Treći je na redu Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku i poštovani kolega Miroslav Škoro, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani g. Bukarica, kolegice i kolege. S ove naše govornice ovdje se uglavnom ili kuka ili optužuje ili se bahato hvalisa ili se proziva u nekim trenucima i prijeti, ali ja ću čisto faktografiju. Dakle prije 10 mjeseci sam za ovom istom govornicom pričao o krađi izbora koja se dogodila i koju su prenijele i mnoge novinske kuće, o njima su izvještavale, međutim do sada ti izbori nisu poništeni i nije nitko odgovarao za izbornu prevaru, dakle na taj način državne institucije doslovno legaliziraju izborne prevare, ljudi to prihvaćaju, jednim dijelom zato što moraju ili zbog toga što ih nije briga, ali eto ja ne moram, a briga me je, pa ću govoriti o tome jer to izaziva jedno nepovjerenje koje je po meni glavni razlog odlaska i iseljavanja iz naše države, naime taj osjećaj nemoći da ne možeš napraviti baš ništa. I danas neću govoriti o nasmrt pretučenom mladiću iz vinkovačkog Novog Sela gdje se isto ništa nije dogodilo, neću o privatizacijskim pljačkama gdje se isto ništa ne događa, neću ni o prijavama koje sam i sam podnio, nego dakle izborno mjesto Vrhovina, Općina Gradina pored Slavonskog Broda. Prilikom izbora je dokazano da su glasovali ljudi koji na biralištu nisu ni bili i tu bi ja mogao razgovor i ovu svoju govoranciju završit, međutim neću nego ćemo reć ovako. Tomislav Tolić koji je sjedio u biračkom odboru pred televizijskim kamerama potvrdio je da su se zaokruživali ljudi koji uopće ne žive u Hrvatskoj nego su u iseljeništvu. Tomislav Tolić pokazao je i SMS poruku Drage Andrića promatrača HDZ-a u kojoj ga g. Andrić moli da potvrdi kako je na glasovanju bila osoba koja tom glasovanju naravno nije ni pristupila, a poruka je poslana dan nakon izbora u ponedjeljak u 9 sati i 33 minute, mislim da ne mogu biti konkretnije, možda da znam i sekunde, ali ne znam. Jedan od onih koji je na biračkim mjestima zaokružen kao glasač je Antonio Babić koji živi u Augsburgu u Njemačkoj. Antonio Babić je zadnji puta bio u Hrvatskoj 1. travnja 2021.g., on se nakon izbornog kruga na kojem nije glasovao jer je bio u Njemačkoj, obratio nadležnom općinskom izbornom povjerenstvu čim mu je predsjednik Domagoj Kožul potvrdio da je evidentiran kao glasač koji je pristupio izborima. Gabrijel Prgomet koji živi u Mađarskoj također u vrijeme izbora nije bio u Hrvatskoj, ali njegovo ime je također zaokruženo kao da je glasovao. Na upit kako je to moguće odgovoreno mu je da je greškom zaokruženo njegovo ime, a ne ime njegovoga brata. Gabrijel je provjerio i utvrdio da ni njegov brat nije izašao na izbore, pa eto i to je dojavio, ali naravno ništa. Isto tako valja napomenuti da predsjednik i potpredsjednik biračkog odbora ne smije sukladno zakonu biti stranačka osoba, ali je utvrđeno da je predsjednik biračkog odbora u Vrhovinama član HDZ-a. Dakle, o svemu je obaviješteno općinsko, županijsko i državno izborno povjerenstvo, reakcije nema i ja sam govorio u saboru nema ništa. Imamo izbore i događa se to što se događa. Dokazano je da su zaokruženi ljudi koji su taj dan bili u zatvoru, u inozemstvu ili inače ne izlaze na izbore. Dakle, evo nakon ovog izlaganja ja Miroslav Škoro čovjek koji je počinio mnoge grijehe jer sam se kandidirao na predsjedničkim izborima, jer sam stvorio stranku koja je osvojila 16 mandata i to uglavnom ljudima koji te mandate nikad ne bi osvojili, jer sam na lokalnim izborima o lokalnim osvojio još par stotina mandata, evo ja pozivam sve koji su zaduženi štititi hrvatski ustav i zakone da reagiraju na ove moje dokaze. Prvo krenu od mene, a onda redom. I to je prilika da pokažemo da ne trebamo biti nemoći, da možemo nešto promijeniti jer u konačnici u saboru 76 ljudi je trgovačke koalicije može sada dići ruke u po bijela dana i kazati da je danas noć, u ovom trenutku možete to izglasati, ali gospodo i dalje je dan. Dakle, možete napraviti svašta, imate veliku odgovornost, međutim morate biti svjesni toga da ljudi gledaju u nas sve skupa, gledaju u vas. Oni su sada već svjesni da mi iz oporbe ne možemo napraviti ništa. Ja znam da je najlakše pogledat malo u pod i kazat haa, ali to ne daje rezultate, a pri tome ljudi nepovratno odlaze. Odlaze zbog ovoga zbog čega sam vam rekao. Imate imena, prezimena, poruke, minute kad se dogodila prevara. Hvala vam.
Idemo dalje, sada je na redu kolega Cappelli u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Očito je vanjska politika ovih dana temelj svih temelja jer ako razgovaramo o hrani, ako razgovaramo o energentima, ako razgovaramo o bilo čemu vezani smo očito na vanjsku politiku i na događanja u Ukrajini, a sad vidim da malo razgovaramo i o izjavama mađarskog premijera. I ja bi se onda osvrnuo na ono jer tu kad je bio nedavno aktualni sat, dosta se nekakvih ne samo aktualni sat nego u popodnevnim satima je bilo izvješće sa Europskog Vijeća gdje se dosta zamjerilo i predsjedniku vlade da nakon onih posjeta Ukrajini koje su bile prije rata i agresije Rusije da se navodno ništa ne događa u tom diplomatskom dijelu za vrijeme agresije Ukrajine i gdje je premijer zašto ne odlazi u Ukrajinu kao što to čine svi državnici ne samo EU pa i glavni tajnik UN-a. Dakle, stavio bih poseban naglasak na državnički posjet našeg premijera Plenkovića Ukrajini koji je u nedjelju poslao snažnu potporu i podršku Hrvatske prilikom susreta s predsjednikom Zelenskim i ostalim državnicima s kojim se susreo. Ovo nije prvi posjet kao što sam već spomenuo premijera Ukrajini, upravo ta privrženost Ukrajini i ukrajinskom narodu rezultira njegovim kontinuiranim posjetima Ukrajini, a kako bi se izrazila naša snažna potpora na njenom europskom putu, njenoj neovisnosti, suverenosti te teritorijalnom integritetu. Podsjetio bih da je to već treći put unutar 10 mjeseci posjeta Ukrajini gdje je poslao snažnu državničku podršku. Podsjetit ću, isto tako, kad je bila posjeta i gospodarski skup prije, dakle par mjeseci prije agresije, kad je na granicama između Rusije i Ukrajine bilo preko 300 tisuća ruskih i bjeloruskih vojnika i očekivalo se vjerojatno nekakav, neka događanja koja su na kraju i poslije rezultirala nakon par mjeseci, Vlada RH, premijer, poveli su 60, preko 60-ak gospodarstvenika koje je dočekalo tamo preko 150 gospodarstvenika iz Ukrajine. Dakle, bez obzira na sva događanja koja su se vidla u kojem smjeru ide, mi smo dali signal Ukrajini, premijer Plenković vrlo jasan, mi želimo i razmišljamo o razvoju Ukrajine, o svemu onome što će biti možda jednog dana potrebno Ukrajini da se razvija dalje i u gospodarskom smislu. Isto tako, treba podsjetiti na sastanak ukrajinske platforme gdje se itekako važne stvari događale, ako možemo to tako reći, razgovaralo se o sigurnosnim izazovima, kršenju ljudskih prava, osiguranje pomoći žrtava, itd. A sad dolazimo na dan pobjede, dakle kad očekujemo vijesti iz Moskve na onoj paradi famoznoj koja je bila, ta, po onome što su govorili i Amerikanci i Britanci i Nijemci, da će doći do vjerojatno objave mobilizacije, rata, itd., itd. Imamo čak slučajeva dosta turista iz Hrvatske je otišlo zbog te nekakve najave da što ako se desi da budu u Hrvatskoj. Međutim, ništa se nije desilo, a desilo se to da je premijer vrlo tiho otišao baš na taj dan evocirati u Ukrajini i dati maksimalno podršku u jednoj vrlo kritičnoj i zabrinjavajućoj situaciji. Ne zaboravimo isto tako, da je Ukrajina bila među prvim državama koje su priznale RH kao suverenu i samostalnu državu 11. prosinca '91. g. Dakle premijer Plenković i Vlada RH svakodnevno rade na jačanju u doprinosu Hrvatske glede pomoći Ukrajini. Dakle odlučno pružamo političku, diplomatsku, humanitarnu, financijsku, sigurnosnu i tehnički podršku. Ukrajini zajedno sa Saborom, zajedno sa deklaracijom koju smo donijeli u ovom Saboru svi zajedno i tu se zahvaljujem na razumijevanju u onom teškom, kritičnom trenutku kad smo bili među prvih 6 zemalja EU koja je takvu deklaraciju u ovom Saboru donijela. Prema tome, ta kohezija, posjeta premijera Ukrajini u jednom vrlo teškom i zabrinjavajućem trenutku, potpora Sabora, to je način vanjske politike prema ovoj situaciji koja je u Ukrajini. Hvala lijepo.
Idemo na 11 raspravu u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana kolegica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani govorit ću o temi koju vlast želi sakriti od javnosti. Na Zagreb je pao još jedan dron i u odnosu na taj dron, onaj koji je prije nekog vremena pao na Jarunu i sve nas prenerazio tek je obična petarda. Ovaj dron je ostavio golemi krater u koji bez problema stane dobar dio zgrade Hrvatskog sabora, a ako se hitno ne sanira generacijama i generacijama će nanositi višestruku štetu. Ulazak tog drona u naš zračni prostor nije evidentiran na radarima, taj dron nije došao niti s bližeg, niti s daljeg istoka. Ne moramo puno mudrovati niti tko ga je sastavio, a niti tko s njim upravlja jer su svi njegovi sastavni dijelovi autohtoni, originalno hrvatski. To je naš domaći dron. Znamo mu i naziv iako je prilično otrcan. To nije striž, to je grabež. Dron je ovoga puta pao u dvorište bolnice Srebrnjak i tko god ne vjeruje neka ode i pogleda sam u tu golemu rupetinu, u taj ogroman krater velik kao da ga je uzrokovao meteor a ne bomba. U medijima je objavljena vijest da je izvođač radova nakon što je već naplatio do sada izvršene radove pokupio svoju mehanizaciju i radnike, potom je jednostrano raskinuo ugovor, a projektu je rekao doviđenja. No nije ovdje izvođač glavna figura, on je samo marioneta. Nad projektom već duže vrijeme lešinari akademska i nekretninska korupcija, a oni to mogu jer iza projekta očito više ne stoje niti gradska, niti državna vlast. E sad što je dron? Dron je činjenica da ćemo ne samo izgubiti projekt za kojeg su iz EU fondova osigurana sredstva u iznosu od 60 milijuna eura, nego ćemo sami morati platiti iz naših sredstava trošak sanacije te iskopane rupetine, tog kratera koji je već sada opasna razdolina a trebao je biti temelj novog translacijskog centra. Dron je to što ćemo umjesto jedne vrhunske znanstvene bolnice po tehnologiji najnaprednije, po izvrsnosti najjače, po inovativnosti najnaprednije kakve u Europi nitko drugi nema imati jedno veliko ništa. Zastupnici je li vama jasno da mi našu bolesnu djecu nemamo gdje liječiti? U Petrovu, Kukuljevićevu, Klaićevu bolnicu nije uloženo desetljećima ništa vrijedno spomena. Te bolnice nisu niti obnovljene nakon potresa onako kako treba, a i da jesu za svaku ozbiljniju stvar primjerice za operaciju hipoplastičnog srca te bolnice mogu samo dati uputnicu da se operacija i liječenje obavi negdje u inozemstvu, tamo gdje medicina ne samo da zna, nego i može baš zato što se Hrvatska ovako lešinarski odnosi prema našim nacionalnim potencijalima, a odnosi se tako da nad njima lešinari i da ih uništava. Bolnicu u Blatu, Nacionalnu sveučilišnu bolnicu čekamo kao Godota, jer nikada nije niti bila prava namjera da se išta od navedenog realizira. To su prazna politička obećanja koja se uvijek prebijaju preko leđa bolesnih i vulnerabilnih skupina, a u Hrvatskoj su ta najranjivija skupina uvijek djeca i oni su uvijek najteže žrtve sustava. I da ne ostane neodgovoreno jer to u medijima ne piše tko je taj koji upravlja ovim dronom destrukcije, tko nad projektom Srebrnjak lešinari i tko su ti naši domaći strvinari. Isprovocirat ću ih da se sami jave. Prije svega to su oni koji tvrde da je projekt Srebrnjak financijski neodrživ, njih demantira Feasibility studija i cost benefit analiza napravljena još 2019. godine. Nitko ne može reći da je puno isplativije slati našu djecu u inozemstvo po liječenje, tamo gdje su operacije, a pogotovo pripremna i post operativna skrb višestruko skuplje. To su svi oni koji su se desetljećima kleli u zajedništvo domicilne i iseljene Hrvatske, a sada uništavaju projekt koji je trebao naše vrhunske znanstvenike koji su se u svijetu ostvarivali trebali su ga vratiti u domaće … [[Govornica se ne razumije.]] dakle na prvom mjestu su oni koji su bolnicu Srebrnjak koja je do odlaska Bore Nogale financijski uspješno poslovala pretvorili u gubitaša kako bi ga sad prikopčali na puno veće financijske gubitaše. Onoliko koliko je Europa bila spremna izdvojiti za projekt Srebrnjak toliko naš zdravstveni sustav generira gubitaka na razini jednog mjeseca. Na drugom mjestu je akademska zajednica, to su oni koji nemaju vlastitu znanstvenu izvrsnost, pa kada Srebrnjak propadne nešto će uzeti Medicinski fakultet, nešto Rebro oni koji vlastite izvrsnosti nemaju. Na trećem mjestu je nekretninski biznis, a na četvrtom mjestu i najgori od četiri jahača apokalipse su licemjeri. To su oni kojima ne smeta što se naša djeca nemaju gdje liječiti, a onima koji su to uspjeli ostvariti kažu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hrvatska vas više ne treba. Vi za nas ne vrijedite. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će kao šesti u ima Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Pozvao bih s ove govornice sve gradonačelnike, načelnike da pružu žestok otpor, a i vas kolege saborske zastupnike HAKOM-u koji je uputio javnom savjetovanju odluku da lokalne … na području RH izgube 150 milijuna kuna na pravo puta. I to se pogoduje HT-u i to nije novost u RH da je Deutsche Telecom kroz privatizaciju od pustih Mudrinića kasnije i SDP-a došao na do vlasništva naše infrastrukture. Međutim, ovo što se sad radi u krizi kad pričamo o poskupljenju energenata, siromaštvu energetskom svim siromaštvima kada je kaos u državi HAKOM oprašta tj. snizuje cijenu Hrvatskom Telekomu koji je najmanje hrvatski koji ima najveću dobit u EU 42%, koji je u biti najveći monopolist koji je uzeo kompletnu infrastrukturu. Što rade? Za osma kuna po metru smanjuju na dvije kune i četrdeset. Pozivam ovdje gradonačelnike i načelnike da dignu svoj glas, danas je i odbor u podne lokalne samouprave. Ovo što se događa po pitanju pogodovanja Brace Obuljena da li Seka tu … ne znam, ali ko djeluje na ovu vladu, to je dinastija Mišetić koja je naš telekomunikacijski sustav i dalje transferira njemačkom stranim vlasnicima HT-a. Zbog čega to rad? Zbog čega 150 milijuna sad u krizi, koliko možemo vrtića napraviti lokalne samouprave za 150 milijuna kuna. Samo moj grad će izgubiti 250 tisuća kuna. Grad Split 2 milijuna kuna, Zagreb 10 puta toliko, a svigdje dobit HT-u, a dobit HT-a u prošloj godini 2021. povećana za 5%. Približaje se milijardi kuna dobit i ne investira u Hrvatsku nego investira u Crnu Goru, taj naš novac u države odakle dolaze i ne samo to da rade nego jedino u RH je dozvolio zakonodavac, dozvolio zakonodavac da se postavljaju bazne stanice ili antenski stupovi bez građevinske dozvole gdje im god padne na pamet. Na kulturna dobra, na bolnice i najveća dobit u EU je dobit teleoperatera 20%. Ovo nije vraćanje u kameno doba nego nek se teleoperateri ponašaju kao u svojoj državi. Sad kad smo na rubu gladi, izdisaju, kad se Orban ruga s nama, sad kad nam ističe zakon o zabrani poljoprivrednog zemljišta, Orban je zabranio ... [[Govornik se ne razumije.]] zemljišta, a u Hrvatskoj kupuje poljoprivredno zemljište. Dao sam taj zakon prije 3 godine. Dao sam zakon o elektroničkim komunikacijama prije 3 godine, 3 puta Vlada odbija o pravu služnosti. Da nema toliku dobit HT, Deutche Telekom, nema on veze s Hrvatskom. ... [[Govornik se ne razumije.]] obitelji dinastije Mišetić koja očito ima najveći utjecaj na Vladu Andreja Plenkovića. Ovo je više nego sramotno. I onda se pozivamo kako štitimo nacionalne interese. Štitimo da dobit odlazi u strane ruke. Je li to mjera? Je li mjera sada ova da nam 150 milijuna kuna za smanjenje prava puta sa 8 kuna na 2 kune i 40. Jedinoj tvrtki koja ima apsolutno ogromnu dobit, u koroni najveću dobit imaju. Pa to su vam sponzori. I što se dogodilo? Divljaštvo. I sad i ostali teleoperateri pošto im ne treba građevinska dozvola, u Srbiji treba građevinska dozvola, jedino u Hrvatskoj ne triba koliko im pogoduju. Teleoperaterima. Šta je, drže vas za neku stvar? Dignite glavu. Dignite povredu Poslovnika. Tezgarite sa stranim teleoperaterima. Uzimate nam novac za dječje vrtiće u mojoj Zagori. Za puteve. Zašto to radite? Ja vas zamolio, kolege zastupnice, nemojte ovo podržati, ali ovo pravilnikom radi braco Obuljen. Direktno priko obitelji Mišetić koja ima najveći utjecaj na Andreja Plenkovića, to govorim godinama, sad javno ponavljam. Da se ponaša kao Superhik, kada narod gladuje, on najvećem dobitašu daje poticaje i potpore i oduzima novac siromašnim lokalnim samoupravama [[Upadica: Hvala vam.]] To je pljačka nad pljačkama.
Kolega Bulj, hvala vam lijepa. Idemo na 7. raspravu, sada je na redu poštovana kolegica Katarina Peović u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Kolega Grmoja, izvolite, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče HS-a, povrijeđeno je niz članaka ovog Poslovnika od strane vas i Predsjedništva HS-a s obzirom na zabrinjavajuće informacije koje je iznio kolega Bulj, zahtijevam da se Pravilnik HAKOM-a raspravi na plenarnoj sjednici HS-a. Sramotno je da se novac hrvatskim građanima oduzima u korist HT-a. Taj Pravilnik se treba ovdje raspraviti, a ne na odborima.
Kolega Grmoja. Ajde molim vas, ovo je takva povreda Poslovnika, da ne može biti veća. Sad je govorio vaš kolega Bulj 5 minuta o tome, mogao je reći što je god htio. Šta je god htio i sad se vi javljate da sam ja prekršio Poslovnik jer je on zaboravio to reći. Ma dajte molim vas, dobivate opomenu. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijedili ste čl. 238. Omalovažavate zastupnike, 3 godine stoji u proceduri moj zakon o telekomunikacijama da o, a da se tu pravo služnosti i pravo puta, pravično kao u Sloveniji i drugim država riješi. Mi ništa drugo ne tražimo, vi 3 godine to držite ispod stola kao i pravo da zabrane prodaje poljoprivrednoga zemljišta, 3 godine stoji ispod stola, ništa ne govorite, a Mađari će nam kupiti cilu Hrvatsku, dok je [[Upadica: Kolega Bulj.]] Orban zabranio. Zašto? Jer je vaš prijatelj Andreja Plenkovića da van je potporu [[Upadica: Kolega Bulj, ajde sjedite.]] u kampanji ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobivate i vi opomenu. Imali ste 5 minuta, sve ste mogli reći, šta god ste htjeli i ovo između ostalog. Sada je na redu kolega Glavašević u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. „Brat uz brata, Mađar uz Hrvata“ rekao je svojevremeno ministar Grlić Radman u odnosima Hrvatske i Mađarske. Ja vjerujem da je pišući priopćenje i diplomatsku notu zbog Orbanovih mokrih snova o navodno otetom mađarskom Jadranu kojega smo navodno mi oteli, Hrvatska, naš ministar … [[Govornik se ne razumije]] gorko žalio svoju naivnu sentimentalnost koju smo već imali prilike vidjeti i sa Sergejem Lavrovim i zapravo stupidnu neinformiranost o povijesti i odnosima Mađarske i Hrvatske. Dakle prvo i osnovno recimo interesa radi da je jedino more koje je Mađarska ikad imala ono Panonsko, dakle jedino, dakle ali eto ovaj neki kažu da ni Dunav nije loš. Naime, skoro svako dijete još u osnovnoj školi nauči o mađarizaciji, o Khuenu Hedervaryju koji je evo ovdje dobio nogu u dupe od Josipa Gržanića jer je tajno u Budimpeštu otpremio dakle ukrao, ukrao dokumente, srednjovjekovne dokumente o hrvatskoj državnosti. Tako da kad onaj mađaronski klaun od ministra govori o bratstvu ja stvarno nemam pojma na što točno misli. Viktor Orban, da se vratimo u sadašnjost, nikad nije vodio ni prijateljsku, ni bratsku politiku prema Hrvatskoj, naprotiv odbio je izručiti Hernadija, sustavno je uništavao i siromašio INA-u, a njegovi mokri snovi i … [[Govornik se ne razumije]] o hrvatskim zemljama nisu apsolutno ništa novo pobogu, čovjek ima kartu velike Mađarske u uredu i o tome smo ovdje mnogo puta govorili. Dron, evo zadnji primjer, dakle dron koji je pao u Zagrebu su mađarski lovci prepratili do granice i nisu nam javili za to, dakle tu nema ništa ni bratsko, ni prijateljsko i to treba ovdje reći. Pitanje je zašto Andrej Plenković šuti, a zašto Grlić Radman kad već mora pričati bulazni i ponavlja mađarsku propagandu? Zašto HDZ vodi mađaronsku politiku? Evo vam jedne teorije, i Putin i Orban bili su super i još uvijek su super mnogim navodno umjerenim konzervativcima jer su ih financirali, vrlo često ispod stola, to smo vidjeli u Austriji nekoliko primjera, jer su u svojim državama također gazili seksualne i nacionalne manjine i reproduktivna prava žena. Sve ono što bi i ovi navodno uvjereni zapravo htjeli, ali eto boje se reći glasno. I onda kad Putin ispadne ratni zločinac što je isto naš Monty Python ministar bio rekao u jednom trenutku pa se onda pokolebao, nije mi ni na zastupničko pitanje jednoznačno mogao o tome govoriti, dakle i kad Putin ispadne ratni zločinac, a Orban izgovori na glas nešto što mu čak ni mađaroni iz HDZ-a ne mogu više izignorirati, e onda je vuk pojeo magare, onda se naši mađaroni veliki suverenisti navodni stope s pozadinom, nema ih ni od korova. Takva beskarakterna, autokolonijalna i sluganska politika direktno šteti građankama i građanima Hrvatske i gotovo sigurno svoju racionalnu imaju u osobnoj materijalnoj dobiti pojedinaca. To smo već vidjeli ako se sjećate jer naime, presuda HDZ-a za korupciju je istovremeno presuda za mađaronstvo. To dvoje nije odvojivo, brat uz brata, Mađar uz Hrvata, da, da. Sanader i Hernadi, Plenković i Orban braća po korupciji, tako da, takvo bratstvo da. Hvala.
Kolega Grmoja povreda poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. kolega Bojan Glavašević je stavio HDZ u kontekst suverenizma. Prave suverenističke opcije su reagirale na Orbana kao što i reagiraju na HDZ-ovu politiku prema Srbiji i prema Hrvatima u BiH. HDZ sadašnji HDZ nije suverenistička stranka.
Kolega Grmoja dobivate drugu opomenu, a ja ću kao predsjednik sabora se suzdržati od komentara iako bih imao svašta reći kolegi Glavaševiću ali neću jer se držim reda, ali nije ni fer s vaše strane udarati po ministru koga ovdje nema i koristiti dosta neprimjerene i uvredljive formulacije, a čovjek se ne može obranit. Ne može jer nije ovdje u saboru, ali šta da vam kažem. Kolegice Urša Raukar, izvolite.
238. povrijeđen je čl. vrijeđanje saborskih zastupnika. Kako mislite g. predsjedniče sabora da se mogu držati slobodni govori ako se ne smije komentirati osobe na javnim funkcijama, ministra vanjskog poslova, ministra zdravstva, sve ministre, predsjednika vlade, pa i vas osobno, bez obzira da su oni ovdje prisutni ili ne? Kako se može osigurati da ti ljudi bude ovdje prisutni? Ja bi bila sretna da im to možemo reć u lice, ali čak i na raspravama o zakonima oni izlaze iz sabornice.
Hvala vam lijepa. Kolegice Urša Raukar nisam rekao da se ne može govoriti kolega Glavašević je govorio, nit sam ga zaustavio, nit sam mu dao opomenu nego sam se samo osvrnuo na to. A kolega ministar dođe kad je njegova točka dnevnog reda ili kad je pitanje i odgovori aktualno prijepodne, ne znam zašto bi dolazio ministar sada na slobodne naše rasprave. Izvolite ponovno povreda poslovnika.
238. po drugi puta, vrijeđate saborske zastupnike. Vi ste implicirali da je nepristojno govoriti o onima kojih ovdje nama [[Upadica predsjednik: Ne.]] Na koji način molim vas bi se moglo uopće komentirati vladu, predsjednika vlade, predsjednika sabora, sve ljude na javnim funkcijama ako je to kao što vi kažete nepristojno? Time vi potpuno poništavate ulogu sabor i vrijeđate nas saborske zastupnike.
Ne, kolegice RAukar da neko govori o vama da ste klaun, da ste Monty Python, a da vas nema ja bi i vama stao u zaštitu, dakle mislim, ok, kolega Glavašević je govorio, ali meni je bilo nekako prirodno da se osvrnem da je malo nezgodno kad čovjeka nema govoriti o njemu vrlo uvredljivo i vrlo grubo. Bile su izrečene jako teške riječi, ali ok nisam davao opomenu. Idemo na petu raspravu, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani kolega Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, saborski zastupnici lijevog krila koji često vole sami sebi tepati kako zagovaraju liberalne stavove i promiču prava pojedinaca zadnjih tjedan dana žele političkim pritiscima dokinuti prava hrvatskih doktora na priziv savjesti jer za njih je etika moral, vjerske vrijednosti stečene slobode i prava su tek slovo na papiru. Njihov pokušaj udara na doktorski priziv savjesti je ustvari još jedan mali korak u pokušaju uništavanja hrvatske kulture i identiteta i tradicije. Njihove politike i vrijednosti se mijenjaju iz tjedna u tjedan, iz sada u sat, iz minute u minutu ovisno o tome što se trenutno nalazi u fokusu javnosti, a te svoje politike i vrijednosti će braniti bez ikakvog uporišta, argumentacija ili plana. Oni su za slobodu govora ako ste njihovi, oni su za prava pojedinaca, ali ako ste njihovi, oni su za radnička prava, ali samo ako ste njihovi, oni su za veća prava za doktore i medicinsko osoblje, ali samo ako nemate priziv savjesti. Tijekom teških pandemijskih uvjeta često smo ih mogli čuti kako su branili doktore i medicinsko osoblje s razlogom, ali kada doktor ima priziv savjesti, e u tom trenutku prestaje sva podrška. U trenucima najveće zabilježene gospodarske, ekonomske, demografske krize, nakon svih afera, korupcije i kriminala u državi ujedinjenoj ljevici i tzv. Centru najveći problem je priziv savjesti hrvatskih doktora. Njima je neprihvatljivo da medicinsko osoblje i doktori imaju priziv savjesti, no ja bih prije rekao da im je to neshvatljivo. Neshvatljivo im je jer najvjerojatnije ne razumiju što je moralnost i integritet, neshvatljivo im je da ljudi koji čitav svoj život se obrazuju kako bi spašavali ljudske živote i svima nama omogućili bolju kvalitetu život ne žele počiniti feticid. Čak je i sama Mirela Čavajda rekla kako to nije pobačaj već prekid života. Pa tko može nekoga prisiliti na to? Tko je taj koji možemo nekome tako nešto uvjetovati ili narediti? Tko je taj koji se može pripremiti na takvo nešto? Koncept priziva savjesti je na udaru, a samim time i srž onoga što znači djelovati na moralan način s integritetom. Prava pojedinaca pomažu u očuvanju moralnog integriteta pojedinaca, čuvaju ugled doktorske profesije, štite od prisilne državne vlasti i štite od diskriminacije onih s manjinskim uvjerenjima. Upravo iz tog razloga svaka osoba s lijeve strane ove sabornice bi trebala stati u obranu prava doktora na priziv savjesti. Često možemo čuti kako vjerske i moralne vrijednosti pripadaju privatnoj sferi života, a ne javnoj te kako liječnik ne smije dopustiti da njegova ili njezina osobna uvjerenja utječu na skrb koja se pruža pacijentu i da religija privatnoj i osobnoj sferi života, a javni službenici moraju djelovati u javnom interesu, a ne u vlastitu. No istina je sasvim drugačija, često se pretpostavlja da je uloga savjesti u medicini relevantna samo za nekoliko specijaliziranih ili ograničenih područja kao što su pobačaj ili kontracepcija, ali zapravo koncept svijesti savjesti čini samo temelj onoga što znači djelovati na moralan način, djelovati s integritetom. Najranija verzija Hipokratove zakletve započela je sa zazivanjem antičkih bogova, a u prvim stoljećima nakon Krista započela je sa kunem se svemogućim Bogom. Jasno je da je srce Hipokratove zakletve priznanje da pojedini liječnik prakticira pred višom silom, moći kojoj je on ili ona odgovorna, ali zapanjujuće je da se Hipokratovi liječnici nisu zakleli ni u cara, ni u državu, ni u lokalne gospodare i vlasti, njihova je zakletva položena pred najvišim mogućim autoritetom. U filozofskom smislu to je prepoznavanje transcendencije, pozivanje na konačni autoritet. Dakle, liječnici nisu samo plaćeni obrtnici koji rade sve što zahtijevaju njihovi platnici, oni nisu samo državni službenici kojima je prva lojalnost državi, oni nisu samo prodavači čiji je posao da klijenti budu zadovoljni. Hrvatski liječnici hodaju uz ritam drugog bubnja.
