Dobro jutro, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Otvaram 5. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas skupa srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića, potpredsjednicu i potpredsjednike Vlade RH i nazočne članove Vlade i ministre. Gospođe i gospodo zastupnici, pozivam vas na početku jesenskog zasjedanja Sabora da odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino". – Sve vas pozivam da odamo počast braniteljima palima za Domovinu i svim civilnim žrtvama rata. - Minuta šutnje. – Neka im je vječna slava i hvala. Slava im. Gospođe i gospodo zastupnici zapisnik 4.sjednica Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbu na primjedbi na zapisnik? Ocjenjujem da nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 4.sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Dame i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda ove sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda nisam uvrstio dvije točke i to Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ br. 123 i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama u javnim službama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 125. Navedene prijedloge zakona Vlada RH povukla je iz procedura. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 10 novih točaka i to: 1. Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2012.godine s prijedlogom polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2012 godine. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 160. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Crne Gore o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 159. 1. Konačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, PZ br. 128. 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima, drugo čitanje, PZ br. 130. 1. Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o javnim ovršiteljima, drugo čitanje, PZ br. 129. 1. Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja o javnoovršiteljskim pristojbama, drugo čitanje, PZ br. 131. 1. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2012.godinu. 1. Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2011.godine i 1. Prijedlog zaključka o upravljanju državnom imovinom, predlagatelj Klub zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada. Člankom 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama dnevnog reda 2., 3., 6., 9. od točke 11.do točke 20., te točka 29. To su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 139. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 154. 3. Prijedlog Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskog okruženja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 152. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 147, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 160, 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 153, 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o djelatnosti socijalnog rada, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 158, 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu broj F/P 1725 (2010) između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za Projekt dogradnje i obnove zatvora u Zagrebu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 141, 9. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Kosovo o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 157, 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o izručenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 156, 11. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 159, 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju diskriminacije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 145, 13. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 140, 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnobilježničkim pristojbama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 144, 15. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o suradnji na području obrane, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 155. Ima li tko od zastupnika primjedbi na prijedlog hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Hvala lijepa. Konstatiram da nema primjedbi. Možemo li provjeriti kvorum? Molim da se uključite. Hvala lijepa. U dvorani je prisutno 134 zastupnika, imamo kvorum. Utvrđujem da je jednoglasno… molim? Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi? Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. … [[Upadica se ne razumije.]] Konstatiram 82 za, 52 protiv, utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi, P.Z. br. 160. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, P.Z. br. 153. Molim tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Konstatiram da je većinom glasova, 82 za i 52 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o djelatnosti socijalnog rada, P.Z. br. 158? Molim da dignete ruku tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Konstatiram većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o djelatnosti socijalnog rada, P.Z. br. 158. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu broj F/P 1725 (2010) između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za Projekt dogradnje i obnove zatvora u Zagrebu, P.Z. br. 141? Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Utvrđujem jednoglasno, sa 134 glasa za u hitni postupak uvršten je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu broj F/P 1725 (2010) između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za Projekt dogradnje i obnove zatvora u Zagrebu, P.Z. br. 141. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Kosovo o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, P.Z. br. 157. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala lijepa. Konstatiram da je jednoglasno sa 134 glasa u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Kosovo o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, P.Z. br. 157. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o izručenju, P.Z. br. 156? Molim da dizanjem ruke se izrazimo za hitni postupak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o izručenju, P.Z. br. 156. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, P.Z. br. 159. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, P.Z. br. 159. Tko je za hitni postupak kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama, P.Z. br. 140. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo o hitnom postupku? Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 52 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama broj 140. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o javnobilježničkim pristojbama, P.Z. br. 144. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo o hitnom postupku. Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnobilježničkim pristojbama, P.Z. br. 144. Hvala lijepa. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o suradnji na području obrane, P.Z. br. 155. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o suradnji na području obrane, P.Z. br. 155. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkom dva, tri, šest, devet i osamnaest Konačnog prijedloga dnevnog reda ali nose oznaku P.Z.E. pa je sukladno odredbama članka 161. Poslovnika Hrvatskog sabora u primjeni hitni postupak pa ne glasujemo o tim prijedlozima. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu i uputio klubu zastupnika, uputio je Klub zastupnika Hrvatskih laburista – stranke rada. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam točku na koju se prigovor odnosi. Na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio uz poziv za sjednicu nije bilo drugih prigovora, te se taj dnevni red sukladno članku 203. Poslovnika Hrvatskog sabora stavak 4. smatra usvojenim. U skladu sa člankom 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku od 23. do 26, točku 32., točke 65. i 66. i točku 70. Konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu? To su Konačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z. 128. Dva, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima, drugo čitanje, P.Z. 130. Treće, Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o javnim ovršiteljima, drugo čitanje, P.Z. 129. Četvrto, Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o javno ovršiteljskim pristojbama, drugo čitanje, P.Z. br. 131. Pet, Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2012. godine i prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2012. godine. Šesto, Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2012. godine. Sedmo, Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2011. godine. Osmo, Zaključak o upravljanju državnom imovinom, Predlagatelj: Klub zastupnika Hrvatskih laburista – stranke rada. Nema? Nema prigovora? Prigovora nema. Gospođe i gospodo zastupnici, ovime je dnevni red utvrđen. Sukladno odredbi članka 205. stavak drugi Poslovnika sada bih morao objaviti, čitati ga. Predlažem ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti nego da mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda koji ste dobili ovdje na klupe. Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, prije nego prijeđemo na aktualno prijepodne i postavljanje pitanja želim obavijestiti vas da je od početka mandata ove Vlade do sada postavljeno 801 pisano zastupničko pitanje. Od ovog broja zastupnici Hrvatskih laburista – stranke rada postavili su 706 pitanja i to 664 pitanja za vrijeme ljetne stanke Hrvatskog sabora. Vlada Republike Hrvatske do sada nije odgovorila samo na 52 postavljena pitanja. Još želim jednu činjenicu iznijeti. U cijelom prošlom mandatu postavljeno je ukupno 900 zastupničkih pitanja. Dame i gospodo, poštovani … [[Upadica se ne razumije.]] Tko se javio? Slušam.
Poštovani gospodine potpredsjedniče … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] u ime kluba HDZ-a tražim stanku od 20 minuta za sjednicu kluba. Držimo da sadržaj akta koji je predložen pod točkom 7. ne odgovara nazivu, radi se o Strategiji razvoja zdravstva Republike Hrvatske do 2020. godine. Tražimo stanku za sjednicu kluba od 20 minuta.
Kolega Burić?
Poštovani gospodine predsjedavajući vidim da niste primijetili da sam se javio također, ali nema veze. S obzirom da u utvrđenom dnevnom redu na naše iznenađenje, a rekao bih čak i zaprepaštenje jer ste sami rekli da ste nadopunili 10 točaka dnevnog reda, nema niti govora o jednoj po cijelu Hrvatsku vrlo važnoj, ne samo kratkoročno nego i dugoročno važnoj temi, odluci Vlade Republike Hrvatske od prije nešto više od 3 tjedna o novoj podjeli, administrativnoj podjeli na dvije statističke regije u ime Kluba zastupnika HDSSB-a tražim stanku od 15 minuta kako bismo zauzeli stajalište i progovorili o tome zašto smatramo da se i o tome u Hrvatskome saboru mora i treba raspravljati.
Hvala lijepa. Kolega Buriću naravno da ću odobriti stanku, ali dnevni red smo usvojili, nije bilo primjedbi na dnevni red niti je u skladu sa Poslovnikom bilo što pripremljeno u vezi vaše molbe. Određujem stanku od 10 minuta za klubove HDZ i HDSSB. Dovoljno je za dogovor. Hvala lijepa. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici molim za malo pozornosti. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega zastupnik Milinović. Izvolite. Molim malo kolegijalnosti da čujemo šta kolega Milinović želi reći.
Evo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, potpredsjednici, ministri Hrvatske vlade. Klub HDZ-a smatra da bi premijer svojim autoritetom trebao učiniti slijedeće, povući 7. ili dati prijedlog, a Sabor će povući 7. točku dnevnog reda: Nacrt nacionalne strategije razvoja zdravstva za 2012., 2020. godinu. Dakle, za idućih 8 godina. Gospodine predsjedniče Vlade, najprije vizualno ako možete pogledati, ako dozvoljavate da vas pozovem. Ovo je analiza dosadašnjeg sustava, premije očito ne želi pogledati, ali pogledajte vi. Ovo je analiza dosadašnjeg sustava. Ovaj jedan papir je razvoj i strategija zdravstvenog sustava za sljedećih 8 godina, to je vizualni razlog. I mislim da ovaj vizualni razlog je dovoljan da predsjednik Vlade svojim autoritetom predloži da se ova točka dnevnog reda povuče. Jedna je strana vizualna, a druga je načelne prirode. Nacrt nacionalne strategije dobili smo, ja sam je dobio i klub HDZ-a negdje u 15.07., dakle pred ljeto i izvrsno vrijeme za javnu raspravu kada su godišnji odmori, kada su temperature u Hrvatskoj dosezale i do 42 stupnja i nigdje barem na javnoj televiziji gdje bi bilo dobro da je bilo i koja emisija o tome, o nacionalnoj strategiji nigdje nismo čuli da se bilo kako i na bilo koji način raspravljao o nacionalnoj strategiji zdravstva za 2012.-2020. godinu. Mi nismo za vrijeme ljeta htjeli imati tiskovnu konferenciju za kolaps u zdravstvenom sustavu koji je evidentan. Iz tog razloga da ne bi na bilo koji način poremetili i dobru, neki kažu turističku sezonu. Prvi put u 20 godina za vrijeme turističke sezone bolnice u turističkim destinacijama, da ih ne nabrajam, nisu imali lijekova. HDZ je bio odgovoran prema dobroj turističkoj ili najavama dobre turističke sezone i nismo htjeli za vrijeme turističke sezone govoriti da u bolnicama u turističkim, na turističkim destinacijama nema lijekova za liječenje. Smatramo da bi to odvratilo mnogobrojne turiste koji su dolazili u Hrvatsku. Rekli smo da će doći do kolapsa zdravstvenog sustava, smanjili ste doprinos sa 15 na 13%. Ministar zdravlja izgubio je 2,5 milijarde kuna u svom proračunu, što znači da smo se vratili 5 godina unatrag. Danas u zdravstvenom sustavu stvaramo nove obaveze od 100 do 150 milijuna kuna mjesečno. Liste čekanja, ostavimo ministre zdravlja vaš tim, su povećane za 30 do 50%. Istina u Gospićkoj bolnici je smanjeno 40%. Na anesteziološki pregled 50% čak, ne čekaju 2 pacijenta, nego 1. Tako vam je smanjenje liste čekanja s čim se hvali ministar zdravlja. Kršenje kolektivnog ugovora, nama treba ne nacionalna strategija razvoja zdravstvenog sustava za idućih 8 godina, nego strategija očuvanja zdravstvenog sustava do kraja ove godine. Kršenje kolektivnog ugovora, ministar kaže da je ministarstvo dalo naputak ravnateljima kako tumačiti kolektivni ugovor. Ministar zdravlja ne zna da kolektivni ugovor ne tumači ministarstvo ili ministar već povjerenstvo za tumačenje kolektivnih ugovora koje ministar nije još osnovao. Ali da stvar bude još gora, pitajte ravnatelje. Čudi me da je proteklo 9, gotovo 10 mjeseci da se niste sastali sa svim ravnateljima zdravstvenih ustanova da vidite njihove probleme, već u nedostatku vizije svime linearno smanjili proračun za 4% i optužujete ravnatelje da ne vode dobro zdravstveni sustav, a oduzeli ste im milijardu kuna. Smanjenje linearnog proračuna od 4% govori samo jedno nema vizije razvoja zdravstvenog sustava. Mi smo u prvih mjesec dana svog mandata sjeli sa svim upravama i izračunali stvarne limite koji su potrebni bolnicama. I zato evo predlažemo da se ova točka dnevnog reda, da premijer predloži da skinemo sa dnevnog reda.
Radi javnosti, mi smo dnevni red utvrdili na početku sjednice i na utvrđeni dnevni red u kojem se nalazi točka dnevnog reda o kojoj vi sada govorite niste imali primjedbe. Ja ne razumijem tu politiku kada je u pitanju utvrđivanje dnevnog reda i interes da se isključi točka dnevnog reda. A što se tiče strategije papirnate, to svatko u Saboru zna, novi akt derogira stari akt. Kolega Burić u ime Kluba HDSSB-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani premijeru, članovi hrvatske Vlade. Vijest o odluci hrvatske Vlade o novoj administrativnoj podjeli Hrvatske na dvije regije u cijeloj a osobito u slavonsko-baranjskoj javnosti primljena je s neskrivenim ogorčenjem. Vidjevši današnji prijedlog dnevnog reda ostali smo zaprepašteni spoznajom da se o ovoj opće nacionalnoj iznimno važnoj temi u Hrvatskom saboru nema namjere niti raspravljati. Fondovi EU namijenjeni su uspostavi ravnomjernog razvoja svih regija država članica i smanjenju razlika između bogatih i siromašnih. Namijenjeni su prije svega siromašnima i nerazvijenima, a ne razvijenima i bogatima. Tako bi trebalo biti i u Hrvatskoj, a u Hrvatskoj je neupitno najnerazvijenija i najsiromašnija regija Slavonija i Baranja. U Planu 21 i dalje stoji na stranici 14 da će danas vladajući sve učiniti da se dosadašnja podjela Hrvatske sa tri promjeni na pet regija. Što je razlog da je preko noći u tišini gotovo zavjerenički došlo do ovog salto mortalea? Treba biti jasan, ova odluka nema nikakve veze sa EU. EU nije briga kako ćemo mi podijeliti. Ovo je odluka iz kukuriku kuhinje premijera Zorana Milanovića i prvog potpredsjednika Vlade Radimira Čačića, to je pravi odgovor. Podjela na dvije regije napravljena je zbog Zagreba, Varaždina i sjeverozapadne regije Hrvatske, a na štetu Slavonije i Branje. Iako i tamo kao i u svim krajevima Hrvatske ima nemalo sirotinje, ovo su dijelovi Hrvatske znatno razvijeniji i bogatiji od Slavonije i Baranje. Od ove Vlade RH nitko nije očekivao da u 10 mjeseci ovu sramotnu činjenicu i nepravdu ispravi. Ali još se malo očekivalo da će se nastaviti suluda politika daljnjeg siromašenja i zapostavljanja najsiromašnijih i najnerazvijenijih dijelova RH. Ovo je politika kojom će bogati biti još bogatiji, a siromašni još siromašniji. Još se drsko i neskrivenom dozom cinizma ovo pokušava prikazati ne samo dobrim za RH već i značajnim vanjsko političkim uspjehom hrvatske politike. I ne samo to, braneći neobranjivo pojedini ministri u Vladi otvoreno i beskrupulozno lažu, poput izmišljotine da je razlog što Zagreb ne može biti zasebna regija to što nema 800 tisuća stanovnika. To nije istina a onaj tko ne govori istinu narod ne naziva neistinogovoriteljem nego lažovom. Za građane Slavonije i Baranje veliko razočarenje su ministri i zastupnici danas vladajuće koalicije Slavonije i Baranje. Ništa niste naučili iz HDZ-ovih pogrešaka, dapače, gazite istim stopama. Zašto šutite? Ne dozvolite biti puki stranački poslušnici i klimavci već dignite glas protiv odluka koje su na štetu kraja iz kojeg ste u današnje fotelje došli. Još je veće razočarenje premijer gospodin Milanović. Slatkorječiv jeste, lak i brz na obećanima koje još lakše i još brže zaboravljate, ljubitelj ste beskorisnih izreka i deklarirani nevjernik sklon upotrebi biblijskih citata. No dobro je poznata stara izreka, da i "Sotona citira Bibliju kada mu odgovara". Ali nije loše podsjetiti na jednu od 10 božjih zapovjedi [[Upadica: Kolega Burić.]] "Ne izusti imena Gospodina Boga svoga uzalud", o njoj trebaju voditi [[Upadica: Kolega Burić.]] Slušam vas, slušam.
Možete li stati malo?
Da, nemojte mi samo oduzimati vrijeme.
Ne nije oduzimanje riječi nego dvije napomene želim reći. Ako imate argumente vrlo je dobro da ih čujemo.
Da, da, evo dozvolite da završim.
A kvalifikacije i etikete ostavite za neko drugo mjesto.
Dozvolite da završim.
Budite ljubazni.
Tako je. Dozvolite da završim. O njoj trebaju voditi računa vjernici ali i deklarirani vjernici kako ne bi ugrozili vlastito zdravlje i sačuvali obje ruke. O bahatim i uvredljivim izjavama i ruganjima od strane gospodina Čačića neću trošiti riječi. Uvredljiva poruka građanima Slavonije i Branje kako bi bilo bolje da manje plaču, a da pokažu više sposobnosti, primljena je gospodine potpredsjedniče na znanje i k srcu. Ali kao odgovor već za neki dan rođeni su neki novi narodni stihovi, pa se u slavonskim selima na kirbajima sada ori nova pjesma "Školovao otac sina, potrošio čopor svinja, a za uzvrat njemu škola vratila je kući bahatoga vola". Neovisno o svemu Klub zastupnika HDSSB-a traži da se ova tema pod hitno uvrsti u dnevni red ove sjednice Hrvatskoga sabora. Još nismo postali članica EU i ova nepravda se može i mora ispraviti. Hrvatsku treba podijeliti u pet a ne u tri a kamoli u dvije regije. I od tih pet i Slavonija i Branja kao najsiromašnija i Zagreb kao najbogatija trebaju biti zasebne regije. A o ovako važnim opće hrvatskim odlukama ne raspravlja se samo na presicama i stranačkim sjednicama, već ovdje [[Upadica: Vrijeme poštovani zastupniče.]] U najvišem predstavničkom tijelu građana Hrvatske u Hrvatskom saboru. Ako o tome u Hrvatskom saboru moramo šutjeti, čemu onda Hrvatski sabora uopće služi?
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče da biste u politici bili vjerodostojni to bi bilo zaista valjano da ste u skladu sa Poslovnikom pripremili akt i dostavili ga u skladu s procedurom da ta tema bude na dnevnom redu Hrvatskog sabora. Ovako ste koristili mogućnost ali niste po momo sudu bili vjerodostojni. Hvala vam lijepa.
A sada prelazimo na glasanje. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem najprije dopunu dnevnog reda sa sljedećim točkama. 1. Konačni prijedlog Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, drugo čitanje, PZE br. 138; 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 163; 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 164; 1. Konačni prijedlog Zakona o osobnom imenu, drugo čitanje PZ br. 92; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim maticama, prvo čitanje PZ br. 165; 1. Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 161; 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 162; 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju, drugo čitanje, PZ br. 110; 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola o integralnom upravljanju obalnim područjem Sredozemlja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 166; 1. a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije; 11. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora "Nagrade Ivan Filipović" i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora "Nagrade Ivan Filipović"; 12. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Prijedloge akata primili ste u pretince. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Pa pitam ima li itko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? Ima. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HDZ-a tražit ćemo glasovanje o prijedlogu i predlažemo da se točke pod rednim brojem 2., 3. i 7. koje su predložene da se donesu u hitnom postupku, a za koje držimo da nema poslovničkih razloga jer se ne radi o interesima obrane, ne o drugim osobito opravdanim državnim razlozima kao niti da je razlog za donošenje zakona nužan radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. Stoga smatramo da nema razloga za hitni postupak i protivimo se uvrštavanju u dnevni red ova tri zakona po hitnom postupku pa tražimo da se o njima glasuje.
Hvala lijepa. Sada onda prelazimo na glasanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum. U sabornici je 126 zastupnica i zastupnika, prema tome imamo kvorum možemo odlučivati. Pitam, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o preuzimanju dioničkih društava, PZ br. 163? Tko je za? Protiv? Molim rezultat glasanja. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 48 protiv ovaj zakon uvršten u proceduru po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama, PZ br. 164? Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za i 49 protiv ovaj zakon uvršten po hitnom postupku u saborsku proceduru. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, PZ br. 161? Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za i 48 protiv ovaj zakon uvršten po hitnom postupku u saborsku proceduru. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona o izmjenama Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba, PZ br. 162? Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za i 49 protiv ovaj zakon uvršten u proceduru po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona potvrđivanju protokola o integralnom upravljanju obalnim područjem Sredozemlja, PZ br. 166? Tko je za? Tko je protiv? Nema. Utvrđujem da smo ovaj zakon uvrstili u proceduru po hitnom postupku. Ima li primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Konstatiram da je dnevni red dopunjen. Kolegice i kolege, počet ćemo sa radom. Vidim da kolega Branko Vukšić diže ruku, traži riječ. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kao što znate na Građevinskom fakultetu je jučer su studeni imali skup i na Građevinski fakultet traži od studenata da i današnjih 150 studenta bi trebalo plaćati školarine po novom modelu od 8 tisuća kuna. Tajnik fakulteta gospodin Damir Rajčić je rekao danas ako ne uplate 150 studenata Građevinsko fakulteta neće biti upisano, izgubit će pravo studiranja. Pošto je Građevinski fakultet imao mogućnost primijeniti odgodu godinu dana i izaći u susret studentima koji stvarno nemaju novaca, tražimo da se Saboru obrati ministar gospodin Jovanović i tražimo 10 minuta pauze da.
To recite. Kolega Vinković.
Pa evo iz istog razloga ali i zbog jučerašnjeg prosvjeda onih koji su završili srednje medicinske škole tražimo stanku od 10 minuta.
Izvolite kolega Jandroković.
I u ime HDZ-a iz istih razloga molim stanku.
Eto onda određujemo stanku od 10 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] I HNS traži stanku. I SDP traži stanku. Dobro. Onda počinje stanka u 42. vidimo se u 52. Poštovane kolegice i kolege, vrijeme za stanku je isteklo. Pozivam predstavnika Hrvatskih laburista-Stranke rada da uzme riječ. Poštovani zastupnik Branko Vukšić dolazi.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Vjerojatno se upoznati sa događajima na sveučilištu, sa jučerašnjim događajima ovdje na Trgu sv. Marka. Naime, kao što znate jučer je bio prosvjed u ime tisuću studenata, jučer se uspjelo skupiti 260 završenih studenata, mora se reći studenata, pojasnit ću zbog čega, koji su zapravo završili fakultet, ali nemaju potvrdu da su završili u potpunosti školovanje, da im je to onemogućeno. Na Građevinskom fakultetu studenti su dovedeni pred gotov čin jer im se promijenio, zapravo uprava fakulteta je primijenila novi model naplate školarine, iako je imala mogućnost za odgodu tog novog modela godinu dana. Više od 100, negdje oko 150 studenata bi trebalo platiti, imamo dvije informacije, ili 8000 ili 4000 kuna u dvije rate. Studenti su tražili, priznaju novi model, žele studirati po novom modelu naplate školarine, ali jednostavno ne mogu naći toliko novaca u tako kratkom vremenu. Bilo je dovoljno vremena da se studente pripremi, međutim Građevinski fakultet nije reagirao na vrijeme. Tajnik fakulteta im je poručio ako ne plate školarinu s današnjim danom da jednostavno gube studentska prava i bit će izbačeni s fakulteta. Nije riječ za studente o maloj svoti novca, riječ je o 8000 kuna. Njih 110, ja imam ovdje popis koji smo dobili, 118 koji bi trebalo, uglavnom većina su iznad 8000, a prosječno se povećava školarina po studentu od 4000 kuna i mislim da bi država, da bi ministarstvo, da bi nadležne institucije trebale voditi brigu i napraviti takav sustav koji studenti mogu podnijeti. Što se tiče jučerašnjeg prosvjeda, jučer su prosvjedovali diplomirani zdravstveni djelatnici, prvostupnici radiologije, fizioterapije, sestrinstva, radnih terapeuta, medicinsko-laboratorijske dijagnostike i sanitarnog inžinjerstva. O čemu se radi? Država je poticala te ljude da upišu fakultete, da ih završe, međutim nakon fakulteta je propisano da moraju odraditi pripravnički staž. Nakon pripravničkog staža mogu tek položiti stručni ispit, bez stručnoga ispita oni nemaju svoje zvanje, oni su i dalje srednjoškolci. Ne mogu se nigdje zaposliti, mogu se zaposliti samo sa srednjom stručnom spremom što sasvim sigurno nije bila intencija države i država bi trebala zbrinuti te ljude. Riječ je o tisuću mladih ljudi. Netko je rekao neka odu u inozemstvo. Da bi otišli raditi sa ne srednjom stručnom spremom nego kao prvostupnici trebaju položiti stručni ispit da bi se negdje u Europi zaposlili. Znači ne mogu ni to, mada smo ih mi školovali. Prema tome, apeliramo na nadležna ministarstva da se obrate Saboru, da kažu što će napraviti za tih tisuću studenata i što će se napraviti sa studentima na Građevinskom fakultetu koji bi danas trebali, ako ne uplate taj novac, a stvarno znate kakva je situacija među hrvatskim građanima u obiteljima koje imaju studente, da nisu u mogućnosti jer nisu svi u Hrvatskoj bogati, većina ljudi jedva spaja kraj s krajem i trebalo bi se pobrinuti da studenti ne izgube svoja prava, kao što im je priprijetio ako danas ne donesu novac da će biti izbačeni iz fakulteta. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Klub HDSSB-a je tražio stanku iz istih ovih razloga. Ja moram priznati da mi je sve teže i neugodnije dolaziti kao zastupnik u Hrvatski sabor obzirom da gotovo svakodnevno se između ostaloga troše i novci poreznih obveznika za stavljanje ovoga kaveza na Trgu sv. Marka, obzirom da je u ovoj državi očigledno sve više i više nezadovoljnih građana. Razlozi ne sežu samo u ovih 9 ili 10 mjeseci Kukuriku koalicije nego sigurno sežu i dosta duže. Međutim doista, svakome tko dolazi ovdje i u Sabor ja mislim da mu je neugodno slušati zvižduke gotovo svakodnevno, bili to radnici koji su uskraćeni za svoja prava, bili to studenti, bili to umirovljenici. Ja ću samo podsjetiti da je ova Vlada, posebno Ministarstvo obrazovanja obećalo Hrvatsku znanja, Hrvatsku visoko obrazovanu, besplatno školovanje, međutim odluka Vlade o novom modelu obračuna školarine donesena je 2. kolovoza. Senat sveučilišta u Zagrebu je usvojio odluku po novom modelu obračuna školarine 11. rujna, a prošlu srijedu 19.9. Građevinski fakultet je promijenio model plaćanja školarine, a u četvrtak 20.9. su počeli upisi u akademsku godinu 2012/2013., a tko to danas, dakle 28.9. ne uplati višestruko veću školarinu i ne potpiše ugovor u kojem se obvezuje platiti leti sa fakulteta. Dakle gdje je ta socijalna osjetljivost države, gdje je ta briga za mlade ljude, gdje je sve ono što je obećavano i u onom Planu 21 koji očigledno više ne postoji i što će se u stvari desiti s tim mladim ljudima u koje sve ove godine država uložila, a i posebno i njihovi roditelji, njihove obitelji, uložila ogromna sredstva. Drugi problem, dakle to nije pitanje samo Građevinskog fakulteta. To se dešava na svim fakultetima, ne samo na građevinskom. Tamo je doduše na nekim fakultetima omogućeno plaćanje u ratama. Ali svima jasno i glasno treba biti jasno da su te školarine povećane i po nekoliko puta. Drugi problem je upravo vezan i za sve one koji su završili, dakle svoje formalno obrazovanje u medicinskoj struci. Dakle, onom starom sistemu radi se o onim višim školama. Država je prema zakonu bila dužna posebno ministarstvu osigurati uvjete, uvjete za stjecanje licence. Dakle omogućiti im ukoliko ne mogu naći posao u Hrvatskoj, da taj posao pronađu na žalost diljem Europske unije ili negdje dalje. Ali upravo država je ta koja je zakočila mogućnost dobivanja licence, jer je ministar zdravstva naložio svim zdravstvenim ustanovama, odnosno zabranio raspisivanje bilo koje vrste natječaja. Dakle, radi se i ovdje o mladim ljudima u koje je uloženo pa ja bih rekao i nekoliko stotina milijuna kuna u njihovo obrazovanje i danas jednostavno radi toga, pa ja ne bih rekao radi štednje nego jednostavno radi slijeposti ne mogu doći do licence. Postavljam ja i pitanje ministru obrazovanja imali smo prije nekoliko godina onaj program i posebno se ova lijeva strana voli pohvaliti programima one Vlade "Sa faksa na posao". Meni se čini da ova Vlada provodi, odnosno ovo ministarstvo provodi program sa faksa na biro ili Zavod za zapošljavanje, a sa biroa u grob. Hvala lijepo.
Stavove kluba HDZ-a približit će nam poštovani zastupnik Andrej Plenković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Mi se priključujemo zabrinutosti koja je već izražena jutros ovdje u Hrvatskome saboru u vezi recentnih izražaja interesa studenata različitih fakulteta u Republici Hrvatskoj vezanih za problem školarina gdje je prije svega razvidan problem različitog pristupa pojedinih visoko školskih institucija određivanju i cijena školarina i načina njihovoga plaćanja. Mislim da to trebamo dovesti u vezu sa glavnom tezom o društvu znanja, o ulaganju u obrazovanje, o uključivanju napora Republike Hrvatske, inicijativi Europa 20-20 za rast i za razvoj i za uključivanje. Jer je uključivanje u društvo upravo ono što je najbitnije u obrazovanju. U Europi danas postoji 4000 visokoškolskih institucija, postoji oko 19 milijuna studenata. Vrijeme je da standard u Republici Hrvatskoj visoko školskog obrazovanja ide u smjeru koji bi omogućio svim studentima koji kvalitetno ispunjavaju svoje obaveze da se pripreme za konkurenciju koja slijedi od 1. srpnja 2013. Tada se ne samo stvaraju nove mogućnosti za naše mlade i obrazovane ljude već se stvaraju i novi pritisci, ali i nove mogućnosti za radna mjesta na tržištu 28 članica Europske unije. Za nas je bitan red, bitna je mogućnost da se dovrše svoje obaveze na fakultetima i stoga apeliramo na ministarstvo, nadležno Ministarstvo obrazovanja da učini maksimalan napor kako bi se našla rješenja za aktualnu situaciju, a to je prije svega da se bavimo društvom znanja i da se bavimo visokim obrazovanjem, a ne da se bavimo močvarama. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naravno u ime kluba HNS-a također izražavam razumijevanje za situaciju koja se događa, ali naravno i pozivamo nadležna ministarstva da ovu situaciju pokušaju premostiti. Ali ovo je prilika da se nešto kaže i o tome kako se vodi politika i kako se vode politike u različitim resorima. Naime, kada se govori o fakultetima sve što je donešeno, sve odluke koje su donešene u skladu sa zakonima i jednako tako u skladu sa autonomijom sveučilišta odnosno pojedinih fakulteta unutar autonomije sveučilišta. Ovo je naravno prva godina primjene novoga modela naplate i trebalo bi svakako pronaći mehanizme premošćivanja ove situacije. Ali dugoročno gledano radi se o lošem planiranju. Država bi trebala konačno postaviti vrlo jasne kriterije, obrazovati one profile koje traži, za koje postoje javne potrebe, za koje postoje društvene potrebe i naravno te profile, tim profilima onda više-manje osigurati ne samo posao nego i potrebna stažiranja koja su uvjet za dobivanje posla. To se u ovoj državi do sada nije događalo. Naravno sve to košta. Mi znamo da ukoliko fakulteti ostanu bez tih prihoda, te prihode će onda morati dobiti iz proračuna Republike Hrvatske opet na štetu kvalitete studija ili na štetu neke druge djelatnosti – socijalne djelatnosti, zdravstva. Jednaka je situacija i sa stažiranjima završenih studenata odnosno učenika iz zdravstvene djelatnosti. Sinoć je ministar govoreći o toj temi rekao da je novac koji je predviđen za tu aktivnost potrošeno iz prošle godine. Taj novac se negdje mora naći. Da li će to ići opet na štetu kvalitete zdravstvenog sustava moramo se konačno suočiti sa time da se javni poslovi moraju dobro planirati, da moraju biti u javnom interesu, a ne naravno planiranje obrazovnog sustava i u ovom zdravstvenom segmentu i segmentu fakulteta koji zapravo nema nikakove veze niti sa mogućnostima države i društva, niti sa stvarnim potrebama javnih djelatnosti niti sa ukupnim potrebama društva. Kako se planiralo to danas imamo. Ova Vlada je naravno u situaciji da gasi požar, nije to jedini požar, svakoga dana se pojavljuje jedan takav požar u Hrvatskoj ili više njih. Zadnji put smo isto tako pred početak rasprave govorili o gašenju jednog drugog požara, sutra ćemo govoriti o gašenju jednog trećeg požara što je plod naravno loše politike i lošega planiranja. To su naravno načelni stavovi, ali kao izlaz iz ove situacije i u pogledu stažiranja završenih učenika i studenata zdravstvene djelatnosti kao i studenata fakulteta pozivamo nadležna ministarstva da nađu rješenja da premoste ovu situaciju, ali naravno da postave takve uvjete planiranja obrazovanog sustava koji neće nikada više rezultirati ovakvim slučajevima. Hvala lijepa.
Hvala vama. Za kraj ćemo čuti i stajalište kluba SDP-a i poštovanog zastupnika Gvozdena Flegu.
Poštovane kolegice i kolege i mi dijelimo svoju zabrinutost, bez obzira što je resor u našim rukama ne treba zaboraviti da s jedne strane postoji Ustavom zajamčena autonomija Sveučilišta, a s druge strane presuda Ustavnoga suda zajamčena autonomija fakulteta. I tu prestaju direktne ingerencije tijela državne uprave. Usprkos tome ja sam s jedne strane zadovoljan da mogu s ovoga mjesta također obavijestiti i vas koji ste neposredno zabrinuta javnost da je još jučer najveći dio problema riješen, što se tiče građevine. Građevinski fakultet i njihovi studenti nisu jedini fakultet koji imaju slične probleme jer se režim studija mijenjao. Kako ih odgovarajući fakulteti primjenjuju, kolike su neujednačenosti među fakultetima na istom Sveučilištu, kolike su neujednačenosti među sveučilištima je zapravo posljedica odgovarajućeg djelovanja ili u krajnjoj konzekvenci nedjelovanja tokom više godina. I sad se preko noći to ne može riješiti. Najgore je rješenje da se ono prelomi preko leđa studenata. Ali sa studentima su razgovarali i rektor, i sa upravom fakulteta su razgovarali rektor, sa studentima su razgovarali i ministar i sa upravom fakulteta je razgovarao ministar. Jednako tako su sa studentima i sa upravom fakulteta razgovarala i pomoćnica ministra zadužena za visoko obrazovanje i u najvećem broju slučajeva je problem riješen. U kojem broju slučajeva problem nije riješen? U onom broju slučajeva u kojima studenti nisu ispunili niti polovicu svojih redovitih obaveza da se, dakle nisu stekli niti 30 tzv. ECTS-ova, dakle bodova koje trebaju skupiti apsolviranjem svojih predmeta. Možda će fakulteti ovoga puta iznimno izaći u susret i takvim studentima. Zamoljeni su da to učine i s ovog mjesta im eto i ja upućujem svoju zamolbu da izađu u ovom prelaznom razdoblju kada se mijenjaju režimi studija i naplate, dakle da im izađu maksimalno u susret i to ne samo na građevini nego na svim fakultetima, ne samo na Zagrebačkom sveučilištu nego na svim sveučilištima. Jer Hrvatska mora imati u svom prioritetu stjecanje što većeg broja visoko obrazovanih i treba svima koji to žele omogućiti da tako i čine. Ali jedan dio problema je na svu sreću već riješen, a nadam se da je time anticipirano i rješenje za one probleme koji također dolaze na dnevni red sa ostalih fakulteta. Hvala.
