameta u turizmu, također ništa. Obnova ništa. I tako možemo nabrajati i ovih 5 minuta bi zapravo bilo jako malo jer činjenica je da se mijenjaju ljudi na ministarskim pozicijama, ali konkretno i suštinski se ne mijenja ništa. Ovim promjenama smo gubimo na vremenu jer prilikom zamjene ministra novi ministrima također treba dati određeno vrijeme i razdoblje za prilagodbu, dakle vrijeme koje je potrebno da pohvataju konce u resoru kojeg su preuzeli. I tako već po tko zna koji put. I to sve vrlo jasno ukazuje da problem nisu 2, 3, 4 ili 5, 10 ministara koji su zamijenjeni već cijela vlada koja unatoč silnim milijardama koje smo dobili kao priliku da provedemo ozbiljne i suštinske reforme za razvoj naše zemlje nema viziju, cilj i način na koji, kako mijenjati ovo društvo na bolje. Druga je stvar to što vladajući svaki drugi zakon koji donesu nazivaju reformom, ali i sami jako dobro znaju kao i svi mi zajedno da to je sve skupa daleko od reforme i da su to najčešće samo varijacije na temu već postojećeg zakona. I na kraju ne znamo hoćemo li o potencijalnim promjenama ministara opet pričati u ovom mandatu jer sudeći po modus operandiu ove vlade to ni ne možemo znati, ali ono u što sam siguran mislim da bi naš premijer trebao znati za onu mudru izreku, ako ne uspijete vidjeti rješenje to je znak da ne vidite ni problem.
Hvala.
Poštovane kolege jer kolegica nema pozdravljam vas. Prije nego što krenemo s radom samo da vas izvijestim da ćemo … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Što? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne znam. Samo da vas izvijestim dakle da je do sada podneseno ukupno 166 amandmana od čega 103 tijekom jučerašnje rasprave. Vlada neće stići se očitovati o tim amandmanima, pa nećemo onda o njima sutra glasovati. To su amandmani vezani za Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju i Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Tako da ćemo o tim amandmanima glasovati odnosno raspraviti i glasovati drugi put. To je to. Danas krećemo sa: - Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, prvo čitanje, P.Z.E. br. 264. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, pa bih molio sada predstavnika predlagatelja poštovanog ministra pravosuđa i uprave Ivana Malenicu da predstavi konačni prijedlog navedenog zakona, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama su izmjene i dopune ZPP-a kojima će se parnični postupak ubrzati, pojednostaviti i modernizirati. Ove izmjene dio su paketa promjena na kojima radimo kako bi hrvatsko pravosuđe bilo učinkovito, a građani riješili svoje sporove u što kraćem roku. Predloženim izmjenama zakona uvode se precizni rokovi za završetak postupak. Parnični postupak u prvom će stupnju se dovršiti u roku od 3.g., drugostupanjski sudovi o žalbama će odlučivati u roku kraćem od godinu dana. Sporovi male vrijednosti okončat će se u roku od godine dana, a žalbeni postupak za te će sporove trajati do 6 mjeseci. Uvodi se rok za održavanje pripremnog ročišta i to pripremno ročište od sada će se morati održati u roku od 3 mjeseca od dana primitka odgovora na tužbu odnosno isteka roka za odgovor na tužbu. Nakon zaključenja pripremnog ročišta glavna rasprava morat će se održati najkasnije u roku od 6 mjeseci. Vrhovni sud će odluku o prijedlogu za dopuštenje revizije donijeti u roku kraćem od 6 mjeseci od primitka prijedloga. Odluku o reviziji vrhovni sud bit će dužan donijeti u roku od 2.g. od dana primitka revizije. Kada govorimo o sporovima male vrijednosti koji su također obuhvaćeni ovim izmjenama postupak u sporovima male vrijednosti u pravilu će biti pisani spor, te će se u tim postupcima ročišta moći održati samo u iznimnim propisanim situacijama, primjerice ako postoji potreba za saslušanjem svjedoka ili provođenjem vještačenja. Sporovi male vrijednosti su sporovi do 10 tisuća kuna dok se sporovima male vrijednosti u trgovačkim postupcima smatraju sporovi do 50 tisuća kuna. Kada govorimo o procesnom kalendaru uvodi se on u izmjene ovog ZPP dakle uvodi se plan upravljanja postupkom. Sudac će na prvom ročištu definirati hodogram aktivnosti u postupku osim ako na tom ročištu odmah zaključi prethodni postupak, te održi i zaključi glavnu raspravu. Plan će obuhvaćati sažetak spornih, činjeničnih i pravnih pitanja, popis dokaznih sredstava za utvrđivanje spornih činjenica, rok u kojem će se pribaviti dokazna sredstava koja treba pribaviti, rok za podnošenje pisanih očitovanja stranaka na navode protivne stranke, te datum i vrijeme održavanja ročišta za glavnu raspravu. Nakon što sudac definira plan upravljanja rasprave dat će strankama mogućnost da se očituju o tome. Uvođenjem procesnog kalendara želi se potaknuti sudove da zauzmu jedan proaktivan pristup rješavanju svakog predmeta da već na prvom ročištu navedu sve relevantne činjenice i pravna pitanja koja će u nastavku procesa utvrđivati. Strankama će taj kalendar poslužiti da na jedan transparentan način vide tijek procesa i predvidivost daljnjih aktivnosti. U izmjenama i dopunama ZPP-a uvodi se i obvezno tonsko snimanje svih ročišta. Prijepis tonske snimke s ročišta više nije obaveza dok će se zapisnik voditi samo o najbitnijim radnjama poduzetim na ročištu jer će sadržaj ostalih radnji na ročištu biti sadržan u tonskoj snimci. Time se značajno skratiti trajanje ročišta, posebice tijekom davanja izjava stranaka, te saslušanja svjedoka i vještaka. Osim toga rad suda će postati uvelike transparentniji i podložniji vanjskoj kontroli. U parnični postupak uvodi se i novi institut odluka iznenađenja. Budući da se u dosadašnjoj pravnoj praksi događalo da se drugostupanjska odluka donosi na temelju različite pravne ocijene spora u odnosu na prvi stupanj, te da se u slučajevima preinačenja povređuju legitimna očekivanja stranaka, strankama u postupku omogućuje se da se izjasne o pravnim shvaćanjima suda o mjerodavnom pravu za bit stvari. Uvođenjem novog čl. 367.a. načelo iz novoga st. 4. detaljnije je razrađeno kako se to pitanje, kad se to pitanje pojavi u postupku pred drugostupanjskim sudom. Ovom odredbom se pitanje odluka iznenađenja uređuje u skladu s aktualnim postulatima modernoga europskog procesnog prava. Također se revidiraju odredbe o reviziji. Revizijski postupak od sada će se uvijek pokretati prijedlogom za dopuštenje revizije neovisno o vrsti spora. Na taj će način sve stranke koje su pokrenule revizijski postupak pravodobno znati ima li osnova za reviziju u njihovome sporu. Redefiniraju se i odredbe o oglednom postupku budući da su ogledni postupci izrazito bitni za ujednačavanje sudske prakse, a da se nerijetko tiču ostvarivanja kolektivnih prava propisuje se da se taj postupak može osim na prijedlog stranke pokrenuti na prijedlog stranaka i umješača. Kako bi se povećala pravna zaštita proširuje se i sastav vijeća vrhovnoga suda koji odlučuje u takvom postupku. Također se izmjenama i dopunama ZPP-a detaljnije uređuje i održavanje ročišta na daljinu. O tome hoće li se održati ročište na daljinu odlučuje sud rješenjem protiv kojeg nije dopuštena žalba. Prije nego što donese odluku sud pribavlja očitovanje stranaka i drugih sudionika koji trebaju sudjelovati na ročištu koje će se održati na daljinu. Sva ostala pitanja podržavanja održavanja ročišta na daljinu poput korištenja audiovizualnih uređaja, tehnološke platforme za komunikaciju na daljinu bit će propisana pravilnikom. Također se uvodi pojam nezakonitog dokaza na način da se propisuje da se sudska odluka ne može temeljiti na nezakonitom dokazu odnosno dokazu pribavljenom na nezakonit način uz primjenu testa razmjernosti prilikom njihovoga ocjenjivanja. Također se proširuje i krug odnosno proširuje se krug obveznika sudionika e-Komunikacije, obveznim sudionicima e-Komunikacije postaju radnici u sindikatu odnosno Udruzi poslodavaca kao punomoćenici kada zastupaju radnike odnosno poslodavci, zatim povjerenici u postupku stečaja potrošača, likvidatori, posebni skrbnici u obiteljskim stvarima te fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost u sporovima koje se tiču te djelatnosti. Poštovane zastupnice i zastupnici ove predložene izmjene Zakona o parničnom postupku svakako su korak naprijed u jačanju povjerenja građana u pravosuđe jer ćemo njihovim usvajanjem omogućiti građanima da imaju breže digitalizirane postupke što će se u konačnici odraziti na efikasnost i učinkovitost samog pravosuđa. Hvala.
Hvala i vama ministre. Replicirati će prvo kolega Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre. Dakle, ubrzati i skratiti sudske postupke jest intencija i ovog, a i zakona koji ide iza ovog, međutim ono što nam ostaje pitanje jest hoćemo li to uistinu postići ukoliko imamo u vidu dvije činjenica, a prva od njih je da su sudski postupci u najvećoj mjeri definirani i opterećeni primjerice postupcima za naknadu štete čije su naknade definirane samim propisima vrhovnoga suda i gdje se a priori unaprijed dakle zna ishod spomenutog predmeta i s druge strane predmeti vezani za utvrđivanje prava vlasništva. Ovim izmjenama oni nisu obuhvaćani što po tom pitanju planirate napraviti jer sudeći po terenu zapravo ove dvije stvari su one koje u najvećoj mjeri su dovele u situaciju da je pravosuđe zagušeno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle godišnje odnosno tijekom 2021.g. na hrvatskim sudovima je zaprimljeno milijun i 336 tisuća predmeta, to je zapravo 158.000 predmeta više nego 2020.g. Kada pogledamo broj riješenih predmeta, hrvatski sudovi su riješili u 2021.g. 98.000 predmeta više. Dakle, svjesni smo toga da postoji velik broj predmeta, da smo u samom vrhu zemalja EU po broju predmeta na 100.000 stanovnika. Ove izmjene Zakona o parničnom postupku i Zakona o kaznenom postupku koje idu nakon ovoga dakle idu u tom smjeru prvo da i parnični i kazneni postupak ubrzaju, učine ga efikasnim, modernijim što će se u konačnici odraziti na povećanje riješenih broja predmeta. Slažem se da postoje određeni specifični postupci koji zagušuju sudove, međutim do kraja godine očekuju nas i Zakon o mirenju i Zakon o izvanparničnom postupku preko kojeg ćemo pokušat rasteretit sudove i smanjiti broj predmeta upravo kakve vi spominjete na sudovima. Hvala.
Hvala. Kolegice Orešković izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, htjela bih da mi vrlo jasno odgovorite na pitanje u kojoj mjeri ste prilikom izrade ovih izmjena i dopuna uključili same suce, koje suce i koji broj dakle koliko su oni koji će primjenjivati ove procesne odredbe bili uključeni u kreiranje njihovog sadržaja? A drugo pitanje, većina zakona se nekako fokusira na upotrebu novih informatičkih alata tonskih snimki i ostalih novotarija koje ja podržavam, ali me zanima koliko ste osigurali njihovu provedivost u praksi i zanima me što se tiče kvalitete suđenja najvažnije da imamo ujednačenu sudsku praksu, što ste poduzeli da se uspostavi javno dostupna, dakle građanima dostupna lako pregledna baza podataka sudskih odluka koja je pretraživa po ključnim kategorijama? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, kada govorimo o uključenosti pravosudnih dužnosnika ili sudaca i državnih odvjetnika dakle u svim radnim skupinama koje su u Ministarstvu pravosuđa i uprave koje se održavaju za izmjene određenih propisa uvijek su uključeni predstavnici sudbene vlasti. Konkretno evo ako govorimo o Zakonu o parničnom postupku član radne skupine bio je sudac Katić, dakle sudac vrhovnoga suda, ali osim njega bili su tu i suci nižih sudova, bili su i predstavnici državnog odvjetništva. Dakle, ove izmjene koje imamo danas Zakon o parničnom postupku, Zakon o kaznenom postupku radimo prije svega za učinkovito i efikasnije pravosuđe. Pravosuđe ovisi o državnim odvjetnicima, pravosuđe ovisi o sucima koji primjenjuju propise i oni su u tome uključeni u svim aktivnostima. Naravno postoji dijalog i sa Udrugom hrvatskih sudaca. Što se tiče ostalih stvari, dakle Nacionalni plan razvoja pravosuđa vrijedi odnosno težak je milijardu i 800 milijuna kuna, dakle nakon donošenja ovog zakona [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ide pravilnik i uložit će se određena sredstva naravno tonsko snimanje.
Hvala lijepa. Kolegice Opačak Bilić izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre. Evo nije prvi puta da slušamo o ubrzanju postupaka i o povećanju učinkovitosti pravosuđa i uvodimo sad naravno i ove rokove i za održavanje pripremnog ročišta i za glavnu raspravu. Ja se nadam i vjerujem da će to ovog puta biti učinkovito, no glavno pitanje ostaje što je sa svim dosadašnjim predmetima? I sami ste rekli da je preveliki broj predmeta, da smo pri vrhu općenito u Europi koliko predmeta imamo. No pitanje vama je, rekli ste da ročište na daljinu određuje sud i na njega nema pravo žalbe. Što će biti u slučajevima recimo malo starijeg građanstva ili onih koji možda nisu elektronički bliski tehnologiji i slični slučajevi? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Kada govorimo o primjeni nove tehnologije, pogotovo evo ročište na daljinu taj institut uveden je u parnični postupak još 2019.g. i ne znajući zapravo da će nam se dogoditi situacija sa panedmijom covida-19 gdje bi mogli iskoristiti taj institut. I to se zapravo i dogodilo da smo ne predvidjeli, ali omogućili da uslijed pojave pandemije se može koristiti i taj institut ročišta na daljinu i da pravosudna tijela mogu neometano raditi, što se u konačnici vidi i na broju predmeta koji su zaprimljeni i riješeni u ovim pandemijskim godinama. Mi sada kroz izmjene ZPP-a detaljnije propisujemo sam institut ročišta na daljinu, no svakako sam institut ročišta na daljinu bi trebalo uzeti u kontekst prava na pristup sudu, tako da jednostavno postoje postupci u kojima stranke imaju svoje zastupnike, u kojima zastupnici su obveznici e-komunikacije gdje je zapravo ročište na daljinu se može održati i bez pristupa same stranke. Tamo gdje se ne može tu ćemo dakle tu suci zapravo moraju ovaj omogućiti strankama pristup. Hvala.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala ministre, možete se vratiti na svoje mjesto. Sada će nakon što otvorim raspravu prvi govorit u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani g. Bukarica, poštovani ministre, poštovani g. Salapiću i troje kolega i kolegica, četvero, petero zastupnika. Dakle, ono s čim bi se složio u vašem izlaganju jest da kronični problem hrvatskog pravosuđa definitivno nisu suci. Ukoliko uzmemo našu Hrvatsku i kompariramo je sa aktualnom Finskom u prethodnim danima vidjet ćemo da jedan sudac u Hrvatskoj na razini godine dana riješi oko 300 predmeta, dok u Finskoj jedan sudac na razini godine dana riješi 66 predmeta. Isto tako 60 sudaca na drugostupanjskom sudu plus 60 savjetnika u Finskoj na razini godine dana riješe negdje oko 4 tisuće predmeta dok u Hrvatskoj, konkretno na Županijskom sudu u Zagrebu 40 sudaca riješi nevjerojatnih 16 tisuća predmeta godišnje. Dakle možemo se složiti da ključ problema hrvatskog dakle pravosuđa poglavito ovdje ako pričamo o građanskom odjelu i ZPP-u definitivno na prvome mjestu nisu suci. Ono o čemu ću progovoriti, a i vi ste mi dali djelomičan odgovor jest da ćete u narednome paketu zakona eliminirati sve ono što se pokazuje zapravo kao rak rana hrvatskog pravosuđa. U svojoj replici sam vas pitao dakle ili pripomenuo dvije stvari, znam da Općinski sud u Makarskoj je pretrpan, pretrpan predmetima dakle iz domene utvrđivanja vlasništva, što se može vrlo lako riješiti dakle prebacivanjem određenih ovlasti na državnog odvjetnika koji će ad hoc na licu mjesta dakle donijeti određenu presudu u korist određene stranke na čijoj su strani sve relevantne činjenice, a onda samim time sve takve postupke odmaknuti od hrvatskog pravosuđa. Ono što također je jedan ogroman problem kad pričamo o pretrpanosti hrvatskih sudova gdje onda određeni predmeti izrazito važni i izrazito bitni za življenje svakoga od nas ne mogu doći na red jesu zapravo parnice iz naknade štete, trzajna ozljeda vrata, sad ovdje ne bih ulazio u makinacije koje rade osiguravateljske kuće prikazujući dakle određene iznose kao troškove poslovanja itd., itd.. Ako se a priori zna ishod određenog slučaja samim time nema nikakve potrebe da se saziva nekoliko ročišta, sudski vještaci, sve se to uredno plati, a predmeti koji se uistinu trebaju riješiti stoje negdje po strani. Ja vjerujem da će sve to biti sastavni dio tog paketa o kojem pričate. Ono na što bih danas zapravo skrenuo svoju, evo svoj govor jest ono što se direktno tiče ZPP-a, a u ovim izmjenama dakle nije spomenuto, a to je problem dostave, problem dostave koji, gdje u praksi razno raznih odvjetnika di još i danas u ladicama stoje predmeti iz 2013. i 2014., dakle ne želim ovdje biti niti populističan, niti ovdje želim biti netko ko gađa drvljem i kamenjem na bilo koga, želim pričati o onome što je fakt, o onome što je činjenica, a činjenica je da u ladicama još uvijek iz 2013. i 2014. dakle stoje predmeti zbog problema dostave. Ako živimo, a živimo u vremenu digitalizacije, ako je Europa i europske direktive su nas u jednoj velikoj mjeri dakle prisilile da idemo u ove čini mi se devete izmjene nejasno mi ostaje iz kojeg razloga još uvijek bi naš poštar trebao nositi doma nekome pozivnice, pa ga ne nađe doma, pa ih vrati, pa ih netko ne želi primiti, ako imamo vrlo jednostavnu situaciju. Moja pokojna baka je imala svoj mobilni uređaj na kojeg je znala i napisati poruku i odaslati poruku. Zar je problem napraviti jedan jedinstveni registar mobilnih uređaja na kojeg će netko dobiti poziv, to je jedan od modela koji mi pada na pamet. I samim time nećemo doći u situaciju da netko nije primio, da je netko vratio određeni poziv itd. itd.. Zar je problem napraviti određeni korisnički pretinac, pa preko e-pozivnice poslati nekome dakle poziv i biti svjestan da smo odradili dakle sa zakonodavne strane i strane suda sve ono što smo trebali, pa mi se živo fućka je li to netko pročitao ili nije. Dakle, osnovni i jedini model kako bi se parnični postupak mogao ubrzati je rješenje problema dostave, kako bi se olakšao dakle sami proces osobne dostave u parničnim postupcima, te modela koji bi štitio eventualne zlouporabe prednjeg sustava, a što je nesporno i lako rješivo kroz institut ponavljanja postupka koji institut kao izvanredni pravni lijek kvalitetno funkcionira i u sadašnjem dakle uređenju. Sami prijedlog ovog zakona u svojim ocjenama navodi sve ono što sam spomenuo digitalizaciju, a onda s druge strane u praksi ne nudimo ovim izmjenama rješenja sukladna toj digitalizaciji. Ako pričamo i o uvođenju tonskog snimanja i ograničavanja roka trajanja određenih postupaka i ostalih usudio bih se reći umotvorina iz europskih direktiva bojim se da će i one biti pucanje u prazno, a obrazložit ću vam zašto, daj Bože da sam u krivu. Domišljati sudac koji je u kategoriji nekoga tko nije radnik, a takvih ima svagdje, takvih ima i u kući kad treba počistit stol, takvih ima gdje god se okrenemo u svakom sustavu, ali ako uzmemo za primjer takvog, jednog takvog on će vrlo lako kompenzirati i zaobići ovaj način snimanja samih postupaka i ograničavanja roka trajanja na način da vuk bude sit i ovca cijela. Ja vam ovo govorim da ukoliko imate prostora, a i sigurno vam je to struka pa ćete puno bolje netko od vladajućih ukomponirati u određeni oblik amandmana kako bi ovaj kakav takav ZPP bio ipriuba bolji ako ćemo slušati one koji se s ovima susreću svaki dan. Dakle, da se vratim tom predmetu, prethodno navedenom primjeru. Dakle, npr. je li ikome od zakonodavaca pada napamet da sudac koji ne radi ništa, ispuni famoznu normu bez bilo kakve muke. Dakle, da ništa ne radi ispunit će svoju sudsku kvotu unatoč tome što ćemo imati snimanje i što ćemo imati ograničen rok trajanja postupka. Kako? Pa svojim neradom on može u navodnicima isprovocirati sudionike u postupku jer to brate traje, a nekome treba određeni predmet riješiti da bi određene druge stvari tim rješavanjem čovjek u svom životu mogao riješiti. Dakle, provocirajući sudionike u postupku, uglavnom tužitelja jer je njemu nužan završetak postupka, tužitelj može zbog nerada suca povući tužbu i podnijeti drugu što ima pravo i moliti Boga da mu računalo ne dodijeli, da mu računalo dodijeli nekoga drugoga, a ne opet tog istog. I ako uspije super, ako ne, povuče opet tužbu i opet isti postupak. A sudac neradnik za ovakvo povlačenje po važećim propisima za svako povlačenje tužbe bude honoriran sa određenim bodovnim učinkom te na kraju više njegova 3 povlačenja tužbe u predmetima u kojima nije prstima mrdnuo donose više bodova od jednog riješenog predmeta suca koji je morao provoditi ročišta, očevide, saslušati svjedoke. I još kao kad neradnik dođeš u manjim sredinama na takav glas onda ti svi povlače tužbe čim ih je sustav dodijelio tom sucu i nakupi čovjek bodova kao da je najveći radnik u ovom sustavu. Složit ćemo se da to totalni apsurd. I složit ćemo se da za ovakve definitivno će vam trebati određeni mehanizam kontrole. Sve ovo, a nadam se da će biti prilike i u pojedinačnoj, dakle ne bih volio da me netko shvati, unatoč tome što je to najlakše uzet drvlje i kamenje i sasut, cilj svega ovoga ovdje i svih nas ovdje je pokušati učinit stanje boljim. Na tom tragu i u tom smislu bih molio, a bolje to znate od mene, da ove određene stvari [[Upadica: Hvala vam.]] ukoliko su točne inkorporirate. Hvala vam.
