Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem. Prešli smo na dnevni red, jel tako? [[Upadica Reiner: Da.]] pa onda molim stanku u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e da bi govorio o najnovijem postupku protiv guvernera Vujčića. Radi se o sukobu interesa, mogućem sukobu interesa i o negativnom utjecaju HNB-a kada se radi o bankama, domaćim bankama zbog toga što ne obavljaju kvalitetno nadzor i superviziju.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. U ime kluba HNS-HSU-a tražim stanku od deset minuta da bi govorio o rastućem siromaštvu u hrvatskom društvu.
Ne javlja se nijedan drugi klub. Uvaženi zastupnik Panenić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. U ime kluba MOST-a Nezavisnih lista tražim stanku od deset minuta, a tema će biti teško stanje u gospodarstvu u gradu Vukovaru sa naglaskom na stanje u Borovu d.d.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Poštovani potpredsjedniče. Klub HDZ-a traži stanku od deset minuta vezano za aktualni skandal zbog troškova koji su nastali u Vladi RH, a oko toga se pokreće i postupak da se utvrdi prava istina šta je dovelo do tog ne transparentnog čina.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Tražimo stanku iz istog razloga što su tražili i prethodni klubovi, posebno klub HDZ-a.
Svi, uu, teško ćete to u pet minuta uspjeti sve izreći. Ne vidim nijedan drugi klub. Znači vidimo se u 10,05. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Kolegice i kolege, evo makar se većina negdje razišla, mi ćemo nastaviti sa radom jer je stanka istekla. Pa ću zamoliti u ime Živoga zida uvaženog zastupnika Gorana Aleksića da kaže što je naumio. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege i vi koji slušate vani na hodnicima. Moram vas obavijestiti, a ukoliko već niste saznali iz medija da je Povjerenstvo za sukob interesa pokrenulo postupak protiv guvernera Vujčića zbog nekoliko razloga. Prvo zbog toga što je 2013./2014. UniCredit na svojoj konferenciji platio sve troškove smještaja i puta guverneru Vujčiću koji je sudjelovao na toj konferenciji. Zatim zbog toga što je 2015. UniCredit ponovo na svojoj konferenciji platio djelomično troškove smještaja puta guverneru Vujčiću. I konačno zbog toga što 2016. na ponovljenoj konferenciji UniCredita guverner Vujčić nije poduzeo potrebne mjere da otkloni mogućnost sukoba interesa u slučaju sudjelovanja na toj konferenciji. Taj postupak pokrenut je na temelju prijave Udruge Franak s početka 2016. godine. I zanimljivo je to da je konferencija trajala do 13. do 15. siječnja 2016. godine, da je prijava podignuta 18. siječnja 2016. godine, da je ona poslana povjerenstvu 21. siječnja 2016. godine i da je nakon toga 25. siječnja 2016. godine HNB uputio zahtjev UniCreditu da se dostavi HNB-u troškovnik. Dakle tek nakon toga HNB upućuje Unicreditu zahtjev da mu se dostavi troškovnik i na temelju tog troškovnika HNB je navodno kasnije i platio te troškove. U čemu je problem? Problem je u tome da se radi o konferenciji jedne privatne korporacije i to banke, i to vlasnice banke, Zagrebačke banke prema kojoj HNB ima dužnost provođenja nadzora i supervizije. HNB ima vrlo značajnu ulogu u RH, HNB mora voditi brigu o stabilnosti cijena, mora voditi brigu o tome da podupire gospodarsku politiku RH, vodi monetarnu i deviznu politiku RH ali jedan od najvažnijih zadataka HNB-a jest nadzor i supervizija rada hrvatskih banaka. U tome dijelu HNB potpuno je pala na ispitu zadnjih 10 godina. Naime, znamo