Evo zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi. Niste govorili uzalud, fonogram s ovog dijela sjednice još danas ćemo uputiti ministru znanosti, obrazovanja i sporta Željku Jovanoviću i ministru zdravlja Rajku Ostojiću. Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo s radom na 5. sjednici. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Zoran Milanovića i nazočne članove Vlade. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. prijedlog Odluke o izboru predsjednika Hrvatskog sabora 2. prijedlog Odluke o izboru potpredsjednice Hrvatskog sabora Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje predloženih točaka? Nema. Dnevni red je dopunjen.
Molio bih kvorum, prisutnost na sjednici? Imamo prisutnih 98 zastupnika dovoljno za odlučivanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog Zakona o energiji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br.167; 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investiciji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ br. 169; 1. Prijedlog Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvi i drugo čitanje PZE br.181; 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZE br.168; 5. Prijedlog Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 180. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 177. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 174. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 175. 9. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja, prvo čitanje, PZ br. 170. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, prvo čitanje, PZ br. 173. 11. Prijedlog Zakona o probaciji, prvo čitanje, PZ br. 179. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, PZ br. 178. 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, prvo čitanje, PZ br. 176. 14. Prijedlog Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, prvo čitanje, PZ br. 172. 15. Prijedlog Zakona o registru birača, prvo čitanje, PZ br. 171. 16. Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2011.godinu. 17. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2011.godinu. 18. Izvješće o radu za 2011.godinu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga. 19. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora državne nagrade za sport "Franjo Bučar". 20. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prijedloge akata koje sam pročitao primili ste u pretince. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Pitam ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Izvolite. poštovani zastupnik Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja bih u ime kluba prvo izrazio ponovo po ne znam koji puta negodovanje da se mimo Poslovnika i suprotno Poslovniku cijeli niz zakona predlaže po hitnom postupku Međutim, ono što mi se čini još važnije da se sada dakle predviđeno je još dva tjedna rada koliko ja znam Sabora, a nismo riješili negdje otprilike preko 30-ak točaka, sada iznenada pojavljuje novih 20-ak točaka ukupno čini mi se da će ispasti nešto manje od 60 točaka koje bi ovaj Sabor trebao odraditi u dva tjedna. To je s jedne strane potpuno nerealno, a s druge strane ni podaštavajuće po ovaj Sabor. A ono što me posebno smeta ukazuje na jedan nered jer činjenica da mi sada dobivamo 20 zakona od Vlade govori da se očito radi, doduše to je sukladno priči o slučajnom, slučajna država pa valjda i slučajna Vlada da slučajnošću najedanput i ad hoc se pojavljuju deseci prijedloga u bilo kojoj etabliranoj zemlji. A evo upravo smo imali jučer i sada imamo posjetu delegacije Njemačkog bundestaga se plan napravi godinu dana unaprijed i točno se zna kada će koji zakon trebati doći na raspravu jer se radi sustavno i ozbiljno. Ovo nije ozbiljno jer smo iznenađeni svako toliko sa promjena dnevnog reda, ogromnim nadopunama dnevnog reda sa vrlo važnim zakonima, zakonima koji zahtijevaju ozbiljnu raspravu, ozbiljno studiranje, a nas se zaskoči sa hrpom zakona koji bi trebali navodno biti riješeni u sljedećih 6 radnih dana. Hvala lijepo.
Poštovani zastupniče, ja vas razumijem. Ponešto vas sažalijevam jer ste bez iskustva kako radi ovaj Sabor pa onda s razlogom protestirate. Mi ćemo učiniti sve da bude dovoljno vremena za raspravu u hrvatskom Parlamentu bez obzira hoćemo li mijenjati plan pa raditi non-stop. Neće biti nitko uskraćen da iskaže svoje stajalište, dobar prijedlog i dobru sugestiju, pa tako je i vaša sada sugestija vjerujem u dobroj vjeri dobroj namjeri kaže da moramo mijenjati plan zasjedanja. To ćemo učiniti. Bit će omogućena rasprava, Sabor će moći odlučivati na temelju rasprave koja bude ovdje, donijet ćemo odluke koje mi budemo htjeli. A sada ćemo u skladu sa Poslovnikom preći na glasovanje o predloženim zakonima koji idu u hitnom postupku. Hvala vam lijepo. Upravo kako sam i rekao možemo li provjeriti tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centru za praćenje poslovanje energetskog sektora investicija, PZ br. 169.? Molim da dizanjem ruke iskažu tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 75 za i 35 protiv uvršten po hitnom postupku Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija PZ br. 169. Idemo na sljedeće. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, P.Z. br. 177. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, P.Z. br. 177. Treći, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, P.Z. br. 174. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo o hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju zapošljavanja, P.Z. br. 174. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. br. 175. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. br. 175. O primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o energiji, P.Z. br. 167., Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, P.Z.E br. 181, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, P.Z.E br. 168 i zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, P.Z.E. br. 180 ne glasujemo u skladu sa stavkom 1. članka 161. Poslovnika. Ima li tko primjedbe na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda koje sam pročitao? Hvala lijepa. Konstatiram da je dnevni red utvrđen. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru dobro jutro. Dobro došli na izglasavanje odrađenih tema iz prošlog perioda. Ali prije nego što prijeđemo na utvrđivanje dnevnog rada dobio sam poticaj sa zadovoljstvom čestitati Kurban Bajram, pripadnicima islamske vjeroispovijesti. Sretno. Sada bismo utvrdili jednu točku dnevnog reda. Na temelju članka 204.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda točkom Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje ove točke dnevnog reda? Nema. Dnevni red je time dopunjen.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je za prvog potpredsjednika Vlade gospodina Radimira Čačića ali dozvolite da konstatiram da od tri ždrijebanja dosadašnja ja dobivam dva puta prvo mjesto. Razumijem to kao dirigirani žrijeb za pozitivnom diskriminacijom i neka se to tako sa pozitivnom diskriminacijom prema manjinama, neka se nastavi tako evo to želim reći. Poštovani gospodin Čačić, Termoelektrana Plomin C je kapitalna investicija za RH ne samo sa aspekta njene vrijednosti od cca 6 milijardi kuna nego i zato što se radi o proizvodnom objektu, što se radi o proizvodnji električne energije koja ovoj zemlji nedostaje, što se tom proizvodnjom supstituira uvoz električne energije i konačno otvaraju nova radna mjesta. Moje pitanje glasi, kako procjenjujete dinamiku izgradnje Termoelektrane Plomin C?
Molim prvog potpredsjednika Vlade za odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Da, to je zaista najveća investicija u povijesti ove zemlje. Njezina vrijednost ukupno će biti oko milijardu eura, a ovaj uži segment procjenjujemo na 800 milijuna eura. Rokovi kao što znate mi smo u 7. mjesecu raspisali predkvalifikaciju, krajem 9. ćemo završiti odabir, odabrat ćemo između sedam ponuda koje su se između 70 kvalificirale, četiri. Dakle na javni poziv se javilo preko 70 tvrtki, od tih 70 sedam je prošlo kriterije, a neke naravno ili nisu udovoljile ili su se povukle jer nisu imale snage. U javnosti je jako puno bilo u posljednje vrijeme potpuno promašenih komentara recimo za našeg dosadašnjeg partnera na onom malom Plominu 2 RWE. Recimo RWE je bio pred 10 dana kod mene i iskazao je svoj ogromni interes da sudjeluje u projektu, ali kako ga je njegov financijski partner napustio, a oni su limitirali financijski, tražio je da mu se da još 60 dana produženje kako bi sudjelovao u projektu. Mi smo nažalost morali to odbiti jer kad se 70 tvrtki javi vi ne možete jednome izlaziti u susret jer ne možete. Dakle, očito je da iza najveće kompanije nešto što je teško milijardu eura je ogroman zalog. Pred nama je nakon 28.9. kad ćemo objaviti četiri tvrtke sa kojima ulazimo u detaljnu analizu projekta i financija i svega onoga što tražimo, a tražimo učešće naše privrede, tražimo offset, tražimo što kraće rokove realizacije jednostavno zato jer nam to 2,5 puta smanjuje uvoz, Plomin nam 2,5 puta smanjuje uvoz što je naravno za nas jako važno. Strukturu nam poboljšava, recimo već spomenuti RWE ima preko 60% svojih ulaganja u termoelektrane, Europa ima 30% na ugljen, Europa ima 30%, a Hrvatska će sa novim Plominom imati 15%, samo da imate omjer. Dakle ove ozbiljne, odgovorne zemlje rade pametnu disperziju svojih izvora, svojih rizika. Trajat će nakon toga do polovice 3. mjeseca odabir jednog od ta četiri velika ponuđača, a tu su i Francuzi u kombinaciji s Nijemcima, Japanci i Kinezi i Korejanci, dakle cijeli spektar najvećih tvrtki na svijetu. Do 1.4. očekujemo potpisivanje ugovora i kao što sam rekao jedan od važnih faktora u odabiru će biti ročnost, jer nama je važno da što prije 2,5 puta smanjimo uvoz, što prije nas to košta. To su ogromni novci, govorimo o redu veličina 3 milijarde kuna, dakle govorimo o velikim novcima. Tri godine je donja granica, ispod tri godine se to ne može napraviti. Pet gornja, između tri i pet. Dakle '13. počinje, mi smo pripremne radove počeli, oni su oko 100 milijuna eura, nisu ni oni mali, '13. sredinom počinje ovaj odabrani partner raditi, računajte '17., '16. u najboljim, optimalno vjerojatno '17. Evo hvala.
Hvala lijepo prvom potpredsjedniku. Poštovani kolega Nedžad Hodžić, izvolite.
Odgovorom sam zadovoljan. Naime, želim samo reći još jednu stvar, ja sam nakon diplomiranja na Elektrotehničkom fakultetu osam godina radio na izgradnji, puštanju u pogon i eksploataciji Termoelektrane Ugljevik, to je 300megavatni blok na ugalj puno manje kalorične moći. Dakle hrvatska javnost mora znat da će ta investicija biti motor razvoja ne samo Labinštine, Istre nego i cijele zemlje. Dakle, uz takvu investiciju tog reda, veličine i sve ono što ona za sobom vuče znači to će biti veliki kotač za razvoj ove zemlje i puna podrška tom projektu.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje broj 2, poštovana zastupnica Višnja Fortuna. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Svoje pitanje uputila bih ministru uprave gospodinu Arsenu Bauku. Republika Hrvatska prihvatila je model kombinirane socijalne politike u organizaciji socijalnih života svojih građana u kojoj je jedan od značajnih nositelja mjera i civilno društvo kao nevladin neprofitni sektor. Udruge svojim aktivnostima i programima brinu o društveno najosjetljivijim skupinama, posebice o djeci, osobama s invaliditetom, osobama starije životne dobi te im na taj način znatno podižu i razinu kvalitete njihovoga života. Za djelovanje i rad udruga, nevladinih udruga nužan je prostor. Osiguravanje prostora kao što nam je već i poznato, u nadležnosti je i većinom se provodi na razini lokalne zajednice, ali negdje i na razini državnih tijela. Međutim, ono što je ostalo zakonski neuređeno je reguliranje plaćanja režijskih troškova poslovnih prostora udruga. Naime, udruge civilnog društva su neprofitne organizacije koje se uglavnom financiraju putem financijskih sredstava dobivenih temeljem natječaja za projekte i programe, donacije i slično. Dakle, radi se o nekontinuiranom financiranju te strogo namjenski planiranim sredstvima, isključivo programi i projekti. No bez obzira na navedeno nevladine neprofitne udruge prilikom plaćanja režijskih troškova tretiraju se kao gospodarstveni subjekti, odnosno profitna poduzeća što u njihovom slučaju nikako nije točno i mislim da nije pravedno. Moje pitanje glasi: postoji li način da se jasnim i novim zakonskim odredbama, kao što je npr. zakon o udrugama budući, izmjene i dopune Zakona o udrugama te drugim podzakonskim aktima ukine takva praksa, odnosno osigura nevladinim neprofitnim udrugama plaćanje režijskih troškova po nižim cijenama nego što je to do sada. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani ministar Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle ovo se pitanje samo u jednom dijelu tiče resora koji vodim ali pokušat ću dati odgovor. U ovome trenutku imamo 47000 registriranih udruga u Republici Hrvatskoj koje su iz javnih izvora u prošloj godini dobile oko 2 milijarde kune i sve što smo radili u smislu udruga svodilo se na recimo to tako kontrolu svrhovitosti utrošenih sredstava koje su dobile iz javnih izvora. A ovo pitanje koje postavljate ustvari ide u obrnutom smjeru, a to je da li postoji mogućnost da se neke udruge izdvoje i da im se olakša funkcioniranje, kao što recimo i socijalnim ustanovama je olakšano funkcioniranje tako da im se troškovi za režije obračunavaju na jedan povoljniji način. Dakle, to ovisi prvenstveno o onima koji daju, dakle takve usluge. Dakle, da li se radi o državnim tvrtkama primjerice Elektroprivreda ili se tiče lokalnih komunalnih poduzeća. I u svakom slučaju moguće je, međutim, da li će do toga doći treba vidjeti kakva će biti tarifna politika tih institucija. Ja pretpostavljam da se do nekakvog rješenja može doći ukoliko postoji konkretno pitanje. Upućujem vas da date pisani odgovor pa ćete onda dobiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor poštovana zastupnica Višnja Fortuna.
hvala lijepa. Ja se ovdje slažem sa pisanim odgovorom jer moram priznati da je i meni bilo malo, dugo sam razmišljala kome uputiti, kojem ministru jer po djelatnosti su sva skoro ministarstva ovdje sudjeluju. Naravno da nisam očekivala da će one udruge koje su samo registrirane imati na to pravo. Tu je još potrebno se dodatna dokumentacija i sve ostalo, ali sigurno je bitno i važno da se tome pozornost posveti velika. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Treće pitanje postavlja poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade, gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče, vjerojatno vi znate da je Hrvatski sabor prije 13 godina donio Zakon o otocima kojim je dokumentom omogućeno značajno ulaganje u gospodarstvo i život na hrvatskim otocima. Od tada pa do danas u provedbi tog zakona država je uložila preko 17 milijardi kuna što je vjerojatno i omogućilo da na popisu stanovništva iz 2011. godine prvi puta nakon 70 godina hrvatski otoci broje više stanovnika nego prema prethodnom popisu. Posebno je puno uloženo u prometno povezivanje hrvatskih otoka – nabavku novih brodova, uvođenjem brzo brodskih linija, povlaštenih karata za otočane, uvođenjem noćnih linija što je vrlo važno i na taj način doista je omogućeno je da se gospodarstvo oporavi na hrvatskim otocima i da ne dolazi do daljnje depopulizacije. Vaša Vlada, odnosno Ministarstvo mora, pomorstva, prometa, infrastrukture uputilo je svim općinskim načelnicima i gradonačelnicima prijedlog odluke kojom se drastično smanjuje prometna povezanost hrvatskih otoka. Ukidaju se mnoge linije. Smanjuje se broj polaznih putovanja sa otoka, a ono što je važno ukidaju se prijedlogom noćne linije. Na taj način svakako da će se zaustaviti taj gospodarski rast hrvatskih otoka. Svakako je da će se smanjiti i da će biti manje stanovnika na hrvatskim otocima, odnosno dovest će do daljnje depopulacije. Ovog smo ljeta zajedno bili nazočni svečanoj sjednici Gradskoj vijeća Grada Korčule kada ste izjavili da će Korčula vrlo brzo postati tvornica novca. I stoga smo očekivali da će hrvatska Vlada umjesto ovakve odluke uputiti u saborsku proceduru nekakav novi prijedlog mjera kojim će se omogućiti daljnji gospodarski rast hrvatskih otoka. Moje je pitanje sljedeće: Što ćete kao predsjednik Vlade napraviti da se ne provede ovakva odluka ministarstva koja bi trebala stupiti na snagu 1. listopada kada započinje zimski red plovidbe i da se doista ne otvori stečaj na hrvatskim otocima, a ne da oni postanu tvornica novca kao što ste to sami rekli.
Hvala lijepa. Odgovor poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Poštovani kolega, ja neću po uzoru na neke moje prethodnike glumiti boga iz stroja, deus ex machina i negirati ono što rade moji ministri jer vjerujem da rade dobro. vas ću samo zamoliti nakon što vam odgovorim da mi pročitate točno što stoji od te odluke koju ste ovdje prepričavali, pa da vidimo kakva je to odluka i koliko je ona egzaktna i koliko je zaista to što ste vi rekli istina i je li donesena. Što se tiče otoka i linija na otocima i noćnih linija to je jako dobra i jako dobra stvar. Na otocima se ne živi loše – to ću ponovno reći. Treba se živjeti još bolje. Neće biti nikakvih ukidanja. Komuniciralo se sa lokalnim vlastima da se vidi gdje su moguće uštede, jer kao što znate stanje u državnoj blagajni ne nezavidno i mi ne želimo upropaštavati javno poduzeće ili poduzeće u državnom vlasništvu tako da porezni obveznici, pa i otočani za godinu, dvije dana moraju plaćati te gubitke. To je slijepa, loša politika. Dakle, ukidat nećemo ništa. To je što se tiče odgovora na vaše pitanje. Što se tiče Korčule ja sam rekao da bi bilo dobro kada bi svi otoci bili tvornice novca, ali hoće li to biti to ovisi o radu, trudu i maru ljudi koji tamo žive. Prema tome, ukidat se neće ništa što ljudima znači život i to vrlo jasno ovdje kažem. To moji suradnici nisu niti planirali napraviti. I ako mi dopuštate potpredsjedniče Sabora samo još jednu, jer mislim da imam vremena u ove dvije minute ja vam sugeriram, a vi odlučite sami u slučaju ovakvih istupa kao što je bio istup gospodina iz HDSSB-a, pristojni ljudi, Slavonci bi možda reagirali na jedan način. Ali neka Hrvatska čuje do zadnje riječi što imaju reći ljudi koji se predstavljaju kao zastupnici naroda i neka vide razliku između dva svijeta, svijeta i polusvijeta. I kada započnete svoj govor tvrdnjom da je Hrvatska podijeljena to ima veze i zamolio sam predsjednika da mi da pravo. Imam pravo ovdje govoriti [[Upadica Leko: Molim vas! Molim vas!]] Ne želite čuti, gledajte nećete me spriječiti [[Upadica Leko: Neka završi.]] dok ne završim kao što vas nitko nije sprječavao. Ovo je u duhu Poslovnika, ovo je u duhu hrvatske kulture, pa vi možete galamiti koliko hoćete. Kada započnete svoju … [[Govornik se ne razumije.]] riječju, rečenicom da je Vlada podijelila Hrvatsku u dvije administrativne regije, a ne statističke onda ste započeli sa istinom. Dakle, dvije administrativne regije. To je rekao uvaženi kolega – administrativne regije, doktor medicine je to rekao.
Molim vas! Ne redigiramo ni pitanje, ni odgovor. Imate pravo kolega Bačić izjasniti se o odgovoru.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nisam zadovoljan, jer gospodin predsjednik je najmanje odgovorio na moje pitanje. Evo ovdje je gospodine predsjedniče dopis Vlade u kojemu se za svaku liniju, za svaki hrvatski otok jasno piše što će se ukinuti i kolika je to ušteda u državnom proračunu u lipu. Svi su se hrvatski, odnosno otočki načelnici, gradonačelnici očitovali o tome i do sada niste, da pročitam cijeli tekst ako će mi dati vremena predsjednik Sabora vrlo rado ću svaku liniju pročitati i obrazložiti ono što ste vi napisali. Prema tome, nisam zadovoljan vašim odgovorom. A podsjetit ću vas da je ukupno u državnom proračunu značajno umanjeno sredstava za ulaganje u hrvatske otoke, u infrastrukturu na hrvatskim otocima. Primjerice samo Hrvatske ceste. Državnim programom za hrvatske otoke u odnosu na prošlu godinu ulažu manje od 86% nego je to prošle godine uloženo. Takvom politikom otoci će postati plutajući rezervati i otočani će biti getoizirani kao građani trećeg reda jer već danas su građani drugog reda u vlastitoj državi.
Hvala lijepa. Imamo jednu prijavu povrede Poslovnika poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče,
Molim vas gospodine zastupniče.
Ja sam prvi tražio povredu Poslovnika.
Molim vas, ja sam registrirao prvo Zorana Vinkovića, dobit ćete i vi.
On odustaje od te povrede.
Ako odustaje ok. Da konstatiramo, zastupnik Zoran Vinković odustaje od povrede Poslovnika. Izvolite poštovani zastupniče.
Odustaje s obzirom da je premijer se obratio meni i prema svima vama je povrijeđen Poslovnik.
Izvolite što je povrijeđeno?
Pa evo ovako gospodine predsjedniče prvo vi ste povrijedili Poslovnik, članak 210., jer govorniku koji se udaljio od teme dnevnog reda niste dali niti opomenu, a da ne kažem o tome da ste mu prema stavku 3. tog istog članka trebali oduzeti riječ. A ja vama moram reći gospodine premijeru žao mi je što niste imali toliko hrabrosti replicirati prema novom Poslovniku na moje izlaganje da bih i ja vama mogao odgovoriti na vašu repliku. Ovako zloupotrijebiti
Gospodine zastupniče
Ma nema veze. Ovako zloupotrijebiti nakon 10 minuta
Gospodine zastupniče
I jako razočaravajuće i u mojim, ali i u očima svih zastupnika, a i velike većine hrvatskih građana. Od vas smo očekivali barem malo više kuraže. Znate, izrekama ne možete izvesti Hrvatsku na pravi put.
Gospodine zastupniče
A to je jedino što izgleda znate.
Imamo vremena i imamo živaca, ali sad ću vam reći dvije stvari. Uz povredu Poslovnika koju odbacujem jer nije povrijeđen Poslovnik, a vi ćete se koristiti Poslovnikom kako je i predviđeno ako niste zadovoljni pisat ćete i obrazložiti gdje vidite da je povreda Poslovnika. A povredu ste iskoristili da replicirate i diskutirate u onom što nije riječ bila prijavljena. Hvala vam lijepa. Toliko o korektnom korištenju instituta Poslovnika. Hvala lijepa. Idemo na četvrto pitanje, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala. Moje pitanje upućeno je predsjedniku Hrvatske vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Pred par mjeseci Vlada je u javnost poslala najave svega što će prodati, monetizirati ili kako se to već zove, a onda su povučeni i konkretni potezi, raspisani su natječaji za savjetnike oko tih koncesija, prodaje banaka, osiguravajućih društava, koncesije za ceste itd. Zakon o upravljanju državnom imovinom u člancima 8. i 10. govori da se imovinom ne može raspolagati bez dva ključna dokumenta – Strategije koju donosi ovaj Sabor i Plana kojeg donosi Vlada. Te dokumente nije izradila ni prethodna Vlada u čijem mandatu je zakon donesen, nije izradila ni ova Vlada. Ni prethodna ni ova Vlada nisu izradile niti popis državne imovine što je ključna pretpostavka za bilo kakvo upravljanje imovinom. Kako ćete upravljati ako ne znate točno što imate? Dakle, povlače se potezi u suprotnosti sa zakonima koje je donio ovaj Sabor. Ne bih sad o tome koliko je štetno da se rasprodaje zadnja hrvatska banka, osiguravajuće društvo, da se ceste daju u dugotrajne koncesije, ja pretpostavljam, nadam se da ćemo o tome imati prilike govoriti u ovom Saboru. Da nam se neće dogoditi da opet požalimo kao što smo požalili u slučaju INA-e i Pliva-e. Postavio bih pitanje gospodine predsjedniče Vlade da li ćete se u svom postupanju pridržavati Zakona RH onako kako ste prisegnuli u ovom Domu? I zaustaviti tu ludu rasprodaju i krčmenje državne imovine koje se najavljuje dok se za to ne steknu zakonski uvjeti? Ili ćete građanima RH poručiti što su čuli u jednom drugom sistemu već ma nemojmo se držati zakona ko pijan plota.
Vrijeme.
Što ćete uraditi gospodine premijeru? Hvala.
Odgovor poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Uvaženi kolega držati se zakona ko pijan plota je često citirana poslovica jednog gospodina koji je znao reći u svom govoru i ponavljati što ti ja znam itd. Pa tako i vi što ti ja znam itd. neke tamo firme. O tome mi želimo govoriti. Koje su to firme? Nema ih puno. Ja se slažem s vama da se zakoni trebaju poštivati, tu se slažu svi. Zašto to prethodna Vlada nije radila na jedan propisan način to je drugo pitanje. Nije. Strategiju i planove treba donijeti, ali mi se moramo razgovarati o onom bitnom, a to je hoćemo li ne rasprodavati nego hoćemo li u trenucima krize dati tim poduzećima, ima ih nekoliko, razvojnu šansu koja će biti korisna za njih, za zaposlene i za državni proračun. Nema rasprodaje niti što ti ja znam itd. osiguravajućeg društva i banke nego prodaje dijela portfelja uz međunarodnu proceduru sa savjetnicima koja će osigurati svježi novac da se mogu razvijati. Ne bude li tog novca neće biti ni njih. A inače, nama to politički odgovara jer tamo nećemo imati uopće iskušenje da udomljujemo stranačke prijatelje i da im se kasnije isplaćuju otpremnine, da tamo rade njihove žene, strine, bake itd. To je također dobro, ne očekujem da to pozdravite. Što se tiče monetizacije autocesta na čemu sada rade i neke druge države u Europi, na čemu je vrlo aktivno radila i pripremala i prethodna Vlada – gledajte to nije rasprodaja. Ajmo ljudima reći istinu. Idemo vidjeti možemo li za nešto što je gradila već jedna generacija hrvatskih građana za što smo se zaduživali u početku povoljno, a sada u zadnje vrijeme jako skupo i nepovoljno i što nam uz sav turizam ne vraća dovoljno prihoda da bismo financirali dugove idemo vidjeti ima li onih koji se mogu zadužiti jeftinije od nas, nama trenutno dati veliki iznos novaca kojim ćemo vratiti dugove i one dobre i ove malo manje dobre iz druge polovice prošlog desetljeća, poboljšati kreditni rejting i likvidnost države i zadržati autoceste ovdje za hrvatske ljude, za turiste, kontrolirati cijenu cestarine i sve to precizno propisati ugovorom kako se to u civiliziranom svijetu radi. Jel' imam još vremena? Da ne kršim Poslovnik. To je u biti to. Dakle, što ti ja znam itd., idemo razgovarati konkretno. A vaš apel da se držimo zakona, strategije i Plana upravljanja imovinom apsolutno. Ali na kraju Vlada upravlja imovinom i mora donijeti odluku i bit ove priče je da se donose odluke. Dvije i pol godine se nisu donosile odluke ni o granici, ni o regijama, nisu se donosile. I to je najveći propust, najveći grijeh na koji bi se ja ovdje osvrnuo kada govorim o bivšoj vlasti. Pustimo postupke, pustimo mogući kriminal – toga ima. Ne možda u toj mjeri, ali nisu se donosile odluke. Ova zemlja nema vremena čekati i rekao sam možemo i pogriješiti, ali nećemo raditi ništa iza plota. Ništa iza plota. Dakle, idemo konkretno razgovarati koliko je to poduzeća. To su tri sustava eventualno i koje su tu koristi za osiguravajuće društvo, za banku, a koja je perspektiva ako ih ostavimo u stanju u kojem su sada. Premrežene političkim utjecajima, politički zaposlenim prijateljima bez novca za daljnji razvoj. Idemo ljudima reći iskreno i donijeti odluku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Pa djelomice ste odgovorili na moje pitanje. Odgovorili ste da se nećete držati zakona kao pijan plota jer viši interesi trenutka, koji je eto takav kakav je grozan cijelom svijetu, diktiraju da napravite upravo to, da prekršite hrvatske zakone koji su u ovom Saboru donijeti i u saboru kojem vi odgovarate za svoj rad. Rade i drugi tako, kažete. Pa možda rade i drugi tako, ali vjerujem da znaju što rade, da su donijeli strategiju, da su donijeli planove, da znaju što imaju i to što imaju s tim gospodare, to ne rasprodaju. Mi, a) ne znamo što imamo i b) ne znamo što ćemo s tim napraviti. Nismo to barem negdje napisali, niti smo u ovom Parlamentu to rekli. Toliko o odgovoru. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeće pitanje je poštovanog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je upućeno ministru pravosuđa Orsetu Miljeniću, a ne tiče se ni gradonačelnika Splita, niti nedavne presude Vrhovnog suda u slučaju koranskog mosta. Tiče se jedne druge stvari, u protekle 3,5 godine od 2008. pa do danas Ministarstvo unutrašnjih poslova preciznije Odio saobraćajne policije je podnio 780 tisuća prekršajnih prijava za različite vrste prekršaja u prometu. Od tih 780 tisuća bi se trebalo naplatiti 630 milijuna kuna. U te 3,5 godine od 780 tisuća kaznenih, prekršajnih prijava svega 2% je procesuirano, svega 13500, a naplaćeno od ovih 630 milijuna 1,85, odnosno 11 500 000 kuna. Dakle, negdje 97,98% prekršajnih prijava koje su u saobraćaju počinjene, koje su podnešene od strane Ministarstva unutrašnjih poslova je ostalo ne sankcionirano. Ovaj proračun, i ovaj Sabor, i ova Vlada, i ova država za saobraćajnu policiju izdvaja godišnje oko 300 milijuna kuna, a za Prekršajne sudove oko 220 milijuna kuna. Gospodine ministre, premijer je nedavno rekao kako ne želi slučajnu državu, ja se s njim slažem, a na ovom mjestu pokazujemo ne samo da nemamo slučajnu državu, nego nemamo nikakvu državu. Što Ministarstvo pravosuđa kani napraviti da se to promijeni? Ja znam da je to vaše naslijeđe, kao i brojnih drugih ministara, ali mi s tim nasljeđem ne bismo smjeli živjeti.
Vrijeme. I odgovor, poštovani ministar Orsat Miljenić.
Hvala. Apsolutno ni mi nismo zadovoljni situacijom koju ste vi opisali. Od, znači stanja koje se odnosi baš na sudove i prometne prekršaje, naplata je oko 12%. Dakle, ovo je ukupno stanje koje ste vi prikazali, dakle to je apsolutno ispod očekivanog i nikako nismo zadovoljni. Ono što mi radimo i što ćemo napraviti je sljedeće: upravo, mislim da je ovaj tjedan ili sljedeći će pred vama biti, su izmjene Ovršnog zakona i Zakona o naplati putem FINA-e, kojima će se uredit da će se i ovaj segment kaznit. Dakle, sve prekršajne kazne također naplaćivati putem FINA-e. Sadašnji način naplate, on ne spada u Ministarstvo pravosuđa, ali je izrazito neučinkovit, sada po novom sve prekršajne kazne koje postanu pravomoćne idu na FINA-u, naplaćuju se s računa građana. Ne samo s računa, nego sa svih oblika novčanih sredstava koje imaju na računima. To će se odnositi na prekršaje, na novčane kazne i na sve druge oblike sankcija koje se odnose na novac. Druga stvar je, ono što, mi smo sada u tijeku izmjena zakona, izmjena Prekršajnog zakona kojima ćemo adresirat i neke od ovih stvari. Dakle, ovom izmjenom načina naplate značajno ćemo podići naplatu, ali mi želimo osposobit sudove, dat im sredstva, odnosno alat kroz izmjenu zakona da oni mogu učinkovitije vodit postupke, da dođemo u fazu naplate. Osnovne izmjene u kojima idemo su sljedeće: predvidjet ćemo mogućnost plaćanja mandatne kazne odmah ili u određenom kraćem roku koja će onda biti značajno manja nego ako se stranka odnosno osoba koja se kažnjava uputi u sudski postupak. Druga stvar je izmijenit ćemo odredbe koje se odnose na supletorni zatvor i izležavanje kazne rada za opće dobro. Današnje odredbe su neprimjenjive, ja ću vam reći npr. da smo imali samo 707 izrečenih mjera rada za opće dobro, što je ispod nekakvih potreba u ovom postupku. Jednostavno model koji se primjenjuje u kaznenom zakonodavstvu ne može se primjenjivati u prekršajnom. Sljedeće je, što razmatramo, to je povezivanje registara na način da će prekršitelji, bit će im ukraćeno bilo izdavanje vozačke dozvole ili nekog drugog dokumenta, dok ne plate svoje obveze koje imaju, koje su im izrečene, dakle koje su postale pravomoćne. Što se tiče samog prekršajnog postupka primijenit ćemo Načelo oportuniteta, ćemo uvest, skratit ćemo, promijeniti ćemo način dostave što će ubrzat postupak i čitav niz drugih zakonskih izmjena što će bitno skratiti postupak. Ono što je, što također treba reći da je i dosadašnjim izmjenama, mi smo recimo sada pali na samo 0,8% zastara u prekršajnom postupku što je povećalo ovaj broj kazni na izvršenju. Zato je nešto palo izvršenje, jer je postupak postao efikasniji, sad će postat s ovim što sam rekao i izvršenje efikasnije i sigurno će ove brojke sljedeći put, sljedeće godine u ovo doba biti puno bolje. Hvala.