Javio se sada ponovo ministar Malenica, ima pravo na 5 minutno izlaganje. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo poštovani predsjedniče i uvaženi zastupniče teško je u odgovoru na repliku bilo pojasniti sve što Ministarstvo pravosuđa i uprave radi. Međutim, tu ste u vašem izlaganju istaknuli neke stvari koje traže određene reakcije. Prije svega pitanje sudske dostave, dakle dobro ste primijetili da ovim izmjenama Zakona o parničnom postupku nije obuhvaćen pitanje dostave iz razloga što je trenutačno u Ministarstvu pravosuđa i uprave formirana radna skupina koja aktivno radi na tome da se donese jedinstveni propis koji će urediti sudsku dostavu. Dakle, imamo sada parnični postupak, kazneni postupak i određene postupke koje svaki za sebe uređuju pitanje sudske dostave. Dakle, mi ćemo sad donijeti jedan jedinstveni zakon koji će urediti sudsku dostavu. Zvat će se Zakon o sudskoj dostavi i samim time on će inkorporirati u sebe i ove sve procese i modernizaciju odnosno digitalizacije procesa dostave. Dakle, tu se razvija i projekt e-delivery zajedno sa Hrvatskom poštom gdje ćemo imati digitalnu dostavnicu odnosno digitalnu povratnicu. Istaknuli ste ovaj dio koji se odnosi na sustav e-građani da li postoji mogućnost da ako imamo i sada već aplikaciju ili platformu e-komunikacije gdje se građani mogu prijaviti, mogu u korisnički pretinac sustava e-građana dobiti sudska, sudska pismena. Što se tiče ostalih stvari istaknuo bih i ono što je bitno i u Zakonu o parničnom postupku odnosno izmjenama to su sporovi male vrijednosti koji su u pravilu sada pisanim putem, to će svakako rasteretiti sudove odnosno skratiti same postupke, no istaknuo bih i Zakon o mirenju kojeg planiramo do kraja godine i Zakon o izvanparničnom postupku koji nije donese još od 1934. godine. I zapravo kroz institut mirenja koji nije zaživio onako kako je pretpostavljam zakonodavac htio kada je donosio taj zakon, pokušat ćemo dakle određene postupke riješiti prije dolaska na sud. A isto tako kroz Zakon o izvanparničnom postupku, dakle dio postupaka modernizirati i razriješiti ih na puno efikasniji i efikasniji način. Također kada ste spomenuli normu, okvirna mjerila i ono zapravo što mi i učinili krajem protekle godine, prošle godine gdje smo donijeli nova okvirna mjerila koja su svakako će dovesti do toga da suci odnosno na kraju godine imamo više riješenih predmeta nego što smo imali proteklih godina, da zapravo suci rješavaju više predmeta godišnje odnosno da se prati njihovo izvršavanje. Dakle, dosada je ispunjavanje norme bilo i 80% norme, no novim okvirnim mjerilima dakle suci će i Zakonom o parničnom postupku, dakle suci će morati ispuniti 100% norme da bi 100%-tnih okvirnih mjerila da bi mogli se smatrati da je norma ispunjena. Mi od prošle godine provodimo i akcijske planove, dakle Akcijski plan za učinkovito pravosuđe gdje na kvartalnoj razini pratimo svaki sud, pratimo svakoga suca i u kvartalno razgovaramo sa svim predsjednicima sudova individualno gdje zapravo ukazujemo na određene probleme koje vidimo kroz sustav e-Spis, dakle digitalizacija je omogućila da se kroz sustav e-Spis prati efikasnost i učinkovitost svakog suda i svakog suca i da kroz taj sustav možemo utjecati na to da pojedini sudovi odnosno pojedini suci budu učinkoviti odnosno da ispunjavaju okvirna mjerila. Što se tiče još nekakvih aktivnosti dakle istaknuo bih i Zakon o zemljišnim knjigama koji bi ubrzao trebao doći ovdje u sabor koji svakako ide za tim da se ubrzaju postupci vezani za zemljišne knjige, pogotovo i postupci obnove zemljišnih knjiga. Dakle područje zemljišnih knjiga nam je izrazito bitno i važno i za poduzetničku aktivnost, a i za sve ostalo, tako da to je isto jedan od bitnih i važnih zakona i propisa koje mi pripremamo. I kada pogledate plan zakonodavnih aktivnosti u 2022.g. gdje je otprilike 50 propisa, 50 zakona koji će ovdje doći u HS, nešto je u drugom čitanju, nešto je manji dio je usklađen za EU, dakle možete vidjeti taj nekakav mozaik koji mi slažemo kroz izmjene tih zakona. Ja se mogu u određenom dijelu složiti i reći da nije dobra nekakva hiper normizacija, ali kada uočite neke probleme u praksi morate ih rješavati i zapravo kroz izmjene tih zakona, ali i kroz NPOO i Višegodišnji financijski okvir koji se priprema. Dakle, imamo dobre temelje da pravosuđe u budućnosti bude efikasno, učinkovito i da vratimo polako povjerenje građana u pravosuđe. Hvala.
Imate dvije replike ministre. Prva je na redu kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre. Mislim da kod svakog propisa kvaliteta odredbi ovisi o uključivosti u njihovo kreiranje onih koji o nekoj materiji ponajviše znaju, pa tako to vrijedi i za ovaj konkretni zakon. Kada sam vas pitala tko su bili predstavnici sudbene vlasti, meni je jasno da ste vi u radnu skupinu pozvali predsjednike sudova i tu i tamo kojeg drugog suca, ali me zanima koliko ste proširili bazu, koliko ste si dali truda da od 1700 i nešto sudaca koliko ih Hrvatska ima dobijete što više imputa o tome što se uistinu događa u sudnicama. Dakle, ono čega je mene strah jer se načelno ne protivim ovim tehničkim poboljšanjima i upotrebe informatičkih alata, koliko ovog trena postoji spremnost naših sudaca, dakle koji će to provoditi u najboljoj mogućoj vjeri i volji da doista se drže onoga što ovdje piše? Jeste li ih uopće pitali [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kako bi norma i propis trebao glasiti?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, i sami znate da radna skupina ima ograničen broj članova, dakle mogu vam poslije i dostaviti tko su osim suca Katića bili članovi, a bili su i članovi županijskog suda i sudaca općinskog suda, dakle pokrili smo tu sve razine sudstva. Postoji institut javnog savjetovanja, vi pretpostavljam da ste pogledali komentare na javnom savjetovanju gdje jako veliki broj sudaca se javio, predsjednika sudova i ostalih dionika u tom pravosuđu odnosno i Udruge hrvatskih sudaca. Mi sljedeći tjedan imamo i razgovor sa Udrugom hrvatskih sudaca kojeg držimo kao partnera u ovome. Mislim suci su nam važni i bitni jer bez njih ne možemo provesti niti jedan propis, tako da tu se slažemo da postoji nekakav dijalog, dobar dijalog što se mene osobno tiče jer zapravo sutra sve ovisi o tome kako će suci primjenjivati. Tako da oni su uključeni i kroz javno savjetovanje, uzeli smo u obzir nekakve njihove prijedloge i naravno između dva čitanja i dalje ćemo razgovarat, konkretno evo u četvrtak sa Udrugom hrvatskih sudaca. Hvala.
Druga replika kolega Sačić izvolite.
Poštovani ministre. Svakako vrlo važna je također odredba u prijelaznim sadržajima koji se odnose primjena postojećih odnosno predloženih zakonskih rješenja na postojeće stanje građanske parnice u građanskim trgovačkim sporovima i tu ste stavili određenu odredbu da sve što je starije odnosno do 2013. da će se u određenim aspektima poboljšavat, to je vrlo dobro. To treba dobro precizirat jer tu može doć do doista velikih šumova, primjerice osobno sam imao priliku prije nekoliko dana knjižica vozila je ukinuta 2013.g., međutim ja sam je igrom slučaja negdje izgubio 2008. i sad sam trebao izgubiti vremena, prostora da dobijem potvrdu od MUP-a da sam izgubio nešto što uopće ne vrijedi. To su sulude stvari, to je teror birokratiziranja.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, Zakon o parničnom postupku jedan od dva najvažnija procesna zakona u RH i svakako su prijelazne i završne odredbe što se tiče ovih izmjena i dopuna izrazito bitne i važne zbog velikog broja parničnih postupaka koji se trenutačno vode na hrvatskim sudovima i zato smo i pristupili ozbiljnom razmatranju kako ćemo urediti prijelazne i završne odredbe. Smatram osobno da smo ih jako kvalitetno i dobro uredili, dakle primjenjuje se važeći propis do okončanja izuzev postupaka same revizije. No naravno imamo sada vremena između dva čitanja, naravno i nakon stupanja na snagu ovih izmjena i dopuna Zakona o parničnom postupku tu svakako ćemo ići za tim da Pravosudna akademija bude ta koja će pripremiti suce da što kvalitetnije primjenjuju ovaj propis. Hvala.
Hvala i vama ministre. Idemo sada dalje sa raspravom, u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uistinu je motivirajuće pričati o tome kako ćemo unaprijediti naše pravosuđe koje eto grca pod teretom snažnog nepovjerenja građana kada je u sabornici svega pet saborskih zastupnika. Toliko o tome i o svima nama. Što se tiče samog zakona, on je naprosto jedan tehnički propis, tehnički koji ni na koji način ne zadire u arhitekturu pravosuđa, a mi ako želimo naprijed ako želimo poboljšanje onda treba zadirati upravo u tu arhitekturu. To su one suštinske reforme i promjene od kojih ova vlada bježi kao mačka odnosno oko njih okoliša kao mačka oko vruće kaše. Kad kažem arhitektura i kad govorim o tome koje su možda tri ključne mjere, tri ključna koraka koja bi trebalo poduzeti prvi je uspostavljanje jače kontrole nad radom samih sudaca. Te kontrole danas de facto uopće nema, dakle prva stvar s kojom bi se država trebala pozabaviti struktura DSV-a. To je danas tijelo koje je sastavljeno od 11 članova, među njima imamo i dva saborska zastupnika, imamo i ljude iz akademske zajednice, međutim nitko od njih ne obavlja te poslove u smislu profesionalnog i stalnog angažmana i zato imamo situacije da su provjere imovinskih kartica puka forma, a na samoj razini zakona koji definira što ta provjera zapravo sadrži riječ je o provjeri forme, a ne suštine i izbora načina zakonitosti načina stjecanja imovine. Mislim da je i novi Zakon o DSV-u također negdje u pripremi, ali ponovno njime se ne zadire u ništa suštinski bitno, dakle nama treba DSV koje je formirano kao jedna stalna institucija kao što smo svojevremeno 2011. napravili promjenu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koje je do 2011. bilo ad hoc tijelo u jednu profesionalnu stalnu strukturiranu državnu instituciju. E to treba napraviti i sa DSV-om i iz sastava članova maknuti one kojima tamo nije mjesto, a to su prije svega saborski zastupnici. Saborski zastupnici ne mogu jer nemaju ta potrebna specifična znanja ne mogu provjeravati imovinske kartice sudaca i ne mogu odlučivati o njihovoj stegovnoj odgovornosti, niti bi se trebali uplitati u postupke izbora, imenovanja, napredovanja i smjene, dakle to je prvi temelj i prvi stup. A drugi stup je kontrola nad transparentnošću samih sudskih odluka pri tome ne mislim na kontrolu koju provodi viša instanca, tu mislim na kontrolu koju provode sami građani jer uz dužno poštovanjem predloženim izmjenama od kojih mislim da neke imaju dobar potencijal, ali oni su naprosto prihvaćanje stoljeća u kojem živimo. Ovi digitalni alati koje mi sada uvodimo u sam proces i postupak sudovanja nisu nešto što fundamentalno mijenja kvalitetu sudskih odluka. To je isto kao da kažete da ako uvedete računala i tablete u škole i u obrazovni proces da će se promijeniti kvaliteta samog nastavnog sata. Neće, nastavni sat i kvaliteta onoga što učitelj prenosi učenicima ovisi o kvaliteti nastavnika. Tako će i kvaliteta sudske odluke prvenstveno ovisiti o kvaliteti samog suca, o kvaliteti materijalnih pravila po kojima sudac sudi, a sve ostalo su samo pomoćna tehnička sredstva. E sad ovo što smo sada tu otprilike zacrtali su recimo tehnička sredstva na dobrom putu međutim nedostaje onaj ključni. Dakle, postoji jedna stara, stara izreka koja kaže da pravda vrijedi ne samo ako je izvršena i provedena nego mora biti vidljivo da je ona provediva i tu je taj element nepovjerenja naših građana jer imaju dojam koji je nažalost vrlo često i točan da se u istovjetnim situacijama na razini različitih sudova donose dijametralno suprotne odluke i taj problem nismo uspjeli riješiti kroz žalbene postupke, pa čak ni na razini revizija, a imali smo situacije da su različiti županijski sudovi vrlo često donosili sasvim suprotne odluke. O tome imamo puno informacija kroz izvješća sudbene vlasti odnosno kroz izvješća predsjednika vrhovnog suda. Kako bismo riješili taj problem, kako bismo i samim sucima olakšali da budu ujednačeniji važno je uvesti transparentnost sudskih odluka na način da ih mogu kontrolirati sami građani. Pouzdanost suđenja će ujedno smanjiti i broj sudskih postupaka koji se otvaraju i pokreću jer će svatko iole racionalan moći zaključiti što ga u sudskom postupku očekuje, pa taman to bile i naknade štete. Ako netko zna otprilike je li njegov tužbeni zahtjev utemeljen, ako zna da otprilike može dobiti ne znam između 30 do 50 tisuća kuna onda će sam procijeniti isplati li mu se uopće sudovati, pa plaćati odvjetnike ili će posegnuti za nekakvim postupkom mirenja u kojem će se u nagodbi netko držati tih okvira i parametara koji su javno dostupni putem takve jedne baze podataka. Dakle, ja ne znam koliko smo mi puta za ovom govornicom, pa i od strane predstavnika vlade čuli riječ digitalizacija. Cijela Strategija razvoja RH, NPOO, kojeg god hoćete strateškog dokumenta sadrži tu famoznu riječ digitalizacije, a niti u jednom od ključnih procesa mi digitalizaciju nismo uspostavili, nismo uspostavili primjerice javno dostupan registar državne imovine, nismo uspostavili javno dostupan registar svih poslovnih odnosa koji su sklopljeni sa tijelima javne vlasti, a ako pričamo o ovom konkretnom zakonu ono što nedostaje nedostaje jasan plan i jasan hodogram provedbe uspostave baze podataka sudskih, sudskih odluka. Ta baza podataka će biti tim, tim više važnija što sada uvodimo i te nekakve doista novotarije reći ću to tako putem tonskog snimanja sudskih rasprava. Kako ćemo kontrolirati procese? U tonskim snimkama pisat će jedno i netko tko sluša primjerice iskaz svjedoka ili vještaka na temelju preslušavanja snimke steći će jedan dojam, a u zapisniku će pisati nešto možda sasvim drugo, ne nužno činjenično netočno, ali dovoljno skraćeno, dovoljno osakaćeno da ostavlja jedan sasvim, sasvim drugačiji dojam. A što će pisati u sudskoj odluci to ćemo tek vidjeti. I koliko će ta sudska odluka doprinijeti tome da možemo kontrolirati je li primjerice sud u Splitu, Dubrovniku i Osijeku u jednoj tipiziranoj parnici naknade štete imao ista mjerila i iste standarde. I za kraj treći stup koji mislim da bi napravio veliki korak u nekakvoj ravnoteži moći unutar samog sustava je pitanje tko upravlja nad sustavom e-spisa. Meni se čini da je predsjednik Vrhovnog suda kada je ovdje u Hrvatskom saboru obrazlagao svoj program bio u pravu kada je rekao da nije baš primjereno da sustav e-spisa vodi FINA. Nominalno je vlasnik programa Ministarstvo pravosuđa ali i to je jedan alat poprilično moćan u kojem izvršna vlast drži ključeve i to bitne, bitne upravljačke ključeve nad sudbenom vlasti. Prepustimo mi sustav e-spisa samim sucima, uvedimo nove modalitete da i sami suci lakše pretražuju sudsku praksu, ali istovremeno da mogu u tom sustavu davati i svoje komentare tad kad neposredno primijete na nekom propisu kako on djeluje u praksi. I za kraj ajmo početi uvažavati ono što sami suci o bilo kojem propisu imamo za reći. Mi često pravosuđe ogađujemo, a da one na koje to sve skupa odnosi najmanje pitamo u praksi. Nije isto biti predsjednik nekog suda ili biti običan sudac koji je zatrpan sa svojim spisima i dane i noći provodi u svojoj sudnici, a vjerovali ili ne i takvih sudaca ima. Takve suce nećete naći po medijima, nećete ih naći u tv emisijama i gostovanjima, nećete ih naći na kavama sa visokopozicioniranim HDZ-ovim dužnosnicima, a upravo ti suci bi imali najviše toga za reći. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana kolegica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani ministre i državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, Zakon o parničnom postupku u zadnjih nekoliko izmjena mijenjan je sa ciljem prevladavanja uočenih problema u njegovoj primjeni i u cilju što efikasnije građansko pravne zaštite posebice za funkcionalizacijom, ubrzanjem i smanjenjem troškova parničnog postupka. I ovim izmjenama i dopunama cilj je daljnje unapređivanja građansko pravne zaštite te usklađivanje sa propisima EU. Suočeni sa izvanrednim okolnostima koje je prouzročila kriza uzrokovanom pandemijom Covida i promjenom okolnosti i načina na koji je čitav svijet morao prilagoditi se novonastalim okolnostima postaje imperativ digitalizacija pravosuđa sa ciljem osiguravanja efikasnog parničnog postupka. Kroz digitalizaciju postupka smanjit će se broj neriješenih predmeta pri sudovima u RH, ali potrebno je predvidjeti i moguće zamke kroz pojedina digitalna postupanja koja mogu dovesti do povrede prava na pravični postupak. Nadalje, unatoč nastojanju zakonodavca da ubrza sudske postupke upitno je koliko će još vremena proći do ostvarenja toga cilja. Naime, potrebno je napustiti papirnatu formu sudskih spisa te uvesti rokove za suce, a sve to iziskuje i prilagodbu i vrijeme. Kroz, kod uvođenja tonskoga snimanja rasprava u parničnom postupku, da bi takvo rješenje funkcioniralo potrebno je u potpunosti opremiti sudove i to na svim razinama, ali i omogućiti strankama da imaju mogućnost koristiti te snimke. Pri tom treba istaknuti da sve to iziskuje dodatna novčana sredstva i pripremu sudaca, odvjetnika i stranaka. Prilikom održavanja ročišta na daljinu što se predlaže ovim izmjenama i dopuna potrebno je voditi računa da sve stranke nemaju tehničke mogućnosti sudjelovanja u raspravi na daljinu odnosno mora se osigurati da sve stranke imaju jednak pristup sudu. Novost koju možemo pozdraviti, a za koju zakonodavac navodi da je i cilj izmjena i dopuna ZPP-a osuvremenjivanje parničkog postupka u cjelini što se ogleda i u sprječavanju odluka iznenađenja odnosno odluka preinačenih po žalbi na temelju nove pravne ocjene spora koja je bitno različita od pravne ocjene o kojoj se u postupku raspravljalo i koju savjesna i brižljiva stranka nije mogla razumno predvidjeti. Zaključno, iako je namjera i cilj ovih izmjena i dopuna ZPP-a ubrzanje sudskih postupaka s obzirom da je potrebno provesti čitav niz dodatnih i pripremnih prilagodbi to ubrzanje sigurno se neće dogoditi narednih 5 ili više godina. Uz to budući da prvobitni zakon već ima brojne izmjene i dopune, a uzimajući u obzir i izvješće Odbora za zakonodavstvo u kojem je čitav niz primjedbi na ovaj prijedlog zakona, radi pravne sigurnosti Klub zastupnika Socijaldemokrati smatra da je potrebno pristupiti izradi novoga zakona. Zahvaljujem.