dobro da je u kolektivnom sudskom procesu presuđeno da je 7 od 8 optuženih banaka ugovaralo nepoštene ugovorne odredbe o načinu promjene kamatnih stopa sa svojim klijentima. Udruga Franak je na to upozorila HNB i prije presude, međutim HNB je tvrdila dapače, na stranicama za zaštitu potrošača HNB-a držala je obavijest da je dopušteno bankama da samovoljno, jednostrano, administrativnim odlukama mijenjaju kamatne stope. Kasnije je presudom, pravomoćnom presudom Visokog trgovačkog suda i revizijom vrhovnoga suda utvrđeno da to nije dopušteno. Sljedeći veliki propust HNB-a događa se unazad 3 godine. Naime, HNB tvrdi da su banke smjele van ugovorno, samovoljno i jednostrano definirati parametre za promjenu kamatnih stopa u onim ugovorima o kreditu u kojima to nije ugovoreno i to na temelju zakona, Izmjena zakona o potrošačkom kreditiranju koje su donesene 2013. godine i objavljenje u Narodnim novinama 143/13. Dakle, veliki je grijeh HNB-a što ne obavlja svoj posao, ne obavlja nadzor i superviziju banaka, ne pokreće potrebne prekršajne postupke protiv banaka i na temelju toga zaključujem da nije slučajno da UniCredit plaća guverneru Vujčiću troškove puta i smještaja. Zanimljivo je da na tim konferencijama UniCredita 21016. godine su sudjelovale nacionalne banke istočnih zemalja dok recimo Austrijska narodna banka nije sudjelovala a u Austriji se događao taj događaj. Evo sa nestrpljenjem čekam što će se dalje događati a u međuvremenu poručujem HNB-u da konačno počne raditi svoj posao i da nadzorom i supervizijom banaka prekine nezakonit način određivanja kamatnih stopa u kreditima koji su ugovoreni prije 1. siječnja 2013. s potrošačima RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime kluba HNS-a, HSU-a govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kada sam najavio da ću govoriti o rastućem siromaštvu u RH čuo se jedan huk ovdje kao da je netko htio to demantirati da to nije istina. Ali brojke su nesmiljeno govore o tome i one su precizne i jasne. No prije toga moram reći da Hrvatska od 2014. ima strategiju borbe protiv siromaštva i to za period 2014. do 2020. godine. Od te strategije koja je na nekih 50-ak stranica u kojoj sve lijepo, bajno, sjajno piše nije napravljen korak dalje ni 2015. u izbornoj godini, ni 2016. u drugoj izbornoj godini a bogme ni sada. Nikakvog akcijskog plana, nikakvih ciljanih skupina prema kojima treba intervenirati, nikakvih planova po pojedinim područjima po kojima se suzbija siromaštvo, siromaštvo nema. A zbilja je više nego zabrinjavajuća. Naime, mi danas u Hrvatskoj prema podacima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji precizno vodi te podatke i stvarno vodi prihodovni cenzus, ne dohodovni nego prihodovni, ukupne prihode imamo u 2016. godini 441494 građana koji imaju prihod manji od 1516,32 kune po glavi, po članu domaćinstva. Mi možda govorimo o tome, o nečem što se događa nekom drugom. Možda smo stvarno neosjetljivi sa ovim našim poslom i nije nam uočio, ne vidimo u kakvom to, u kakvom su stanju ti naši građani sa ovakvim prihodom ispod 1516 kuna po osobi. Isto imamo jednu drugu kategoriju koju žive sami koji imaju prihod manji od 1939 kuna, njih mjesečno, žive kao samci. Njih ima 150000. Ali to nije sve. U prošloj godini je stotinjak tisuća izgubilo pravo na oslobađanje od dopunskog zato što su zbog raznih dotacija iz gradova, općina, božićnica, raznih drugih prihoda izgubili to za 10, 20, 30 kuna. Dakle, možemo slobodno tvrditi da imamo 700 tisuća građana koji žive ispod