Hvala i vama poštovani ministre. I poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Ja se uzdam u to da ovo što najavljujete kao mjere pravosuđa, Ministarstvo pravosuđa će doista značajno promijeniti sliku koju danas imamo. Jer, da dodam samo još jednu brojku, godišnje je u saobraćajnim nesrećama u Hrvatskoj strada, gotovo 600 osoba. Gubici proračunski, ljudski, obiteljski i svaki drugi su u tom pogledu nemjerljivi. Proračunski gledano to je oko 2% proračuna a da ne kažem kolika je profesionalna i svaka druga pozicija policajca ili suca koji nije u stanju obavljati svoj posao zbog toga što ne postoji koordinacija između državnih tijela ili zbog toga što netko negdje u nekom segmentu nije odradio svoj posao. U tom smislu gospodine ministre uzdamo se da ćete ovo što ste najavili ostvariti i ohrabrujemo vas da to uradite u interesu građana i u interesu činjenice da nam je doista neophodna funkcionalna država.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Zvonko Milas i 6.zastupničko pitanje.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine premijeru sa suradnicima. Moje pitanje odnosit će se na novu podjelu RH na statističke regije. Dakle, velik dio javnosti pogotovo iz nerazvijenih dijelova Hrvatske posebice stručne doista misli da je prije svega ova podjela urađena ishitreno, netransparentno, šlampavo što čudi za Vladu koja za sebe voli reći da komunicira sa javnosti, da djeluje transparentno, na koncu stalno je na face booku pa mi nije jasno zbog čega je to urađeno bez konzultacija s onima kojih se ovo pitanje najviše i direktno tiče? A ne moram reći da je ovo pitanje od iznimne strateške prije svega ekonomske važnosti za razvoj RH u sljedećih 7 godina. Moje pitanje gospodinu premijeru, zašto se prilikom određivanja nove podjele nije vodilo računa o osiguranju ujednačenog razvoja svih dijelova RH što je u biti smisao kohejske politike? Naprotiv, ovakvom podjelom mislim su ostvareni preduvjeti za još veću razvojnu neujednačenost. Mislim da se možda moglo primjerice Hrvatska podijeliti na 4 regije gdje bi grad Zagreb koji je ovdje najveći kamen spoticanja bio zasebna regija, dakle pripadao bi razvijenim regijama iznad 90% EU prosjeka, a ostale tri smo mogli definirati sukladno potrebama optimalne, govorim o tri, znači plus grad Zagreb, sukladno optimalnoj regionalizaciji i naravno kriterijima EUROSTAT-a o broju stanovnika itd. ali garantiram sa maksimalnom financijskom učinkovitošću u izvlačenja sredstava iz pristupnih fondova ali za cijelu RH. Na koncu to ste imali u svom predizbornom programu Plan 21 nešto slično tome i do danas je uvijek nejasno zbog čega ste od toga odustali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik Vlade RH Zoran Milanović.
Pa uvaženi kolega jeste mi postavili pitanje? Niste. Dakle, pitanje je zašto se nismo konzultirali?
… [[Govornik nije uključen.]] O ujednačenom razvoju RH, dakle svih njenih dijelova.
… [[Govornik nije uključen.]] s vama se može razgovarati, doduše ono što me zabrinjava je da, s vama se može razgovarati za razliku od onih uz sve naše napore koji ne razlikuju administrativno od statističke podjele. To je ma neću reći ništa. Međutim ono što me zabrinjava je da mi se čini da zaista vjerujete u ono što govorite. To me zabrinjava. Na podjeli Hrvatske u dvije statističke regije je radila je statističke regije naglašavam, to je dakle instrument za izvlačenje kako se to ružno kaže sredstava za kohezijske odnosno strukturne fondove iz EU. Uplatit ćemo jedan, a želimo dobiti natrag dva da stvari grubo prikažem. I o tome se razgovaralo sve ove godine, prije 4, 5 godina kada je Europska komisija tu imala malo jaču pregovaračku poziciju u odnosu na Hrvatsku, a sada Hrvatska ima malo jaču. Neću reći da Komisija ima slabiju, tamo se onda pregovaralo sa srednjim i višim činovnicima i to je radila ondašnja vlada i ondašnja administracija i ondašnji pregovarači. Neki sjede ovdje, a neki sjede ovdje, živi i zdravi svjedoci. I pokušalo se pregovarati da Hrvatska bude dvije statističke regije što se potpuno uklapa u standardne kohezije i regije. NUC2 statistička regija, nikakva administrativna regija, nikakva grofovija ili šta ti ja znam itd. Kada se to nije uspjelo jer se nije moglo išlo se na tri regije. Te tri statističke regije su nešto što je sjevernu Hrvatsku u kojoj je grad Zagreb dovodilo da uz umjerene stope rasta vrlo brzo moguće već nakon 7 godina ispadne iz konkurencije za bilo kakve europske fondove. Dakle, nije slučajno što se krenulo sa dvije regije jer administracija ima svoju logiku, bila ona HDZ-ova ili SDP-ova, ljudi nešto razumiju. Mi smo sada kao i sa Pelješkim mostom, doći ćemo i do toga ovdje, radujem se, došli u situaciju da što vlastitim naporima što komfornijom pozicijom koju imamo što nismo sami izborili tako je sada u situaciji da malo argumentiranije i uvjerljivije razgovaramo pa smo se uspjeli dogovoriti da Hrvatska bude dvije regije. Hvala, hvala na kraju ono strpljenju da smo to uspjeli. Dakle, tko stoji na putu? Đakovo, Osijek, Vukovar, Vinkovcima koji su se i do sada hvalili s razlogom ili bez razloga ali katkada s razlogom da su uspješni u privlačenju europskih sredstava da to budu i dalje. Tko im tu stoji na putu? Pa poznata je stvar da je tu Zagreb bio najnezainteresiraniji, neću ulaziti u razloge jer tu su natječaji malo strožiji. Možda je to razlog zašto nisu pokazivali neki ljudi puno interesa. Ali Slavonija je do sada bila relativno uspješna. Dakle, stoji nam na raspolaganju velik novac, iskustvo govori da su najorganiziranije države podbacile u privlačenju 100% iznosa. Nema tu nikakvog straha. Ukoliko i to me najviše raduje Hrvatska bude rasla tolikim stopama rasta otprilike kineskim da za 7 godina sjeverna Hrvatska u kojoj su Zagreb i Vukovar i Osijek premaši 75% prosjeka bruto nacionalnog proizvoda EU to je fenomenalno. Ljudi, ali mi u to ne vjerujemo. Mene raduje što u to vjerujete vi. Tada sjeverna Hrvatska zajedno sa Slavonijom ispada. Ali to se nažalost neže dogoditi. Kada bi se dogodilo imali bi ponovno pravo na drugu vrstu geometrije. Sljedećih 14 godina možemo biti popuno mirni, dakle dva proračunska razdoblja EU da ćemo biti u ovom statusu u kojem smo sada da Zagreb ni na koji način ne može konkurirati niti obrnuto Slavoniji, Istri, Međimurju u privlačenju sredstava. Dakle ovo je bio pokušaj i to dobar pokušaj u hrvatskom interesu da se jedan dio Hrvatske ne Zagreb, Zagreb već preko 100%, nego sjeverna Hrvatska dakle kajkavski kraj grubo rečeno, Koprivničko-križevačka županija ovaj pojas da se zaštiti da ne ispadnu iz konkurencije za europske fondove. Pa to bi svakom građaninu ove zemlje trebalo biti drago, ali oni koji ne razumiju razliku [[Upadica: Hvala, vrijeme poštovani.]] Administrativne podjele i statističke podjele s njima je teško razgovarati. Zato završavam s vama se može razgovarati, valjda vas i uvjeravati. Imate tu ljudi koji razumiju tu problematiku a s nekima je to puno teže jer govore jezikom mržnje ne prama nama nego prema svima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Zahvaljujem na odgovoru. Da li u nešto vjerujem ili ne mislim da svi moramo u nešto i nekome vjerovati. Dakle kao ni vi ni ja nisam poseban ekonomski stručnjak ali naravno da sam pitao ljude koji rade na tome i koji znaju puno o tim stvarima i oni misle sasvim suprotno od ovog što ste vi rekli a na koncu u kontradikcije dovode i pojedine izjave vaših kolega. Recimo potpredsjednik kaže da ostatak kontinentalne Hrvatske nema dovoljno apsorpcijskih kapaciteta. Da li to znači da je Zagreb zbog toga uključen u kontinentalnu Hrvatsku i da sve ono za šta će on konkurirat, iz toga to proizlazi, to presumira, ostatak kontinentalne Hrvatske ne mora se ni natjecati niti konkurirat za te projekte. Drugim riječima, Zagreb će postati nositelj svih projekta koji će se događati u kontinentalnoj Hrvatskoj što će dovesti do onoga što je suprotnost intencije europskog regionalnog razvoja, dovest će do centralizacije. Pa vi možete dizat ruke, možemo se objasnit poslije, ali dopustite da kažem što mislim. Dakle, Hrvatska ide u daljnje jačanje centralizacije ovakvom podjelom. Hvala.
Hvala lijepa. Sedmo zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Ivan Šantek.
Hvala lijepa. Moje pitanje je za predsjednika hrvatske Vlade, gospodina Milanovića. Evo 31. prosinca na Staru godinu 2011. posjetili ste zajedno sa vašim prvim potpredsjednikom Sisak, tema je bila Željezara Herbos i gospodin Čačić, vaš prvi potpredsjednik tada je izjavio, citirat ću: "da će se formirati poseban tim koji bi vodio brigu o Željezari Herbosu, ali i drugim sisačkim tvrtkama u problemima". U lipnju ove godine prilikom posjete Sisku vi ste izjavili, isto ću tako citirati: "da ste se borili za ukidanje nameta što je učinjeno, Željezara Sisak nije mrtva, nužno je zadržati tehnološke sustave.". Nažalost, unatoč ukidanju nameta tijekom srpnja i kolovoza novi vlasnici sisačke željezare su rastavili postrojenja i odvezli ih u Meksiko i najavili su da će zaposliti tek 50 radnika u naredne dvije godine u odnosu na 900 koliko je bilo prije zaposleno. Evo mislim da ćemo se svi složiti da je zanimljivo da sisačko postrojenje će dobro raditi cijevi u Meksiku, ali neće dobro raditi cijevi u Željezari Sisak gdje su desetljećima ih proizvodili. Siščani se pribojavaju da je ovo kraj Sisačke željezare, ali i hrvatske crne metalurgije. Možete li mi odgovoriti gospodine predsjedniče Vlade na pitanje što je tim prvog potpredsjednika vaše Vlade gospodina Čačića poduzeo oko navedenih tvrtka, dakle Željezare Herbosa kao što je najavio te što će Vlada učiniti da Sisak ne ostane bez željezare, a Hrvatska bez crne metalurgije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović.
Uvaženi kolega, to pitanje ste mogli postaviti prvom potpredsjedniku Vlade. Postavili ste ga meni pa ću vam ja na to odgovoriti, tim više jer sam oba puta bio u Sisku ali se nisam išao prošetati i davati nerealna obećanja pa ni drugi puta kad smo bili tamo, bio sam suzdržan. Ali kad netko kupi postrojenje i kad kaže da će nešto raditi onda će valjda i raditi. Znate, nitko ne daje milijune ili milijarde bez razloga. Kako će raditi mi to ne možemo uvjetovati. Prvi puta kada sam mogao kao predsjednik Vlade, kao državnih djelovati u hrvatskom i sisačkom interesu prvi puta sam to učinio u siječnju mjesecu razgovor sa predsjednikom Europske komisije i tražio pred svjedocima, više ih je bilo, da se ukine namet, antidamping, da se ukine namet, odnosno vrsta carine koja je bila kaznena zbog damping politike za koju je bio optužen onaj prethodni vlasnik prije Amerikanaca, prije nisam mogao. U roku od nekoliko tjedana ili dva mjeseca, to je bilo na radnim grupama, i vijeće je donijelo takvu odluku, nažalost prekasno. Ja više od toga mogao nisam kao ni gospodin Čačić. Ja sad neću postavljat pitanje zašto na tome ranije hrvatska vlast nije inzistirala niti ću reći da je to baš bilo lako ostvariti, ali vam mogu reći da europski povjerenik za proširenje, a kamoli predsjednik komisije, o tom problemu nisu imali pojma, nisu nikad čuli za to. Da je netko s njima, dakle za to postoji previše svjedoka. Da je netko s njima razgovarao pola godine ranije možda bi se nešto moglo učiniti, ali vas ne optužujemo radi toga, zato mene čudi da postavljate takva pitanja. Bili smo tamo, učinili smo šta smo mogli, to se neće zatvoriti, raditi će. Vi znate da tehnološki danas broj radnika više nigdje ne može biti onoliko velik koliko je bio. To je problem cijelog svijeta, cijele zapadne Europe. Tamo će se nešto proizvoditi, pa i to je bolje nego ništa. Dakle odgovaram za ono što sam učinio i mogao učiniti i probat ću dati i preko toga, uložiti napor, ali ne mogu rješavati probleme koji su nametnuti, koji su nepopravljivi, na kojima se nije radilo, na kojima je bilo teško raditi. Ne ulazim ponovno u razloge. Prema tome shvatite da postoje granice kad se postavljaju pitanja. Mi smo, vi vrlo dobro znate što smo napravili i morate si postavit pitanje, ponovno ne prozivam osobno, što je učinjeno u godini koje je tome prethodila i je li se moglo nešto drugo postići. Nema čuda, ne događaju se. Ljudima u Sisku je teško, nikad neću govorit koliku su nam podršku dali na izborima i šta od nas očekuju. Ne očekuju čuda, očekuju pošten i uporan rad, pogreške pa onda dva-tri manja uspjeha, pa onda opet pogreška. Tako to izgleda u životu i politici.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Šantek.
Pa evo poštovani gospodine predsjedniče Vlade ljudi od vas očekuju jer ste predsjednik Vlade, jer ste vlast. Međutim ako je itko se želio politički okoristiti oko sklapanja ugovora za vrijeme našeg mandata kad su potpisivani ugovori sa prethodnim vlasnikom od 60 milijuna, investicija od 60 milijuna dolara, to je bila upravo vaša županica tamo. Ona je čak nas saborske zastupnike koji smo bili na sjednici Sabora prozivali zašto nismo bili nazočni tom potpisivanju, međutim kad je stvar krenula nizbrdo više je nema. Međutim, ja moram reći ovdje jednu stvar, da sam se ja dok ste vi meni odgovarali iskreno zapitao a s kim ste vi to uopće razgovarali oko sisačke željezare. Upravo je napravila sasvim suprotno od onoga što ste vi ovdje najavili kroz tisak. Tim gospodina Čačića očito ne postoji, a 13 savjetnika gospođe Lovrić ne rade a primaju plaću, ne dolaze na posao.
Hvala lijepa. Osmo zastupničko pitanje je pitanje zastupnika Dragutina Glavine. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče i članovi hrvatske Vlade. Moje pitanje odnosi se na visinu naknade za korištenje prostora elektrana. Ta naknada sada iznosi 0,377 odnosno 0,385 lipa po proizvedenom kilovat satu i višestruko je manja i zbilja preniska naspram rudarske rente koja se isplaćuje jedinicama lokalne samouprave za eksploataciju nafte i plina i čiji je utjecaj na okoliš i lokalno stanovništvo neusporedivo manji. Negativni utjecaj posebno dolazi do izražaja kod velikih akumulacija. Znano je da one izravno utječu na mikroklimu okolnog područja, da dolazi do promjene cijelog ekosustava, sniženja razina podzemnih voda, sušenja šuma i raslinja, povećane magle, komarci i nove vrste kukaca su prava pošast i još mnogo drugih pojava. Sve to sigurno utječe na zdravlje i kvalitetu života ljudi na tim područjima. Stoga je Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke predlagao još 2008. godine postepeno godišnje povećanje naknade za 20-tak posto kako bi ista 2013. godine dosegla iznos od 1,125 lipa po proizvedenom kilovat satu. Moram reći da je to još uvijek puno manje od ove rudne rente. Postavljam pitanje prvom potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva gospodinu Čačiću kada se misli riješiti pitanje o visini naknade za prostore koje koriste objekti za proizvodnju električne energije.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog prvog potpredsjednika Vlade gospodina Čačića.
Hvala vam lijepo na pitanju. Vi ste, hrvatska javnost je upoznata, ne sumnjam da ste i vi to pažljivo pratili vidjeli da smo imali premijer gospodin Zmajlović i ja razgovore pred 7, 8 dana u Istri sa predstavnicima regionalne, lokalne samouprave. Naravno ti razgovori su bili samo završetak jednog niza o već prethodno obavljenih pripremnih razgovora i tamo je premijer jasno i javno rekao da ćemo prihvatiti povećanje naknade za Plomin. Naravno, kao što je ovdje već spomenuto ništa niti možemo niti želimo napraviti izvan sustava, izvan zakonskih normi. Ovdje postoje još iz 95. Odluke o visini naknada za prostore koje koriste objekti za proizvodnju električne energije. Te naknade su naravno prema proizvodnjama, hidroelektrane su jedno, termo elektrane su drugo. I sad da ne navodim svih tih 25, 30 objekata. Svaki ima nekakav svoj izračun. Ti izračuni su naravno stručno izrađeni i postoje omjeri između tih naknada. One nisu svuda iste. Odnos tih naknada u odnosu na rudarsku rentu zaista je neprimjereno. Rudarska renta je neusporedivo viša, a sa stanovišta zagađenja i drugih posljedica, ne samo zagađenja, naravno da su štete ovdje očito veće. Ono što je rekao premijer u Istri mi ćemo realizirati i to nosi i za vas, i za Sisak, i za Senj, i za Rijeku, i za Osijek, i za Zagreb, Jertovec. To za sve nosi posljedicu jer mi ne možemo, jer su omjeri postavljeni. Mi ne možemo promijeniti naknadu za Plomin, a da istovremeno cijeli sustav ne usklađujemo. Dakle, da to će se učiniti. Neće biti iznos koji ste naveli, ali će biti dva puta viši od ovog što sad imate. Ne vi, nego svih tih 25 energetskih objekata. HEP zna za to, HEP je bio prisutan na tim sastancima, on je i pripremio te materijale. Evo to će biti učinjeno, to nije ništa spektakularno, ali je jako važno za sve te, naročito male općine, za njihove prihode. Da li će im prihod iz te rente biti 300 hiljada ili 600 za njih je to jako puno, ne znam ili 500 ili milijun. To su redovi veličina. Hvala lijepo.
Hvala i vama prvi potpredsjedniče Vlade. Poštovani zastupnik Dragutin Glavina.
Pa ja ću se složiti s time ukoliko se to uzme u razmatranje i normalno da se na jedan kvalitetan način pokuša i riješiti, jer situacija je zbilja takva da iziskuje jedno brzo rješavanje.
Hvala lijepa. Deveto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Mladen Marelić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi premijeru. Ja bih postavio pitanje predsjedniku Vlade Zoranu Milanoviću. Ovih dana aktualna je vijest o temi da će Europska unija sufinancirati sredstva za predstudiju izradnosti izgradnje Pelješkog mosta. Pogled na zemljopisnu kartu dovoljno govori o značaju tog objekta, hrvatskog juga i povezivanja hrvatskog juga sa ostatkom hrvatskog dijela. A uskoro kad povežemo Hrvatsku uskoro će to biti dio Europe, tako da sa time povezivamo i dio kompletne Europske. Stoga ova problematika kao projekt izgradnje Pelješkog mosta u sklopu je kontinuirane i kontinuiranog korištenja kao sredstvo za prikupljanje političkih bodova zadnjih mjeseci, a mislim i godina već. Sve to zbunjuje i obnažuje građane na jugu Hrvatske. Zato bih molio možete li objasniti hrvatskim državljanima sa juga što radi Vlada Republike Hrvatske za bolju povezanost hrvatskog juga i izgradnju Pelješkog mosta.
Odgovor poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Hvala kolega Mareliću. Mi radimo i ne dajemo nerealna obećanja pa ni u ovo obećanje o financiranju studije, odnosno pred studije za financiranje o izvedivosti Pelješkog mosta. Jer kad to bude tako i kad se valjda jednog dana i odobre ta sredstva onda ćemo to moći i potvrditi. Mi ne otvaramo gradilišta, a da nismo otvarali sredstva i da nismo osigurali sredstva za izgradnju mosta i ne statiramo tamo kao manekeni u 5 navrata. To ne radimo. Jer potpisivanje ugovora i otvaranje radova bez sredstava je u stvari kazneno djelo. Radovi su na tom mostu obustavljeni prije izbora jer nije bilo novaca. Ugovori i obaveze prema izvoditeljima su ostale. Ova Vlada i ovaj ministar pomorstva ih je morao raskinuti i računati na zdrav razum i razumijevanje, ljudi sa kojima su ugovori potpisani. To su hrvatske tvrtke sa tisućama zaposlenih koje jedva preživljavaju. Pitanje je šta će biti. Toliko o odgovornosti. Istovremeno, on i još dvoje kolega ministara vanjskih poslova i regionalnog razvitka prije svih su u Bruxellesu razgovarali i tražili prostora da takav jedan europski projekt financira Europska unija. To je i naš novac naglašavam, europski novac je i naš novac. Mi uplaćujemo, improviziramo jedan, a dobit ćemo natrag dva, ali samo ako opravdamo projekte za ta dva. Pelješki most, dakle tu nema po babi i po stričevima, to su vrlo strogi projekti. Zato neki i nemaju interesa za te projekte jel tu ne mogu zamračivati, tu nema novca sa strane. Eto na tome mi radimo. Ja stvarno moram reći da sam kao čovjek razočaran kad vidim ljude koji su tamo statirali kao manekeni u više navrata, otvarali gradilište tog mosta, a mi govorili da smo protiv toga da se to financira iz proračuna jer tog novca nemamo, a koncesionara nema jer to je projekt koji je prije svega bitan Hrvatskoj, maloj i slabo naseljenoj Hrvatskoj i tu prometa nema. Dakle, to nema cijenu, taj most je veći od života. Most ili korito, ali to je puno novaca. I ne možemo biti neodgovorni prema građanima. I zato razgovaramo, tražimo taj novac. Molim da se, dakle da se ne koristi termin, to je moj apel, europski novac. To je i naš novac. Za svaku uplaćenu kunu mi želimo povući dvije. Oni koji su uspješni, najuspješniji u tome ne uspijevaju povući ovdje. Dakle, ostanu u nekakvom vidljivom plusu, ali nitko nije povukao sve. I to je još jednom odgovor ovima koji uporno pričaju o tome da je podjela Hrvatske na dvije statističke regije ugroza Slavoniji. Pa to nema veze sa istinom. Ljudi, imate obrazovanje, imate nekakvo političko iskustvo nemojte te stvari pričati. Jer ovo što sad govorimo bit će kanalizirano kroz tri kratka novinska izvješća, ljudi to neće shvatiti opet. Na meni je da uporno, uporno, uporno ponavljam ono u što vjerujem da je istina i za što se vrijedi boriti. Ovo je tema o kojoj ćemo vjerojatno danas još razgovarati. Pitat će vjerojatno i kolege iz opozicije, odgovarat ću. Tu je i tema granice, ja samo želim uvodno reći da ono što je danas objavljeno na naslovnici jednih tiražnih dnevnih novina nije istina. To je mali dio istine. Cijela istina je puno neugodnija za one koji su u tome sudjelovali zadnjih 5 godina. I čut će tu istinu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Marelić komentar? … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Deseto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane članice i članovi Vlade moje pitanje je upućeno ministru Hajdašu-Dončiću. Radi se o kvaliteti pružanja poštanskih usluga na području grada Šibenika i Šibensko-kninske županije kao i o vrlo čudnoj poslovnoj politici Hrvatskih pošta na tim prostorima. Naime, već nekoliko godina prisutan je trend gašenja poštanskih ureda, ne samo u gradu Šibeniku u velikim četvrtima nego i u susjednim općinama koje na taj način ostaju u cijelosti bez mogućnosti poštanske usluge. Jednako tako i politika radnog vremena čudi uzevši u obzir da imamo ambicija biti turističkom zemljom u jednom velikom gradu administrativnom centru Šibensko-kninske županije, turističkoj destinaciji tijekom ljetne sezone uredi se zatvaraju u 14 sati subotom i otvaraju tek u ponedjeljak ujutro. Sve je to obrazloženo potrebom za racionalizacijom. Ta je racionalizacija oduzela gradu Šibeniku jako puno javnih službi, što građani nisu prihvatili sa oduševljenjem, a kako ta racionalizacija stvarno izgleda kad je u pitanju Hrvatska pošta na području grada Šibenika ilustrirat ću jednim primjerom. Prije nekoliko godina donesena je odluka da se napusti stoljetni poštanski ured na najatraktivnijoj lokaciji najdostupnijoj i gostima i građanima koji je u vlasništvu Hrvatskih pošta i donosi se odluka o odlasku u najam u poslovni prostor privatne tvrtke za koju se isplaćuje godišnja najamnina u iznosu od oko milijun kuna. U isto vrijeme Hrvatske pošte na području grada Šibenika imaju parcelu koja je kupljena prije više godina upravo s namjerom da se napravi potrebni logistički centar za Hrvatske pošte. Dakle, odustaje se od korištenja svog prostora, odustaje se od investicija u vlastitu imovinu za novac koliko bi se plaćao jedan kredit dostatan za gradnju takvog centra plaća se privatni najam u iznosu od milijun kuna godišnje.
Pitanje gospodine zastupniče.
Pitanje ministru Dončiću, da li ste spremni, Hajdašu-Dončiću ispričavam se, da li ste spremni iskoristiti svoj autoritet resornog ministra i potaknuti pozitivne procese i promjene u poslovanju i poslovnoj politici Hrvatskih pošta u Šibeniku i na području Šibensko-kninske županije, prekinuti trend gašenja nužnih poštanskih ureda i pružiti građanima grada Šibenika i susjednih općina kvalitetnu poštansku uslugu? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje ministar Hajdaš-Dončić.
Zahvaljujem na postavljenom pitanju. Dakle, sustav Hrvatskih pošta ili Hrvatske pošte to je jedno vrlo kompleksno pitanje. Dakle, kad o drugim javnim poduzećima govorimo o potrebama racionalizacije, dakle one osnovne engleske core djelatnosti, dakle kojima se one bave u slučaju Hrvatskih pošta moramo imati malo širi pogled zašto. Kontinuirano je zapravo prisutan trend opadanja, dakle slanja razglednica, obavljanja određenih aktivnosti ili radnji koje su se do nekih zadnjih 6, 7 godina zapravo obavljale u poštanskim uredima. Dakle, pred Hrvatskom poštom je prije svega jedno novo razvojno vrijeme. Dakle, kako supstituirati gubitak u osnovnoj djelatnosti, kako izaći na neka nova tržišta da se zadrži ovaj broj ili nešto umanjeni broj zaposlenih, a govorimo o 10 tisuća ljudi koji danas rade u sustavu Hrvatskih pošta, kako najbolje optimalizirati da te nekretnine i one nekretnine koje su sada imobilizirane, dakle posebno u gradu Zagrebu, i kako zadovoljiti potrebe građana. Upravo stoga, dakle do kraja ovog mjeseca Hrvatska pošta predstavit će resornom ministarstvu i nekim mojim kolegama, dakle ne Plan restrukturiranja nego jednu strategiju ili viziju Hrvatske pošte za sljedećih 6 godina. Taj dio će jasno uključivati i gradove i općine jer univerzalna usluga ostat će dakle univerzalna usluga Hrvatske pošte. A naravno u ovom procesu reći ću optimalizacije neće biti zaboravljeni niti pojedini dijelovi Hrvatske, dakle da građani ostaju bez određene podrške za svoje usluge. Htio bih napomenuti da Hrvatska pošta trenutno ima 400 milijuna kuna kreditne obveze i naravno da i neka rješenja koja su tražila sufinanciranje lokalne i regionalne samouprave i gdje se lokalna i regionalna samouprava uključila u sufinanciranje poštanskih ureda, dakle ti poštanski uredi su i opstali. Dakle, govorimo sada o jednom vrlo, vrlo složenom procesu. A isto tako, zaključno i za kraj, što mi je drago da nijedan poštanski ured na hrvatskim otocima, kao što nijedna linija trajektna neće biti ukinuta, nije ukinut. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani ministre. I poštovani zastupnik Petar Baranović.
U jednom vrlo poznatom svjetskom filmskom hitu u kojem Kevin Costner glumi poštara, povratak poštanske službe simbolizira povratak civlizacije. Iz tog razloga želim da na pravi način shvatiti zbog čega sam uputio ovo pitanje i da shvatite nezadovoljstvo građana, grada Šibenika, a i susjednih općina zbog višegodišnjeg trenda gašenja poštanskih ureda. Svjesni smo činjenice da poštanska služba postaje sve manje komercijalno atraktivna, međutim postoje i druge javne službe i servisi koji rade puno manjim intenzitetom od poštanske službe a koji su potrebni da bi neke lokacije, da bi neki gradovi i općine imali atribute gradova i općina. Iz tih razloga se nadam da ćete naći načina i rješenja da se taj trend gašenja i oduzimanja mogućnosti pružanja poštanske usluge u najzabačenijim općinama zaustavi. Jer je bilo i slučajeva gdje su imali na raspolaganju urede koji su sufinancirani od strane jedinica lokalne samouprave pa su ipak doživjeli tu jako lošu sudbinu. Jednako tako, nadam se da ćete iskoristiti svoj autoritet i da malo preispitate određene poslovne poteze i njihovu pravu narav. Zadovoljan sam vašim odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Jedanaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Milanoviću sami ste rekli da zahvaljujući bivšoj Vladi Hrvatska ima bolju vanjskopolitičku poziciju. I doista ušli smo u NATO, uspješno završili progovore s Europskom unijom, ali koji je vaš saldo nakon 9 mjeseci? Pa da vidimo, evo da je premijer Janša nakon sastanka s vama na press konferenciji zapravo dao jedan javni šamar kada je rekao da se Sloveniji ne žuri s ratifikacijom našeg pristupnog sporazuma. Kad znamo da se to moglo prevenirati s proaktivnom politikom prema našim saveznicima. Ali kad je zamjenik Hilari Clinton došao u Hrvatsku evo niste imali vremena za sastanak s njim. Kakva je naša pozicija danas, nakon 9 mjeseci vaše Vlade, kada jedan ministar prometa Bosne i Hercegovine usudi se ucijeniti Hrvatsku vladu i Hrvatska vlada pristaje na tu logiku ucjene, jer on ultimativno traži i kaže: "Nema izgradnje Pelješkog mosta ako ne ratificirate sporazum o granici", koji sama Bosna i Hercegovina nije spremna ratificirati. Ali povrh svega toga, da li mi imamo sada neki novi smjer vanjske i europske politike, kada evo vidim da u Rijeci na sastanku s Europskim socijalistima govorite o krizi u Europi i pritom se prisjećate nekog primjera iz bivše Jugoslavije, ali na koji način. I citiram, kažete: "Znamo kako su autonomije u bivšoj državi dovele do kaosa. Svako je vukao na svoju stranu i zato je došlo do rata." Iz ove izjave, gotovo da nema tu velikosrpske agresije kao uzrok rata, nego uzrok su bile tobože autonomije bivše republike. Jer je to neki novi smjer naše vanjske i europske politike, jel je to neki novi recept poput onog beogradskog centralizma za rješavanje europske krize, jer za to sasvim sigurno nemate mandat Hrvatskog sabora, za to nisu glasovali građani na referendumu za Europsku uniju. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Odgovor, poštovani predsjednik Vlade gospodine Zoran Milanović.
Čudi vas moja šutnja? Ja sam očekivao da me pitate nešto o granici sa Slovenijom, o tome znate dosta. I o granici sa Bosnom i Hercegovinom, i o tome znate dosta. I vi i dosta ljudi koji ovdje sada sjedi, koji su bili članovi Vlade, koji su bili u graničnim komisijama, koji su radili neke stvari ali polako o tome ćemo danas stići razgovarat. To se tiče vas. Da mi se ne bi prigovorilo da se mičem od teme. Gledajte opet, dobro je.
Molim vas.
Dakle, ono što mi je naročito drago danas, što iz ovog dijela Sabora nema naprosto deranja, vikanja, dobacivanja, nikakvih komentara, a neke navike umiru strahovito teško, dobro je da se sve to skupa vidi. Imam 4 minute i te 4 minute ću iskoristiti i probat ću odgovoriti na ovaj galimatijas od pitanja. Znate od kud dolazi galimatijas? Dakle, poštovani kolega da biste razumjeli Hrvatsku morate imati nekakvo iskustvo života u Hrvatskoj. Vi očito hrvatsko ne razumijete. Jer da biste je voljeli ne možete je voljeti ako je ne razumijete i ako takav značajan dio Hrvatske naprosto ne podnosite. Moj odgovor je razumljiv kao i vaše pitanje, to je galimatijas. Dakle, odgovor je nerazumljiv jer je pitanje takvo. Odakle da krenem, odakle? Vi me pitate da komentiram izjave Slovenskog premijera, vi me pitate da komentiram kojim je to inicijativama Hrvatska izašla prema van, vi me pitate da komentiram jesam li se ja našao sa zamjenikom državne tajnice u Zagrebu? To su pitanja za Hrvatski sabor? Na to ja trebam odgovarati, to je pitanje? Ja mogu za ovaj cirkus zahvaliti sebi jer sam kao diplomat i pomoćnik ministra koji nije, i tu mora biti osoban neuvrijeđena, uopće nisam nego osoban. Kao diplomat koji je sa svojim ministrom bio na vi gospodine, i koji je bio jedan običan mali član stranke promovirao ljude upravo kao što ste vi, predlagao ih za promaknuće, predlagao ministru da idete u najodgovornije misije kako što je NATO. I to je sve, mislim kako da kažem, dal radi toga da budem žalostan? Ne, ja sam znao i tko ste, i što ste i koja su vaša politička uvjerenja. To vas nikada nitko nije pitao [[Upadica: To nije šovinizam.]] Evo, to ste vi. Dakle, ovo govorim da ono izvučem ono najbolje iz vas, al to ne postoji kod vas. Nema ništa … [[Upadica se ne čuje.]] Da izvučem ono malo ljudsko, i kopam bezveze. Koliko još imam? Minuti i dvadeset, govorit ću do kraja. Bezveze kao što ste i vi pitali, bez glave i repa. Šta vas još zanima? Jel vas zanima s kojim smo inicijativama išli van, jel se sjećate kad smo zajedno u Ministarstvu vanjskih poslova se hvatali za glavu kad je vaša sadašnja stranka izlazila iz Sabora, i kada je američki ambasador ovdje vraćao vašeg predsjednika stranke koji je sada under the procedure pod postupkom, da dignete ruke za sudjelovanje Hrvatske u misiju u Afganistanu. Znate tko je to poticao, ministar, ja, Grdešić, Račan. To su naše inicijative, ali postoji hrvatski interes. Ja mislim da ga razumijem, borit ću se za njega do kraja, neću lobirati nego ću razgovarati i sa predsjednikom Europske komisije, i sa onima za koje znam da s njima mogu razgovarati i da će riječi jednog hrvatskog državnika do njih doprijeti. Jer granice nisu u nebu, mi imamo svoje granice, ne možemo ostvariti nemoguće stvari. Ali, ponovno kažem, koliko još ima? 23 sekunde. Držat ću se zakona, čekam vas na pitanju granice s Bosnom i Hercegovinom, tu ima nekoliko vas takvih krunskih svjedoka onoga što ste radili u zadnjih godinu i pol dana, što je dokumentirano, potpisano, parafirano. Da ponavljam, ovo što je danas objavljeno na naslovnici je jedan mali dio istine, ali istina je velika kao ocean, a mi smo dobri moreplovci i mi ćemo se znat u tom moru snaći. Tri sekunde, gotovo. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite komentar.
Ne samo da nisam zadovoljan, nego mislim da ste doista šovinistički odgovorili na način da kažete da svako koji nije rođen u Republici Hrvatskoj, koji dolazi iz Hrvatske dijaspore ne voli Hrvatsku jer je ne može razumjeti. No pustimo sada to, danas niste odgovorili uopće na moje pitanje, jedino ste točno rekli da ovo što je danas objavljeno u novinama što ste vi plasirali netočno. I doista je netočno jer u samom tom zapisniku iz 2010.jasno se vidi da se kaže da nisu postajali uvjeti da se tek treba raditi na uvjetima za ratifikaciju. I u izvješću komisije iz te godine se kaže Hrvatska ne namjerava ratificirati taj sporazum. Naravno sve se analizirali ali nije bilo te odluke da se ratificira jer to nije bilo u interesu RH. I zato iz tog iskustva doista ozbiljno vam kažem gospodine Milanoviću kada je taj sporazum u pitanju ne srljajte u tu ratifikaciju kao guska u maglu.