Sada će u ime, sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani kolega Željko Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, ministre, državni tajniče, hrvatska javnosti, mi kao Klub Hrvatskih suverenista smo više puta ukazivali naravno na potrebu činjenja svega što je u našoj moći posebno u ovoj sabornici da se reformira hrvatsko pravosuđe, da se poduzmu određene mjere prije svega na materijalno tehničkom osuvremenjivanju, kadrovskom ekipiranju, na svemu onom što nam nude suvremene tehnike, metode za što bolje, što učinkovitije i što brže suđenje jer samo brza pravda, dobra je učinkovita je pravda. Naravno utemeljena, provjerena na svim instancama. Ovaj iskorak koji ste sada učinili sa ovim prijedlogom na poticaj europske uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, posebno nakon ove stravične godine potresa gdje se osigurao novac iz tog programa potpore od strane EU je moguće zadnji čas i sada su osigurana financijska sredstva ne samo da se pokrpaju krovovi da nam sudovi ne prokišnjavaju, sudišta, da se kompletiraju opreme, tehnička pitanja, informatizacija nego da se digitalizira, da se zapravo u jednom suvremenoj civilizacijskoj razini omogući da nam sudovi sude u uvjetima kako to moderno vrijeme donosi i kako to zapravo svi očekujemo. I na taj način taj proces ti svi sve te silne frustracije o stotinama tisuća predmeta koje imamo nagomilane proteklih godina po ovim rješenjem će se zasigurno ubrzati i krenut ćemo s mrtve točke. I to je za pohvalu, to je za pohvalu osobito radne skupine koja se bavila ovim prijedlozima noveliranja Zakona o parničnom postupku, to su strahovito složena pravna pitanja, to su itekako zamršeni postupci u kojem se trebaju s kojima se trebaju uhvatiti u koštac najveći stručnjaci. Ne sumnjam da ste ih angažirali, dakako da pozdravljam ideju kolegice Dalije Orešković koja kaže da treba još u većoj mjeri u čitav sustav uključiti i one koji neposredno primjenjuju sve to. Ali već sama činjenica da ste odredili obvezno komuniciranje elektronskim putem, elektronskom poštom za državna tijela, državno odvjetništvo, policiju, sudske vještake itd. čitav niz taksativno navedeni već to je revolucija, to je na razini onog doba kada se iz nekih davnih vremena još iz bivše države iz Jugoslavije krenulo sa pisanja zapisnika rukom na mašinu, pisaću mašinu ili s pisaće mašine prije 30, 40, 50 godina na kompjuterski način. Ovo danas je dobar pristup, stavili ste ovdje e-oglašavanje i to je jedan od načina kako da riješimo frustracije naših ljudi ubrzamo postupke o kojem je govorio naš kolega Ante, sve što ste predložili je apsolutno iskorak u odnosu na postojeće stanje. Mi možemo sad teoretizirati gledajući preko granice RH da li ima nešto bolje u Italiji, Njemačkoj, u Švicarskoj, u Americi, ali ovdje na području koje je zahvaćeno sa resekcijom rimskog prava, sa stotinama godina procesa, vi ste čak u jedan parnični proces stavili elemente proaktivnog djelovanja sudova, čak ste u tom dijelu išli na taj institut da sud i neovisno od stranaka u parnici može poduzeti određene mjere, primjerice, završiti postupak ako ne dođu na tu završnu raspravu u glavnoj raspravi na završno ročište ako postoje uvjeti. Tako da mislim u svakom slučaju to je dobro, mi ćemo to podržati, naša javnost će to podržati i vidjet će se sigurno veliki pomaci u kvaliteti suđenja. Nažalost i sam sam imao proteklih godina nekoliko procesa zbog raznoraznih kleveta itd., privatnih tužbi pa sam osobno vidio kako to i gdje se može zloupotrijebit, kako se taj proces može zakočiti. Sada kada gledam ova pravila koja stoje sucima na raspolaganju, to će biti svemirski brod, to će bit jedan novi pristup. Stavili ste po prvi puta u GPP odnosno u Zakon o parničnom postupku taj instruktivni koji meni više liči čak na prekluzivni rok za postupke u kojem se moraju završiti parnice u sporovima male vrijednost, osobito u prvom stupnju, u drugom stupnju na vrhovnom sudu za reviziju to su sve iznimno dobra rješenja. A čak ste se referirali na pozitivne učinke tih rokova u radnopravnim sporovima. Znači to je već dokazano da se može. Naravno, naravno sve je to dobro i na kraju rekao bi samo nemojte žaliti milijune. Ovdje ste rekli 68 milijuna i 700 tisuća kuna da treba za parnični postupak organizirat na svim sudovima tu informatizaciju, digitalizaciju, to možemo reći s jedne strane je velik i nije velik novac, ali s obzirom na učinak to je zanemarivo. Dapače, kasnije kada ćemo razgovarati o Zakonu o kaznenom postupku tu nisam toliko optimista i nisam toliko zadovoljan jer tamo ste manje novaca osigurali i ostavili ste prostor. Nema razloga da samo 15 milijuna kuna osigurate za modernizaciju naših sudova u kaznenim postupcima, a čak otvorite prostor da u nekim postupcima neće se to moći izvesti nego u budućnosti samo ćete stavit jednu deklaratornu odredbu da će se i drugim sudovima pristupit modernizaciji u kaznenim postupcima kad se za to steknu uvjeti. S tim nisam zadovoljan, ali dobro to ćemo u drugoj točci. U svakom slučaju želim vam uspjeh i jako je dobro. Vidi se da vodite računa i o drugim elementima jer ste sve pravilnike, ima na nekoliko mjesta ste odredili da ćete sa pravilnicima dodatno kao ministar pojasnit, doradit i dat upute sudovi, smanjili na donošenje taj rok od 60 dana, to je dobro. Mogu se samo uhvatiti za glavu kad se sjetim kako su razni ministri, recimo ministar branitelja, zakone o civilnim žrtvama rata, o braniteljima, ma 6 mjeseci molim vas lijepo sebi dao rok, 6 mjeseci njemu treba da odgodi znači zakon koji smo ovdje donijeli, treba 6 mjeseci da ga stavimo u punu primjenu, pa to je van pameti. Drago mi je da ste vodili računa, rekli ste sad na 60 dana, učinite to i prije. Učinite to i prije. Hvala, sretno.
Sada će kao šesti u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani kolega Zurovec. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, poštovane zastupnice i zastupnici, u principu vezao bih ovdje tu praktički dva zakona. Znači onaj koji je upravo je u raspravi, a i onaj koji će doći kasnije. Znači prvo što pada u oči jest da je većina primjedaba iskazana kroz javnu raspravu bila takva da u principu nije prihvaćena. I generalno gledajući taj sami sistem javnog savjetovanja postaje već ozbiljan problem i mene zaista zanima da li ta javna rasprava stvarno je instrument kojim se želimo služiti ili ga imamo samo reda radi. To govorim najviše zbog toga što koliko sam vidio većinom su sudjelovali suci, odvjetnici, komore, ured pučkog pravobranitelja, sudačke udruge tj. osobe kojima je zakon prvenstveno evo o parničnom postupku alat kojim se svakodnevno služe i znaju sve njegove prednosti i mane. Većina primjedba je uglavnom konkretna, objektivna, ali ne samo da nije usvojeno nego moj je dojam da se o tome nije čak niti razmišljalo. Uglavnom, koliko samo mogli vidjeti javnost se tu fokusira najviše na tonsko snimanje rasprava. Dapače, to definitivno treba pozdraviti, no ta revolucionarna promjena je popračena i automatskom izmjenom svih dosada uobičajenih radnji u parničnom postupku. Imam dojam da nitko nije vodio računa ne samo o tehničkim mogućnostima sudova već i ostalih koji će se morati prilagoditi tim novitetima. Tu mislim prvenstveno na javne bilježnike. Oni u RH uglavnom vode ostavinske postupke. Ostavinski postupci su izvanparnični što je točno, no na njih se procesno primjenjuje Zakon o parničnom postupku, dakle i ono će morati imati opremu također za tonsko snimanje. Sam sustav e-spis inače često ne radi baš kako treba, nema mogućnost uploadanja većih datoteka što smatram da je tehnički propust, a ponekad je i pod održavanjem pa mu se uopće ne može ni pristupiti ili se sruši zato što se istovremeno pristupa više osoba. To smatram da je jedan ozbiljan tehnički propust koji se treba riješiti čim prije. Obvezni sadržaj sudskog zapisnika isto tako više nije isti. Znači u iste se unosi samo osnovno, a nigdje nisu predviđeni izvanredne situacije, tipa što ako nam nestane struje, što ako nam padne Internet, što ako imamo sad kao što smo vidjeli u zadnje vrijeme hakerske napade, što je sa samom sigurnosti tog sustava. Ako su zapisnici u tonskom obliku, a stranka mora u određenom podnijeti pravni lijek, recimo žalbu i ne može onda pristupiti baš zbog ovdje gore navedenih razloga, što će se onda dogoditi, što ćemo onda napraviti. Nije navedeno čak niti u kojem formatu će snimke čuvati, pa se postavlja pitanje hoće li to biti neki komercijali i svima dostupni program ili nešto treće. Ujedno, ne samo sud već i sve stranke morat će imati i opremu i za čuvanje, ali i za preslušavanje tih snimki, što ako neko to nema kako će se moći pristupiti sadržaju svojeg predmeta koji više neće biti u pisanom obliku. Nastavno na navedeno važno je istaknuti i po novome fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost, postaju obavezni sudionici elektroničke komunikacije. To uključuje prvenstveno i obrtnike. Nažalost danas su obrtnici dobrim djelom osobe zrelije dobi i jedan veći dio njih možda i manji, daj Bože su sa tehnikom ipak malo slabiji i s njom se uglavnom ne službe. S ovim odredbama ja mislim da će njima također biti znatno otežan, a praktički možda i onemogućen pristup sudu. Teško je za očekivati da će sad jedan malo iskusniji i stariji obrtnik svakodnevno provjeravati svoj elektronički pretinac, a još je teže da će jedan umirovljenik preslušavati tonsku snimku sudske rasprave na svojem računalu. Ja vas pitam što kad je recimo javnost isključena sa rasprave radi primjerice zaštite maloljetnika, što ćemo onda. Hoćemo li propisati da se tonske snimke koje su se dobile ili kojima je omogućen pristup kao stranke u postupku smiju preslušavati samo sa slušalicama tak da ih drugi ne čuju baš zbog toga da se zaštiti maloljetnik. Hoćemo propisati isto tako da se stave te slušalice kako drugi ne bi čuli, ako mi to slušamo primjerice u kafiću. Što ako se to dospije u javnost? Što je sa tim snimkama sa raspravama, da li se mogu recimo podijeliti u javnost putem medija? To su neki ozbiljni propusti i na koncu moram tu završiti sa jednim drugačijim, drugačijim aspektom. Iako možda nije vezano toliko za ovaj zakon ali smo mogli vidjeti da ta jedna nedorečenost i neujednačenost sudska praksa i pravni nered koji odbija investitore stvaraju jednu sustavnu nepravdu zbog koje ljudi na koncu i napuštaju Hrvatsku. Zakoni moraju biti jasni. Moraju biti univerzalno primjenjivi. Moraju biti plod šire rasprave. Ne može biti javna rasprava samo proforme, moraju se pitati stručnjaci. Ako ga imao samo proforme ja se zaista pitam onda čemu uopće provoditi to za bilo što. Onda to možemo komotno ukinuti. Također tu bih malo skrenuo pozornost i na onu famoznu vladinu uredbu o uslužnim područjima i tu se isto nije poštovala mišljenje struke, niti mišljenje ljudi koji recimo se s time bave nego se skroz to donijelo na jedna suludi način. I ako se već ne čitaju savjeti u postupku javnog savjetovanja možemo evo dati jedan komotan savjet. Hrvatska na koncu nije ničije privatno vlasništvo, nije moje, nije ničije, nego ipak hrvatski narod bi trebao biti uključen i naravno naši stručnjaci u rasprave o svim važnim pitanjima. A što se tiče nekakvih drugih stvari, pogotovo što se tiče postupaka vlade ako se isključuje narod, isključuje se stručnjaci onda zaista ne možemo očekivati da ćemo imati jedne dobre rezultate i dobre zakone. Hvala.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Mišel Jakšić. Izvolite.
Poštovani ministre sa državnim tajničem, poštovane kolegice i kolege zastupnici, prije svega dobar dan, lijep pozdrav svima. U ime Kluba SDP-a u samom startu moram reći da pozdravljamo napore koji se rade na izmjenama ZPP-a, ali isto tako i kroz raspravu i amandmane bismo voljeli da još neke stvari preciznije razlučimo i obradimo da nakon toga možemo svi zajedno kao HS reći da smo donijeli izmjene ZPP-a iza koje smo spremni stati svi neovisno dal smo vladajući ili oporba i time poslati možda i jednu snažnu poruku hrvatskim građanima, hrvatskom gospodarstvu, pa i potencijalnim investitorima o tome da u saboru postoji jedan red saborskih zastupnika koji su spremni prihvatiti probleme koje imamo u našem pravosuđu, probleme s percepcijom i kod građana i gospodarstva i zajedno donijeti određene odluke za koje onda možemo zajedno utvrditi da vjerujemo da mogu stvari promijeniti na bolje. Ono što bih volio naglasiti je da smo do sada imali više od 15 izmjena i dopuna ZPP-a i ove izmjene koje su i danas pred nama se odnose na 111 članaka, dakle opet imamo nakon svih tih izmjena i jednu veliku promjenu i ono što naravno si svako od nas može postaviti kao pitanje da li smo i tim izmjenama i svim tim pokušajima za koje možemo ustvrditi da ih je malo urodilo plodom i sami kroz ovaj dom napravili konfuziju u našem parničenju i jednim dijelom naravno u važnom dijelu našega pravosuđa. Jer mislim da se svi slažemo da tolike promjene u 30.g. neovisnosti nisu nešto što je baš normalno, a vidimo da je rezultat na kraju dana nije nikada polučio ono što su građani od nas očekivali brže, pravednije suđenje i efikasnije donošenje samih odluka jer da je tome tako ne bismo imali u percepciji toliko upita gdje je nestala pravda i ne bismo imali toliko slučajeva koji ili nisu nikada došli do svog kraja ili su završili u zastari i da sad ne nabrajam sve one izmjene koje smo imali i probleme. Ono što svakako bi voljeli i kroz ovu raspravu i kroz buduće rasprave jasnije definirati je s jedne strane pohvala tome da idemo u smjeru digitalizacije i da želimo uvesti obvezno tonsko snimanje, no postavljamo pitanje koje je već danas nekoliko puta provučeno i na odboru i u ovoj saborskoj raspravi da li tu ne dovodimo u puno teži položaj okrivljenike i sve oni koji se neće snaći u tim promjenama jer s jedne strane imamo državni aparat od kojeg se očekuje da može odraditi taj zadatak, s druge strane bi mogli imati ljude koji nisu informatički pismeni, možda ni nemaju odvjetnike i postavlja se pitanje na koji način će oni moći štititi svoje interese. Drugo potpitanje koje se tu otvara iako vjerujemo da kroz NPOO smo osigurali podosta sredstava za reformu hrvatskog pravosuđa, ali danas bismo voljeli znati odgovore koji je današnji kapacitet naših sudova, koliko će nas to koštati i da li smo spremni to u nekom jasnijem roku iznijeti kao jedan projekt ove, ovog mandata HS, ovog mandata ministarstva i našeg pravosudnog sustava jer reći samo tako da ćemo sve prebacit na video, audio i digitalizaciju, a nismo baš se nešto iskazali u tome svemu ne samo u pravosuđu nego u puno drugih segmenata je možda malo presmiono i malo preoptimistično, tako da bismo i tu voljeli dobiti određene rokove. Pozdravljamo naravno i plan upravljanja postupkom, ali dobivamo slijedeće potpitanje, što će biti s onima koji se toga na kraju neće držati, koje će biti sankcije, ali i kako ćemo doskočiti svemu onome što danas znamo da imamo u određenim postupcima od toga da okrivljenici imaju svoju politiku kako izbjegavaju dolazak na ročišta do toga da će se možda pojavljivati neki novi momenti i što ako iscrpimo sve ono što smo si propisali, a nećemo znati koja je krajnja sankcija ako taj plan upravljanja postupkom ne ispoštujemo i ne ostvarimo ono što smo si zacrtali. Isto tako rokovi, sjajna stvar, lijepa priča, lijepo je znati da ćemo konačno jasnije definirati što se očekuje u određenom vremenskom periodu. Sigurno je da će to donijeti određene pluseve i poene i kod građanstva i kod poduzetništva, no isto nismo isto do kraja precizirali kako ćemo sankcionirati kad se to ne ostvari. Znamo puno slučajeva gdje suci nisu svjesno radili svoj posao, znamo puno slučajeva gdje su okrivljenici svjesno izbjegavali pravdu i pozdravili bismo ih kad bi u razradi tih rokova jasnije odgovore imali što ako ni to ne bude dovoljno. Dosta se prašine podiglo danas na Odboru za pravosuđe oko instituta nezakonitog dokaza. Svjesni smo da to u puno situacija na određeni način i štiti ljudska prava od sustava, no samo bismo željeli upozoriti da to je dosta klizav teren i da bi bilo dobro da tu isto imamo malo bolju razradu. I naravno, ono što se provlači i kroz ovaj zakon, ono što provlači i ministar, ono što provlači u svojoj komunikaciji i predsjednik vrhovnog suda sigurno je da dobro da raspravljamo konačno o ujednačavanju sudske prakse, no isto tu trebali bi se isdefinirati u kojem roku, na koji način, kojim tempom, pa i na kraju dana sa kojim ljudima i kojim infrastrukturnim kapacitetima pogotovo u ovom digitalnom pogledu gdje smo si zadali podosta ambiciozne ciljeve. Dakle, pozdravljamo pokušaj, želimo raspravljati o njemu dalje i što se tiče od strane Kluba SDP-a nadamo se i vjerujemo da ćemo ovaj zakon moć donijet svi zajedno bez diobe na oporbe i poziciju. Hvala lijepo.