ili oko ovog prihodovnog cenzusa negdje na najviše 50 kuna. Možete zamisliti što znači organizirati si život u tim okolnostima? Dakle, mi smo spremni onim čime se bavimo, Hrvatska stranka umirovljenika i Hrvatska narodna stranka dat svoj doprinos u borbi protiv siromaštva u mirovinskom sustavu, u sustavu stanovanja, u sustavu energetike. Ali mi moramo surađivati mi u Saboru, Vlada mora bit otvorena prema prijedlozima i mi možemo nešto tu učiniti. Ja mogu reći da u mirovinskom sustavu se može riješiti siromaštvo kroz posebni dodatak do određene granice koju mi moramo utvrditi konsenzusom da ispod toga ne može nitko imat prihoda u RH. Dakle, možemo jednim dodatkom to riješiti. Možemo riješiti prestankom penalizacije mirovina, možemo riješiti drugačijim uređivanjem obiteljskih mirovina, možemo riješiti drugačijim socijalnim dodacima, ali moramo biti senzibilni i reagirati brzo na ovakve situacije. Ne može se dogoditi da meni umirovljenik iz Dubrovnika napiše pismo nakon ovog mog prošlotjednog izlaganja ovdje, da ima 1490 kuna mirovine, da je dao zahtjev Hrvatskoj radioteleviziji da mu smanji RTV pretplatu na 40 kuna i da je on odbijen zbog toga što mirovinu prima iz Bosne i Hercegovine. Je li moguće da u ovoj zemlji netko zbog tog razloga nekom da odbijenicu radi pišljivih 40 kuna mjesečno? To se događa nama. I ja ću do iznemoglosti ovdje govoriti o ovim problemima, jer masa pojedinačnih problema čini ovu situaciju da ukupno 18% građana živi ispod spomenutog prihodovnog cenzusa. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Pripremajući se za današnju sjednicu došao sam i do podatka koji me je zapravo frapirao o događanjima na području grada Vukovara i po stanju na tržištu rada. Područni ured Vukovar je iskazao povećanje broja nezaposlenih, nepunih 4000 ljudi je na zavodu. Uglavnom to je povećanje na studeni, pa onda čovjek bi pomislio tu se radi o sezonskom povećanju. Ali jel' se gledajući na prošli prosinac 2015. smanjenje je u odnosu na 15%. Međutim, kad se pogleda novo prijavljene osobe koje su došle od 583 osobe 472 osobe došle su iz radnog odnosa što je povećanje kako u odnosu na studeni 2016., isto tako i u odnosu na 2015. godinu, a samo 5 osoba je došlo iz redovnog školovanja. Kad sam malo ušao u problematiku zašto se to dogodilo, jasno je dolazi u Vukovaru do urušavanja gospodarstva. Prestale su sa radom dvije tvrtke, sto ljudi je ostalo bez posla. Gumix elastor koji je preuzeo proizvodnju remenja od Borova gdje je i naša predsjednica bila u obilasku, gdje su najavljivali razvoj, oni ne rade. S druge strane imamo bio dizel Vukovar koji je evo s njima sam i održao jedan sastanak gdje su ukazali da u Hrvatskoj nitko ne miješa u gorivo biodizel ili drugo neko gorivo ono što je obvezno i zakonom. I oni nemaju kome isporučivati, stali su sa proizvodnjom. 30 ljudi je ostalo bez radnoga mjesta. Međutim, ono što je još veća prijetnja je sustav Borova d.d. gdje radi preko 700 ljudi, 400 i nešto ljudi u samoj proizvodnji koji su došli u jednu jako tešku situaciju gdje je predstečajna nagodba koja je postignuta. Sad se pokazuje ne znam da li je tada možda bilo to normalno ili je danas ovaj novi model normalan, ali nešto ne štima. Uspoređujući program predstečajne nagodbe Borova koji je postignut i na primjer Badela koji ima evo sad trenutno predloženje na usvajanje vidimo značajne razlike. Razlika je da na primjer u Borovu javna tijela, znači ono što su državne institucije koje su bile uključene u neki oblik vjerovničkog odnosa