Hvala lijepa. Sljedeće 12.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče. Pitanje želim postaviti ministru poljoprivrede, a tiče se naprosto Puris iz Pazina ili Svetog Petra u Šumi, svejedno. Ja osobno smatram da je to danas problem Istre broj jedan, jasno uz onu termoelektranu. Znači, što Vlada kani učiniti da pomogne Purisu? U najmanju ruku valja poslati, dobro ne može Vlada poslati, ali ajde, Državno odvjetništvo jer ne bi trebalo biti tko je jamio, jamo. Kada bi ova Hrvatska bila gospodarski uređena kao što je to bilo za onog gospodina ili druga što ti ja znam itd. onda bi bilo na naprosto sretna zemlja. Tada je Jugoslavija elektrificirana, industrijski podignuta, turistički valorizirana, sagrađeno je ne znam rafinerije, željezare itd. a sada se u pravilu susrećemo samo sa stečajevima između ostalog i ovim u Purisu. Puris je znači 2001. ulazi Walter Wolf, ulazi kao laka konjica HYPO banke. Na isti način ušao je u Marasku, ušao je u KIO Karlovac itd. nakon toga ustupa tvrtko HYPO banci a oni Gavriloviću za 1 kunu plus onaj kredit od 14,5 milijuna eura. Gavrilović 2009. Ukida Purisovu trgovinu preuzima ih Diona. Farme su 2009.godine bile pune, silosi puni, skladišta su bila puna, 2010.preradu povlači iz Sv. Petra u Petrinju. U godinu dana sa 3,5 milijuna kg prerađevine pale su na milijun i pol kg itd., itd. danas su silosi prazni. Hvala jednoj Vindiji što daje krmu, soju, kukuruz, radnici zadnju plaću dobijaju u 6.mjesecu, 305 je odlukom trgovačkog ili tog stečajnog suda danas na čekanju itd. Ja osobno smatram da se tamo dogodilo jedno neprijateljsko preuzimanje Gavrilovića, prije toga Waltera Wolfa i doista postavljam pitanje može li u takvom jednom kaosu Vlada pomoći da se tih 305 ljudi što je moguće prije vrati na posao.
Hvala lijepa. I odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovani kolega Kajin, nažalost moram se složiti s vama da jedna tvrtka koja ima 50-godišnju tradiciju koja je bila lider u proizvodnji purećeg, pilećeg mesa ne samo u RH nego u regiji šire je na žalost sa 9.rujnom ove godine otišla u stečaj. Sam stečaj pokrenut je na Trgovačkom sudu u Rijeci od strane uprave društva Purisa iz niz razloga, nelikvidnost, nemogućnost plaćanja, nemogućnost kvalitetne organizacije samog proizvodnog ciklusa, nemogućnost vraćanja kredita. Sami ste rekli 2008.većinski vlasnik je Gavrilović, 2008.ulazi u vlasničku strukturu sa preko 98%, kupio je ga je za 1 kunu za obavezu povrata gotovo 15 milijuna eura kredita. Sam proces restrukturiranja i proizvodnje nije išao u smjeru koji je trebao, 500 radnika koji su tada radili su dovedeni u situaciju da se prvo zatvara tvornica stočne hrane a zatim opada i sama proizvodnja. 2011.godinu završavaju sa nekih 32 milijuna kuna duga i nemogućnosti kvalitetne organizacije proizvodnje u samom poduzeću. Na kraju se to sve ovo odnosi između HYPO banke kao vjerovnika najvećeg i samog Gavrilovića odnosno Purisa. Broj radnika je pao na nekih 305 radnika i jedini način je bio de facto ući odnosno otvoriti stečajni postupak. Sada u stečajnom postupku radi se u otežanim uvjetima, radnicima dvije zadnje plaće nisu isplaćene, potpisan je odnosno stečajni upravitelj dao ugovore o radu na određeno vrijeme, pokušava organizirati proizvodnju koju je vrlo teško napraviti s obzirom da treba uložiti značajna sredstva u sam ciklus … odnosno u samu proizvodnju. Ministarstvo poljoprivrede sve ove mjesece sa zabrinutošću pratilo situaciju u ovoj nekad renomiranoj tvrtci. Nažalost nismo mogli reagirati jer govorimo da je to privatna tvrtka i nije bilo ni imputa od strane sindikata a niti od samih vlasnika odnosno uprave poduzeća. Sada je situacija da je u stečaju, napravit ćemo sve što je u našim mogućnostima da se pronađe kvalitetan strateški partner, da se svi stakeholderi svi … u ovome ciklusu uključujući i banke ali i lokalnu i regionalnu upravu uključe na spašavanje proizvodnje, na održavanje proizvodnje, na postavljanje Purisa na noge kako i jesu. Srećom postoji imamo određene aktivnosti, postoje vinovnici na tržištu koji su zainteresirani da se ovaj važan, značajan brend u proizvodnji purećeg mesa koji ima svoju tradiciju, ima svoji povijest, ima svoju perspektivu pokuša staviti na zdrave nove u jednom programu restrukturiranja vrati na stare grane na kojoj je bio. Prehrambena odnosno prerađivačka industrija u stanju krize je nešto što je vrlo važan segment gospodarstva što može postići dobre rezultate i tu vidimo mogućnost i šansu i za Puris. Ponovit ću još jednom, vrlo je važno da se svi vinovnici uključujući i banke i sindikate odnosno same radnike ali i lokalnu i regionalna uprava uključi u rješavanje ovog problema. Mi ćemo kao ministarstvo biti neka vrsta supporta kao i na ostalim primjerima posrnulih poduzeća koji su pred stečaj ili u samom stečaju, govorim o Tvornici ulja Čepin, o Kaštelanskim staklenicima, o Agroduhanu iz Slatine, o Regionalnim veletržnicama činimo sve da svaka ona proizvodnja koja je perspektivna koja ima tradiciju, koja ima brend sačuvamo da održimo radna mjesta i da unaprijedimo samu proizvodnju. Tako će biti i sa Purisom, nadamo se pozitivnim rezultatima i nadamo se da ćemo u regiji imati važne gospodarske subjekt koji je i do sada bio na neki način lider prerađivačke industrije. Hvala vam.
Hvala lijepa ministre. Komentar poštovani zastupnik Damir Kajin.
Nemam razloga biti nezadovoljan, dapače. Pozdravljam brigu Vlade. Ova Vlada nije ni luk jela ni luk mirisala, vis a vis ove tragedije koja se dogodila Purisu i to treba reći. Normalno, zadovoljan ću biti u onom trenutku kada se 305 ljudi vrati na posao. Puris je bio brend, on je bio pojam, oni su sve imali. Neki ljudi su došli počev od Wolfa preko HYPO banke do Gavrilovića sve su naprosto upropastili. Ja doista molim Vladu da izvrši neki pritisak ne na sud ne na stečajnog upravitelja, dobro radi stečajni upravitelji prema mojim informacijama. Možda na to da se ne dešavaju ubuduće slične stvari ako je to uopće nadležnosti Vlade. Da Vlada razgovara s ovim velikim trgovačkim lancima da možda oni na neki način pomognu i preuzmu brigu za nešto što je doista u pravom smislu te riječi kao što ističete nekad bio pojam prehrambene industrije u Republici Hrvatskoj, ma ne u Hrvatskoj nego u ondašnjoj Jugoslaviji i zato sam isto citirao na tragu i premijerovog istupa onoga gospodina ili druga što ti ja znam itd., ali da je on pitanje je da li bi se ovakve stvari dešavale.
Hvala lijepa. 13. zastupničko pitanje, poštovana zastupnica Sunčica Glavak.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. … /Buka u dvorani./…
Malo kolegijalnosti. Dozvolite da poštovana zastupnica postavi pitanje.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Inspekcija Ministarstva zaštite okoliša u lipnju je donijela odluku kojom se zabranjuje odlaganje otpada na ilegalnom odlagalištu kod Varaždina, vjerujem da ste za to čuli, i to s 11. rujna. Potpuno ignorirajući tu odluku, dakle odluku inspekcije donosi se novo rješenje i prolongira izvršenje odluke prvo na 30 pa 60 pa još 45 dana. Riječ je, predsjedniče Vlade, o protuzakonitoj promemoriji, primjer ignoriranja zakona, inspekcije, skandalozno i štetno upravljanje ministarstvom i kakva je to poruka svim našim inspektorima. Kršenjem zakona i normi zaštite okoliša na taj način neposredno se izvrgavaju opasnosti građani koji žive na tom području Grada Varaždina uz preko 100 tisuća bala otpada. Trebate doći i to vidjeti. Ja vas molim, prvi potpredsjednik zna jako dobro o čemu je riječ, ja vas molim dođite u Varaždin i to pogledajte. Osim toga, kad ljudi obole doći će u Varaždinsku bolnicu i tamo se suočiti sa još većim problemima. Odgađaju se kemoterapije, nema lijekova i alarmantno je stanje. Pitam vas gospodine predsjedniče Vlade kada ćete konačno, jednom zauvijek zabraniti protuzakonito, nemoralno, štetno i po građane, po njihovo zdravlje, ali i po okoliš opasno baliranje i gomilanje otpada. Kada ćete prestati honorirati ovakve protuzakonitosti i kada ćete učiniti sve, jer vi ste predsjednik Vlade, da se ne dovode u pitanje životi i zdravlje ljudi. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Odgovor, poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Poštovana kolegice Glavak, vi sve znate, izrekli ste i stav i presudu, kvalifikacije, obrazloženje i ja ću vam svejedno odgovoriti, pokušat odgovorit na vaše pitanje. Osam godina je bio nered i to bi sad trebalo riješiti u pola godine? Probat ćemo u godinu dana. Dakle ljudi zbog tog predmeta, ljudi povezani sa raznoraznim političkim opcijama izlaze iz zatvora, odnosno pritvora uz kauciju. Nisu još pravomoćno osuđeni, bit će ili neće biti u to ne želim ulaziti i vi na ovaj način donosite pravorijek. Ja smatram da to nije korektno. Ja mogu politički upravljati procesima, davati naputke, mogu dosta toga, kao svaki predsjednik ili predsjednica Vlade, ali ne mogu baš prelazit neke granice nadležnosti i kompetencija inspekcija jer sljedeći korak je da govorim sudovima šta da rade. Inspekcije su pararepresivna tijela koja rade po zakonu i ukoliko smo nezadovoljni njihovim radom promijenit ćemo zakonski okvir ili ako netko zaista krši zakon, ako je kazneno odgovoran kazneno će odgovarati. Ali vrlo dobro znate da u uređenim društvima izvršna vlast ima svoje limite. Taj limit ne smije služit kao izgovor za bijeg od odgovornosti, to smo gledali u politici godinama i nama neće služiti. Kao što vidite mi donosimo nezgodne odluke, nisu popularne, nisu simpatične. Poskupljenje grijanja, jel se udaljavam od teme, smijem govoriti?
Izvolite predsjedniče.
Ili ćemo tjerat hrvatske građane, sve one koji plaćaju da alimentiraju i da financiraju gubitke HEP-a ili ćemo učiniti nešto što je posljedica odgađanja odluka zadnje tri godine, odgađanje odluka. Kada bi u HEP-u svi bili otpušteni, a u toplinarstvu kao dijelu HEP-a kada bi svi dobili otkaz ovoga trenutka 6% bi se uštedilo na troškovima. Dakle sve je u nabavci, oni su ogromni i moramo donositi odluke. Ali udaljio sam se od teme. Vi ste rekli šta mislite, očito znate više o tome od mene, a mogu obećati samo red ili ako nekome ne odgovara riječ red, ako je prestroga, ako sugerira na nekakvu diktaturu, a ono čišćenje kuće, provjetravanje, dakle to da ljudi rade po pravilima i da taj primjer dolazi iz vrha vlasti. Kažem bit će grešaka, ima propusta, ima nespretnosti, ali bitno je da nema intencionalne korupcije, podmićivanja, da nema takvih stvari i da to javnost ne vidi jer gubi vjeru u institucije i smatra nas sve istima, a mi znamo da nismo. Šta da vam obećanje, poštivanje zakona, pa znate da sam za to.
Hvala lijepa. Komentar, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Slažem se s vama gospodine predsjedniče Vlade, sramotno je što poskupljuje struja, sramotno je što poskupljuje plin, sramotno je što sve poskupljuje na račun građana. Jednako tako sramotno je što je inspekcija zabranila odlaganje otpada, a ministarstvo odnosno novi ministar kaže ma ne, što nas briga za inspekciju, odlažite i dalje. O tome se radi, to vam ja govorim. Vi ste predsjednik Vlade, vi niste analitičar dnevnih zbivanja pa vas molim da nam tako i odgovarate. Vas su izabrali hrvatski građani, budite odgovorni. A što se tiče zdravstvenih usluga moram vam reći da će u ovih godinu dana doći do bitnog opadanja zdravstvenih usluga. Mi smo upozoravali da je za 4 milijarde kuna smanjen novac zdravstvenom sustavu što se pokazuje nažalost i na ovaj način. Mi ne trebamo rezervnog premijera, mi trebamo ministra zdravlja koji će jednako brinuti o županijskim bolnicama, o zdravlju svih ljudi, a jednako tako trebamo premijera koji će nam odgovoriti na naša pitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće 14. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam premijeru Zoranu Milanoviću. Sporazum o državnoj granici između Hrvatske i BiH koji je potpisan 1999. godine, potpisali su ga tadašnji predsjednik Hrvatske dr. Franjo Tuđman i Alija Izetbegović, predsjednik BiH, no taj sporazum nije ratificiran. Sporazum zapravo utvrđuje granice između dvije države i to kopnene i morske granice između te dvije države, no kažem nije ratificiran. Međutim, ovih dana vrlo često slušamo vrlo teške optužbe na račun Vlade, na račun premijera, na račun svih onih koji bi mogli dignuti ruku za ratifikaciju. Čak se spominju vrlo grube riječi pa i kletve. Moje pitanje je vama premijeru što u biti, koji je motiv Vlade da upravo sada ide u ratifikaciju ovog sporazuma. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Odgovor daje predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Poštovana kolegice Šimac, hvala vam što ste me to pitali, jer do sada nitko nije iz opozicijske, većinske opozicijske stranke a kako stvari stoje niti neće među onima koji o tome znaju istinu. Možda pitanje postavi netko ili neka koja manje zna. Ali oni koji tajnu znaju ti su ovdje na popisu očito ispali. Dakle, ovi neće postaviti to pitanje možda zato jer osjećaju onu minimalnu poželjnu ljudsku neugodu, možda za to. Za početak, da raskrižimo ili da raskrstimo s nečim. Riječ je o ugovoru o granici, u stvari o ugovoru o utvrđivanju granice. Mi smo u ovom Saboru prije dvije godine, plus, minus malo manje od dvije godine ratificirali Arbitražni sporazum sa Slovenijom dvotrećinskom većinom. I bez obzira na ovaj nered u nomenklaturi i u nomotehnici članaka Ustava prema svemu proizlazi da je ustavna osnova za ratifikaciju bila dvotrećinska većina. Svađali smo se malo oko toga, međutim na kraju je ugovor dobio dvotrećinsku većinu ali je to bio i uvjet prema Ustavu. Je li to baš tako trebalo biti ili nije možda je bolje da je, jer Ustav nije jasan i ne definira jasno što je to promjena granice. Samo kaže promjena granice. Je li recimo promjena granice kad vam susjedna država s kojom imate ugovor o granici, dakle imate granicu. Tek temeljem bilateralnog ugovora ne temeljem vaših želja, kada vam kaže znate mi smo se dogovorili da vam damo 5ha našeg teritorija. Je li za to potrebna dvotrećinska većina u Hrvatskom Saboru? Teško. Ali i to je mogućnost. Dakle Ustav je neprecizan. Ali da se mi ne bi međusobno oko toga tukli, ali da bi opet bilo jasno tko tu šta govori, tko je šta radio i tko je odgovoran a tko nije o tome ćemo razgovarati. Sada u ove 4 minute, a vjerojatno će netko od vas postaviti to pitanje. Kolegice i kolege, ja vas molim jer treba mi više vremena, a ne mogu kršiti Poslovnik. Dakle, ono što ja želim ovdje želim reći razmišljali smo dosta o tome, inicijativa je naša, moja, Bosna i Hercegovina, Bruxelles s tim veze nemaju. To je državnički stav. Mogu i pogriješiti u njemu, da se taj ugovor, odnosno Sporazum o granici ipak ratificira dvotrećinskom većinom. Vidim da je nećemo imati. Ako se ratificira Ugovor o arbitraži, govorim terminus technicus su ugovori, tako su nas učili da je u stvari pravilnije bez obzira što se to zove i ugovor i sporazum. Tako ako mi se to pomiješa da znate o čemu govorim. Dakle, ako je ugovor o arbitraži koji je trećem tijelu dao arbitrarne ovlasti da potpuno odredi granicu i da tu oscilira u hektarima i hektarima bez našeg utjecaja ako je za to trebala dvotrećinska većina onda za ovaj sporazum sa Bosnom u kojem smo sami dogovarali, sami potpisivali imamo puno veću autonomiju, onda tu možda ne bi trebala. Ali, ali svejedno ja ću predložiti da se traži dvotrećinska većina. Možete biti mirni, a sad idemo na činjenice. Dakle, sa Slovenijom na jedan način. Vi ste ovdje digli ruku zajedno s nama, odnosno mi zajedno s vama prije dvije godine da se ratificira Arbitražni ugovor koji jednom tijelu koje smo naknadno dogovarali, mi čim smo došli na vlast prvi tjedan sa Slovencima da ovlast da nacrta hrvatsku granicu. Mi nemamo pojma kako će ona izgledati. To nisu u pitanju dva škoja. To može u pitanju biti površina puno veća i to ćemo prihvatiti. I to je u redu? Pa ja mislim da je u redu. Ako vi mislite da je u redu onda je u redu i da, ja mislim ratificiramo ugovor koji smo potpisali sa susjednom državom na kojem smo radili 13 godina gdje smo se sami odredili prema nekim pitanjima i grozno je slušati sada kako karakterizirate pokojnog predsjednika. Ne želite to čuti, je li vrijeme, vrijeme. Ne želite istinu koju je obnevidjeo čovjek je umro dva i pol mjeseca, tri mjeseca nakon što je potpisao ugovor koji se nije ni mogao ratificirati sljedećih pet godina jer su pet godina komisije radile na terenu. I sad imamo to što imamo. Međugranična, Granična komisija Republike Hrvatske je u nekoliko navrata preporučivala ratifikaciju sporazuma. Zadnji puta u travnju 2010. Na čelu joj je bio državni tajnik Božinović. To je znala Vlada. To su znali i ministri koji sada ovdje sjede, a možda nisu pregovarali, ne samo ministar vanjskih poslova. To je znala premijerka. Dakle, naša Komisija koja je hrvatska strana komisije međudržavne je dala preporuku da se sporazum ratificira. Nakon toga je onaj sastanak u srpnju 2010. gdje se kaže da se otklone, da se stvore uvjeti za ratifikaciju. To još možemo tumačiti ako ćemo biti prevaranti na svoj način. Ali prije toga kaže i u priopćenju koje ste parafirali zajedno sa kolegama iz Bosne i Hercegovine stoji da je riječ o vrijednom, važnom i autentičnom ugovoru. Nema ni jedne jedine geste, riječi, slova, grimase protiv tog ugovora. Sada ću stati, sada ću stati ovdje. Sada ću stati radi dakle grimase, zna se što je grimasa. Smeta vas istina. O.k. E sada ovako, ovdje stajem. Nastavit ću ovu priču, a od vas dični zastupnici HDZ-a očekujem da postavite ovakvo isto pitanje da mogu nastaviti. Ako ga ne postavite smatrat ću da se bojite istine. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Ocijenio sam da je interes hrvatske javnosti da čuje odgovor u potpunosti. Oni koji su opstruirali slušanje odgovora imaju pravo na ljutnju i postaviti pitanje Odboru za Ustav [[Upadica Milanović: Mogu meni!]] Hvala lijepa. Molim zastupnicu, poštovanu Tatjanu Bonačić Šimac da da komentar.
hvala lijepo. Kako ste rekli i ja mislim da je za građane Hrvatske vrlo važno imati povjerenje u Vladu i ja se nadam da ćete imati prilike još govoriti o tome zapravo jer je vrlo važan pristup i nastup i pristup rješavanja temeljnih pitanja a sigurno je jedno od temeljnih pitanja upravno rješavanje granica Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće 15 pitanje ima poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo nadam se da će mi premijer također zahvaliti na pitanju kao što je to i uvaženoj zastupnici. Hrvatski put u Europsku uniju, svakako, dakle naš put nije posut ružama, zvijezdama, nego trnjem. Samo se bojim da bi mi po onoj latinskoj poslovici per aspera ad astra opet mogli završiti u trnju. Dva najbitnija pitanja koja su vezana za taj put u Europsku uniju svakako su i hrvatske granice. Već spomenuta kako ste vi nazvali gospodine premijeru dva kamena u Jadranskom moru, sporazum Tuđman – Izetbegović za koje neki tvrde da ima i dio falsifikata, da je temeljen na falsifikatima iz gruntovnice. Tu je svakako Sporazum o arbitraži, Arbitražni sporazum sa Slovenijom, pa tu je i sporan onaj ugovor Račan – Drnovšek. Vjerojatno smo i prema njemu ispali lažljivci i prevaranti. Tu je otvoreno pitanje sa Srbijom, Vukovarska, Šarengradska Ada. Tu su čak i dva naselja u općini Draž Kendžija i Karapandža gdje živi gotovo 20 stanovnika i gdje bez hrvatske putovnice ne mogu ući u Srbiju. Tu je i otvoreno pitanje hrvatskih granica sa Crnom Gorom. I mene zanima da li ova pitanja rješavamo isključivo pod pritiskom EU i da li ova Vlada samo klima kako EU kaže ili doista želimo riješiti ova otvorena pitanja? Drugo pitanje, a evo prvi put sam čuo
Jedno pitanje.
Ne, ne. Drugi problem koji je vezan za EU, prvi put sam čuo da su zastupnici iz Slavonije i Baranje polusvijet, da li znate gospodine premijeru i da li biste i prvog potpredsjednika Vlade nazvali polusvijetom jer je kao župan donio Odluku o raspisivanju referenduma iz istih razloga zbog kojeg se i Slavonija digla na noge? Da li znate da je ministar Grčić u plaćenoj studiji se zalagao za tri statističke regije? Da li znate da će sva sredstva iz europskih fondova pokupiti javna poduzeća? Interes javnosti gospodine potpredsjedniče. Na kraju, da li znate da u Slavoniji, a važi jedna poslovica "Tko tebe kamenom, ti njega kruhom" nažalost mi nemamo kruha da bacimo zahvaljujući odlukama ove Vlade.
Poštovani Zoran Milanović predsjednik Vlade, odgovor.
Imate vi puno više od kruha, naravno to govorim o svim ljudima u Slavoniji koje ipak koliko toliko poznajem, a i s vama sam surađivao dok niste otišli svojim putem, vi znate razlog, i cijenio neke stvari koje ste napravili. Na ovaj drugi dio, ovih rafalnih 6 pitanja, ne mogu odgovoriti, koncentrirat ću se na ovo prvo. Prije toga samo rečenica – ovo nisu administrativne regije, ovo su statističke regije. Vaš kolega na čiji istup sam reagirao je započeo rečenicom administrativne regije. Ja znam da on nije liječnik s Harvarda, ali baš da ne zna razliku između administrativnih i statističkih e to ćete me teško uvjeriti. A ta razlika je ogromna, galaktička. Administrativne su jedno, to je uprava, to je vlast, a statističke su temelj baza platforma. Znate razliku? Znate. Nitko Slavoniji neće uzeti ni kune. To je obična neistina i to ću ponoviti 100 puta, o tome znam dovoljno da mogu o tome raspravljati barem sa vama. O granicama brinemo mi, na kraju ovaj Sabor, naš Hrvatski sabor. Sa Srbijom i Crnom Gorom imamo malo kompliciraniju situaciju, nećemo to riješiti tako brzo, ali ih nikada nećemo ucjenjivati da ne upotrijebim neku grublju riječ na način na koji se to radilo prema Hrvatskoj. Nećemo. Tamo granica funkcionira, više je hrvatskoga sa one strane Dunava nego srbijanskoga sa ove. To je činjenica, ali tu će trebati strpljenja. Nitko nama ne postavlja i vi to vrlo dobro znate nikakve uvjete s te strane. Bosna i Hercegovina nam uvjete ne može postavljati. Ministar Bosne i Hercegovine koji je ovdje rekao jednu nesmotrenu nepovezanu stvar to može reći, ali to nema apsolutno nikakvog utjecaja na ništa. Hrvatska može graditi taj most kad god hoće. Ovdje se radi naprosto o želji da se pokaže da Hrvatska poštiva međunarodno pravo, da poštiva ono što je potpisao njezin suveren koji nije bio ishlapjeli, izbezumljeni starac nego je bio čovjek koji je tada znao što radi. Radi se o 1001 km granice, radi se o 100 situacija koje ljudima znače život, radi se o Zrinskom gradu koji je hrvatski, ali na to trebate privoljeti drugu stranu da potpiše. Ako je išta hrvatsko to je Zrinski grad. Kako se zove klub u Mostaru? Zrinski! Hoćemo o tome razgovarati? Hoćemo tamo ljude dići? O tome ja govorim. Kriteriji su bili jasni. Predsjednik je tada, za kojeg nisam nikad glasao, znao što radi. Taj ugovor se nije mogao potpisati '90-e godine, nemojte raditi budalu od njega, iza njega je slijedilo 5 godina rada. Dva puta ste započinjali postupak ratifikacije, zadnji puta na vrlo ozbiljnoj razini na razini ljudi koji su bili od najvišeg povjerenja vlasti 2010. u srpnju. Od tih ljudi koji su bili direktno uključeni u to danas dvoje, bivša premijerka i još jedan pristojno šute, ali jedan koji je znao sve govori i dijeli lekcije. Pa ljudi moji idemo se ponašati kao država. Ovo je sjajna situacija da pokažemo da smo civilizirana europska država, da ne nasjednemo lokalpatriotima koji nisu ništa drugo nego lokalpatrioti. Kad smo rekli da radimo na mostu odmah drugi konflikt. Pa ne možemo graditi odnose na konfliktima cijelo vrijeme. Radi se o slaboj državi, o našim susjedima. Dolje žive uglavnom Hrvati. Bit Hrvat, imat naciju ne znači biti slijepo sebičan, znači bit racionalan ako hoćete i proračunat. Ova granica je ispregovarana proračunato u hrvatskom interesu. Radi se o 1000 km granice, o Zrinskom gradu, o režimima gdje su diplomatska povjerenstva 6 godina izlazila na teren 200 m simo, 200 m tamo pregovarali o teritoriju i na kraju sve potpisali. Znate li? I to se mora znati, neka znaju i u BiH, neka znaju hrvatski građani. Znate li koliko je tu Hrvatska dobila, a koliko je Bosna dobila? Hrvatska je dobila 15 hektara više. Evo, sad će se vjerojatno netko u BiH pobuniti radi toga. Ali to moraju znati, to moraju znati. Dakle, hrvatsko je ono što ja osjećam da je, međutim ja ne mogu tvrditi da nešto nije hrvatsko pa ni dva škoja, ne mogu tvrditi i u ovoj situaciji više ni da je jer je predsjednik države znajući što radi potpisao taj ugovor. I kao što vidite ne ulazim u raspravu oko katastra, geodeta, mada tu ima raznih argumenata. Nemojmo se ponašati kao kolonijalna sila. Dominiramo Jadranom, sve je naše i bit će naše. Bosnu i Hercegovinu zatvara prema Otvorenom moru ne Hrvatsko teritorijalno more nego unutarnje more. Oni koji nešto znaju o međunarodnom pravu znaju da to baš nije regularna situacija. Tu bi Bosna mogla jako galamiti. I ovo moram reći javno jer to su stvari koje se već govore na diplomatskim povjerenstvima i koje druga strana predbacuje s pravom. Da bi nas poštivali moramo druge poštivati. Moramo poštivati međunarodne ugovore. I za kraj, možemo napraviti dvije stvari, ili ratificirati taj ugovor kakav jest, što su predlagali visoki dužnosnici HDZ-a prije godinu i pol dana, dokumenti su tu i u Sarajevu, ili se povući iz ugovora i reći to ne vrijedi. Kak se veli ausbach – doviđenja, povući se iz ugovora. Ne razmišljamo o tome što će Sarajevo napraviti, mada i tamo ima razumnih ljudi pa i u Banja Luci. Tertium non datur – treće nema. Nema ad hoc arbitraža, nema čuj daj mi sad malo simo, potpisano je. Potpisano se mora poštivati, to nije paraf to je potpis. Poštujmo sebe, poštujmo svoj državnopravni kontinuitet, poštujmo preuzete obveze ili se potpuno povucimo iz ugovora.
Hvala lijepa. Zoran Vinković poštovani zastupnik, komentar.
Pa tražio sam ono što piše izražavanje ne pa zadovoljstvo odgovorom. Normalno da ja nisam zadovoljan ovim odgovorom. Od predsjednika Vlade očekivao sam i da odgovori na ovih par rafalnih pitanja koji su vezani na statističke regije, ja znam što je statistika, a što je administrativna podjela, to je znao vjerojatno i prvi potpredsjednik Vlade tadašnji župan Čačić kada je donosio Odluku o referendumu iz istih razloga zbog koga je Slavonija danas na nogama. Dakle, a imajući obzir gospodine predsjedniče i brinući se za vaše zdravlje jer dajete obećanja kako Slavonija neće biti zaboravljena pa čak i kažete da mi se osuši desna ruka. Ja ne bih volio da vaše zdravlje bude ugroženo. Tražim pisani odgovor na sva ova pitanja, poseban osvrt na onu studiju Ekonomskog fakulteta od 3 statističke regije i od 5 administrativnih regija u Republici Hrvatskoj. Dakle, ja vam želim dobro zdravlje, nemojte sipati lažna obećanja nego prije svega pomozite Slavoniji, jer u Slavoniji ne živi polusvijet, žive Hrvatice i Hrvati, građani Hrvatske koji su danas gladni, a nekad je to bila najbogatija regija. Zahvaljujući i mini poreznoj reformi Ministarstva financija uništen je sve veći broj jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepa.
Gledajte, premijer je govorio 1,48 više. Ja govorim svega 38.
I to previše.
To se vama čini. A što se tiče jednog zajedničkog puta, podsjetit ću da je premijer bio aktivno suzdržan kad je bilo pitanje arbitražnog sporazuma sa Slovenijom.
Hvala lijepa, hvala lijepa.
… koji je najlošija stvar koju su zajedno donijeli i HDZ i SDP.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje broj 16 i poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade, ministrice, gospođi Milanki Opačić. Gospođo potpredsjednice moje pitanje vezano je uz nedavni događaj, odnosno događaje kada ste prije jedno otprilike desetak dana donijeli, poštujući ustvari nalaze nadležnih inspekcija, odluku da se zatvori dom za psihički bolesne odrasle osobe u Bresnica Đakovačka u Levanskoj varoši. Nakon toga javnost je imala prilike biti upoznata, ja se usuđujem reći sa prestrašnim podacima o tome kako su ti štićenici živjeli u tom domu, na koliko nehuman, neljudski, ispod svake ljudske razine života su bili prisiljeni, gotovo, pa ja bih to nazvala na granici s ropstvom. Ono što, ja mislim da niti jedan građanin u Hrvatskoj, koji je o tome bio upoznat, pročitao, nije mogao ostati ravnodušan na to. Ono što sad zanima mene, ali vjerujem i najširu javnost, a to je što će se u budućnosti dešavati? U smislu toga da, hoće li biti konačno i realizirane one kaznene prijave koje su već bile podnešene protiv odgovornih osoba. Ali ne samo na razini onih koji su rukovodili tim domom, već zanima nas tko je to u bivšem Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, koje su to osobe imale tu moć da ignoriraju nalaze vlastitih inspekcija, jer ih je bilo nekolik koji su preporučali zatvaranje tog doma. I konačno, što možemo građani, ali i štićenici ostalih domova i sličnih ustanova u Hrvatskoj očekivati u politici, budućoj politici vas, odnosno vašeg ministarstva?
Hvala lijepa. Odgovor potpredsjednica Vlade i ministrica Milanka Opačić.
Da, riječ je o domu u kojem je punih 7 godina inspekcija imala negativne nalaze kojima je upozoravala na loš tretman prema štićenicima. U tih 7 godina podnesene su od strane inspekcije neke kaznene prijave. Jedna od njih se odnosi i na medicinskog tehničara koji je nažalost tukao psihički bolesne štićenike i zatvarao ih u podrumsku prostoriju. Nažalost, ni jedna od tih prijava do sada nije na neki način završila sa nekakvom sudskom sankcijom. Mi smo podnijeli nove prijave. Što se tiče onih koji su u ministarstvu bavili, odnosno nisu se bavili socijalnom skrbi, mogu samo reći da je očito inspekcija čekala političku volju, jer je bilo riječ o 120 štićenika koje je trebalo negdje privremeno smjestiti, kao što smo mi to sada učinili. Jer kad inspekcija zatvori onda u principu ili ljude na ulicu ili ih morate negdje zbrinuti, što nije posao inspekcije nego je posao onog političkog dijela. Ono što je u stvari još gore, to je da je unatoč svim inspekcijskim nalazima i upozorenjima inspekcije 2010. godine potpisan novi ugovor između ministarstva i privatnog doma o smještaju dodatnog broja štićenika. Dakle, evo sustavno se išlo očito na ruku privatnoj osobi koja je bila vlasnik tog doma, očito se nju spašavalo od kreditnog, kreditne propasti, a nije se gledalo o tome u kojim uvjetima žive štićenici. Ovdje je dakle bilo riječ o zlostavljanju psihički bolesnih osoba. Imamo i domove u kojima nema zlostavljanja, ali su u jako lošim materijalnim uvjetima, zato što su smješteni u zgradama koje su stare preko stotinjak godina. Riječ je često puta i o spomenicima kulture gdje onda ne smijemo, doslovno ništa dotaknuti. Jedan od takvih domova koji je u izuzetno lošem stanju je dom u Istri, dakle u Nedešćini Istarskoj, međutim tu smo u pregovorima sa Županijom Istarskom gdje bi smo trebali osigurati neka sredstva, koliko mogu oni koliko možemo mi. I pokušat ćemo tražiti možda i neke sponzore iz Istre koji bi eventualno mogli još pripomoći da se doista tom domu naprave puno bolji prostorni uvjeti od ovoga u kojem danas štićenici žive. Dakle, nama je interes zaštiti, prije svega korisnike naših ustanova. Riječ je o jednom velikom sustavu u kojem je zbrinuto više od 20 i nešto tisuća korisnika. Ovo je bila prije svega poruka da su nas štićenici na prvom mjestu, a druga poruka je da više ne ide ovako u sustavu. Prema tome, ovo je opomena svima onima koji primaju novce svaki mjesec iz našeg sustava, koji primaju dakle novce poreznih obveznika i to prvenstveno u svrhu zbrinjavanja štićenika. A psihički bolesne osobe su oni štićenici koji se nažalost nikada ne bune i nikad ne mogu podići glas za uvjete u kojima žive. Dakle, naš je zadatak da ih zaštitimo, da im osiguramo primjerene uvjete, a ono što je minimum ako već žive u lošim prostornim uvjetima, da ih barem niko ne zatvara, da ih nitko ne tuče, da ih nitko ne zlostavlja, da ne jedu krumpir i kupus, da ne rade negdje za 2 cigarete. Dakle, doista da imaju minimum ljudskog dostojanstva u tim smještajnim kapacitetima. Prema tome, ovo je bila poruka da mi više takvo ponašanje nećemo tolerirati, zatvorit ćemo svaku ustanovu u kojoj otkrijemo takvo ponašanje. Ovo je za sada bila jedina za koju znamo, dakle od strane inspekcije što ne znači da u narednom periodu možda nećemo otkriti još neke nepravilnosti. Ali moram reći da od sad inzistiramo i na tome da svih 6 i pol tisuća zaposlenika u socijalnoj skrbi će snositi osobnu odgovornost za svaki nerad i za svako ovakvo eventualno ponašanje u budućnosti. Hvala lijepa.