8. na redu je poštovani kolega Bošnjaković u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, poštovani ministre i državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je doista iznimno važan zakon, Zakon o izmjenama i dopunama ZPP-a. To je onaj zakon zapravo koji regulira sve procese koji se vode pred našim građanskim sudovima u građanskim postupcima i u svim onim postupcima zapravo koje naši građani ja bih rekao najčešće vode, od naknada šteta, smetanja posjeda, obiteljskih sporova, trgovačkih sporova i ono što bih rekao mislim da on predstavlja jedan kontinuitet želje za iznalaženjem rješenja kako bi ti postupci bili što je moguće brži i kako bi zapravo naši građani u postupcima pred sudovima ostvarivali svoja prava u najkraćim rokovima. Unatoč svim naporima koji su učinjeni u zadnjih 20-ak godina još uvijek je permanentni i stalni problem kod nas porast sudovanja i jedna neizvjesnost koja kada uđemo u nekakav postupak pred sudom nemamo nekakvu viziju kada može završiti i koliko će ta do očekivanje pravde koliko će to trebati. Ja moram reći da ovaj zakon koji vi nudite on nudi cijeli niz alata i cijeli niz rješenja koja nam daju povjerenje da će to u budućnosti bit puno bolje nego je to danas. Iako kada bismo pogledali i desetak i 15 godina vidjeli bi zapravo da su stvari ipak brže, da je taj postupak koncentriraniji jel radi se o tome zapravo da je potrebno koncentrirat postupak da bude predvidivo što će se u tom postupku dogodit, u kojem vremenu će se dogodit i na kraju krajeva ovo o čemu svi pričamo digitalizacija ne samo u pravosuđu nego u svim segmentima društva ovdje je vrlo, vrlo važan element. I ono što moramo reć mi već imamo temelj, jako je važno da smo uspostavili elektroničku komunikaciju unutar postupaka između suda između stranaka, dakle papir se svodi na naj moguću mjeru, elektronički komunicira sud sa strankama time smo riješili jedan dio i dostave koja je problem jel, jel u dostavi ako neko neće primit pismeno onda zapravo se postupak produžava. Mi već imamo zapravo u velikoj mjeri i digitalizirane zemljišne knjige i postupke koji se vode pred sudovima. Kad se samo sjetim koliko smo nekad čekali u redovima i najavljivali se da želimo dobiti izvadak iz zemljišnih knjiga, danas se to obavi zapravo u pet minuta elektroničkim putem. Također imamo i mogućnost danas osnovati trgovačko društvo iz svog ureda, iz svoje sobe elektroničkim digitalnim putem i sve one druge sastavnice vezano za pokretanje trgovačkog društva u rad. Nekad je to iziskivalo dosta vremena, obilazak dosta institucija i ustanova, a danas je to sve moguće kraće. Naravno, digitalizacija ne rješava suštinski problem, ali ona nudi sjajne alate, ona nudi zaista odlične alate da se stvari obavljaju puno, puno brže. Ono što bih htio posebno naglasit, jako je važna odredba o tonskom snimanju rasprave, to je ovako naizgled jedan tehnički detalj, jedna tehnička mjera, ali to baš i nije tako, to je ogroman iskorak jer kada danas pogledamo i analiziramo kako teče rasprava, svaka stranka izlaže svoje stavove i to sud precizno diktira i to se diktira na raspravi u zapisnik. Ovom mjerom da se tonski snimaju rasprave to više neće se morat, naravno svaki sudac i može navesti stavove i svjedoka i svega toga čisto da sebi pomogne sutra kad bude pisao presudu da zna nešto okvirno ko je šta rekao. Ali temeljni dokument je tonski zapis, o njemu je dobro da ministar donese pravilnik kako je ovdje određeno da odredi u detalje pravila što bi se reklo pravila igre i svako će od stranaka imati taj tonski zapis i ako postoji bilo kakva dvojba on ga može pregledat i znat točno što je rekao, da ne kažem sad kad nastaju problemi kada stranka kaže jedan navod, sudac izdiktira nešto drugo, stranka ja kaže ja nisam rekao to nego sam rekao ono i onda traje prepirka i rasprava i ne znamo zapravo na koncu ko je tu kome šta rekao. Također jako je dobra mjera rasprava na daljinu, to je odlična mjera. Ona na neki način već živi na trgovačkim sudovima se to primjenjuje, na općinskim sudovima to je u vrijeme pandemije primijenio prvi mislim Općinski sud u Pazinu jer normativni okvir postoji već prije, međutim to sad treba postat na neki način navika, rutina sudaca i tu će biti važna jako edukacija koju je potrebno provest da bi ta mjera zaživjela. Nisu sve rasprave tog obima da ima 10 svjedoka, da ima ne znam koga, da je to dobro ipak stavit u dvoranu i uživo saslušat nego zapravo ima rasprava gdje se raspravlja o nalazu vještaka, pa ćemo onda digitalnim putem sudjelovat dvije stranke ili tri stranke pa će očitovati i vještak na taj način i sve, a ne moraju dolaziti neposredno u zgradu, ne moraju zapravo gubit vrijeme nego je moguće to obaviti na taj puno, puno brži način. Također jako, jako važna mjera to je plan upravljanja, to je odlična mjera, to znači stranke i sud na početku se sastaju i određuju koji će se dokazi provest, u kom vremenskom intervalu, šta je tu potrebnu učiniti to daje već jednu izvijenost kako će taj postupak ić, pa i vremensku izvjesnost kako će se on dalje razvijat. Jasno, ne može se sve predvidjet isti dan kad se ove stranke nađu nego ovdje taj zakon naš nudi i varijantu ako dođe do nekakvih poremećaja izvanrednih situacija da je plan moguće i mijenjati. Tako da što se toga tiče, mislim da ovaj zakon zaista nudi u tom smislu i uvođenja novih modernih tehnologija, ali i novih zapravo znači određenih procesnih rješenja, nudi dobra rješenja kako bi taj postupak bio brži. Što se tiče također izmjena koje zakon nudi, a vezane su za institut revizije, moramo znati da smo se u zadnjim izmjenama koncentrirali da uopće uvedemo institut revizije po dopuštenju vrhovnog suda. Bili smo pretrpani i prezatrpani, vrhovni sud bio revizijama, ponajčešće bih rekao tamo gdje im bilo nije mjesta. Sada se ovdje uvodi ipak malo više reda i poretka u cijelu tu materiju što mislim da će doprinest efikasnijem radu vrhovnog suda i vrhovni sud će se baviti zaista onim predmetima koji će u snažno i snažnije utjecat na ujednačavanje sudske prakse. Također vezano za ogledni spor i to je isto već odredba koja dugo vremena živi u ovakvom ili u onakvom obliku, ali ovdje kroz ovo novo rješenje da se ogledni spor omogućava i strankama i umješačima, a ne samo da prijedlog daju sudovi mislim da će doprinijeti da tih oglednih sporova imamo možda više, a to će opet kratit postupke jer odluke koje Vrhovni sud zauzme u tim oglednim sporovima one su obvezne i moraju se primjenjivati. Stoga mislim da je to jedna jako, jako dobra odredba koja itekako ima mjesta i treba je koristiti. Naravno nakon ovih izmjena zakona, ima još tu i prostora za napredak za drugo čitanje u svakom slučaju. Nakon ovih izmjena zakona bit će potrebna snažna edukacija i primjena ovih modernih tehnologija jer moramo biti iskreni ima već nekih modernih tehnologija koje nisu zaživjele i ne koriste se. Primjerice imamo mi i za tonsko snimanje pogotovo u kaznenim postupcima. Jel to više adekvatno vjerojatno nije, jer tehnika se svake godine razvija i svake godine dolaze nova i nova rješenja. Tako da trebat će zapravo sa svim tim i sucima i zapisničarima i njihovim pomoćnicima raditi na primjeni tih tehnologija, jer sam zakon i sam normativni okvir ukoliko nema adekvatnu primjenu neće polučiti nekakve rezultate. Što se tiče uvođenja svega toga jako je dobro ovdje je zakonom navedeno, da ste osigurali novac za nabavku tih sredstava. To je tih 68 milijuna kuna koji su osigurani u proračunu, bit će preraspodijeljeni. To je jako dobro, jer vrlo često je bio problem sjajno se stvari napišu međutim onda nema novaca za primjenu, pa se odustane od toga. Stoga evo pozdravljamo ove predložene izmjene Zakona o parničnom postupku. Hrvatska demokratska zajednica će ih podržati, pa ćemo u drugom čitanju vidjeti još eventualno neke promjene koje mogu stvar samo unaprijediti. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama i svima koji ste sudjelovali u raspravi. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada prelazimo na drugu točku danas - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z. br. 265. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, pa pozivam ponovo ministra pravosuđa i uprave poštovanog Ivana Malenicu da dodatno obrazloži i ovaj prijedlog zakona. Izvolite. Prije ministra imamo zahtjev za stankom. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre. Koristim priliku da zatražim stanku u ime kluba i to namjerno između rasprave o ova dva zakona jer koliko god na prvi pogled jedno je građanski drugo je kazneni postupak, ali i brojne teme koje su pokrivene ovim zakonima su komplementarne. I ako ste slušali raspravu, a tu ste i znam da pazite na satu da tako kolokvijalno kažem, onda ste mogli čuti da je većina primjedbi bila usmjerena na vrlo konkretna pitanja, a to je ono donosimo zakonsko rješenje koje predstavlja određeni pomak, ali jesu li sredstva i materijalni uvjeti za to osigurani? Ja ću to malo proširiti ne samo na pitanje audio vizualnog snimanja rasprava, tonskog snimanja rasprava proširit ću to i na jedno drugo pitanje. U Nacionalnom planu oporavka i otpornosti predviđena su određena sredstva za objavu svih sudskih odluka. I vi i ja znamo da već sada u sudovima postoji tehnički uvjeti da se to realizira jer odluke u neanonimiziranom obliku su nam primjerice kroz sustav e-građani dostupne. Međutim, moje pitanje vama je konkretno i jasno kada ćemo povući sredstva za objavu, javnu objavu u strojno čitljivom obliku svih odluka, svih sudova anonimiziranih naravno i kako taj postupak, priprema za to napreduje? I ovo je izuzetno važno pitanje. Pokazat ću ga samo na primjeru sutkinje Tomić. Poznat slučaj sa Brača gdje se ljudima otimala zemlja. Da su te odluke bile javno objavljivane i javno dostupne do tog slučaja ne bi došlo. Hvala.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolegice Orešković, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba stranke Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Djelomično sam potaknuta traženjem ove stanke i riječima Peđe Grbina. Tijekom raspravljanja o prvoj točci duboko sam istaknula ovaj problem transparentnosti rada pravosuđa koja ovisi o javnoj dostupnosti svih sudskih odluka i mogućnosti pretraživanja po ključnim pojmovima. To je bitno načelo izgradnje povjerenja naših građana međutim ono nije ključno, pa ja sad ovdje postavljam pitanje a što mi zapravo radimo. Ovog trena većina naših zastupnika fokusirana je na rasprave koje se odvijaju po odborima razmišljajući o tome tko će biti budući ministar u ovoj Vladi. A ove rasprave imamo baš zato što su prethodni ministri smijenjeni zbog korupcijskih afera o kojima će se raspravljati u kontekstu kaznenog postupka. I kao što povjerenje u pravosuđu neće biti ispravljeno donošenjem ovog zakona tako niti povjerenje u politiku neće biti ispravljeno imenovanjem novih ministara sve dok je podloga i jednog i drugog parlamentarna većina sastavljena iz članova HDZ-a. Prema tome, mislim da bi i pažnja javnosti trebala biti drugačije fokusirana i da bismo u konačnici trebali raspravljati o tome treba li ovog trena biti smijenjena cijela Vlada. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Habijan, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim također stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo naglasili prije same rasprave o ovom zakonskom prijedlogu, ali isto tako o zakonskom prijedlogu koji smo imali prilike raspravljati netom prije kako i jedan i drugi ovaj procesni zakon koji je u prvom čitanju danas, o kojima u prvom čitanju danas raspravljamo predstavio dosita jedan veliki iskorak. To mogu reći dakle i iz osobnog iskustva i mnogi kolege koji ovdje dakle i odvjetnici koji su dionici samog pravosudnog sustava bilo u parničnom bilo u kaznenom postupku. Što se tiče materijalnih sredstava ja mislim da je vrlo jasno u obrazloženju rečeno, dakle kada govorimo o Zakonu o kaznenom postupku kako je upravo Nacionalnom planom oporavka i otpornosti predviđeno na koji način će se ta sredstva pribaviti mislim da je vrlo jasno i u obrazloženju na zadnjoj stranici rečeno dakle koja će sredstva biti po godinama dakle u proračunu osigurana kada govorimo o državom proračunu. Prema tome, ako sada propustimo ovu priliku kada govorimo o NPO-u pitanje je kada će druga biti, ako imamo istinsku volju da nešto učinimo iskorak u hrvatskom pravosuđu, pogotovo u modernizaciji, digitalizaciji samog postupka onda mislim da je to sada i svatko tko misli drugačije ili govori drugačije očito ima neke druge namjere. Prema tome ja bi volio da ova rasprava kažem u ime Kluba zastupnika HDZ-a ide u smjeru konstruktivnosti, da naglasimo sve ono što je dobro i uostalom oni koji su dionici tog postupka su velika većina svih hrvatskih građana, dakle ne mislim samo na odvjetnike ili državno odvjetništvo već mnogi naši sugrađani koji jesu sudionici samih bilo parničnih, bilo kaznenih postupaka, u konačnici to je za korist svih njih. Hvala lijepa.
I ova stanka, ovaj zahtjev je odobren. Sada će obrazložiti zahtjev za stanku i kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo se konzultirali ne o ovom prijedlogu zakona, dakle nekakva sitna poboljšanja svakako treba pozdraviti, ali ono što je nama potrebno, potrebno je promjena cjelokupnog sustava, micanje politike iz rada neovisnih institucija i zapravo predugo trajanje kaznenih postupaka. Mi imamo jučer situaciju u Osječko-baranjskoj županiji gdje se priča o sukobu frakcija unutar HDZ-a gdje je uhićen jedan ravnatelj županijske agencije, jedan vijećnik, a zapravo svi znamo da vladajući imaju itekako utjecaja i na neovisne institucije što ne bi smjeli imati utjecaja, imaju utjecaj nažalost i na policiju. Evo imamo i župana Dekanića iz Vukovarsko-srijemske županije gdje je policija zapravo asistirala u spašavanju njegove političke glave i danas isto tako imamo predstavljanje 3 vladina dužnosnika gdje ne možemo uopće govoriti o rekonstrukciji vlade nego možemo govoriti eventualno o dekriminalizaciji vlade iako bi potpuna dekriminalizacija se mogla dogoditi jedino odlaskom ove vlade sa ključnih pozicija u zemlji i raspisivanjem prijevremenih izbora. Tako da sve ove kozmetičke izmjene koje predlaže ministar Malenica neće imati svog pravog učinka dok se ne dogode ove ključne promjene, a prvenstveno mislim na promjenu političke nomenklature. To je ono što nam je potrebno i to je preduvjet bilo kakvih promjena pa tako i promjena u našem pravosuđu. Hvala.
Stanka je odobrena. I kolega Sačić isto tako želi obrazložiti stanku, izvolite.
Hvala vam lijepo. Tražim stanku također u ime Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi ukazali hrvatskoj javnosti, a i ministru da ove odredbe ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku sam po sebi svakako će pridonositi i pridonijet će bržem, efikasnijem, učinkovitijem suđenju u važnim značajnim predmetima od interesa za RH, u kaznenim predmetima. Međutim, ključno je pitanje što je sa ulazim u taj prostor procesuiranja, optuživanja i suđenja, koliko smo tu truda učinili, a činjenica da nam jedan odjel USKOK-a, jedan od najznačajnijih odjela USKOK-a, Odjel za istraživanje financijskim tragova novca nije popunjen, nije kadrovski ekipiran, nije osposobljen stručno na najvišoj razini da moramo tražiti usluge od OLAF-a iz EU u nedostatku naših stručnjaka koji bi bili involvirani u razotkrivanje najtežih oblika kriminala u RH, obvezuje ministarstvo i ministra da to svakako u najkraćem roku poboljša i učini svrhovitim.