Četvrta rasprava poštovani kolega Ante Prkačin u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Od nule, Orbana moram preskočiti ostaviti ga za iduću zgodu. Prije dva dana su obilježene dvije značajne obljetnice. Jedna je Dan Europe, druga je Dan pobjede nad fašizmom. Fašizam je svjetonazor kakav je, koji je vrijedan i osude i prijezira. I da je rasprava o pobjedi nad fašizmom ostala u prostoru dostojanstva, istine, ozbiljnosti pa i ponosa jer dio Hrvata je doprinio pobjedi nad fašizmom, ne bih u to ulazio. Međutim i nažalost mi pobjedu nad fašizmom pretpostavljamo nekom posebnom hrvatskom antifašizmu o kom želim progovoriti. On je zapravo postao predmet manipulacije, predmet iskrivljivanja istine pa i predmet sukobljavanja među nama Hrvatima. Svake godine od 10. travnja pa do 22. lipnja nastaje pravo antifašističko mahnitanje u Hrvatskoj koje se pretvara u histeriju, a histeriju prelazi u Hrvatski sabor. Da nije prešla u Hrvatski sabor možda ne bih ni govorio. Slušao sam prošli put početke takve rasprave, kvalitetnije, umnije i pametnije se vode u trećerazrednoj birtiji nego li ovdje. Dakle, da ne bih ponavljao pogreške svojih prethodnika reći ću slijedeće. Da taj hrvatski antifašizam zapravo on u sebi krije obranu i glorificiranje jednoga sustava koji je bio jednako zločinački kao i fašizam, od krije u sebi prikrivanje hrvatskog komunizma i svih zločina što je zapravo suprotno i onome što Europa od nas traži, a traži da jednako tretiramo i jedne i druge. Dakle, kad se pogleda ono što su istraživači našli diljem Slovenije u Hudoj Jami, u Kočevskom Rogu, kad se vide izvađena 4 kostura koja su međusobno povezani žicom i jednom je prostrijeljena natkoljenica i bačen, bačeni dole da ljudi umiru 30 dana u najtežim mukama, kad se vide sva ova stratišta po Hrvatskoj onda se vidi da taj antifašizam da to nije to, da tu nešto ne štima. S druge strane pričaju se priče i kako je taj antifašizam nama u Europi i svijetu pomogao. Dakle, želim postaviti nekoliko pitanja što se tiče toga, osvjedočenim antifašistima. Prvo, zadnje vrijeme, zadnjih nekoliko desetaka godina se češće puta spominje izraz, tisuću puta se češće spominje antifašizam nego fašizam. Hajde gospodo molim vas lijepo, antifašisti, kažite mi kad je nastao antifašistički pokret. Ja znam i većina nas zna da je fašistički pokret 23.3.1919. u Milanu utemeljio Benito Mussolini, kad je nastao fašistički, antifašistički pokret? Ne znam. Ne znaju ni oni koji od vas više znaju. Pokušao mi je nešto odgovorit akademik Bilandžić svojedobno, ali je nemušt odgovor bio. Spomenuo je Atlantsku povelju, pa razgovore Churchill i Roosevelt, ali gdje je glavni antifašist Staljin, njega nije bilo tamo, a njego doprinos pobjedi nad fašizmom je dvostruko veći negoli njih dvojice. I da sramota bude veća zaista nastala je nekakva ekipa, nekakva antifašistička koalicija od 77-8 država. Znate li tko je sa prostora bivše Jugoslavije bio član koalicije? Ne Titov narodnooslobodilački pokret nego izbjeglička vlada u Londonu. Dakle, zajapureni Hrvati kad vam Srbi počnu pričat priče o Draži Mihajloviću kao antifašistu nemojte se zaobadat ko junad u ridine jer on je u jednom trenutku i to bio. On je bio i fašist i antifašist. Al zapravo što je on bio? On je bio srpski nacionalist i ništa drugo. Ja ovo ne govorim da bi brani Dražu, ima takvih pametnjakovića nego da bi relativizirao taj antifašizam. Dalje, detalj koji sam spomenuo 9.9.'43. kapitulira Italija. U štabu Josipa Broza engleski oficir za vezu William Bil Deakin koji prima kapitulaciju 200.000 talijanskih vojnika neće obavijestiti Broza o dogovorenoj kapitulaciji da ne bi Broz pokupio oružje jer mu je drže da to pokupe fašisti nego li njegov saveznik. 40-ak tisuća Jugoslavena, Hrvata i Slovenaca u talijanskoj vojsci svi ko jedan Brozu ovi ga, dakle savezni ih ne daju i ne puste. Još veća sramota. Dva mjeseca nakon toga u Teheranu, teheranska konferencija, to je onima koji kažu Broz je činio zločine, ali on je nas uključio među pobjednike, među antifašiste. U Teheranu konferencija najveća moguća sramota. Kad su sve bitke Drugog svjetskog rata odavno završene, kad se zna rezultat Drugog svjetskog rata, Broz i njegova vojska ne dobivaju status savezničke vojske. Zbog toga je Goldstein svojedobno prekinuo tribinu i ja [[Upadica: Hvala vam.]] sam postavio ovo i još nekoliko pitanja. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja rasprava danas u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovdje se u raspravi o prigovoru savjesti polazi od pretpostavke da oni koji su manjina ne mogu biti u pravu, da ono što je uspostavljeno kao režimsko stanje svijesti je uvijek u pravu. Navest ću nekoliko primjera koji to iz povijesti, koji to osporavaju. U Sofoklovoj drami Antigona iz 5. stoljeća prije nove ere ili prije Krista Antigona odlučuje unatoč zakonima koji propisuju smrtnu kaznu da se nekoga ko je umro smrću koji kralj ne priznaje kao smrt koja treba imati pravo na grob Antigona je odlučila da svoju rodbinu ipak sahrani i isprati onako kako se ispraćuju svi drugi, znala je da će biti kažnjena smrtnom kaznom za to. Isto je i sa Sv. Petrom pred velikim vijećem rimskim koji je kao i drugi apostoli propovijedao kršćanstvo za razliku od Rima koji to nije tada činio. Skočit ćemo brzo na 20. stoljeće Franz Jagerstatter, austrijski seljak, '43.g., ima film o tome, je otišao u smrt radije nego u nacističku vojsku, bio je osuđen, kao pripadnik katoličke vjere 2007. je proglašen blaženikom. Navest ću još jedan primjer, Cassius Clay kasnije Muhammad Ali '67.g. kao mnogi progresivni ljudi u SAD-u smatrali su da je imperijalni američki rat u Vijetnamu bio nepravedan i nije htio služit američku vojsku i bio je osuđen na pet godina zatvora. Kasnije je Vrhovni sud SAD to preinačio i Muhammad Ali ili Cassius Clay nije otišao u zatvor. Ovi primjeri pokazuju da prigovor savjesti ili da to nije stvar većinskoga stanja svijesti kao što se kod nas hoće to protumačiti i uspostaviti. I to gdje? Kod medicinskog osoblja, kod ljudi koji biraju profesiju, biraju da budu ginekolozi i znaju što im je u opisu radnog mjesta. Zamislite časnika koji se školuje za časnika vojnoga bilo kojega roda vojske, koji onda nakon toga kaže ja ne želim držati oružje ili ne želim donositi odluke u zapovijedanju koje će uzrokovati smrt ljudi. Naš ustav kaže da onaj ko ne želi ići u vojsku ima pravo ne ići u vojsku i raditi poslove koji nisu povezani sa pitanjem odlučivanja o životu i smrti. Da li je žena o kojoj se govori bliža Antigoni koja moli za pobačaj, ne zato što ne želi djecu nego zato što prolazi tešku patnju sa stanjem svojega ploda i teške dijagnoze? Da li je ta žena zaslužila ovu vrstu pažnje i da li smo mi u Hrvatskoj zaslužili porast pogrešnog tumačenja prigovora savjesti, da sve veći broj bolnica u Zagrebu i u drugim mjestima odbija iz konformizma protivno zakonu koji je na snazi, protivno ustavu koji je na snazi, protivno liječničkoj prisezi koja je na snazi od '48., pa onda 2017. preinačena i službeno prevedena na naš jezik i priznata od svjetskoga saveza ili Svjetskog udruženja liječnika koji to donose? Da li smo mi ljudi koji želimo paralelan sistem? Jedan u kojem ćemo imati zakon, a drugi u kojem ćemo imati vjerovanje ili običaje koje neko nameće, a mi ne znamo ko ih sve nameće [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] profesori medicine, ravnatelji, [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] biskupi, tko to radi? Hoćemo li žrtvovati [[Upadica predsjednik: Kolega PUpovac, hvala vam vrijeme je isteklo.]] zdravlje ljudi zbog [[Upadica predsjednik: Kolega Pupovac molim vas vrijeme je isteklo.]] toga što nismo u stanju procijeniti vrijednosti između slobode i zdravlja?
Kolega Pupovac molim vas dobivate opomenu, 15 sekundi ste prešli izvan vremena i ne mislim da je to fer. Kolega Milanović Litre povreda poslovnika. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Povrijeđen je čl. 238. kolega PUpovac ovdje kao dio vladajuće većine radi ogroman pritisak na medicinsko osoblje i na doktore sve koji imaju moralan čin priziva savjesti, nešto o moralu što ni vi ne bi trebali znati niti znate g. Pupovac zato što vi i vaša vlada i vaš član vlade upravo postupa nemoralno. A meni je jasno da vi ne možete shvatiti taj čin i ne očekujem to od vas, ali nemojte raditi pritisak na profesionalce iza kojih je stala i Hrvatska liječnička komora.
Kolega Milanović Litre dobivate opomenu, kolega Pupovac iznio je svoj stav kao što su i mnogi drugi iznosili svoje stavove, neki se s nekima slažu, s drugima se ne slažu ovo je Parlament svi smo dobili povjerenje građana za programe i svjetonazore koje zastupamo tako da tako će biti i dalje. Vi ste dobili opomenu. Kolega Pupovac? Nećete, ok, hvala vam lijepa. Onda smo došli do kraja slobodnih govora pa ćemo sada prijeći kao što smo i najavili izjašnjavanje o amandmanima. Idemo na 12 raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo svaki dan iz medija dobivam informaciju kako taj energetski šok odnosno šok cijena hrane će se nastavljati i sve one projekcije koje je radila i centralna banka prije negdje pola godine gdje su govorili da je to privremeno sad pada u vodu jel, sada i Europska centralna banka, američki FED, svi govore da su sad, da je ova inflacija trajna, da to više nije privremenog karaktera i da će imati ozbiljni utjecaj na standard građana. Pa to je nedavno potvrdila i vlada sa promjenom cijene, promjenom njihovih projekcija kolko će iznosit inflacija i kada se donosio ovaj prvi paket mjera koji smo pozdravili, koji je bio dobar i koji smo rekli nema veze ko ga je predlagao, al je dobar za građane, tada još inflacija nije bila 8% kolko je predviđao ministar jel. On je nedavno izašao kroz program konvergencije i javno je potvrdio da će inflacija biti 7,8% što znači da će u drugom dijelu godine, to je on sam potvrdio, inflacija biti veća od ovih 7,8% jer zašto? Zato što u prvom dijelu godine je bila manja, što znači da će u drugom dijelu godine inflacija ići do 10%. Kada inflaciju imate tako oko 10% i kada nas čeka ono što nas čeka na jesen moramo budući da inflacija pogađa najsiromašnije, pogađa najviše umirovljenike, a sutra se donosi rebalans proračuna i vidjet ćemo ko će svi sudjelovati u tom rebalansu proračuna. Naš apel je da još jednom razmislite da za drugi dio godine, za 9. mjesec donesete, prvo je bio covid dodatak, energetski dodatak, sad ga nazovite kako god hoćete, nazovite ga inflacijski dodatak za umirovljenike jel ako je vlada sama priznala da će u drugom dijelu godine biti 10% inflacije, a priznala je sa samim dokumentima onda je u redu da u drugom dijelu godine se doda za umirovljenike jednokratno taj inflacijski dodatak budući da ovaj dio indeksacije neće im biti dovoljan. Inflacija je 8%, javne službe su kolko dobile 4%, kolko je dobila indeksacija mirovina, 2%. Znači kolko to, kolko je zaostajanje za inflaciju umirovljenika, tu možemo razgovarat o razno raznim da li treba raditi promjenu indeksacije da se koristi povoljniji ili nekakav drugi dodatak, međutim ono što je, činjenica je da je inflacija 8%, da je 4% javni sindikati i da su dobili milijardu i po i da će zdravstvo progutati 6 milijardi, e sad ovdje na nama je da donosimo odluku. Zdravstvo mjesečno stvara gubitak od 500 milijuna kuna, inflacijski dodatak za umirovljenike godišnje je 500 milijuna kuna, e sad će ovdje na nama biti kad budemo donosili rebalans hoćemo li i dalje davati zdravstvu, mislim da treba, ali mjesečno 500 milijuna više ili jedanput godišnje umirovljenicima 500 milijuna za ovaj inflacijski dodatak, to je politička odluka, to je isključivo politička odluka. Dok se zdravstvo ne stavi pod kontrolu reforme ne vidim zbog čega bi koji su najugroženiji u inflaciji morali čekati svoj red, a inflacija je, dogodilo se tako da će sad građevinski sektor krenut prema vladi jel im treba zbog cijene energe, cijena da bi završili, veledrogerije su već izvršile pritisak na vladu jel. Ovdje pozdravljam g. Hrelju i njegove napore za umirovljenike i mislim da je to dobro bilo jel za umirovljenike jel, to mislim da je dobro, ali mislimo da to još treba ponoviti u 9. mjesecu nakon turističke sezone jel je to politička odluka, politička odluka, udio plaće, udio mirovine u prosječnoj plaći sa 40 je pao na 37% i padat će, padat će zato što još uvijek je zapravo nepovoljan omjer rasta plaća, pa to vam je samo ovaj primjer u državnom sektoru, 4% su dobili oni, umirovljenici 2% jel, mimo ovoga, mimo ovoga jednokratnog dodatka i zbog toga kažem mi ćemo to podržati, sve ono što je dobro ćemo podržati, tu nema nikakve rasprave i dobro je da i lijeva i desna strana to pozdravljaju, ali mislim da još jednom umirovljenici zaslužuju nakon turističke sezone koja će biti odlična da budu prvi prije nego što ponovo svi dođu prema vladi i prema svojim zahtjevima. Hvala lijepa.
Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Sokol, Šeks i Olujić. 1990. g., kolovoz. Na Krku su. Pišu hrvatski Ustav. U tom hrvatskom Ustavu stoji pravo svakog čovjeka da slobodno odlučuje o rađanju djece. Na putu od Krka do Zagreba to pravo iz Ustava nestaje. Ovo Ustav iz 1990., naslanjao se na Ustav iz 1974. gdje je pravo na pobačaj bilo jasno izraženo kao ustavno pravo. Taj je članak ostao i u srpskom i slovenskom Ustavu. Danas da je u hrvatskom Ustavu pravo na pobačaj, teže bi bilo interpretirati zakone na načine na koji Beroš danas interpretira zakone. To bi bio stvarno težak manipulacijski gimnastički potez da je objasni da žena nema pravo na pobačaj jer to je pravo koje je žena uistinu izborila. Nažalost nakon borbe, nakon podrške znanstvene zajednice, nakon podrške zakonodavstva, nakon podrške cijele znači društvene javnosti, mi se dovodimo u situaciju da zapravo reaktivno moramo braniti prava koja smo već izborile, a žena ima pravo na pobačaj. Zato bih pozvala da se u HS-u zastupnici i zastupnice ujedine znači oko zahtjeva udruga ženskih da se pobačaj vrati u Ustav RH jer vidimo da se zakoni zapravo krše bez obzira što su oni potpuno jednoznačni, nema uopće spora oko slučaja Mirele Čavajde, svejedno zakon se krši iako zakon ima sasvim jasno određeno, znači 3 slučaja po kojem se pobačaj može napraviti i nakon 10. tjedna trudnoće. Prema tome, zakoni u ovoj zemlji bez obzira što su jednoznačni dolaze u situaciju da ih se krši zbog opće klime koja je stvorena i zbog tog cijelog napada na ženska reproduktivna prava. Znači da bi pobačaj bio uistinu dostupan nisu dovoljni samo zakoni, on mora biti uistinu besplatan i to znači na, na, da plaćaju ga HZZO, treba bit dostupan, znači ako imamo situaciju gdje su zakoni jednoznačni, 60% ginekologa prizivača savjesti čini pobačaj nedostupnim i to onim ženama koje su siromašnije, koje su slabijeg imovinskog statusa jer one koje su boljeg imovinskog statusa učinit će taj pobačaj u Sloveniji i tada se dovodimo u situaciju da zapravo tumačimo da je pobačaj uistinu javnozdravstveno pitanje, ali i političko pitanje i tu trebamo bit svi jedinstveni. Sutra će ovdje doći državni tajnik Svete Stolice održati nam govor na kojem mi nećemo moći odgovarati, ali ćemo ga slušati. Nakon toga vodit će se rasprava o zakonu koji regulira znači pravo na pobačaj. Ne možemo ignorirati ulogu Kaptola i u ovom slučaju nestanka pobačaja iz ustava, znači po samom, samim riječima jednog od autora ustava Olujića kako se desilo taj magični nestanak pobačaja iz ustava od Krka do Zagreba, na zahtjev Kaptola i ne možemo amnestirati ulogu crkve u retradicionalizaciji koja nas dovodi u situaciju da žene ne mogu obaviti legalni pobačaj u zemlji nego moraju ići u drugu zemlju. Prema tome, ono što tražimo je da se javnozdravstveno pitanje pobačaja postavi kao političko pitanje i da se utvrdi da je toliko veliki broj prizivača savjesti koji zapravo dovode pogotovo žene slabijeg imovinskog statusa do situacije uskraćivanja prava na pobačaj pitanje koje je došlo i potencirano od crkve oni koji su bili do prije 10.g. ginekolozi, koji su radili svoj posao, danas su odjednom prizivači savjesti, oni su prizivači savjesti, istovremeno to rade u svojim privatnim bolnicama, u privatnim ordinacijama, prema tome važno je da ih se prozove da dobijemo popis ljudi koji ne izvršavaju pobačaj, imaju privatne ordinacije i da ih se javno osudi.
Kolega Hrelja povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, vi možda niste vidjeli je li gesta koju je napravio kolega Zekanović prema kolegici Katarini Peović prilikom govora rukom zaslužuje svaku osudu jer mi možemo imat različita mišljenja, al osnovno pravilo demokracije je da slušamo što onaj drugi govori, da sa uvažavanjem slušamo i da ne radimo ovakve komedije i pokazivanje, pokazivanje rukom prema govorniku. Poprilično je nepristojno i gđa., gđa. Katarina zaslužuje ispriku za takav postupak.
Hvala kolega Hrelja, kolega Hrelja, ne znam o čemu govorite, nisam vidio, tako da ne znam, ali evo javlja se i kolega Zekanović, pa će on možda pojasniti … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani kolega Hrelja, evo ja ću se javno ispričati što sam kolegici Peović dok je govorila o pobačaju pokazao ovaj mali model djeteta kakvog je dozvoljeno nažalost ubiti u Hrvatskoj, nažalost dozvoljeno i vi ste zapravo cijelo vrijeme obmanjivali hrvatsku javnost govoreći da pobačaj nije dozvoljen, nažalost je dozvoljen, ali o tome ću malo kasnije detaljnije.
Dakle kolega Hrelja, sada je kolega Zekanović pojasnio, neću sad davati opomene jer vi ste imali vjerojatno najbolju namjeru, on je objasnio isto tako što je napravio, ništa idemo dalje sa onda raspravama. Druga rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovani kolega Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Gorivo naročito dizel pokretači su gospodarstva. Bez njega nema proizvodnje, poljoprivrede, nekih drugih gospodarskih grana što jednim velikim dijelom utječe i na cijenu proizvoda koje nezaustavljivo rastu. I ljudi se na žalost naši građani pitaju hoće li doći kraj ovim poskupljenjima? Životni troškovi iz mjeseca u mjesec sve su viši. Sve više ljudi na žalost krpa kraj s krajem i bez patetike pitaju se koliko će dugo još moći izdržati. Možda neki nisu ni svjesni naročito neki ministri koji se ne sjećaju kad su zadnji put bili u dućanu, ali u dućanima se čak i hrana kupuje na rate jer potrošačka košarica postala je toliko skupa da si naši građani neke namirnice poput mesa, ribe, voća čak i higijenskih potrepština jednostavno ne mogu priuštiti na drugi način nego da to plaćaju kroz više mjeseci. I na žalost to je hrvatska realnost. Što se konkretno cijena goriva tiče do sad je Vlada reagirala tako da je fiksirala cijenu goriva u dva navrata, te potom oslobodila obvezno umješanje biogoriva u dizel i benzin. I rekao sam to u više navrata, reći ću i sada da ozbiljna zemlja ne može zadržavati standard građana na nekom nivou na način da zamrzne cijene. I mislim da je to svima jasno, jer radi se isključivo o privremenoj mjeri koja u trenutku donošenja ima određeni učinak, ali od toga dugoročno nema gotovo ništa. Ne mogu reći da smanjenje trošarina nije kakvo takvo rješenje, ali moramo reći da je to isto tako jedna vatrogasna mjera koja je nužna za stabilizaciju poslovanja u zemlji, ali dugoročno ne može opstati. Također našim građanima treba jasno naglasit da tu definitivno ima još dosta prostora, naročito kad znamo da iz jedne litre benzina gotovo 50% iznosa otpada na trošarine i poreze, a kad govorimo o litri dizela tu pričamo o nekih 40-tak posto, tu se državi plaća i trošarina, ali i PDV odnosno imamo sustav dvostrukog oporezivanja. Stoga je činjenica da vlada ima dovoljno prostora da smanji trošarine, ali i ukine dvostruko oporezivanje jer tu možda dolazimo i do rušenja ustavnog načela o pravednosti poreznog sustava. I kada vlada namjerava poduzeti određene korake to nažalost ne znamo i još uvijek čekamo jer skok cijene energenata postaje konstanta i cijene rastu iz dana u dan i naši građani sve više strahuju od novih poskupljenja i to potpuno opravdano, a država svaki dan sve više profitira i nije se u stanju odreći toga u korist svojih građana i možemo čuti ovih dana da ljudi natoče na benzinskim pumpama 100 do 200 kuna da bi krpali kraj s krajem odnosno od rezervoara do rezervoara. Dakle, mi smo u situaciji da nam građani dan dva prije najave poskupljenja u redovima čekaju da natoče gorivo kao u nekim bivšim vremenima, u nekim bivšim režimima. I što je slijedeće? Vrlo vjerojatno vožnja par nepar jer umjesto da idemo unaprijed mi idemo unatrag. Već duže vrijeme upozoravamo na neodrživost rashodovne strane proračuna i rupe koje puštaju na sve strane. Tu prije svega mislim na ministra Beroša i dugove koje generira zdravstveni sustav. Znači koliko god o tome govorili, koliko god upozoravali i ukazivali da ovakav zdravstveni sustav već predugo nije održiv apsolutno ništa se ne događa, nikakve konkretne reakcije nema, doslovno kao da svi zajedno ovdje pričamo u prazno. Dug veledrogerijama koje znaju već ptice na grani rekordno je visok i iznosi preko 6 milijardi kuna i postavlja se pitanje tko će to platit, a svi mi znamo odgovor, to će platit građani opet umjesto onih koji su odgovorni za sustavno i dugogodišnje nerješavanje problema. Paket mjera vlade iz veljače ove godine kao što smo tada i naglašavali nije polučio one rezultate koje je vlada predvidjela i standard građana nažalost i dalje nezaustavljivo pada. Možemo li se srozati još niže, vjerojatno i možemo, pogotovo ako se vladajući ne probude.
Sada će u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Poštovanje nekih temeljnih vrijednosti nezaobilazna je postavka svakog međuljudskog odnosa, bilo da ga izgrađujemo i njegujemo u našim obiteljima ili u profesionalnom okruženju. Slično pravilo važi i za visoku politiku, ali postoji i značajna razlika budući da odluke donijete u toj sferi društvenog djelovanja zahvaćaju daleko širi krug ljudi nego odluke koje svakodnevno donosimo u našem intimnom okruženju. I upravo je prava blagodat kada se na odgovornim državničkim položajima nađu osobe koje odlikuje sposobnost razumijevanja problema s kojima se susreće socijalno najugroženija skupina našeg društva, naši umirovljenici. Premijer Plenković je iskazao spremnost da pozorno sasluša i reagira kako bi se pronašao održivi i provediv model isplate energetskog dodatka ili kako su ga sami umirovljenici nazvali, Red Bull dodatka i na taj način iskazao agilnost, ali i staloženost u ovim teškim vremenima punim izazova i iskušenja. I koja je moja uloga u cijeloj toj priči? Pa ukratko ću vam ispričati. Na prvom sastanku parlamentarne većine inicirao sam potrebu da se o takav dodatak osigura najugroženijim skupinama hrvatskog društva, a to su umirovljenici. Naravno, na tome su zdušno radili i ministar financija i tadašnji ministar Aladrović i tako smo i uz prijedloge oporbe koja je ovdje u Saboru zahtijevala da se isplati energetski dodatak sukladno isplaćenom Covid dodatku u prošloj godini, došli smo do odluke Vlade, do prve odluke Vlade koja je definirala isplatu energetskog dodatka za umirovljenike. I onda iz udruga, udruga iz nekih opozicijskih stranaka, vrisak, to je malo. Pa naravno, sve je malo. Nikad nije dovoljno da se pokrpaju rupe u proračunima, osobnim, obiteljskim, itd., ali je vrijedno truda i vrijedno je cijeniti takav jedan potez. Onda kad smo o tome raspravljali je došao drugi vrisak. Da će puno ljudi ispadati zbog toga što je došlo do indeksacije. Indeksacije i tromjesečnih isplata zaostataka mirovine, na što je premijer rekao da će uskladiti granične iznose dodatka energetskog dodatka u 4 kategorije, 1500, 2, 3 tisuće i 4 tisuće kuna i onda se dogodila prošla srijeda kada sam kod njega imao zakazan sastanak da utvrdimo dinamiku događanja oko donošenja zakona i ostvarenja projekta obiteljskih mirovina i dodirnuli smo se, dobio sam odluku kako će izgledati te nove granične vrijednosti i dao sam premijeru jednu sugestiju. Odluka koja je bila pripremljena za Vladu je glasila da će umjesto 1500, nova granična vrijednost biti 1533,16 kuna. Ja sam dao prijedlog da premijeru da to okrene na drugi način, da je to ovaj, nešto što je kao nova granična vrijednost upravo podložna kritici da nešto obračunavamo na dvije decimale i predložio sam da te granične vrijednosti digne sve za sto kuna, sa 1500 na 1600, 2000 na 2100, 3000 na 3100 i 4000 na 4100. Reagirao je u 5 sekundi, pozvao Odbor za zakonodavstvo da li je moguće promijeniti odluku. Dobio je potvrdan odgovor, pozvao nadležnog ministra da izvrte taj model sa novim iznosima i ono što moram reći nisam ovdje niti da podilazim, niti da se ulizujem. Ovdje sam 20 godina ali sam tu pozvan da kažem dojam da je premijer bio jako zadovoljan što sam mu došao sa tim prijedlogom i što može promijeniti odluku neovisno što to iziskuje 20-tak milijuna kuna više za naše umirovljenika iz državnog proračuna. I time ću završiti s time da ću biti glasnik dobrih vijesti i molim naše umirovljenike da glasnika ne ubiju. Isplata covid dodatka je 13.5. čuo sam to iz ustiju ministra Marića, a kad on kaže znači da će novac biti spreman dakle a sve to u povodu stote godišnjice Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo i vama. Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Kao i uvijek na početku zasjedanja iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi na redu danas poštovani kolega Darko Klasić u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. U zagrebačkom naselju Dubrava 3. veljače rano u jutro raznesena je eksplozijom bankomat. 14. ožujka 2022. dogodila se eksplozija na bankomatu u Sesvetama. 28. ožujka bankomat je raznesen na Trgu sv. Šimuna na Markuševcu. Prekjučer 9.5.2022. dogodila se opet pljačka bankomata kraj Ivanić-grada. Sve je više provala u bankomate iako je zakonska regulativa u ovom Hrvatskom saboru donesena prije manje od godinu dana. Prema statistici pokušaj pljačke događa se u prosjeku svakih 10 dana. Eksplozivne pljačke bankomata u posljednje vrijeme nisu rijetkost jer su bankomati postali laka meta za relativno veliki očekivani plijen uz malo rizika. Prošle godine na području Hrvatske zabilježeno je rekordnih 79 provala u bankomate što je gotovo dvostruko više nego 2020. godine kada ih je bilo 44. Ove godine uzlazni trend ove crne statistike se nastavlja, iako je u Hrvatskom saboru kao što sam rekao 23. travnja 2021. ovaj Sabor izglasao Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novčarskih institucija na prijedlog Ministarstva unutrašnjih poslova. U Hrvatskoj se nalazi skoro 6000 bankomata od kojih je 4680 na javnim površinama ili u stambeno odnosno poslovnim zgradama. Osobito zabrinjava to da kriminalci najčešće napadaju bankomate izazivanjem eksplozije i ubrizgavanjem smjese plina u kućište bankomata. Takav način pljačke sigurno ugrožava sigurnost ljudi, njihove živote i imovine, te je sigurno samo pitanje vremena kada će se dogoditi da neka takva pljačka završi sa najgorim mogućim posljedicama sa ljudskim žrtvama. Zakon o zaštiti novčarskih institucija koje smo donijeli prošle godine predviđa da se svi vanjski bankomati moraju opremiti sustavom elektrokemijske zaštite koja trajno označava i uništava novčanice pri pokušaju nasilne provale u bankomate što je najbolja mjera sprječavanja napada na bankomate jer novčanice tako postaje neupotrebljive. Takvom istovjetnom zaštitom od kada je uvedeno prijevoz novca u zaštitarskim vozilima broj pljački tih vozila gotovo se sveo na nulu. To dodatno potvrđuje učinkovitost odvraćanja prirode takvih mjera i zakonom se također se propisalo da su banke dužne u roku od tri godine od stupanja izmjena zakona na snagu postaviti aktivno elektrokemijsku zaštitu pri čemu svake godine trebaju osigurati mjere zaštite u najmanje jedna trećina od ukupnog broja bankomata. Znači po ovome cirka 1500 bankomata već se trebalo zaštititi na ovaj način. Bankomati su postavljeni u stambenim poslovnim zgradama, pa svaka eksplozija i ugrožava sigurnost građana. Uvođenje eura predstavlja još jedan dodatni faktor rizika jer će vrijednost novčanice u bankomatima u jednom trenutku porasti za otprilike 7 i pol puta zbog čega će takve pljačke postati još atraktivnije. Iako je od izglasavanja Zakona o zaštiti novčarskih institucija prošlo više od godinu dana pomaci nisu vidljivi što se na žalost i vidi u gotovo svakodnevnim crnim statistikama, jer se pojedine banke protive kako kažu tom skupom uvođenju aktivne elektrokemijske zaštite. Takvo objašnjenje banaka kao i neprovođenje zakonske obaveze od banaka smatram neprihvatljivim, jer se time izravno i direktno ugrožavaju ljudski životi uz nanošenje materijalne štete. Uzimajući u obzir to da je sigurnost građana i njihove imovine osnovna legitimacija i svrha države nadzor i djelovanje provedbene propisane zaštite imperativna je obaveza koja se ne smije, ne samo ne smije izbjegavati ni zaobilaziti, nego i revno ispunjavati. Zato pozivam sve banke u Republici Hrvatskoj da ne štede na sigurnosti svojih klijenata, te na aktivno provođenje zakonskih obaveza. Također pozivam i nadležne institucije da nadziru njihovu provedbu, jer za sada banke većinom nisu ispunile preuzete zakonske obaveze odgovarajući zaštiti svojih bankomata. U suprotnom najbolja namjera predlagača i zakonom predviđena zaštita ostat će još samo jedno u nizu mrtvih slova na papiru. Nemojmo čekati ljudske žrtve, te onda preispitivati zašto se zakon nije provodio. U tom smislu javnost s pravom očekuje hitno djelovanje i skore promjene zakonske regulative. Hvala.
A sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 182. U ime predlagatelja je ovdje je poštovani državni tajnik Tugomir Majdak. Krenut ćemo prvo sa zaključkom kojeg predlaže Klub zastupnika Socijaldemokrati, dakle zaključak glasi: „1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu P.Z. br. 182. upućuje se u treće čitanje i 2. Zadužuje se predlagatelj da razmotri sve primjedbe, prijedloge i mišljenje iznesene u raspravi radi izrade Konačnog prijedlog Zakona.“. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle, Vlada RH ne prihvaća da se rasprava o Zakonu provede u trećem čitanju odnosno na prijedlog za upućivanje Konačnog prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu u treće čitanje. Predlagatelj je mišljenja da su navedeni prijedlozi neutemeljeni i neopravdani s obzirom da su u raspravi izneseni i primjedbe i predloženi amandmani odnose na poboljšanje i pojašnjenje pojedinih odredbi pri čemu se niti sadržajno niti koncepcijski ne mijenja konačni prijedlog zakona. Kod utvrđivanja kriterija za dodjelu poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države prednost se daje OPG-ima, dosadašnjim posjednicima, mladim poljoprivrednicima i domicilnim poljoprivrednicima kojima je poljoprivreda osnovna djelatnost.