Komentar zadovoljstva poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem na odgovoru.
Hvala lijepa. Sedamnaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućeno je potpredsjedniku Vlade i ministru ruralnog razvoja i fondova Europske unije gospodinu Branku Grčiću. Naime, smatram da je gospodin Grčić najkompetentnije odgovoriti na to pitanje budući da se u njegovom resoru nalaze i Europski fondovi, odnosno fondovi Europske unije. A moje pitanje, pogađate, odnosi se na statističke regije o kojima je već dosta rečeno. Poštovani gospodine ministre, nakon što je Vlada donijela odluku o podjeli Hrvatske na dvije statističke regije to je izazvalo burnu reakciju mnogih političara u Slavoniji koji često nisu ni birali riječi kojim bi se obrušili na ovu odluku Vlade kao što smo nažalost i danas to mogli vidjeti u ovome domu. No ja sam naučio nevjerovati politikantstvu posebno narečenih jer sam se više puta uvjerio da šire obmane ali vjerujem argumentima i vjerujem egzaktnim podacima. Pa bih vas zamolio da mi kažete koliko će točno novca biti na raspolaganju Hrvatskoj i u kojem je to omjeru sa do sada iskorištenim sredstvima? Isto tako volio bih da nam pojasnite logiku iza podjele Hrvatske na dvije statističke regije i da li to može na bilo koji način utjecati da Slavonija ili da bilo koja druga hrvatska regija bude u zakinutom položaju prilikom povlačenja novca iz EU fondova. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor će dati potpredsjednik Vlade Branko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Hajduković. Dakle, puno je riječi ovdje i teških palo danas mislim bez potrebe. Mislim da jedno pitanje koje je u velikoj mjeri tehničko pitanje ali naravno sa vrlo važnim reperkusijama dignuto na razinu par excellence pitanja političkog. Pazite, prije koliko, 6 godina smo počeli taj proces u Hrvatskoj i tada smo krenuli od 5 regija. Sjetit će se neki, tada je šef državnog zavoda platio glavom jer je sam poslao prijedlog od 5 regija jer jednostavno naravno važno političko pitanje i potreba da Vlada ipak bude upoznata s onim što nadležna institucija u ovom slučaju Državni zavod za statistiku radi. Tada je Ekonomski institut napravio prijedlog 8 varijanti. U tim varijantama je bila naravno i ova podjela na 2 regije i podjele na 3 i 4 i 5 regija i sve su one razmatrane i pregovarane sa EU komisijom i naravno kada se nijedna od tih regija uklapala u kriterije u koje se trebala uklopiti onda je napravljena jedna dodatna studija koja je ponudila još 2 podjele i obje su bile na tri regije pri čemu je razlika bila u odnosu na ovu važeću regiju to da su Karlovačka i Sisačko-moslavačka županija bile zajedno sa Zagrebom i ovih 5 županija sjeverozapadnih. Da, mi koji smo radili na tome tada smo procijenili da smo to tada napravili ne bi se dogodilo ovaj skok preko 75% prije ulaska u EU i mi zapravo u ovom trenutku ne bi trebali uopće ništa ni dirati. Međutim, tadašnji premijer je odlučio drugačije dakle doslovno premijer je tada odlučio kakva je će podjela između te dvije varijante biti. I to je tako išlo u Bruxelles prihvaćeno je, imali smo to do jučer. Čak i kada se digao glas oko toga isto smo rekli ljudi nema nikakvih problema, za 3 godine se može dakle u ciklusima od svake tri godine se može pokrenuti pitanje promjene regija. Sada do kraja lipnja ove godine je trebalo u cijeloj Europi definirati nove 276 regije plus hrvatske znači 278 sada regija i mi smo se uklopili u taj vlak i praktički jedan ozbiljan posao odradili zaista u izuzetno kratkom vremenu. Jedna Slovenija od stanja u kojem je bila cijela država i jedna NUC 2 regija je 2 godine pregovarala sa EU da podijeli Sloveniju na dvije regije, siromašni istok i zapadni bogatiji dio Slovenije, a mi smo zapravo taj posao odradili u 2 mjeseca. Koje su varijante bile u igri? Da, u pravu ste opet su bile u igri i 5 regija i 4 regije i transformacija na 3 regije i ova varijanta za 2 regije. Da li treba 800 puta ako treba i 800 puta ćemo ponoviti? Grad Zagreb za koji smo svi smatrali da bi po novom popisu stanovnika mogao doseći 800 tisuća stanovnika to nije dostigao. Točno slovom i brojkom 792 tisuće ljudi ima grad Zagreb i kao takav ne može biti posebna regija. Pozivanje na Bratislavu u Slovačkoj je stara priča, to je priča koja je svršena prije 2003.godine kada je donesena zadnja nova regulativa o definiranju NUC 2 regija, a tom regulativom je definiran precizan okvir. Da, to je bio kriterij, zato je otpala varijanta sa 5 regija kao i varijanta sa 4 u kojoj bi Zagreb bio izvučen iz sjeverozapadne regije. Da, sve smo o tome i raspravljali i govorili. Pogledajte moju izjavu u Bruxellesu kada sam se prvi puta našao sa gospodinom Hanom oko te teme i još je ima na portalu [[Upadica: Vrijeme.]] Da govorio sam o 4 regije i došli smo do ove 2 regije koje na nikoji način ne ugrožavaju Slavoniju, na nikoji način a pomažu ovim županijama u sjeverozapadu Hrvatske da se u položaju izjednače sa svima ostalima. Slavonija neće biti zaboravljena u onom dijelu gdje treba sufinancirati projekte, niti jedan drugi dio Hrvatske neće biti zaboravljen jer zato postoji Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova i to je njegova zadaća i cilj. Žao mi je što nemam još koju minutu da vam još podrobnije objasnim, ali evo.
Hvala lijepa. Iskazivanje zadovoljstva poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Zadovoljan sam pitanjem, posebno evo vašim zadnjim rečenicama i onda bih još ovu priliku iskoristio da sve zajedno sve ljude u Hrvatskoj koji na tome rade pozovem da budemo konstruktivni da krenemo s radom, da pišemo projekte kako bi u konačnici povukli što više novaca iz EU fondova da se politikantstva okane. Hvala.
Hvala lijepa. Jeli bila prijavljena povreda Poslovnika? Poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Nisam dobio ovaj pročišćeni tekst ali smatram da ministar treba ovdje govoriti punu istinu, pa je na taj način povrijeđen Poslovnik.
Koja odredba?
Zaboravili ste reći da u Europi … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Preporuka EU. Da u Europi ima daleko puno regija sa daleko manjim brojem stanovnika od tih famoznih 800 tisuća.
Zastupniče Vinković, za vas vrijedi Poslovnik? Jeli za vas vrijedi?
… [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] grad Đakovo je u EU fondu isti prednost tog projekta je 37 milijuna eura. Ne znam gdje ste vi?
Zastupniče zaista ste vi povrijedili Poslovnik ali tolerirat ću danas.
Nemam pročišćeni tekst. Slušao sam ja itekako odgovor.
… [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Zastupniče Vinković.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zastupniče Vinković ja vas lijepo molim barem malo se držite Poslovnika iz korektnosti prema ostalim zastupnicima. Možemo mi i drugačije ali nemojte me tjerati na to. Hvala vam lijepa. Sljedeće 18.zastupničko pitanje poštovana zastupnika Sandra Petrović. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje postavit ću ministru pravosuđa gospodinu Orsatu Miljaniću. Moje pitanje tiče se zemljišnih knjiga u RH. Naime, svi znamo da je stanje zemljišnih knjiga u RH bolna točka pravosuđa i da praktički ne prođe tjedan da se građani i poduzeća ili odvjetnici ne požale javno, da su zemljišne knjige u RH ne sređene. Najčešća pritužba u tom smislu je onda da ne mogu dobiti u razumnom roku dokumente iz zemljišnih knjiga, a često i da stanje vlasničkih isprava ne odgovara stvarnom stanju. Moje pitanje je što Ministarstvo pravosuđa poduzima da građanima osigura uredne i brzo dostupne vlasničke isprave iz zemljišnih knjiga.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani ministar Orsat Miljanić. Izvolite poštovani ministre.
Hvala lijepa. Dakle, u ovom trenutku hrvatski prosjek u rješavanju zemljišno-knjižnih predmeta je 34 dana, dakle govorim o hrvatskom prosjeku. Međutim nažalost imamo 10 sudova u kojima je prosjek iznad 100 dana, u nekima je iznad 300, dakle to je hrvatska realnost. S druge strane imamo i 10 sudova u kojima je prosjek 1. Dakle to je početna situacija s kojom smo krenuli. Imamo neusklađenost stanja u katastru i stanja u zemljišnoj knjizi. Samo djelomično je snimljeno stanje katastarsko da bi se uopće moglo uskladiti. Ono što mi radimo, mi radimo na tri razine. Jedna su konkretna akcije koje ću vam sad ukratko predočiti, druga su izmjene zakona koji će vrlo brzo doći pred Sabor i treća je informatizacija koja sve to prati. Dakle, što se tiče konkretnih akcija mi smo krenuli upravo prema ovim sudovima gdje su postupci najduži. Sada se rado sud u Makarskoj koji je imao preko 6000 zaostalih predmeta, rješavani su prosječno preko 300 dana, znači 300 dana je građanin čekao da mu se riječi ZK predmet. Do kraja godine neće biti zaostataka. Kako to radimo, radimo tako da smo napravili posebnu ekipu ZK referenata koja zapravo u Zagrebu digitalno rješava spise u Makarskoj pod jedan, a drugo susjedni sudovi pomažu u verifikaciji tih ZK odjela. Dakle taj model koji se primjenjuje u Makarskoj primijenit će se nakon toga u Supetru i Krku, nakon toga Pag će se povezat sa Zadrom, dakle Pag ćemo na taj način riješit, Stari Grad pomoći će Pula dijelom, dijelom kroz ovaj način, Mali Lošinj, Rijeka i to će zapravo pokrit ove sudove koji su najugroženiji u ovom trenutku. Ostaje sud u Splitu gdje zapravo unatoč povećanju broja djelatnika i dalje pada produktivnost, odnosno povećava se čekanje. Sad analizira, ali bit će i konkretna akcija prema tome. Ono što je možda važnije od ovog jer ovo nisu trajna rješenja, ovo su vatrogasna rješenja koja moramo poduzet zbog građana su zakonske izmjene. Vrlo brzo će pred vama biti izmjene Zakona o zemljišnim knjigama koje će donijet nekoliko novina za koje smo uvjereni da će ubrzat ove postupke. Prvo se tiče dostave, svi znamo da je dostava generalno problem. U ovom slučaju dostava će se vršiti i putem sredstava javnog priopćavanja u određenim slučajevima i to će svakako u određenim sredinama ubrzat rješavanje. Drugo se tiče uloge ZK referenata. Dakle mi inače u svemu što radimo idemo od toga da su suci prevrijedni i da njih čuvamo zapravo samo za najteže i za sporne stvari. Dakle najveći dio poslova će obavljat ZK referent. To će oslobodit suce da se mogu bavit upravo onim složenijim predmetima koji zahtijevaju posebna znanja. Zatim nakon toga ono što, Hrvatska je potpuno neuređena ili ne potpuno ali prilično i što se tiče praksi jer praksa u pojedinim dijelovima zemlje značajno odstupa zbog tradicije koju smo imali, utjecaja itd. Ovim zakonom se predviđa osnivanje i jednog žalbenog suda koji će sa zadaćom da uskladi praksu na cijeloj zemlji i da konačno počnemo ujednačavat pitanje prakse. Ono što mislim da je također vrlo važno, unijet ćemo promjene u … [[Ne razumije se.]] , dakle moći će sudac odlučiti o nekim stvarima, neće uvijek morati ići na žalbeni sud pa se vraćati dole na što se gubi vrijeme, a nekakve stvari se mogu sanirat već u tom dijelu postupka. Pojednostavit ćemo čitav niz procedura i konačno ćemo propisat neke stvari koje se sada rade, od ispravnog postupka nadalje, a zapravo nisu detaljno uređene kako trebaju biti. Treća stvar, paralelno s tim što se događa to je nastavak informatizacije. Informatizacija je zapravo ključ, ovo su sve, one su proakcijske mjere, ovo je zakonski okvir, ali informatizacija će nam omogućit sljedeće.
Vrijeme poštovani ministre.
Pardon, onda dakle da skratim. Vrlo brzo ćemo vidjeti efekte informatizacije na sudu u Zagrebu, počinjemo s pilot projektom gdje će zagrebački sud, a kasnije svi sudovi u zemlji moći izdavati ZK izvatke za druge sudove. Dakle, građani neće moći ići na konkretni sud nego će na jednom sudu moći dobit za cijelo područje Republike Hrvatske. Dalje ne mogu, nemam vremena. Hvala.
Hvala lijepa. Iskazivanje zadovoljstva, poštovana zastupnica Sandra Petrović.
Hvala lijepa. Odgovorom sam naravno zadovoljna, a nadam se da će isto tako biti zadovoljni jednom kada ovo zaživi i građani Republike Hrvatske kojih se u krajnjem slučaju ovo sve zajedno najviše i tiče. Ja ću još jednom samo naglasiti da su zemljišne knjige, sređene zemljišne knjige jedna od pretpostavki pravne sigurnosti, a da je država u kojoj je pravna sigurnost prirodno stanje zapravo i država u kojoj želimo živjeti. Hvala.
Hvala lijepa. I još dva zastupnička pitanja do polovice broja pitanja pa ćemo dati jednu stanku. Sljedeće 19. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nažalost puno je tema koje su vezane za hrvatski jug, točnije za Dubrovačko-neretvansku županiju. Neću vas pitati o Pelješkom mostu i podsjećati da je Hrvatska još 2007. izradila studiju o isplativosti izgradnje Pelješkog mosta za što ste vi danas dobili nakon 5 godina novac od Europske unije, 200 tisuća eura dobili ste da biste izradili tu studiju koju je Hrvatska napravila 2007. Hoćete ga stvarno gradit ili ne vidjet ćemo, ali ono što za sada možemo konstatirati je da ste zaustavili gradnju Pelješkog mosta. Mogao bih vas pitati i o ratifikaciji ovog sporazuma, ali dogovorili smo se u klubu da vas jedan drugi zastupnik pita to pitanje, ali bih vas ja mogao pitati jeste li uopće pročitali knjigu znanstvenika dubrovačkih koji su dokazali da je taj ugovor temeljem na falsifikatu iz 1974. godine. Tu knjigu su objavili znanstvenici, akademik Vekarić koji je član HNS-a, Stjepan Čosić koji je član SDP-a i Niko Kapetanić koji je član HDZ-a. Dakle nema veze sa politikom, ima veze sa istinom. Ako ste to pročitali ne možete poslati u Sabor na ratifikaciju taj sporazum. Ali pitat ću vas nešto što također život znači građanima Dubrovačko-neretvanske županije, dakle pitat ću vas o "Gornjim horizontima". Naime, i poljoprivrednici i ekološke udruge iz doline Neretve tvrde kako će realizacija druge faze projekta gornji horizonti imati negativan utjecaj na dolinu Neretve. Zbog projekta "Gornji horizonti" kojim se gradi šest elektrana na području istočne Hercegovine doći će do zaslanjenja vode, dakle doći će do zaslanjenja Neretve i doći će do upropaštavanja neretvanske doline. Ja vam želim postaviti pitanje, prvo zašto nitko nije od strane Dubrovačko-neretvanske županije uključen u ove razgovore, niti je nitko iz lokalne samouprave uključen, a direktno ih se tiče. Drugo, možda vi znate što je sa Studijom utjecaja na okoliš za ovaj projekt. I treće, zašto vaša jeruzalemska desna ruka prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić pregovara o realizaciji ovog sustava sa predstavnikom entiteta, a ne sa predstavnikom države kao što je to predviđeno međudržavnim ugovorima između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepa. Odgovor će dati predsjednik Vlade Republike Hrvatske poštovani Zoran Milanović.
Hvala. Poštovani kolega Matušiću vi ste postavili jedno 7, 8 pitanja ovisno kako ih tumačimo. Ne moramo biti retoričari, svi radimo greške. Ali ja vam ne mogu odgovoriti na tih 7, 8 pitanja. Oni su u širokom rasponu. Gornji horizonti, pa ako je to tako jer vi očito znate bolje od mene pa onda se neće graditi, ako je to tako. To je jedna važna kondicija. Vi očito znate bolje. Ako će dovest do zaslanjenja Neretve, pa onda nećemo graditi. Je li tome tako to ćemo vidjeti. To će reći struka kako politički manipulatori često znaju reći, a ne misle tako. To je odgovor na vaše pitanje. Nadam se da vas zadovoljava. Što se tiče uključivanja lokalnih vlasti i županija, gledajte tu imamo loša iskustva. Recimo baš s vašom županijom gdje se lokalna, vaša većina ja bih rekao pa ako se i cinično protivila izmjeni prostornog plana radi, a u cilju uvođenja trajektne linije tamo gdje je najkraće dok se ne izgradi most. To želimo mi, da bi ljudi od sljedeće godine mogli brzo prelaziti. Dakle, to je pet minuta trajektom. Dajte nam objasnite, ja vam ne mogu postaviti pitanje u ovom formatu. Tko to, ako mu je hrvatski interes ma negdje dolje ono na dnu cipele. Tko može tako razmišljati i djelovati? Šta da mi radimo? Da mijenjamo zakone, da kršimo zakone, da vam uzmemo tu ovlast i županijama? Dakle, ljudi odbijaju promijeniti prostorni plan da tamo ne bi mogao voziti trajekt dok se ne sagradi most. Inače, mi nismo prekinuli radove. Radovi su prekinuti puno ranije. Tamo se ništa nije radilo i prijetila je kazna ugovorna. Prijetili su penali prema izvođačima, jer država nije plaćala izvršene usluge. To nije uredna država, to nije vladavina prava. Mi smo nakon izbora sjeli sa tim nesretnim firmama, dogovorili se i oni su pristali izaći van. Lako će se možda vratiti vrlo brzo, ali ne dajem nerealna obećanja. Gledajte, hajde ovako da vam za kraj. Dakle, rekli ste da su tri majstora, pardon nemojte ovo shvatiti ovo ironično tri stručnjaka napisali knjigu. Puno je knjiga napisano na mnogo tema. Hajde da ja vama citiram promemoriju Hrvatsku, gdje Hrvatska komisija za granice po stoti put u travnju 2010. polazeći od naprijed navedenog Komisija je mišljenja da je u interesu RH održati vrijednost već potpisanog ugovora, te predlaže da se razmotri prijedlog za potvrđivanjem ugovora između Hrvatske i BiH o granici i u Hrvatskom saboru. Travanj, 2009. godine. Pola tog tima je ovdje u Saboru. Ovo je znala premijerka, njezin savjetnik, Vlada. Zašto ste ovo radili? Iza ovoga također stoji zdrav razum i provjera činjenica, ali ja sad ne mogu rekao sam vam ulaziti u analizu toga je li to bilo hrvatsko ili nije bilo hrvatsko. Potpisano je kako je potpisano. Za kraj jako važno. Šta je bilo hrvatsko? Definitivno se bez obzira na Badintera utvrđuje tek bilateralnim sporazumima o granici jer ne mogu drugome utjerati granicu. Moram ga privolit da to potpiše i ratificiramo. Ali kad već toliko govorimo o svom kraju nikada nikome od vas nije palo na pamet da se sjeti Dubrovnika u hrvatskom Ustavu u izvorišnim osnovama. Ovdje ga nema. Ovdje nema Dubrovačke Republike što je loše. Dubrovačka Republika je ukinuta 806. godine. Jesu li otočići tada bili njezin sastavni dio ili nisu nije nebitno, ali ispregovarano je drukčije. Nakon 806. Dubrovačka Republika nestaje kao mnoge druge hrvatske tvorbe i utapa se u Austriju, u Dalmaciju. Onda u Kraljevini Jugoslaviji postaje dio Zetske banovine u kojoj je puno širi prostor. Tek '45. godine ona ulazi u svom punom opsegu kilometar plus, minus u sastav onoga što je danas Hrvatska država teritorijalno i na što se osvrtao Badinter '91. godine. Tek '45. godine cijela Dubrovačka Republika je doslovno prenesena u hrvatski prostor Lastovo, Pelješac, sve. Toga se nikad niste sjetili. I Dubrovačka Republika je ispuštena iz preambule, odnosno iz izvorišnih osnova hrvatskog Ustava koji se stvarajući kontinuitet državno-pravnog slijeda hrvatstva i ideje o Hrvatskoj državi tiče stvaranja hrvatskih kneževina u 7 stoljeću. Možda sto godina ranije nego što je to stvarno bilo. Srednjovjekovna samostalna država, Kraljevstvo Hrvata u 10. stoljeću, subjektivitet u Hrvatsko-ugarskoj personalnoj uniji. Pitanje što je od ovoga bilo dobrovoljno, a šta nije. I na kraju završavamo na ZAVNOH-u, na ograđivanju od NDH. Još jedan pametan potez onih koji su tada pisali Ustav i na Ustavu iz '74. godine. Hajde vi predložite ne moram ja, da se ovdje negdje prije Hrvatsko-ugarske personalne unije ili nakon nje stave četiri i pol stoljeća Dubrovačke Republike. Čiji je to identitet ako nije hrvatski. Simboličke stvari su jako važne. Predložite vi formulaciju, jer govorimo o simbolici, a ovdje se držite činjenica.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Frano Matušić.
Naravno da nisam zadovoljan sa onim što sam čuo. Zadovoljan sam samo sa ovim zadnjim što ste govorili o Dubrovačkoj Republici premda ona nije zaboravljena. Okrenite se malo iza sebe. Imate grb Republike Hrvatske na kojoj je grb grada Dubrovnika, odnosno Dubrovačke Republike. Prema tome, nije ona zaboravljena, ali se slažem i vrlo rado ćemo ovu inicijativu, evo možemo i zajednički napraviti da u Ustavu stoji u preambuli i Dubrovačka Republika, jer naravno da je to dio hrvatske državnosti i dio hrvatske povijesti i s time se ponosim. To ćemo vrlo rado prihvatiti. Što se tiče mosta naravno da ste zaustavili gradnju. Ne može se graditi trajektna veza između Komarne i ovog dijela na Pelješcu gdje se gradi most. Ne može, jednostavno ne može iz tehničkih razloga. I drugo protiv toga nisu bahati i cinični ljudi iz županije, nego su protiv toga ljudi koji žive na tom prostoru, ljudi iz općine Ston, ljudi iz općine Slivno. Ti ljudi su protiv toga i njihovi predstavnici legalno izabrani predstavnici vlasti. Prema tome, ako će vam se netko bahato i cinično plesti, postavlja u tom predmetu onda je to svakako Vlada Republike Hrvatske na čelu sa vama. I treća stvar kad govorite o ratifikaciji sporazuma nitko od nas ne želi dobiti ničiji drugi tuđi teritorij. Ali ako imamo spoznaju [[Upadica Leko: Vrijeme.]] a spoznaja je utemeljena na knjizi koju je napisao i potpisao akademik među ostalima gdje je jasno dokazano da je falsifikat iz '74. Temelj za taj ugovor onda barem pogledajte tu knjigu, pročitajte pa ćete onda imati argument pred koji ćete izaći pred ovaj Sabor.
Hvala lijepa. Sljedeće 20 pitanje i poštovani zastupnik Ivica Mandić i onda idemo na stanku.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi članovi i članice Vlade Republike Hrvatske. Moje pitanje bit će upućeno ministru gospodinu Vrdoljaku iako nije to direktno tema koju obuhvaća djelokrug rada njegovog ministarstva. Mojim pitanjem želim pojasniti stvari koje su aktualna tema u Slavoniji i Baranji, to je pitanje dvije statističke regije. Dosada smo čuli puno i točnih i puno netočnih stvari, a pogotovo me teško zabolio uvredljivi rječnik zastupnika kolege Burića da zastupnici iz Slavonije i Baranje ne zastupaju dovoljno ovaj kraj. Ja ovime ne želim dijeliti Republiku Hrvatsku, nama iz Slavonije jednako je drago da svaki dio RH napreduje. Pa me zanima konkretno, vi dolazite iz iste regije iz koje dolazim ja, da kažete svoj stav pred građanima RH, a posebno pred građanima Slavonije i Baranje o tome što dvije statističke regije donose i što odnose Slavoniji. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Predrag Matić. … [[Upadica se ne razumije.]] Ivan Vrdoljak, ispričavam se.
Evo zahvaljujem se poštovanom zastupniku. Dakle, premijer je već sve rekao o toj temi, nakon toga i potpredsjednik Vlade gospodin Grčić, ali ovo je lijepa tehnika odgovoriti zastupnicima koji imaju pravo, i to je dobro, u samom startu sjednice paušalno prozvati i ministre i zastupnike iz regije iz koje dolazimo da se mogu sramiti kako donose odluke koje su na štetu toj Slavoniji. Stvarno nikad kraja tom već van granica i bezobrazluka populizmu koji dolazi iz redova zastupnika HDSSB-a i sjajno se uvijek pripremaju za televizijske kamere. Jer da budemo potpuno iskreni kad se kamere ugase nema ih. Tako je, dame i gospodo, nemojte zaboraviti. I to treba znati i hrvatska javnost. U pravilu zastupnici HDSSB-a to koriste. Kukanje i plakanje što je i potpredsjednik Vlade rekao da prestanete kukati i plakati to je bilo upućeno vama, vašim načelnicima, direktorima, pročelnicima, zastupnicima, a ne građanima iz Slavonije koji nemaju kruha nego vama i vi to dobro znate. I nemojte onda skretati pažnju i svoje križeve koje nosite 20 godina jer vladate Slavonijom u raznim bojama i dezenima prebacivati na građane da je njima upućeno, nego vama. Govor mržnje – ja sam jugovac, Osječanin, Slavonac i znate šta? Ja volim Zagreb, ja volim Čakovec, Varaždin, ja volim Šenkovac, Radoboj koje god općine sad nabrajam ovdje i stvarno volim da njima damo šansu da si i oni sredstva koja su im na raspolaganju povuku. Čitava Hrvatska, do kraja, do zadnjeg sela mora imati šansu jer ne postoji zemlja koja je povukla sva sredstva koja su bila na raspolaganju. I nemojte misliti da ćemo mi učiniti bolje i da ćemo uzeti sve što nam je na raspolaganju. Još jedna stvar koja je nužna bila na osnovu onog uvodnog izlaganja gospodina Burića i nužno je reći da dolazi vrijeme stvarno bolne istine za vas. Od kuraže naša djeca neće imati bolje škole, niti posao niti bolju perspektivu niti bolje fakultete. I kuraža ovoj Vladi ne treba nego pamet, sposobnost, znanje i politika koja zna u kojem smjeru trebamo ići. A ta kuraža koju ste vi na početku spominjali je bila argument vama već tolike godine koji upravljate s tim pročelnicima, direktorima, županima, gradonačelnicima da je dovela u situaciju u Slavoniju da čak od 5 slavonskih regija 4 su najzaostalije. Da, zaboravili ste da vi dolazite iz županije, i vi i vas trojica još iz županije Osječko-baranjske koja je razvijenija od čitavog sjevera Hrvatske. Razvijenija je i statistički iz te iste regije. I na kraju ću vam samo reći dajte mi, ponavljam, 20 dana. Dajte mi konkretne projekte kao ministru Vlade RH, dajte mi konkretne projekte koji su ugroženi novom statističkom podjelom. Ponovit ću što je premijer rekao, statističkom. Dajte mi konkretne da narodu našem u Slavoniji i Baranji kažemo ovo je ugroženo sa ovom odlukom. Nemojte paušalno, populistički nastupati. Ja želim pomoći tom narodu, dajte mi konkretno projekte, listu. Pred hrvatskom javnošću sljedeći kad put kad izađete van što je ugroženo, koji projekti sa ovom odlukom. Ako ne dođete sa tom listom niste vjerodostojni gospodine Burić. I na kraju da smo možda populisti u ovoj Vladi kao što nismo onda smo mogli reći da ti vaši direktori, pročelnici, župani, načelnici, gradonačelnici koji vladaju Slavonijom i Baranjom iz klimatiziranih ureda već 20 godina ti isti direktori nakon 20 godina imaju pravo reći da je netko drugi kriv što je Slavonija i Baranja u takvom stanju. E nije, Slavonija i Baranja će iskoristiti šanse koje će joj pružiti ova Vlada i statističke regije i odluka o novim statističkim regijama ništa ne oduzima toj regiji nego daje Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Ja bih se zahvalio uvaženom ministru Vrdoljaku, a također bih i napomenuo ono što je rekao i ministar regionalnog razvoja gospodin ministar Grčić da onim dijelovima RH, a ja mislim da veliki dio općina jedinica lokalne samouprave financijski nisu u stanju ni projektno da ministarstvo radi uravnoteženog razvoja pomogne tim jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Hvala i vama. Najprije jedna obavijest. Predsjednik Odbora za pravosuđe poštovani zastupnik Josip Kregar moli da se sjednica odbora održi nakon aktualnog prijepodneva, odnosno postavljenih svih pitanja. A sada idemo na stanku do 13,15. Još ostaje 20 pitanja, sad smo na polovici. Molim zastupnice i zastupnike da sjednu u saborske klupe. Molim ministre u Vladi Republike Hrvatske i predsjednika Vlade Republike Hrvatske da zauzmu mjesta u klupama kako bi smo mogli nastaviti sa aktualnim prijepodnevnom, postavljanje pitanja premijeru i članovima Vlade Republike Hrvatske. Najprije jedna obavijest, članovima Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost da će se 11. sjednica odbora koja je zakazana za 14 sati održati danas 18. rujna nakon završetka aktualnog prijepodneva u dvorani Janko Drašković, predsjednik odbora Miroslav Tuđman. Sljedeće, 21. zastupničko pitanje postavlja poštovani zastupnik Željko Mirković. Molim zastupnika da postavi pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje postavio bi ministru branitelja Predragu Matiću. Poštovani gospodine ministre, objava Registra branitelja iz Domovinskog rata dugo se najavljuje i svaki spomen tog registra izaziva veliki interes u javnosti. Međutim, on do danas još nije službeno objavljen, a kao razlog njegovog neobjavljivanja navode se određene prepreke koje postoje u postojećem zakonodavstvu. Moje pitanje je sljedeće: Hoće li i kada biti objavljen Registar branitelja i hoće li se njegovu javnu objavu, biti ispunjenje sve pretpostavke da objava registra bude potpuno čista i zakonita? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovara član Vlade i ministar, Predrag Matić. Izvolite poštovani ministre.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa na pitanju. U cilju jačanja dostojanstva i časti Hrvatskih branitelja, u cilju promicanja pozitivnih vrijednosti Domovinskog rata, Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo branitelja odlučilo je ispuniti predizborno obećanje i objaviti Registar Hrvatskih branitelja. Međuresorna skupina je završila svoj posao, ispunjene su sve zakonske pretpostavke, pozitivno mišljenje je dala i agencija za zaštitu tajnosti podataka. Mi bi tehnički mogli taj registar objaviti već sutra, međutim odredbu o objavi Registara Hrvatskih branitelja odlučili smo staviti u predstojeću izmjenu i dopunu Zakona o pravima Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, na kojemu već uvelike radimo. I za vas i za Hrvatsku javnost možemo reći da će Registar Hrvatskih branitelja biti objavljen do konca godine, budući da ide u redovitu saborsku proceduru, eventualno samim početkom sljedeće godine. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani ministre. Zastupnik Željko Mirković. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Dakako, da sam zadovoljan sa odgovorom i uvjeren sam da će se objavom Registar branitelja konačno odvojiti žito od kukolja, odnosno pravi branitelji od onih lažnih. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeće 22. zastupničko pitanje ima postaviti poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa predsjedavajući, poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Pitanje postavljam ministru prometa gospodinu Hajdašu-Dončiću. S obzirom da svi svjedočimo usporenim investicijama posebno javnog sektora posljednjih 9 mjeseci, moje pitanje je da li će i ako će, na koji način, kojom dinamikom se nastaviti ulaganja u cestovnu infrastrukturu u Krapinsko-zagorskoj županiji, tj. županiji u kojoj ste vi donedavno bili župan. Pa ćete onda znati i za brze ceste od Bračka prema Budinščini i za spojene ceste poslovnih zona od Zaboka do Krapine i ostalih cesta. I iskoristit ću ovu priliku pa ću također vas zamoliti da razmotrite činjenicu da je evo već 30 godina na snazi podjela Hrvatske u 7 zona rizika, to se tiče obveznog osiguranja vozila. Pa onda imamo situacije gdje zapravo zagrebački ili zagorski, u ovom slučaju, prijevoznici idu se registrirati u Daruvar. Mislim da je nakon 30 godina vrijeme sazrilo, dakle da to razriješimo i da se s obzirom na, i veličinu Hrvatske i na međunarodni promet jednom zauvijek riješi to pitanje osiguranja. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ministar Hajdaš-Dončić.