Dobro, evo napravit ćemo stanku sada do 11 sati i 10 minuta pa ćemo nastaviti s izlaganjem ministra Malenice. STANKA U 11,59 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:13 SATI]] Hvala lijepa što ste prestali pričati. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ministar pravosuđa i uprave g. Ivan Malenica je ovdje s nama. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o kaznenom postupku proširuje se mogućnost korištenja digitalnih tehnologija u kaznenom zakonodavstvu. Izmjenama i dopunama zakona kojeg ćete danas raspraviti omogućit će se tonsko snimanje svih rasprava, proširiti mogućnost održavanja ročišta na daljinu te će se uvesti sustav e-Komunikacije u kaznenoj grani sudovanja. Kada govorimo o e-Komunikaciji o kaznenim postupcima, uvođenjem elektroničke komunikacije u kazneni postupak omogućuje se slanje pismena u elektroničkom obliku što će skratiti vrijeme i troškove postupka, a sudionicima će se olakšati komunikacija sa sudom. e-Komunikacija je već u primjeni na svim trgovačkim, općinskim i županijskim sudovima te na Visokom trgovačkom sudu RH i vrhovnom sudu, a od siječnja 2022. i na upravnim sudovima. Sustav koristi više od 70.000 korisnika. Kada je riječ o tonskom snimanju novim zakonskim izmjenama stvaraju se preduvjeti za obvezno tonsko snimanje rasprava u kaznenim postupcima. U raspravama u kojima je određeno audio snimanje prijepis neće biti obavezan već će o tome odlučivati predsjednik vijeća kada postoje opravdani razlozi za to, a osobito ako će to zatražiti okrivljenik koji nema branitelja. Puna primjena tonskog snimanja ročišta dovest će do ubrzanja postupka, lakšeg praćenja rasprava i povećanja učinkovitosti pravosudnog sustava što pokazuju iskustva drugih država članica EU. Kada je riječ o ročištima na daljinu izmjenama Zakona o kaznenom postupku proširuje se i mogućnost uporabe audio vizualnog linka u kaznenom postupku odnosno mogućnost održavanja ročišta na daljinu uz postojeće mogućnosti uporabe audio video linka propisuje se i mogućnost uporabe audio video linka na sjednicama optužnog vijeća i na pripremnim ročištima. O toj mogućnosti će odlučivati predsjednik vijeća ovisno o okolnostima svakoga slučaja. Ovaj Zakon o kaznenom postupku jedan od ključnih procesnih zakona. Predloženim izmjenama planiramo napraviti određene iskorake kako bi ti bili postupci brži. Elektronička razmjena pismena pojednostavit će komunikaciju, a tonsko snimanje omogućit će da se određene faze postupka ubrzaju. Uvažene zastupnice i zastupnici, vjerujem da će današnja rasprava, da će se u današnjoj raspravi zapravo prepoznati važnost predloženih novina i da ćete dati svojim prijedlozima doprinos o izmjenama ovog zakona da sudski postupci budu brži i efikasniji. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Mažar prva replika.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre pravosuđa. Evo vidjeli smo danas nakon izmjena i dopuna Zakona o parničnom postupku da je pred nama sada i izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku na tragu i parničnoga postupka gdje je velika većina i oporbe danas pozdravila sve izmjene koje idu i u smjeru bržeg efikasnijega postupka, transparentnijega u konačnici bolje kvalitete pravosuđa. Nastavljamo to danas i sa izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku. Ono što mene zanima čuli smo iz vašeg izlaganja da što se tiče e-Komunikacije dakle upravni sudovi, trovački sudovi, općinski i županijski sudovi, visoki trgovački sud odnosno 70.000 korisnika već koristi e-Komunikaciju pa da li možete možda iz primjene iz prakse iako nije prošlo dosta vremena reći kakvi su učinci korištenja e-Komunikacije praktički u svim sudovima osim na kaznenom? Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, dobro ste istaknuli da je e-Komunikacija važna i bitna i da je zapravo pokazala dobre rezultate u praksi. Dakle, imamo trgovačke sudove, visoki trgovački sud, općinski, županijski sud zapravo informatizacija cjelokupnog pravosuđa je nešto bitno i nešto što je važno i zapravo sa ovim izmjenama Zakona o kaznenom postupku nastavljamo tu informatizaciju odnosno obuhvaćamo informatizaciju i samog kaznenoga postupka. Dakle, samo uvođenje e-Komunikacije podrazumijeva slanje podnesaka, dostava pismena digitalnim putem, dakle ne samo od strane sudova prema strankama odnosno javnopravnim tijelima nego i fizičkim osobama i vjerujem da će i promoviranje samog sustava e-Komunikacije omogućiti lakšu sutra komunikaciju svih stranaka, svih građana da zapravo koristeći sustav e-Građani mogu ostvariti određene prednosti tog sustava e-Komunikacije kojeg ćemo i dalje razvijati. Hvala.
Gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovani ministre. Neću naravno kritizirati ove izmjene ovdje jer one po ničemu nisu sporne, mi svi želimo ubrzati i komunikaciju, digitalizirati koliko je god moguće više naše pravosuđe, ali nakon ovog mandata kada ga vi odradite koliko zapravo ćete moći biti sretni sa stanjem u našem pravosuđu? Je li naše pravosuđe uistinu neovisno? Jesu li svi ljudi koji pristupaju našim pravosudnim institucijama, našim sudovima u istom položaju? Što smo napravili da ti procesi ne traju toliko dugo? I koliko mi možemo staviti to nikad neće biti moguće u potpunosti, ali koliko je pravda i samo naše pravosuđe zapravo koliko su u određenoj korealiciji, ima li uopće pravde i mogu li ljudi doći do pravde pred hrvatskim sudovima?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Pa evo mislim da ćemo se složiti da postoje određeni problemi u samom pravosuđu, mi ih u Ministarstvu pravosuđa tretiramo kao određene izazove to se vidi kroz NPOO, to se vidi i kroz Nacionalni plan za razvoj javne uprave u konačnici to se vidi i kroz ove današnje izmjene Zakona o parničnom i Zakona o kaznenom postupku ali i one zakone i propise koje ćemo mijenjati u narednom razdoblju. Promjene u pravosuđu ne mogu doći preko noći i ne mogu doći sa izmjenama jednoga zakona i iz tog razloga sam i spomenuo da imamo ove godine u HS otprilike 50 zakona koje mijenjamo i slažemo taj nekakav mozaik promjena za koji sam siguran da ću nakon proteka mog mandata reći da su polučili određene pozitivne promjene u hrvatskom pravosuđu. Pa primjerice istaknuo bih i nadolazeće izmjene Zakona o mirenju gdje jačamo taj institut, izvanparnični postupak, sudsku dostavu, dakle idemo za tim da, a i Zakon o DSV, Zakon o državnom odvjetničkom vijeću, Zakon o pravosudnim vježbenicima, Zakon o pravosudnoj akademiji, dakle čitav spektar različitih propisa koji će zasigurno doprinjeti tome da pravosuđe bude neovisnije i učinkovitije. Hvala.
Hvala, hvala lijepo. I gđa. Dalija Orešković.
Ministre, javnost je izgubila povjerenje u pravosuđe ponajviše zbog loše vođenih korupcijskih kaznenih postupaka protiv političara, većina među njima bili su visokopozicionirani članovi HDZ-a. 2019.g. uputila sam HS, a to sam još jednom ponovila i kao zastupnica u ovom sazivu prijedlog Strategije suzbijanja korupcije, među konkretnim prijedlozima bio je taj da se ide tragom spisa. Konkretan spis je primjerice spis Milana Bandića koji je od 2014., pa do njegove smrti 2021.g. bio u fazi mirovanja. Niste to napravili, niste ovim izmjenama dotaknuli se čak niti onih problema na koje je ukazalo državno odvjetništvo. Primjerice protiv optužnice koju ju optužno vijeće odbacilo državno odvjetništvo nema mogućnost podizanja pravnog lijeka, a istovremeno optužna vijeća u svojoj odluci šire svoje ovlasti tamo gdje ih nemaju, ulaze u osnovanost o kojoj se ispituje u daljnjoj fazi suđenja.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, dakle vi ste došli iz tog sustava, bavili ste se odvjetništvom i poznajete zapravo način rada hrvatskih sudova i sudaca. Dakle, svaki predmet je u rukama suca koji rukovodi tim predmetom i zapravo određuje dinamiku samog predmeta. Na raspolaganju su mu i određeni procesni alati kojim može disciplinirati stranke u postupku. S druge strane imamo i neovisnost pravosuđa i određena ograničenja koje ministarstvo ili vlada ili predlagač zakona ima prema konkretnom sucu ili konkretnom predmetu, dakle svaki predmet je individualan. Mi nastojimo kroz što kvalitetniji zakonodavni okvir omogućiti da ti suci u svakom konkretnom predmetu i spisu imaju što kvalitetnije alate i da zapravo u što kraćem roku riješe određene predmete. Ja se mogu složiti s vama da određeni kazneno pravni postupci traju predugo, no međutim kao izvršna vlast i kao zakonodavna vlast ne možemo utjecati na svaki konkretni predmet već je to u rukama suca i vijeća koje upravlja tim predmetom.
Hvala, nemate više replika, hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je, prvo s klubovima g. Nikola Grmoja zastupat će stavove Mosta, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, evo malo nas je ovdje u sabornici, a važne su teme dakle izmjena zakona koji nastoje poboljšati stvari u našem pravosuđu za koji mnogi i u izbornim kampanjama govore da znači za samo pravosuđe da je zapravo rak rana hrvatskog društva, da svi problemi koje imamo od manjka investicija do općenito nezadovoljstva hrvatskih građana i iseljavanja iz zemlje su posljedica lošeg stanja u pravosuđu. Razumljivo je da je sada malo kolega tu jer evo za vrijeme ove rasprave imamo i odbore gdje se predstavljaju ministri, gdje je zapravo jedna, jedan zgusnut raspored za koji nismo odgovorni mi nego vladajući. Evo premijer je imao sasvim dovoljno vremena da nađe zamjene za trojicu vladinih dužnosnika koji su pod ozbiljnim teretom istraga, ali očito nema zainteresiranih za ući u ovakvu vladu, pa se išlo na tu užu rekonstrukciju jer nitko ne želi biti dio ovakve vlade. Gospodine Habijan, vidim da ni vi niste iskazali nekakvu želju da uđete i ambiciju da uđete u takvu vladu, pa je Plenković morao posegnuti dakle i za ovakvim kadrovima kao što su g. Filipović koji je izgubio izbore u Zagrebu ili kolega Piletić koji, valjda mu je to zatitralo egu da postane dio vlade, ali nitko ko stoji čvrsto sa dvije noge na zemlji ne bi u ovom trenutku želio biti dio ovakve, ovakve vlade. Ali ono što je puno veći problem od samog sastava Plenkovićeve vlade to je cjelokupan sustav koji zapravo nema volju i sam premijer Plenković obračunati se s korupcijom i riješiti stvari u hrvatskom pravosuđu, pa imamo ovakve nekakve kozmetičke izmjene s vremena na vrijeme, a svi znamo da hrvatski građani prvenstveno povjerenje u pravosuđe nemaju upravo evo kolegica Orešković je spomenula zbog ovih kaznenih postupaka koji se vode protiv političara, poznatih javnih ličnosti, dakle ljudi koji mogu na pravosuđe utjecati ili svojim političkim utjecajem, svojim poznanstvima ili imamo priznanje nogometnih menadžera kako su utjecali na same suce, podmićivali ih i to je ono što zapravo ruši povjerenje hrvatskih građana u pravosuđe, naravno i sama dugotrajnost postupaka. I ja mislim da je jedini način kako se stvari mogu promijeniti je odlazak ove korumpirane strukture s vlasti, dolazak jedne nove garniture ljudi na vlast koji neće znači imati bilo kakve repove iza sebe, bilo kakve afere i koji će imati dovoljno snage, odlučnosti, entuzijazma, obračunati se, obračunati se s korupcijom. I ja mislim da to vrijeme dolazi, to vrijeme je jako blizu i mogu posvjedočiti evo ovdje kolika je nervoza zapravo ključnih ljudi HDZ-a, HDZ-ovih zastupnika zbog te promjene koja dolazi, dakle sama najava koju sam više plasirao evo čisto malo da izazovem nervozu u redovima HDZ-a. Smije se kolega Habijan da ćemo uskoro preuzeti ključne pozicije u zemlji. Znači izazvala nervozu i to je postala glavna tema, dakle to je postala glavna tema kolegice HDZ-ovih zastupnika a to uopće nije bitno. Nije bitno koje će osobe preuzeti određene pozicije, važno je dakle da te osobe nemaju veze sa bilo kakvim aferama, sa bilo kakvim kriminalom i korupcijom. To je u HDZ-u očito postao problem pronaći takve, pa se Plenković hvali time kako su ovo mladi ljudi koji nemaju bilo kakvih utega. Dakle, sad je najbitnije u HDZ-u da biste postali ministar biti mlad i biti što manje, dakle na nekakvoj poziciji jer je manja vjerojatnost da ste upleteni u nekakvu korupcijsku aferu ili skandal, evo. Tako da ste i vi kolegice imali velike šanse. Meni je žao što ovoga puta se to nije dogodilo, ali možda nekom drugom prilikom. Sa ovoga mjesta još jednom pravosuđe [[Upadica Radin: Molim vas! Molim vas! Samo idite dalje.]] Ne dam se ja smesti [[Upadica Radin: Oprostite, morat ću počet davat opomene. Nemojmo! Dajte malo zaustavite, malo vratite kronometar i izvolite gospodine Grmoja.]] Hvala. A dobro, ja sam navikao poštovani potpredsjedniče kad ja govorim da je velika nervoza u HDZ-u tako da meni to uopće ne smeta. Dakle, to su situacije sa kojima se svakodnevno nosim i naučio sam se sa njima nositi. Ono što želim reći, rješavanje pitanja problema u hrvatskom pravosuđu je ključni problem i ja mislim da se svaka vlast prvo treba uhvatiti u koštac sa rješavanjem problema u pravosuđu. Mi smo u zadnjih 10 godina izgubili 400 000 ljudi. Dio ljudi je otišao iz Hrvatske zbog egzistencijalnih problema. Dio ljudi je otišao jer osjeća da u Hrvatskoj nema jednake prilike, nema jednake prilike za zaposlenje, nema jednake prilike pred institucijama, nema jednake prilike, jednake šanse da dokaže znači svoju nevinost ili da dokaže krivnju onih koji su mu možda naštetili pred hrvatskim sudovima. I to su razlozi zbog kojih ljudi odlaze. Što mi imamo u posljednjih 10 godina? 400 000 ljudi manje, 4000 zaposlenih samo u ovih proteklih nekoliko godina više u javnoj upravi. Isto tako imamo velike probleme, dakle oko same obnove grada Zagreba i Banovine, imamo ogromnu sada inflaciju i rast cijena i to su ključni problemi hrvatskog društva ali prvenstveno pravosuđe i na to ćemo se mi fokusirati. Borba protiv korupcije kao ja mislim preduvjet bilo kakvog i ekonomskog i gospodarskog razvoja Republike Hrvatske. Evo hvala.
I vama. Gospođa Dalija Orešković zastupat će Klub zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite. Upaljeno je da, dobro.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Prije svega ja bih predložila, a zapravo zamolila uvaženog ministra zatim članove Odbora za pravosuđe, zatim članove Odbora za zakonodavstvo, a po potrebi i članove Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da uzmu u ruke izvješća glavnog državnog odvjetnika čak i neka stara koja je već Hrvatski sabor već usvojio još iz razdoblja Dinka Cvitana. Dakle, tamo negdje od 2014., 2015. pa nadalje sve do današnjih dana. I da si uzmu u zadatak da izvuku iz tih izvješća sve što se ponavlja iz godine u godinu, a u sustavu se ne mijenja pa tako se ne mijenja niti kroz izmjene i dopune ovog zakona. Sada neću govoriti samo o tome da imamo nedovoljan broj državnih odvjetnika, neću govoriti o tome da u USKOK-u imamo svega 33 pravosudna djelatnika koji pokrivaju područje nadležnosti čitave RH. 33 djelatnika USKOK-a nije dovoljno da pročešlja u korupcijske afere umočene ministre ove Vlade a kamoli da rade bilo šta drugo i dalje od toga. I da, činjenica je kolega Sačiću da još od 2014. godine imamo predviđen ustroj posebnih financijskih istražitelja na 4 glavna suda u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu i da smo tek prošle godine čini mi se popunili tek 2, zamislite tek 2 posebna financijska istražitelja. Razlog je u neodgovarajućim koeficijentima. Činjenica je ta da imamo u gradu Zagrebu porušenu Zgradu u kojem je bio smješten USKOK i DORH, a da nismo poduzeli ništa da se ta zgrada obnovi. Činjenica je da su diljem Hrvatske vrlo loši uvjeti u kojima državna odvjetništva rade, ali to je inače trend Hrvatske kako ćete prepoznati da se radi o pravosudnoj zgradi? Pa po tome što je to u pravilu najderutnija i najzapuštenija zgrada u nekom gradu. Međutim, kvaliteta suđenja ipak ponajviše ovisi ne o uvođenju ovih digitalnih informatičkih alata i da sada u ovoj raspravi ne ponavljam sve ono što sam rekla vezano za izmjene Zakona o parničnom postupku reći ću nešto što se baš specifično na kazneni postupak odnosi, a pronaći ćete u ovim podnesenim izvješćima glavnog državnog odvjetnika. I sad evo koliko ćete si dati truda vucite godinu, pa godinu za godinom unatrag. Nešto što se ponavlja doista se tiče potvrđivanja optužnice. I činjenica je, ispravite me ako griješim da na rješenje o vraćanju optužnice Državno odvjetništvo još uvijek nema mogućnost podnošenja žalbe. Praksa pokazuje da optužna vijeća kada ocjenjuju osnovanost optužnice prelaze granice svojih ovlasti i vrlo često se upuštaju u ocjenjivanje dokazne snage analiziranih dokaza što je nešto što bi se trebalo raditi tek u nekoj od kasnijih faza kaznenog postupka, dakle to su neki osnovni mehanizmi koji se moraju riješiti izmjenama i dopunama kaznenog postupka, a evo mi smo i sada propustili priliku da se bavimo samom suštinom i samom materijom. I ono o čemu sam govorila u replici, ako govorimo o korupcijskim aferama i ako govorimo o lošem sudovanju tamo gdje je to politici najosjetljivije pitanje vrlo je lako identificirati 5, 10, 15, 20 postupaka protiv visokopozicioniranih političara u kojima su suci ili donosili krive odluke ili ih nisu donosili uopće, pa zar je tako velika mudrost uzeti te spise, pročešljati ih od korice do korice, osim što ćete doći do konkretnih podataka koji su to korumpirani suci koji svoj posao ne obavljaju onako kako treba doći ćete i do vrlo utemeljenih obrazloženja gdje zakon treba mijenjati kako procesni dio tako možda i neke odredbe materijalnog prava. Dok to ne riješimo nažalost ove izmjene i dopune koje sada predlažete koje bi se načelno mogle i podržati jel nisu loše, ali su tek puka kozmetika. Hvala.