nad Borovom oni su otpisali 30% kamate i 30% glavnicu dok na primjer banke one su otpisale samo kamatu. Gledajući Badel, tamo imamo da su javna tijela otpustila 60% glavnice i naravno kamatu, imamo banke koje su otpustile 60%. I onda gledam zašto je uopće došlo do te situacije, da li je netko htio unazaditi stanje u Borovu jel na ovaj način oni ne mogu iz svog redovnog poslovanja servisirati obveze koje će imati po predstečajnoj nagodbi ili je išlo se na pogodovanje zainteresiranim skupinama u Badelu pa se tamo našla jedna prekrasna iznimka. Ja bih samo upozorio ako uspoređujemo Borovo možemo reći u gradu Vukovaru najvećeg poslodavca u županiji drugi najveći, ako on klekne na koljena uz ovih 100 sada nezaposlenih uz 400 novih koji bi došli samo iz proizvodnje, a još koji više iz svih ostalih djelatnosti ne samo u Vukovaru u Vukovarsko-srijemskoj županiji nego i u drugim dijelovima Hrvatske gdje imaju i svoje poslovnice, prodavaonice onda bismo mogli na tragu današnje teme razgovarati vrlo brzo o istražnom povjerenstvu i za Borovo i za Badel, pa bi onda trebali zapravo donijeti zaključak da ne treba nam pojedinačno istražno povjerenstvo za sve oblike upravljanja državnom imovinom jel vidimo da manipulacijama netko je imao koristi. Ali dugoročno Vukovar, Vukovarsko-srijemska županija i Hrvatska imaju veliku štetu i ovo je zapravo pitanje o kojem mi trebamo razgovarati i kakve zakone trebamo donositi. I pitanje je upravo i ovo što je kolega Aleksić iznosio u svom izlaganju, borba protiv svih oblika korupcije i pogodovanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Klub HDZ-a zatražio je i ovu stanku vezano uz temu koja se pojavila u hrvatskim medijima za netransparentno, netočno i lažno isplaćivanje deviznih dnevnica u vrijeme vlade koju je vodio gospodin Zoran Milanović. Znamo i upoznati smo sa time da državne institucije već provode određene radnje, da se daju iskazi i mišljenja i mi apeliramo na državne institucije da taj postupak čim prije i čim tranparentnije i čim profesionalnije privedu kaju kako bi javnost, a i mi zastupnici mogli znati kompletnu istinu. Nismo došli ovdje sa govornice prozivati na kolektivnu odgovornost, kao što neki naši uvažene kolege su znali nas svoje kolege ovdje nazvati dijelom zločinačke organizacije. Poštivat ćemo rad hrvatskih institucija i apeliramo da taj posao napravi čim prije i najbolje sukladno pravilima struke. Međutim ono što je problem je problem da se naše apele dok smo bili u opoziciji, a vezano upravo za tu tematiku trošenja sredstava ne transparentno korištenje kartica i reprezentaciju sustavno ignoriralo. Podsjetit ću vas i možemo evocirati uspomene da smo mi iz kluba HDZ-a u ožujku 2014. godine postavili zastupničko pitanje Vladi RH o tome tko koristi i na koji način službene kartice, reprezentaciju, službene aute. Odgovor nismo dobili godinu i dva mjeseca, dobili smo ga tek nakon četvrte požurnice. Isto pitanje, iste tematike je bilo postavljeno predsjedniku hrvatske vlade gospodinu Milanoviću na aktualnom prijepodnevu koji je nonšalantno odbio bilo kakve naše insinuacije da ga to uopće trebamo pitati i odgovorio, da ima grešaka, ima propusta, ima nesmotrenosti ali nema kršenja propisa i tako nastojimo funkcionirati. Govorilo se onda da se radi o Bundesligi, došao je odgovor na preko pet stranica, a nakon toga su počeli izlaziti nalazi o korištenju nepravilnom korištenju kreditnih kartica u Ministarstvu kulture, nakon toga su počele izlaziti brojne stvari za koje se nastojalo