Zahvaljujem cijenjenom zastupniku Miloševiću na postavljenom pitanju. Što se tiče ulaganja u regionalne, tj. državne ceste u Krapinsko-zagorskoj županiji, investicije dakle idu svojim tokom, dakle raspisan je natječaj za početak izgradnje brze ceste od Mokrica tj. Zaboka do Marije Bistrice i nadam se da će sljedeći tjedan biti i izvođači radova uveden u posao. Dakle, to je prva etapa gradnje brze ceste, tj. spoja autoceste Zagreb-Macelj i autoceste Zagreb-Varaždin tj. Čakovec. Isto tako raspisan je natječaj za glavne infrastrukturne projekte tj. mostove, i nadvožnjake na istoj dionici. Što se tiče one obveze dakle, Hrvatske Vlade još iz 2000. godine, čak i ranije što se tiče izgradnje spojne ceste između Zaboka i Krapine. Također, raspisan je natječaj za prvu dionicu od Zaboka do Svetog Križa Začretje. Što znači da investicije Hrvatskih cesta idu svojim tokom i isto tako za, reći ću nekih desetak dana, biti će i potpisan sa svim županijama, dakle sa svim županijskim upravama za ceste u Republici Hrvatskoj jedan veliki, reći ću veliki ugovor od 4 milijuna kuna + PDV. Gdje su investitori Hrvatske ceste, ali se isključivo investicije odnose na lokalne i županijske ceste, dakle govorim o cijeloj Hrvatskoj. Zaključno. Dakle, Hrvatske ceste u investicijskom ciklusu, ovom posebnu pažnju će posvetiti upravo u ulaganje u one županijske ceste i one dijelove Hrvatske koje možda do sada nisu bili u toj mjeri u kojoj su trebali komunalno, tj. prometno opremljeni. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama ministre. Iskazivanje zadovoljstva.
Nisam zadovoljan s odgovorom, s obzirom da zapravo nisam čuo na drugi dio pitanja, vezano za osiguranje, uopće nikakav niti komentar. A također bi smo, također bi smo željeli čuti i dinamiku, kad govorim, dakle drago mi je čuti da su raspisani natječaji ali pitanje dinamike također bitno.
Hvala lijepa. Bio je to poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Sljedeće 23. pitanje i poštovani zastupnik Željko Reiner.
Gospodine potpredsjedniče. Pitanje je za predsjednika Vlade gospodina Milanovića. Kada će napokon vaša Vlada prestat funkcionirati kao loša verzija SDP-om predvođene Vlade iz 2000. godine? Radi se, naime o svojevrsnom dežavi, smo u puno goroj varijanti. Naime, i tada su se po kriteriju partijske podobnosti smijenile tisuće ljudi u raznim ustanovama i službama koje u normalnim zemljama nemaju nikakve veze s politikom kao što ste i vi do sada već tisuće ljudi zamijenili nerijetko nekvalificiranim, pod istragom ili čak osuđivanim osobama. I tada su se kao i sada smanjivale plaće medicinskih sestara i učitelja i profesora u školama tada je SDP-om predvođena vlada prodala ključni paket dionica Plive, dio hrvatskog Telekoma, 25% INA-e i MOL-u predala većinu prava u toj strateškoj hrvatskoj tvrtci, a vi sada najavljujete isto da ćete prodati jedinu preostalu hrvatsku banku u državnom vlasništvu Poštansku banku, Croatia-u osiguranje i tko zna što još. Kažem da ponavlja se povijest u lošijoj varijanti jer je tadašnja vlada barem nastavila graditi ceste, a vi ste sve gradnje gotovo zaustavili dok već izgrađene ceste koje godinama plaćaju hrvatski građani želite dati u koncesiju na 30 godina za sitne ili nesitne novce kojima bi se pokrpale rupe u proračunu. Od investicijske oluje koju ste najavljivali nema ni lahora pa taj izraz danas gotovo zvuči kao sprdnja. Obećavate velike državne investicije kao da smo u razdoblju sovjetskih petoljetki no od njih nema ništa dok malo i srednje privatno poduzetništvo sustavno uništavate. Nezaposlenost je sve veća čak i u jeku turističke sezone što se ranije nikad nije događalo. Nikad više nisu bile cijene plina, vode, struje, benzina, nikad takva inflacija u zadnjih nekoliko godina. Od vašeg preuzimanja vlasti trajno se bilježi pad industrijske proizvodnje a jedina smo europska zemlja koja danas izvozi manje nego 2007.godine, pa je pitanje kada će se to promijeniti? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Neće se promijeniti zato jer nije istina. Temeljeni silogizam i ne želim vas patronizirati jer ste nešto stariji od mene i akademik ste ali ovo zaista ako vas tjeraju da takve stvari čitate prestanite razgovarati sa mnom kuloarski jer kao takvog čovjeka vas ne poznam i ove stvari što ste rekli ne vjerujete. Zato je možda bolje da onda ni neformalno ne razgovaramo jer sam stvarno razočaran par mjeseci nakon izbora ovakvom salvom krivih stvari. To me podsjeća na izjavu predsjednika senatske manjine 2009.dva mjeseca nakon inauguracije tadašnjeg predsjednika Obame s kojim se ne mogu uspoređivati jer ne mogu ali kontekst je sličan kada je rekao da je glavni cilj Republikanske stranke da Obama bude predsjednik u samo jednom mandatu i to je čovjek rekao dva mjeseca nakon inauguracije predsjednika koji je preuzeo nemoguću situaciju. Ovo što vi sada govorite je slično. To naprosto nije fer da me pitate i ne mogu vam odgovoriti na ovu salvu i na ovu invektivu svega najgorega što ste nam natovarili, a sve što radim je da pokušam promijeniti standard u hrvatskoj politici da se čak i na one koji su realno odgovorni retroaktivno prebacuje odgovornost jer moramo donositi odluke. Gledajte, teško je to sve komentirati pa ću vam se zadržati na ovim imenovanjima političkim tisućama ljudi. Zastupnika jedne vehementne regionalne stranke koja bi htjela voditi tu regiju kao grofoviju sam prije nekoliko mjeseci pitao da me pita tko su ljudi koji su politički imenovani u sustavu državne uprave. Pet puta sam ga izazivao da me pita tko su i koliko ih je i neće pitati. I opet neće pitati nego o administrativnoj podjeli Hrvatske. Majstor, pitajte me koliko ljudi i na koje vrijeme su zaposleni u javnoj upravi, a onda ćemo na državna poduzeća pa ću vam reći praktički nitko i neće biti nitko. A oni koji su došli s političarima će s njima i otići kao i u Washingtonu gospodin Stier, znate kako to funkcionira u Americi. Ne znam kako je u Argentini, to baš i nije neka demokracija, ali u Americi to funkcionira tako. Policija, prije nekoliko dana imenovani su čelni ljudi Hrvatske policije po zakonu koji ste nam ostavili, takav je kakav je nećemo ga mijenjati. Otišlo je dosta ljudi iz policije, zabranjen im je povratak pa ih nećemo vraćati jer to nisu nikakvi ni SDP-ovce ni HDZ-ovci to su nekakvi profesionalci kojima je europski zakon zabranio povratak na posao koji su radili 20 godina i neće se vratiti. Pa smo od onog što imamo odnosno ministar MUP-a ja sam to dobio na uvid odabrao. Kako smo odabrali? Ljudima smo dali najkompliciranije testove na razini FBI pisani i usmeni. I tu je jedan dio ljudi koji su bili bliski suradnici sadašnjeg predsjednika opozicijske stranke prošao i bili su imenovani na čelna mjesta u lepezi policije i bit će imenovani neki od njih na županijska mjesta. Većina će biti obični profesionalci koji s politikom nemaju veze i koji svoju policiju uniformu nisu zamijenili za stranački mandat. Neki ljudi koji su simpatični lokalnim SDP-ovcima i HNS-ovcima su bili loši na testu pa neće biti čelnici policije. To ja moram objasniti svom stranačkom članstvu ali mi tako radimo za razliku od nekih. Provjerite gospodo šta danas rade i na koja su mjesta imenovani ljudi koji su prije dvije godine na HTV-u čitali kaznene prijave protiv gradonačelnika Rijeke protivno svim pravilima struke. Zaboravili smo to, nema veze jer ti ljudi nemaju drugog posla i drugog kruha i računamo da znaju raditi taj posao i da će raditi za Hrvatsku državu a ne za SDP to si vi pogledajte. Nemojte da vam pišu takva pitanja, vi ste ipak akademik.
Hvala lijepa. Komentar poštovanog zastupnika Željka Reinera.
Nažalost dobio sam odgovor onim tonom kakav Vlada sa te strane tijekom cijele ove sjednice koji nije standard koji je ovih godina, niz godina vladao u ovom Domu. Ali očito se inaugurira neki novi standard. Naravno da nisam dobio odgovor, dobio sam priče o policije itd. ali ako želimo spominjati slučajeve pa ajmo spominjati slučajeve. 40 urednika na HRT-u, gospođa Vesna Kusin, cijeli rukovodeći kadar Državne uprave za spašavanje je smijenjen. Šta je sa slučajem gospodina Krunoslava Šamsa? Šta je sa slučajem gospodina Damira Mihovilića? Šta je sa nizom drugih? Na to naravno neću dobiti odgovor jer je ono sve što sam ja rekao točno, a odgovora pravoga naravno ni nema. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 24.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Melita Mulić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministru zdravlja prof.dr. Rajku Ostojiću. Poštovani gospodine ministre, prošli tjedan pustili ste u rat PET-CT uređaj u KBC Zagreb. Time je konačno dokinut monopol jedne privatne tvrtke na obavljanje skupih pregleda na PET-CT uređaj naravno zadržani novac. Možete li mi reći što se zapravo postiglo ovim puštanjem u rad PET-CT uređaja u javnoj bolnici, što to zapravo znači za hrvatske pacijente, a isto tako zanima me da li se zna danas nešto više o tome čime je i na koji način jedna privatna zdravstvena ustanova zaslužila jedan takav ekskluzivni i povlašteni položaj u hrvatskom zdravstvu … /Govornica isključena./ …
Hvala lijepa. Član Vlade i ministar poštovani Rajko Ostojić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Hrvatski građani su dobili dostupniju zdravstvenu zaštitu. Bili smo jedina europska država koja nije imala PET-CT najmoderniji aparat u javnoj državnoj bolnici. Uvijek smo bili lideri, a sada smo bili u začelju, ne samo u začelju bili smo jedina koja nije imala. Studenti medicine zadnjih 6 godina nikad nisu vidjeli kako izgleda taj aparat. Specijalizanti i specijalisti radiologije i radioterapije nikada nisu vidjeli kako taj aparat izgleda. Kako možemo biti lideri? Dobili smo sve, ispunili smo obećanje predizborno, nema privatnog monopola i da, da, da, nema privatnog monopola u strategiji. Nema. Privatnici su dobro došli kao konkurencija, ali ih nema u strategiji. Postoji naravno nešto da se svi sjećamo nekih starih vremena, stručno se to zove optimizam sjećanja pa se možda netko, netko od saborskih zastupnika sjeća optimizma sjećanja kad je imao privatni monopol. Možda se netko sjeća kad je došlo do odlijevanja javnih sredstava u privatne džepove, ali da, toga nema u strategiji i neće biti. Stručno se to kaže optimizam sjećanja, a postoji pjesma, znam da neki vole pjesme, imaju problema sa brojkama i nulama, vole pjesme pa se to zove kako pjesma kaže "Za dobra stara vremena". Nema privatnog monopola. Osim optimizma sjećanja postoji i politizacija sjećanja. Nije dobro, ja sam liječnik, nije se dobro vraćati u prošlost, ne možete je promijeniti, gotovo, gledajte u budućnost. I zato postoji ova strategija. I osobno sam svim bivšim ministrima zdravstva uručio ovaj nacrt strategije, uključivo jednom saborskom zastupniku mom prethodniku, osobno. Osobno sam svim predsjednicima parlamentarnih stranaka, ali ne parlamentarnima napisao svojom rukom, primjerice nema HSS-a više u Parlamentu. Napisao sam sljedeće: poštovani gospodine Hrg, pa onda na mašini što treba, zamolio ga primjerice da njegov savez za zdravstvo učestvuje u tome i zahvalio se osobno rukom s poštovanjem i potpisao se, jer je to demokracija, jer sam tako naučen, tako živim. Osobno. … [[Ne razumije se.]] gospodin saborski zastupnik, moj prethodnik koji vam je to pokazao. Ok, postoji ova strategija i postoji ova strategija koju je pisao kolega Ljubičić. Između njega i mene je bio on, nije napisao ništa. Ok, postoji sindrom praznog papira, vrate prazan papir, ne znate što ćete napisati. I znam da je teško pisati, ali dajte molim vas, dajte bar čitajte. Naravno da vi svi čitate osim jednoga jer u odnosu na ovo i na ovo što ste dobili na klupe značajna je razlika. Značajna je razlika. Znači nažalost nije ni pročitana verzija koja je došla i koju je usvojila Vlada. Pa ovo je bio nacrt strategije, zato sam zamolio sve parlamentarne stranke, vas, da sudjelujemo u zdravstvu 20-20 i tko zna tko će biti ministar zdravlja, ja znam tko će biti ministar zdravlja 20-20, ali sam zamolio sudjelujte. Dakle teško je pisati, ali dajte bar čitajte. I žao mi je gospodina Mlakara koji je tražio stanku u ime velike hrvatske stranke, stanku o kome predstavnik te stranke govori o nečemu što je passe, što je bila javna rasprava. Osobno sam mu to uručio. To je neodgovornost prema onima koji su glasali za tog saborskog zastupnika, neodgovornost prema svojim građanima i građankama, neodgovornost prema primjerice potpredsjedniku kluba koji je tražio stanku, ali o tom po tom. Imam još 7 sekundi pa vam se zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama ministre. Komentar, poštovana zastupnica Melita Mulić.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa. 25. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem se, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću, a tema je ona koju on zaziva, to je ratifikacija sporazuma o granici između Hrvatske i BiH. Očito je da ste i očekivali, to je i logično, pustili ste i neke povjerljive dokumente u novine što je očito postala praksa u vašoj vanjskoj politici jer prvo pustite informacije u javnost, a onda o njima diplomatski pregovarate. Sad ovdje u Saboru čak i prijetite nekim mojim kolegama, mene niste izravno spomenuli ali bio sam ministar vanjskih poslova i rado ću o tome s vama polemizirati ako sam dostojan polemike s vama jer vidim da vam je vlast jako udarila u glavu i podsjećate me na neke koji su sjedili ovdje, a nisu slavno prošli. Mislim da ste što se tiče ratifikacije taj postupak ustvari otvorili slučajno, improvizirajući, zbog stvari koje su se dogodile prije nego što ste najavili ratifikaciju. Što se naime dogodilo? Rekli ste da nećete graditi Pelješki most, rekli ste da želite koridor kroz BiH kroz Neum. Niste to diplomatski pripremili, niste niti stručno niti politički i poslali ste tada svježeg ministra Hajdaša Dončića da razgovara sa svojim kolegom iz BiH. Prošao je kao bos po trnju, bosansko-hercegovački ministar održao mu je lekciju iz državničkog ponašanja i onda niste znali kud bi pa ste brže-bolje krenuli sa pričom o ratifikaciji sporazuma i inzistirali da ta ratifikacija bude odmah. Pritom vas ne zanima mišljenje međunarodno pravne struke. Vidim da ne držite do ljudi koji su akademici, način na koji ste se obratili akademiku Reineru je krajnje neprimjeren ali očito da vlast uzima danak, pa bih vas uputio da pročitate što kaže akademik Ibler, što kaže akademik Rudolf, što kaže profesor Vidas. To su sigurno ponajbolji hrvatski međunarodni pravnici. Kažu da nije vrijeme za ratifikaciju i kažu da sada ne bi trebalo ratificirati ovaj sporazum jer nisu okolnosti koje idu na ruku Republici Hrvatskoj. Ono što ste vi pokušali ovdje u Saboru prodati i zastupnicima i hrvatskoj javnosti…
Dajte pitanje ministru.
Ovo je u interesu hrvatske javnosti, gospodine potpredsjedniče.
Je, ali dajte pitanje.
Minuta i 40 sekundi je imao viška predsjednik Vlade pa vas molim da i meni kao malom skromnom zastupniku dadete to vrijeme.
Već imate jednu minutu više.
Ja ću samo reći nešto. Dakle međunarodno pravna struka je protiv, istaknuti predstavnici Hrvata iz BiH su protiv, BiH nije ratificirala sporazum, Europska unija ne traži to kao uvjet da postanemo punopravna članica. Zašto želite ratificirati sporazum sada i molim vas recite sada zastupnicima i hrvatskoj javnosti koji su to argumenti zbog kojih vi smatrate da su Mali i Veliki Škoj i vrh poluotoka Klek bosansko-hercegovački teritorij.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Evo ovo je tajni dokument. Priopćenje za javnost broj 321/2010, 5. srpnja 2010. u kojem stoji, objavljeno na web stranici Ministarstva vanjskih poslova, tko je bio tada ministar to je nagradno pitanje u Milijunašu, Mario Dragun potpisan. Sve ono o čemu sam govorio objavljeno je na web stranici Ministarstva vanjskih poslova. Ok? Zapisnik nije nikakav tajni dokument, njega su potpisale dvije strane, osim ako ne vodite tajne pregovore. Dajte se koncentrirajte, sad imate mira, sad ste kao što kažete običan mali zastupnik, imate vremena pročitati prije nego što, imali ste dva sata o tome razgovaramo i vi opet niste pohvatali osnovne stvari. Ako je to uvreda, recite. Vaš prethodnik kojeg sam navodno uvrijedio, a nisam jedino rekao sam zvučat će da ga patroniziram pa možda je tako i zvučalo ne zaslužuje to je govorio o slučaju Šams. To je inače onaj gospodin koji je radio za HDZ 10 godina kao službenik kojeg smo htjeli poslati na aerodrom da kontrolira državni novac pa se stvar zakomplicirala. Vi vjerojatno znate tko je Danilo Harbs. To je jedan ruski poetičar apsurda s početka 20 stoljeća. E ovo je slučaj Harbs, snimljen je film o tome. Ovo je poetika apsurda. Stručnjaci za međunarodno pravo govore i ovo i ono. Uvaženi akademik kojeg ste spomenuli stariji gospodin prije mjesec dana jedno, sada drugo. Potpuno drugo. Ovi drugi kažu da nije vrijeme za ratifikaciju. Gospodo draga, o tome je li vrijeme za ratifikaciju odlučuje politika. Ja uz to što sam političar znam nešto međunarodnog prava. Mentori su mi bili oni koje ste spomenuli, ali ne samo oni. Išao sam po znanje i van, pa se vraćao, pa išao opet. Imate i stručnjake, neću ih sad ovdje reklamirati koji i dalje uporno tvrde da je to dobro učiniti. Oni se malo više drže međunarodnog prava, ali ovo više nije stvar međunarodnog prava, ovo je stvar državništva u kojem ja dopuštam da sam u krivu. Ovdje već dva sata iznosim argumente i neću se umoriti u tome, i neću vas natjerati niti ponižavati da radite nešto protiv vaše volje ili spoznaje. Doći ćemo ovdje i bit ćete protiv, pa ćete mi doći mahati knjigom, a ja vam ne želim govoriti koliko je u povijesti 20 stoljeća novecento raznih knjiga bilo objavljeno, sa kakvim motivima i sa kakvom podlogom. Knjige treba čitati. Pročitao ja. I dalje imam svoje mišljenje. I dalje vidim kakav je slijed. I dalje vidim da je Komisija za granice kojoj je na čelu bio vaš državni tajnik, kasnije član Vlade rekla i zaključila prije razgovora sa BiH 2010. da treba predložiti ratifikaciju. Pa dobro tko su ti ljudi? Pa tu sjedi iza vas čovjek. Pa mislim, on valjda zna što govori. I ja znam da zna što govori. Vi ste obavili 90% posla ljudi dragi. Mislim, gledajte neću vas patronizirati. Slučaj Harbs, pogledajte to. Ovo je slučaj Harbs, ovo je poetika apsurda. Nemojte više!
Hvala lijepa. Komentar, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Ponovo obmanjujete javnost predsjedniče Vlade, jer niste pročitali zadnju rečenicu. Ja moram evo staviti naočale da je mogu pročitati, a ona kaže, rečenica prije dakle treba stvoriti uvjete za ratifikaciju ovog ugovora. I onda ide. Na sjednici je predstavljen pregled rada u proteklom razdoblju od posljednje sjednice održane u ožujku 2005. te dogovor o daljnjim aktivnostima, odnosno zadacima koji se odnose na poslove identifikacije, označavanja i održavanja državne granice. Stoji u priopćenju. Gospodine Milanoviću, manipulirate ovdje hrvatskim građanima i javnošću. Osim toga, politika donosi odluke, a ne državne komisije, a naša politička odluka je bila ta da se ne ratificira kao što nije želio ratificirati ni pokojni predsjednik Tuđman, niti pokojni predsjednik Račan jer su postojali razlozi. Vi te razloge očito ne razumijete. Vi ste se zapetljali kao što se zapetljavate i u nekim drugim stvarima i onda različitim spinovima pokušavate javnosti objasniti da je to državništvo. To nije državništvo, to je slučajnost o kojoj ste govorili. To je nesnalaženje, to je nesposobnost. Vrijeme će pokazati tko je u pravu vi ili ja.
Hvala lijepa. Sljedeće 26. zastupničko pitanje ima postaviti poštovani zastupnik Jakša Belović, Baloević. Ispričavam se.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo i gospođe ministri, gospođe i gospodo zastupnici. Mi kao grupacija smo se odlučili za jednu temeljitu analizu glede grada Splita, glede županije pa i regije u cjelini kako bi pridobili sve informacije u smislu glede financija, u smislu glede gospodarstva. I kad dobijemo sve te podatke, sve te činjenice stavimo na stol tada ćemo se odlučiti kako na izbore i kad ćemo na izbore. Ono što je vrlo važno, što nam je posebno zapelo za oko, a mislim da je od velike važnosti za grad Split prvenstveno u gospodarskom smislu to je bivša vojarna Dračevac, pa u tom smislu bih i postavio pitanje gospodinu ministru pravosuđa. Kad je u planu iseljenje suda iz bivše vojarne i useljenje u prostor koji je za to planiran i koji se nalazi upravo do zgrade glavnog suda u Splitu, te što je s tom zgradom u centru Splita koja je za sada prazna. Poznato je da je ta zgrada zaista prazna, ima prizemlje i dva kata, pa me zanima što je s time, odnosno kad će biti preseljenje iz Dračevca. Jer smatram da taj prostor, a prostor je 133000 kvadratnih metara, ima dvije trafostanice, privezne ceste. Znači, mislim da je taj prostor vrlo interesantan za grad Split s obzirom da je grad Split jedan poluotok. Smatram da je od izuzetne važnosti u gospodarskom smislu da se nešto poduzme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani ministar Orsat Miljenić.
Hvala lijepa na pitanju. Dakle, nisam siguran da sam ulovio ovaj drugi dio pitanja, ali odgovorit ću na prvo, pa ako nije dovoljno onda ćete me još potpitat. Dakle, mislim da je 2007. Preseljen Općinski sud u Dračevac. Dakle, dole u toj palači pravde je ostao Županijski i nešto zemljišno-knjižni i nešto Državnog odvjetništva. Točno je da je zamišljena bila zgrada "Stande" odnosno robne kuće koja je preko puta da bi u njoj bio smješten Općinski sud. Međutim, to su u vrijeme kad su rađeni proračuni očito su nekakve krive stvari izračunate zato što jednostavno tamo Općinski sud ne može stati. Dakle, to je prvi dio odgovora. Ima previše zaposlenika da bi stao u tu zgradu. Pored toga zgrada je i relativno neadekvatna, nema prozora izvana itd. treća stvar je u ovom trenutku nemamo novaca za završetak uređenja. Znači, kad bi ova prva dva elementa bila i zadovoljena. Dakle, u ovom trenutku ne mogu vam odgovoriti kad će doći do selidbe. Ono što vam mogu odgovoriti je da ako bude sve u redu mi ćemo krenuti sa tzv. trgom pravde u Zagrebu vrlo skoro jer je za njega projekt pri kraju. I onda razmatramo na sličan način riješiti niz drugih gradova uključujući i Split na način da bi u dogovoru sa dole lokalnom zajednicom našli odgovarajući prostor, na njemu smjestili sva pravosudna tijela, a onda bi ovi postojeći prostori se dali na upotrebu bilo kroz državne, bilo lokalnoj samoupravi. Evo to je ono što mogu odgovoriti.
Hvala lijepa. Komentar, poštovani zastupnik Jakša Baloević.
Pa dobro, uglavnom sam zadovoljan sa odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 27. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Pitanje za gospodina ministra Jovanovića. Gospodine ministre moje pitanje se odnosi na skandalozno ponašanje župana Splitsko-dalmatinske županije Ante Sanadera i njegovog šefa za prosvjetu gospodina Omrčena. Naime, nakon što je u kaštelanskoj srednjoj školi Braće Radića ravnatelj primio određen broj djece bez da su ispunjavali zakonske uvjete vi ste reagirali braneći zakon, pravnu državu, braneći ono što je najsvetije za svaku državu, a to su njezini zakoni. Nakon toga vas je naš župan, jer ja živim u toj županiji, napao. Zbog čega? To je valjda jedinstven slučaj u svijetu ja mislim, napao vas je jer inzistirate na zakonu i to smatra vašim najvećim grijehom. I javno se založio kao za poželjno ponašanje kršenje zakona tražeći vašu ostavku zbog toga što se pridržavate zakona iako ste omogućili toj djeci da se upišu ne u 4-godišnji jer nisu mogli program zbog toga što nisu ispunjavali uvjete nego u 3-godišnji nakon čega će moći uredno nastaviti svoje školovanje. Da tu ne bi bio kraj gospodin Sanader je na jedan dosada neviđen način za jednog tako visokog funkcionera uvrijedio vas aludirajući na vašu nacionalnu pripadnost, srozavajući svoju funkciju na najnižu moguću razinu i ljudsku i svaku drugu. Mislim da sva demokratska javnost u Hrvatskoj osuđuje takvo ponašanje. A ja vas pitam da li će vas takvi napadi, takvo podmetanje, takvi pokušaji da vas se onemogući da radite u skladu sa zakonom spriječiti da uvedete napokon red u školski sustav u Hrvatskoj jer tamo ga nije bilo kad ste vi došli.
Hvala lijepa. Odgovor poštovani ministar Željko Jovanović.
Uvaženi zastupniče Jurjeviću pa dobro ste opisali situaciju koju sam zatekao u prosvjetnom sustavu Splitsko-dalmatinske županije gdje očito bivša vlast nije ništa učinila da se poštuju zakoni RH i naravno da sve što se dogodilo u slučaju škole u Kaštelima mi je samo dalo još veću motivaciju da istrajem u onom što mi je posao, a to je da omogućim da se u svakom dijelu Hrvatske poštuju hrvatski zakoni. Nije me iznenadila gospodina o kojem ste govorili. On živi u jednom miljeu u kojem takve izjave nisu neuobičajene i kada ostanu bez argumenata onda upotrebljavaju izjave koje zapravo nemaju nikakve veze sa onim što bi trebali odgovorni ljudi raditi. Međutim, rad, znanje, poštenje, odgovornost, pozitivni stav na kojima se gradi društvo znanja, zajednica koja poštuje rad, poštenje i odgovornost nije ono što vrednuje gospodin Sanader i njegov pročelnik za školstvo Omrčen. Nažalost djeca koja žive u takvoj sredini u kojima ne postoji sustav vrijednosti ne smiju biti žrtve. A upravo to se događalo u ovom slučaju kada je 42 djece ispalo žrtva neodgovornog ponašanja njihovog župana, zatim pročelnika i ravnatelja, a roditelji su bili dovedeni u zabludu. I oni su najbitniji, najbitnije je to 42 djece koji su danas zahvaljujući naporima ministarstva i prosvjetne inspekcije upisano u smjerove za koje ispunjavaju uvjete, za koje su pokazali sposobnosti u prethodnom školovanju i problema sa tom djecom neće biti. Ali su dobili sjajnu poruku koju im njihov župan Sanader i pročelnik Omrčen nisu poslali – dakle u trenutku kada nailaze na prvu prepreku u životu koja se mora savladati temeljem nekakvih prethodnih rezultata i znanja oni su im poručili nebitno je uopće što niste učili, upisat ćete se vi u ovaj smjer. Ministarstvo na čelu sa mnom je poslalo poruku draga djeco vi ćete se upisati u školu 3-godišnju za koju ispunjavate uvjete, a ako nakon te tri godine budete malo više učili nego što ste učili dosada imate šansu upisati se u 4. razred jer je ovo ministarstvo donijelo odluku da svi učenici 3-godišnjih strukovnih škola mogu po završetku 3. razreda u roku od godinu dana o trošku države upisati se u 4. razred, položiti državnu maturu i upisati željeni fakultet. To je primjer kako se ponaša odgovorna država i kako šalje poruku djeci kako sa svojim znanjem i učenjem se može uspjeti u životu, a ne da odmah na prvoj prepreci im se pogoduje na način da se kaže nebitno je što ste radili i koliko ste učili. Ono što posebno želim reći da za razliku od ovako neodgovornog ponašanja župana Sanadera imali smo jučer svjedočiti priliku odgovornom ponašanju jednog drugog župana, župana Perhoča u Međimurskoj županiji koji je otišao odmah tamo gdje se dogodio jedan zaista događaj koji je za svaku osudu gdje su opet krivi roditelji koji opet šalju potpuno lošu poruku djeci. Dakle, roditelji su najodgovorniji za odgoj i obrazovanje svoje djece gdje nisu željeli dozvoliti romskoj djeci da idu u predškolu. A upravo zalaganjem Međimurske županije, gospodina Perhoča i Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta toj djeci se želi omogućiti da godinu dana prije kretanja u školu dobro savladaju hrvatski jezik kako bi onda sa ostalom djecom mogli pratiti nastavu i završiti svoje 8-godišnje školovanje. Dakle, imate neodgovornog župana Sanadera, odgovornog župana Perhoča i to je priča o tome koju će nadam se građani prepoznati na izborima kada budu imali priliku odlučivati tko želi da vodi njihovu županiju.
Hvala lijepa ministre. I komentar poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Slažem se gospodine ministre da su što se tiče kaštelanske situacije djeca ustvari najveće žrtve i da se pokušalo manipulirati i s njima i sa njihovim roditeljima. I dobro je da ste postupili kako ste postupili i da ćete omogućiti onima koji to budu zaslužili da nastave i 4. godinu i da kroz život idu dalje učeći, radeći itd. Ali poruka gospodina župana je poruka u ovoj državi ne trebaju se poštivati zakoni, poželjno ponašanje je kršenje zakona. Ja se čudim da HDZ nije reagirao jer je on i član najužeg rukovodstva HDZ-a, doduše to nije dobio na tajnom glasanju nego milošću gospodina predsjednika što njima Statut omogućuje, ali je činjenica da se tolerira takav nastup koji je van svakih civiliziranih, demokratskih i uljudbenih formi ponašanja. Da ne govorim o ovom ekscesu koji je na granici ne samo dobrog ukusa nego i zakonitosti. Dakle, ovdje se na neki način razotkrila jedna gadna situacija u našoj županiji u tom području najosjetljivijem pored zdravstva, najosjetljivijem jer tangira svakog čovjeka i roditelja i djecu. I mislim da ste dobro postupili.
Hvala lijepa. 28. zastupničko pitanje, poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite poštovana zastupnice.
Poštovani predsjedniče, članice i članovi Hrvatske vlade svoje današnje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre u javnosti se ovih dana i ovih mjeseci često može čuti o mogućim izmjenama Zakona o radu. Često se o tome govori i u negativnom kontekstu i na neki način građani se možda potaknuti različitim tumačenjima, pa i manipulacijama boje šta bi taj novi zakon, odnosno izmjene Zakona o radu mogle donijeti. Stoga vas, ministre Mrsiću pitam možete li ovdje u Hrvatskom saboru, nama zastupnicima, ali i cijeloj hrvatskoj javnosti jasno i određeno reći sprema li se u Vladi izmjena Zakona o radu, ako se ona sprema u kojem će smjeru ići, odnosno koje su to glavne razlike na odnosu na postojeći zakon koji je na snazi.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani ministar Mirando Mrsić.
Poštovane zastupnice, zastupnici. U posljednje vrijeme je bilo puno medijskih nastupa o tome kakve izmjene Zakona o radu treba postići, o tome što treba raditi. I ono što smo mi obećali i rekli smo da ćemo krajem ove godine i početkom sljedeće godine otvoriti vrlo široku raspravu sa svima onima koji imaju nešto reći o Zakonu o radu. Što će nam biti temelj da temeljem Zakona o procjenama pravnih učinaka procijenimo, napravimo prethodnu procjenu sadašnjeg zakona i utvrdimo ona područja koja treba mijenjati. I po sadašnjem možemo imati rad na 4 sata, možemo imati rad za više poslodavaca, međutim taj se institut ne primjenjuje. A kad govorimo o ugovoru o radu onda ugovor na određeno vrijeme je trebao biti iznimka, postao je pravilo, rad na neodređeno vrijeme je treba biti pravilo, postao je iznimka. Samo da to potkrijepim brojkama, do sada smo sklopili negdje oko 150 tisuća novih ugovora na određeno vrijeme i samo 10 tisuća ugovora na neodređeno vrijeme. Što govori da na tom području instituta ugovora o radu trebamo postići neka nova rješenja. Kakva će ta rješenja biti ćemo dogovoriti zajedno sa socijalnim partnerima, dogovorit ćemo sa strukom, ekonomskim stručnjacima i sa svima onima koji će nešto moći reći o svemu tome. U svakom slučaju ići ćemo za time da se lakše zapošljava. Što se tiče otpuštanja, sadašnji Zakon o radu ne prijeći otpuštanje, ma da neki cijelo vrijeme govore da imamo rigidno zakonodavstvo. Mi smo do sada izgubili preko 300 tisuća radnih mjesta i da je Zakon o radu bio prepreka tome, onda ne bi izgubili toliko radnih mjesta. Mislimo da moramo omogućiti da ljudi rade za više poslodavaca, da rade o kuće, posebno je to važno za mlade majke koje onda će moći raditi i od svoje kuće. U današnje vrijeme, evo primjer ET tehnologije je, radno mjesto ne mora biti uopće u tvrtci, ne mora biti uopće na ovom kontinentu, može biti bilo gdje drugo, nam otvara mogućnosti da u Zakonu o radu napravimo određene promjene. Ipak, Zakon o radu je pisan u ona vremena kada tih stvari nije bilo. Nakon, procjene učinka po Zakonu o procjeni pravnih učinaka idemo na pisanje novog zakona zajedno sa socijalnim partnerima i svjesni smo da ćemo u tome imati puno vremena, ali i puno prijepora. Ali je jasno da poslodavci i sindikati nemaju ista stajališta oko pojedinih stavaka zakona, ali se nadam da ćemo kao i u Zakonu o reprezentativnosti uspjeti postići maksimalni konsenzus i da ćemo zajedno promijeniti ono što smatramo da treba promijeniti u sadašnjem Zakonu o radu. Dakle, ide rasprava, a negdje početkom sljedeće godine ide i formiranje radne grupe i pisanje prijedloga novog Zakona o radu.