I vama. Gđa. Romana Nikolić, Klub zastupnika Socijaldemokrati, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Predloženim izmjenama uvode se novine kojima se kazneni postupak, kojim će se kazneni postupak modernizirati, ubrzati i osigurati instrumenti za efikasnije kazneno sudovanje sve sa ciljem skraćivanja duljine trajanja sudskih postupaka, stoga se ovom izmjenom predlaže se uvođenje e-komunikacije, proširenje uporabe audio snimanja rasprave, kao i obvezno tonsko snimanje rasprava. Što se tiče uvođenja e-komunikacije uvedena je u primjeni na svim već trgovačkim sudovima, upravnim sudovima, na općinskim i županijskim sudovima, u parničnim postupcima, te na visokome trgovačkome sudu, stoga je recimo logično da se uvede i u kaznene postupke. Primjena na navedenim sudovima pokazala se je efikasnom, stoga je za pretpostavit da bi mogla biti dobro primljeno i u kaznenim postupcima. Implementacija sustava e-komunikacija omogućit će slanje pismena online što će skratiti vrijeme i troškove postupka, a sudionicima olakšati komunikaciju sa sudom. Izmjenama Zakona o kaznenom postupku proširuje se mogućnost uporabe audiovizualnoga linka u kaznenom postupku odnosno mogućnost održavanja rasprava na daljinu. Prijepis rasprava neće, neće biti obvezan već će o tome odlučivati predsjednik vijeća kada postoji opravdani razlog za to. Puna primjena tonskog snimanja ročišta dovest će do ubrzanja postupka, lakšeg praćenja rasprava i povećanju učinkovitosti pravosudnog sustava. Uz to sve navedeno baš kao i kod izmjena ZPP-a unatoč nastojanjima zakonodavca da se ubrza, da ubrza sudski postupak upitno je koliko će još vremena proći do ostvarivanja tog cilja. Sve izmjene ovise o dobroj volji i vremenu prilagodbe samih sudaca ukoliko, ukoliko i ne primjene izmjene ne postoji sankcija za, za njih. Stoga ono što bi se moglo uvesti ukoliko suci ne žele primijeniti izmjene, a sporovi se i dalje budu odugovlačili i držali u ladici predlažemo neko očitovanje samih i obrazloženje za navedeno stanje o kojem će dalje odlučivati nadležni i poduzimati stegovne mjere. Ustaljena praksa je teško promjenjiva s obzirom na činjenicu da je ovo već deveta izmjena u nizu i da je potrebno dati određeno vrijeme za prilagodbu, ali ukoliko želimo imati uređeno i efikasno sudstvo ovo je dobar put ka tome. Također s obzirom na raspravu koja se odvijala i na Odboru za zakonodavstvo i čitavom nizu primjedbi na ovaj prijedlog zakona radi pravne sigurnosti Klub Socijaldemokrati smatra da je potrebno pristupiti izradi kompletnoga novoga zakona. Zahvaljujem.
I vama. Gospodin Željko Sačić, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Molim vas, izvolite.
Poštovani potpredsjedavajući, g. tajniče, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Evo ovaj kao što sam već najavio prijedlog izmjena Zakona o kaznenom postupku bio je dakako manje složen postupak od prijedloga izmjena, po mom mišljenju, od prijedloga izmjena ZPP-a jer su odredbe iz onog segmenta daleko obimnije i kompliciranije i referiraju se na čitav niz ovaj svih komponenata pravnih instituta i različitih postupaka dok se Zakon o kaznenom postupku na daleko jednostavniji način može ovaj i, u njega se može daleko jednostavnije intervenirati i osuvremeniti sa ovom, sa ovom ovaj inovacijom naše vlade u pogledu digitalizacije odnosno primjenom informacijsko komunikacijskih tehnologija kako bi se sam postupak ubrzao i pojednostavila pravna procedura uzimanja iskaza i komunikacije svih subjekata kaznenog postupaka. To je dobro, to je sigurno jedan iskorak u pogledu ubrzavanja samih kaznenih postupaka, pa čak i učinkovitosti tijela koja vode taj postupak i u pogledu suđenja, u pogledu optužbe i u pogledu obrane radi utvrđivanja činjeničnog stanja i donošenje presuda. Mi ovdje nismo ulazili svakako u taj proces bilo kakvi rokovi iz razumljivih razloga, ali dali ste mogućnost te primjene suvremene tehnologije sa e-komunikacijom, otvaranjem e-poštanskog sandučića, za ljude koji su neuki informacijski, koji nemaju odvjetnike njima ste omogućili da idu po starom sustavu, a ako žele da se uključe u to može, ako ne vi ćete i dalje odnosno naši, naši sudovi će i dalje komunicirati na način kako je to uobičajeno. Ovo sve što mi sad imamo priliku pročitati pretpostavlja, pretpostavlja jedan stupanj sigurnosti. Ja uopće neću, uopće neću dovoditi u pitanje poput kolege Mišela i gospodina Zurovca o tome šta bi bilo ako, jel postoji mogućnost hakiranja, jel postoji mogućnost zlouporaba informacijskog sustava, o tome neću raspravljati, to je za mene riješena, zabetoniran stvar, to imate stručne službe, tehničke koje, pa gdje ćemo doći ako ćemo još ta pitanja. Naravno da postoji mogućnost i naravno da će biti hakirani, ali stručne službe su to da to spriječe i svedu na najmanju moguću mjeru, a mi uzimamo zapravo kao pretpostavku da do toga neće doći i da će to pozitivno odjeknuti među strankama. Ono što nije dobro u ovim, u ovom prijedlogu zakona jeste mogućnost odgode primjene tih jako dobrih mjera. Vi ste stavili kao ministar sebi za pravo da pojedinim općinskim i županijskim sudovima omogućite primjenu tih ovaj instrumenata kada dođu na razinu tehničke, tehničke spremnosti. Znači kada ta sudnica njih 184 koliko ih u Hrvatskoj ima bude u mogućnosti da ovaj funkcionira na način audio vizualnog ili audio snimanja. Nemojte nikakve odgode raditi, imate novaca, dignite tu razinu, uzmite od negdje drugdje, neka vlada iz svojih rezervi ne samo sa 16 miliona predviđenih za tu ovaj suvremenizaciju, modernizaciju iz sredstava potpore i otpornosti nego iz drugih elemenata uzmite taj novac i sredite to. Naravno da je prioritet da prvo stavimo krov da ne prokišnjava ok, ali paralelno s tim potres je učinio svoje, uvažavamo sve to, ali osigurali ste 40, 50 milijardi novaca, od tih silnih 40, 50 milijardi uzmite nekom drugom koji nije toliko prioritetan, koji nije toliko nacionalno važan sa sigurnost i pravnu sigurnost građana RH i investirajte u taj sustav za vođenje kaznenog postupka, ne samo 16 miliona nego prema potrebi za parnični postupak ste osigurali 68 miliona, pa osigurajte ovdje koliko treba, da se to, da se to paralelno i da možemo stvarno reći evo bez odgode ovaj krenuli smo u reformu kaznenog ovaj sustava, funkcioniranja kaznenog zakonodavstva i kaznenih postupaka kako u parničnom tako i u kaznenom, kaznenim predmetima. A ne da sad će i to ostaje neodređeno. Niste nikakav rok dali u kojem to ministar može reći. Samo ste rekli sa odgodom. Koliko? To može dalje trajati 10, 15, 20 godina ili šta ja znam možda za 2 godine daj Bože. Prema tome dajte se tu nekako obvežite. To je što se tiče toga, a o ostalim aspektima, mislim da će to sigurno pozitivno odjeknut, naši suci, zapisničari imat će manje posla, predsjednici vijeća također. Dali ste im sad rok da ne trebaju u roku 5 dana prijepise radit, ali na kraju krajeva to danas isto nije problem, kupite im one modele što, što ima oni su malo skuplji, ali što pretvara fonetski u izričaj u ovaj pismenu formu i kraj priče. To, to su danas lako rješive, ali malo skuplje, skuplje ovaj skuplji zahvati. U svakom slučaju daj Bože da uspijete na tom putu i nemojte odgađati, nemojte šparati novaca.
Hvala. Gospodin Mišel Jakšić, Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, htio sam baš reći u početku svog izlaganja da se danas u svemu slažemo sa kolegom Sačićem, onda je on malo išao razlučiti što smo mi još pričali, ali drago mi je da smo se i o tome razumjeli, ali vi iz svoje prethodne karijere znate da opreza ponekad nikad dovoljno. Kad pričamo o izmjenama Zakona o kaznenom postupku tu isto tako moram reći da Klub SDP-a smatra da je ovo pokušaj jednog pozitivnog iskoraka i sigurno je da smo spremni i kroz daljnju raspravu i amandmane, pogotovo kad dođe i drugo čitanje spremni zauzeti stav da svi zajedno možemo podržati ovaj zakon. Ono što bismo svakako voljeli još jedanput provući je činjenica da svaki korak kad pričamo o tome da se sustav napravi efikasnijim da se konačno pravosudni procesi počnu voditi na jedan brži način, samim time vjerojatno da na kraju dana budu i pravedniji je nešto što svakako trebamo pohvaliti i sigurno je da taj jedan korak koji želimo napraviti u smjeru digitalizacije je nešto što će napraviti sustav boljim. No, ono što ne smijemo zaboraviti kad pričamo o izmjenama ZKP-a je da i dalje se možemo osvrnuti na sve ono što je povijesno se događalo kroz naš ZKP i sve one velike kaznene progone kojih smo nažalost u Hrvatskoj imali. Sve one bjegunce preko granice, sve ono što je završilo u zastari, sve ono gdje se ljude uhićivalo i uništavali su im se životi da bi nakon parničenja od 5, 10, 15, 20 godina ili završilo u zastari ili završilo nigdje, pa je na kraju ispalo pojeo vuk magare. Pričalo se o nekim velikim štetama, a na kraju ništa osim toga da su neki ostali uništenih života nije utvrđeno, ali isto tako bismo voljeli da se i ovdje priča o tome što možemo svi zajedno napraviti da bi i državno odvjetništvo i USKOK bili još bolje i kadrovski i infrastrukturno pa i financijski ekipirani jer ono što nam dolazi kroz brojna izvješća koja ovaj sabor prima i dobiva je da jednostavno i ti ljudi rade težak posao u teškim okolnostima u situaciji kad kriminal postaje sve složenija operacija i vrši se možda na neke načine o kojima nitko prije 10, 20, 30 godina nije mogao razmišljati da će biti mogući, a jednostavno kroz proračun ne dajemo dovoljno prostora i ne dajemo dovoljno pa neću reć motiva, ali dovoljno značaja tim ljudima koji bi nas trebali štititi upravo od takvih kriminalnih radnji. Ono što nam ostaje visjeti u zraku kao pitanje oko ovih izmjena ZKP-a je nešto što je bila rasprava i na samom Odboru za pravosuđe i moram reći da je kolega Martinović to vrlo energično obrazlagao i siguran sam da i ono što je ostalo visiti u zraku će se do drugog čitanja još bolje obrazložiti i još bolje razjasniti. I danas se nekoliko puta spomenulo i u raspravi o izmjena i ZPP-a i ZKP-a, a postavljamo jedino, jedno i jedino pitanje, okej video, audio, obrada, saslušanja, suđenja, ali što to znači za one ljude koji nisu u mogućnosti to analizirati i pratiti na način koji je potreban da bi se mogli braniti u procesima u kojima se eventualno nalaze. Postavlja se pitanje da li možda sa ovom razradom ne idemo previše protiv onih koji ipak imaju pravo se braniti od onih inkriminirajućih dijela koja im se stavljaju na teret jer samo da tu podvučemo crtu nemaju svi koji se nađu u zatvoru možda niti mogućnosti, ali možda puno puta niti ni znanja da budu baš tolko informatički pismeni i da se u tome svemu snalaze. A postavlja se odma i drugo pitanje, što ćemo sa onim sucima koji neće poštivati sve one norme, sve one rokove i sve ono što ćemo staviti pred njih kao šansu za jedan novi iskorak. Tu isto nismo do kraja vidjeli koliko su razrađene same sankcije. Eto toliko od Kluba od SDP-a uz jednu završnu rečenicu da pozdravljamo ove napore, ali s obzirom na sve ono što možemo i pročitati i možemo vidjeti i možemo čuti, pa i ono što se potakne u ovim raspravama možda bi u nekom narednom periodu trebalo razmišljati o jednom velikom sveobuhvatnom paketu izmjena cjelokupnog ZKP-a da nemamo svako malo nekakve dorade, prerade jer jednostavno sad smo već puno tema izbistrili i isfiltrirali na kojima mislim da bismo svi zajedno mogli napraviti još bolje i još snažnije iskorake. Hvala lijepa.
I vama. Gospodin Damir Habijan zastupat će stavove Kluba zastupnika HDZ-a … [[Govornik se ne razumije]] izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Evo već je neko reko danas doista raspravljamo o vrlo bitna dva procesna zakona, dakle ZPP i ZKP i ja mogu samo zaključiti iz ove prisutnosti ili da je zakonski, i jedan i drugi zakonski prijedlog da su odlični ili jednostavno očito iz nekog razloga meni nepoznatog nije preveliki interes za ova dva zakona. Što se tiče ZKP ja mislim da možemo bez problema reć da se radi o procesnom zakonu, svojevrsnom možda i svetom pismu procesnog odnosno kaznenog zakonodavstva, pogotovo za nas koji smo možda i više ili dolazimo iz prakse. Ono što se kada govorimo o pravosuđu, a pogotovo kada govorimo o kaznenom zakonodavstvu najčešće spominje u javnosti tj. dugotrajnost postupaka i toga smo svjesni i svi koji smo nekad možda i bili dionici tih postupaka bilo kao odvjetnici, bilo kao same stranke, bilo kao državno odvjetništvo i svaki korak koji ide u smjeru zapravo da ubrza sam kazneni postupak mislim da je dobar i mislim da je za pohvalu. Ako sam dobro shvatio ovo što su kolege govorili prije mene u ime svojih klubova načelno postoji suglasnost da sva ova tri elementa koji se zapravo odnose na digitalizaciju samog kaznenog postupka ide upravo u tom smjeru da se kazneni postupak ubrza bez obzira što postoje možda jedna ili dva otvorena pitanja koja je spomenuo i moj prethodni kolega Jakšić. Ono što bi želio također reć puno smo govorili i kroz svaku raspravu kada se dotaknemo pogotovo kaznenog zakonodavstva spominje se korupcija, spominje se percepcija korupcije i u onoj analizi koja je zapravo objavljena u onim odnosno Strategiji sprječavanja korupcije za razdoblje 2021.-2030. i to stalno ponavljam jel mislim da je bitno ponoviti. Činjenica je da veliki broj, velika većina građana smatra da je upravo pravosuđe obuhvaćeno kada govorimo korupcijom, međutim ono što je puno zanimljiviji podatak od tog postotka manje od 50% građana je zapravo ikada imalo doticaj sa pravosuđem odnosno sa sudstvom. Prema tome, mislim da bi bilo dobro ponekad kada govorimo u javnom prostoru da se zapitamo tko zapravo stvara takvo javno mijenje i zbog čega je taj osjet odnosno percepcija korupcije u pravosuđu takav kakav je. Tu bi kada govorimo o dokumentu koji smo usvojili lani u ovom hrvatskom domu dakle o Strategiji sprječavanja korupcije zasigurno trebalo spomenut uz ZKP i sve ono što je već dosad napravljeno upravo temeljem tog dokumenta i temeljem hodograma koji je i kako je predviđeno u tom dokumentu od Zakona o sprječavanju sukoba interesa, od Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, Zakon o lobiranju koji je u najavi, Zakona o državnom odvjetničkom vijeću, o DSV koji su također u najavi. Prema tome, ja bi rekao čitav segment i paket zakona koji upravo idu u smjeru da se ona istinska borba odnosno sprječavanje korupcije prije svega i borba protiv korupcije u RH nastavi. Isto tako i u samom NPOO-u za razdoblje '21.-'26. koji je donijela Vlada RH, a koji na neki način predstavlja određeni akcijski plan projekata mjere i reformi u različitim područjima upravo u komponenti javna uprava, pravosuđe i državna imovina sadržani su prijedlozi dakle i projekata i reformi koji su važni za modernizaciju pravosuđa i već u tom dokumentu ako iščitate predviđeno je i detektirano kako je potrebno nastaviti proces digitalizacije pravosuđa uz optimizaciju poslovnih procesa i poboljšanje sustava planiranja, kao i daljnje ulaganje u pravosudnu infrastrukturu. Dakle činjenica je uz digitalizaciju zasigurno će u budućem razdoblju trebat voditi računa i o onim uvjetima u kojima zapravo suci i rade, prema tome tu prije svega mislim zapravo i na samu pravosudnu infrastrukturu. To je naravno jedna tema koja je zasebna, ali ja sam siguran da Ministarstvo pravosuđa i uprave vodi računa i o tome. Od ovih predloženih izmjena koje možda nisu obuhvatne, ali su značajne upravo zbog modernizacije i ubrzanja samog postupka, dakle još jednom ću spomenuti uvođenje e-komunikacije koje je doduše već zapravo u ZKP-u izmjenama ako se ne varam 2017. jest uvedeno. Ali zbog određenog rješenja gdje je zapravo bio prijepis obvezan stvaralo određene probleme i zapravo ja bih rekao da nikad nije zaživio u praksi. Sada se taj dio obligatorni, odnosno obveznog prijepisa miče što mislim da je dobar. Ja sam siguran da će sada to zaživjeti. Također proširenje uporabe tonskog snimanja i proširenje mogućnosti korištenja audio video linka. Prema tome, sva tri elementa zasigurno će doprinijeti ubrzanju postupka. Kažem to je sve ono što svi spominjemo upravo kada govorimo o kaznenim postupcima da je možda i najveći problem. Netko je dobro rekao spora pravda nije zapravo pravda, nije niti pravda za žrtvu eventualnog kaznenog djela niti za onog koji je sam okrivljenik, odnosno osumnjičenik za počinjeno kazneno djelo. U prvom čitanju Klub zastupnika HDZ-a će podržati ove predložene izmjene Zakona o kaznenom postupku. Kažemo mislimo da idemo u dobrom smjeru i pohvaljujemo Ministarstvo pravosuđa i uprave na predloženom zakonu. Hvala.
Gospodin Dario Zurovec govorit će ispred Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Evo zahvaljujem. S obzirom da sam se već referirao na jedan dio toga vezano baš za ovaj zakon pročitat ću pismo od odvjetnika čisto kako bi opet šira javnost vidjela kako se kroz struku vidi na problematiku unutar ovih zakona. Najveći problem za same okrivljenike, osumnjičenike a onda i njihove branitelje prijedlog u člancima 19. i 20. koji predviđaju obavezno audio snimanje rasprave bez prijepisa ili transkripta, pa će zapisnik o raspravi činiti audio video snimka rasprave i zapisnik o tijeku rasprave. Naime, okrivljenik nema pravo na prijepis snimke sa rasprave niti kad nema branitelja, već prijepis ovisi isključivo o procjeni predsjednika Vijeća koji o tome odlučuje na temelju neodređenog kriterija opravdanih razloga. Uzimajući u obzir i ako okrivljenik nema branitelja, međutim nacrt prijedloga ne govori koji bi to mogli biti opravdani razlozi osim što izrijekom kaže osobito u slučaju kad to zatraži okrivljenik koji nema branitelja i kad rasprava počinje iznova zbog promjene sastava vijeća. S time u vezi se nameće sljedeća problematika početka tijeka roka za izjavljivanje žalbe. Uzmimo u obzir da je na raspravi donesena presuda, a okrivljenik nema branitelja isti traži prijepis snimke. Hoće li rok izrade prijepisa snimke i trenutak uručenja utjecati na tijek žalbenog roka? Rad žalbenog suda bit će vrlo otežan bez prijepisa, odnosno transkripta dokaza, te će dovesti do daljnjeg slabljenja kontrolne funkcije višeg suda, a to znači do kvalitete presuda i sudskih pravorijeka, a upravo se ovakvim prijedlogom zakona isto omogućava. Smatramo kako prijepis snimke rasprave mora biti i obaveza, a ne da isto ovisi o procjeni predsjednika Vijeća. Jedino na takav način će se osigurati poštivanje prava osumnjičenika, okrivljenika i poštivanje temeljnih načela stranaka a naročito načelo jednakosti oružja, a u konačnici omogućiti provođenje kontrolne funkcije višeg suda što nužno vodi kvalitetnim presudama i naravno učinkovitosti sudskog postupka. Ovaj papir ću ostaviti evo gospodinu ministru, pa nadam da će se to uzeti u obzir.
