Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. U funkcioniranju lokalne samouprave pojavilo se nekoliko problema a najistaknutiji je problem pokušaja opozivanja mandata vijećnika koji su izabrani za članove predstavničkih tijela. Naime Zakon o izborima članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave predvidio je kao mogućnost prestanka mandata i ostavku i to danom kada ostavka bude urudžbirana. Ali isto tako Zakon u članku 3., stavak 2. govori da je mandat člana predstavničkog tijela neopoziv. U praksi se pojavilo nekoliko slučajeva da su pojedini nositelji lista bilo stranačkih ili neovisnih tražili od svojih članova da unaprijed potpišu ostavke koje su se urudžbirale ponekad i čak i na samoj sjednici i u tom trenutku mimo volje vijećnika koji su izabrani u … [[Govornik se ne razumije.]] u predstavničkom tijelu. Urudžbiranjem ostavki u takvim okolnostima mimo volje vijećnika tada izražene u trenutku urudžbiranja je predstavljalo praktični opoziv mandata, a što je suprotno sa člankom 3., stavak 2. Zakona. Kako bi uredili na bolji način uvjete za podnošenje ostavke da bi izbjegli gužve na samim sjednicama mi predlažemo da se ostavke moraju podnijeti da bi proizvele učinak najkasnije 24 sata prije planiranog održavanja sjednice. Prije zakazane sjednice. Ali da bi spriječili podnošenje ostavki mimo volje vijećnika koje cirkuliraju, koje postoje otvaramo mogućnost da sam vijećnik povuče takvu ostavku koju je potpisao u bilo koje doba i koju je predao bilo kome i da onda te bianco ostavke više nemaju učinak. Mi ne možemo odustati i od ostavke kao jednog od načina prestanka mandata, kao jednog moralnog čina kojim vijećnik želi izraziti svoju volju da neće više sudjelovati u radu predstavničkog tijela, ali ovim Prijedlogom zakona želimo to pitanje urediti kako bi se izbjegla mogućnost da se faktički oduzima mandat ili opoziva mandat suprotno zakonu. Vlada se ne protivi da se zakon raspravi u dva čitanja jer želimo ovo pitanje točno i precizno urediti. Mi ćemo u ovoj raspravi čuti dobrih prijedloga i dobrih rješenja. O svemu ćemo voditi računa prilikom izrade Konačnog prijedloga zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvjestitelji Odbora. Odbor za zakonodavstvo. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Predsjednik Odbora poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na 47. sjednici održanoj 25. siječnja 2006. godine raspravio je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Odbor je rečeni Prijedlog zakona raspravio na temelju svoje nadležnosti iz članka 57. Poslovnika kao matično radno tijelo. U raspravi je Odbor utvrdio da izbor članova i konstituiranje predstavničkih tijela u 2005. godini u većini jedinica lokalne i područne samouprave proveden sukladno važećim zakonima. Međutim situaciju u pojedinim jedinicama lokalne samouprave dovele su do poteškoća u obnašanju vjećničkog mandata pojedinih vijećnika. Odbor je u raspravio podržao Prijedlog zakona kojim je potrebno spriječiti zlouporabu očitovanja volje članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. S tim u svezi odbor je istaknuo da se zakonom treba razraditi ustavno načelo o neobvezujućem mandatu. Odbor je također utvrdio da je ostavka člana predsjedničkog tijela osobni čin, s tim da se zakonom trebaju precizirati uvjeti i rokovi za njezino podnošenje. Nakon rasprave odbor je jednoglasno 7 glasova za predložio Hrvatskom saboru da donese zaključak kojim se prihvaća Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju, te da se sve primjedbe i prijedlozi izneseni u raspravi proslijede Vladi. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Ne? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Već smo na prošloj sjednici Sabora raspravljali o jednoj temi koja je zapravo zadire u ovu materiju o interpelaciji i imali smo jednu vrlo žustru raspravu o svim pojavama koje su se dogodile na zadnjim lokalnim izborima. Ovaj zakon je vjerojatno i proizašao kao posljedica i tih pojava koje su zapravo bile i svega onoga što smo i mi ovdje raspravljali i razmatrali. U svakom slučaju nema dvojbe da su se pojavili određeni problemi u zadnjim lokalnim izborima i to je javnosti jako dobro poznato u kojim sredinama i moram reći da nam je ovdje jako žao što se zapravo cijela sad lokalna samouprava gleda kroz prizmu tih incidentnih situacija koje su bile ne znam Gorica, Dubrovnik, Požega i to je zapravo jedna kriva slika funkcioniranja lokalne samouprave. Kada sam gledao neko veće emisiju “Otvoreno“ gdje je rečeno da nam je lokalna samouprava došla na najniže moguće grane. Mislim da to nije korektna informacija prema svim onim županijama, prema svim onim općinama i svim onim gradovima koji funkcioniraju sukladno zakonu u kojima su zapravo konstituirana predstavnička tijela sukladno zakonu i koji sve svoje zakonske obveze ispunjavaju. Ovo su situacije koje su se dogodile, koje su zapravo u postupku rješavanja i na koncu u zadnjoj raspravi smo fokusirali kao jedno od zaista spornih pitanja te bianco ostavke, te ostavke koje su vijećnici dali. Da li su ih dali ili nisu dali to je sada sporno i oko toga se vode postupci. Ja moram reći da potpuno razumijem i stranku koja je pokušala sa jednim takvim institutom zaštititi i sebe, ali rekao bih zaštititi zapravo i javnost i zaštititi sve nas od onoga što se sada dešava. Jer doista, nije korektno ako netko bude na listi jedne političke stranke i već se nakon ne znam mjesec dana predomisli i sada on prijeđe je li u neku drugu grupaciju, stvori neku drugu koaliciju i zapravo to ako je učinjeno naravno pod uvjetom iz nekih nemoralnih i nekih nečasnih razloga. To mi kao Klub Hrvatske demokratske zajednice najoštrije osuđujemo i zaista sa tim nismo suglasni. Međutim, institut bianco ostavke naprosto nije sukladan zakonu i naprosto ne može funkcionirati u okviru zakonskih propisa koje imamo. Bianco ostavka kao takva da ju čovjek daje stranci to je nemoguće. Ostavka je osobni čin. Ona se nikako ne može dati unaprijed. Ona se nikako ne može dati stranci. Ona se daje predstavničkom tijekom i razloge mi ne možemo predvidjeti kada smo već ušli u izbore i sada mi dajemo, da ćemo biti suglasni da umjesto nas daje ostavku. To je naprosto ništetan čin. Jer, i u Zakonu u lokalnoj samoupravi i u Zakonu o izborima za predstavnička tijela lokalne samouprave jasno je decidirano da mandati nisu obvezujući. Neobvezujući mandati kao što znamo oni su temelj zapravo demokratskog uređenja, a ovo što se dogodilo to su incidenti i ja mislim da će oni dovesti do toga da će političke stranke koje su možda najviše bile pogođene time za slijedeće izbore jako dobro pogledati koji ljudi reprezentiraju njihovu listu. To će biti jedan od zaista vrlo bitnih elemenata na te liste da dođu moralni, časni, pošteni i čestiti ljudi koji neće takve stvari napraviti. Problema naravno nije bilo u onim sredinama gdje su stranke dobile pojedine uvjerljivu većinu. Tu nije bilo problema stvoriti vlast, obnašati je ili gdje je bila stvorena neka čvrsta koalicija, uvjerljiva koalicija, nego problem je bio tamo gdje se zapravo radilo o jednom ili dvojici koji pretežno donose vlast jednoj grupaciji ili drugoj grupaciji. E, tu su sad ljudi izlazili iz ovih razloga, iz onih razloga. Naravno, javnost je odmah stvarala iz toga priče, kupovina, stranke kupuju, a ja smatram i mislim da nitko od stranaka nikoga ne kupuje. Mislim da se radi o nečasnim, nepoštenim ljudima koji su zapravo iz nekih osobnih interesa prešli ovdje ili ondje. I upravo radi toga mislimo da je ovaj institut ostavke dobro da ga Vlada izregulira, da ga posebno pojasni i da ga posebno podvuče da se u slijedećim izborima tako nešto ne desi, a na koncu da se takve stvari i pro futuro u ovom mandatu jer znamo da lokalna samouprava će trajati kako je konstituirana po zadnjim izborima još dakle tri i pol godine. Tako da ovakvim jednim reguliranjem instituta ostavke mi moramo zapravo utjecati da nam se takve stvari ne događaju. Jer moram reći da zaista nakon onih slika sa zaštitarima, nakon onakvih emisija na televiziji gdje zapravo ne čujete tko što govori, jedni drugima upadaju u riječ. Zaista je to bilo teško za gledati. Upravo zato mi kao Klub HDZ-a pozdravljamo ovaj prijedlog Vlade, pozdravljamo napore da se