Hvala lijepa. I komentar poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Hvala lijepa. Sljedeće 29. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
E pa gospodine potpredsjedniče, pitanje postavljam premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade možete li hrvatskoj javnosti, a poglavito građanima Zadra i Zadarske županije pojasniti svoju izjavu o tome da bi ste vi športsku dvoranu na Višnjiku, da bi ju trebalo razmontirati. Kako ste vi to vidjeli da se radi primjerice u Londonu te je potom prenamijeniti u ne znamo što ste mislili i to zbog njezine cijene koja je po vašim riječima nerealno visoka i suspektna. Poručujete li time i ostaloj hrvatskoj javnosti da ćete im razmontirati izgrađene dvorane, obzirom da je zadarska dvorana najkvalitetnija i po egzaktnim pokazateljima, a to je cijena po sjedalici, najjeftinije izgrađena dvorana u Hrvatskoj, a i prema nekim svjetskim dvoranama. Posebno bi bilo zanimljivo čuti što biste vi učinili sa dvoranom u Varaždinu. Koji vaš prvi potpredsjednik Vlade ističe kao jedini uspješni model javno-privatnog partnerstva, koja je gotovo dvostruko manja od zadarske, a skuplja je. Je li ova vaša izjava SDP-ova poruka građanima Zadra da ćete razmontirati dvoranu kroz koju dnevno prođe otprilike 1400 građana i koja se sama održava. Ili je priča sa zadarskom dvoranom, kao i sa drugim uskratama iz državnom proračuna prema gradu Zadru neosnovanim napadima na zadarske institucije zapravo smišljana kampanja SDP-ove Vlade pred lokalne izbore da bi se Zadar kao poznato uspješan grad doveo do kolapsa i sustavno kažnjavao samo zato što je tamo dugogodišnja vlas HDZ-a. Kako drugačije da protumačimo potez vaše Vlade, koja umjesto da ispuni dospjelu obvezu od 11 milijuna kuna prema Zadru nakon 6 mjeseci reagira formiranjem povjerenstva od 4 moćna ministra da bi ispitivali činjenice koje se jasno i egzaktno mogu iščitati iz postojeće dokumentacije i iz revizorskih izvješća. Kako drugačije nego da Vlada izbjegne obvezu plaćanja za tu dvoranu preuzetu, i dospjelu, i da oteže, odugovlači i da ne izvrši isplatu iz proračun.
Hvala lijepa. Odgovor koji će dati predsjednik Hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Uvažena kolegice, odluku povjerenstva je donijela HDZ-ova Vlada. Znate, da biste dobili Nobelovu nagradu ne morate imati kvocijent inteligencije 190, dovoljno je 120, to se smatra pametnim. U politici da biste bili vjerodostojni ne morate biti najobrazovanija osoba, morate imati malo karaktera i nešto znanja. Šta da vam odgovorim na ovo? Da vam odgovorim da uopće nisam rekao? Što nisam rekao. Da kako da iskoristit ove 4 minute, a da ne skrenem s teme, to nisam rekao. Rekao sam što naravno nećemo napravit. Rekao sam da se u Londonu to radi i radi se, jel tako? Rekao sam, ali mi to nećemo napraviti. Dakle, povjerenstvo je formiralo Vladu u kojoj ste i vi bili ministrica i šta sad nije jasno? Šta nije jasno, mislim. Stvarno me tjerate da budem, ono, neugodan a neću to bit. Niste u pravu, nisam to nikada rekao, rekao sam da to neki rade, mi nećemo. A ti koji to rade su jedna od najuspješnijih država na svijetu, znaju zašto rade zato što znaju kako se dinari odnosno kuna odnosno funta teško zasluži, teško se zasluži. Zadru je ona vlast dovela autocestu pred vrata ne gledajući tko je na vlasti. u tom Zadru je na zadnjim izborima ja to nisam htio govoriti, nisam nikad rekao vaša stranka pometena u izbornom rezultatu. Kada sam došao u Zadar i s tim se lupao u prsa? Neću to ni raditi, ali zašto te stvari otvarate. To nije uredu. Nijedno pitanje koje je došlo iz opozicije danas nije bilo na temu gospodarstva gdje se ubijamo da nešto napravimo i za sada ide jako teško, evo taj rejting smo nekako skrpali, vidjet ćemo što će biti dalje. Nijedno pitanje vi nemate za pitati pa bar da nas kritizirate i to pokazuje da imate stida, to je dobro, makar i nesvjesno. Šta da vam sada kažem da popunim još ovo vrijeme od dvije minute a da me se ne optuži da skrećem sa teme. Nemam vam više šta za reći ali želim govoriti. Želim govoriti da me čujete, želim govoriti da ne možete nazivam svježim ministrom čovjeka koji je prije toga bio 2,5 godine župan, gdje su ga ljudi direktno izabrali. Ako ste pod svjež mislili mlad sa svježim idejama to je točno. S kakvim ste vi iskustvom iz izvršne vlasti i izborne politike dolazili na ministarska mjesta? Jel vam itko ikad rekao da ste svjež da ne znate jezik, jel vam itko ikada to rekao? Pa nemojte takve stvari govoriti ljudi moji. Pa nemojte, šta znači svjež ministar? Pa to je čovjek, mislim on se sigurno nije uvrijedio ali moram se vratiti na to, to su ljudi koji imaju nekakvo povjerenje, ne moraju imati ni vaše simpatije ni vaše povjerenje, ne morate im se obraćati sa poštovanjem. Dakle nikakvog razmontiranja neće biti to je suludo uopće kao ideja. Ta dvorana se ne može razmontirati i ja sam izričito rekao ali mi to nećemo raditi, to je bilo na otvorenom dijelu sjednice Vlade. Inače kao što znate 99% naših sjednica su otvorene jer nemamo šta skrivati pa i kada dijelimo proračunsku pričuvu radimo to otvoreno i kažemo evo ovo je zadnji puta dakle s ovim proračunom, gotovo je pa ako ne bu bilo ne bu bilo ali nema iza leđa. Pogledajte si još jednom kolegice i kolege jer ovo je u određenoj mjeri banzai politika, a banzai na japanskom znači 10 tisuća godina odnosno živio car. Idete naprosto banzai logikom. I ne govorite istinu. Ja ne mogu sada galamiti ovdje i neću to raditi ali pogledajte još jednom priopće za javnost Ministarstva vanjskih poslova i pitajte se daje li ovakva priopćenja pri zdravoj pameti itko tko nema plemenite i časne namjere u vezi sporazuma da ga ratificira. Ako vam to nije jasno pogledajte si zapisnik Komisije za granice i dignite to kao pravnica tu lopaticu, sada ćete reći vjerojatno jako važne stvari.
Komentar najprije pa ćemo onda povreda Poslovnika. Najprije molim komentar.
… [[Govornica nije uključena.]]
Dobro. Izvolite. ja sam mislio da imate želju komentirati prije.
Komentirat ću kasnije. Povrijeđen je članak 184. Poslovnika ovog pročišćenog teksta. Naime, ministar kojemu se postavi pitanje treba odgovarati na postavljeno pitanje. U pravilu taj odgovor traje dvije minute. Vi uporno gospodine predsjedavajući i potpredsjedniče dozvoljavate odgovore cijelo jutro 4 minute premda je to iznimka od pravila od 2 minute ako je složeno pitanje. Gospodin premijer meni nema šta odgovoriti ali zato lamentira o svemu i svačemu te 4 minute i to je povreda Poslovnika jer ja ga ništa nisam pitala o ovim stvarima o svježim ministrima, nisam to spomenula niti sam spominjala granice. Dakle mogao mi je vrlo jasno i kratko odgovoriti da nije rekao to što sam ja navela i to bi bio odgovor. A sada završavam pa ćete mi dati komentar.
Ja ću vam odmah odgovoriti. U Hrvatskom saboru je standard uveden za vrijeme bivših vlada i bivših mandata Sabora trajanja 4 minute, to je standard. To je jedna stvar koju vi sigurno znate. Druga stvar, niti se može vama odrediti kako ćete postaviti pitanje, koju ćete argumentaciju uzeti i koju ćete politizaciju stvoriti niti se može s ove strane napisati da moraju odgovarati kako vi očekujete. Pa to znate pa nemojte to onda ni koristiti kao argument za povredu Poslovnika jer to nije povreda Poslovnika i molim da uputite moram to upozoriti pismo Odboru za Ustav ako niste zadovoljni sa ovakvim tumačenjem. Sljedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Smatram da je povrijeđen isti članak o kojem je govorila i kolegica Lovrin odnosno da gospodin predsjednik Vlade nije odgovarao na pitanje koje mu je postavila zastupnica već je odgovarao na pitanje koje je bilo prije na moje pitanje, pa bih ja reko da ministra Hajdaš Dončića nisam želio uvrijediti, on je tada bio zaista svježi ministar svega nekoliko tjedana. A ja recimo nisam rekao da je on šovinist da koristi govor mržnje da ne voli i ne poznaje Hrvatsku ja to nisam rekao, to nije retorika za koju smatram da je primjerena, a koja nažalost dolazi od predsjednika Vlade čovjeka koji baštini tradiciju Komunističke partije Hrvatske koja je jako, jako pazila što se govori i onda ako bi se loše govorila to kažnjavala vrlo strogo pa zatvorom i sličnim.
Poštovani zastupniče Jandrokoviću, vi ste zaista sada povrijedili Poslovnik i zaslužili ste opomenu ali budemo tolerantni jer ovo jeste Hrvatski sabor i tolerancija je najvažniji elemenat u Parlamentu jer imamo različita stajališta, različite interese i zastupamo različite ljude, različite skupine. Nema razloga braniti premijera predsjednika Vlade jer je on tu sam i njegovi ministri, naši ministri ali sasvim sigurno moram ponoviti da je 2 ili 3 ili 4 puta rekao ja to nisam rekao, vi mene optužujete za nešto što ja nisam rekao. Zar to nije odgovor precizniji nego što se može očekivati? … [[Upadica se ne razumije.]] Sada ste jednu stvar rekli pa onda bježite na drugo polje. O ovome je riječ nećemo više polemizirati. Hvala vam lijepa. Također nije povreda Poslovnika sa strane stola mojeg, nije moja povreda Poslovnika, nije predsjednika Vlade, a vas upućujem ponovno na pisani zahtjev Odboru za Ustav. Hvala lijepa. Davanje zadovoljstva ili nezadovoljstva sa odgovorom poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Naravno da odgovorom nisam zadovoljna jer sam slušala 4 minute koješta osim odgovora na svoje pitanje. Čula sam također da se premijer kao i već nekoliko puta služi argumentom at hominem a to rade obično ljudi kada ne mogu kompetentno govoriti o predmetu onda napadaju osobu. Pa je tako spominjao kakav je kvocijent inteligencije meni potreban ili nije potreban da nešto shvatim. A moja inteligencija shvaća dovoljno da je točno da je HDZ-ova vlada oformila povjerenstvo i točno je da je HDZ-ova vlada sukladno tome donijela dvije odluke sa točno utvrđenim iznosima obveze vlade. Točno je da je vaša Vlada zaprimila zahtjev u ožujku da je reagirala nakon 6 mjeseci u rujnu s time da oformi povjerenstvo jer četiri moćna ministra valjda nemaju drugo šta radit nego ići iščitavat dokumente koji se mogu pročitat u roku od dva sata i koji su Vladi svi dostavljeni. A onda predlažem kad je već tako moćno povjerenstvo formirano da ispita malo i cijenu gradnje dvorane na Zametu u Rijeci koja je recimo više nego dvostruko skuplja od one u Zadru, da malo provjeri kako je to riječki bazen došao od početnih 80 milijuna na konačnu cijenu od 400 milijuna i još poneke projekte u Hrvatskoj. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas lijepo nemojte dobacivat iz klupe, ali zar je ovaj komentar bio na postavljeno pitanje. Pa nije, naravno da nije. Koristimo se mogućnostima da prodajemo, plasiramo politiku koja je legitimna. Pa nemojmo onda drugima zamjerat kad također koriste svoj minut, dva ili četiri kako bi obrazložili svoju politiku, svoja stajališta. Budimo tolerantni. Hvala lijepa. 30. pitanje zastupničko i poštovani zastupnik Igor Češek.
Štovani predsjedavajući, poštovani premijeru. Ispunit ću vam želju te ću svoje pitanje uputiti prvom potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske i ministru gospodarstva Radimiru Čačiću. Što je sa pompozno najavljenim investicijama za Slavoniju i Baranju? Najavljivali ste investicije u iznosu od 7 do 8 milijardi kuna koje su trebala izvesti javna poduzeća pod kontrolom Vlade Republike Hrvatske. Moje pitanje glasi: što je s tim najavljenim investicijama, gdje su među njima investicije za Slavoniju i Baranju i u kolikom su iznosu od ukupno predviđenih sredstava te investicije, imajući pri tome u vidu činjenicu da Slavonija i Baranja predstavlja po 20% teritorija Republike Hrvatske i blizu 20% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske.
Odgovor, prvi potpredsjednik Vlade poštovani Radimir Čačić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Hvala vam na pitanju. Zaista Slavonija zaslužuje i treba investicije. ovog trenutka imate 785 milijuna 566 kuna ulaganja Hrvatskih voda na područjima Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske, Brodsko-posavske, Osječko-baranjske, Vukovarsko-srijemske ukupno investicioni kolač za vas je 2 milijarde 251 milijun kuna. U okviru toga su europski projekti u velikoj mjeri jer ovih daljnjih 2 milijarde 251 tisuće kuna uprkos onom što sam uspio čuti ovdje što ni vi naravno ni ne pomišljate da vjerujete da će Slavonija biti zakinuta u europskim projektima. Ovo sam rekao za '12. što sam rekao. Dalje, imate u škologradnji potencijal od milijardu 470 milijuna kuna koji vam stoji na raspolaganju kad god želite, sutra ujutro. Izvolite donijet odluke, svih milijardu i 470 milijuna idu u realizaciju, svih. Niste ih donijeli. Vi, ne Vlada. Vlada je donijela odluku da vam taj novac da. To je suludo, to je demagogija, to je bezobrazluk, to je polusvijet. O tome mi razgovaramo. … /Buka u dvorani./… Šta ste donijeli? Donijeli ste do sada i ukupno prijavili službeno nominirane škole, Grad Vinkovci i Osječko-baranjska županija. 177 milijuna 300 kuna. Procijenjene škole koje niste još službeno nominirali ali ste najavili da ćete u drugom krugu PPP-a dati, 303 milijuna 929 tisuća 371 kuna. Izvolite se javit sa odlukama vaše županije, vaših općina i gradova. Država svoj dio novca je predvidjela i osigurala. U dijelu koji se odnosi na cestovnu infrastrukturu ovog trenutka imate u realizaciji 394 milijuna 874 tisuće i 364 kune. Samo u dijelu da imate samo sliku o pomaku, pomak plana investicionog ciklusa u odnosu na 12-tu u onim interventnim dijelovima vam je sa 22 milijuna 228 tisuća na 171 milijun 672 tisuće, dakle 150 milijuna je intervenirano u 7. mjesecu i poslano u vaše županije interventno, ukupno 400 milijuna. Dakle 800 u vodama ugrubo, 400 u cestama i milijardu i 470 kao prostor koji vam je otvoren, a koristite samo 10% toga, 170 milijuna do sada. Izvolite počet radit. Hvala.
Hvala i vama. Predlažem da se malo čuvate kvalifikacija takvih. A odgovor i komentar poštovani zastupnik Igor Češek.
Poštovani ministre, nisam zadovoljan odgovorom jer stanovnici odnosno građani Slavonije i Baranje ne vide ništa od tih najavljenih investicija. U planu 21 ste obećavali ujednačen razvoj svih najava Republike Hrvatske, početkom godine ste najavljivali goleme javne investicije u gospodarstvo. Danas najavljujete velike nove investicije na području energetike, željeznice i autocesta, ali u svim tim najavama novih krucijalnih investicija Slavonija i Baranja je opet u zapećku. Gospodarska aktivnost u Slavoniji i Baranji svedena je na nulu, a Slavonija i Baranja je strateški zanemarena. Da li je za vas velika investicija kupovina novog automobila u HŽ-u ili je možda bilo pametnije osposobiti prugu Našice-Pleternica. Slavonija i Baranja i dalje uglavnom dobiva obećanja koja većinom ostaju neispunjena, a vi Slavoncima i Baranjcima poručujete da manje pričamo a više radimo, da umjesto plakanja pokažemo više sposobnosti. Vama je to možda i smiješno, ali nama u Slavoniji i Baranji takve poruke predstavljaju sol na ranu, a ne razlog za smijeh. Hvala vam.
Hvala lijepa. 31. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Svoje bih pitanje uputio ministru Željku Jovanoviću. Rujan je, ispitni su rokovi i svi se studenti pripremaju za početak akademske godine, a time i za one troškove koje ona nosi. Moje pitanje se odnosi na to da li je nešto učinjeno, odnosno što je učinjeno kako bi se udovoljilo onim zahtjevima koje su studenti iznijeli prilikom svojih prosvjeda u 2008., 2009. i 2010. godini, odnosno prilikom poznate blokade fakulteta i sveučilišta. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Odgovor će dati poštovani ministar Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Grbin. Vlada je učinila jako puno, dakle u ovih 52 sjednice Vlade 2. kolovoza je donijeta odluka koja je po mom mišljenju jedna od najvažnijih odluka uopće koje je donijela ova Vlada, a sigurno je najvažnija u resoru znanosti, obrazovanja i sporta, to je odluka o punoj subvenciji školarina svih redovitih studenata u Republici Hrvatskoj. Na taj način su otklonjene sve one dileme koje su postojale u akademskoj zajednici, a posebno koje su bile razlog i velikih studentskih prosvjeda 2009. godine. Prvi put je donijeta odluka na sjednici Vlade koja nije godina za godinu nego da studenti mogu apsolutno biti mirni jer će im školarine u ove tri godine koliko su preostale u ovom mandatu biti subvencionirane. Ta odluka iznosi ukupno negdje oko 800 milijuna kuna i ona zapravo ide u rješavanju dva temeljna cilja ove Vlade, a to je da hrvatsko gospodarstvo bude utemeljeno na znanju i da hrvatska bude društvo jednakih šansi. Da bi bila društvo jednakih šansi svako dijete u ovoj državi mora imati omogućeno najkvalitetnije školovanje. Prema tome, tu se vidi već cijela strategija koja je započela sa mogućnošću da nakon trećeg razreda strukovne škole upišete četvrti, završite državnu maturu, upišete fakultet. Odlukom o financiranju međumjesnog prijevoza koji iznosi ukupno pola milijarde kuna i ako tome dodamo ovih 800 milijuna kuna za subvencioniranje svih školarina jasno je da i u ovim restrikcijama mi već sada izdvajamo milijardu i 300 milijuna kuna više nego što je prije bilo upravo za ulaganje u obrazovanje. Hrvatska je ove godine 81 na ljestvici konkurentnosti. To su posljedice svih onih vlada prije naše. Ako želimo biti konkurentni onda moramo ulagati u obrazovanje i znanost. U Hrvatskoj svega 23% radno aktivnog stanovništva ima završen fakultet. U Sloveniji je to 26%, u Norveškoj na primjer 47%. Mi smo uvjereni da sa ovim odlukama stvaramo pretpostavke da Hrvatska postane društvo jednakih šansi i da razvija gospodarstvo koje je utemeljeno na znanju. I pošto imam još malo vremena da vam samo kažem da bazen na Kantridi u Rijeci i dvorana na Zametu su izgrađeni apsolutno transparentno, da su ih pročešljale sve moguće inspekcije i da nisu našle ništa sporno.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Peđa Grbin. Ništa, hvala lijepa. Sljedeće pitanje 32. i poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Postavljam pitanje ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Već dulje vrijeme se najavljuje uvođenje poreza na imovinu. U svojim kontaktima sa građanima mogla sam zaključiti da su dosta slabo informirani o toj vrsti poreza, o tome koji je vremenski rok i vremensko ograničenje, odnosno kada će biti uveden taj porez, da li će biti, što će se oporezovati, na koji način, koja stopa. Mislim da ima premalo informacija o tome u javnosti. S druge strane, u gotovo svim zemljama Europske unije je na određen način uveden svojevrsni porez na imovinu. Svjedoci smo posljednjih dana da i francuski predsjednik Holande je uveo porez na bogataše, na one koji imaju prihode od preko milijun eura. Dakle, konkretno moje pitanje je da li će se uvesti porez na imovinu, što će se oporezovati, pod kojom stopom i otprilike u kojem vremenskom razdoblju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor poštovani ministar Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo zastupnice. Reforme su problem Hrvatske, bježimo od njih. Reforma poreza je itekako važna ako hoću imati konkurentno hrvatsko gospodarstvo. Reforma je također bitna ako ćemo napokon donijeti zakon po kojima će jedinice lokalne samouprave imati svoj izvorni i transparentni prihod. Jedinice lokalne samouprave imaju najveći prihod po osnovu komunalne naknade što ne postoji u Europi, ne postoji u svijetu. Ministarstvo financija pokušava prije svega transparentno riješiti financiranje jedinica lokalne samouprave. I to je poruka. Nestaje komunalna naknada i nestaje porez na vikendice. To su otprilike porezi koje ćemo mijenjati i zvati ćemo ih porezima na nekretninama. Znači, za iduću godinu se pripremaju porezi na nekretnine koji će biti prihod izvorni jedinica lokalne samouprave i služit će upravo njima da bi mogla financirati svoje potrebe. Najveći problem komunalne naknade je što je on bio vezan za Zakon o komunalnoj djelatnosti, a komunalne djelatnosti su mnoge već prestale u ovih 20 godina postojaćenja Hrvatske i tržišnog usklađenja Hrvatske pa je ogromni problem što se nenamjenski koristi sredstva. Ili obrnuto, što recimo Zadar svoj bazen i svoje dvorane gradi na teret svih građana Hrvatske, a inače nije ništa siromašnije od Rijeke, a Riječani sami grade svoj bazen i svoju dvoranu. To je razlika zašto guramo nešto što svaki građanin mora isfinancirati svojim porezima. To je ono što mi hoćemo. Prestati politički graditi na teret svakog građana Hrvatske svoj standard. Sa svojim porezima to moramo osigurati i to je ono što mi želimo vrlo jasno promijeniti. Prema tome, za iduću godinu idemo na porez na nekretnine kao dio imovine sa kojima raspolažemo. Sav će porez biti dio, ne prihod državnog proračuna nego jedinica lokalne samouprave. I ono što je također važno želimo jedanput prestati oporezivati građane po kvadratu i lokalitetu. Mi smatramo da građane trebamo oporezivati po vrijednosti imovine, jer kao što vidite svi ovi novi bogataši izgradili su prekrasne vile, prekrasne ja bih rekao bazene, sve itd. Sve je to znak bogatstva i mi smatramo da jednostavno participirati u prihodima svoje lokalne samouprave i prema vrijednosti, a ne samo prema lokalitetu. I to je osnovna i namjena tih budućih poreza na nekretnini. Moram reći Ministarstvu financija pomažu od Udruge gradova, međunarodnih institucija, posebno besplatnu pomoć smo dobili od MMF koji nam je dao svjetske stručnjake da bi uskladili naše poreze sa europskim i svjetskim standardima. Neću govoriti o geodetskom, o Ministarstvu pravosuđa koji itekako se angažira s obzirom na sve probleme koje imamo sa zemljišnim knjigama. Znači, vrlo seriozno i ozbiljno radimo na tom dijelu. I vjerujemo da ćemo za mjesec dana po prvi puta izaći sa vrlo jasnim porukama i prijedlozima. I ono što je potrebno reći građani neće plaćati puno više nego što sada plaćaju da li kroz komunalnu ili kroz poreze na vikendice. Ono što mi smatramo, nešto veći porez će biti ako se ne koristi imovina, ako ta imovina stoji za nekakve špekulantske namjere jer to je ono što mi želimo promijeniti. Kad je u pitanju zgrade bit će vrijednosno, kad je u pitanju zemljište a mislimo na građevinsko i poljoprivredno na žalost za iduću godinu morat ćemo ići na kvadrate jer zbog nedostatka prometa nemamo vrijednosne kvalitete.
Hvala lijepa ministre. Komentar poštovana zastupnica, ne hvala, nema komentara. Sada je prilika da damo obavijest. Sjednica Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora održat će se danas 18. rujna ove godine po završetku aktualnog sata u dvorani "Stjepan Radić". Hvala lijepa. Sljedeće zastupničko pitanje 33. i poštovana zastupnica Marija Vukobratović. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Jakovini. Ministarstvo poljoprivrede pa i još neka stalno ističu da će nam ulaskom u EU biti na raspolaganju od preko 300 milijuna eura za ruralni razvoj. Poznato je da se prethodna Vlada također hvalila uspjesima oko EU fondova međutim u konačnici je ipak objavljeno da je iskorištenost tih fondova, a konkretno IPARD-a, izuzetno mala. Zanima me što je Ministarstvo poljoprivrede dosada napravilo po pitanju olakšavanja procedure za povlačenje sredstava iz IPARD programa tj. što je konkretno poduzelo da hrvatski farmeri i tvrtke lakše dolaze do novaca iz IPARD-a? Nadalje, kako planirate pojednostaviti procedure, smanjiti ogromnu administraciju i birokraciju i količinu potrebnih papira da bi neki program uopće ušao u postupak? Moje pitanje glasi: obzirom da se datum ulaska približio zanima me da li radite na Strategiji za ruralni razvoj i jesu li vaše službe osposobljene i spremne pomoći našim poljoprivrednim proizvođačima kod izrade projekata?
Hvala lijepa. Odgovor, ministar Tihomir Jakovina. Izvolite poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Štovana kolegice saborska zastupnice po preuzimanju i primopredaji u Ministarstvu poljoprivrede u prosincu i nakon analize zatečenog stanja, odnosno dugova i obaveza prva stvar koju sam tražio od stručnih službi je da mi napravi kvalitetnu analizu o iskoristivosti predpristupnih fondova po programima koji su nam bili na raspolaganju. Podaci su bili sljedeći: za SAPARD program koji nam je važio od 2006. do 2009. godine imali smo na raspolaganju 25 milijuna eura – iskoristivost je bila 48%. Za IPARD program za programsko razdoblje, odnosno alokaciju 2007. – 2011. koja nam stoji na raspolaganju korištenja do kraja 2013. godine u prve dvije godine moguće primjene, znači govorimo o 2010. i 2011. godini ukupno je ugovoreno 64 projekta od kojih su 13 završeni i isplaćeni u prihvatljivom iznosu od 22 milijuna 750 tisuća kuna što iznosi 1,77% od raspoloživih sredstava. Napomenut ću da nam za IPARD program za razliku od SAPARD-a gdje smo imali 25 milijuna po IPARD programu smo imali na raspolaganju ili imamo još uvijek na raspolaganju 161 milijun eura. Što reći? 1,77% je bila iskoristivost. Što smo mi napravili? Kod ustroja samog ministarstva napravili smo posebnu Upravu za ruralni razvoj EU i međunarodnu suradnju, posložili smo sve agencije, sve službe na način da su nam fondovi i iskoristivost fondova i projekti apsolutni prioritet. Matična uprava, ali govorim i Agencija za plaćanje koja ima određeni sektor isključivo za vođenje i kontrolu samih projekata je pojačana, odnosno unutar naših agencija smo iznašli djelatnike koje smo prebacili na same projekte. Zatim javnu savjetodavnu službu … [[Govornik se ne razumije.]] što je i ovaj Visoki dom promjenom zakona na neki način pomogao smo stavili u službu servisa, dobrog servisa, odnosno supporta poljoprivrednim proizvođačima. Hrvatska poljoprivredna agencija, sve one službe agencija rade maksimalno na tome dijelu. Resorna uprava, odnosno ministarstvo napravilo je niz kvalitetnih pomaka u ovome dijelu da bi iskoristivost bila što veća, prije svega dali smo kvalitetan plan natječaja za 2012. godinu tako da svi potencijalni korisnici bili oni vlasnici obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, obrti ili poduzeća mogu aplicirati kvalitetno na mjere da li 101., 103., 301. jedinica lokalne samouprave ili 302. mjeru koju sada imamo u najavi. Zatim smo zajedno dobrom praksom međuresorne suradnje i sa Ministarstvom graditeljstva napravili neke promjene u podzakonskim aktima, ovdje govorim o pravilnicima za jednostavne građevine, gdje smo omogućili promjenom toga pravilnika da naši uzgajivači povrća u zaštićenim uvjetima staklenika, plastenika mogu imati puno kvalitetniju mogućnost kandidiranja po projektima za svoj sektor. Sa Ministarstvom zaštite okoliša smo također pojednostavili proceduru na izdavanju nekih njihovih akata vezanih za studije utjecaja za okoliš ili slično. Sa javnim poduzećima gdje je znalo isto zaškripiti, govorim o HEP-u i slično, vezano za dobivanje dozvola smo ubrzali tu mogućnost i praćenje projekata koji se već kandidiraju. Sa našom razvojnom bankom HBOR-om smo također u onome dijelu praćenja kreditne linije HAMAG-om također odradili svoj dio posla. I mislim da je tu sad procedura puno lakša i brža. U samoj proceduri koliko je god ona zadana kao procedura smo našli načina da je učinimo dostupnijom, bržom, efikasnijom. Sve službe, prvenstveno ova naša uprava, ali i svi oni koji mogu u ministarstvu stvarno postaju kvalitetan i dobar support svim poljoprivrednim proizvođačima u pripremi projekata, apliciranju projekata kao takovim. Rezultat toga je da u prvih 9 mjeseci ove godine, govorim o 2012. godini, imamo ugovoreno 155 projekata od čega su 27 projekata je završeno i isplaćeno u iznosu od 35 milijuna 647 tisuća. Znači, dva i pol puta više prijava projekata u 9 mjeseci u odnosu na dvije godine prije toga. Nismo još uvijek zadovoljni. Zadnja dva seta natječaja imamo strašno veliki broj prijava, govorimo o 153 projekta u vrijednosti preko 450 milijuna kuna. Moramo biti još bolji i još jači, ali rezultati ovog načina rada su takvi. Strategiju imamo, ona se radi, i po njoj će sredstva koja će nam tek bit na raspolaganju, govorim o 333 milijuna eura godišnje za ruralni razvoj će biti iskorištena u većoj mjeri nego što je to bilo planirano. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Marija Vukobratović? Ništa. Hvala lijepa. Znači slažete se s odgovorom. Sljedeće zastupničko pitanje 34. i poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo upućujem svoje pitanje gospodinu premijeru. Često smo evo svjedoci da zajedno sa svojim suradnicima ministrima posjećujete općine, gradove, poduzeća diljem Hrvatske tamo gdje se ukaže određeni problem i gdje građani od vas očekuju odgovor kao premijera. Kako ste bili u Sisku za Željezaru Sisak izjavili da ćete poduzeti sve ono što je u vašoj moći da se radna mjesta zadrže, da građani, odnosno radnici i dalje nastave raditi u toj željezari. Međutim situacija je od tog iskaza puno drugačija. Govorili ste i o problemu Gredelja i obećali iznalaženje modela financiranja za nastavak proizvodnje. Danas je situacija Gredelja potpuno drugačija. U nekoliko ste navrata danas ovdje u Saboru na pitanje saborskih zastupnika odgovorili poštujem zakon i poštovat ću ga. Predstavljajući svoju Vladu u ovom ste Saboru rekli: "Da vaša vizija počiva na zaštiti pojedinca od svemoći vlasti i države.". To su vaše riječi. Prošlog ste tjedna zajedno sa prvim potpredsjednikom Vlade posjetili Labin i izjavili ste na tom sastankom gdje ste bili sa predstavnicima lokalne uprave i regionalne vlasti grada Labina i općine Kršana, Pična, Svete Nedelje i Raše da su to ljudi kojima su građani dali povjerenje da ih vode i da će zajedno sa svojim vijećima donijeti odluku kakvu donesu.
Pitanje. Pitanje poštovana zastupnice.
Ja sad citiram riječi koje ste vi rekli. Moje pitanje glasi što za vas točno znači izrečeno: "Donijeti će odluku kakvu donesu." Znači li to da ćete poštivati odluku gradskog vijeća Labina, odluke općinskih vijeća i županijske skupštine vezano za izgradnju termoelektrane Bloka C. Što za vas osobno znači zaštita pojedinca i njegova prava, na konkretnom slučaju termoelektrane Plomin. Kada se ne poštuju odluke županijske skupštine Istarske županije o kapacitetu i o energentu termoelektrane.
Hvala lijepa.
I tu su odluku naime donijeli, evo završavam donijeli županijski vijećnici, dakle ljudi koje su birali građani da budu njihov glas upravu u borbi protiv svemoći vlasti i države. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor će dati poštovani predsjednik Hrvatske Vlade, Zoran Milanović.
Poštovana kolegice ja sam kad su u pitanju slobode pojedinca i izazovi koji se pred njega postavljao socijaldemokrat, ali sam i liberal i libertarijanac. Hvala vam, što ste me konačno, konačno me netko dobro citirao ovdje u Saboru. Ovi svi citati do sad su uglavnom bili pogrešni, neću reć izmišljeni, nego u bitnome pogrešni, dakle namjerno pogrešni. Vi ste dobro citirali moju izjavu o tome da ćemo poštivati. Međutim, započeli ste svoje pitanje tezama o zakonitosti i o poštivanju zakona. Pa sad ja postavljam pitanje, što zakon kaže o kompetencijama pojedinih tijela i razina vlasti? Je li kompetencija županije jedno ili drugo, je li kompetencija općinskih vijeća da odlučuje o tim stvarima? Nije. Međutim, usprkos tome otišao sam dolje zajedno sa kolegom, prvim potpredsjednikom, inače idem rijetko po Hrvatskoj i rijetko obećavam, dapače to izbjegavam raditi. Premalo sam možda među ljudima, za razliku od mojih prethodnika koji su bili konstanto, pola Vlade je bilo na terenu. Tako se posao ne može raditi, ja ga ne radim i neću ga raditi. O Gredelju koji ste ovdje spomenuli nisam rekao nikada ni riječi, ali o ovome što ste citirali jesam jer poštujem te ljude, otišli smo dolje. To su predstavnici svih općina, 5 ako se ne varam iz Labinštine. Mi smo na taj način, čak Labinštini dali neku vrstu političkog identiteta koje ona nema, koje ona nema, ima ga Istra kao županija. To duboko poštujem i znam tu različitost, ali kad je u pitanju termoelektrana koja je tamo već desetljećima, mada meni taj kraj izgleda, evo lijepo, čistije od Zagreba definitivno. Kada je u pitanju termoelektrana, to je nešto što se tiče šireg kruga ljudi iz susjedne Slovenije i Rijeke, i Opatije, i Matulja, i Gorskog kotara, i Buja, i Trsta, to je šire pitanje. Slovenci su kao što znate, a rade slične stvari u Mariboru, rekli da je to u redu. Sa ljudima iz tih općina, načelnicima općina, bilo je tako, uglavnom je jedna politička stranka ali je bilo i recimo iz HDZ-a, dakle to su razumni ljudi koji valjda znaju što su njihovi interesi i na nama je da s njima razgovaramo. Ja sam išao u Labin tko zna koji put u zadnjih nekoliko godina svjestan da idem u grad u kojem nam ljudi sustavno daju ogroman broj glasova i svjestan da se lošom politikom to može izgubiti kao i u Zadru, kao i u Zagrebu. I očekivao sam, jer takva je bila tenzija da će ljudi i prosvjedovati, neki iz uvjerenja, neki iz kalkulantskih pobuda. Međutim, tako u 11 sati kad smo mi došli nije bilo žive duše, nitko nas nije dočekao osim naših domaćina predstavnika lokalne vlasti. S njima smo razgovarali, dobili su konkretna obećanja koja ćemo pretočiti u ugovor. Znali su oni jako dobro, i znaju o čemu se tu radi, i kakva je tu financijska korist za tu sredinu i kakva je to tehnologija. Nakon tehnologije koja je tamo 30 godina zagađuje, jer sve su zagađivači, a taj kraj je ubiti lijep, uredan, čist, ali nažalost limitiran u odnosu na ono što mogu Poreč, Umag, Rovinj. Tamo može bit turizma, u ovom kraju nema. Kad smo izlazili van dočekale su nas 2 ili 3 osobe sa transparentom, obratio sam se, razgovarao, rekao da smo razgovarali s predstavnicima vlasti, jer naprosto je to važno, tako se moderna politika jedino može voditi. Ali postoje kompetencije, kada govorite o zakonu i o zakonitosti, onda se zna šta je u kompetenciji centralne vlasti ili ćemo to promijeniti. Možemo to promijeniti, ni to nije rečeno da se ne može napraviti, ali onda se otvara cijeli spektar pitanja, od financiranja autocesta, bolnica, to jako puno košta. Država za sada drži te uzde. Nama je to politički teret, meni, kolegi Jovanoviću i svima onima koji moraju prigovarati sa onima koji brane neka prava. Prebacimo li to na lokalnu upravu i na lokalnu samoupravu, otvara se ozbiljan problem, politički. Nama je kao političarima lakše, reći ćemo nismo odgovorni. Pitajmo se međutim koliko bi bolnica opstalo, koliko bi javnih ustanova opstalo. Kažem, možemo ići i tim putem, stvar je dogovora. To su velika pitanja. Ali da, zaključim, gotovo je. Dakle, razgovarali smo, razgovarat ćemo. Znamo šta smo govorili u kampanji, bili smo prilično jasni, nećemo lovit preko koljenja, dakle, Hrvatska mora dibrezicifirati rizik opskrbe energentima, tamo je ugljen već desetljećima. Sada bi trebao doći novi korak, čistija tehnologija i veća korist za lokalnu zajednicu. Ako treba ponovit, ponovit ću deset puta jer vjerujem da je to dobro.