Hvala. Gospođa Sandra Benčić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo ću reći jer želim da svi građani znaju zašto danas nema saborskih zastupnika ovdje. Saborskih zastupnika ovdje nema ne zato što bi bili nezainteresirani za pitanje onoga što HDZ predstavlja kao pravosudnu reformu, ali hvala bogu nije pa se ne mora nitko uzbuđivati jer se radi o doslovno ono tehničkim izmjenama ali vrlo opasnim i reći ću u kojem dijelu. Međutim, to da se odbori za saslušanje ministara, odnosno ministarskih kandidata stave na dan sjednice i to sjednice na kojoj imamo ZPP i ZKP je sramotno. Jer ne vidim ni jedan razlog zašto saslušanja ministara nisu mogla biti u utorak kad sjednice nema. Jel' se u utorak nije znalo tko će biti ministri? Jel' su se izvlačili u utorak iz šešira? Dakle, ovo se ne smije nikada više ponoviti. Naravno da su svi koji su članovi odbora moraju bit na tim saslušanjima, jer moraju i glasati između ostalog i ne mogu biti ovdje prisutni. I kakvu raspravu imamo o onome što vi predstavljate kao pravosudnu reformu evo nas jedan, dva, tri, četiri, pet, evo šesta. I tek sam sad mogla doći, jer sad dolazim sa Odbora za okoliš koji je saslušavao ministra. Što se tiče ZKP-a i prijedloga izmjena i dopuna Katedra za kazneno procesno pravo, suci, cijela stručna zajednica dala je niz, niz vrlo obrazloženih primjedbi u javnom savjetovanju. Te primjedbe nisu prihvaćene i ne vidimo ih u ovom prijedlogu, doduše u prvom čitanju ali ne vidimo tu refleksiju. Dakle, rečeno vam je u javnom savjetovanju da cijeli prijedlog sadrži niz nedostataka koji su fundamentalni jer doslovno su nepravični prema okrivljeniku zbog kršenja temeljnih prava obrane i načela jednakosti oružja. A i sam kazneni postupak mogao bi postati disfunkcionalan u stadiju rasprave i u stadiju žalbenog postupka. Dakle, ovaj prijedlog svodi se na tzv. modernizaciju. Primjerice modernizaciju kroz uvođenje novih tehnoloških rješenja kao što su e-komunikacija, uvođenje audio zapisnika audio snimanjem i proširenje uporabe audio video linka. Nikakav problem. To će, svatko će podržati da se naravno koriste moderne tehnologije koje omogućavaju efikasniji kazneni postupak. Ali kad se one uvode, one se ne mogu uvoditi na način koji ugrožava ona osnovna prava na obranu okrivljenika koja je do sada imao. Npr. ne možemo uvođenjem audio snimanja onemogućiti, a onemogućuje se uvid obrane u prijepis. Prijepisa više nema. Recite mi kako će stranka koja nije digitalno pismena ravnopravno sudjelovati u ovom kaznenom postupku kako ste ga vi zamislili? Dakle, u Hrvatskoj još uvijek postoje ljudi koji su nepismeni, dakle nepismeni u smislu doslovno čitanja i pisanja, srećom malo, srećom imamo ih malo u tom nismo najlošiji ni u svijetu ni … Međutim, za njih je Zakon o kaznenom postupku predviđao mehanizme na koji način mogu sudjelovati u postupku, na koji način se mogu braniti i predviđao da ok, ne mogu sami sudjelovati, ne mogu se sami braniti i to je stranka koju treba obvezano imati po službenoj dužnosti zastupnika. Međutim, šta primjerice će se odnositi na onu stranku koja nije digitalno pismena, koja ne može preslušati audio snimku, koja ne može sudjelovati u e-Komunikaciji koja prava će taj okrivljenik imati na obrani i jesu li mu ovime ugrožena? Dakle, svaka sudnica će biti opremljena i uređajem za auto transkripciju koji će omogućiti dakle tu izradu automatskog prijepisa sa visokom razinom točnosti i indeksiranje mjesta u prijepisu gdje su prepoznate greške. Dakle, na kraju krajeva 30 i nešto milijuna kuna, 30 i nešto milijuna kuna je dato za softver za sudove koji omogućava tzv. text too speech odnosno da naši suci kad diktiraju zapisnik odnosno speech too text da automatski se pretvara u tekst. Većinom ga suci ne koriste, kada bi ga koristili mi ne bi ni ovaj problem sa prijepisom. Znači ne može ovako, ovako kako je sada postavljeno ovako stvar ne može ostati. Dakle, jedna od stvari koju mi vidimo čitavo vrijeme kao problem u dugotrajnosti postupaka koje nije adresirana ovdje, to se odnosi i na parnični postupak, ali posebno na kazneni postupak, a to je da vam posebno u kaznenom postupku žalbene instance umjesto da same odlučuju o predmetu i onda kada mogu i onda kada zaista mogu, kad nije potrebno izvođenje novih dokaza dakle i kada mogu donijeti odluku ne donose odluku nego vraćaju na prvi stupanja i imamo veliki postotak znate i sami da imamo velik postotak takvih odluka. To je ono što čini taj postupak dugotrajnim jer da ga po žalbenom postupku sud drugog stupnja donese samostalno odluku ona bi se donijela puno brže. Onemogućavanje i to smo govorili već tokom rasprave o predsjedniku vrhovnog suda, činjenica da vrhovni sud više nije treći stupanj i da ne sudjeluje u svim postupcima neće doprinijeti niti ubrzanju ovih postupaka, ali sigurno će odmognuti u onom dijelu koji se tiče prava okrivljenika, pravičnog suđenja, ali posebno, posebno u dijelu koji se tiče ujednačavanja sudske prakse. Uvođenjem nove institucije koju ste doslovno donijeli da bi nekim zaslužnim sucima dali dobre pozicije unutar pravosuđa, govorimo o visokom kaznenom, je zapravo u jednom značajnom dijelu obezglavljen vrhovni sud i onemogućen i onemogućen u svojoj temeljnoj funkciji i zakonskoj funkciji, a to i je pitanje ujednačavanja sudske prakse. Ne želim ni govoriti šta je pak napravljeno na razini upravnog sudovanja sa visokim upravnim sudom gdje uopće vrhovni sud nema nikakve ingerencije, a gdje se također odlučuje o pravima i obavezama naših građana. Dakle, intervenirali ste u sustav na način da ste postavili nove institucije, da ste time oslabili vrhovni sud, da ste time oslabili mogućnost ujednačavanja sudske prakse, sada tzv. modernizacijom koju nazivate pravosudnom reformom. Ovo nije reforma, pa nije uvođenje digitalnih alata reforma. Mislim realno, realno evo da živimo u normalnoj zemlji, pa zar bi uopće zbog tehnologije mijenjali Zakon o kaznenom ili parničnom postupku? Pa koriste se tehnologije koje služe istoj svrsi, a mi uvođenje novih tehnologija nazivamo reforma, a treba nam fundamentalni zaokret, fundamentalni zaokret. Trebaju nam koncentrirane rasprave u parničnom postupku koncentrirate rasprave u kaznenom postupku da bi ubrzali te postupke, potrebna nam je drugačija uloga žalbenih sudova koji samostalno donose odluke i ne vraćaju po tri puta na prvi stupanj i treba nam jak vrhovni sud koji zaista ima ingerenciju nad svim razinama, nad svim razinama sudovanja i u parničnom i u kaznenom i kod upravnog sudovanja da bi zaista mogao raditi na ujednačavanju sudske prakse, način na koji se tumače propisi i načinu na koji se štiti prava građana naspram bilo drugih fizičkih osoba ili naspram države i mi to ovime nemamo. Dakle, ovo nije nikakva pravosudna reforma, pa je onda i manja šteta da ste napravili to da niko od nas ovdje danas ne može biti prisutan jer moramo saslušavati tzv. buduće ministre. Hvala.
Hvala. Pojedinačne rasprave sada, gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice Benčić, zastupnice iz redova HDZ-a i par zastupnika, nastavit ću tamo gdje je Sandra Benčić zapravo započela u svom izlaganju. Osvrnula se na činjenicu da je sabornica danas cijeli dan prazna, evo ja sam jedna od rijetkih koji su zapravo bili od početka do kraja današnje rasprave koje zapravo nema. Ako govorimo o prvom čitanju dva izuzetno bitna procesna zakona, Zakona o kaznenom postupku i Zakona o parničnom postupku možemo zaključiti da saborska rasprava zapravo nije postojala. Ono malo zastupnika što su se pojavljivali u sabornici, dolazili su i odlazili tamo gdje je ovog trena politički važnije bojno polje, a to su rasprave na odborima o budućim ministrima koji su manje-više isti kao što su bili oni prethodni. Pa onda nema smisla ponavljati nešto što je već rečeno jer eto nema zastupnika koji bi to trebali čuti. Nema smisla niti izvoditi nekakve zaključke iz rasprava kad kao što sam rekla nitko ni o čemu raspravljao danas ovdje nije. No, nadam se da ako ništa drugo, da će se pitanjima izmjena i dopuna Zakona o kaznenom, ali i Zakona o parničnom postupku pozabaviti matični saborski odbori, a evo tu posebno kolegice Jelkovac računam na vas. I mislim da zapravo u svakom zlu neko dobro, pa je tako ovdje prvo dobro to što ovo zapravo i nije nikakva pravosudna reforma. Izmjenama i dopunama zakona neće niti nastati neka veća šteta iako poboljšanja neće biti. A druga dobra stvar je da zapravo ogolimo široj hrvatskoj javnosti kako zapravo funkcionira sabor i koliko smo obezvrijedili rad i zastupnika i oporbe, ali i samih saborskih odbora. Naime, praksa je pogotovo Odbora za zakonodavstvo da svoju zadnju riječ, svoj amen na zakonodavnu izmjenu, da dan dva najviše, a nekad čak na sam dan kada se o tom zakonu raspravlja u Hrvatskom saboru. Zato što je i taj odbor kao i većina drugih preslikana posuda parlamentarne većine i ne daje snagu zastupnicima u tom odboru da misle svojom glavom nego rade ono što im gazda kaže. Pa nemojte to raditi ovog puta. Pozvala sam vas, ali pozvala sam i ministra evo ipak nekog u njegovo ime ovdje ima, da analizira izvješća glavnog državnog odvjetnika od 2014., od 2015. pa nadalje i da izvuče sve što je tada predloženo da u zakonu nedostaje, a nismo stavili u ove izmjene i dopune. I ako vam se to ne da učiniti ili ako vam to vaš stranački šef neće dopustiti onda ćemo si mi ostali dati truda pa vam barem u natuknicama naznačiti što tamo piše. Bez toga ovo su manje od kozmetičkih promjena od kojih nikakve koristi nema. Ono što treba mijenjati je arhitektura. I isti model o kojem sam govorila kod Zakona o parničkom postupku vrijedi i ovdje. Treba uspostaviti bolju kontrolu državnih odvjetnika promjenom institucije Državnog sudbenog vijeća koja ne može biti sastavljena kao tijelo koje se viđa i okuplja samo povremeno na sjednicama u kojem od 11 članova imamo 2 akademska djelatnika i 2 saborska zastupnika. Saborskim zastupnicima nije mjesto u Državnom sudbenom vijeću čije su temeljne zadaće provjera imovinskih kartica državnih odvjetnika, odlučivanje o njihovoj stegovnoj odgovornosti i donošenje odluke o izboru, razrješenju ili napredovanje u zvanje. U aktualnom sazivu Državnog sudbenog vijeća su tko? Hasanbegović i Ermina Lekaj Prljaskaj, vrhunski stručnjaci za provjeru imovinskih kartica ali i ostalih obveza iz rada državnih odvjetništava. Dok je tome tako nemamo zapravo o čemu raspravljati. A što se tiče transparentnosti rada državnih odvjetnika ovdje je nešto malo drugačija situacija u odnosu na sudske odluke. Ono što je nedovoljno transparentno su stegovni postupci i stegovne odluke, pa čak i odluke etičkih povjerenstava. Imamo gotovo brutalnu situaciju koja se odnosi na bivšeg glavnog državnog odvjetnika koji je pod suspenzijom, u odnosu na kojeg je Vrhovni sud nekoliko puta vraćao odluku državnom odvjetništvu jer nije bilo dovoljno dobro obrazložena, a sada pod suspenzijom drži edukacije u Crnoj Gori po uputi [[Upadica: Hvala.]] i nalogu EU. Hvala.
Hvala lijepa. Prva replika gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovana kolegice Orešković apsolutno ste u pravu kada kažete da se ovdje radi o nekakvim tehničkim izmjenama koje neće napraviti štetu, možda će malo ubrzati određene stvari, ali to nije ono što je suština i što je potrebno dakle našem pravosuđu. Ali ono što bih vas pitao što je meni skandaloznije, dakle mi evo kažu vladajući sinoć i u Otvorenom da se već 10-15 dana zna tko će biti novi ministri. Zašto nismo u ponedjeljak i utorak imali na odborima te ministre da možemo o ovim zakonima raspravljati na jedan normalan način, evo vidimo u saboru nema nikoga. I zašto na brzinu ovako ili izgleda da nije istina to što tvrde da su oni već znali nego da se do zadnjeg trenutka čekalo jer nitko nije želio u vladu, pa evo zamolio bih vas komentar toga jer nema smisla da sad pričam o ovim tehničkim izmjenama.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega, pa ja uopće ne bih htjela spekulirati o tome što je vlada znala ili nije znala i ima li ona problem u odabiru svojih kadrova. Mene više zanima ima li dovoljno mudrosti u ovom sazivu Hrvatskog sabora da istjeramo na čistac odredbe Poslovnika. I zašto uopće imamo pravila koja dopuštaju da se sjednice odbora odvijaju u isto vrijeme kad i plenarne sjednice radi rasprave o zakonima. Ako je išta srozalo ugled, dostojanstvo, a onda i ustavnu ulogu Hrvatskog sabora to je činjenica da nam je sabornica uvijek, gotovo uvijek ovako prazna. Zašto je tome tako? Kome to ide u prilog? Pa to ide u prilog HDZ-u jer se ovakav rad HS-a građanima doslovno gadi i onda misle da smo svi isti, a onda misle čemu vlast uopće mijenjati, to vam je razlog.
Gđa. Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo, kolegice, bez obzira što se ovdje u ovom slučaju i ZKP-a i ZPP-a radi o tehničkim izmjenama i da se zapravo uvođenje tehnologija, koje, nota bene, imamo već 20 godina, mogle su se davno uvesti, naziva pravosudnom reformom, ipak u ovom dijelu kaznenog postupka, to je posebno osjetljive su neke stvari. Ja bih vas htjela pitati kako vi vidite koje su stvari temeljne, fundamentalne, trebale biti izmijenjene i u ZKP-u i u ZPP-u, a da bi sačuvali načelo jednakosti oružja stranaka, a istovremeno omogućili zaista veću efikasnost postupaka, kraće trajanje postupaka i pravednije i ujednačenije odluke. Hvala.
Izvolite odgovor.
U odnosu na ZKP-u mogućnost DORH-a da podnosi žalbe na odluke o vraćanju optužnice u odnosu na ZPP-u nije toliko do samog zakona koliko do nekih drugih mehanizama. Ako govorimo o jednakosti oružja, onda se treba pozabaviti pitanjem besplatne pravne pomoći i napokon riješiti problem na kojeg ukazuje pučka pravobraniteljica, a to je da na financiranje besplatne pravne pomoći trošimo manje od 4 milijuna kuna, što znači da je našim građanima pravosuđe onima, i to najosjetljivijima, najsiromašnije, nedostupna jer uopće ne mogu doći do suda, ako uopće na sudu ne mogu biti adekvatno zastupani od strane odvjetnika, za njih je pravda jedan apstraktan, nedostižan i nepostojeći pojam.
G. Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice, zapravo na tragu i ovoga što je pitala kolegica Benčić i ovoga što ste u odgovoru na njezinu repliku i počeli govoriti zapravo, ja bih vas molio da malo proširite to. Smatrate li da su prava nekih okrivljenika, osobito onih koji imaju niži stupanj digitalne pismenosti, ovakvim izmjenama zakona zapravo na neki način, ugrožena u postupku i da li mislite da postoji prostor da se to nekako popravi? Pitam vas prije svega, iz vašeg iskustva u odvjetništvu koje ste imali prije nego što ste postali zastupnica u Saboru? Hvala.
Izvolite odgovor.
Sasvim slučajno, sasvim sigurno da to stvara veliku zabrinutost, ja sam i pitala ministra u kojoj mjeri su bili uključeni u stvaranje ovih izmjena, predstavnici struke, smatramo da su bili nedovoljno. Kada bi oni manje pismeni okrivljenici, digitalno pismeni, imali prateće mehanizme, tu su odvjetnici, tu su drugi ljudi koji im pomažu u kaznenom postupku, onda bismo možda mogli ovaj problem i predvladati, ali veći je problem to što ista razina digitalizacije nije prisutna u transparentnosti sudskih odluka, dakle ono što je ključno pitanje i problem pravosuđa, to je neujednačenost sudske prakse i sve dok ne uspostavimo javnu digitalnu bazu svih sudskih odluka koje su pretražive i usporedive po ključnim parametrima, naprosto, sve ovo je jedna velika farsa.
I nemate više replika. Sada je na redu g. Nikola Grmoja.
Evo, dobar dan svima, poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Mislim da je i to sam rekao u raspravi u ime kluba, pravosuđe jedno od najvažnijih tema zapravo u RH i jedan resor koji zaslužuje sveobuhvatne i korijenite promjene i zaslužuje zapravo punu sabornicu dok raspravljamo o toj temi, a mi smo imali situaciju evo, da su jutros na brzinu odrađeni odbori na kojima su predstavljeni novi ministri, dok s druge strane, imamo uvjeravanje od potpredsjednika HS-a i zastupnika HDZ-a Ante Sanadera, da se za ove ministre zna već nekih 20 dana, da su oni od početka znali da ovo neće biti nikakva šira rekonstrukcija, nego uža rekonstrukcija iako svi znamo da se zapravo razgovaralo i da se planiralo, uostalom, i sinoć je novinar rekao g. Sanaderu da razgovara on i s HDZ-ovcima o ... [[Govornik se ne razumije.]] i da dobro zna što je Vlada planirala. Zašto je Vlada na kraju odustala od šire rekonstrukcije, možemo samo, i tu se slažem s kolegicom, samo pretpostavljati, ali je činjenica da očito rijetko tko želi ući u ovako korumpiranu Vladu. Pa gledajte, jedan čovjek koji se predstavlja kao jamac stabilnosti, dakle Aleksandar Plenković, ne ovaj, Andrej Plenković i Aleksandar Vučić, ovaj, oni su cjelokupnu svoju kampanju, Plenković svoju prošlu, Vučić ovu sada u Srbiji, bazirali na političkoj stabilnosti i što radi taj Plenković kao jamac stabilnosti? Izaziva prijevremene izbore u Novskoj jer mu nitko ne želi ući u Vladu. Znači Piletić ulazi u Vladu, idu prijevremeni izbori, dakle tamo su čovjeka birali ljudi za gradonačelnika, on ostavlja to i ovaj odlazi u Vladu. U redu, možda će tako nešto više učiniti za samu Novsku, ali taj koncept političke stabilnosti, dakle od njega se odustaje, nema tko, nema tko ući u Vladu. Ne želi Habijan, ne želi kolegica Jelkovac, znači nitko ne želi sada se vezati uz ovu Plenkovićevu korumpiranu strukturu, već svi naveliko razgovaraju s Anušićem, s Jandrokovićem koji već stvaraju tu nekakvu novu nomenklaturu unutar HDZ-a, tako da, to su problemi u kojima se u ovom trenutku nalazi Plenkovićeva Vlada, ali ne smijemo mi, odnosno ne smiju hrvatskih građani patiti zbog toga. Ne smiju saborski zastupnici ne dobiti priliku postaviti pitanja kandidatima za ministre, a onda znači raspravljati ova dva bitna zakona. I kao što sam rekao, ovdje kada govorimo o toj nekakvoj mini rekonstrukciji, zapravo se radi o dekriminalizaciji Vladi, ta dekriminalizacija Vlade nije potpuna jer potpuna dekriminalizacija Vlade bi bilo jedino raspisivanje izbora i odlazak na nove izbore dakle micanje ove Plenkovićeve korumpirane strukture. I bez obzira što se ovaj jedan dio zastupnika već udaljava od njega i približava se ovoj novoj struji HDZ-a ni to im neće pomoći. Možda je ovo bila posljednja prilika. Nije lijepo biti član ove Vlade, ali je možda bila posljednja prilika biti član, pa i ovakve Vlade. Tako da mislim da su Piletić, Filipović i ova ekipa donijeli ipak nekakve dobre odluke, odradit će ovaj mandat do kraja jer svi znamo da ova vladajuća većina sigurno neće pasti. Ima tu i novih kandidata koji su se žetonizirali. Neki su se žetonizirali pristojno. Hrelja se pristojno žetonizirao. Dođe čovjek petkom, digne ruku, ne stvara nekakav šou u Saboru. Imamo kolegu HDZekanovića koji se odlučio žetonizirati na jedan neprimjeren način, gdje degradira i sebe i Hrvatski sabor. Ali to je njegov izbor. Ali ono što ćemo mi sigurno činiti u budućnosti je predstavljati i reformske prijedloge oko same reforme pravosuđa, a i plementirati ih kada to budemo u prilici, a to je uskoro. Vrijeme se bliži, evo to je to. Hvala. Ima i replika.