reći da nema veze i da nemaju smisla. Ne govorimo o kolektivnoj odgovornosti, ali odgovor, pisani odgovor na ovo zastupničko pitanje je verificirala Vlada RH. U njoj su popisana praktički sva ministarstva vlade. Tko od nas više može vjerovati u te brojke nakon ove situacije koja se pojavila sa putnim deviznim troškovima u Vladi RH. I ovih dana imamo u Hrvatskom saboru od naših kolega iz SDP-a napade na ovu hrvatsku Vladu, koji god program, inicijativu, proračun, zakon Vlada predloži pa makar gotovo i nikakve veze nemaju s ovakvim stvarima od kolega iz opozicije imamo napade o ne transparentnosti, nepovjerenju, netočnosti, nevjerodostojnosti. Tko može vjerovati u ovaj odgovor na pisani upit hrvatskog zastupnika u Hrvatskom saboru gdje su pobrojana sredstva nakon ove situacije koju imamo? Naravno da ni onda nismo vjerovali odgovor u hrvatskoj Bundesligi, naravno da ni onda nismo vjerovali kada smo prozivali na trošenje sredstava i putovanja raznih ministara iz Milanovićeve Vlade. Zato još jedanputa apeliramo na hrvatske institucije, nadležne za ovu problematiku da rasvijetle pravu istinu i da naravno odgovorne za te propuste pozovu odgovorne za te propuste pozovu odgovornosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zadnji će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ja bih molio da klub HDZ-a da zastupniku Mesiću mjesto sa kojega može malo bolje vidjeti ovaj ekran za glasanje jer nas je upravo optužio da šta god dođe iz Vlade da smo protiv a sada smo glasali za 8 zakona za. Pa možda niste dobro vidjeli, ja bih molio da se to konstatira. Dakle, što se tiče izlaganja gospodina Mesića mogu se pridružiti apelu koji je on izrekao, koji smo mi iz SDP-a izrekli u nedjelju institucijama da što prije utvrde o čemu se radi a ja mogu iznijeti svoje predviđanje iako nemam kristalnu kuglu da sam vrlo siguran da će institucije utvrditi da političke osobe sa ovim nemaju veze. Naravno ne mogu to tvrditi 100%, nitko ne može tvrditi 100% ali sa vrlo velikom vjerojatnošću. Također činjenica je da je iz nalaza revizije razvidno da su za ovaj slučaj već nekoliko mjeseci znali svi osim ljudi koji se najčešće spominju u medijima. Dakle znala je revizija jer je to napisala, znalo je odvjetništvo jer je dobilo nalaz revizije, znala je Vlada Tihomira Oreškovića, odnosno zaposlenih u Vladi, ne tvrdim da su znali ministri ili čak i u kabinetu jer su dali očitovanje reviziji i to bez da su pitali ljude koji bi možda o tome nešto više znali ili koje su tamo spominjali. Dapače, još su rekli da je to što se dogodilo uobičajeno i u redu. Prema tome, u nedjelju je SDP jasno rekao da smatramo da iza ovog podmetanja ne stoje naši politički suparnici, ne stoji Vlada Andrija Plenkovića. Jedan blagi ton koji je danas gospodin Mesić imao nas je još više u tom uvjerenju učvršćuje. Naravno da će naši politički suparnici pokušati ovu situaciju iskoristit da nas malo iskritiziraju, mi bi na njihovom mjestu možda i žešće, ali opet to je sada stvar, to je sada stvar stila. Možda gospodin Mesić želi samo malo neutralizirati ove napade s desnice koji idu za njega, ali ne bojite se, mi ćemo vas braniti ako vas ovi budu napadali. I prema tome, mislim da bi barem sa govornice Hrvatskoga sabora, osim apela institucijama u ovom slučaju, osim apela institucijama u ovom slučaju bilo dobro da neko vrijeme, kako se to kaže pustimo institucije da rade svoj posao. Mi apeliramo da državno odvjetništvo što prije završi ovu priču, nakon toga vrlo vjerojatno i sudovi, da