Hvala lijepa. Komentar, poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Djelomično sam zadovoljna odgovorom, jer mi niste ustvari odgovorili na pitanje: "Što za vas znači donijet će odluku kakvu će donijeti?" Dakle, ja nisam dobila odgovor na svoje pitanje. A što se tiče kompetencija i zakonitosti, mogu samo reći, pa šta nije kompetencija županije da donosi svoj prostorni plan. Županija Istarska je donijela svoj prostorni plan i kao takav je prihvaćen od relevantnih državnih institucija. Prema tome, po meni je taj plan relevantan i kako takav zakonit. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće 35.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Igor Kolman. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. S obzirom da smo se danas ovdje uspjeli prisjetiti gotovo svih bivših vođa ove zemlje onda evo jedno pitanje i o kazališnim intendantima. Dakle, profesore Šipuš kako je moguće da jedna od središnjih kulturnih institucija RH dakle Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu se u ovom trenutku nalazi u situaciju 4.natječaja za intendanta? Kako je moguće da ljudi koji su trebali dovesti do izbora intendanta su doveli do te situacije i na koji način će se Ministarstvo kulture u ovom slučaju postaviti?
Hvala lijepa. Odgovor zamjenik ministrice gospodin Šipuš.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedavajući, poštovani zastupniče KOlman. Evo ovakva je situacija, prema Zakonu o kazalištima natječaj za novog intendanta odnosno … HNK u Zagrebu raspisuje se godina dana prije isteka mandata aktualnog intendanta ili intendantice u ovom slučaju i sukladno tome upravo po nalogu Kazališnog vijeća stručna služba HNK-a naručila je objavu natječaja 11.travnja 2012.u Narodnim novinama i Vjesniku. Vjesnik je na zadani datum tiskao oglas, a Narodne novine objavile su oglas dva dana kasnije međutim bez napomene da natječaj počinje teći od datuma prve objave. Kazališno vijeće samog HNK-a je uočilo taj propust, poništio je taj natječaj i 13.travnja raspisalo novi drugi natječaj. Taj ponovljeni natječaj morao se opet poništiti jer je uočeno da statut HNK-a nije usklađen s pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima i granama boljima iz 2009.godine, pa se u tekstu oglasa pogrešno su bili navedeni i stupanj obrazovanja i znanstvena područja na temelju kojih se kandidati mogu prijaviti. Kazališno vijeće HNK-a je poništilo i taj natječaj 26.travnja 2012.godine i nakon usklađivanja koje je provedeno statuta HNK-a s tim pravilnikom o znanstvenim i umjetničkim područjima, poljima i granama objavljen je i treći natječaj 23.svibnja 2012.godine. Taj je natječaj pravovaljano i proveden ali novi intendant odnosno intendantica nije izabrana jer ministrica kulture RH i gradonačelnik grada Zagreba u ovom slučaju nisu imali zajednički prijedlog kandidata koji bi išao na Vladu RH. Prema članku 25. Zakona o kazalištima Vlada imenuje novog intendanta ili intendanticu ali je potreban zajednički prijedlog i ministrice kulture u ovom RH i gradonačelnik grada Zagreba. I u statutu HNK-a u Zagrebu u članku 24.također postoji taj stav da kada ne postoji zajednički kandidat Kazališno vijeće HNK-a je dužno raspisati novi natječaj što je i učinjeno 14.rujna ove godine pa se nadamo da će sada biti ponovno sprovedeno sve legalno i svim zakonima upravo mislim da je važno napomenuti da su i Kazališno vijeće HNK-a i Ministarstvo kulture RH pratile što se događa. … da su procedure legalne a ne slučajne.
Hvala lijepa zamjeniku ministrice. Poštovani zastupnik Igor Kolman.
Zahvaljujem zadovoljan sam.
Hvala lijepo. Idemo na sljedeće 36.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Moje je pitanje upućeno ministru uprave gospodinu Arsenu Bauku. Poštovani gospodine ministre, često u javnosti se mogu čuti prigovori da u Hrvatskoj postoji velika zamršena i nedovoljno učinkovita administracija. Velik je broj agencija zavoda i centara čija djelatnost nije dovoljno poznata javnosti ali se zato na financiranje tih ustanova troši veliki iznosi sredstava iz državnog proračuna. Ako sudite po učestalim navodima iz medija čini se da u tom segmentu vlada pozamašan nered, da se plaće određuju mimo pravila koja bi trebala vrijediti za državne ili javne službe, jednom riječju da se radi o državi u državi koja nikome nije odgovorna a ponajmanje građanima. Moje je pitanje kako će teći proces racionalizacije i dovođenja u red takvih ustanova? Kada bi se taj proces mogao dovršiti i koji bi konkretni rezultati tog postupka mogli biti vidljivi? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor na postavljeno pitanje poštovani ministar Arsen Bauk.
Zahvaljujem na pitanju. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Ministarstvo uprave je provodeći politiku Vlade RH u vezi racionalizacije sustava agencija, instituta i drugih tijela na koje se treba odnositi Zakon o plaćama u javnim službama ovdje govorim sa aspekta visine troškova zahtijevalo od resornih ministarstava da provedu upravni nadzor temeljem Zakona o plaćama u javnom sektoru. Rezultati upravnog nadzora pokazali su da se u većini institucija plaće nisu određivale u skladu sa zakonom na način predviđen zakonom već da su agencije ili njihova upravna tijela sama određivala visinu i koeficijente temeljem kojih su se isplaćivale plaće. Naglašavam još jednom radi se o onim agencijama i institucijama kojima se plaće osiguravaju u državnom proračunu. Nije zabilježen nijedan slučaj da su ti koeficijenti bili manji od onih koji su u državnoj službi. E sada, Vlada RH je potpisom kolektivnog ugovora sa državnim službenicima obavezala se da će i za isti posao koji se obavlja za državu u tim institucijama vrijediti ista visina plaća kao u državnoj službi. Za ona posebna radna mjesta zbog kojih su takve agencije osnovane vrijedit će i posebni koeficijenti koji će također propisivati Vlada a ne same te institucije. U ovome trenutku nadzor je završen u svim institucijama i Vlada RH će do kraja godine donijeti čini mi se tri dopune uredbe o nazivima koeficijenta i složenosti poslova u javnim službama kojima će regulirati koeficijente u tim institucijama. Ukoliko bi se naravno točan iznos ušteda ne mogu u ovom trenutku reći, ali ukoliko bi se prosječne plaće dovele na razinu onih u državnoj službi ušteda na godišnjoj razini bila bi oko 100 milijuna kuna. Vjerujem da će i to pomoći vjerodostojnosti Vlade ali i našim odnosima i sa sindikatima da pokažemo da želimo da se za isti posao kod istog poslodavca a to je država za sve vrijede jednaka pravila. Taj slučaj izazvao je dosta reakcija i javnosti ali i samih državnih službenika i ne samo što se tiče ušteda nego što se tiče elementarne logike i elementarne pravednosti da ljudi koji rade isti posao za istog poslodavca imaju istu plaću, a da za one posebne znamo zašto su posebni, gdje su posebni i koliko su posebniji od drugih. Podsjećam da je i Vlada RH 2010.godine također donijela plan racionalizacije ali ga nažalost nije provela pa ćemo to provesti mi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Poštovani zastupnik Draženko Pandek, komentar.
Zahvaljujem. Posebno bih još jednom apelirao da se do postupka svakako učini vidljivim javnosti, a također i rad i posebno rezultati rada tih ustanova o kojima smo govorili. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. 37. pitanje i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, danas ste u nekoliko navrata i dogodilo se tako zapravo da ste vrijeđali oporbeni zastupnici i rekli ste da vam se ne moram obraćati s poštovanjem ali ja se vama obraćam s poštovanjem kao predsjedniku moje hrvatske Vlade u mojoj Hrvatskoj državi. I sutra ćete službeno posjetiti Saveznu Republiku Njemačku, zemlju koja je odigrala možda i ključnu ulogu u međunarodnom priznanju Republike Hrvatske. Savezna Republika Njemačka je odgodila ratifikaciju ugovora o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji za proljeće 2013. godine iako se očekivalo da će se to dogoditi zapravo do kraja ove godine. Isto tako poznata je činjenica da u Njemačkoj boravi veliki broj Hrvata koji su dijelom zbog ekonomskih i političkih razloga, a sjetite se samo 1962. godine, 700 tisuća Hrvata je napustilo Hrvatsku, 700 tisuća. I mnogi su rođeni izvan Hrvatske, i ja sam jedan od njih i koji Hrvatsku ne samo da razumiju nego i neizmjerno vole što najbolje znaju oni koji su osjetili život izvan domovine Hrvatske.Računajući upravo na tu ljubav, na ljubav iseljene i domovinske Hrvatske to je najbolje razumio i predsjednik Tuđman koji je tu silnu energiju uspio usmjeriti ka jednom cilju, a to je stvaranje Hrvatske države. Stoga vaša poruka danas, izjava koju ste dali na odgovor gospodinu Stieru kojom ste mu zbog činjenice njegova rođenja izvan Hrvatske osporili razumijevanje Hrvatske i ljubav prema Hrvatskoj je zapravo za mene govor mržnje i neprihvatljiva poruka cijeloj hrvatskoj dijaspori čije bezgranično rodoljublje pametna Vlada može itekako iskoristiti u promoviranju interesa Republike Hrvatske u zemljama gdje oni žive, tako isto i u pomoći hrvatske dijaspore u ovoj teškoj ekonomskoj situaciji kroz njihova ulaganja jer kako su kod stvaranja Republike Hrvatske…
Pitanje poštovani zastupniče.
Bili spremni odricati se, ispričavam se, i žrtvovati svoje živote, mislim da su i spremni pomoći Hrvatskoj. Moje pitanje glede toga, hvala vam zbog vremena, je li odgađanje ratifikacije ugovora o pristupanju Republike Hrvatske u Europskoj uniji i Njemačkoj razlog nepoštivanja preuzetih obaveza, pogotovo od strane pravosuđa odnosno nepostupanje hrvatskih vlasti po tjeralicama njemačkih pravosudnih tijela prema određenim osobama koje njemački istražni organi sumnjiče za sudjelovanje u fizičkim likvidacijama hrvatskih emigranata i hoćete li prigodom vašeg posjeta u Njemačkoj i susretu s Hrvatima u Njemačkoj poslati takve omalovažavajuće poruke hrvatskoj dijaspori kao što ste rekli gospodinu Stieru da oni ne razumiju Hrvatsku te da je zbog toga ne mogu ni voljeti. Hvala.
Hvala. Odgovor, poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović.
Poštovani kolega, vi dakle stvarno mislite da ovakvi trikovi i dalje pale? E pa da vam odgovorim. Postoje razlike među ljudima. Ja znam puno ljudi koji rade za Hrvatsku državu, puno, 10 koji su rođeni tu ili su išli van pa su imali kontakte, ovdje su već 20 godina, doktori znanosti su itd., itd. i nisu svi isti. Ja sam ovdje govorio, kad već inzistirate na osobi, pokušavam biti neosoban da to osoba s kojom sam ja surađivao u Ministarstvu vanjskih poslova i koja mi nije apsolutno ništa dužna, ali sam imao svoje rezone koji su bili principijelni i s obzirom da znam puno usuđujem se reći da on ne razumije Hrvatsku, da, da je ne razumije, da je jako kasno došao ovdje, da mu je ideologija naprosto kao da je došao s američkog srednjeg zapada. To negdje možda vrijedi, to nije nikakva uvreda, to je naprosto politička činjenica ali da kao hrvatski državljanin je izabran, ima pravo sjedit ovdje u Saboru i govoriti koliko god hoće. Naša politika je neka čuju, dajmo da čuju, i kad govore kolege iz slavonske stranke HDSSB-a neka ljudi čuju šta ljudi imaju za reći, neka se opredijele. Ja vidim da nekima ovdje smeta što ja govorim 4 minute. Pet mjeseci nije bilo aktualnog prijepodneva, pet mjeseci, pa zar niste za to da se premijer izblamira da govori što duže, a trebalo bi vam biti u interesu. Dakle, na ova sugestivna pitanja odnosno kapciozna koja već nameću odgovor teško je odgovoriti. Postoje razlike među ljudima, postoje razlike u razumijevanju Hrvatske. Odgovor na vaše pitanje koliko ja znam, dakle ja o tome ne bih razgovarao s njemačkom kancelarkom s kojom sam razgovarao u više prigoda otkad sam predsjednik hrvatske Vlade, kao što znate danas je ta mogućnost neformalno puno šira nego nekada, morate samo imat malo pameti, malo jezika, pristupit ljudima i znat šta su vam nacionalni interesi. O tim optužnicama i tjeralicama ne mislim razgovarati zato jer koliko ja znam ona na koju vi ciljate je, a vi me ispravite u vašem odgovoru, povučena prije nekoliko mjeseci, povučena. Radi se o bavarskom tužiteljstvu. Ali slažem se s vama da je ona država dakle imala policijske metode i da je ubijala ljude vani, to je jasno i da neki ljudi za to trebaju odgovarat, a neće nikad. Koji su to ljudi, ja ne znam, nisam bio član, nisam se bavio tim stvarima, naprosto zakon ćemo poštivati ali vi provjerite jeste li baš točno rekli. Čini mi se da je osoba na koju aludirate, neću je ovdje spominjati, upravo oslobođena progona odnosno taj progon je skinut protiv nje. Što se tiče konačno ratifikacije sporazuma vi biste za to trebali navijati. Dakle, Hrvatska jako dobro ispunjava svoje preuzete obaveze, čak i one koje su nam u pregovaračkim poglavljima nametnute i koje nemaju veze s vezom. Recimo Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa. Javilo se 200 ljudi na taj natječaj kao da je natječaj za vozača tramvaja, neka se nitko ne uvrijedi, ali ovdje svatko od nas može naučit vozit tramvaj za mjesec dana. Dakle na jedan užasno odgovoran posao se javilo 200 ljudi. Upozoravali smo da je to travestija, da je to tijelo s ogromnim ovlastima i da je to jedan neozbiljan eksperiment. Ako mene pitate takva tijela, dakle govorimo o ispunjavanju obaveza, tu obavezu ispunjavamo, loša je, ponižava nas kao državu. Zašto predsjednik najveće opozicijske stranke ne bi bio na čelu Povjerenstva za sukob interesa i imao pravo govoriti šta hoće, pa i vršit politički pritisak, tako je nekad bilo. To je bio gospodin Leko, nije bio predsjednik SDP-a, dakle to je tijelo za pritisak kako se kaže među jednakima … [[Ne razumije.]] , dakle da jedni drugima naprosto ono kopamo ako hoćete po savjesti, ali ne da to bude pararepresivno tijelo na koje se javilo 200 ljudi jer su čuli da je dobra plaća. Kriza je. Tu očekujem da me podržite. Ja sam rekao da ne želim uopće običnom većinom da o tome ovdje odlučujemo. Mi smo sada u situaciji da zbog vašeg zakona te ljude odaberemo običnom većinom. Ja to ne želim jer će me optužiti da smo izabrali svoje prijatelje koji su se javili i koji će onda kopat po vašim računima. To je pogrešno. Za to postoje sudovi i policija, državno odvjetništvo, sudski nalozi. Idemo poštivati državu. To je naša država. Hvala.
Hvala i vama poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Poštovani zastupnik Ante Babić kao komentar.
Pa dijelom sam zadovoljan vašim odgovorom gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. No, govorio sam o tome, o ratifikaciji, a to je govorio gospodin Stier. Samo 14 zemalja je do sada zapravo potpisalo to i vi sad idete u Njemačku. Mislim da je još jedan razlog više, a to je strah njemačkog ulagača Rheinisch-Westfaelisches Elektrizitäts wörk koji zapravo zbog porezne i pravne nesigurnosti ne ulaže u Republiku Hrvatsku. Ovo što se tiče tjeralice nisam siguran to što ste vi rekli, ali ako je to istina onda nam to kao, davno kao mač stalno visi nad glavom. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 38. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre, kao što znate od svih skupina u društvu položaj umirovljenika posebno je težak. Godinama se mirovine nisu usklađivale s plaćama što je dodatno otežalo njihovu ekonomsku situaciju. Procjenjuje se da je zbog tzv. zamrzavanja mirovina prosječni umirovljenik u Hrvatskoj zakinut za najmanje 10% svoje kupovne moći. U prvoj polovici godine od kada ste na čelu ovog resora određeni pomaci jesu učinjeni ali kao najodgovornija osoba zadužena za položaj umirovljenika i sami znate da to ni izdaleka nije dovoljno. Stoga vas pitam, recite što konkretno planirate učiniti u sljedećoj godini da se položaj umirovljenika poboljša i da naš umirovljenik živi životom dostojnog čovjeka.
Hvala lijepa. Ministar, gospodin Mirando Mrsić.
Poštovana gospođo zastupnice, na žalost umirovljenici u protekle dvije godine nisu bili skupina o kojoj je Vlada vodila brigu. Dakle, 2010. I 2011. godine kad je HDZ bio na vlasti bile su zamrznute mirovine. Dakle, onaj članak 84. koji je svake godine usklađivao mirovine prema švicarskoj formuli se nije provodio i stoga su umirovljenici zakinuti za jedan popriličan iznos sredstava. A kad govorimo o tome što to znači, to znači da kupovna moć umirovljenika je pala negdje za najmanje 10%. Dolaskom na vlast ova Vlada i u svom programu 21 je rekla da umirovljenici neće biti oni na kojima će se slamati teret krize i da umirovljenici neće biti oni na kojima ćemo bazirati stabilizaciju proračuna i stabilizaciju države. Stoga smo odmah odmrznuli članak 84. i kao što znate već smo u dva navrata izvršili usklađivanje mirovina prema onoj švicarskoj formuli. Formirat ćemo Nacionalno vijeće umirovljenika. U tijeku su zadnji pregovori i ja se nadam da ćemo negdje sad krajem mjeseca, početkom listopada imati prvu sjednicu Nacionalnog vijeća umirovljenika shvaćajući da su udruge umirovljenika, predstavnici umirovljenika vrlo važno tijelo koje će zajedno sa Vladom promišljati politiku kad govorimo o samim mirovinama i samom mirovinskom osiguranju. Na toj sjednici Nacionalnog vijeća ćemo razgovarati i o tome kako poboljšati mirovinski sustav. On je u ovom trenutku prenapregnut. Imamo 1,19 radnika na jednog umirovljenika. Neki se mogu sjećati da prije 20 godina u Hrvatskoj smo imali 2 milijuna ljudi koji su radili i svega 500000 umirovljenika što govori da sam sustav je prenapregnut, da dugoročno je teško održiv i ova Vlada radi na tome da se reforma mirovinskog sustava pokrene, da se održe mirovine ovakve kakve jesu. Stoga ćemo razgovarati sa predstavnicima umirovljenika o daljnjim mehanizmima usklađivanja mirovine. Dakle, da li će to biti švicarska formula, izvedenica švicarske formule ili nešto drugo. Također ćemo otvoriti pitanje mirovinskog staža, načina na koji se odlazi u mirovinu, a ono što isto tako je karakteristika mirovinskog sustava u Hrvatskoj da mi na žalost smo jedna od rijetkih zemalja u Europi koja ima najveći broj invalidskih mirovina što ili smo mi bolesna nacija ili tu neke stvari ne štimaju. Vjerojatno neke stvari ne štimaju, stoga smo i u izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju rekli da ćemo sve vještake koji se bave invalidskim osiguranjem, dakle oni koji određuju invalidnine centralizirati na jedno mjesto u Centar za medicinsko vještačenje. S time ćemo omogućiti da stvarno onaj tko zbog posla ili zbog bolesti ne može više raditi stvarno ode u invalidsku mirovinu i spriječimo one zloupotrebe koje su se dešavale proteklih godina. Također ćemo osnivati i sustav rehabilitacija, a to znači da ćemo i promijeniti način razmišljanja u Hrvatskoj, da kad netko dobije invalidnost da onda se ocijeni što ne može raditi, a mi želimo da se kaže što taj čovjek može raditi, da mu prilagodimo radno mjesto i da onda ode u mirovinu, punu starosnu mirovinu, da ta mirovina bude veća nego invalidska. Dakle, okosnica je razgovor sa umirovljenicima i stvaranje jednog nacionalnog tijela koje će biti odgovorno zajedno sa Vladom za cijelu mirovinsku reformu.
Hvala lijepa ministre. Komentar, poštovana… Hvala lijepa. Prije sljedećeg zastupničkog pitanja jedna obavijest. 10. sjednica Odbora za turizam održat će se danas u 16,00 sati, dvorana Ivana Kukuljevića, predsjednik Odbora Goran Beus Richembergh. Sljedeće 39. Zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Projekt povezivanja Bjelovara cestovnom i željezničkom infrastrukturom jedan je od najvažnijih preduvjeta za oporavak gospodarstva i stvaranje temeljnih pretpostavki za poticanje interesa domaćih i stranih investitora za ulaganje u Bjelovarsko-bilogorsku županiju. Završetak izgradnje A13 autoceste stoga je za ovaj kraj životno pitanje. Najveći dio ovog pravca od Svete Helene do Bjelovara je završen i u dionicu Vrbovec – Gradec uloženo je do sada oko 600 milijuna kuna. Ostaje dionica Gradec – Bjelovar ne više od tridesetak kilometara, a jedno od mnogih predizbornih obećanja SDP-a je naravno bilo i to da će se ta dionica i to po postojećem projektu završiti do kraja ove godine što je i na početku mandata izjavio bivši ministar Komadina. Doduše, onaj tko je u kampanji izjavljivao da će to biti tako elegantno se sklonio u Podravku kao predsjednik Uprave. Pitanje je jednostavno. Zbog čega je zaustavljen ovaj projekt kada za njega postoji sva potrebna dokumentacija, kada su već izgrađeni objekti i trasa za preko 100 milijuna kuna i kada je za završetak cijele dionice Gradec – Bjelovar dakle potrebno izgraditi objekat za manje od 17 milijuna kuna i trase za otprilike 80 milijuna kuna. Hvala.
Hvala i vama zastupniče. Predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović, odgovor.
Hvala. Nije zaustavljeno i neće biti i to će biti završeno i to relativno brzo. Kada je HDZ preuzeo, mrzim ovaj diskurs, da se moram vraćati na 2003., dakle kada je HDZ preuzeo vlast sa svojim pertinencijama vlasti u Hrvatskoj 2003. na 2004. ispravite me, do Vrbovca je bilo pola autoceste. Ono što je do danas u zadnjih 8 godina otvoreno je Vrbovečka obilaznica. To je jedan lijep, mali grad u Zagrebačkoj županiji, ali manji od Los Angelesa. Dakle, to baš nije neki skor to što je otvoreno dosada. To je rezultat rada 8 godina, pola autoceste oko Vrbovca. I sad još moramo prema Bjelovaru i Koprivnici. Ja vjerujem da ćemo to napraviti, a da novaca nema, ali to smo obećali biračima kao i prugu jer ja recimo vidim da se iz Koprivnice u Zagreb putuje 45 minuta vlakom. Što je najgore prije 30 godina se putovalo 55 minuta, a sad se putuje puno duže. I to je rezultat 8 godina nečije uprave. I nije dobar. Jesmo rigali vatru zbog toga? Nismo. Prema tome nemojte govoriti da se od toga odustalo. Od nekih stvari se je odustalo, financiranjem iz proračuna jer tog novca nema. Pelješki most je europski projekt, tko zna možda i iz ovoga dobijemo neka europska sredstva kao i za željeznicu. Dakle, borit ćemo se za to, ali nećemo vam obećati i neću sigurno doći časna riječ pred lokalne izbore otvarati radove tamo ili zatvarati čak i ako bude gotovo neću ih doći zatvarati. Evo dajem obećanje, bit ću vjerojatno u Zagrebu i nešto ću raditi za Vladu i za Hrvatsku, raditi neke greške, neke dobre stvari. I za kraj s obzirom da je ovo zadnje pitanje [[Upadica: Nije, nije.]] Zadnje pitanje meni pa ću iskoristiti ove dvije minute. Dakle, ako sam pretjerao u nečemu ispričavam se, ali vjerujte da ste i vi. Idemo probati govoriti istinu, idemo probati ne ušutkavati jedni druge ili ušutkivati jer ovo je prilika da se neke stvari otvoreno kažu. Sjetite se debata ne znam u britanskom Parlamentu koje su na rubu komike, izrugivanja ali s nekom mjerom, gdje se ne citira lažno, gdje je to predstava za javnost, ali ne farsa nego jedna dobra predstava koja je režirana u kojoj se znaju glumci koji imaju i geste i grimase kao što to pjeva Arsen Dedić. Sve je to dio politike, ali ako ćemo ušutkivati jedni druge nećemo nikamo doći. Vas i dalje molim da me pitate koji su ljudi zaposleni politički … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da vas, vas. Nisam ja to zaboravio. Ne, ne ja nisam zlopamtilo, ali pamtim. Da me pitate tko su ljudi koji su udomljeni. Vidjeli ste evo nažalost jedna ministrica je otišla ljetos. S njom, nažalost, kao … [[Govornik se ne razumije.]] njezini suradnici koji su tamo radili dva mjeseca. To je demokracija, to su standardi. Nitko od tih ljudi neće naći svoje utočište onako ispod, dakle u tajnosti, i jednog dana se probuditi u nekoj upravi kao državni službenik. To nećete vidjeti. Oni koji dolaze s politikom odlaze s politikom jer je pretpostavka da nisu došli sa ulice i da nisu politički profiteri. Javna poduzeća, nažalost tu ćemo morati smanjivati troškove rada, da ne bi propala i da ne bi porezni obveznici u Slavoniji i u Istri plaćali to grijanje jer u Vukovaru je jedinična cijena centralnog grijanja tri puta veća nego u Zagrebu. U Vukovaru to je tamo privatna djelatnost. Ovdje to je moj grad se očekuje da HEP kupuje po 5 i prodaje po 2. To ne ide, to ne ide. Međutim, da ne bismo odgovornost prebacivali na druge, na skupštinu, na gradonačelnika koji je stalno u kampanji da nam prigovaraju da su to "kukuriku" gradovi, odnosno gradovi gdje kukuriku nije na vlasti. Interesantno zašto su samo oni ostali za korekcije, zašto se u njima dosada ništa nije poduzimalo? Mi ćemo tu odgovornost zakonski prebaciti na sebe. Tako da nitko od ovih heroja ne mora dići ruku za nešto što je nepopularno. Ja ću je dići jer drukčije ne ide. U protivnom morat će račun platiti svi građani Hrvatske i Vukovarci.
Hvala lijepa. Izvolite poštovani zastupniče Đuro Popijač.
Pa gospodine predsjedniče Vlade očekivano niste odgovorili na pitanje zašto je projekt zaustavljen jer jest zaustavljen i za vašu informaciju dionica je otvorena do Gradeca, to je 30 km dalje nego od Vrbovca. I u nastavak gradnje je uloženo preko 100 milijuna kuna u objekte. Prvi potpredsjednik do vas zna što to znači. Vi ste zaustavili projekt i održavate hladni pogon, to je činjenica. A iskoristili ste naravno svojih 4 minute dalje da govorite o nečemu što vas apsolutno nisam pitao kao i zapravo čitavi ovaj dan. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Slijedeće, zadnje, 40. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Moje pitanje je upućeno gospodinu ministru financija Slavku Liniću. Poštovani gospodine ministre svima nam je poznato u kakvoj teškoj situaciji je ova Vlada preuzela gospodarstvo u RH. Jedan od većih problema jeste nelikvidnost i loša financijska disciplina velikog broja aktera. Sa ta dva problema se ministarstvo uhvatilo u koštac i rezultati već postaju vidljivi. Jasno da cijena tog sređivanja stanja na polju nelikvidnosti je rizik od stečaja velikog broja nelikvidnih tvrtki. Jedan od primjera je nažalost i poduzeće "Autotransport d.d." iz Šibenika. Riječ je o privatnoj tvrtki koja je uglavnom lošim potezima svoje uprave nagomilala porezni dug u visini 64 milijuna kuna, a čiji je većinski vlasnik "Autoprijevoz Varaždin" u stečaju. Riječ je o poduzeću koje je temeljem svoje tradicije i položaja na tržištu kroz posjedovanje značajnog broja dopusnica i koncesija za linijski prijevoz ima realnu perspektivu da se uspješno izvuče iz situacije u koju je dovedeno. Riječ je o poduzeću koje prehranjuje ovog momenta 190 obitelji, a čiji bi nestanak sa tržišta izazvao značajne probleme u organizaciji javnog gradskog prijevoza, ali isto tako i županijskog prijevoza. Pitanje koje vas ja želim pitati jeste da li i kakve programe Ministarstvo financija ima za pokušaj spašavanja tvrtki koje su poput šibenskog "Autotransport d.d." koje imaju velik utjecaj na kvalitetu života i funkcioniranje lokalne zajednice, ali sa druge strane imaju potencijal profitabilnog poslovanja na tržištu?
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje poštovani ministar Slavko Linić.
Zahvaljujem na pitanju gospodine zastupniče. Na intervenciju gradonačelnika i uprave iz Šibenika u posljednja tri mjeseca Ministarstvo financija zajednički sa gradskom upravom pokušavalo je riješiti problem tvrtke "Autotransport d.d." u Šibeniku. Ne samo zbog našeg potraživanja od skoro 68 milijuna kuna nego i ono što mi imamo podatke 158 zaposlenih. Kako smo ocijenili da je većinski vlasnik tvrtke Autoprijevoz Varaždin u stečaju smatrali smo da možemo promjenom vlasništva osigurati novog vlasnika koji će osigurati dio novca za modernizaciju samih prijevoznih sredstava, plaćanje obveze po ili leasingu ili kupnji, a da u isto vrijeme Vlada može donijeti odluku vezano za 68 milijuna potraživanja. Moram reći da je bivša Vlada 2 puta samo prolongirala ili na neki način odgodila naplatu pa je tako od 2010. sa 54 milijuna dug se popeo na 68, a kao što vidimo osim što se ne plaća, prošla godine je završena i sa gubitkom. I ocjena u ministarstvu je bila da je i loša uprava i da ju trebamo promijeniti. I kad samo na neki način skoro došli do dogovora, što znači da je stečajni upravitelj postao svjestan da ne upravlja, da je upravljanje prepustio manjinskom vlasniku, a to su privatne osobe u Šibeniku, on je prihvatio da pokušamo naći partnera koji će uči unutar da bi Vlada mogla donijeti odluku o svojem potraživanju. U tom trenutku, uprava je odlučila podnijeti stečaj i pokrenuti stečaj tvrtke Autotransport Šibenik. Za nas također nije problem pokrenuti stečaj, jel sa koncesijama koje ima Autotransport u isto vrijeme sa radnicima koji su kvalitetni u obavljanju svojeg posla, mislim da vrlo brzo možemo, pogotovo što je Vlada najveći vjerovnik u ovom slučaju, naći rješenje, pronaći novog vlasnika i što prije završiti na neki način situaciju i spasiti tvrtku i spasiti radna mjesta. Ali je evidentno da ili vjerovnici će upravljati tvrtkom, što smo i mi pokušali, ili će to raditi sud, ali to su jedini načini da maknemo neuspješne uprave, neodgovorne vlasnike i sve one koji u biti su koristili mogućnost neodgovornog ponašanja, ostavljali dugove pogotovo prema državi. I onda se čudimo da mi moramo neprekidno rezat plaće i ograničavat mnoge, mnoge isplate u državnom proračunu, kad ubiti sa ovakvim ponašanjem neodgovornih ljudi stvarali smo probleme i zaposlenima, ali i Vladi Republike Hrvatske. Prema tome, Ministarstvo financija, ne samo na ovom slučaju pregovara sa svakim dužnikom, sa svakim potencijalnim vlasnikom o promjeni strukture ako ne ide, onda nažalost i stečaj je rješenje.
Hvala vam lijepa ministre. Poštovani zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem na odgovoru ministre.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnici i poštovane zastupnice, gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, potpredsjednici Hrvatske Vlade, članovi, ministri ocjenjujem, ne samo što ocjenjujem nego aktualno prijepodne u Hrvatskom saboru je organizirano i osmišljeno kako bi građani, naši čuli aktualna pitanja koja tište građane, zastupnike, tvrtke i sve druge. Pod sloganom predlažem da uvijek održimo aktualno prijepodne pod sloganom: "Pustimo da čuju." ili "Dajmo da čuju." , a ne pod sloganom: "Ajmo zakucati.", to neće pomoći građanima. Ovime je aktualno prijepodne danas završeno. Nastavljamo raditi sutra po dnevnom redu. Prva točka dnevnog reda sutra u 9,30 je: Odluka mandatnog imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Čobankovića- potvrđivanje. Hvala vam lijepa, danas smo završili zasjedanje. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici Hrvatskog sabora možemo početi sa radom po utvrđenom dnevnom redu. Prva točka dnevnog reda je: 1. Odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Čobankovića – potvrđivanje odluke Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.