Ko će se očitovati? Nitko. Dobro, onda ćemo glasovati o tom zaključku, pa prelazimo na amandmane, pregled vam je dostavljen elektroničkim putem. Idemo redom, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je postupak izdvajanja poljoprivrednog zemljišta iz šumske gospodarske osnove provodi na način kako je definirano u važećem zakonu i predloženim izmjenama tj. na način da podnositelji zahtjeva mogu biti jedinice lokalne samouprave ili zainteresirane fizičke ili pravne osobe, a da troškovi privođenja poljoprivrednoj namjeni ne mogu biti veći od 50-godišnjeg iznosa dvostruke početne zakupnine. Važećim zakonom propisan je način izmjena odnosno dopuna programa raspolaganja koji se u bitnome na razlikuje od sadržaja predloženog amandmana.
Ko će se očitovati? Kolegice Vlašić Iljkić izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ne slažemo se sa vašim obrazloženjem. Prije svega moramo napomenuti da su ovo već treće izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji je donesen 2018.g. i to sada se mijenja 108 članaka od 108 članaka se mijenja 61 članak, što zapravo stvara preduvjete za izradu novog zakona, a ne izmjena i dopuna. Također vezano za ovaj amandman mi predlažemo čl. 3. izmjenu vezanu za izdavanje suglasnosti ministarstva na izdvajanje zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove koje se u katastru vodi kao poljoprivredno. Odredbe je potrebno uskladiti jer se u čl. 52. Zakona o šumama pojedino šumsko zemljište u vlasništvu RH izdvaja rješenjem, a ne suglasnosti Ministarstva poljoprivrede koje se donosi na temelju mišljenja povjerenstva, izvršenog očevida procjene troškova privođenja poljoprivredne proizvodnje te popisa šumsko-gospodarskog plana. Mi predlažemo također i izradu jedinstvene evidencije od strane Ministarstva poljoprivrede i Hrvatskih šuma za sve zemljište koje je u katastru opisano kao poljoprivredno te da se omogući njegovo davanje u zakup. Važećim odredbama zakona propisana je inicijativa za ovaj postupak na razini jedinica lokalne samouprave i fizičkih ili pravnih osoba što nije logično jer se radi o poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu države. Tražimo glasanje.
Dobro. Idemo na amandman br. 2 zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, odredba je predložena i usklađena sukladno mišljenju agronomske struke u postupku pripreme prijedloga izmjena i dopuna zakona.
Izvolite zastupnice očitovanje.
Dakle, uz predložene mjere potrebno je dodati i niz novih mjera s ciljem sprječavanja erozije s obzirom na aktualno stanje klimatskih promjena te veliku devastiranost naših tala. Jedan od najvećih problema je niska razina konzervacijske nulte obrade tla i udio poljoprivrednih površina bez zimskog pokrova kako je naglašen u preporukama Komisije za strateški plan Hrvatske. Zimsko oranje i stavljanje golog tla preko zime dio je tradicijske prakse, no ona je funkcionirala u bitno drukčijim klimatskim prilikama koje su se u novije vrijeme promijenile. Umjesto da tlo zimi izmrzava i rahli se, veće količine oborina dovodi do značajne erozije, tome treba pridonijeti i nepoštivanje dobre poljoprivredne prakse raznolikog plodoreda i primjene zelene gnojidbe kojim se tlo obogaćuje humusom. Stoga mjerama navedenim u čl. 6. treba pridodati obavezano održavanje pokrova u zimskim mjesecima te poštivanje dobre poljoprivredne prakse uključujući raznoliki plodored i zelenu gnojidbu.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
3. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeno je već obuhvaćeno odredbom čl. 26. zakona odnosno u st. 1. točkama g i h, propisano je da se investitor oslobađa naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta pri gradnji stambene građevine bruto površine od 600 metara kvadratnih, ako se gradi unutar građevinskog područja i pri gradnji stambenih objekata poticane stanogradnje.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujemo. Podržavamo i oslobađanje investitora od plaćanja jednokratne naknade za promjenu namjene poljoprivrednog zemljišta, ovo što ste rekli, ali smatramo da se treba omogućiti i prije svega mladima, kao i ostalim zainteresiranim da obnove napuštene stambene jedinice u našim ruralnim područjima. Svjedoci smo da su brojne kuće u našim selima napuštene i iz godine u godinu propadaju. Uz to, nisu legalizirane, a država po tom pitanju ne poduzima ništa. Ako netko želi obnoviti kuću u ruralnom području, prvo što ga može dočekati je plaćanje raznih naknada te smatramo to destimulirajućim i zahtijevamo poduzimanje odlučnijih koraka u rješavanju ovog pitanja te predlažemo da se pri gradnji i obnovi objekata radi stambenog zbrinjavanja mladih i ostalih zainteresiranih u ruralnim područjima oslobodi znači plaćanje te naknade. Tražimo glasanje.
4. amandman, zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 50 st. 4 Zakona o poljoprivrednom zemljištu propisano je da Ministarstvo poljoprivrede vodi Registar evidenciju ugovora i naplate, a način vođenja ovog registra propisan je Pravilnikom o registru evidencije ugovora i naplate za poljoprivredno zemljište u vlasništvu RH. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu ne mogu se propisivati odredbe koje se odnose na funkcije ARKOD sustava jer je isto propisano Zakonom o poljoprivredi te pripadajućim podzakonskim propisima. Upis u ARKOD sadržajno ne pripada ovom Zakonu već je uređen Zakonom o poljoprivredi.
Izvolite zastupnice, očitovanje.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle poštovani državni tajniče, oprostite mi što ja ne vjerujem u ovo vaše izneseno obrazloženje. Dakle tražila sam da se zapravo sam sustav napravi što transparentnijim jer trenutno imamo situaciju na koju nam je ukazao i sam Ured za reviziju koji je u svom nalazu konstatirao da nemamo evidenciju niti korištenja zemljišta niti naplate zemljišta. Smatram to izuzetno velikim problemom jer čak i na razini općina i gradova kada postavite pitanje tko koristi zemljište, po kojoj cijeni, dali je ono plaćeno, vi redovito bivate odbijeni i ne dobijete odgovore jer tvrde tako u općinama i gradovima da su to podaci koji su tajni. To nije dobro, znamo da je našu poljoprivredu uništila nepravda, a kada bi sustav otvorili, kada bi napravili ovakve registre, nebitno kojim zakonom, ja sam samo htjela ukazati na nelogičnost na koju je, kažem, ukazao i sam Ured za reviziju, dakle kada bi napravili sustav transparentnim, onda više ne bi bilo takvih niti postupanja od strane općina, a i na kraju krajeva, sami poljoprivrednici bi konačno počeli vjerovati u to da država ipak čini nešto za njih. Dakle, smatram da ipak trebamo požuriti sa otvaranjem sustava, trebamo znati tko koristi zemljište, tko u zakup, tko u koncesiju i naravno, po kojoj cijeni, da li je to plaćeno ili nije plaćeno. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
5. amandman, zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Evidenciju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH ustrojava i vodi ministarstvo nadležno za poljoprivredu, a ne ministarstvo nadležno za državnu imovinu, sukladno Zakonu o poljoprivrednom zemljištu te Pravilniku o registru evidencije ugovora i naplate za poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu RH.
Kolegice nema pa ćemo glasovati. 6. amandman, Klub zastupnika SDSS-a, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 30 st. 1 alineje 3 i 8, alineja .../nerazumljivo/... 3 i 8 važećeg zakona propisuju sadržaj programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države. Predlagatelj zakona smatra da je važno da sadržaj programa čini i podatak o površinama određenim za ... [[Govornik se ne razumije.]] zamjenu kada nije moguć povrat imovine oduzete za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Naime, važno je da poljoprivrednici koji trenutno koriste poljoprivredno zemljište u vlasništvu države, a koji može biti predmetom povrata ili zamjene, kao i sve ostale zainteresirane osobe, imaju mogućnost javnog uvida u planiranu namjenu katastarskih čestica.
Kolegice Jeckov, izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Povlačimo amandman i ne tražim glasanje.
7. amandman, isti klub zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Površine koje se nalaze unutar šumsko gospodarsko .../nerazumljivo/... ili predstavljaju javno vodno dobro, ne mogu biti predmet programa i njima se raspolaže sukladno drugim posebnim propisima. Katastarske čestice koje su dijelom javnog vodno dobro ili su dijelom unutar šumsko-gospodarske osnove, mogu se dati u zakup.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Povlačimo amandman i ne tražim glasanje.
Hvala vam. Idemo na 8. amandman, Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da se poljoprivredno zemljište u vlasništvu države može prodati pod uvjetima i načinima propisanim ovim zakonom. U interesu je RH da program sadržaja ... [[Govornik se ne razumije.]] propisano alinejom 4 jer se na taj način štiti poljoprivredno zemljište u vlasništvu države od prekomjernog otuđenja odnosno prodaje.
Tko će se očitovati? Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Konačnim prijedlogom izmjenama i dopunama ovoga Zakona predložene su izmjene čl. 30 i gdje se predlaže, mi predlažemo brisanje alineje koja glasi, površine određene za prodaju jednokratno maksimalno do 25% ukupne površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. Naš je stav i nekoliko ga smo puta istaknuli da smo protiv prodaje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države osim kod prodaje izravnom pogodbom za manje površine. Ministarstvo bi trebalo dostaviti podatke HS-u koliko jedinica lokalne samouprave u svoje programe unijelo mogućnost prodaje poljoprivrednog zemljišta, koliko je ugovora o prodaji zaključeno po odredbama važećeg zakona i za koliko hektara na području kojih jedinica lokalne samouprave da bi mogli dalje o tome raspravljati, tako da, tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Dobro. 9. amandman, Odbor za poljoprivredu, izvolite.
Amandman se prihvaća.
I postaje onda sastavni dio zakona. 10. amandman, Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Amandman se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku. Stav predlagatelja ne prihvaća se u dijelu koji se odnosi na zemljište koje je minirano i na kojem postoji sustav navodnjavanje, a daje se u zakon na rok do 25 odnosno 15 godina kako bi se opravdano ulaganje zakupnika u zakupljene površine. Odnosno na maksimalnu površinu za zakup. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku tako da glasi. U Članku 15. stavci 8., 9. i 10. mijenjaju se i glase: Jedinica lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb u javnom natječaju može odrediti maksimalnu površinu koja se može dati u zakup pojedinoj fizičkoj ili pravnoj osobi i s njom povezanim fizičkim i pravnim osobama pri čemu maksimalna površina koja se daje u zakup pojedinoj fizičkoj ili pravno osobi i s njom povezanim fizičkim i pravnim osobama ne može prelaziti 50% ukupne površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države na području te jedinice lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba. Iznimno od stavaka 8. ovog članka jedinica lokalne samouprave odnosno Grad Zagreb u javnom natječaju može odrediti više od 50% ukupne površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje se može dati u zakup pojedinoj fizičkoj ili pravnoj osobi i s njom povezanim fizičkim ili pravnim osobama za … [[Govornik se ne razumije.]] koje su pod trajnim nasadima. I stavak 10. u maksimalnu površinu određenu sukladno stavku 8. ovog članka uračunavaju se sve površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države koje pojedina fizička ili pravna osoba i s njom povezane fizičke i pravne osobe koriste na području te jedinice lokalne samouprave na temelju svih ugovora sklopljenih do dana raspisivanja javnog natječaja sukladno odredbama prijašnjih Zakona o poljoprivrednom zemljištu i ovog zakona.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Prihvatamo u, amandman u izmijenjenom obliku.
U izmijenjenom obliku.
Tako je.
Dobro. Idemo na 11., Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja zakona da je u konačnom prijedlogu zakona postupak provedbe javnog natječaja za zakup poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države odgovarajuće uređen na način koji će omogućiti efikasno i transparentno raspolaganje i zaštitu poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama mijenja se cijeli Članak 31. Predmetni članak je primjer na koji se način radilo na izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Brojne odredbe su definirane stavcima koji nisu povezani i pokrivaju različita područja. Kako sam članak u vašem prijedlogu ima 29 stavaka predlaže se njegova podjela na 3 dijela. U prvom djelu bi se definirao sadržaj javnog natječaja, u drugom dijelu provedba, a u trećem dijelu bi znači se definirale odredbe u slučaju korištenja zemljišta bez valjane pravne osnove. Predlažemo da omjer površina koje se mogu dati u zakup na temelju programa iznosi 60% za obiteljska poljoprivredna gospodarstva i 40% za pravne osobe. Na ovaj način bi se konačno dalo prioritet obiteljsko poljoprivrednim gospodarstvima koji čine temelj poljoprivredne proizvodnje u Hrvatskoj. Također, u postojećem stavku 11. koji postaje stavak 6. predloženo je određivanje maksimalne površine od 100 hektara na državnoj razini te je dodan stavak 7. u slučaju da se, da je proizvodno tehnološka cjelina veća od 100 hektara kako ne bi dolazilo do parcelacije zemljišta. Ovaj prijedlog se zasniva na izvješću Državnog ureda za reviziju kojim je dana preporuka da se u cilju onemogućavanja parcelacije poljoprivrednog zemljišta čija bi posljedica bila usitnjavanje treba propisati jasne kriterije za utvrđivanje minimalne i maksimalne površine poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH koja se daje u zakup radi poljoprivredne proizvodnje. Također, što je važno za napomenuti da pravilnik koji je, da je potrebno donijeti pravilnik koji regulira, koji regulira način vođenja registra i ugovora i naplata koji još uvijek nije donesen. A Pravilnik o registru evidencije i naplate za poljoprivredno zemljište [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] koje se trebalo objaviti u 6 mjeseci je nakon nekoliko godina … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepo, vrijeme je isteklo, glasovanje da, dobro može. 12. amandman zastupnik Marin, Marin Mandarić.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća jer je prijedlogom zakona propisano da se javni natječaj za zakup raspisuje za svo raspoloživo poljoprivredno zemljište. Sukladno navedenoj odredbi moguće je raspisati javni natječaj za zakup samo za dio raspoloživog zemljišta šta u slučaju više sile odnosno kada za dio zemljišta nisu ispunjeni uvjeti za raspisivanje javnih natječaja sukladno Pravilniku o provođenju javnog natječaja za zakup poljoprivrednog zemljišta i zakup za ribnjake u RH. Proizvodno tehnološke cjeline mogu činiti samo čestice odnosno dijelovi čestica koji u katastru vode kao poljoprivredno zemlje. Čestice koje se u katastru vode kao put, kanal ili slično ne mogu biti predmet natječaja dok se ne promijeni kultura u katastru.
Izvolite očitovanje kolega Mandarić.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo žao mi je što nismo uspjeli naći rješenje za probleme mnogih jedinica lokalne samouprave. Nadam se da ćemo i inicijalno kako je predloženo odredbama zakonima uspjeti doskočiti problemu i raspisivati natječaje na poljoprivrednim zemljištima [[Upadica: Povlačite ga?]] Povlačim da, da.
Dobro. 13. amandman zastupnici Kolerek i Ivanović, izvolite.
Amandman se prihvaća djelomično i u izmijenjenom obliku. Stav je predlagatelja da se poljoprivredno zemljište koristi sukladno prihvaćenom gospodarskom programu. Podzakup je razlog za raskid ugovora prijedlog izgradnje postrojenje je suviše širok pojam. Prema važećem zakonu iznimno na ribnjaku je uz obavljanje osnovne djelatnosti dozvoljeno obavljanje poljoprivrednih te ostalih komplementarnih djelatnosti koje nisu u suprotnosti s posebnim propisima i to samo od strane zakupnika, a ne od trećih osoba. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku i glasi: U Članku 15. kojim se mijenja Članak 31. dodaju se stavci 30., 31. i 32. koji glase. Stavak 30. zakupnik može u skladu sa važećim prostornim planom uz suglasnost ministarstva postavit infrastrukturu za proizvodnju zelene energije na dijelu zakupljenog državnog poljoprivrednog zemljišta u svrhu povećanja profitabilnosti. Stavak 31. kod izgradnje infrastrukture iz stavka 30. ovog članka zakupnik je dužan zadržati namjenu poljoprivrednog zemljišta u skladu s prihvaćenim gospodarskim programom iz ugovora. Projektiranje, izgradnju i pravljenje infrastrukture provoditi u skladu sa zakonskim uvjetima posebno u dijelu koji se odnosi na prostorno planiranje, zaštitu okoliša i propisa iz područja energetike. Stavak 32. po isteku ugovora o zakupu poljoprivrednog zemljišta zakupnik je dužan postojeću infrastrukturu iz stavka 30. ovog članka prenijeti u vlasništvo RH ili ukloniti u roku od 90 dana od isteka ugovora o zakupu.
Tko će se očitovati? Kolega Kolarek, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Prihvaćamo amandman u izmijenjenom obliku.
14. amandman zastupnica Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja konačnog prijedloga zakona da je postupak javnog natječaja za zakup odgovarajuće uređen u konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti efikasno i transparentno raspolaganje i zaštitu poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države.
Budući da zastupnice nema glasovat ćemo o amandmanu. 15 amandman zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Odluka o raspolaganju nije upravni akt. Nezadovoljna stranka može podnijeti i prigovor. Pravna sigurnost osigurana je člankom 38. važećeg zakona, jer se nacrti Ugovora o zakupu moraju prije potpisivanja dostaviti na prethodno mišljenje o pravnoj valjanosti Županijskom državnom odvjetništvu na čijem području se poljoprivredno zemljište nalazi. Ako Županijsko Državno odvjetništvo izda negativno mišljenje, ugovor o zakupu ne može se sklopiti.
Izvolite očitovanje kolegice.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle ova odredba koju ste vi upravo sada pročitali i branite je ipak nije u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. Dakle, Ustav kaže da je vladavina prava najviša vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske pa tako naši zakoni moraju biti u suglasju sa Ustavom, a ostali propisi i sa Ustavom i sa Zakonom. A zajamčuje se i to člankom 19. Ustava RH sudska kontrola zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti. Dakle mi ovim ovakvim modelom ne garantiramo našim poljoprivrednicima Ustavom zagarantiranu zaštitu. Dakle, prije možda pola godine imali smo sličnu situaciju kada nas je Ustavni sud natjerao da promijenimo Zakon o poljoprivredi jer su isto tako određene odredbe priječile pravo na sudsku zaštitu poljoprivrednicima, tada je bilo riječi o trošenju sredstava iz europskih fondova. Međutim, ja očekujem da kada izglasate ovaj zakon da će poljoprivrednici morati ponovno tražiti ocjenu ustavnosti i zakonitosti odredbe ovoga zakona i obraćati se ponovno Ustavnom sudu. Meni je žao, ali moram reći dakle Europska unija broji preko 500 milijuna ljudi i svi oni imaju zagarantirano pravo na sudsku zaštitu, odnosno konkretno pravo na žalbu. Republika Hrvatska već dugi niz godina, dakle 30-tak godina je u igri priječi pravo na zaštitu našim poljoprivrednicima. Zar je onda čudno što nam se selo uništava, što se ljudi odlučuju na napuštanje tog ruralnog prostora i što imamo ozbiljan problem u proizvodnji hrane. Zahvaljujem. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
U redu. Idemo na 16. amandman Klub zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da su financijski podaci bitan dio gospodarskog programa potreban za praćenje proizvodnje i provedbu gospodarskog programa na zemljištu koje je dano u zakup.
Kolega Hrelja izvolite očitovanje.
Inicijativa ovog zakona i nije bila da se praćenje tih podataka na neki način ukine, nego da se pojednostavi s obzirom da veći dio korisnika poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države možda i nisu vični, a i veoma je teško planirati troškove proizvodnje u ovim uvjetima u kojim danas živimo. Ali hajde želim vjerovati da će ministarstvo i sve kontrolne institucije biti tolerantni s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. Želim vjerovati da neće pretjerano administrirati, pa stoga povlačim ovaj amandman i ne tražim glasanje.
Zahvaljujem. 17. amandman Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 30. važećeg zakona propisan je sadržaj programa, posebni uvjeti ako su oni propisani aktom o provedbi postupka ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu i/ili uvjete zaštite prirode, a koje izdaje nadležni upravni odjel u županiji propisuju se u javnom natječaju i sastavni su dio ugovora o zakupu.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Znači proučivši dodatno ovaj prijedlog zakona shvatili smo da nema vrednovanja gospodarskog programa što je paradoks i postavlja se pitanje zašto taj dokument se uopće naziva gospodarskim programom. Postojeći pravilnik o gospodarskom programu je sveden na dva članka i vrlo šturi obrazac. Sam cilj gospodarskog programa se ne navodi u postojećem obrascu kao i odredbe vezane za zaštitu okoliša, a razlog za raskidanje ugovora o zakupu je ako zakupnik ne ostvaruje ciljeve gospodarskog programa. Tako da nadopunjujemo riječ sa ciljevima, odnosno tek sa ciljevima, te smatramo da treba dodatno pojasniti i tražimo glasanje o članku.
U redu. 18. amandman Odbor za poljoprivredu, izvolite.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 19. Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da nije prihvatljiv predložen način sudjelovanja i bodovanja u javnom natječaju za zakup jer zadire u sadržaj drugih odredbi zakona pa su pojedini dijelovi amandmana u suprotnosti sa drugim odredbama zakona i konačnog prijedloga zakona. Naime, isto sadržajno ne pripada odredbama ovog članka jer je drugim odredbama propisano tko mogu bit sudionici, odnosno tko ima pravo sudjelovanja na javnom natječaju za zakup, te što je sadržaj gospodarskog programa koji se dostavlja uz ponudu na javnom natječaju za zakup. Stav predlagatelja u odnosu na bodovanje pojedinih kriterija za ostvarenje prava prvenstva u javnom natječaju za zakup, da je bodovanje uz prihvaćanje amandmana Odbora za poljoprivredu odgovarajuće uređeno u konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti efikasnu, transparentnu provedbu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države, te da je sustav bodovanja usmjeren na provedbu Strategije poljoprivrede, pa se najviše bodova daje proizvodnji hrane, povećanju dodane vrijednosti u poljoprivrednoj proizvodnji, a pri čemu se vrednuju i ostali strateški ciljevi usmjereni na održivost i razvoj ruralnih područja.
Izvolite očitovanje. Zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Smatramo da treba ovaj cjelokupni članak organizirati, odnosno pojasniti na način da se predlaže bodovanje gospodarskog programa kao što sam i u prethodnom obrazloženju amandmana rekla. Također da je potrebno vrednovati upisnik poljoprivrednika ili upisnik poljoprivrednih gospodarstava, te bavljenje poljoprivredom kao primarnom djelatnosti što smatramo važnim. U stavku 7. je predložena razrada gospodarskog programa, te 7 bodova za mlade poljoprivrednike i dodatni bodovi za poljoprivrednice zbog održivih razvoja UN-a te do 2030. godine, te ciljeve EU vezano za ravnopravnost spolova. Predloženo je smanjenje bodova sa 5 na 4 za obrazovanje i iskustvo u poljoprivredi, te udio izravnih plaćanja ukupnim prihodima od poljoprivrede zbog povećanja bodova za mlade poljoprivrednike sa 5 na 7. Također, smatramo da cijeli Članak 36. odnosno odredbe vezane za bodovanje bi trebale biti propisane pravilnikom ili uredbom vlade. Naime, konačnim prijedlogom izmjena se navodi da će ministar postupak javnog nadmetanja propisati pravilnikom. Zakon o poljoprivrednom zemljištu iz 2013. godine Vlada RH donosila je Uredbu o obrascu i načinu vrednovanja gospodarskog programa korištenja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH. I još da napomenemo da nema bodova za kriterije kao ni vrednovanja gospodarskog programa kod prodaje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države i zakupa ribnjaka iako ponuditelji taj dokument trebaju dostaviti uz ponudu. Tako da tražimo glasanje o ovom amandmanu.
20. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja zakona da je bodovanje odgovarajuće uređeno na način koji će omogućiti efikasno i transparentnu provedbu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države te da je sustav bodovanja usmjeren na provedbu strategije poljoprivrede pa se najviše bodova daje proizvodnji hrane, povećanju dodane vrijednosti poljoprivrednoj proizvodnji, ali ne zanemaruju se i ostali strateški ciljevi. Proizvođačke organizacije su status koji se posebno vrednuje u okviru zajedničke organizacije tržište, a zadruge su pravni oblik. Zakonodavstvom je propisano da proizvođačke organizacije mogu imati i različite pravne oblike između ostalih i oblik zadruge.
U ime kluba poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, da naš amandman se svodi na ove dvije izmjene u bodovanju. Prvo je po pitanju broja hektara pod ekološkom poljoprivrednom, a drugo je pitanje bodovanja posebno odnosno eksplicitno spomenuti poljoprivredne zadruge u zakonu o zemljištu. Što se tiče broja hektara pod ekološkom poljoprivredom s obzirom da je poljoprivredna strategija do 2030. godine s njom je zadan cilj povećanja broja hektara pod ekološkom poljoprivrednom na 140.000 hektra, to vi sve jako dobro znate, misli smo da ako tražim da se za to ipak poveća sa 5 bodova na 8 bodova da to ne bi narušilo cijelu ravnotežu ovog sistema bodovanja, a da bi ipak učinilo mogućim da se stvarno dogodi to povećanje broja hektara do 2030. Što se tiče poljoprivrednih zadruga, to da one nisu baš eksplicitno spomenute nego da se to zovu proizvođačke organizacije koje su priznate od ministarstva, međutim simbolički je značaj i vi sami govorite da je nedovoljno poljoprivrednih zadruga u Hrvatskoj. O tome se govori, a to da one podrazumijevaju slobodu udruživanja, demokratsko upravljanje, uzajamno djelovanje i pravednu raspodjelu dobara mislim da bi to doprinijelo baš da se za zadruge posebno eksplicitno kaže se dodaje 5 bodova. Tražimo glasanje o amandmanu.
21. amandman zastupnik Marina Mandarić.
Amandman se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku. Amandman se djelomično prihvaća na način da se u Članku 18. riječi povezanih društava zamjenjuju riječima povezane osobe.
Poštovani zastupnik Mandarić, prihvaćate?
Suglasan sa prihvaćenim izmijenjenim amandmanom.
Ok, onda on postaje tako izmijenjeni sastavni dio zakona. 22. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja zakona je da je bodovanje odgovarajuće uređeno na način koji će omogućiti efikasnu i transparentnu provedbu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države te da je sustav bodovanja usmjeren na provedbu strategije poljoprivrede pa se najviše bodova daje proizvodnji hrane i povećanju dodatne vrijednosti u poljoprivrednoj proizvodnji, ali ne zanemaruju se i ostali strateški ciljevi.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, s obzirom na ciljeve EU o povećanju površina pod ekološkom proizvodnjom na 25% površina koje je i Hrvatska dužna pratiti smatram da ekološka proizvodnja treba biti daleko više vrednovana u kriterijima za ostvarivanje prava na korištenje državnog poljoprivrednog zemljišta. Mišljenja sam da ekološka proizvodnja treba biti izjednačena s prioritetnim vrstama poljoprivredne proizvodnje i nositi 25 bodova. Dakle, u ekološkoj proizvodnji naša je poljoprivredna budućnost i ovaj zakon to treba na ispravan način vrednovati.
Dakle o tome ćemo glasovati. 23. amandman zastupnice Ružice Vukovac.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao i u prethodnom amandmanu, a uz dopunu da je ispunjavanje svih ugovorenih obveza podrazumijeva kontroliranje ispunjavanja gospodarskog programa. Isto će se kontrolirati putem kontrolnih lista koje se propisuju pravilnikom.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle predloženim amandmanom prije svega sam tražila da ako osoba koja želi ostvariti najveći broj bodova temeljem onog programa kojeg je već imala prethodno i bila ostvarila prednost nad ostalima on treba dokazati da je svoj gospodarski program i ispunio. U ministarstvu smo dobili odgovor da su kontrolirani gospodarski programi ali samo za one hektre koji su veći od 50, 50 litara. Dakle, samo na području moje općine imamo preko 400 ugovora koji su ispod 50 hektara. Tko je njih kontrolirao? Zašto ih nije nitko kontrolirao? Dakle, oni će ponovno ostvarivati prednost, a nisu ispunili ono što su obećali prije 10 ili 15 godina. Drugi poljoprivrednici to gledaju, posebno oni poljoprivrednici koji nisu mogli ući u posjed jer je neko sa lažnim, ne svi naravno, neko je sa lažnim programom u kojem je obećavao da će se primjerice baviti proizvodnjom mlijeka čim je ušao u posjed tu stoku ili nije nikada nabavio ili ju je prodao. To nije u redu i nije pošteno prema ovima jer i vi ste sada imali priliku da date tim ljudima koji će ponovno se pozivati na dosadašnji posjed i dobivati najviše bodova mogli ste im dati odnosno zadati obvezu da dokažu da su svoje dosadašnje gospodarske programe uredno ispunjavali. Dakle, ako to ne činimo, ako općinama ostavljamo samovolju da oni odlučuju hoće li raspisivati natječaj, neće, u kojem iznosu će stavljati maksimalne hektre ili ih uopće neće određivati pa onda nemamo pravo na žalbu, pa ne kontroliramo dosadašnje raspolaganje poljoprivrednim zemljištem, pa ne znamo jesu li poljoprivrednici koji su u posjedu plaćali to je jako veliki broj upitnika koji smo mogli konkretnijim propisivanjem odredbi Zakona o zemljištu izbjeći, ali evo to ne činimo. Tražim glasovanje i o ovom amandmanu.
24. amandman zastupnika Željka Lenarta.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je na razini prethodnih prijedloga amandmana.
Zastupnika Lenarta nema pa ćemo o tome morati glasovati. 25. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da je određivanje početne zakupnine i postupak provedbe javnog natječaja odgovarajuće uređen u konačnom prijedlogu zakona na način na koji će odlučiti efikasnu i transparentnu provedbu raspolaganja.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Konačnim prijedlogom o izmjenama i dopunama mijenja se čl. 37. st. 3. ovom prijedlogom se dodaju novi stavci kojim se propisuju odredbe vezane za mogućnost prigovora i poništavanje natječaja. Ovo pitanje nije regulirano u važećim odredbama kao ni predloženim izmjenama, a smatramo ga vrlo značajnim. Ako na nacrt programa gospodarenja postoji prigovor onda u ovom slučaju treba primijeniti isti postupak. Tražimo glasanje.
26. amandman Klub zastupnika SDSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da se nacrti ugovora o zakupu u kojima su sadržane katastarske čestice koje su minirane ili na kojima se nalaze sustavi za navodnjavanje kao i čestice koje se daju u zakup na rok od pet godina radi pravne sigurnosti obje ugovorne strane trebaju prije potpisivanja biti dostavljene na prethodno mišljenje o pravnoj valjanosti županijskom državnom odvjetništvu na čijem području se poljoprivredno zemljište nalazi. Postupanje odnosno izmjena ugovora ili u slučaju promjene podatka o katastru ili zemljišnim knjigama za poljoprivredno zemljište koje je predmet zakupa kao i u slučaju utvrđivanja novih činjenica u vezi s katastarskim česticama koje čine proizvodnu tehnološku cjelinu već je propisano važećim zakonom i konačnim prijedlogom zakona te se u tim slučajevima sklapaju aneksi ugovora. Sadržaj predloženog amandmana već je propisan odredbama važećeg zakona i odredbama čl. 20. konačnog prijedloga zakona.
U ime kluba poštovana zastupnica Jeckov.
Zahvaljujem. Povlačim amandman.
Dakle, amandman je povučen 26. 27. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja zakona je da se odredbe o raskidu ugovora … konačnom prijedlogu zakona na način koji će odlučiti efikasnu i transparentnu provedbu raspolaganja.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić u ime kluba.
Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna zakona mijenja se čl. 43. st. 4. i 9. dodaje se st. 7. ovim prijedlogom je pojednostavljen st. 9. zbog jasnijih odredbi, dodatno su predloženi stavci kojim bi se jasnije definirala viša sila i postupanje u odnosu na taj događaj. Tražimo glasanje o amandmanu.
28. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj zakona smatra da je čl. 43. st. 9. važećeg zakona detaljnije propisano postupanje jedinice lokalne samouprave u slučaju prestanka ili raskida ugovora o zakupu nego što je predloženo ovim amandmanom.
poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, svi amandmani koje sam podnijela su u svojoj suštini antikorupcijske mjere kojih u dostatnoj količini u čitavom zakonu nema. Za početak nakaradno je to da poljoprivrednim zemljištem koje je u vlasništvu države raspolaže i s njime upravlja i njega kontrolira jedno ministarstvo, Ministarstvo poljoprivrede, a sva ostala državna imovina je u resoru drugog ministarstva. Apsurdno je i nakaradno to da nigdje ne postoji javni registri koji bi sadržavali sve potrebne podatke javno dostupne da i javnost može kontrolirati kome se daje poljoprivredno zemljište u vlasništvu države na korištenje, kako glase ugovori, što je u njima sadržano, kolike su naknade i naplaćuju li se na vrijeme. Ovim amandmanom se zapravo popravlja packa napravljena u nekim drugim odredbama jer ste napravili sustav koji je kaskadan od Ministarstva poljoprivrede pa preko jedinica lokalne i regionalne samouprave, napravili ste ga na način da se ne zna tko šta radi i tko što kontrolira pa onda imamo ovakve situacije o kojima je u svom amandmanu govorila kolegica Ružica Vukovac. Dakle, desetljećima smo sustav podesili na krive temelje, poljoprivredno zemljište bi trebao biti pokretač i temelj prosperiteta i razvoj, a zapravo samo služi za različito lešinarenje. Hvala. Ostajem kod amandmana i tražim da se o njemu glasa.
29. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj zakona smatra da je dodavanje teksta iz amandmana u skladu s propisom koji donosi ministar uz prethodno mišljenje ministra nadležnog financije nepotrebno i da predstavlja dodatno administrativno opterećenje jedinica lokalne i jedinica područne, regionalne samouprave, ali i navedenih ministarstva.
U ime kluba poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ne prihvaćam ovo obrazloženje. Naime, smatramo da je iz postojećih odredbi nije jasno u kojoj se formi podnosi izvješće i na koji se način propisuju detaljnije odredbe vezano uz ostvarivanje programa korištenja sredstava te iz tog razloga se predlažemo ove nadopune. Ranije se donosio pravilnik o načinu i uvjetima korištenja sredstava ostvarenih od zakupa i prodaje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, na koji je sad način to regulirano nije jasno iz odredbi, stoga tražimo glasanje o ovom amandmanu.
30. amandman zastupnika Marina Mandarića.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da je omjer raspodjele sredstava od raspolaganja propisan na odgovarajući način.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Hvala. Ako je to tako onda povlačim svoj amandman.
Amandman je povučen. 31. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Kada Ministarstvo poljoprivrede raspolaže poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu države umjesto jedinica lokalne samouprave tada i prihod od raspolaganja prihod državnog proračuna.
Poštovana zastupnica Orešković.
Meni je drago da vi to tako kažete, a čini mi se da se do sada nešto malo dijelilo povodom tih prihoda malo državi, malo nekom drugom. A najveći je problem u onome tko je trebao brinuti o naplati tog potraživanja. Vi i sada imate sustav po kojem će se Državnom odvjetništvu dostavljati podaci o tome tko nije platio, pa ćemo ponovno imati situaciju da netko uživa poljoprivredno zemljište u vlasništvu države ne samo mjesecima nego i godinama a da se nitko ne pita i ne provjerava jer naprosto procedure dojavljivanjem informacije razno raznim tijelima predugo traju. Dakle, ako ste već htjeli novi zakon onda ste trebali napraviti jedan operativno i racionalno suvislo postavljen model da se točno zna čija je singerica da to tako kažem i tko ubire naknadu. A ovako gdje ćete vi imati na tisuće rascjepkanih tijela koja će jedna drugima dojavljivati tko je nešto platio, tko nije, pa onda nekom tamo Državnom odvjetništvu, a pogotovo na nižim razinama. Neće sve ići iz Zagreba, nego će ići tamo gdje se nekretnina nalazi doći ćemo ponovno do toga da netko našu zemlju uživa, ali to ne plaća i ništa od prisilne naplate za razliku od onih situacija kada država svoju čizmu pokazuje prema običnim građanima. Tražim da se o amandmanu glasa.
32. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona predviđeno je usklađivanje visine zakupnine u budućnosti na više zbog očuvanja vrijednosti poljoprivrednog zemljišta, a izričaj usklađivanja visine zakupnine ne odgovara sadržaju odredbi.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić u ime kluba.
Ne prihvaćamo obrazloženje, jer smatramo da određivanje na takav način visine zakupnine samo na više nije pravo usklađivanje. Tek po uspostavi evidencije ugovora i naplate bit će moguće provesti postupak usklađivanja i utvrditi za određeno područje da li se za pojedine ugovore plaćala viša zakupnina u odnosu na druge ugovore, te izvršiti dopune tih ugovora. Nakon toga evidenciju treba javno objaviti kako bi se imalo uvid u dugovanje po zakupu i dodijeljene ugovore na državnoj razini. Zabrinjavajuće je i to da se u protekle četiri godine od donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu i nije učinjeno a što je ukazao i Državni ured za reviziju u svom izvještaju iz 2021. godine, te izmjene stavka drugog su predložene zbog usklađivanja sa odredbama u stavku 1. ovog članka. Tako da tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
33. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja zakona da je odredba članka 25. stavka 5. uređena u konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti nadležnom Državnom odvjetništvu pravovremeno pokretanje postupka za naplatu dospjelog dugovanja.
Zahvaljujem. Na žalost neće. Dakle, svi ovi amandmani zapravo su pokušaj popravljanja nečega što je od strane predlagatelja inicijalno loše sastavljeno. Nema napretka bez da se uvede država reda. Država reda podrazumijeva između ostalog te javne registre o kojima stalno govori. I u odnosu na poljoprivredno zemljište u vlasništvu države nužno je formirati jedan jedinstveni javno dostupan registar u kojem će biti prikazani svi podaci o samom zemljištu, odnosno o samoj nekretnini zajedno sa podacima o tome tko tu nekretninu i to zemljište koristi zajedno sa podacima o tome kada su i u kojem iznosu naplaćeni svi doprinosi, odnosno sve naknade koje su propisane. Toga na žalost nema. Nema nikakve ideje o tome o bilo kojem prijedlogu, odnosno u bilo kojoj odredbi iz novog zakona, a bez da to učinite niti će moći građani koristiti obavlja li država ono što bi trebala obavljati, a niti vidim da će Državno odvjetništvo imati nekakav pregledan i lako dostupan sustav iz kojeg će moći crpiti podatke o tome u odnosu na koju osobu treba pokrenuti postupak prisilne naplate. Vi ste samo paušalno rekli da u nekoj drugoj odredbi postoji bolje osmišljen mehanizam. Na žalost nikakvog mehanizma na razini čitavog zakona nema.
Tražite glasovanje?
Tražim glasanje.
34. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Način uvođenja registra ribnjaka propisan je Pravilnikom o načinu vođenja registra ribnjaka u vlasništvu RH koji je donesen na temelju članka 51. stavka 4. Zakona o poljoprivrednom zemljištu, te način objave nije potrebno propisivati zakonom.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Prihvaćam obrazloženje i tražimo glasovanje o amandmanu, jer bi zapravo sve evidencije, registri vezano uz državno poljoprivredno zemljište trebali biti dostupni na mrežnim stranicama ministarstva i smatramo da je to u interesu pojačanja transparentnosti sustava i tražimo glasanje za to.
25. amandman kluba zastupnika, pardon 35. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 36. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja zakona je da su kriteriji u javnom natječaju za zakup ribnjaka odgovarajući u određenom konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti efikasnu i transparentnu provedbu i raspolaganja ribnjacima u vlasništvu države.
U ime kluba poštovana zastupnica Vlašić Iljkić. 36., 35-ti vam je prihvaćen. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Dakle, ovako. Ovim zapravo ne prihvaćamo obrazloženje i smatramo da je potrebno bodovati na drukčiji način, gdje predlažemo zapravo bodovanje za dosadašnji posjed 20 bodova i za gospodarski program 80 bodova. Predlaže se osim toga i detaljniji kriteriji za vrednovanje gospodarskog programa kao i kod zakupa poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. Ono što zbunjuje zapravo razlog brisanja točke b) stavka 2. u kojem je predloženo za brisanje važeći kriterij vezan za obavljanje djelatnosti aqua kulture, tako da tražimo glasanje o tom amandmanu. Zahvaljujem.
37. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja zakona da je raspolaganje zajedničkim pašnjacima odgovarajuće uređeno u konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti efikasnu i transparentnu provedbu natječaja za zakup zajedničkih pašnjaka u vlasništvu države te da su odredbe o pravu prvenstva na javnom natječaju usmjerene na povećanje poljoprivredne proizvodnje i stvaranje dodane vrijednosti.
U ime kluba poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ne prihvaćamo obrazloženje i tražimo glasanje o ovom amandmanu. Zapravo se ovim prijedlogom članak dijeli na dva dijela u kojem bi u prvom dijelu bile propisane opće odredbe vezane za natječaj, a u drugom dijelu propisivao bi se postupak provođenja javnog natječaja. Predloženo je da se stavak 3. podijeli na dva stavka te da, da se na područjima jedinica lokalne samouprave odnosno Grada Zagreba pojednostave jer se ponavljaju odredbe i treba ih brisati. Također, potrebno je u stavku 7. predlažemo i dopunu točku 5. podstavka 2. riječima upisnik obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava jer je to u skladu sa našim ranijim prijedlog i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
38. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da je postupak zakupa za zajedničke pašnjake odgovarajuće uređen u konačnom prijedlogu zakona na način koji će omogućiti efikasnu i transparentnu provedbu raspolaganja.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Pa iz vašeg obrazloženja zašto ne prihvaćate ovaj amandman zapravo ništa nije jasno. Što je to vama efikasno i što je to vama transparentno? U čemu je problem da se jasno kaže što su ovlasti, a ujedno i obaveze predstavničkog tijela građana. Kad ste već osmisli taj po meni dubiozno neučinkovit sustav, meni je jasno da možda ni ne treba i ne podržavam apsolutnu centralizaciju, dakle imali smo i takve primjere pa smo vidjeli da nije bilo dobro. Ja jesam za to da se sustav decentralizira i relaksira, ali onda u tom slučaju taj postupak, ta procedura mora biti učinkovita i jasna. I mora se znati tko je to tijelo koje o nečemu odlučuje i na koji način je u postupak odlučivanja uključena šira zajednica pa tako i ljudi koji na tom području žive. Toga u ovom zakonu nema. A kad se ne zna tko odlučuje i kad se ne zna kako odlučuje to znači da neće biti niti sustava kontrole i to je onaj test na kojem ova država stalno iznova i iznova pada. Hvala, tražim da se o amandmanu glasa.
39. amandman Kluba zastupnika SDSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom zakona brisana je odredba Članka 57. te se ugovori o privremenom korištenju više ne mogu sklapati. Problematika korištenja dijelova čestica riješit će se kroz Pravilnik o evidenciji poljoprivrednog zemljišta i ARCOD-u.
Poštovana zastupnica Jeckov u ime kluba.
Zahvaljujem. Ovim amandmanom zapravo s obzirom da je postupak parcelacije katastarskih čestica dugotrajnog karaktera ovim amandmanom smo zapravo htjeli regulirati pravo korištenja zemljišta do parcelacije raspisivanje natječaja potom i sklapanje ugovora o zakupu i prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta. S tim u vezi tražim glasanje o amandmanu.
40. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 41. amandman Odbora za poljoprivredu.
Amandman se prihvaća. Postaje sastavni dio zakona.
42. amandman zastupnice Ružice Vukovac.
Amandman se ne prihvaća. Poljoprivredno zemljište je resurs koji je ograničen te Ustavom RH i Zakonom o poljoprivrednom zemljištu definiran kao dobro od interesa za Hrvatsku i ima njezine, njezinu osobitu zaštitu. Stav je predlagatelja zakona da je pravo prvokupa odgovarajuće uređeno nacrtom konačnog prijedloga zakona na način koji će omogućiti njegovu zaštitu.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle izmjena Članka 71. na ovaj način na koji je napisano upućuje da RH ima pravo prvokupa na sve pa čak i na privatno zemljište. Ja predlažem da se jasno naglasi kako se spomenuti članak odnosi isključivo na ono zemljište koje je ranije bilo u vlasništvu RH pa je prodano. Tako je definirano i u postojećem Zakonu o zemljištu ali se te odredbe nisu primjenjivale. Zašto se ne primjenjuju odredbe zakona koji je važeći i koji je na snazi? Ja mogu povući paralelu i sa izradom programa raspolaganja gdje mi imamo 450 jedinica lokalne samouprave koje su bile dužne napraviti svoje programe raspolaganja. 2,5 godine je taj zakon na snazi samo 90 općina je to napravilo. Zašto? Gdje su sankcije? Tko je odgovarao? Meni je sustav potpuno netransparentan, a isto tako mislim da je krivo donijeti ovakvu izmjenu između dva čitanja. Mislim da s tim ni ured za zakonodavstvo, ali ni povjerenik za informiranja ne bi složili. Znači ovo je bitna izmjena koja je trebala ići najmanje u e-savjetovanje, a možda i na ocjenu ustavnosti. To se nije dogodilo. Jednako tako mi nije nikako jasno, da dakle RH ima preko 1/3 površine, dakle govorimo o poljoprivrednom zemljištu u svom vlasništvu. Niti jedna zemlja članica EU nema toliko površina u svom vlasništvu. Ovom odredbom mi ćemo omogućiti državi da ona namakne još površina, umjesto da smo ih rasporedili našim poljoprivrednicima, našim OPG-ovcima da mogu na njima proizvoditi hranu, živjeti, stvarati, ostati u tom ruralnom prostoru. Dakle, mi smo zemlja članica koja konstantno ide u suprotnom smjeru od onih razvijenih zemalja članica EU koje su sačuvale svoju poljoprivrednu proizvodnju i svog čovjeka u ruralnom prostoru. Tražim glasovanje o amandmanu.
43. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku. Amandman se djelomično prihvaća tako da glasi. U Članku 40. iza točke c) briše se točka i) i dodaje se točka e) koja glasi. Za katastarsku česticu koja je u suvlasništvu RH i podnositelja zahtjeva, a ukupna površina čestice nije veća od 1 hektra. Stav je predlagatelja zakona da se prodaja poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države prodaje putem javnog natječaja samo iznimno izravnom pogodbom i to samo u slučajevima koji su propisani zakonom.
Poštovani zastupnik Hrelja.
Prihvaćam amandman u izmijenjenom obliku.
Dakle amandman u izmijenjenom obliku se prihvaća. 44. amandman zastupnika Silvana Hrelja.
Amandman se ne prihvaća. Stav predlagatelja je da se suvlasnička zajednica između RH i trećih osoba na poljoprivrednom zemljištu može razvrgnuti isplatom kada je suvlasnički dio RH manji od 50% ukupne površine koja je predmet razvrgnuća.
Poštovani zastupnik Hrelja.
To je jedan poseban problem, naime, problem je mrtvog kapitala, odnosno zapuštenosti tog poljoprivrednog zemljišta u suvlasništvu. Ja sam se sreo sa situacijom gdje je na 8 tisuća kvadrata imate 709 od 804 udjela RH. Na kraju krajeva, nitko ništa ne radi, prema tome, mislim da, ili bi trebalo iz novaca koje će se namiriti odnosno priskrbiti prodajom poljoprivrednom zemljišta, financirati razvrgnuća odnosno podjelu tog poljoprivrednog zemljišta od drugih suvlasnika i onoga što je u vlasništvu RH i pokušati dati na prodaju ili u dugoročni najam zainteresiranim poljoprivrednicima. Toga ima, toga ima jako puno i veliki je nered, pogotovo u području gdje ja živim, u primorskom dijelu gdje ima puno malih, puno malih čestica u vlasništvu RH ili u ovakvom, ovakvoj vrsti suvlasništva. Mislim da je tu potrebna jedna iznimna aktivnost koja nije besplatna. Da se razumijemo, koja košta, razgraničiti one udjele koji su čisti državni od onih koji su u suvlasništvu, košta, ali mislim da je vrijedno truda jer nam zjapi jako puno poljoprivrednog zemljišta neobrađenog, a jedinice lokalne samouprave kao što je i kolegica rekla, nemaju posebnog interesa da rade plan raspolaganja sa tako malim parcelama. Hvala lijepa na razumijevanju, povlačim ovaj amandman, ali bio sam dužan ovo reći. Hvala.
Amandman dakle je povučen. 45. amandman Odbora za poljoprivredu.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. U čl. 44 st. 4 mijenja se i glasi: Poljoprivredno zemljište izvan građevinskog područja ne može se geodetskim elaboratima dijeliti na katastarsku česticu površine manje od 1 hektara, osim u slučaju izdvajanja poljoprivrednog zemljišta radi izgradnje infrastrukturnih i drugih građevina određenih propisom kojim se uređuje prostorno uređenje i osim u slučaju nasljeđivanja.
U ime Odbora za poljoprivredu, poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, Odbor za poljoprivredu prihvaća ovakav amandman u izmijenjenom obliku. Hvala lijepo.
Postaje sastavni dio zakona. 46. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da nije potrebno nadopunjavati odredbu riječima, bez obzira je li u državnom ili privatnom vlasništvu jer se izriče poljoprivredno zemljište koje je navedeno u odredbi čl. 44 konačnog prijedloga zakona odnosi na sve poljoprivredno zemljište, kako ono državno, tako i ono u privatnom vlasništvu.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Ne prihvaćamo obrazloženje iz razloga što u izvornom čl. 83 Zakona o poljoprivrednom zemljištu sve stavke do nove predložene st. 4 odnosi se na državno zemljište u vlasništvu RH. Smatramo da bi dodjeljivanjem ovog teksta se izbjegla mogućnost dubioznog tumačenja samoga članka, znači ako je intencija zakonodavstva stvarno da se zabrani parcelacija i privatnim i državnom, i privatno i državno zemljište, smatramo da je neophodno da se taj članak stavi kako bi se izbjeglo eventualno buduće vjerodostojno tumačenje članka o ovom Zakonu. Hvala.
Tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Sad imamo čl. 47, 48, 49 koji su identičnog sadržaja. Najprije čl. 47. Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Svrha odredbe je da se spriječi usitnjavanje poljoprivrednog zemljišta kao dobra od interesa za RH. Intencija Zakona je da se površine poljoprivrednog zemljišta okrupnjavaju radi stvaranja uvjeta za efikasniju obradu i povećanje proizvodnje.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ne prihvaćamo obrazloženje jer spomenute odredbe će za posljedicu imati, zapravo omogućiti rješavanje imovinsko-pravnih odnosa na svim česticama, pa i onih površine manje od 1 hektara. Također, treba spomenuti da odredbama će se osigurati ažurnost službenih državnih evidencija, katastra i zemljišne knjige, što smatramo da je jedan od preduvjeta za njihovo korištenje. S obzirom da je u RH na raspolaganju već postoji mehanizmi za suzbijanje nelegalne gradnje, građevinska inspekcija i komunalni redari, smatramo da se ovakvim prijedlogom amandmana po ovom pitanju neće bitno utjecati na taj problem te tražimo glasanje.
48. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku, identičan.
Amandman se ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje.
U ime kluba poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, dakle mi smo svojim amandmanom, kao i kolege, tražili da se čl. 44 briše. Dakle ovim se amandmanom u čl. 44 kojim se mijenjao čl. 83 Zakona st. 4 dakle briše se kako bi se omogućile diobe i formiranje katastarskih čestica površine i manjih od jednog hektra, dakle RH je itekako usitnjena, ali mi ne možemo to onemogućiti zakonom jer ćemo time prvenstveno ugroziti imovinsko-pravno rješavanje, recimo, evo, prvenstveno nasljednih odnosa. Kako podijeliti braću koja imaju jednaka prava ili sestre na određenom zemljištu, ako ovo napravimo? Dakle, mi ćemo novu nepravdu unijeti i mi se njoj protivimo. Dakle postoje drugi načini, druge mogućnosti, a ne zabranjivanjem. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Identični 49. amandman zastupnika Zlatka Hasanbegovića.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i prethodna dva prijedloga amandmana.
Poštovani zastupnik Hasanbegović.
Evo, ja neću ponavljati obrazloženja amandmana koja smo čuli jer je riječ o potpuno istom amandmanu. Samo bih dodatno naglasio zapravo da je riječ o amandmanu koji je preko 3 različita kluba uputila hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije, dakle riječ je o strukovnoj udruzi ljudi koji u praksi znaju što je najbolji način za primjenu odgovarajućih zakonskih rješenja vezano ovdje uz poljoprivredno zemljište, naravno i tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
50. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Zbog nemogućnosti pojedinih jedinica lokalne samouprave da zaposli poljoprivrednog redara, daje se mogućnost jedinicama lokalne samouprave da poslove poljoprivrednih redara obavlja i službenik koji je već zaposlen u jedinici lokalne samouprave.
U ime kluba, poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ne prihvaćamo obrazloženje. Predlažemo zadržavanje stavaka 2, 3 i 4 u čl. 90 jer na ovaj način se zapravo poštuje agronomska struka. Poljoprivredni redari su uvedeni Zakonom o poljoprivrednom zemljištu iz 2013. g. zbog kontrole zapuštenog privatnog poljoprivrednog zemljišta, odnosno kontrole provođenja agrotehničkih mjera od strane fizičkih i pravnih osoba. Sustav funkcionira gotovo 10 godina i omogućio je jedinicama lokalne samouprave da zajednički se zaposle poljoprivredni redar agronomske struke te na kvalitetan način da se izvještava o stanju poljoprivrednog zemljišta na njihovom području. Sad se predlaže zapravo izmjenom stavak 1, 3 i 4, da poljoprivredni redar bude službenik, a agronomska struka se briše kao uvjet zapošljavanje. Predlaže se i ukidanje mogućnosti da jedinice lokalne samouprave zajednički organiziraju ove poslove. Smatramo da to nije u interesu niti jedinicama lokalne samouprave niti u konačnici, trajnim korisnicima, odnosno poljoprivrednicima i također, smatramo da se agronomska struka izbacuje gotovo iz svih zakona koje priprema resorno ministarstvo. Protivimo se izmjeni čl. 90 i zahtijevamo da on ostaje nepromijenjen i na snazi stoga tražimo glasanje o ovom amandmanu.
51. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Korisnici poljoprivrednog zemljišta dužni su dostavljati izvješća o provedbi gospodarskog programa i po važećem zakonu.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ne prihvaćamo obrazloženje jer u biti, ovim prijedlogom, dodaje se stavak 10 kako bi jasnije se odredile prekršajne odredbe vezane uz st. 7, 8 i 9, odnosno novčane kazne ako korisnik ne dostavi izvješće o ostvarivanju odnosno ispunjavanju ciljeva gospodarskog programa svake godine. Odredba po kojoj gospodarski program treba sadržavati i ciljeve nije propisana po važećim odredbama zakona, a nije ni predložena konačnim prijedlogom izmjene ovog Zakona. Kako bi se ta odredba jasno odredila, predložili smo dopunu st. 6. u čl. 35. Napominjemo da je neispunjavanje ciljeva gospodarskog programa, kako smo ranije čuli, razlog za raskidanje ugovora. Dodatno, postojeći pravilnik o gospodarskom programu propisuje samo njegov obrazac, ali ne i formu izvještaja. Iz tog razloga smo predložili dopunu čl. 38 st. 8. Ovo je još jedan od primjera kako se zapravo pripremao ovaj Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ali i ovaj Konačni prijedlog, propisuju se zapravo prekršajne odredbe i novčane kazne koje su neprovedive, tako da smatramo da, tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
52. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Započeti postupci davanja u zakup i prodaje poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države dovršit će se po odredbama zakona po kojim su i započeti.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić u ime kluba zastupnika.
Ovim prijedlogom se predlaže obustavljanje svih postupaka do stupanja na snagu izmjena i dopuna zakona i donošenja podzakonskih akata kojima se jasno propisuju kriteriji za zakup poljoprivrednog zemljišta. Brojna obrazloženja već su dana i smatramo da dodatno nije potrebno i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
53. amandman i 54. su identični. 53. Odbora za poljoprivredu.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 54. amandman se znači isto prihvaća [[Upadica: Amandman se također, prihvaća.]] Kluba zastupnika SDP-a. Dobro. 55. amandman zastupnika Marina Mandarića.
Amandman se djelomično prihvaća. Prihvaća se u dijelu koji se odnosi na produljenje roka za raspisivanje javnog natječaja za zakup i prodaju poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države u izmijenjenom obliku tako da glasi, u čl. 55 st. 5 i 6, riječ tri, mijenja se riječju šest. Amandman se ne prihvaća u dijelu da se produži rok za donošenje programa raspolaganja i da se produži rok za raspisivanje natječaja za zemljište koje je obuhvaćeno isteklim ugovorima o privremenom korištenju.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Suglasan sa prihvaćanim amandmanom u izmijenjenom obliku.
Postaje sastavni dio tako izmijenjen. 56. amandman Odbora za poljoprivredu.
Amandman se ne prihvaća. Obveza naknade za oduzeto poljoprivredno zemljište propisana je Zakonom o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Programom raspolaganja svaka jedinica lokalne samouprave osigurava površine za povrat u programu raspolaganja, za svoje područje na temelju očitovanja nadležnog upravnog tijela, ali i mogućnost da se povrat vrši na području drugih jedinica lokalne samouprave imalo za posljedicu nesigurnost u raspolaganju i problem u provedbi postupka povrata.
U ime Odbora, poštovana predsjednica tog Odbora.
Hvala potpredsjedniče. G. državni tajniče. Odbor se usuglasio da povučemo ovaj amandman, ali vas molimo doista da se procesi povrata oduzete imovine u vrijeme komunističke vladavine malo ubrzaju jer čini nam se da to doista predugo traje. Dakle amandman se povlači.
Amandman se dakle povlači. 57. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 58. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćen je amandman Kluba zastupnika SDP-a kojim predmet zamjenskog poljoprivrednog zemljišta mogu biti komasirane i arondirane površine poljoprivrednog zemljišta, osim ako bi se njihovom dodjelom narušavala proizvodno-tehnološka cjelina.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Hasanbegović.
Kao što smo i maloprije čuli, ovaj Zakon je potrebno dovesti u korelaciju sa Zakonom o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Riječ je u osnovi u restriktivnom zakonom, a ovim odredbama dakle dodatno se pojačavaju njegove ograničavajuće odredbe usmjerene na trajno ozakonjenje komunističke otimačine privatnoga vlasništva konkretno riječ je o poljoprivrednom zemljištu. Naime, potpuno je nejasno bez obzira na ovo vaše sada obrazloženje zašto se uopće našla ta odredba u konačnom zakonskom prijedlogu, čemu ovo dodatno ograničenje budući da ta odredba pa i ovako izmijenjena nije bila u dosadašnjim zakonskim rješenjima? Dakle, ona je u suprotnosti sa do sada vrijedećim vladinim uredbama, naputcima ako hoćete i odlukama ustavnoga suda i u praksi će ovlaštenici povrata oduzete imovine se naći u diskriminatorskom odnosu prema onima kojima je omogućena bila dodatna zamjena zemljišta i bez ovoga ograničenja koje i dalje ostaje u zakonskom prijedlogu. I ne prihvaćam ovo obrazloženje i tražim glasovanje.
59. amandman zastupnika Zlatka Hasanbegovića.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćen je amandman br. 57. kojim predmet zamjenskog poljoprivrednog zemljišta mogu biti komasirane i arondirane površine poljoprivrednog zemljišta osim ako bi se njihovom dodjelom narušavalo proizvodno tehnološka cjelina.
Poštovani zastupnik Hasanbegović.
Hvala lijepo. Riječ je zapravo o istom amandmanu. Na prvi pogled se ukida ova odredba, ali uvođenjem ove potpuno nejasne odredbe o tome ako se ne narušavaju određeni odnosi, nije jasno tko će to utvrđivati. U praksi se mogućnost dodjele zamjenskoga zemljišta će postati potpuno neprovedive. Podsjećam dakle riječ je o površinama koje bi trebale biti zamijenjene koje čine manje od 2% ukupnoga državnoga poljoprivrednoga zemljišta. Obrazloženje ne prihvaćam i tražim glasovanje. Hvala lijepa.
60. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 61. amandman zastupnika Ljubomira KOlareka i Gorana Ivanovića.
Amandman se ne prihvaća. Zakup ribnjaka je … raspolaganje i na njega se ne odnose odredbe čl. 57. st. 5. koji se odnosi na zakup poljoprivrednog zemljišta da se daje u zakup u svrhu uzgoja ribe i drugih vodenih organizama.
Poštovani zastupnik Kolarek.
Povlačimo amandman. Hvala lijepo.
61. amandman je dakle povučen. 62. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 63. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Time smo završili amandmane na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Napravit ćemo sad jednu kratku stanku do 12 koliko 30 recimo. STANKA U 12:23 SATI Sad ćemo ići na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. broj 235. Predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Klub zastupnika Socijaldemokrata predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključaka koji glasi. Konačni prijedlog zakona jedan, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju, P.Z. broj 235 upućuje se u treće čitanje. Dva, zadužuje se predlagatelj da razmotri sve primjedbe, prijedloge, mišljenja iznesene u raspravi radi izrade konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku, poštovani državni tajnik Tomislav Paljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, zaključak se ne prihvaća. Izmjene koje se odnose na razlike između dva čitanja rezultat su rasprave u Hrvatskom saboru te su usmjerene na poboljšanje teksta zakona. Iz istih razloga predlagatelj je promijenio i odredbe konačnog prijedloga zakona koja su vezana uz način pristupanja DPS-u.
Hvala lijepo. U ime kluba vidim da nema nikoga pa ćemo o tome morati glasovati. Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima, a amandmane su podnijeli zastupnica Marija Selak Raspudić, Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku, zastupnica Dalija Orešković, Klub zastupnika HDZ-a, zastupnica Katarina Peović, zastupnik Dario Zurovec, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Ponovo poštovani državni tajnik Tomislav Paljak. Najprije, 1. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Ne prihvaća se. Ne postoji zapreka sufinanciranja predloženih programa o čemu može odlučiti jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave ovisno o svojim financijskim mogućnostima te ne postoji potreba propisivanja takve obveze.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Sanja Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče ja bi iskoristila ovo obrazlaganje amandmana kao priliku da vas još jednom podsjetim da je ovo zapravo četvrti pokušaj prijedloga izmjene samoga zakona koji nema veze s onim što je predložila struka, s onim što je predložila radna skupina. I sami ste svjesni da tu u ovim izmjenama zakona ima zaista stavaka koje su možemo reći i nezakonite, rješavate suficit učitelja razredne nastave prekvalifikacijom koja nije zakonita, koja nije usklađena sa hrvatskim kvalifikacijskim okvirom. Zapravo svjesni ste da ove izmjene zakona idu isključivo samo kako bi ganjali briselske brojke kako bite vi dostigli uključenost djece u rani predškolski odgoj i obrazovanje do 2030. godine što ste se obvezali Bruxellesu budući da sada je samo 83% djece u Hrvatskoj uključeno u isti, a da ne govorim o geografskoj nedostupnosti kada primjerice u Brodsko-posavskoj županiji 19% djece ide u vrtić dok je u mojoj Istarskoj županiji ta brojka daleko, daleko veća. Ono što mi želimo ovim amandmanom otvoriti mogućnost sufinanciranja posebnih programa izvan određene jedinice lokalne samouprave upravo kako bi se povećala dostupnost samih tih programa, ali i ono na što želimo svakako ukazati, to je da cijeli sustav trenutačno ranog predškolskog odgoja i obrazovanja počiva kako na entuzijazmu odgojitelja i drugih zaposlenika u tom sustavu tako zapravo i na cjelokupnom financiranju na teret jedinica lokalne samouprave što smatramo apsolutno pogrešnim. Zahvaljujem i tražimo da se o amandmanu glasa.
Drugi amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se, ne postoji zapreka sufinanciranja predloženih programa o čemu može odlučiti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ovisno o svojim financijskim mogućnostima, te ne postoji potreba propisivanja takve obveze. Dakle, obrazloženje je isto.