Sada će i replike biti, imat veze sa zakonom. Izvolite gospodin Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Imaju veze sa raspravom kolege Grmoje, ova replika barem. Kolega Grmoja ne mogu se složiti sa nečim što ste rekli. Rekli ste da se odustalo od koncepta stabilnosti, ali to zapravo nije točno jer te stabilnosti nikada nije bilo, o njoj se samo govorilo. Ali znači bila je afera za aferom. Svako malo fasuje neki ministar, ako svako malo nešto moraš mijenjati, pa se natežeš, pa kažeš neću mijenjati, pa na kraju ipak mijenjaš. Mislim to nije stabilnost, to je onako željena jedna stabilnost koja se zapravo nikad nije realizirala. Tako da to je jedna stvar sa kojom se ne mogu složiti u vašoj raspravi, a po svemu sudeći te stabilnosti neće biti ni dalje. Jer evo čitamo danas za gospodina Dragutina Filipovića, pardon kako se ono ove Filipovića u svakom slučaju, da se za njim vuku neke afere iz Hrvatskih šuma dok je bio predsjednik Nadzornog odbora. Tako da pitanje je hoće li trajati dulje nego crno jaje ili ipak malo manje, vidjet ćemo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Gledajte sada kad pogledamo zbog čega su odlazili ministri iz te Oreškovićeve vlade, spomenuli ste evo ministra Crnoju. Možemo reći da je to Vlada koja postavila najviše etičke standarde uopće u hrvatskoj politici. Dakle, evo budimo realni. Ovdje su morale se dogoditi istrage USKOK-a, zahtjev opozicije da Plenković ide u nekakve promjene. Kada govorimo o konceptu stabilnosti naravno ne mislim na to da je ova Plenkovićeva vlada bila bez afera, nego mislim na čvrstoću vladajuće većine odnosno izbjegavanje nekakvih novih izbora i prodavanje te priče građanima o stabilnosti koju eto treba nagraditi jer je ona potrebna da bismo se suočili sa svim ovim izazovima koje su eto pale rekao je jednom prigodom Plenković, da mu je cjelokupni lonac hrvatske tranzicije pao na stol i da se on sada s tim mora nositi kao da smo mi odgovorni za tu tranziciju, a ne stranka koju on vodi.
Hvala lijepa. Gospođa Mrak-Taritaš.
Kolega moram se referirati ipak na ono što ste vi govorili, a vezat ću se i na prijedloge zakona. Dakle, danas su bila dva prijedloga zakona za koja cijenim da su važna bez obzira na raspravu koja je bila i govorili smo o tehničkim izmjenama. Nije uobičajeno baš u ovoj sabornici da resorni ministar dođe i bude tu. Imam osjećaj, pitala sam kolegicu jer mene nije bilo, ja sam bila na odboru gdje je bilo predstavljanje kandidata za ministra, da resorni ministar bude tu. A nas saborskih zastupnika nije bilo zašto? Zato što nam je premijer onemogućio da radimo svoj posao, zato što je odlučio predstavljati kandidate za nove ministre ali kako? Po voznom redu. On je bio po pola sata. Pola sata na jednom odboru, pola sata na drugom i pola sata na trećem. Dakle, ne omalovažava s tim on nas saborske zastupnike, nama je samo onemogućio da radimo svoj posao kako ga trebamo raditi, nego te kandidate. Inače bi bio red da premijer bude cijelo vrijeme, ovaj put nije bio.
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor.
Pa to vam je, ne znam kako bih to opisao. Ne znam možda sa ovom zadnjom utakmicom Hajduka kad Savića gurne trener Hajduka u napad jer nema koga. Ne Simića, ne Savića. Simića, Simića gurne u napad. Evo s tim bih ja to mogao usporediti. Dakle, čovjek ne igra napad, ali nema tko. Tako i ovdje. I očito je i sam premijer smatrao da ovi ministri ne zaslužuju više ni vremena, ni pažnje. Uostalom na ovoj zadnjoj sjednici Vlade više se zahvaljivao ovima koji odlaze, nego što je predstavlja ove nove koji dolaze. Tako da jasno da je ovo prisilna zamjena, znači kada nemate ne znam ili ozljede, crveni kartoni. A ovdje su istrage, ovdje su istrage u pitanju.
Hvala lijepa. Gospodin Miletić nadam se da nije iz košarke [[Upadica Grmoja: Hvala ministru na ispravku.]]
Kolega Grmoja, ja sam rekao jutros na odboru, dakle gospodinu Filipoviću da mu kao Kršćanin želim svako dobro na tom poslu koje radi, da mislim da će morati biti jako hrabar obzirom na mnoge interesne skupine. Pa evo nek' mi nitko ne zamjeri mafiju oko otpada, gospodarenja otpadom, svime, da želim da bude pošten i da ne završi kao Ćorić. Jer mislim Ćorić je otišao i odlazi zato jer USKOK je nad njime, a ne zato jer evo je rekonstrukcija. Pa želim mu stvarno svako dobro, nemam s tim problem. Ono što bih vas pitao zašto danas, dva su važna zakona. Mi imamo dva odbora, evo sad mi je počeo jedan, ja sad moram ići kao član odbora na drugi odbor. Jutros isto dva, tri sata rasprave ovog odbora prethodnog. Dakle, zašto u ovo vrijeme, u trenutak kad mi volimo biti u hrvatskoj sabornici i kad volimo ovdje govoriti o pogotovo važnim zakonima. Mislite li da je to slučajnost ili slučajnosti u svemiru ne postoje, a iz gestikulacije, mimike gospodina Radina odgovor je već hrvatskoj javnosti znan.
Oprostite gospodin Miletić. Nemojte se obratiti meni jer to nije po Poslovniku. ja, ne, ne, ma, ne ma tolerantni smo, mi smo tolerantni. Idemo dalje, odgovor izvolite.
Kolega Miletiću dakle ja sam isto više ovaj toliko zapravo gadljivo pričati o svim tim aferama, ja sam došao jučer u Sisak na konferenciju za medije i čak sam rekao, prevalio sam to preko svoja usta, ma nije nas više briga vjerojatno ni ljude u Sisku i na Banovini što je Paladina radio nego da napravi tu obnovu. Dakle, došli smo u takvu situaciju da nam te afere koje su ogromne, onda je nakon mene uzeo riječ kolega Troskot kaže pa čovjek je oštetio mirovinske fondove, oštetio je buduće umirovljenike, dakle preko toga se ne može proći, ali stvarno smo došli u takvu situaciju evo kako ste vi zaželjeli ovaj ministru ovaj Filipoviću da napravi nešto za građane, tako i mi više ovo afere to je gotovo svakodnevno. Evo jučer su uhićeni ravnatelj agencije u Osječko-baranjskoj županiji, gradski vijećnik dakle HDZ-a, to je ono gotovo svakodnevno mi imamo uhićenja istrage, afere i ovaj više je postalo nepodnošljivo o tom pričati. Evo bili bismo sretni barem s ovom vladom [[Upadica: I hvala lijepa.]] znamo da je korumpirana ali da nešto napravi.
Gospođa Dalija, gospoda Dalija Orešković, replika.
Hvala predsjedavatelju. Kolega Grmoja prazna sabornica je sasvim sigurno spriječila da se o nekim stvarima raspravlja, a jedna od tema koje bi se sigurno dotaknuli da je rasprave bilo je pitanje tko su sve ljudi koji su pomogli na ne baš zakonit način u dekriminalizaciji ove vlade. Među njima je i bivši glavni državni odvjetnik koji je poznat po tome da je uopće odbacio provođenje istrage protiv članova grupe Borg smatrajući kako tu nema apsolutno ništa sporno. Iako je formalno pravno rješenje donijela zamjenica v.d. USKOK-a bez amena i blagoslova glavnog državnog odvjetnika tako nešto ne bi bilo moguće. No, postoji i veći problem od toga, a taj je da je taj čovjek svo ovo vrijeme u sustavu, da se rješenja koja rješavaju njegov status opetovano sa suda vraćaju na ponovni postupak uz obrazloženje da nisu dobro napisana. E sad, ili imamo državne odvjetnike koji ne znaju nešto sastaviti i napisati [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] kako treba ili imamo korumpirane suce tamo [[Upadica: Hvala.]] gdje ih ne bi smjelo biti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa nažalost mislim da je i jedno i drugo. Dakle, da ima i korumpiranosti, da ima i žele da se zapravo taj proces završi na ovakav način da se to konstantno odbacuje, da se Dražen Jelenić ovaj vraća na posao. A skandalozno je uopće što god tko ovdje mislio o masonima ja ne mislim ništa dobro, skandalozno je da netko može biti član neke tajne organizacije i glavni državni odvjetnik. Dakle, još gdje polažeš prisegu i određenu vjernost toj organizaciji, štićenju tajni te organizacije, članova te organizacije to je po meni skandalozno i ne znam što se ovdje radi. Ali nije to jedini problem našeg DORH-a, imamo mi i drugih problema. Imamo mi i Bajića koji je otišao u mirovinu, a onda je ovaj primljen i dalje ima određena primanja, pitanje koje beneficije koristi itd. Treba taj naš DORH dobro uzdrmati i ja im ne vjerujem previše ovaj zbog ovih par istraga protiv Plenkovićevih ministara tu će biti potrebno puno jedna, puno jedno [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] snažnije razvjetravanje i provjetravanje.
Hvala, nemate više replika, nemate više replika.
Hvala.
Gospođa Dalija Orešković će sada završno govorit u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala. Postavit ću jedno poslovničko pitanje. Može li se između prvog i drugom čitanja zakona u zakon staviti neke nove elemente, neke nove dijelove, neke nove odredbe ili se do drugog čitanja predlagatelj može držati samo onih odredbi koje su u prijedlog izmjena i dopuna sadržane već sada. Naime, ukoliko ne možete dodati sve ono o čemu sam govorila tijekom rasprave, a tiče se problema na koji ukazali glavni državni odvjetnici u svojim izvješćima onda bi moj prijedlog bio da ovakav prijedlog izmjena i dopuna naprosto povučete i da predložite novi. A ujedno s obzirom da kvaliteta pravosuđa ne ovisi samo o procesnim zakonima, ovisi i onim materijalnim pravilima, ovisi i o uvjetima rada naših institucija kada baš govorimo o Državnom odvjetništvu molim vas da broj ljudi koji rade u sustavu pogotovo u USKOK-u 33 pravosudna djelatnika u USKOK-u je poražavajuća činjenica za državu koja je ovako natopljena evo korupcijom, a onda i svi ovi infrastrukturni problemi koji se tiču neadekvatnih zgrada i ostalih uvjeta pogotovo onih zgrada koje su oštećene u potresu moraju biti riješeni što prije. Ministre to su zadaci koji su pred vama, ostalo vam je još 2 godine. Meni je žao što ste prve dvije potrošili na to da se ne napravi apsolutno ništa. Hvala.
Da, gospođo Orešković ovo pitanje koje ste postavili ne može biti za ministra ali ja moram odgovoriti na to i preporučio bi vam, budući da pitanje stoji jel da i da je, da nije ovaj jasno do kraja, jedino je jasno da kada glasamo u prvom čitanju, kad čitamo, prvom čitanju kažemo da ćemo uzeti u obzir sve prijedloge ovog i onog ali međutim postavite pitanje Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, oni će vam dati odgovor. Gospođa Marija Jelković, Jelkovac, pardon, Klub zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre, poštovani državni tajniče, evo posebno ministre zahvaljujem što ste danas ovdje s nama. Zaista danas raspravljamo o 2 procesna zakona koji su među najvažnijima za što bolje funkcioniranje u pravosuđu i mislim da ove novine koje su predložene i u ZPP-u i u ZKP-u nisu baš kozmetičke naravi kako je to danas ovdje od strane opozicije više puta moglo biti, mogli smo čuti. Nego one ipak iako se odnose na neke tehničke promjene koje će prije svega značiti ustvari sutra puno drugačiji izgled rasprave i vođenja samog postupka u sudnici i to će doprinijeti i kraćem trajanju rasprava i ubrzanju postupaka i sigurno će utjecati na ekonomičnost postupka. Mislim da je to ipak jedan iskorak u pravosuđu, u modernizaciji pravosuđa koji je značajan za hrvatsko pravosuđe u budućnosti i da to stoga nisu kozmetičke promjene. Kada se ovdje govorilo i o tome koliko to košta, ja bih rekla, nije u penezima sve, nekad se stvarno mora zakoračiti i malo većim koracima, mislim da je sada upravo trenutak za to, budući NPOO u komponenti javna uprava, pravosuđe i državna imovina sadrži prijedloge projekata i reformi važnih za modernizaciju pravosuđa, mislim da sve ovo što je i sada predloženo, a što se na to odnosi je važno i da je upravo sada taj trenutak kad to trebamo napraviti i iskoristiti tu mogućnost jer pitanje je kad bismo u budućnosti, ako to ne napravimo sada, ponovno imali mogućnosti za to. Ono što bih također, rekla, što se tiče ZKP-a, on je donesen 2008. g., iako ga još i sad možemo čuti da ga mnogi u pravosuđu nazivaju novi ZKP iako je on već prilično dugo u uporabi. On je ustvari u potpunosti stupio na snagu tek 1. rujna 2011. g., jednim dijelom odredbi je stupio na snagu 1. siječnja 2009., jedan dio odredbi je stupio na snagu 1. srpnja 2009., ali u potpunosti tek 1. rujna 2011. Ono što je značajno i zašto smo ustvari zbog ove tehničke modernizacije morali ići u promjene ZKP-a, to je ustvari intervencija u one odredbe koje se odnose zbog uvođenja e-komunikacije koje se odnose i na dostavu podnesaka i na sve ono što se tiče samog komuniciranja između stranaka u postupku. Ono što je bitno da se uvodi obveza e-komuniciranja za javnopravna tijela, za odvjetnike i mislim da je to značajno. Što se tiče uvođenja tonskog zapisa, odnosno obveze tonskog zapisa rasprava, mislim da je to dobro, da će isto tako utjecati na skraćivanje vremena trajanja rasprava i isto tako, omogućiti strankama da što bolje prate postupak. Ono što je tu važno da će sam predsjednik vijeća moći odlučiti o tome da se ti tonski zapisi prepisuju u onim situacijama kada on smatra da je to nužno i opravdano. Ja osobno smatram da u vremenu u kojem živimo, da je stvarno nužno ići u ove korake modernizacije i primjene ovih tehnoloških dostignuća kojima danas raspolažemo i u pravosuđu i zaista smatram da će sve to doprinijeti boljem i učinkovitijem pravosuđu. Ono što bih na kraju samo se osvrnula, a vezano je na ono što je kolegica Orešković me praktički imenom prozvala kao predsjednicu Odbora za zakonodavstvo, poštovana kolegice, moram reći kao predsjednica Odbora, da smatram da Odbor u okviru svojih nadležnosti koje su propisane Poslovnikom zaista izvršava sve svoje obaveze, kao što će i dalje činiti i na vrijeme i savjesno, naše nadležnosti Odbora su one koje su propisane i mi se toga strogo držimo. Ja se zahvaljujem svim članovima Odbora koji prisustvuju sjednicama [[Upadica: Vrijeme.]] i rade na sjednicama i mislim da ćemo tako i ubuduće raditi [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Radimo naš posao svi zajedno. Hvala. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem g. ministru i g. državnom tajniku. Idemo na sljedeću točku dnevnoga reda: - Izvješće Mandatno-imunitetno povjerenstva; o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Dražena Bošnjakovića, zastupnika u HS-u. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gđa. Nikolina Barišić, Baradić, pardon, članica Povjerenstva.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Mandatno-imunitetno povjerenstvo HS-a razmotrilo je na 24. elektroničkoj sjednici održanoj dana 21. travnja 2022. g. zahtjeve supsidijarnog tužitelja Josipa Vujčića upućene predsjedniku HS-a za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Dražena Bošnjakovića, zastupnika u HS-u zbog produljenih kaznenih djela zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291 st. 1 Kaznenog zakonom, trgovanjem utjecajem iz čl. 295 KZ-a, sprječavanje dokazivanja iz čl. 306 KZ-a, zločinačkog udruženja iz čl. 328 st. 4 KZ-a, počinjenja kaznenog djela u sastavu zločinačkog udruženja iz čl. 329 KZ-a, prijevare iz čl. 236. KZ-a, pomoći počiniteljima nakon počinjenja kaznenog djela iz čl. 303 KZ-a, dogovora za počinjenje kaznenog djela iz čl. 327 KZ-a, veleizdaje iz čl. 340 KZ-a, pripremanja kaznenih djela protiv RH iz čl. 350, a u svezi čl. 340 KZ-a. Povjerenstvo je utvrdilo da je DORH, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, Rješenjem posl. br. Kp-Us-298/2021 od 16. kolovoza 2021. g. na temelju odredbe čl. 206 st. 1 toč. 5 Zakona o kaznenom postupku, odbacilo kaznenu prijavu Josipa Vujčića protiv zastupnika Dražena Bošnjakovića. Povjerenstvo na osnovi odredbe čl. 116 Poslovnika jednoglasno, 8 glasova za, predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Dražena Bošnjakovića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Josipa Vujčića zbog produljenih kaznenih djela zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291 st. 1 KZ-a, trgovanjem utjecaja iz čl. 295 KZ-a, sprječavanje dokazivanja iz čl. 306 KZ-a, zločinačkog udruženja iz čl. 328 st. 4 KZ-a, počinjenja kaznenog djela u sastavu zločinačkog udruženja iz čl. 329 KZ-a, prijevare iz čl. 236 KZ-a, pomoći počiniteljima nakon počinjenog kaznenog djela iz čl. 303 KZ-a, dogovora za počinjenje kaznenog djela iz čl. 327 KZ-a, veleizdaje iz čl. 340 KZ-a, pripremanja kaznenih djela protiv RH iz čl. 350, a u svezi čl. 340 KZ-a. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti i sada do 13 sati pauza jer u 13 sati imamo obično i imat ćemo i danas iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. STANKA U 12,45 SATI.