se ljude koje se najčešće spominje a to su gospodin Saucha, gospodin Goldstein, gospodin Budak i gospodin Petrović, ne izlaže više nepotrebnom medijskom pritisku i presumpciji krivnje, iako to nitko direktno nije ni rekao. Međutim, sigurno ni njima nije ugodno biti u takvoj situaciji jer po svemu sudeći dakle radi se o nečemu što se dogodilo mimo njihova znanja i vjerojatno i sigurno mimo njihove volje. Što se tiče transparentnosti zato služi državna revizija da utvrdi što se radilo, da utvrdi koliko se odstupalo od propisa, da obavijesti nadležne institucije da vide da li to odstupanje od propisa spada u sferu prekršajne ili kaznene odgovornosti, tako je bilo otkada revizija radi a tako će biti i ubuduće. Želim podsjetiti dakle da smo prvi dan nakon šta je to izašlo u medije, kojima ovom priliko zahvaljujem što su izvršili svoju ulogu kada su druge institucije, neću reći zaspale ali malo su prespavale ovaj slučaj. Međutim, to je prilika tim institucijama da sada na popravnom ispitu taj ispit polože i da se krivci kazne a da se novci koji su očito isplaćeni a nisu trebali biti vrate u državni proračun uz jednu malu sitnu napomenu da ovih 307 tisuća kuna je po mojim izračunima negdje dvostruko manje trošak za savjetnike nego što će jedan savjetnik ministra Steiera potrošiti, odnosno dobiti u neto iznosu kao naknadu za svoj rad u 4 godine. Dakle ovdje 3 savjetnika su radili besplatno a tamo će jedan u 4 godine negdje 480 tisuća neto plus sa doprinosima to je otprilike dvostruko više od ovoga što je potrošeno. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ipak niste o svim temama govorili nego samo o jednoj ali dobro.
U ime predstavnika Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika Socijal-demokratske partije Hrvatske tražimo stanku kako bismo upozorili na odnos RH i hrvatskog društva prema izbjeglicama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Glavaševiću. Određujem temeljem članka 248. stanku od 10 minuta. Nastavljamo sa radom u 16,15. STANKA U 16,05 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,15 SATI]] Evo isteklo je 10 minuta za traženu stanku. U ime kluba SDP-a molim da riječ uzme zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege ovu stanku smo tražili jer je jučer navečer u Karlovcu teško pretučen azilant iz Iraka. Danas su zbog toga uhitili tri osobe – jednu od 36, jednu od 21 i jednu od 17 godina. Njih trojica su azilanta, dakle osobu kojoj smo poželjeli dobrodošlicu u našu Domovinu slomili čeljust toliko teško da je morao biti operiran ovdje u Zagrebu u Dubravi. Kolegice i kolege kamo idemo kao društvo? Jedan maloljetnik iz zemlje koja je progonstva i izbjeglištva okusila za nekoliko života sudjelovao u nasilju nad svojim vršnjakom koji je ostao bez svega. Mnogi ovdje znaju što je rat. Ja sam bio prognanik, kolega Prgomet i kolega Varga gledali su rat kao liječnici u sanitetu, kolege Ostojić, Matić, Brkić skupljali su svoje ranjene i mrtve drugove po frontu. Je li to bilo uzalud? Jesmo li bili žrtve samo da postanemo nasilnici 25 godina kasnije? Ja se nadam da ne. Evo molim vas sve da svojim utjecajem u krajevima iz kojih dolazite da pomognete da Hrvatska ne postane zemlja koja ljudima kojima je otvorila vrata i primila ih jer nemaju gdje biti, jer su ostali bez krova nad glavom, koja ih tretira kao dušmane. Jer i nas su isto tako '91. mogli tretirati mnoge od nas, pa nisu. Nemojmo biti takvi. Mi znamo šta je rat i mi znamo šta je progonstvo. Evo toliko. Hvala vam.
Hvala vam lijepo.