U ime kluba poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Dakle, evo pridružujem se svim ovim klubovima koji zapravo podnose amandmane koje je struka predložila, pa tako isto tako kažemo evo da u članku 2. se treba dodati članak koji bi omogućio jedinicama lokalne samouprave da imaju mogućnost sufinanciranja posebnih programa i kako bi se razlike u dostupnosti tih programa smanjile. Evo dakle, ostajemo pri svom amandmanu i tražimo glasanje. Hvala.
Treći amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto. Ne postoji zapreka sufinanciranja predloženih programa o čemu može odlučiti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ovisno o svojim financijskim mogućnostima, te ne postoji potreba za propisivanjem takve obveze.
Zastupnica Selak Raspudić nema pa ćemo o tome morati glasovati. 4. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Svaka ustanova može imati samo jednog ravnatelja, pa nije potrebno DPS-om propisivati njihov broj. Ustroj predškole propisan odredbama DPS-a ne omogućuje dulje trajanje programa, te se stoga predlaže brisati navedena točka, a isto će se urediti nacionalnim kurikulumom predškole.
Poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Mi ostajemo naravno pri svom amandmanu, tražimo da se o istom glasa i tražimo i smatramo da točka 9. u stavku 2. članka 6. važećeg zakona treba ostati nepromijenjena. Podsjetit ću vas također da niti jednom u Hrvatskom saboru što je zakonska obveza nije podneseno godišnje izvješće o državnom pedagoškom standardu. Ovim putem vas pozivam da kao resorno ministarstvo apelirate da počnete provoditi zakonske i podzakonske propise i upravo stoga ne želimo na niti jedan način ovim zakonskim izmjenama da se umanjuje značaj i vrijednost državnog pedagoškog standarda. Zahvaljujem.
Peti amandman. Tražite glasovanje jel' tako? Peti amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Svaka ustanova može imati samo jednog ravnatelja pa nije potrebno DPS-om propisivati njihov broj.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Puljak.
Evo sličan odnosno isti amandman kao i ranije, a ostajemo pri tome da tražimo glasanje o tom amandmanu. Kažem evo cijeli niz amandmana od ovog do slijedećeg je zapravo amandmani svi koje je struka predložila na ovaj zakon u cilju osiguranja što boljeg dostupa i proširenja zapravo dostupnosti predškolskog odgoja u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Šesti amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Ustroj predškole je propisan odredbama DPS-a. Ne omogućuje dulje trajanje programa, te se stoga predlaže brisati navedena točka, a isto će se urediti nacionalnim kurikulumom predškole.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Dakle, sad je sasvim jednostavno. Mi smatramo da se radi o isto više važnom elementu sustava da bi se on ostavio dakle razini definiranjem razini pravilničkoj razini definiranja. Dakle, svjesni smo postojanja Pravilnika o posebnim mjerilima ostvarivanja programa predškolskog odgoja i obrazovanja, te skrbi o djeci predškolske dobi. Ali svejedno mislimo, dakle da ustroj predškole treba ostati definiran državnim pedagoškim standardom. Ostajemo dakle i kod svog prijedloga amandmana. Molimo glasovanje.
Sedmi amandman Kluba zastupnika „Za pravednu Hrvatsku“.
Ne prihvaća se. Ustroj predškole je propisan odredbama DPS-a ne omogućuje dulje trajanje programa, te se stoga predlaže brisati navedena točka, a isto će se urediti Nacionalnim kurikulumom predškole. Svaka ustanova može imati samo jednog ravnatelja, pa nije potrebno DPS-om propisivati njihov broj.
Nema predstavnika kluba zastupnika pa ćemo o tome morati glasovati. Osmi amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje. Ustroj predškole je propisan odredbama DPS-a, ne omogućuje dulje trajanje programa te se stoga predlaže brisati navedena točka a isto će se urediti Nacionalnim kurikulumom predškole. Svaka ustanova može imati samo jednog ravnatelja, pa nije potrebno DPS-om propisivati njihov broj.
Poštovane zastupnice Selak Raspudić nema, pa ćemo o tome morati glasovati. 9. amandman zastupnice Katarine Peović.
Ne prihvaća se. Ustroj predškole je propisan odredbama DPS-a, ne omogućuje dulje trajanje programa te se stoga predlažu brisati navedena točka. Isto će se urediti Nacionalnim kurikulom predškole. Svaka ustanova može imati samo jednog ravnatelja pa nije potrebno DPS-om propisivati njihov broj.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Inzistiram na ovom amandmanu i tražit ćemo glasanje. Ono što se ovdje traži sukladno je mnogim amandmanima koje smo ovdje iznijeli i koje će iznositi drugi zastupnici i zastupnice a koji dolaze od udruga koje su izuzetno nezadovoljne ovim zakonom i reći ću samo to da će i naše nezadovoljstvo ovdje biti vrlo jasno artikulirano, a vezano uz samo obrazloženje koje ste vi dali za svoje promjene ovog zakona gdje stoji da do 2030. godine se predviđa pad broja djece predškolske dobi za 15% što bi trebalo smanjiti izazov dostizanja sto postotnog upisa u predškole. Mislim da je ta rečenica suma sumarum cijelog vašeg prijedloga odnosno vi depopulaciju koristite kao pozitivnu mjeru, kao pozitivan argument za ono što dostižete kao stopostotni standard. I to se jako dobro vidi, jako dobro su to locirale udruge. U ovom konkretnom amandmanu tražimo da se držite DPS-a, dakle državnom pedagoškog standarda koji je i ovim udrugama dokument za kojeg smatraju da se nikako ne bi trebala umanjivati njegova važnost, a ovim zakonskim prijedlozima se upravo to čini. I ovdje tražimo dakle da se sukladno mišljenju relevantnih udruga u području predškolskog odgoja i obrazovanja, znači treba točka 9. u članku 6. stavku 1. važećeg zakona ostati nepromijenjena upravo zato da bi se držali državnog pedagoškog standarda odnosno dosadašnjeg zakona.
10. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Dodavanje predloženih kriterija kao što je broj djece odgojno obrazovnih skupina i odgojitelja nije prihvatljivo jer se podaci često mijenjaju, te bi predloženo stvaralo dodatne obveze jedinicama lokalne i regionalne samouprave.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. Dakle da podsjetim, smisao našega amandmana je bio u prijedlogu da se na kraju čl. 14. doda slijedeća rečenica, u dosadašnji st. 4. koji sada postaje st. 6. dodaje se rečenica mreža dječjih vrtića mora sadržavati podatke o broju i vrsti programa ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja koji se provode na nekom području, o broju uključene djece u te programe, o broju i stupnju, te vrsti obrazovanja zaposlenih odgojitelja, te o broju djece izvan sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja na pojedinom području odnosno o potrebama građana jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Dakako da se podaci o tome dinamično mijenjaju, ali mislimo da nije osobito veliki problem da se oni ažuriraju, a smatramo da je potrebno dodati ove odredbe kako smo ih predložili o javnoj dostupnosti i transparentnosti dakle koje će pomoći javnoj dostupnosti i transparentnosti mreže dječjih vrtića, ostajemo dakle pri svom prijedlogu i molimo da se o njemu glasa.
Amandmani 11., 12., 13. i 14. su identični, dakle prvo amandman 11. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje. Dodavanje predloženih kriterija kao što je broj djece u odgojno obrazovne skupine i odgojitelje nije prihvatljivo jer se podaci često mijenjaju, te bi predloženo stvaralo dodatne obveze jedinicama lokalne i regionalne samouprave.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Puljak.
Evo poštovani tražim da se, ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Pogotovo je neprihvatljivo u 21. stoljeću kazat da se nešto prečesto mijenja i da onda u mreži ne može biti, ne mogu biti točni podaci npr. o broju uključene djece u programe, broju i stupnju i vrsti obrazovanja zaposlenih odgojitelja, broju djece izvan sustava itd., dakle u 21. stoljeću ta mreža mora biti javno dostupna, mora biti na nekim web stranicama i mora se ažurirati promptno i sadržavati sve ove podatke. Evo, zahvaljujem.
Tražite glasovanje, jel tako? Dobro. Ovaj 12. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ja se ispričavam, mogu samo obrazloženje?
Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]]
Naravno.
Ja bi samo ako smijem…
Samo dozvolite da idemo redom, da, da kaže prvo predstavnik.
12. amandman ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Hvala. To je bio Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatska, njih nema ovdje, prema tome morat ćemo ovaj o tome glasovati. 13. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Morat ćemo o tome glasovati jer poštovane zastupnice nema ovdje. 14. amandman zastupnice Katarine Peović, izvolite.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Samo ću dodati znači onome što je već ovdje rečeno. Koji može uopće biti argument i motiv zakonodavca da odbije promptno ažuriranje mreže i podataka u toj mreži, znači podataka o broju djece uključene u programe, o stupnju i vrsti obrazovanja zaposlenih odgojitelja, broju djece izvan sustava RPO-a itd., pa bojim se, evo bit ću maligna, pa reći malic da je ono šta je ovdje jako važno naglasiti, pa možda je maligno da je to zato, da se uistinu zapravo ne dovede u pitanje ono što ovaj zakon ima kao svoju tendenciju, a to je ugrožavanje i državnog pedagoškog standarda, ali i ugrožavanje struke jer to ćemo vidjeti u kasnijim amandmanima koji su zapravo motivi ovog zakona da se struku omalovaži i da se struku svede na jednu vrlo nezahvalnu aktivnost čuvanja djece jel, to su, kako se to lijepo kaže tete u vrtiću, one ne moraju imati nikakve kvalifikacije, mislim to im je zakon poručio, to nije tako, znači to nisu tete u vrtiću, one su odgajateljice, one imaju svoje kvalifikacije i svoje, svoju visoku stručnost i trebalo bi im to priznati. Ovim zakonom im se to ne priznaje, a bojim se da je skrivanje podataka koji se stvarno kako je rekla kolegica Puljak mogu ažurirati, pa ono na svakodnevnoj bazi, ako ćemo pravo s obzirom na tehnologiju vodi s tim motivom.
Naravno o tome ćemo glasovati. 15. amandman zastupnika Daria Zurovca, izvolite.
Ne prihvaća se. U dječjim vrtićima potrebno je zakonom osigurati mogućnost izvođenja eksperimentalnih programa.
Poštovani zastupnik Zurovec.
Evo zahvaljujem. Predloženim izmjenama st. 1. čl. 15. propisuje se da se odgoj i obrazovanje djece rane i predškolske dobi ostvaruje na temelju nacionalnog kurikuluma za rani i predškolski odgoj i obrazovanje i kurikuluma dječjeg vrtića, dok je st. 4. predviđeno da nacionalni kurikulum i okvirni nacionalni kurikulum donosi ministar nadležan za obrazovanje odlukom. Evidentno je kako st. 10. nije uopće propisano što to znači eksperimentalni kurikulum, niti tko ga sastavlja i donosi, već samo da se isti može provoditi uz suglasnost ministarstva nadležnog za obrazovanje. Samim time evidentno je da ga ne donosi ministar nadležan za obrazovanje već samo daje suglasnost na isti, no iz teksta zakona još uvijek nije razvidno tko ga doista donosi i podnosi ministarstvu na suglasnost. Samim time predložena formulacija suprotna je st. 3. čl. 3. UN-ove Konvencije o pravima djeteta koji tumači kako slijedi, države stranke osigurat će da službe i ustanove odgovorne za skrb ili zaštitu djece budu pod stručnim nadzorom i da svoje djelovanje usklade sa standardima nadležnih vlasti osobito glede pitanja sigurnosti, zdravlja, te broja i stručnosti osoblja. Kako u ovom slučaju nije predviđen nikakav nadzor ili usklađivanje sa standardima nadležnih vlasti već nešto eksperimentalno za što se ne zna tko izrađuje takav kurikulum, isto je u najmanju ruku, upitno. Uobičajeno, kurikulumi i služe za unaprjeđenje kvalitete odgojno-obrazovnog rada te smatra se kako je ministar obrazovanja dužan sve navedeno utvrditi u nacionalne i okvirnom nacionalnom kurikulumu bez potrebama za intervencijama u vidu eksperimentalnih kurikuluma. Usporedbe radi, eksperimentalni program potpisuje čl. 29 Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojim člankom je točno i precizno definirano kako takav eksperimentalni program može predložiti školska ustanova, ministarstvo, agencija nadležna za obrazovanje ili druga institucija iz sustava odgoja i obrazovanja. Također se precizira i sam postupak donošenja, odobravanja i provođenja takvog programa, što u ovom prijedlogu izmjena i dopuna [[Upadica: Hvala lijepo.]] zakona ... [[Govornik se ne čuje.]]
Tražite glasovanje? [[Upadica: Glasovanje ću tražit.]] Dobro. 16. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Način ostvarivanja prednosti pri upisu djece u dječji vrtić uređuje osnivač dječjeg vrtića na temelju jedinstvenih kriterija koji su propisani zakonom, pri čemu zakon ne utvrđuje redoslijed kriterija na temelju kojih se ostvaruje pravo prednosti. Na taj način svaki osnivač utvrđuje način na koji, koji je prilagođen najboljem interesu djece svog područja. Naziv u zakonu usklađen je s DPS-om.
Poštovani zastupnik Zurovec.
Odustajem od amandmana.
Dakle, amandman je povučen. 17., 18. i 19. amandman su identični. 17. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Ne prihvaća se. Način propisivanja prednosti pri upisu u dječji vrtić u nadležnosti je osnivača iz razloga što svaki osnivač tako može utvrditi način koji je prilagođen najboljem interesu djece svog područja. Elektronični upisnik već postoji sukladno čl. 1a Zakona i sastav članova stručnog povjerenstva za provedbu inicijalnog razgovora propisan je DPS-om.
U ime kluba, poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Upravo nastavno na ono što sam vam prije spomenula, da postoji različita geografska nedostupnost. Imamo različite statističke pokazatelje, tako u Slavoniji imamo u nekim županijama tek 18% djece koja pohađaju rani predškolski odgoj i obrazovanje. Tražimo da ne bude u samoj nadležnosti osnivača da oni striktno mogu propisivati načine upisa, uvjete i zahtjeve zbog toga što smatramo da to može dovesti do određene diskriminacije. S druge strane, vezano za uspostavu e-Vrtića, da, stoji u zakonu, međutim, pri različitim osnivačima to se i poštuje. Ono što mi tražimo ovim amandmanom jest da se striktno propiše da će se u naredne 2 godine od donošenja zakonskih izmjena to uspostaviti za sve ustanove u području ranog predškolskog odgoja i obrazovanja. I tražimo da se o amandmanu glasa. Zahvaljujem.
18. identični amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Moramo o njemu glasovati onda jer nema predstavnika kluba. 19. amandman zastupnice Katarine Peović, identičan.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro. Znači ne prihvaćam to obrazloženje da svaki osnivač najbolje odlučuje o kriterijima, mislim to vam je odgovor na razini ono, u Segetu Donjem znači osnivač može odlučiti da kriteriji bude Srednji vijek, a Zagreb može odučiti da su kriteriji 21. vijek. Mislim, ono, karikiram. Ali, važno je ujednačiti kriterije i ujednačiti kriterije znači ujednačavanje pravednosti. Svako dijete mora imati jednaka prava u samom predškolskom odgoju i obrazovanju, znači potrebno je definirati načine, uvjete i zahtjeve pri upisu djece u vrtić, koji neće dovoditi do razlika ovisno o mjestu rođenja djeteta, već će unificirano djeci omogućiti jednake uvjete pri upisu u predškolske ustanove. Znači, također, ovdje smo tražili da inicijalni razgovor treba biti obavezan. Zakon je, znači, propisana je mogućnost provedbe inicijalnog razgovora s roditeljima i djetetom prije upisa, no strukovne udruge, znači smatraju da inicijalni razgovor treba biti obavezan. Slažu se da ga provodi opisno povjerenstvo sastavljeno od stručnjaka od kojih jedan od članova povjerenstva mora obavezno biti odgojitelj. Također, čl. 20 st. 8 govori o tome kako se upisi mogu provesti elektroničkim putem, budući da je takav način upisa sve češći te da je Ministarstvo već najavilo uspostavu e-Vrtića, predlaže se da se u razdoblju od idućih 2 godine elektronički upisi omoguće u svim područjima RH i da se to jasno definira ovim Zakonom. Tražit ću da se o amandmanu glasuje.
20. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Obrazloženje isto. Dakle način propisivanja prednosti pri upisu u dječji vrtić u nadležnosti je osnivača iz razloga što svaki osnivač tako može utvrditi način koji je prilagođen najboljem interesu djece svog područja. Elektronični upisnik već postoji sukladno čl. 1a Zakona i sastav članova stručnog povjerenstva za provedbu inicijalnog razgovora propisan je DPS-om.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaća se obrazloženje. Naravno da će se tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje. Moram uvodno izraziti svoje razočaranje, nadali smo se da će ovaj Zakon ići u treće čitanje i da će se moći nešto od amandmana uvažiti. Do tada, s obzirom na velike kritike struke i odgajatelja koji su došli iz cijele Hrvatske. Međutim, to ipak nije slučaj, mi ovdje provodimo ovaj performans glasovanja o amandmanima koji su unaprijed odbijeni i premda ne postoji išta što vas može razuvjeriti oko toga, smatram da je doista regulacija oko upisa i kriterija koji su potrebni da bi djeca mogla ići u vrtiće, jako loše regulirana. Ovaj amandman je trebao ići u smjeru toga da se to popravi, pa i sami elektronički upisi ne govore ništa o tome tko će i na temelju kojih bodova i po kojoj rang listi uopće moći ići u vrtiće. Naravno da u RH sukladno Ustavu kojeg svi moramo poštivati, sva djeca trebaju imati jednaka prava i da niti jedno ne smije biti diskriminirano ili po različitim kriterijima upisano u vrtić, stoga ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
21. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Način propisivanja prednosti pri upisu u dječji vrtić u nadležnosti je osnivača iz razloga što svaki osnivač tako može utvrditi način koji je prilagođen najboljem interesu djece svog područja.
Poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. Pa niti mi ne prihvaćamo vaše obrazloženje uz sve ovo što su već prije mene rekle kolegice u svom obrazloženju. Ja ću još jedanput istaknuti i to da ovako kako vi predlažete svaki osnivač, dakle svaki dakle osnivač ovakvim načinom dolazi u mogućnost činiti velike razlike u postupanju prema djeci i roditeljima. Ovim vašim prijedlogom otvara se, evidentno se otvara veliki prostor moguće diskriminacije i mogućih zloupotreba. Ostajemo kod svog prijedloga. Molim da se o njemu glasa.
22. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Sastav članova Stručnog povjerenstva za provedbu inicijalnog razgovora propisan je državnim pedagoškim standardom.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Hvala lijepa. Neću duljiti, ali još jedanput ću istaknuti. Mi smatramo da je ovaj inicijalni razgovor obavezan, da ga treba učiniti obaveznim. Jednako tako smatramo da barem jedan član povjerenstva bude adekvatno kvalificiran. Ostajemo pri svom prijedlogu, tražimo glasanje.
23. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Elektronički upisnik već postoji sukladno članku prvom a zakona.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Još jedanput ponavljajući ili pridružujući se argumentaciji kolegica prije mene, ja ću se dakle pridružiti njihovim argumentima, njihovim stavovima i također ću još jedanput istaknuti da smatramo da je bitno da se elektronički upisi omoguće u svim područjima Republike Hrvatske i da se to jasno omogući ovim zakonom. Ostajemo pri amandmanu. Molimo glasanje.
24. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se sastav članova stručnog povjerenstva za provedbu inicijalnoga razgovora propisani državnim pedagoškim standardom, a elektronički upisnik već postoji sukladno članku 1a. zakona.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo zahvaljujem. Pa ja tražim da se o amandmanu glasa. Zadržavamo, dakle ovaj amandman, ne slažemo se sa vašim obrazloženjem. Ali ja bih ovdje sad iskoristila priliku i ono jeste li se kad ste primili ovu količinu amandmana i kad ste vidjeli da 4, 5, 6 klubova podnosi jedne te iste amandmane, jel' vam došlo malo u glavi ono pa možda ovdje stvarno ima nešto, možda da prihvatimo neki. Ne znam, nego evo mi ovdje sada evo nas ovdje četiri, pet klubova ponavljamo, vi ponavljate isto obrazloženje, mi ponavljamo isto obrazloženje, ne prihvaćamo, tražimo glasanje. Trošit ćemo vrijeme tamo i glasat ćemo. Je li itko od vas ne znam možda ne vi, jer se možda ne slažete jel' itko u tom ministarstvu pomislio pa mislim zašto ova količina ljudi, pa ovo su dakle sve amandmani tih udruga, odgojitelja, ljudi iz struke. Podržava iz tolika količina klubova, pa možda ima tu nešto, nego ne. Jače je ono 77 ruku je jače, netko je odozgo naredio e ruši sve ovo. Ne znam, dakle tražim, ja svaki put na početku kažem traži se, a evo sad ću kazati i na početku i na kraju tražim da se glasa o amandmanu. Hvala.
25. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Ne prihvaća se s obzirom da ravnatelj može biti osoba koja ispunjava uvjete za odgojitelja ili stručnog suradnika, može biti i član stručnoga povjerenstva.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Svi moji amandmani odnose se na to kako je krojen sustav. Kad je sustav kvarno krojen, onda je kvarna i njegova provedba. Ovim amandmanom smo htjeli i sa stručnog povjerenstva dječjeg vrtića maknuti ravnatelja. Mi znamo da on ima reference za obavljanje svojih poslova, ali želimo ga maknuti iz stručnog povjerenstva kako bi se smanjio njegov utjecaj na odlučivanje o upisu djece u dječji vrtić. U praksi se odluka o upisu u dječji vrtić zlorabila za svrhe za koje ne bi smjela. Procjena o spremnosti i sposobnosti djeteta za upis u dječji vrtić trebala bi biti oslonjena na stručno osoblje jer se time postiže veća neovisnost u procjeni i objektivnost te procjene. Ujedno se ovim amandmanom definira da članove stručnog povjerenstva dječjeg vrtića imenuje Upravno vijeće. To vam je u postojećem zakonu ostalo potpuno, potpuno nedorečeno i na taj način se disperzira moć odlučivanja te se postiže bolja ravnoteža u podjeli ovlasti i odgovornosti u ispunjavanju javnih zadaća, a ono što ste skrojili vi je sustav kakav smo imali do sada, a to je da sa mrežom javnih vrtića koja su u vlasništvu gradova i općina stvara jedna mreža klijentelizma i nepotizma jedna mini, mini korupcija koja baš zato što je tako vidljiva na toj mini razini postaje gotovo neiskorjenjiva. Ako mi trebamo vezu za upis djece u dječji vrtić jer ih je nedovoljno a onda tu vezu realiziramo preko ravnatelja taj sustav naprosto nema šanse opstanka i preživljavanja. Tražim da se o amandmanu glasa.
26., 27., 28. i 29. amandman su identični, pa idemo redom. 26. Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Kako je člankom 23. stavkom 2. zakona propisano da se programi ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja mogu provoditi u skladu sa odredbama ovoga zakona i državnoga pedagoška standarda predškolskog odgoja i obrazovanja, te stavkom 4. ovoga članka da posebne uvjete i mjerila za ostvarivanje programa iz stavka drugog ovoga članka utvrđuje ministar nadležan za obrazovanje nema potrebe dodavanja predloženog teksta.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Mi smatramo da se baš ta odredba treba staviti u zakon zato što smo svjedoci da danas u svim odgojnim ustanovama ranog predškolskog odgoja i obrazovanja su katastrofalni materijalni a i kadrovski uvjeti. Doslovce znači roditelji financiraju papirnate ubruse, vlažne maramice i sav ostali pribor koji bi trebao biti uključen već u cijenu koju plaćaju. Ali manje bitno. Ono što želim ovdje naglasiti. Mi smatramo da mogu se, ako jedinica lokalne samouprave i osnivač nema osnovanu predškolsku ustanovu mogu se u osnovnim školama primjerice ostvarivati programi predškole. Međutim, samo isključivo ako postoje svi materijalni kadrovski i ostali preduvjeti. Podsjetit ću još jednom, da cijeli taj sustav trenutačno počiva na entuzijazmu odgojitelja, ostalih djelatnika u sustavu, da su naši odgojitelji među najobrazovanijima u EU, a istovremeno su među najmanje plaćenima. Ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Identični je 27. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Puljak.
Ne prihvaća se vaše obrazloženje, pa ću se ja pridružiti obrazloženju kolegice na ovaj amandman i ostati pri tome dakle da se o amandmanu glasa i ponoviti još jednom dakle da se, dakle što smo tražili zapravo u ovom amandmanu? Evo pročitat ću ga, dakle programi predškolskog odgoja mogu se ostvarivati pri osnovnim školama za djecu predškolske dobi starije od 36 mjeseci iznimno u područjima rijetke naseljenosti i za djecu rane dobi u skladu s odredbama ovog zakona, državnog pedagoškog standarda, predškolskog odgoja i obrazovanja isključivo u istim uvjetima kakve imaju predškolske ustanove ili kao kraći programi odgojno obrazovnog rada s djecom rane i predškolske dobi pri knjižnicama, zdravstvenim i socijalnim, kulturnim i sportskim ustanovama, udrugama, drugim pravnim osobama i fizičkim osobama obrtnicima sukladno propisima koji određuju rad svih predškolskih ustanova i u jednakim uvjetima kakve moraju zadovoljiti dječji vrtići. Dakle, važno je, znamo namjeru da se širi, je li mogućnost i pristupnost predškolskog odgoja, međutim važno je napomenuti da trebaju postojati standardi u kakvim uvjetima se ti, taj predškolski odgoj može, može zapravo događati. Hvala.
28. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Nema predstavnika kluba, pa ćemo o tome morat glasat. 29. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje i traži se da se o navedenom amandmanu glasuje. Dakle, ponovit ću još jednom, ovdje smo tražili nedvosmislene kriterije oko ustanova koje bi pohađala djeca. Oni su itekako bitni budući da ne samo da ustanove nemaju jasno razrađene kriterije ukoliko se neće predškolski odgoj i obrazovanje provoditi u vrtićima nego se i unutar tih vrtića nema jasne kriterije uopće na koji način se taj odgoj i obrazovanje provodi, pogotovo u ovom deficitarnom materijalnom smislu gdje smo svjedoci toga da danas predškolski odgojitelji moraju nabavljati opremu ili iz vlastitih džepova koja im je nužna za rad ili moliti da ne kažem kolokvijalno žicati roditelje da doniraju iz vlastitih sredstava nešto s čime bi mogli raditi s djecom, dakle materijalni uvjeti nisu samo neadekvatni i ne možemo zato što trebamo zadovoljiti neke europske standarde tu činjenicu ignorirati nego se i preskaču, a kriteriji nisu dovoljno dobro zadovoljeni. Stoga ću tražit da se o ovom amandmanu glasuje.
30. amandman zastupnika Daria Zurovca.
Ne prihvaća se. Upravna tijela redovito obavještavaju roditelje na način na koji je prikladan interesima i mogućnostima svake sredine. Program predškole je obvezan, te nema razloga da se ne koristi pri upisu u osnovnu školu.
Poštovani zastupnik Zurovec.
Evo poštovani, moram priznat da se ponekad stvarno zapitam ovaj kako funkcioniram ovdje tu u saboru. Naime, i ispred vas, ali i iza vas su zaista cijenjeni ljudi iz akademske zajednice, ljudi koji imaju zaista lijepa iskustva i korisne prijedloge. Jedan od tih korisnih prijedloga definitivno iz prakse je i ovaj tu, tako da bih volio u budućnosti da se ipak čuje malo više ona strana koja je vezana uz stručnost svih ovih ljudi, istina Bog mi smo sad tu ko posljednji Mohikanci, nas je, kolko nas je, tu nas je nekolicina u saboru, pa da se ipak nešto isprihvati. To što smo oporba ne znači da smo vam neprijatelji. Tražit ću također da se o ovom amandmanu glasa.
31. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Obveza polaganja stručnoga ispita brisana je kako bi se i odgojiteljima i stručnim suradnicima u dječjem vrtiću omogućilo zasnivanje radnog odnosa uz uvjet da u propisanom roku polože stručni ispit. Vezano uz st. 4. činjenica je da postoje i druga srodna zanimanja, nije sporno da i osobe koje su završile drugi srodni studij imaju pravo stjecanja kvalifikacije odgojitelja, ali konačnim prijedlogom zakona nije predloženo da im se omogući rad prije stjecanja odgovarajuće kvalifikacije. Ako takva osoba stekne kvalifikaciju odgojitelja imat će pravo rada na mjestu odgojitelja. Nije prihvatljiv ni prijedlog da se do stjecanja propisane kvalifikacije učitelj ne može, da učitelj ne može samostalno raditi jer bi to bilo u suprotnosti s čl. 26. st. 5. prema kojemu se na određeno vrijeme može zaposliti osoba koja ne ispunjava propisane uvjete, a pri tom može biti samostalni nositelj odgojno obrazovnoga rada. Odgojitelj ne može obavljati poslove stručnoga suradnika, pedagoga, psihologa, logopeda ili edukacijskoga rehabilitatora jer svako od navedenih radnih mjesta zahtjeva specifičnu kvalifikaciju. Nema potrebe za skraćivanjem odredbe st. 12. s obzirom da je sadržaj predloženog amandmana istovjetan sadržaju predložene odredbe zakona.
U ime kluba poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Evo, amandman br. 31. zapravo je sukus svega ono što nama u Klubu SDP-a smeta i što smatramo najkontroverznijim u svim ovim zakonskim izmjenama. Vi dobro znate da kratkoročno nama nedostaju u Hrvatskoj 3000 odgojitelja, a u nekakvoj dugoročnoj percepciji 7000. Zacrtali ste si briselsku brojku do 2030.g. 96% djece uključeno u rani i predškolski odgoj i obrazovanje, u prijevodu to bi značilo otvaranje novih 22 tisuće mjesta u vrtićima i što vi tu radite? Vi tu sad idete kršiti sve zakonske akte u području visokog obrazovanja jer ovakva vrsta prekvalifikacije ne postoji, ona nije propisana Hrvatskim kvalifikacijskim okvirom. Mislim danas sutra, evo činim i vama uslugu, da netko to podnese na ustavni sud ja neću prejudicirati, ali mislim da i vi i ja dobro znamo kakvo bi bilo rješenje. Vi nezakonski idete rješavati suficit učitelja razredne nastave na tržištu, da ne govorim da postoji i niz drugih srodnih zanimanja koja su onda trebala ovdje bit uvrštena, socijalni pedagozi, pedagozi, ne, vi to ne činite, ko je učitelje pitao da li oni to žele raditi? Ja sam razgovarala s nekolicinom učitelja razredne nastave, kažu da im je to apsolutan apsurd da ih se na ovakav nezakonit način prekvalificira. Ono što predlažemo i što predlaže struka da može ako će to bit nekakva privremene mjera. Vi ovdje u zakonskim izmjenama ne navodite da li je ovo kratkoročna mjera, da li je ovo dugotrajna mjera i ono što je najbitnije vi zapravo nas ovdje na jedan način mogu reć slobodno i otvoreno tjerate da svjesno kršimo zakon. Struka vam je jasno rekla vam je jasno rekla može, ako će se učitelje razredne nastave zapošljavati kao nestručne zamjene uz privremenu kratkoročnu mjeru do 2 godine. Ne razumijem zbog čega ovu vrstu stručnog amandmana ne želite prihvatiti. Mi tražimo da se glasa o ovom amandmanu i ostajemo pri njemu.
Hvala. Sad imamo amandmane 32., 33., 34. i 35. koji su identični pa krenimo prvo 32. Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto ali ću ga ponoviti jer je vezano i za ove ostale. Dakle, obveza polaganja stručnog ispita je brisana kako bi se i odgojiteljima i stručnim suradnicima u dječjem vrtiću omogućilo zasnivanje radnog odnosa uz uvjet da u propisanom roku polože stručni ispit. Stavkom 3. navedenoga članka propisani su studiji potrebni za rad na radnom mjestu odgojitelja što je i vidljivo iz stavka 1. te dodavanje riječi ranoga i predškolskoga odgoja i obrazovanja nije potrebno, a tijekom vremena naziv je mijenjan te bi se eventualna promjena naziva mogla te bi ona mogla stvarati probleme pri zapošljavanju. Kako je navedeno u obrazloženju amandmana navedeno će se urediti pravilnikom. Vezano uz stavak 4. činjenica je da postoje druga srodna zanimanja, nije sporno da i osobe koje su završile drugi srodni studij imaju pravo stjecanja kvalifikacije odgojitelja, ali konačnim prijedlogom zakona nije predloženo da im se omogući rad prije stjecanja odgovarajuće kvalifikacije. Ako takva osoba stekne kvalifikaciju odgojitelja imat će pravo rada na mjestu odgojitelja. Nije prihvatljiv ni prijedlog da se do stjecanja propisane kvalifikacije tj. da učitelj ne može raditi samostalno jer bi to bilo u suprotnosti s Člankom 26. stavkom 5. prema kojemu se na određeno vrijeme može zaposliti osoba koja ne ispunjava propisane uvjete, a pri tom može biti samostalni nositelj odgojno obrazovnoga rada. Naime, u skladu s odredbom Članka 26. stavka 5. nestručna osoba samostalno može raditi na vrijeme od 5 mjeseci te nije jasno zašto ne bi mogao učitelj. Odgojitelj ne može obavljati poslove stručnoga suradnika, dakle ni pedagoga, psihologa, logopeda ili edukacijskog rehabilitatora jer svako od navedenih radnih mjesta zahtjeva specifičnu kvalifikaciju. I nadalje, zadnje, nema potrebe za skraćivanjem odredbe stavka 12 s obzirom da je sadržaj predloženoga amandmana istovjetan sadržaju predložene odredbe zakona.
U ime kluba poštovana zastupnica Puljak.
Evo poštovani dakle tražim glasanje o ovom amandmanu. Ostajemo dakle pri njemu. Evo nadovezat ću se na obrazloženje amandmana kolegice, a zapravo ću reći je li da je ovaj članak zapravo sukus je li cijelog ovog zakona jer šta vi zakonom radite. Dakle, imamo deficit odgojitelja. Kaže se ovdje dakle da odgojitelji bježe iz svog zanimanja jer su nezadovoljni uvjetima rada, plaćom i razno raznim drugim uvjetima, bježe iz tih zanimanja u neka druga zanimanja. I onda što mi radimo odnosno što vi radite s ovim prijedlogom zakona? Umjesto da to rješavate, ne aha imamo suficit učitelja i onda ćemo zapravo napraviti šift. Ovi idu u druga zanimanja, e onda ćemo druga zanimanja stavit ovdje koji dolaze dakle na mjesto odgojitelja, na mjesto i u one uvjete iz kojih su ti odgojitelji pobjegli. Dakle, zapravo šta smo napravili? Ništa. Ono šift jedan, ono jedan vlak, vlakić odgojitelji otišli ne znam i preko granice, van Hrvatske, otišli u druga zanimanja, a ova suficit učitelja ajde sad će popuniti to. I onda će oni raditi tu neko vrijeme i opet će biti nezadovoljni. Dakle, evo slažemo se opet ponovno sa prijedlozima struke koji traže izmjene po ovom članku i niz amandmana, niz stavaka mijenjaju i tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
33. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Nema predstavnika kluba pa ćemo o tome glasovati. 34. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam isto obrazloženje i tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Ajde mi se ovdje bar trudimo biti kreativni pa ponovo ukazivati na problem, vi samo ponavljate da je obrazloženje uvijek isto. Možda da dinamiziramo ovu raspravu pa da vi malo proširite i vaša obrazloženja da imamo nekakav oblik formu dijaloga preciznije rečeno. Znači, bila jednom jedna Hrvatska u kojoj u predškolskom odgoju i obrazovanju gotovo ništa nije funkcioniralo s obzirom na deficit kadrova prije svega osim jedne stvari. U nečemu smo bili bolji od ostatka Europe i mogli smo im služiti kao primjer, a to je u obrazovanosti našeg predškolskog odgojno obrazovnog kadra. Dakle, mi smo doista imali kvalificiran odgojno obrazovni kadar. Sada ova zakonska izmjena ide prema tome da se ta jedna, a napomenut ću ponovo rijetka komparativna prednost hrvatskog sustava dokraja relativizira i umanji jer će kadar koji je nestručan ući u struku i obavljati njezin posao. Primjedbe struke su opravdane od toga da rok mora biti određen do toga da postoje možda i druga zanimanja koja su prikladnija i bliža predškolskom odgoju i obrazovanju od samih učitelja. Međutim, vi ih nažalost odbijate uvažiti stoga ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
35. amandman zastupnice Katarine Peović.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Ovdje je rečeno da nije ništa funkcioniralo zbog deficita kadrova kolegice Selak Raspudić, ja bi rekla da to nije točno. Ništa nije funkcioniralo u predškolskom odgoju zbog ugrožavanja struke i srozavanja predškolskog odgoja, a deficit kadrova je samo posljedica toga. A to vam pokazuje i istraživanje po kojem je čak 20% zaposlenih u dječjim vrtićima na ugovore na određeno. I to se, ti ugovori imaju baš sezonalni karakter znači ljude se doslovno otpusti preko ljeta pa ih se ponovno zaposli na jesen i takav način srozavanja predškolskog odgoja jer se najrigidnije zapravo srozava jedna disciplina, jedan segment društva ako se ugrožavaju radnici i ako se radnicima ne omogućavaju normalni radni uvjeti, takva zapravo ugroza je dovela do toga da ljudi tamo ne žele raditi. I zato vi imate deficit u predškolskom odgoju, zato što ljudi ne žele raditi pod takvim uvjetima. Takvi uvjeti nisu normalni radni uvjeti. I sve dok se radnike u predškolskom odgoju neće tretirati kao nužne kvalificirane, potrebne za ovo društvo neće biti bolje. I ja vam predlažem da i ginekologe isto tako uključite u tu skupinu struka koje ste odredili kao srodne nekim kriterijem čudnim jer 60% ginekologa odbija raditi pobačaj što im je osnova, jedna od osnovnih djelatnosti. Mislim mogli bismo ići tako i do ekonomista, do raznih struka. Zašto ne? Svi su oni roditelji, pa na toj razini razmišljate o onima koji su zaposleni u predškolskom odgoju. Oni nemaju stvarno nikakvo dostojanstvo u ovim vašim prijedlozima izmjena i dopuna zakona. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
36. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Vezano uz stavak 4. činjenica je da postoje i druga srodna zanimanja. Nije sporno da i osobe koje su završile drugi srodni studij imaju pravo stjecanja kvalifikacije odgojitelja ali konačnim prijedlogom zakona nije predloženo da im se omogući rad prije stjecanja odgovarajuće kvalifikacije. Ako takva osoba stekne kvalifikaciju odgojitelja imat će pravo rada na mjestu odgojitelja.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam. Priznajem da ništa nisam razumio. Dakle, ja ću ponovno pročitati ono što smo predložili, a predložili smo doslovce slijedeće. Dakle, ako se na, dakle predložili smo formulaciju koja bi glasila. Ako se na natječaj ne javi osoba koja ispunjava uvjete iz stavka 3. ovog članka poslove odgojitelja kao nestručna zamjena može obavljati osoba koja je završila učiteljski studij ili drugi srodni studij poput studija pedagogije, socijalne pedagogije, edukacijske rehabilitacije i slično. Vi ste gospodine državni tajniče priznali da su ti studiji srodni ili barem jednako srodni studiju odgojitelja kao i učiteljski studiji i zapravo ne vidimo niti jedan razlog, ni kad se gleda razina obrazovanja, ni kad se gledaju sadržaji i ishodi učenja ne vidimo baš niti jedan razlog da se ovim zakonom eksplicitno dozvoljava zapošljavanje u predškolskom odgoju, u sustavu predškolskog odgoja i obrazovanja učiteljima, a npr. pedagozima ili socijalnim pedagozima ne, naravno jednima i drugima uz nužnu potrebu prekvalifikacije i dokvalifikacije. Apsolutno ne shvaćamo vašu argumentaciju, s druge strane ostajemo dakle pri svojem prijedlogu. Tražit ćemo da se o njemu glasa.
37. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Iz formulacije stavka 6. je jasno na koje se osobe predmetni stavak odnosi te nije potrebno dodatno povezivanje, pozivanje na stavak 5. istog članka.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. Mi mislimo da zapravo i to i nije sasvim jasno. Dakle, kad je već, kad je već dozvoljeno ili se zakonom predviđa mogućnost da se na poslovima odgajatelja u ustanovama predškolskog odgoja i obrazovanja zaposle i učitelji uz obavezne dokvalifikacije ili prekvalifikacije, kad je već tako onda je sasvim razumno postaviti rok za tu kvalifikaciju. Jednako tako je razumno predvidjeti da osoba koja nije u stanju ili nije željela ili nije mogla steći tu dokvalifikaciju ili se prekvalificirati u roku od 2 godine, jednako tako je razumno predvidjeti da ta osoba više ne može raditi u sustavu predškolskog odgoja i obrazovanja. Dakle, sve je to konzistentno s ovim zakonskim prijedlogom. Jedino što nije konzistentno jest to da se ovaj članak zapravo odnosi i na osobe koje su radile kao nestručne zamjene u ustanovama predškolskog odgoja i obrazovanja do sada, do trenutka donošenja ovog zakona. Što bismo mi željeli i što smo željeli postići ovim amandmanom, je jasno razgraničiti da se ovaj članak na te osobe ne odnosi jer ih inače stavlja u neravnopravan položaj. Naš amandman je dakle bio pokušaj da se stvari razjasne, da se ekspliciraju, da se zaštite osobe koje su dosada radile kao nestručne zamjene u predškolskom odgoju i obrazovanju. Mislimo da je taj amandman koristan, da je potreban, ostajemo kod njega, tražit ćemo da se o njemu glasa. Zahvaljujem.
38. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Nije prihvatljiv ni prijedlog da do stjecanja propisane kvalifikacije učitelj ne može raditi samostalno jer bi to bilo u suprotnosti s Člankom 26. stavkom 5. prema kojemu se na određeno vrijeme može zaposliti osoba koja ne ispunjava propisane uvjete, a pritom može biti samostalni nositelj odgojno obrazovnoga rada.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Bakić.
Da, pa mi naravno ostaje kod ovoga amandmana. Tražit ćemo da se o njemu glasa. Mislim argumentacija za ove manje sasvim, sasvim je jasna i sam zakon eksplicite, dakle eksplicite traži da osobe koje se zaposle kao nestručne zamjene premda su završile srodni studij, da te osobe moraju unutar 2 godine steći određenu dokvalifikaciju ili prekvalifikaciju. Potpuno je jasno da barem u tom periodu od te 2 godine dok ne steknu dokvalifikaciju potpuno je jasno da te osobe nisu kompetentne i nisu dovoljno kvalificirane da same preuzmu vodeću ulogu u odgojno obrazovnom radu. Dakle, ovaj naš amandman ne radi ništa drugo nego, nego traži, predlaže nešto posve logično, a to je da zajedno s njima u radu uvijek sudjeluje i osoba koja je u potpunosti kvalificirana. Ostajemo dakle kod toga, mislimo da je taj amandman potreban i koristan i molimo da se o njemu glasa.
39. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Poslodavac naime natječajem određuje dokumentaciju koju je potrebno dostaviti kao dokaz za ispunjavanje propisanih uvjeta.
Kolege Zurovca nema, pa ćemo o tome morati glasovati. 40. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 41. amandman Kluba zastupnika SDP-a je identičan 42. amandmanu, 43. amandmanu. I, idemo onda redom Klub zastupnika SDP-a najprije, 41. amandman.
Ne prihvaća se. Treći odgojitelj, naime definiranje DPS-om, te se može zaposliti u dječjem vrtiću sukladno DPS-u za rad s djecom s teškoćama u razvoju. Sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju, kao i za ostale zaposlenike u dječjem vrtiću treba osigurati osnivač dječjeg vrtića.
Poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Pa evo ja čestitam prvo HDZ-u što je uveo pojam trećeg odgojitelja svojim amandmanom koji je prihvaćen, čestitam i vama što se sada pozivate na DPS iako sam nekoliko puta vam ponovila između dva čitanja i danas da niste ga bili niti shodni podnijeti godišnje izvješće o DPS-u u HS, što je vaša zapravo i zakonska dužnost kao resorno ministarstvo, ali da se referiram na podneseni amandman Kluba zastupnika SDP-a. Mi smatramo da formulacija da se može zaposliti pomoćnik za djecu s teškoćama u razvoju ili stručni komunikacijski posrednik nije dobra već sukladno potrebama djece s poteškoćama u razvoju formulacija mora biti da se ti djelatnici moraju zaposliti kako bi se pomoglo djeci s poteškoćama u razvoju, a i olakšalo samim roditeljima. A s druge strane moram se vratit na ovu nesuvislu formulaciju trećeg odgojitelja i upitati vas mi danas ne možemo ispoštovati DPS odnosno JLS to financijski ne mogu iznijeti, dakle ne mogu ispoštovati dva odgojitelja u jednoj skupini, pa tako imamo nažalost nesretnu situaciju da odgojitelj koji je sam pušta drugu djecu bez nadzora odrasle osobe dok obavlja njegu djece u kupaonici i tome slično i vi sad ovdje propisujete trećeg odgojitelja, što bi taj treći odgojitelj trebao raditi? Ja naime nisam vidla u niti jednoj sistematizaciji pravilnika samih osnivača predškolskih ustanova da takvo radno mjesto i postoji i zapravo je jasno što vi ovdje pokušavate radit, kao što rješavate suficit učitelja razredne nastave tako da ćete ih zamijeniti sad s odgojiteljima tako i ovdje pokušavate nam podmetnuti to da se ne zaposle stručne osobe u sustav nego namećete pojam trećeg odgojitelja, a sve kako upravo ne bi poštovali DPS kojeg ste htjeli ukinuti, ali struka se digla, oporbeni zastupnici su se digli, pa niste u tome uspjeli, održan je prosvjed u 53 hrvatska grada i ja vas pitam još jednom zašto ne slušate struku i pokušajte podmetnuti kukavičje jaje u … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić ima 42. amandman.
Ne prihvaća se. Osnivač će sukladno potrebama djece s teškoćama u razvoju osigurati zapošljavanje pomoćnika ili komunikacijskih posrednika u dječjem vrtiću. Ujedno ističemo da je treći odgojitelj definiran DPS-om, te se može zaposliti u dječjem vrtiću sukladno DPS-u za rad s djecom s teškoćama u razvoju, a ne da bi se opravdalo povećanje broja djece u odgojno obrazovnoj skupini. Sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju, kao i za ostale zaposlenike u dječjem vrtiću treba osigurati osnivač.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Zahvaljujem na obrazloženju, ne prihvaćam ga i tražit ću da se o njemu glasuje. Međutim, ja sam ovo obrazloženje shvatila kao vaše obećanje, rekli ste osnivač će osigurati trećeg odgojitelja, znači nema ovdje možda će i može. Dakle, kada ovaj zakon stupi na snagu sva djeca s teškoćama će imati zasebnog odgojitelja koji će se brinuti da budu na pravilan način integrirana u zajednicu bez obzira što ste vi u zakonu ostavili to kao mogućnost, vi ste sada meni de facto ovdje javno u HS dali obećanje da će to biti osigurano. Moram reć da mi nije baš jasno zašto se to ne može i eksplicitno navesti u zakonu, ali ću pažljivo pratiti činjenicu da ste to ovdje javno rekli i ono što će se doista događati u praksi u našim vrtićima i hoće li svi osnivači to učiniti. Ukoliko oni to ne učine, a vi ih zbog toga inspekcijski ne kaznite opet će odgovornost biti na vama zbog zakona koji ih eksplicitno na to ne tjera, ali vi ste dali obećanje, pa se nadam da ćete ga provesti u praksi.
43. amandman zastupnice Katarine Peović identičan je prethodna dva, izvolite.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Peović.
E sad zašto je državni tajnik odbio odnosno zašto je ministarstvo odbilo ovaj amandman, prošli puta ako se dobro sjećam odgovorili ste nam da je to zato što zakonodavac ne smije ili ne može lokalnoj upravi i samoupravi nešto nametati ako to on sam i ne financira, što mislim da nije niti nekako definicijski točno jel, može, znači zakonodavac to može nametnuti lokalnoj upravi i samoupravi, ali vi ste tako ako se dobro sjećam obrazložili da je to razlog zašto niste stavili mora, mora osigurati znači vrtić pomoćnika za djecu s poteškoćama u razvoju, znači stvarno je dramatična situacija ako vrtić neće imati pomoćnika za djecu s poteškoćama u razvoju, a potreban je, mislim to je stvarno dramatična situacija, ali vaše obrazloženje je bilo takvo. Mislim da ono nije validno mislim niti sa aspekta zakonodavca, a isto mogu se samo pridružiti tome da se nadamo da to neće bit slučaj, jel. No, treći odgojitelj, ako sam ja vas dobro ovdje shvatila vi tvrdite da je to postojeći znači treći odgojitelj u DPS-u i da niste ga uveli zato da bi se na umjetan način omogućilo da više djece bude u programu od onog šta je regulirano DPS-om. Opet vidjet ćemo koji su rezultati ovog zakona stvarno jer ono što udruge ovdje se meni se čini ipak s pravom boje da je treći odgajatelj upravo zato uveden jer koji je smisao uvoditi trećeg odgajatelja ako nemamo praktički dva odgajatelja u većini tih sredina, znači opet, ajmo se, ajmo se držat normativnog optimizma koji je ovdje zavladao u nedostatku nade, pa vjerovati da, da će to stvarno biti tako i tražit ću da se o amandmanu glasa.
44. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovani zastupnik Bakić u ime kluba.
Hvala vam. Isto obrazloženje, ostajemo pri amandmanu, molimo da se glasa.
45. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Naime, članak 24a. konačnog prijedloga zakona dopunjen je stavkom 5. u kojem je propisano da poslove pomoćnika za djecu s teškoćama u razvoju ili stručno komunikacijskog posrednika u dječjem vrtiću ne može obavljati osoba za čiji rad u dječjem vrtiću postoje zapreke iz Članka 25. ovoga zakona.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. Ostajemo pri amandmanu, tražimo glasanje.
46. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Dakle, sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju kao i za ostale zaposlenike u dječjem vrtiću treba osigurati osnivač.
Poštovani zastupnik Bakić.
Još jedanput jednako tako ostajmo pri amandmanu i tražimo glasanje. Hvala.
47. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se. Naime, osnivač će sukladno potrebama djece s teškoćama u razvoju osigurati zapošljavanje pomoćnika ili komunikacijskih posrednika u dječjem vrtiću. Ujedno ističemo da je treći odgojitelj definiram DPS-om te se može zaposliti u DV-u za rad s djecom s teškoćama u razvoju, a ne da bi da se opravdalo povećanje broja djece u odgojno obrazovnoj skupini i sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju kao i ostale zaposlenike u dječjim vrtićima treba osigurati osnivač.
Nema predsjednika kluba pa ćemo o tome morati glasovati. 48. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženjem.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo i mi ne prihvaćamo obrazloženje. Pa ću ja još jedanput naglasiti probleme u ovom članku. Dakle, nekoliko ih je. Prvi problem dakle što uvodite pojam trećeg odgojitelja, pojam koji je izmišljen kako bi se pokušalo prikazati da se dodatnim zapošljavanjem osobe može i smije u odgojne skupine uključiti više djece nego što je propisano DPS-om. Dakle, poja treći odgojitelj treba potpuno izbrisati iz ovog konačnog prijedloga zakona. Drugo, isto tako smatramo da je nužno potrebno otvoriti mogućnost da se sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju mogu osigurati i u državnom proračunu obzirom na to nego i u tijeku rasprave o ovom zakonu smo govorili o kapacitetima lokalne samouprave kako je li većina njih zapravo i nema kapacitete za osigurati ova sredstva. Evo, zahvaljujem i tražim glasanje. Hvala.
49. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Naime, odredba Članka 24a. stavka 3. usklađena je s drugim propisima iz sustava odgoja i obrazovanja, a drugi dio sredstva za pomoćnike za djecu s teškoćama u razvoju kao i za ostale zaposlenike u dječjim vrtićima treba osigurati osnivač.
Zastupnika Zurovca nema pa ćemo o tome morat glasovat. 50. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Nema potrebe dodatnog naglašavanja da pri provedbi postupka zasnivanja radnog, da se pri … [[Govornik se ne razumije.]] postupka zasnivanja radnog odnosa primjenjuje Zakon o radu jer se na sva zasnivanja radnih odnosa u javnim službama primjenjuje Zakon o radu ali i drugim propisima. Nadalje, sve javne ustanove moraju imati mrežne stranice sukladno posebnim propisima te se ne može dodavati tekst koji će biti u koliziji s drugim propisima. Dalje, mogućnost zapošljavanja na 60 dana bez raspisivanje natječaja 2 puta za redom omogućila bi duže obavljanje rada bez raspisivanja natječaja, a to bi moglo negativno utjecati i na obavljanje poslova u dječjem vrtiću.
U ime kluba poštovana zastupnica Puljak.
Evo ostajemo pri, pri ovom amandmanu i tražimo, tražimo glasanje. Po uzoru na srodne zakone, primjerice onaj o osnovnom školstvu čini se kako predlagatelj ovdje daje puno više smjernica koje nije nužno uvrstiti u zakon budući da one proizlaze iz odredbi drugih zakona. Zapošljavanja se naravno odvijaju putem javnih natječaja, a ono što je potrebno učiniti dakle postoji problem odnosno bolji nadzor u provedbi i odredbi svih zakona. Dakle evo pri tome da se o amandmanu glasa.
51. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se. Uz isto obrazloženje i jedino u nastavku prijedlog nije moguće prihvatiti jer u iznimnim slučajevima nemogućnosti zapošljavanja radnika koji udovoljava uvjetima za radno mjesto ne bi bilo moguće organizirati rad te bi navedeno uzrokovalo teškoće u organizaciji rada dječjeg vrtića.
Predsjednika kluba nema, pa ćemo o tom morati glasovati. 52. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Zato što mogućnost zapošljavanja na 60 dana bez raspisivanja natječaja 2 puta za redom može omogućiti duže obavljanje rada bez raspisivanja natječaja, a to može negativno utjecati i na obavljanje poslova u dječjem vrtiću.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam. Evo ja ću ipak pročitati zapravo što amandman predlaže. U Članku 26. misli se temeljni zakona u stavku 4. dodaje se podstavak 2. koji glasi. Ustanova smije za isto radno mjesto koristiti mogućnost zapošljavanja na 60 dana bez raspisivanja natječaja maksimalno 2 puta te je nakon toga obvezna raspisati natječaj. Pod istim radnim mjestom podrazumijevaju se sva radna mjesta koja su opisana istim nazivom odnosno imaju iste radne zadatke kad potreba za obavljanjem poslova ne traje dulje od 60 dana. Kao što je dakle jasno ovaj naš amandman ne prijeći zapošljavanje na 60 dana bez raspisivanja natječaja jer smo svjesni da je poneka u realnom životu to prijeko potrebno. Još jedanput naglašavam dakle ovaj amandman to ne prijeći. Ovaj amandman naprosto kaže da taj postupak, taj manevar može biti proveden samo 2 puta uzastopce i smatram da je to zaista potrebno štoviše nužno kako bi se spriječile ne, ne tako rijetke da se blago izrazim dosad već primijećene zloupotrebe ovakve, ovakvog instituta. Prema tome iz svega što je rečeno ja mislim da možete zaključiti da ostajemo pri svom prijedlogu. Molimo da se o ovom našem amandmanu glasa.
53. i 54. amandman su identični. Prvo 53. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća uz već izrečeno obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, obrazloženje već davno ne prihvaćam odbijanje amandmana i tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Dakle, kao što je ovdje u obrazloženju amandmana navedeno postoje različiti načini zlouporabe sustava zapošljavanja koji idu i prema iskorištavanju radnika, ali i prema uvođenju nestručnog kadra u odgojno-obrazovni sustav. Imajući u vidu cjelokupnu situaciju na tržištu, deficit odgajatelja, činjenicu da oni izlaze iz sustava u trenutku kada su u najboljoj dobi, dakle u smislu rada najplodniji jer ne mogu više trpjeti pritisak niti podnositi odgovornost za toliki broj djece s obzirom da uvjeti nisu adekvatni ne možemo dozvoliti daljnju nesigurnost u zapošljavanju kroz različite ugovore na određeno ili perzistiranje određenih nestručnih osoba produžavanjem njihovih ugovora koji onda dovode do devalvacije odgojno-obrazovnog sustava u predškoli.
Tražite glasovanje? 54. amandman identičan zastupnice Katarine Peović.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Peović.
O čemu je ovdje riječ? Samo da malo proširim raspravu. Ovdje je riječ o tome da se neprestano zapošljava čovjeka na određeno vrijeme pod opravdanjem da je riječ o potrebnom zapošljavanju na određeno vrijeme i to se opetovano čini tako da se obrazlaže da se čovjeka zapravo istog čovjeka stavlja na radna mjesta gdje zamjenjuje drugu osobu. Ondje je bilo rečeno da se to ograniči na dva puta i da se ograniči na jedno radno mjesto. Ali pazite ova situacija je tipična hrvatska situacija gdje stvarno u predškolskom odgoju i obrazovanju i u školama se to najviše zapravo zbiva ova situacija. I vezana je sa Zakonom o radu gdje stoji da se na tri godine može zaposliti na određeno vrijeme što treba ograničiti na jednu godinu i isto tako nije jasno definirano niti u Zakonu o radu da se ne smije zapošljavati osoba uzastupno, znači jedna kolegica dođe mijenja jednu kolegicu koja je na porodiljnom, pa onda drugu kolegicu koja je na porodiljnom itd. Druga stvar koja je ovdje važna je isto tako izuzetno tipična, a to je da je omogućeno da se nestručna osoba zaposli. Ali opet isto tako iznimno, a u situaciji koje u predškolskom odgoju nema zapravo kadrova, imamo deficit kadrova se to opet iskorištava i onda se svakih pet mjeseci provodi natječaj. Osoba nastavlja raditi godinama jer nema ograničenja. Znači ovdje je samo bilo sugerirano to da se to eksploatiranje tih radnica koje rade na određeno vrijeme prekine i to se uistinu mora u ovoj zemlji napraviti. Zašto? Zato što smo mi na samom vrhu ugovora prekarnih ugovora o radu u Europi i ako to ne riješimo stvarno ćemo imati tu negativnu tendenciju. Samo je jedna zemlja ispred nas.
Hvala. 55. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Naime, člankom 25. zakona propisane su zapreke za zasnivanje radnog odnosa u dječjem vrtiću, te se iste odnose na zasnivanje svih radnih odnosa u dječjem vrtiću, pa tako i na zasnivanje radnog odnosa osoba koji isti zasnivaju sukladno članku 26. stavku 5. zakona.
Zastupnika Zurovca nema, pa ćemo o tom morat glasovati. Amandmani 56., 57. i 58. su identični. Idemo prvo 56. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Naime, ako je osoba već položila stručni ispit nema razloga da opet bude u statusu pripravnika jer je odradila pripravnički staž. Nadalje, osoba koja se zapošljava uz obvezu stjecanja kompetencija za rad nije u istom položaju kao osoba koja se zapošljava na mjestu odgojitelja i ima odgovarajuću kvalifikaciju za odgojitelja jer se zapošljava kao nestručna osoba. Nadalje, temelj za donošenje pravilnika kojim će ministar nadležan za obrazovanje propisati način i uvjete polaganja stručnog ispita kao i program pripravničkog staža već je propisan u članku 28. zakona, te nema potrebe dodavanja predložene odredbe.
U ime kluba poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Vrlo simpatično vi se ovdje pokušavate prikazati kao netko tko želi zaštititi pripravnike i mlađu radnu snagu u predškolskim ustanovama. Međutim, ovim zakonskim izmjenama i ovim neprihvaćanjem naših amandmana koji su predloženi od strane struke to pobijate. Reći ću vam i zašto? Zato što preko 20% zaposlenih u dječjim vrtićima radi na određeno i to su mahom ljudi, mladi ljudi do 30 godina a čak njih 46% prema nepobitnim, objektivnim podacima i činjenicama ima ugovor na određeno vrijeme bitno više nego u svim ostalim djelatnostima javnog sektora. S druge strane mi ostajemo pri ovom amandmanu. Tražimo da se o njemu glasa. Zbog čega? Upravo zbog toga što želimo zaštiti pripravnike, ne želimo ih dovoditi u situaciju da 12 mjeseci potrebnog staža prikupljaju po 3, 4, 5 godina bez mentora, bez pisanog programa. I naravno ono što želimo postići ovim amandmanom je to da ne mogu svi imati jednak status. Stručni ispit za učitelja ne može zamijeniti stručni ispit za odgojitelja i ne mogu imati jednake uvjete dok ne polože stručni ispit i dok ne steknu potrebno radno iskustvo.
57. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku koji je identičan prethodnom.
Dakle, ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Nema predstavnika kluba, pa ćemo o tom morati glasovati. 58. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, identičan.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, ne prihvaćam obrazloženje. Tražim da se o navedenom amandmanu glasuje. Kao što je i navedeno zbog usklađivanjima sa uvjetima u osnovnoškolskom obrazovanju gdje učitelji ne mogu polagati razliku ispita već ga polažu u cijelosti. Iste je zahtjeve potrebno implementirati i u Zakon o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. S druge strane nije moguće niti ispravno osobi koja nije položila stručni ispit, dok se istovremeno stručnih kadrova zahtijeva polaganje stručnog ispita omogućiti isti status prije zadovoljavanja istih zahtjeva. Dakle, tražimo iste kriterije za sve. To je jedan minimum koji mora biti zadovoljen da bi zakon bio normativno opravdan. Naravno da ću tražiti da se o ovom amandmanu glasuje.
59. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo tražimo isto tako da se o amandmanu glasa. Danas dakle 2021. godine u dječjim vrtićima vrijedi pravilnik donesen '97. godine bez ikakvih izmjena od tada do danas. Dakle, evo i mi se ovdje pridružujemo onima koji kažu da ne smijemo dopustiti da se pripravnike koristi kao jeftiniju radnu snagu na mjestima gdje nedostaje odgojitelja tjerajući ih dakle da 12 mjeseci obveznog pripravništva prikupljaju kroz dvije ili tri godine radeći na kratkim zamjenama bez mentora često naknadno pisanim programima stažiranja. Isto tako, stručni ispit za učitelja ne može nadomjestiti polaganje stručnog ispita za odgojitelja. Stručni ispit nije stekao u istim uvjetima kao i odgojitelj. Dakle, onaj tko je stekao stručni ispit za učitelja nije ista stvar kao i stručni ispit za odgojitelja. Zbog toga svega, dakle ostajemo da se o amandmanu glasa. Hvala.
60., 61., 62. amandman su identični. Prvo 60. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se donošenje pravilnika uređuje se člankom 30. zakona.
Poštovana zastupnica Puljak.
Dakle, evo pozdravljam isticanje obveze usavršavanja, napredovanja i ravnatelja. Do sada to nije bilo propisano. Međutim, predlagatelj zaboravlja uvrstiti postojeći Pravilnik o načinu, uvjetima napredovanja u struci, o promicanju o položajima zvanja odgojitelja i stručnih suradnika u dječjim vrtićima koji akt donosi upravo ministar obrazovanja i taj Pravilnik je isto tako iz '97. godine, te ga je nužno žurno izmijeniti, ispraviti terminologiju, učiniti primjenjivim itd. Dakle, ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje.
61. amandman identičan Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
62. amandman koji je identičan prethodnom. Zastupnica Marija Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
A pardon, tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Kao što je već rečeno treba uvrstiti i postojeći Pravilnik o načinu i uvjetima napredovanja u struci i promicanju položaja na zvanja odgojitelja i stručnih suradnika u dječjim vrtićima. Prije svega treba osuvremeniti pravilnik koji datira iz daleke '97. godine u skladu sa suvremenim znanstvenim postignućima. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasuje.
63. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Ne prihvaća se. Naime, položajna zvanja za napredovanje ne mogu biti propisana podzakonskim propisom već odredbama zakona kako bi se osigurala pravna sigurnost kako za zaposlenike, tako i za osnivače koji osiguravaju sredstva za plaće. Temelj za propisivanje postupka i uvjeta za napredovanje već postoji u važećem zakonu, te se propisuje pravilnikom ministra. Predloženo brisanje stavka drugog ne bi bilo u interesu odgojno-obrazovnih radnika u dječjim vrtićima jer se na ovaj način istima osigurava zaštita njihovih prava u slučaju nastupa određenih okolnosti propisanih zakonom.
U ime kluba poštovana zastupnica Puljak.
Ovo je dakle bio amandman na članak 20. jel' tako koliko se sjećam? Ako sam ja izgubila …
Ne, ne. Krivo se sjećate. Amandman broj 63.
A članak 18. Je, ispričavam se. Na članak 18. Dakle, u prijedlogu izmjene članka predlagatelj mogućnost napredovanja odgojitelja stručnih suradnika i ravnatelja iz nejasnih razloga ograničava na položaj zvanja mentora i savjetnika zanemarujući mogućnost da će netko od radnika moguće iskazati afinitet prema višem napredovanju i zvanju koje je propisano pravilnikom. Dakle, ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Amandmani 64. i 65. su identični. Prvo 64. Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Amandman 65. Nema predstavnika kluba pa moramo o tome glasovati. 65. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Dakle, ono što mi želimo poručiti putem ovog amandmana je potreba kreiranja jednog sustava koji će biti poticajan za zaposlene u predškolskom odgoju i obrazovanju, odnosno koji će im omogućiti da napreduju dokle god za to iskazuju interes. Smatramo da predloženo zakonsko rješenje nije adekvatno i da to eksplicite ne omogućuje, stoga tražimo ovu zakonsku izmjenu i očekujemo da se o ovom amandmanu glasuje.
Amandmani 66., 67., 68. i 69. su identični. Prvo amandman 66. Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se, jer važećim zakonom već je propisan mogući broj i sastav članova Upravnog vijeća, a detalje vezano uz točan broj članova kao i sastav članova Upravnog vijeća utvrđuje ustanova svojim statutom sukladno specifičnostima i potrebama svake ustanove.
U ime kluba poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. Pa nama je žao šta ćete opet propustiti priliku kao i kod utvrđivanja kriterija i šta ćete ostaviti prostor za diskriminaciju. Ono što traži struka, ono što tražimo i mi kao oporbeni saborski zastupnici je da se u upravna vijeća, u ustanove predškolskog odgoja i obrazovanja uvedu potrebno iskustvo i obrazovanje nužno za funkcioniranje. I sami ste svjesni da danas upravna vijeća predškolskih ustanova funkcioniraju dobrim dijelom po političkim imenovanjima, po kadroviranjima hajde da tamo smjestimo nekog svog za 700, 800, 900 tisuća kuna mjesečne naknade i mir u kući. To je ono što se želi izbjeći i zapravo mi je jako žao da ovaj benigni amandman također stavljate po strani i vidljivo je da od 80 amandmana koje smo mi predložili vi ćete isključivo prihvatiti za sad jedan pretpostavljam i onaj koji nam dolazi u narednim amandmanima HDZ-a samo isključivo vaše vladajuće strukture a ove sve amandmane koje je sastavila struka i koje podnosimo sad mi kao oporbeni saborski zastupnici stavljate po strani. Zbog čega? Isključivo zbog politike. To ide na vašu savjest. Tražim da se o amandmanu glasa. Zahvaljujem.
Amandman 67. je identičan Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Puljak u ime kluba.
Dakle evo nastavno na obrazloženje kolegice, o ovom amandmanu odnosno ovom članku zakona kazat ću da je temeljem evo dosadašnje prakse razvidno kako su u ovom području potrebne izmjene koje se nisu predložile, dakle sastav i broj članova upravnog vijeća potrebno je mijenjati odnosno dopuniti. Česta je zaista pojava da su i u upravnim vijećima osobe sa statusom umirovljenika i to iz struka koje nemaju nikakve veze je li s radom predškolskih ustanova, niti sa ikakvim iskustvom upravljanja takvim ustanovama i nužno je dakle u sastav upravnog vijeća uvrstiti osobe koje će svojim iskustvom, obrazovanjem i razumijevanjem odgojno obrazovnih procesa doprinjeti kvalitetnom upravljanju predškolskim ustanovama. Obzirom da predškolske ustanove osnivaju i manje JLS ostavlja se mogućnost da ima 5 do 7 članova, a sastav članova vijeća mora biti bitno drugačiji nego je to sada. Predlažemo da u slučaju kad vijeće broji 5 članova, 2 člana imenuje osnivač i jednog odgojiteljsko vijeće, a jednog člana svi radnici ako u ustanovi ne postoji radničko vijeće i jednog člana predstavnici roditelja. U slučaju kad upravno vijeće broji 7 članova, 3 člana daje osnivač, 2 odgojiteljsko vijeće, jednog člana svi radnici i jednog člana roditelji. Dakle, ostajemo pri amandmanu i tražimo glasanje. Hvala.
Identičan je 68. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Identičan je i 69. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isti razlog.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje i traži se da se o ovom amandmanu glasuje. Dakle, zahtjev struke je vrlo jednostavan. Ako će netko upravljati nama taj netko mora biti stručan i imati prikladne kvalifikacije. Ne može bilo tko odlučivati o stvarima o kojima nema pojma kao što je često nažalost ne samo u ovom nego i u svim drugim područjima slučaj, tako da mogu samo iskazati žaljenje što niste prihvatili preciznije definirati sastav upravnih vijeća u skladu sa strukom i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje.
70. amandman zastupnika Daria Zurovca.
Ne prihvaća se. Naime, navedena odredba nije predmet konačnoga prijedloga zakona.
Nema kolege Zurovca, pa ćemo morati glasovati. 71. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Ne prihvaća se. Ovako predložena odredba nije provediva odnosno ne može osigurati pravna, pravnu sigurnost provedbe odredbe jer nije jasno na koji način bi se utvrđivale pojedine povezanosti.
Poštovana zastupnica Orešković.
Kažete nije provediva, ne znate kako biste interesnu povezanost utvrdili, stranačkom iskaznicom za početak, a onda možemo rodbinskim i kumskim odnosima također. Ovo je jedan antikorupcijski prijedlog, a ja ću radi hrvatske javnosti pročitati kako je amandman glasio. Za člana upravno vijeća dječjeg vrtića čiji je osnivač RH ili jedinice lokalne i područne samouprave ne može se imenovati osoba koja s članovima izvršne vlasti, tu mislim na gradonačelnika, općinskog načelnika i njihove zamjenike, povezana rodbinskim odnosno kumstvom, prijateljskim, poslovnim ili stranačkim odnosnom ili bilo kojem drugom odnosu iz kojeg bi se moglo utvrditi potencijalni sukob interesa, a u slučaju da je za člana upravnog vijeća imenovana takva osoba za koju nadležno tijelo, pod nadležnim tijelom mislim na povjerenstvo, ne na ovo vijeće koje je sada izmislila Plenkovićeva vlada, dakle ako povjerenstvo utvrdi da se ta osoba nalazi u sukobu interesa tada će se smatrati da je imenovanje ništavo i ne proizvodi pravne učinke i to od trenutka pravomoćnosti i konačnosti odluke u kojoj se utvrđuje postojanje okolnosti iz kojih proizlazi mogući sukob interesa. E to bi bila borba protiv korupcije koja u vrtićima počinje kao što sam već prethodno rekla. Hvala.
72. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 73. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Uvjet za radno mjesto ravnatelja je završen studij za odgojitelja, te osoba koja je završila specijalistički sveučilišni poslijediplomski studij ispunjava uvjete koji su propisani jednom od točaka od A do E. Osim toga, odgojitelji i stručni suradnici mogu završiti i neki drugi sveučilišni poslijediplomski studij koji je vezan uz sustav ranog i predškolskoga odgoja i obrazovanja, te bi dodavanje ovakve odredbe moglo biti diskriminatorno u odnosu na druge osobe.
U ime kluba poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem. A ja bi… [[Govornik se ne razumije]] dolazite iz resornog ministarstva, zašto vi uopće potpisujete dopusnice onda za poslijediplomska i specijalističke studije ako jednostavno ne želite počevši od vas samih niti stavljati u kolektivne ugovore osnovicu od 8% koja je nekad vrijedila za magisterije znanosti i što je rečeno ljudima koji su završili te studije, a što im se govori i prilikom upisa na te studije da će ostvarivati i viša primanja, da će im to omogućiti ovoga bolja primanja i putem kolektivnih ugovora, vi ovdje jednostavno šikanirate i dalje ljude koji su se dodatno obrazovali i koji su mahom dizali kredite. Složit ćete se sa mnom da poslijediplomski specijalistički studiji danas koštaju jako puno, čak i u odnosu na one znanstvene magisterije koji su nekad koštali po 30 tisuća kuna, a u kolektivnim ugovorima je bilo javnog i državnog sektora da ostvaruju 8% na osnovicu, ovdje ne ostvaruju. I sada kada se pokušava ovim amandmanom, a i sukladno Zakonu o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru, a i sukladno onom što je reklo i Povjerenstvo za tumačenje kolektivnog ugovara gdje sjedi vaš kolega državni tajnik g. Mamić da će se u narednim pregovorima staviti tih 8% na osnovicu za plaću u kolektivne ugovore, vi ovdje pokušavate te ljude koji su se vrijedno obrazovali godinu dana, koji su pisali rad, koji su polagali ispite uz to što već redovno rade ja uopće ne razumijem intenciju vašeg neprihvaćanja ovog našeg mogu reć zaista benignog amandmana. Preporučam da onda u buduće razgovarate sa sveučilištima poštujući naravno njihovu autonomiju, ali jednostavno da više kad vam dođe na stol ovoga prijedlog elaborata studijskog programa s prilozima za poslijediplomske specijalističke studije da ih ne odobravate, ja tome zaista ne vidim smisla nastavno onome kako sustav danas funkcionira. Tražimo da se o ovome amandmanu glasa. Zahvaljujem.
74., 75. i 76. amandman su identični. Prvo 74. amandman Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se, uz prvi dio obrazloženja vezano uz stavak 6., uz izmjenu stavka 6. u nekim slučajevima praksa je pokazala da dugotrajno obavljanje posla ravnatelja može imati nedostataka ali isto tako praksa je pokazala da ravnatelj koji svoj posao obavlja savjesno i predano i u trećem ili četvrtom mandatu može pridonijeti kvaliteti rada dječjega vrtića te nema razloga da se onemogući obavljanje poslova ravnatelja i dulje od 10 godina.
Nema predsjednika kluba pa ćemo o tome morati glasovati. 75. amandman Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Puljak u ime kluba.
Dakle, evo nastavno na obrazloženje kolegice na ovaj članak ostajemo dakle pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Dakle, evo predložena je izmjena trajanja mandata ravnatelja s 4 na 5 godina kako bi se uskladio s položajem ravnatelja u osnovnim školama, ali je propušteno spomenuti je li specijalistički sveučilišni i postdiplomski studij upravo iz područja vođenja i upravljanja odgojno obrazovnom ustanovom što bi kao specijalizirano obrazovanje moralo imati težinu pri imenovanju ravnatelja. Isto tako, praksa je pokazala određene nedostatke dugotrajnim imenovanjem ravnatelja na tu funkciju zbog toga mislimo da je potrebno ograničiti, a i slažemo se je li sa prijedlozima struke koji traže da se ograniči mogućnost uzastopnog imenovanja na dva mandata to znači maksimalno 10 godina. Dakle, tražimo glasanje o amandmanu. Hvala.
76. amandman koji je identičan zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isti razlog.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaća se isti razlog i traži se da se o navedenom amandmanu glasuje. Dakle, ono što je bitno je da ovdje tražimo da se ne diskriminiraju ravnatelji u dječjim vrtićima, da imaju jednaka prava kao i ravnatelji u školama s jedne strane. S druge strane da se za to biraju stručne odnosno kompetentne osobe i u krajnjoj liniji da imamo ravnatelje koji će tu funkciju moći obavljati ali u punom radnom vremenu. Dakle, tražimo jedan sustav koji će biti poticajan za one najbolje da njime mogu upravljati na način kao što je propisano i u ostalim obrazovnim ustanovama. Tražit ću da se o amandmanu glasuje.
77. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Ne prihvaća se. Ovako predložene odredbe nisu provedive odnosno ne može se osigurati pravna sigurnost provedbi odredbi jer nije jasno na koji način bi se utvrđivale pojedine povezanosti.
Poštovana zastupnica Orešković.
Kao i kod prethodnog amandmana odmah ću vam odgovoriti kako bi se to provodilo tako što bi jedno neovisno stručno tijelo, a to bi bilo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa utvrdilo da interesna povezanost postoji. A interesna povezanost su rodbinski odnosi, kumski odnosi, pa i stranačka iskaznica. Imamo 555 gradova i općina, svaka ima svoje javne vrtiće. Dosadašnja praksa je bila puna pogodovanja kod izbora ravnatelja. Ovim amandmanima ta se praksa pokušava ispraviti na način da pored onih propisanih stručnih kriterija moramo imati i odsustvo, odsustvo ovih drugih kategorija koji su najčešće bili prednost prilikom svakog postavljanja i imenovanja. I sve dok se Hrvatska s tim problemom ne pozabavi od provedbe ovog zakona u suštini neće biti ništa. Vrtići su male interesne zone za početak korupcije i klijentelizma. Hvala. Tražim da se o amandmanu glasa.
78. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Naime, razrješenje ravnatelja propisano je stavkom 4. navedenoga članka.
Kolege Zurovca nema pa ćemo morati glasovat o tome. Sad imamo amandmane 79., 80., 81. koji su identični. Najprije amandman 79. Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku.
Ne prihvaća se. Predloženim izmjenama programa javnih potreba ne bi se smatrali samo propisani programi već i svi redoviti programi odgoja i obrazovanja. A zakonom je propisan način financiranja dječjih vrtića te su konačnim prijedlogom dodane i nove odredbe vezane uz financiranje iz državnoga proračuna.
Nema predstavnika kluba pa ćemo morati glasovati o tom amandmanu. 80. amandman koji je identičan prethodnom Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Puljak u ime kluba.
Dakle, evo tražimo da se o ovom amandmanu glasa. Po prijedlogu je li struke zakon, u ovom članku se traži izmjena da se javnim potrebama sukladno stavku 1. ovog članka smatraju svi redoviti programi. Dakle, napomenuto je da se misli na sve redovite programe uz poseban naglasak na ove posebne programe. Dakle, ta mala izmjena koju evo nije bilo teško prihvatiti, ali sve ok. Dakle, tražimo glasovanje.
Identičan je i 81. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, ponovit ću još jednom da predlagatelj navodeći tek određene programe i kategorije djeci predškolske dobi čini nedopustivu diskriminaciju stavljajući neku djecu i listu svojih prioriteta na štetu druge djece koja na toj listi nisu i zato ćemo tražiti da se o ovom amandmanu glasuje.
82. amandman zastupnice Katarine Peović.
Ne prihvaća se. Naime, konačnim prijedlogom zakona dodane su nove odredbe kojima se iz državnog proračuna osigurava financiranje fiskalne održivosti dječjih vrtića neovisno o programima koje izvode.
Poštovana zastupnica Peović.
Mislim da nismo se dobro shvatili ajmo to tako reći. Ono što je ovdje traženo i ovo se odudara znači od ovih zahtjeva koji smo svi više-manje preuzeli znači od udruga, to je zahtjev Radničke fronte koji mi upućujemo već neko vrijeme. O čemu se radi? Znači 2014. godine program predškole je uveden kao obavezan na svu djecu u godinu prije polaska u osnovnu školu. Da bi sva djeca imala omogućeno iste znači prilike socijalnog uključivanje u institucionalni odgoj i obrazovanje prije upisa uz osnovnu školu bilo bi potrebno i to naravno svakako pozdravljamo, znači obavezan program predškole je jako dobra stvar i što više socijalizacije djece u vrtićima je općenito jako dobra stvar, ali imate situaciju u kojoj znači roditelji moraju plaćati vrtić. Mislim nije riječ o programima što ste vi ovdje analizirali, nego je riječ znači samom odlasku u vrtić koji je obavezan jednu godinu prije škole. Neki roditelji mogu odlučiti da djecu svoju samo šalju u program, ali mi tražimo znači financiranje predškole cijele te godine za sve roditelje koji, znači za sve roditelje jer je škola, zapravo predškola obavezna. Ne samo programe, znači da roditelji pošalju svoje dijete na program, nego da ta zadnja godina bude besplatna za svu djecu jer vam je to ekvivalent ove situacije koju sad imate. Znači jedna godina predškole je obavezna kao da je prvi razred osnovne škole uz plaćanje. Zapravo je to ekvivalent toga. I ono što mi tražimo je, znači da ta predškola bude integrirana uz školu i da ona ako je obavezna onda bude i besplatna u potpunosti. Znači ne samo programi, nego i sve kompletno vezano uz taj zadnji razred, odnosno prvi razred prije škole. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
83. amandman zastupnika Darija Zurovca.
Ne prihvaća se. Konačnim prijedlogom zakona dodane su nove odredbe kojima se iz državnog proračuna osigurava financiranje fiskalne održivosti dječjih vrtića čiji je osnivač jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave.
Zastupnika Zurovca nema, pa ćemo o tom morati glasovati. Sad dolaze amandmani 84. i 85. koji su identični. Prvo 84. Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Naime, prijelaznom odredbom ne može se utvrditi rok za donošenje odluke čije donošenje nije propisano važećim zakonom kao niti odredbama konačnog prijedloga zakona.
Poštovana zastupnica Radolović u ime kluba.
Zaključno. Naš posljednji amandman danas mi tražimo da se jednostavno barem na neki način rasterete jedinice lokalne samouprave. Izgradili ste kroz program ruralnog razvoja preko 200 vrtića. Dakle, izgradili su se fizički kapaciteti. I sami ste vidjeli što se dogodilo. Na kraju u tim novim zgradama nije imao tko raditi od odgojitelja do pomoćno-tehničkog osoblja. Sad svim manjim jedinicama lokalne samouprave izdvajanje iz proračuna za sustav ranog predškolskog odgoja i obrazovanja porasla su za duplo. Svi oni žele pritom poštovati DPS jer im je naravno cilj u njihovim sredinama povećanje kvalitete odgojno-obrazovnog procesa. Mi tražimo ovim amandmanom da se konačno definira jedinstvena ekonomska cijena vrtića. Sad ona varira od 900 do 2 i pol tisuće kuna kao i da se na neki način napokon ujednače plaće odgojitelja ali ne pritom i da se plaće i ekonomska cijena vrtića uzmu one najniže, nego da se napravi jedna realna procjena. I sami znate da plaće odgojitelja danas u Hrvatskoj variraju negdje to stvarno moram reći mizernih 3 i pol tisuće kuna. To nije niti u pola dovoljno za dostojanstven život posebice ako se uzme u obzir današnji porast cijena inflacija i rast cijele potrošačke košarice, a najviše plaće odgojitelja su oko 6 i pol tisuće kuna što složit ćete se sa mnom također je premalo. I onda sad kad predlažemo i da se ovaj pomoćnik za djecu sa poteškoćama u razvoju barem financira na teret državnog proračuna ne i tu opet želite uvesti nepostojeći pojam trećeg odgojitelja i to svaliti na leđa jedinica lokalne samouprave. Ostajemo pri našem amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Identičan je 85. amandman Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a.
Tako je. Ne prihvaća se iz istog razloga.
Poštovana zastupnica Puljak u ime kluba.
Hvala. … [[Govornica se ne razumije.]] iz razloga evo kojeg je navela i kolegica pa da se sad ne ponavljam tražimo da se o amandmanu ovom glasa. Dakle, jedinstvenu metodologiju za izračun ekonomske cijene vrtića treba donijeti u roku od 9 mjeseci. Evo zahvaljujem.
I 86. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Isto je obrazloženje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje. Tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje budući da je ovo moj posljednji amandman iskoristit ću ovu priliku da još jednom zahvalim svim udrugama koje su se uključile u ovo savjetovanje koje se bave predškolskim odgojem i obrazovanjem, koje su dale svoje sadržajne zakonske prijedloge i pokazale da im je prije svega stalo da se napravi adekvatan zakonski okvir koji će pratiti suvremene trendove, uvažiti poziciju njihove struke i u krajnjoj liniji osigurati našu djecu tako da mogu bezbrižno i kvalitetno boraviti u dječjim vrtićima. Pohvaljujem i njihovu javnu borbu, dakle te su žene ustale, došle na Markov trg i pokušavale i fizički protestirajući pokazati da se ne slažu sa ovim nasilnim mijenjanjem zakona provođenjem nemogućeg u moguće isključivo da bi se zadovoljili formalni kriteriji. Mi moramo prvo u praksi osigurati da institucije mogu prihvatiti djecu i da naši odgojitelji budu adekvatno zbrinuti i uvaženi i u smislu njihovih materijalnih prava da bismo onda zadovoljili brojke. Brojke nisu same sebi svrha, one su tek posljedica dobro uređenog odgojnog obrazovnog sustava. I ovdje želim još jednom reći da mislim da njihova brojka i borba nije bila uzaludna. Ovdje je cijela oporba stala uz njihove zakonske prijedloge i doći će jednom trenutak kada će prevladati politička opcija koja će prije svega uvažavati struku.
Hvala vam lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,40 SATI]] Poštovani kolega i kolegice nažalost samo vas je troje samnom četvrtim u dvorani, ali eto radit ćemo naravno. Ovaj sad idemo na raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost i prvi amandman imamo zastupnice Marije Selak Raspudić. Izvolite. Da, nisam rekao naravno poštovani Ivica Šušak državni tajnik u Ministarstvu znanosti.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Naime, Članak 3. stavak 1. zakona kojim je propisano da osnivačka pravi obveze nad zakladom ostvaruje ministarstvo nadležno za poslove znanosti je u skladu s odredbama Zakona o Vladi RH i djelokrugom rada ministarstva nadležnog za znanost. Hvala lijepa.
Poštovane zastupnice Selak Raspudić nema pa ćemo o tome morati glasovati. 2. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, zaklada je osnovana Zakonom o nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj RH te je isto propisano Člankom 1. stavkom 1. zakona. Svrha zaklade je razvoj, ali i promicanje znanosti i tehnologije, a cilj joj je osiguravanje održivog društvenog i gospodarskog razvoja ali i osiguravanje znanstvenog i tehnološkog razvoja te isto propisano Člankom 4. stavkom 1. zakona. Hvala.
Poštovani zastupnik Bakić.
Hvala lijepo [[Upadica: U ime kluba.]] Pa poštovani državni tajniče mi bismo ipak ostali kod našeg dakle amandmana, mi svakako ne mislimo da je potrebno ili uopće prikladno vezati razvoj znanosti za, posebno za gospodarski razvoj. Mi mislimo da razvoj znanosti supstancijalni dio općenito društvenog razvoja. Mislimo da je zapravo cilj znanosti mnogo širi i obuhvatniji nego razvoj, nego gospodarski razvoj. Štetno je zanemarivati fundamentalnu ulogu znanosti, svoditi je, razvoj znanosti svoditi na funkciju gospodarskog razvoja. Tako da bismo dakle ostali kod našeg prijedloga i molimo da se o njemu glasa.
3. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Pod znanstvenim istraživanjima koja su od strateškog interesa za RH i navedena su u Članku 4. stavku 3. zakona misli se na istraživanja koja se temelje na aktima strateškog planiranja donešenima u skladu sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH poput Nacionalne razvojne strategije, Nacionalnog programa reformi i Strategije pametne specijalizacije. Hvala lijepo.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Bakić.
O ovom poštovani državni tajniče i ovdje bismo također ostali kod svog amandmana. Dakle, mi bismo se priklonili tome, tom rješenju da se briše, da se iz ovog članka zakona brišu znanstvena istraživanja koja su od posebnog strateškog interesa za RH naprosto zato što znanstvena istraživanja koja su od strateškog interesa za RH nisu eksplicirana, nisu eksplicitno pobrojana u trenutno važećim strateškim dokumentima RH i u tom smislu dakle taj pojam nije dobro definiran. On na taj način otvara prostor interpretacijama i zato mislimo da je štetno ovog momenta u zakonu ostaviti ovakvu formulaciju. Molimo da se o ovom amandmanu glasa.
4. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Naime, Člankom 4. zakona propisano je da se vrednovanje prijedloga znanstvenih projekata financiranih iz državnog proračuna utvrđuje općim aktima, dok se vrednovanje prijedloga znanstvenih projekata financiranih iz decentraliziranih fondova EU i drugih međunarodnih izvora utvrđuje sporazumima o provedbi s nadležnim tijelima. Ne postoji definicija znanstveno najrazvijenijih zemalja niti kriterija za njihov odabir. Hvala lijepo.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Dakako da ne postoji definicija znanstvena najrazvijenijih zemalja, ali smisao naše intervencije je naravno jasan. Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost treba promicati znanstvenu izvrsnost, kompetitivnost i najviše standarde vrednovanja i provedbe projekata. I posebno je važno da vrednovanje projekata bude međunarodnog karaktera kako je to praksa u većini sličnih zaklada u Europi i svijetu osobito u zemljama na koje se želimo ugledati i na koje se ugledamo. Osobito u zemljama sa najvišim znanstvenim standardom. A smo primjena tih najviših međunarodnih standarda odnosno kriterija izvrsnosti može dakle omogućiti držanje koraka sa znanstveno najrazvijenijim zemljama i samo tako je moguć na nacionalnoj razini razvoj znanosti prema najvišim kriterijima i stvarnih participacija u europskom istraživačkom prostoru i općenito u međunarodnoj zajednici. Hvala vam lijepo.
5. amandman …
Ostajemo naravno kod amandmana i molimo glasanje.
5. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Postupak dodjele sredstava propisat će se pravilnikom u skladu s Člankom 10. stavkom 1. podstavak 4. zakona kojeg donosi upravni odbor zaklade, a prema vrsti programa. Hvala.
Poštovane zastupnice nema pa ćemo o tome morati glasovati. 6. amandman zastupnice Marije Puljak.
Amandman se ne prihvaća. Naime, postupak dodjele sredstava propisat će se pravilnikom sukladno Članku 10. stavku 1. podstavka 4. zakona kojeg donosi upravni odbor zaklade, a prema vrsti programa.
Poštovana zastupnica Puljak.
Marijana Puljak, ne Marija Puljak [[Upadica: Oprostite ovaj.]] ne sve ok. Kako želimo zapravo uvesti kriterije izvrsnosti i to izvrsnosti je li prema kriterijima najrazvijenijih zemalja tako u ovom, u ovim člancima predlažemo da se briše riječ „pretežno“ iz dijela rečenica pretežno na međunarodnoj razini i pretežno međunarodni znanstveni stručni recenzenti, međunarodna recenzija uključuje i hrvatske recenzente, a zapravo ovo micanje kaže da ne mogu biti samo hrvatski, dakle ono težimo kriterijima izvrsnosti koji vladaju u evo najrazvijenijim zemljama i želimo to primijeniti i u svojim, svojim zakonima. Hvala.
Tražite glasovanje?
Tražim, naravno tražim glasovanje.
7. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 8. st. 2. zakona propisani su uvjeti za odabir članova Upravnog odbora zaklade, čl. 12. st. 2. zakona propisani su uvjeti za odabir članova Povjerenstva za prigovore, a čl. 11. st. 4. zakona propisano je da se uvjeti za imenovanje upravitelja zaklade uređuje Statutom i Pravilnikom o unutarnjem redu zaklade. Ne postoji definicija vrhunskih znanstvenika znanstveno najrazvijenijih zemalja, niti kriterija za njihov odabir. Hvala lijepa.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Kao što takva definicija eksplicitno ne postoji, ne postoji definicija nijednog pojma koji je naveden u ovom zakonu, dakle taj argument ne bi se mogao smatrati valjanim. Reći ću i ovo, ostajemo dakle kod svog amandmana odnosno kod prijedloga dopune ovog članka kojim se, kojom se dopunom traži da se članovi svih tijela zaklade biraju iz redova vrhunskih znanstvenika prema kriterijima izvrsnosti znanstveno najrazvijenijih zemalja jer kako bi zaklada mogla ispuniti svoju svrhu i zaista poticati izvrsnost i stvarno ravnopravno uključenje i participaciju u europskom istraživačkom prostoru od kritične je važnosti da njome upravljaju i njezina tijela i čine vrhunski znanstvenici sa svjetski priznatim radovima, evo nas blizu definicije i rezultata. Sadašnja formulacija iz čl. 8. st. 2. gdje se traže citiram međunarodno priznati znanstveni radovi i rezultati nedovoljno ističe potrebu da zakladom upravljaju najistaknutiji znanstvenici. Time se zapravo kriteriji ublažavaju, te se otvara prostor da Upravni odbor zaklade i druga tijela budu izabrani i članovi sa znanstvenim doprinosom bez značajnijeg međunarodnog odjeka. I reći ću još i ovo. U stvarnosti duboko je razočaravajuće odbijanje prihvaćanja ovog amandmana. Ovaj prijedlog nije ortogonalan na prijedlog zakona, nije mimo smjeren, ovaj prijedlog faktički i u dobroj namjeri unaprjeđuje ovaj zakon, on naprosto traži da se podigne letvica da se ustanove najviši kriteriji, zapravo ne možemo razumjeti zbog čega predlagatelj ne želi prihvatiti ovaj amandman. Dakako da kod njega ostajemo i molimo glasanje.
8. amandman zastupnica Dalija Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Naime, temeljem čl. 7. st. 5. zakona Upravni odbor zaklade donijet će opći akt o sprječavanju sukoba interesa kojim će se propisati postupanje prilikom postojanja sukoba interesa u postupku vrednovanja, a koji će se odnositi na osobe koje sudjeluju u postupku vrednovanja. Hvala lijepo.
Poštovane zastupnice Orešković nema, pa ćemo o tome morati glasovati. 9. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Naime, sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo brisana je riječ „vrhunska“ u čl. 8. u st. 2. prijedloga zakona kao suvišna. Naime, ne postoji definicija vrhunskih znanstvenika znanstveno najrazvijenijih zemalja, niti kriterija za njihov odabir. Hvala lijepo.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Pa zapravo bih mogao ponoviti gotovo od riječi do riječi sve ono što sam maloprije rekao, ali još ću sad nešto dodati. Dakle, ovo je zaista impresivno, impresivan je podatak da je brisana riječ „vrhunski“, dakle o čemu govorimo? Govorimo o članovima upravnog vijeća Zaklade za znanost i mi brišemo zahtjev da u tom tijelu, u tom dakle tijelu koje upravlja Zakladom za znanost sjede vrhunski znanstvenici. Predložili smo amandman kojim smo dakle tražili da na prijedlog Vlade RH članovi Upravnog odbora zaklade imenuje HS iz redova vrhunskih znanstvenika osobito onih koji imaju međunarodno prepoznate znanstvene radove i rezultate prema kriterijima znanstveno najrazvijenijih zemalja vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja. Nemoguće je razumjeti odbijanje ovakvog prijedloga, ovakvog dakle kriterija, ugradnji ovakvog kriterija izvrsnosti kojeg trebaju udovoljavati oni koji bi danas sutra trebali upravljati Hrvatskom zakladom za znanost. Odbijanje kriterija kojima tražimo da u Upravnom odboru zaklade sjede vrhunski znanstvenici ne možemo razumjeti drugačije nego otvaranje prostora da članstvo u tom Upravnom odboru, da se dakle članstvo u tom Upravnom odboru stječe i temeljem nekih drugih, a ne samo znanstvenih kriterija. Naravno da ostajemo kod svog prijedloga amandmana i molimo da se o njemu glasa.
10. amandman zastupnice Marijane Puljak.
Ne prihvaća se. Naime, broj radova i rezultata nije jedini dokaz znanstvene izvrsnosti niti na nacionalnoj, niti na europskoj i sveukupnoj međunarodnoj razini, te ona ovisi o pojedinom znanstvenom području. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo pridružujem se evo i kolegi Bakiću koji zapravo je razočaran u to što se izvrsnost i vrhunski znanstvenici i vrhunska znanost zapravo miče iz ovog zakona. Kao nastavak njegovog prijedloga dakle da se ovdje iz redova znanstvenika doda iz redova vrhunskih znanstvenika mi predlažemo da se maknu ove riječi „osobito onih“ jer mislimo dakle osobito onih koji imaju međunarodno priznate znanstvene radove jer mislimo da to uvodi nekakav dakle da nije obaveza, zaista smatramo da članovi Upravnog odbora moraju biti vrhunski znanstvenici prema kriterijima znanstveno najrazvijenijih zemalja, dakle isključivo znanstvenici s međunarodno priznatim znanstvenim radovima i rezultatima dakle, ostajemo pri svom amandmanu i tražimo glasanje. Hvala.
11. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] znanstveno najrazvijenijih zemalja niti kriterija za njihov odabir, sukladno pravilima jedinstvenim metodološko nomotehničkim pravilima ovaj prijedlog se ne prihvaća.
Poštovana zastupnica SElak RAspudić.
Zahvaljujem na ovom pomalo ciničnom obrazloženju i naravno da ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje odnosno ne prihvaćam ga. Kao što su i kolege govorile ranije ako ne postoje kriteriji slobodno ih propišite možemo i o njima ovdje glasovati, ne moraju biti čak ni u nekom pravilniku, a mislim da je svima dobro poznato koji bi oni trebali biti. U svakom slučaju ono što je bitno i na što svi stavljamo naglasak je da se u ovako bitnoj instituciji njeguje znanstvena izvrsnost odnosno da ona bude presudan kriterij. Ako nemamo takav tip kriterija onda ne možemo niti garantirati da ćemo imati stručna povjerenstva ili upravljanje zakladom, a sukladno tome niti da će se najbolji projekti izabirati.
Tražite glasovanje?
… [[Govornica nije uključena.]]
12. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Kandidati za članove upravnog odbora mogu podnositi i članovi nacionalnog vijeća za područje znanosti, znanstvenici i članovi akademske zajednice putem znanstvenih instituta, visokih učilišta i HAZU odnosno kroz pravne osobe. Hvala lijepa.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam. Dakako dakle da zakon predviđa ili trenutni prijedlog zakona predviđa da članovi akademske zajednice mogu participirati u predlaganju kroz svoje institucije. Smisao naših prijedloga je bio da se krug ovlaštenih predlagatelja članova upravnog vijeća proširi i to tako da se eksplicira da ovlašteni predlagatelj može biti i Nacionalno vijeće za znanost i jednako tako da se eksplicira da ovlašteni predlagatelji mogu biti i pojedinačno znanstvenici i članovi akademske zajednice. Ponovno još jedanput ne vidimo u tome štetu, a korist je naravno očita i mnogostruka. Krug ovlaštenih predlagatelja smatramo da je potrebno na ovaj način proširiti kako bi se osigurala parcitipativnost sveukupne akademske zajednice u izboru članova ovako važnog tijela. Ostajemo pri svom prijedlogu amandmana, molimo glasanje.
13. amandman zastupnice Marijane PUljak.
Ne prihvaća se. Strateškim planom zaklade definirat će se između ostalog pozicioniranje zaklade u nacionalnom inovacijskom sustavu u skladu sa NPOO-om. Dodatno, strateški plan zaklade potrebno je uskladiti s aktima strateškog planiranja poput nacionalne razvojne strategije i Strategije pametne specijalizacije. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem. Ostajemo pri svom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. A mi smo predložili da ostane članak, stavak i podstavak, dakle predlaže strateški plan zaklade HS-u odnosno da se briše ovaj dio koji treba prethodnu suglasnost ministarstva i smatramo da ga treba raditi upravni odbor, znanstveno vijeće, dakle znanstvenici bez uplitanja administracije i politike. Evo zahvaljujem.
Tražite glasovanje jel tako? Da. 14. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se. Naime, čl. 13. st. 3. zakona propisano je da članove znanstvenih i stručnih povjerenstava čine stručnjaci s iskustvom u vođenju znanstvenih projekata, vrednovanju projektnih prijedloga te oni stručnjaci koji imaju međunarodnu prepoznatljivost, a kriterij za izbor članova znanstvenih i stručnih povjerenstava utvrdit će se općim aktima zaklade u skladu sa st. 4. istog članka zakona. Hvala lijepo.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Zahvaljujem. To što se trenutno traži u postojećem zakonskom prijedlogu je nedovoljno. Ono što smo predložili u ovom amandmanu jest formulacija koja eksplicitno glasi „članove znanstvenih i stručnih povjerenstava čine stručnjaci sa iskustvom u vođenju znanstvenih projekata, posebno onih nacionalno i međunarodno kompetitivnih te sa iskustvom u vrednovanju projektnih prijedloga iste vrste. Poanta je u sljedećem, originalno predložena formulacija nedovoljno je jasna, originalno predložena formulacija naravno predlagatelja zakona nedovoljno jasno postavlja kriterije koji trebaju zadovoljavati članovi znanstvenih i stručnih povjerenstava. Navodi se iskustvo u vođenju znanstvenih projekata, no pri tom se izostavlja zahtijevati neki minimalni rang tih projekata. Slično, formulacija međunarodnoj prepoznatljivosti je neprecizna te zato podložna preširokim interpretacijama. Od ključne važnosti je zahtijevati iskustvo i iskustvo u vrednovanju projektnih prijedloga čiji rang je barem jednak, barem jednak naravni projekata koje financira zaklada, uvjereni smo da takvo što treba u zakonu eksplicirati. Ostajemo dakle kod prijedloga svoga amandmana i molimo da se o njemu glasa.
15. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Čl. 18. st. 1. zakona u skladu s čl. 3. st. 1. zakona i djelokrugom rada ministarstava nadležnog za znanost, čl. 18. st. 2. zakona u skladu se je s odredbama Zakona o proračunu i zakona o fiskalnoj odgovornosti iz kojih proizlazi da je ministarstvo nadležno za znanost dužno provjeriti zakonsko i namjensko korištenje sredstava isplaćenih zakladi odnosno proračunskim korisnicima iz svoje nadležnosti. Hvala lijepo.
Poštovane zastupnice SElak Raspudić nema pa ćemo o tome morati glasovati. 16. amandman zastupnice Marijane Puljak.
Amandman se ne prihvaća. Naime, čl. 18. st. 1. zakona u skladu je s čl. 3. st. 1. zakona i djelokrugom rada ministarstva nadležnog za znanost. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Puljak.
Dakle, ostajemo pri svom amandmanu i tražimo glasanje o njemu, dakle tražimo da Zakladu za znanost nadzire HS, a ja ću iskoristiti ovu priliku i dvije minute koje imam za zadnji amandman da kažem da evo dijelim razočaranje sa ovim zakonom sa 332 znanstvenika i znanstvenice koji su uputili potpise i potpisali prijedlog da ovaj Zakon o zakladi bi trebao jamčiti samostalnost i kontinuitet djelovanja zaklade bez političkog utjecaja. I svojim potpisima tražili su da se osigura način odabira članova upravnog odbora i svih stručnih tijela zaklade isključivo prema visokim kriterijima znanstvene izvrsnosti ravnajući se prema standardima znanstveno najrazvijenijih zemalja. Izrazili su zadržati međunarodno recenziranje projekata kao obavezan dio selekcijskog postupka. Evo, žao mi je da izmjenama ovog zakona nismo, nismo dosegli te kriterije i zapravo smo razočarali i znanstvenu zajednicu i jedna zaklada za znanost zapravo neće više služiti svrsi poticanja izvrsnosti već smo to degradirali i na kraju zapravo i upropastili rad te zaklade. Hvala.
Tražite glasovanje pretpostavljam jel. 17. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Ne prihvaća se. Člankom 12. stavkom 4. zakona propisano je da se način rada povjerenstva za prigovore uređuje poslovnikom o radu. Poslovnikom o radu povjerenstva za prigovore uredit će se postupak odlučivanja o prigovorima te način rada i izvješćivanja povjerenstva za prigovore. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Ovo je jedan eklatantan primjer kako država radi parasustav. Parasustav u kojem ne postoji kontrola nad onima kojima je država povjerila obavljanje određenih poslova i zadaća. Pa ne može povjerenstvo koje je ovako umetnuto u sustav jedne ovako važne institucije samo sebi propisivat sustav pravila i sustav kriterija po kojima će raditi. I ja vas otvoreno pitam, a znam da mi ne znate odgovoriti jer vam to nije bila niti svrha. Kome će to povjerenstvo polagati račun o svom radu? Tko će to povjerenstvo kontrolirati? A to je država nereda. To je jedna disfunkcionalna država. Vi možete putem postavljanja ljudi u to povjerenstvo sa ovako važnom znanstvenom institucijom radi što vas je volja i degradirati i znanost i znanstvenike i sve znanstvene projekte. I doista ne vidim u čemu je problem, kad je jedna te ista vlada putem jednog drugog resornog ministarstva konkretno Ministarstva socijalne skrbi donijela novi zakon i u tom zakonu izmislila novu izmišljotinu da će nekakvo povjerenstvo za prigovore kontrolirati kompletan sustav socijalne skrbi, e to povjerenstvo može podnositi izvještaj Hrvatskom saboru. A ja vas pitam, a zašto ovo ne može u čemu je razlika? U redu ako ne može Hrvatskom saboru recite kome može. Recite tko može zavrnuti šijom članovima povjerenstva ako donesu nezakonitu odluku i to po pravilima koje sami smišljaju. Pa stvarno država teatra i apsurda. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa, time smo završili sa ovim prijedlogom zakona odnosno amandmanima.
Pa ćemo sada prijeći kao što smo i najavili izjašnjavanje o amandmanima. Prvo je izjašnjavanje na amandmane o Konačni prijedlog Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH, to je drugo čitanje, P.Z.E. br. 256. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Mosta, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. S nama je poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj koji će se izjašnjavati o podnesenim amandmanima, idemo redom. Prvi je molim vas kolegice i kolege, prvi je na redu amandmani Klub zastupnika Mosta, amandman br. 1. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, podnositelj predlaže dodatno regulirati isticanje cijena, Konačni prijedlog Zakona upravo propisuje dvojno iskazivanje ukupnog iznosa na računima i ukupno na ponudima, ugovorima sa ciljem zaštite potrošača. To je pažljivo razrađeno i kako bi se sve potrebne informacije na temelju kojih će se moći vidjeti da li je poslovni subjekt neispravno preračunao cijene ili te cijene neopravdano povećao. Ovim prijedlogom da se ne bi pojedinačno isticale te cijene bi se išlo na štetu samog smisla zaštite potrošača.
Nema nikoga, u ime kluba Mosta, evo kolega Bulj jeste vi tu zbog amandmana? Izvolite onda očitovanje.
Hvala lijepo. Uvođenje eura u ovome trenutku kad imamo inflaciju nezaustavljivo koja raste, povećanje cijene energenata, vidimo što se događa sa poskupljenjem hrane, vidimo da je ugrožena stabilnost financijska RH i u ovome trenutku uvoditi euro je suludo, a imamo činjenice kad je bilo stanje uredno u Sloveniji je kod uvođenje eura 7% bilo inflacija zbog eura. Zbog toga tražimo i što bi bilo demokratski da narod glasa referendumom da se povuče sve što se tiče znači eura i donošenja eura. I da narod na referendumu odluči da li treba biti uvedeno euro ili ne jer većina stručnjaka, velika većina, kako hrvatskih, tako i stranih kažu da je u ovome trenutku uvođenje eura štetno, a uz to imamo i problem što mi našu valutu, poglavito HDZ, temelj, hrvatske je bio, hrvatska lisnica u hrvatskom džepu sa hrvatskom kunom, hrvatskom novčanicom, hrvatska puška na hrvatskom ramenu, međutim, u ovome trenutku kako bi se Vlada Andreja Plenkovića dodvorila činovnicima u Bruxellesu i kako bi nas pretvorio u rezervat da budemo Indijanci, on je predvodnik svega u EU, a narod gladuje, a to je i pogodovanje, maloprije sam rekao, teleoperaterima gdje je najveća dobit u RH i najvećoj dobiti on uzima ... [[Govornik se ne razumije.]] lokalnoj samoupravi novim ovaj pravilnikom brace Obuljen koji će uzeti 150 milijuna kuna lokalnim samoupravama.
Hvala lijepa kolega Bulj. Nema nikakve veze s amandmanom, sve što ste govorili, ali. Je li tražite glasovanje?
Ja imam pravo obrazlagati amandman.
A imate, dobro. Je li hoćete glasovanje o amandmanu [[Upadica: Tražim glasanje.]] Dobro. Sada idemo na amandmane Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, ima ih 4. 1. amandman, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Podnositelj predlaže da najavljeni etički kodeks bude integriran u sam tekst zakona te se predlaže osnivanje tzv. crne liste pravnih subjekata kod kojih je nedvojbeno utvrđeno da su prekršile etički kodeks ili sam zakon. Naime, pristupanje etičkom kodeksu je dobrovoljno i kao takvo je navedeno u obrazloženju zakona te stoga nije potrebno ponavljati u normativnom dijelu zakona. Međutim, to ne znači da poslovni subjekti koji ne pristupe etičkom kodeksu neće biti nadzirani. Nadzor će biti vršen prema svim poslovnim subjektima jednako, a isto tako će svi poslovni subjekti moći biti prijavljeni nadzornim tijelima od strane, kako potrošača, tako i udruga za zaštitu potrošača koje će biti uključeno posredno u praćenje primjene ovih zakona, što je i zakonski čak i dosta dobra specificirano. U prijevodu, građani i javnost će moći istaknuti, primijetiti, prigovoriti one koji su se pristupili i one koji ne i pitati ih zašto. Zahvaljujem.
Kolegice Raukar, izvolite.
Zahvaljujem. Ne prihvaćam objašnjenje i tražim glasanje o ovom amandmanu. Prvo ću reći da je u Nacionalnom planu o uvođenju eura vrlo jasno naznačeno i propisano na taj jedan način te crne liste koje su pri uvođenju eura u Sloveniju itekako pomogle da se ne dogodi preveliki rast cijena. Te crne liste su se pogubile, dakle to, taj Nacionalni plan je donijela Vlada RH i sam premijer Andrej Plenković u uvodu kaže da će se učiniti sve da se građane zaštiti od prevelikog tj. od zloupotrebe uvođenja eura za podizanje cijena i naravno, ekstra profita. Zbog čega se taj institut crnih listi pogubio po putu od Vlade do ministarstva izrade zakona, nije potpuno jasno. Ali, ostaje činjenica da živimo u vremenima u kojima cijene benzina skaču, u kojima je inflacija svaki mjesec sve veća, u kojima je kupovna moć građana sve manja, živimo u državi u kojoj imamo ogroman postotak onih koji su na rubu siromaštva i nažalost onih koji su u siromaštvu. Ova Vlada je obavezna učiniti sve što je moguće i propisati to zakonom da se zaštiti građane od neopravdanog povećanja cijena i zbog toga i dalje smatram da to treba jasno i glasno u zakonu reći [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] I tražimo glasanje. Hvala.
Idemo na 2. amandman, isti klub zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje, naime, predlagatelj odnosno predlaže se preciziranje kako bi se izbjegla moguća interpretacija u kojoj bi bilo dozvoljeno zaokruživanje na cijeli broj, tj. bez decimale. Odredbe zakona koje sadržavaju opća i posebna pravila preračunavanja i zaokruživanja su jasna i nedvosmislena. Prati izravno primjenjivo zakonodavstvo EU i prepoznaju iznimke propisane posebnim propisima. U tom smislu, prihvaćanjem, recimo, ovog amandmana, zaokruživanje na cijeli broj bez da takva mogućnost prepoznata kroz poseban propis, predstavljalo bi kršenje članaka ranijih stavaka isto članka, dakle čl. 15, posljedično i čl. 14 ovog Zakona, a za što je predviđeno sankcioniranje sukladno čl. 88, dakle niti normativno se ovaj amandman ne bi mogao provesti. Zahvaljujem.
Izvolite očitovanje. Ponovo kolegica Raukar.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, prije svega, bila bih vam zaista zahvalna ako biste mogli malo jasnije čitati obrazloženje jer nažalost ne uspijevam pratiti sve. Da, mislim, moram prokomentirati, o tome sam govorila i u slobodnom govoru i točki opoziva Vlade, nemojmo dozvoliti da obrana amandmana postane potpuna forma. Doista, to se u ovom Saboru pretvara u potpunu formu. Evo, nema ljudi sa desne strane kojima bih mi trebali objasniti zbog čega taj amandman mislimo da je potreban. Ne moram ja to vama objašnjavati kojeg ste to odbili. I još čitate obrazloženje da ne razumijem, ali oke. Bit ću vam zahvalna ako će moć malo jasnije, hvala. Dakle, vrlo jasno smo u obrazloženju naveli da je to preciziranje potrebno kako bi se izbjegle moguće interpretacije u koje bi bilo dozvoljeno zaokruživanje na cijeli broj. Nažalost mi znamo da je Hrvatska zemlja nevjerojatnih mogućnosti interpretacije zakona, pravilnika, itd. Ovaj konkretni amandman je dao prof.dr. Damir Bakić, prof. matematike na Prirodoslovnom-matematičkom fakultetu u Zagrebu i potpuno sam sigurna da čovjek zna što govori. I to je jedan od amandmana koji ide u korist građanima da se slučajno ne zloupotrijebi, a ne bi bilo nažalost prvi put u Hrvatskoj državi slovo zakona. I zato ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Kolegice Raukar samo vas molim nemojte parcijalno prozivati, nema kolega s desne strane, ali nema ni vaših kolega. Tako da niti su dužni biti ovdje, niti smatram da je to fer jer niste ni vi uvijek pa će vas onda netko prozivati kad vas nema, ajmo budimo tu barem elementarno kolegijalni. Idemo na 3. amandman isti klub zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, predlaže se da banke trebaju cijeli period od 12 mjeseci od dana uvođenja eura zamjenjivat gotov novac kune, za gotov novac eura bez naknade bez obzira na iznos. Zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura bez naknade ali sa mogućnošću zamjene najviše 100 novčanica kune i najviše kovanice kune po jednoj transakciji uvedena je po uzoru na druge države članice i u skladu s najboljom praksom, a sa ciljem brze zamjene valuta. Naravno, ne moramo izmišljati toplu vodu kad kažem najboljoj praksi drugih država članica, nismo jedini niti prvi i vodeći računa o samim troškovima koje to predstavlja. Treba napomenuti da će uvijek odnosno da je omogućeno i dalje bez troškova provizija zamjenjivati tijekom 12 mjeseci upravo gotov novac kune za gotov novac eure u navedenim institucijama dakle samo ne bankama.
Kolegice Raukar, izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Koristim priliku gospodine predsjedniče sabora da vam odgovorim. Dakle, institut obrane amandmana je slijedeći. Klubovi zastupnika ili pojedini zastupnici predaju amandman. Ministarstvo pogleda amandman i procijeni, odluči u principu ne kao što znamo i kao što nas praksa ući. Obrana amandmana je mogućnost da se kolege iz vladajuće većine argumentima pokuša još jednom prvo upoznati sa sadržajem amandmana i argumentirano zamoliti, uvjeriti da možda oni pristanu da se taj amandman uvrsti u zakon. Ako njih fizički ovdje nema onda ovo postaje besmisleno i zadovoljavanje puke forme. Ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje iz jednostavnog razloga što smatramo, a to je i opće poznata činjenica da banke i Hrvatskoj nažalost većinom strane banke imaju izrazito velike zarade, profite, izrazito. I ne vidimo niti jedan razlog da banke u Hrvatskoj u tako jednoj velikoj akciji 12 mjeseci ne rade te zamjene bez naplate. Niti jedan jedini. I to je isto tako još jedan amandman kojim se ide na zaštitu građana. Zašto bi banke zarađivale? Neka mi netko argumentira zašto bi banke bez obzira na koji iznos zarađivale na tim zamjenama, nema ga. To što se to radilo tako u drugim zemljama govori samo o toj bankarskoj ekipi koja ima svoje zagovarače [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] posvuda. Ostajemo kod amandmana, tražimo glasanje. Hvala.
I hvala vam što ste mi objasnili kako ide procedura, vrlo pretenciozno s obzirom na dužinu vašeg boravka u saboru i mog, ali dobro to je isto tako vaše pravo. Ali kada uvjeravate, uvjeravate vjerojatno i druge zastupnike, ne samo one iz vladajućih. Ja sam samo kazao da se zna s vremena na vrijeme dogoditi da netko proziva jednu stranu zašto je nema, a onda istovremeno previđa da i s druge strane nema zastupnika, pa samo pozivam na kolegijalnost. To je bila moja namjera. Kolegice Selak Raspudić, izvolite povreda Poslovnika.
Članak 238., kolegica je upozorila na neke propuste u proceduri i ne vidim niti jedno opravdanje da se tako nešto naziva pretencioznim što je jedna izjava koja osuđuje istup zastupnice. Pitanje je li ona u pravu ili nije i ima li ona pravo govoriti svoje mišljenje, a nije na vama da dajete kvalifikacije je li taj sud pretenciozan ili ne.
A vi uopće niste bili, pa ste upali ovako sada i potpuno krivo ste interpretirali ono što se dogodilo između mene i zastupnice, ali ok. Dobro. Niste bili. Kolega Vilim Matula, izvolite.
Članak 238., omalovažavanje zastupnika. Da, mislim da to što ste to nazvali pretencioznošću mislim da je to u svakom slučaju omalovažavanje zastupnice Raukar. A to što ste rekli da niti naših nema, dopustite da je samo od vašeg kluba ovdje 33,3% jer nas je ovdje trećina od našeg kluba. I da zagovoravam, to bi se tamo vidjelo, ali da je možda 10% od vašeg kluba to bi bilo značajno.
Ne, ovdje je koliko ja vidim 3 znači to vam je manje od 5% našeg kluba još uvijek više nego vaših 33%. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Članak 238., molim vas da ne iznosite neistine koje omalovažavaju saborske zastupnike, bila sam tu, i slušala sam kako vam je kolegica Raukar objašnjavala proceduru i nisam ja nigdje upala, vidite da sam uletjela kroz prozor, ja sam ušla u sabornicu na svoje radno mjesto.
Dobro, ajde nećemo sada dalje ovaj širiti ovu raspravu, nema smisla, vratimo se mi amandmanima. Sada je na redu 4. amandman ponovo Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, predlaže se da se iznos kazne za pravne osobe veže uz postotak ukupnih prihoda pravne osobe ostvarenih u protekloj godini jer se smatra da su propisane kazne preniske za pravne osobe koje imaju značajne prihode. Uvođenjem novčane kazne od 2% ukupnih prihoda koja je pravna osoba ostvarila u prethodnoj godini nije optimalno. Novčane kazne predložene su u skladu sa važećim zakonodavnim okvirom kojim je uređeno prekršajno zakonodavstvo. Napominje se kako nije cilj kažnjavanje poslovnih subjekata već ispravna primjena zakonskih odredbi i u skladu sa obvezom primjene načela oportuniteta upozoravanje poslovnih subjekta na uočene nepravilnosti i nezakonitosti uz obvezu da se iste otklone u najkraćem mogućem roku. Prevedeno ovim prijedlogom bi imali nepopularnu situaciju da zbog krive konverzije ili krivo preračunate cijene netko plati kaznu do 2% prihoda, a ako se radi o nekoj manjoj trgovini onda znamo da prihodi nisu relevantan pokazatelj i to bi onda na žalost bilo dosta negativno i percipirano kao opet jedna vrsta represije. Smatramo da na članak 88. predviđene kazne su i više nego dovoljno, mjere koje su usklađene sa postojećim zakonodavstvom.
Izvolite kolegice Raukar.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Sabora ja vam toplo savjetujem da krenete u proceduru izmjene Poslovnika Sabora pa da se uvede odredba po kojoj se zna koliko vremena mora saborski zastupnik ili zastupnica provesti u Saboru da bi imao pravo reći nešto o radu Sabora. Mislim da je to jako važno, pa tako da se mi znamo u tom smislu rukovoditi. Isto mi je izrazito zanimljivo, proučit ću to svakako, to su neki novi dosezi u matematici gdje je 10% više od 33% [[Upadica predsjednik: Ne, ne 5%.]] Sigurno ću sa profesorom Bakićem to [[Upadica predsjednik: 5% od 66 vam je više nego 33% od 6.]] Hvala, hvala. Sve smo čuli. Da, ovako. Ne, ne izvanredne su matematičke, ali ja naravno nisam matematičar ja sam samo glumica pa ću to provjeriti sa onima koji tu matematiku bolje poznaju, zaista neka nova značajna dostignuća. Ostajemo kod amandmana, tražimo glasanje iz razloga što ovako niskim kaznama se samo omogućava zloupotreba uvođenja eura za neopravdano podizanje cijena. Mislim da nije potrebno u ovom Saboru govoriti o tome koliko se i na koje načine kroz desetljeća i desetljeća zloupotrebljavalo i dizalo cijene i udaralo na standard građana zbog profita. Mi na žalost u tom smislu ne možemo prepoznati solidarnost te zajednice koja stavlja cijene i ne možemo sa sigurnošću govoriti da će oni biti solidarni u toj velikoj akciji. Ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
Hvala i vama. Samo da vam kažem ovo, a moram vam pojasniti, sad je ostala matematika upitna. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Neće vrlo brzo. Dakle, 5% od 66 vam je 3,3. 33% od 6 je 2,3 dakle 3,3 vam je više od 2,2. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Bude, može. Idemo dalje. Imamo još jedan zaključak Kluba zastupnika MOST-a koji je predložio donošenje sljedećeg zaključka iz razloga što hrvatsko gospodarstvo strukturalno nije spremno za uvođenje eura zbog općeg stanja našeg gospodarstva, neprovođenja strukturnih reformi, vrlo niskog rasta proizvodnosti rada, izostanka vidljive konvergencije dohodaka, izostanka strukturne konvergencije kao i u najmanju ruku upitne kvalitete naših institucija Hrvatski sabor odgađa glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj do daljnjega. Izvolite očitovanje.
Zaključak se ne prihvaća. Naime, svaka država članica EU samostalno odlučuje kada će započeti postupak uvođenja eura uzimajući pritom u obzir i odnos ekonomskih koristi i troškova. Kao što smo još 2017. godine donijeli Strategiju uvođenja eura očekivane koristi od uvođenja eura za Republiku Hrvatsku znatno su veće od očekivanih troškova. Koristi uvođenja eura odnose se na smanjenje rizika za makroekonomsku i financijsku stabilnost, povoljnije uvjete financiranja, niže transakcijske troškove, ukidanje valutnog rizika i pristup europskom mehanizmu stabilnosti. Što to znači zapravo? Te koristi trebaju omogućiti ili bi trebale snažniji oporavak odnosno gospodarski rast, povećati ekonomsku učinkovitost i učiniti Republiku Hrvatsku privlačnijom za investicije. Za grane turizam, izvoz, za zaduživanja, za kredite, za sve ono što bi građani osjetili na svojim leđima ovo će im donijeti korist. Također zbog visokog stupnja euriziranosti hrvatskog gospodarstva i financijskog sustava koristi od uvođenja eura u Republici Hrvatskoj bi trebale biti relativno veće nego u drugim državama članicama koje su posljednje uvodile euro kao službenu valutu. Pritom uvođenje eura odnosno sami proces kao dugogodišnji strateški projekt Republike Hrvatske treba promatrati odvojeno kako od tekućih gospodarskih kretanja, tako i od rizika koji su povezani sa pandemijom i geopolitičkim previranjima na globalnoj razini. Znači sam postupak kada govorimo o zakonu, a sami događaji kojeg smo svjesni bi trebali, odnosno predstavljaju razlog više zašto bi trebali doći pod europski kišobran iz svih navedenih ovih benefita koji nam euro zona pruža i u sigurnosti.
Hvala. Želite li očitovanje u ime kluba MOST-a? Izvolite kolegica Selak Raspudić.
Jučer smo mogli slušati obraćanje Ursule von der Leyen o tome kako ćemo konačno dobiti značajan paket financijske pomoći pri čemu je ona pohvalila nevjerojatan napredak u našim reformama, pa smo eto usput saznali da se u Hrvatskoj dogodila šutke reforma zdravstva koju još uvijek nitko nije osjetio. Zašto ovo navodim? Ne znam ja niti hrvatski građani kakve je to točno pregovore vodio i dogovore sklopio naš premijer sa čelnim osobama EU, ali u situaciji u kojoj ste potpuno preskočili gospodine Ćuraj krajnje ekonomske nestabilnosti sigurno mijenjane valute nije dobar potez, a to nije pitanje neke moje osobne procjene nego je pitanje službenih kriterija koji se navode kao nužne za zadovoljavanje da bi se euro mogao uvesti, konkretno onog Mastrihtskog kriterija. On sadržajno osim što znamo da navodi kolika nam smije biti stopa inflacije, želi poručiti sljedeće, ako vam je inflacija visoka pričekajte, visoka inflacija je opasna situacija za mijenjane valute. Dakle, RH zbog očito različitih dogovora unutar EU ignorirajući potpuno trenutnu društveno-ekonomsku situaciju zbog koje će euro vjerojatno još više padati, a ni sada ne stoji dobro na tržištu možemo vidjeti u izvješćima Europskog vijeća ide silom u ovom kriznom trenutku za RH gurati preko koljena uvođenje eura. Mi se tome u ovom trenutku oštro protivimo jer nažalost teret toga spiralu inflacije osjetit će kao što i sada osjećaju na leđima upravo hrvatski građani.
Glasovat ćemo onda o tom zaključku.
Idemo na sljedeću točku. To je - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim kolegu Radu Šimičevića, člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove da obrazloži prijedloge odluka. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ovo su tehničke stvari, pa ću ja se nadam, ne moram sve čitati jel' tako samo ova imena? Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. članka 161. stavak 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne Poslove Hrvatskom saboru podnosi slijedeći Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS. Drugo, Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za poljoprivredu HS. Broj tri, Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednice Odbora za predstavke i pritužbe HS. Broj četiri, Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu u HS. I pet, Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Savjeta za robne zalihe, pa onda kaže razrješuje se članica Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS Dragana Jeckov i pod broj dva za člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS bira se Boris Milošević. Odluka o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za poljoprivredu HS, za članicu Odbora za poljoprivredu HS bira se Dragana Jeckov dana 29. travnja 2022. dužnost članice Odbora za poljoprivredu HS prestala je obnašati Anja Šimpraga zbog prestanka zastupničkog mandata. Odluka o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednice Odbora za predstavke i pritužbe HS, pa kaže za potpredsjednicu Odbora za predstavke i pritužbe HS bira se Boris Milošević dana 29. travnja 2022., dužnost potpredsjednice Odbora za predstavke i pritužbe HS prestala je obnašati Anja Šimpraga zbog prestanka zastupničkog mandata. Odluka o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu u HS, za člana Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu HS bira se Boris Milošević dana 29. travnja 2022., dužnost članice Odbora za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu HS prestala je obnašati Anja Šimpraga zbog prestanka zastupničkog mandata. Odluka o izboru člana i prestanku mandata članice Savjeta za robne zalihe, za člana Savjeta za robne zalihe iz reda zastupnika HS bira se Boris Milošević dana 29. travnja 2022. dužnost članice Savjeta za robne zalihe iz reda zastupnika HS prestala je obnašati Anja Šimpraga zbog prestanka zastupničkog mandata. I isto tako Odbor za izbor i imenovanje predsjedniku HS na temelju čl. 105. st. 1. podst. 1. i čl. 161. st. 1. i čl. 273. Poslovnika HS Odbor za izbor i imenovanje i upravne poslove HS podnosi prijedlog odluke o izboru članice Odbora za europske poslove HS i broj dva, Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za poljoprivredu HS. Odluka o izboru članice Odbora za europske poslove HS, za članicu Odbora za europske poslove HS bira se Sanja Radolović i Odluka o izboru članice i prestanku mandata članice Odbora za poljoprivredu HS, za članicu Odbora za poljoprivredu HS bira se Martina Vlašić Iljkić dana 15. lipnja 2021., dužnost članice Odbora za poljoprivredu HS prestala je obnašati Martina Grman Kizivat zbog prestanka zastupničkog mandata. Zahvaljujem.
Zahvaljujem članu odbora kolegu Šimičeviću, otvaram raspravu, nitko se ne javlja, zaključujem raspravu, o ovoj točci ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Time smo završili sa današnjim radom, nastavit ćemo sa radom sutra u 9 i 30 i prva točka bit će obraćanje državnog tajnika Svete Stolice kardinala Pietra Parolina. Želim vam ugodno poslijepodne ili ostatak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 14,53 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:05 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom. I kao što je običaj i predviđeno poslovnikom sad ćemo imati iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, prva će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.