Zakonom o izmjenama i dopunama zakona precizira i regulira institut ostavke, da on bude jasan, da on bude nedvojben i jedino također drago nam je da je ipak on u dva čitanja, da će biti znači u redovnoj proceduri, da nije po hitnom postupku jer mislim da nam je ovdje svima u interesu i da svi zajedno moramo napraviti jedan korektan zakon da svima bude jasno kako će ta ostavka funkcionirati. Naravno svi ćemo imati svoje prijedloge kako to urediti, svi ćemo imati svoje primjedbe i do drugog čitanja mislim da je moguće naći jedno rješenje koje će sve stranke koje su ovdje u Saboru zadovoljiti da nađemo najbolje rješenje. Što se tiče ovoga što je od strane Vlade predloženo mi kao Klub Hrvatske demokratske zajednice predlažemo da se do drugog čitanja raspravi i razmotri ne samo ovako kako je predloženo u ovom prijedlogu, nego da se raspravi i mogućnost davanja ostavke u obliku pisanog akta ovjerenog kod javnog bilježnika. Također predlažemo da se raspravi i mogućnost davanja ostavke na zapisnik, bilo kod predsjednika predstavničkog tijela, bilo kod predsjednika Mandatnog odbora. Također mislim da su to stvari koje su upotrebljive i koje bi možda bilo dobro regulirati na ovaj način. Pored toga ono što predlažemo Vladi da se raspravi i mogućnost koja je predviđena ovim jednim stavkom, a to je povlačenje ostavke. Mislim da bi tu trebalo jako dobro raspraviti takvu mogućnost znate, jer jedna je ostavka kad ju daje dužnosnik koji je izabran od strane nekog tijela pa ju on podnosi tom tijelu, a drugo je mogućnost ostavke zastupnika i vijećnika koji su birani na neposrednim izborima i tu u principu treba vidjeti razliku između ta dva akta. U onom prvom aktu kada ostavku daje dužnosnik, odluka tijela kojem on daje je konstitutivna. U tom slučaju dakle prihvaćanjem tog tijela nastaje činjenica da se raskida taj mandat. A ovdje kada vijećnik daje ostavku zapravo predstavničko tijelo samo deklarira, samo utvrđuje činjenicu da je on podnio tu ostavku i kao što vidimo i po sadašnjoj zakonskoj ragulativi ta ostavka u trenutku kada je predana proizvodi pravni učinak, znači prestaje mandat. Tako da mislim da do drugog čitanja bi trebalo raspraviti tu mogućnost da li uopće ostavljati mogućnost da se ta ostavka povlači i naravno u raspravi vezat to sa pitanjem mogućnosti ostavke ovjerene kod bilježnika ili date na zapisnik kod predsjednika predstavničkog tijela ili kod predsjednika mandatnog odbora. U svakom slučaju mislimo da je ovaj zakon koji je predložen, jedan pristojan temelj na kojeme se mogu naći dobra zakonska rješenja do drugog čitanja i mislim da nam je to svima u zajedničkom interesu kako bi spriječili sve ove pojave zapravo kojih moram reći zaista da idu na štetu svih stranaka ovdje ne bilo koje nego svih nas pa i političara zapravo u ukupnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala. Kaže kolega da se ne može dati bjanko ostavka jer da je to suprotno zakonu, postojećem zakonu. Ja se čak i mogu složiti u mišljenju sa kolegom našim, ali njega jednostavno kao i mene u tom mišljenju objektivno dezavuira i demantira kolega Palarić koji uredno servisira Vladu po ovom pitanju pa onda tvrdi upravo suprotno, naravno zavisno od tamo gdje, kada i za čiji račun. Samo navodim primjere i odluke glede Vodica, glede Dubrovačke županije, molim lijepo.
Rekli smo, dogovorili smo i dogovorili smo se da će to biti ispravak. … [[Upadica se ne čuje.]] Komentar. … [[Upadica se ne čuje.]] Onda ispravljajte navode samog tajnika, ali ne predsjednika kluba. Klub HSLS-a DC-a i LS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine tajniče, kolegice i kolege. Ja ovaj žamor doživljavam upravo kao potvrdu jedne činjenice da su poslije ovih lokalnih izbora doista sve maske pale. Nije to prvi puta doduše da maske padaju, padaju su i poslije 93. godine i 97. i 2001., ali očito je da 2005. da smo doista pretjerali. Mi smo zapravo svjedoci da našim gradskim vijećnicima, županijskim skupštinama maršira zaštitarska demokracija. Moram priznati da je to jedan vrlo zanimljiv prilog kako da se osigura red, mir u tim svetim mjestima našeg parlamentarizma i kada ja u posljednje vrijeme govorim da nam je parlamentarizam u krizi, odnosno pokazuje da se to doista događa na svim mogućim razinama. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, možda vam se čini da to možete … [[Govornik se ne razumije.]] ali poštovane kolegice i kolege to je doista činjenica. Mi danas ne bismo ni imali ovaj zakon ovdje, odnosno prijedlog ovog zakona da tome nije tako. Kod nas gotovo da postoji jedna para znanost kako da mi već unaprijed doskočimo određenim rješenjima, unaprijed. Vidite mi još nismo ni primijenili ovaj Zakon o neposrednom biranju gradonačelnika, načelnika i župana, ali ovdje smo imali prilike slušati kako to neće funkcionirati. Funkcionira to u Njemačkoj, funkcionira to u Sloveniji, funkcionira to negdje drugdje, ali mi unaprijed znamo da to neće funkcionirati. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja isto duboko vjerujem da hoće. Ja sam bio jedan od rijetkih koji se i 2001. godine zalagao za tako nešto, na žalost onda to nije prošlo, opet neću ulaziti u motive zašto to nije, ali čini mi se da ovdje kod nas postoji jedini kriterij da nema kriterija. Vrlo je zanimljivo kako smo mi u tome selektivni i kako zapravo najčešće nećemo vidjeti vlastite pogreške i zapravo vlastiti prilog o ovom stanju koje mi sada imamo i to se onda zove politička principijelnost. Na žalost politički zaborav, ta kategorija je dominantna u našem političkom životu i onda doista upravo izabrat ćemo samo neznam Sisak, a zaboravit ćemo neznam Goricu, pa ćemo se sjetiti Dubrovačko-neretvanske županije ali ćemo onda preskočiti Požešku i tako od slučaja do slučaja. I doista naš parlamentarni život na ovoj lokalnoj razini je u velikoj krizi. I sada smo izišli sa ovim zakonom da ga pokušamo promijeniti. Sada se postavlja pitanje da li će ove izmjene otkloniti mogućnost tzv. trgovanja mandatima, mislim da je odgovor da ne. Bojim se da te izmjene ne mogu i niti im je tome cilj. Problem trgovanja mandatima velikim dijelom proizlazi iz neprimjerenoga izbornoga sustava koji je odabran za izbor članova gradskih, općinskih vijeća te županijskih skupština. Promjena samog izbornoga sustava mogla bi ponavljam, ali tek u određenoj mjeri taj problem ublažiti ali bojim se da ga niti jedan izborni sustav nije u stanju u cijelosti riješiti. Naime, slobodni je mandat civilizacijsko dostignuće koje samo po sebi nije i ne smije biti upitno jer se izvodi iz teorije o nedjeljivosti … [[Ne razumije se.]] suverenitetu. On uvijek ostavlja slobodu onome koji je izabran da u svom djelovanju, znači u raspravama, u zauzimanju stavova i u glasovanju u predstavničkom tijelu bude neovisan i nevezan stavovima birača koji su ih izabrali. Samo da podsjetim iako su neki to zaboravili, da je Ustavni sud negdje u travnju 2001. godine donio odluku kojom je ukinio pojedine odredbe Ustavnog zakona o ljudskim pravima iz 91. godine a koje su dopuštale opoziv zastupnika nacionalne manjine. Iako naš Ustav izrijekom ne govori da su mandati članova lokalnih i predstavničkih tijela slobodni, on to samo govori za naše mandate, neprijeporno je, to bi bilo protivno duhu ustavnog poretka Republike Hrvatske na bilo koji način slobodni mandat članova lokalnih predstavničkih tijela dovesti u pitanje. Prema tome, iz slobode, neovisnosti i nevezanosti izabranoga člana predstavničkoga tijela, za mišljenje i stavove njegovih birača proizlazi nažalost i mogućnost da izabrani član glasuje u predstavničkom tijelu suprotno političkim stajalištima političke opcije s čije je liste izabran. I na taj način kontinuirano osigurava većinu suprotstavljenoj političkoj opciji u predstavničkom tijelu. Formalni prelazak u drugu političku opciju samo je druga strana te iste priče i mi to imamo vrlo, vrlo, odnosno to je ono što nam se neprestano događa. Motivi za taj prelazak nažalost nisu političke naravi. Najčešće iza njih doista stoji opipljiv materijalni interes, materijalni motiv. I ja sam prošli puta kada smo govorili o interpelaciji rekao da sama ta, sami taj transfer i nije toliko opasan nego su zapravo opasni oni koji na neki način osigurava da se to dogodi i koji onda postaju gradonačelnici, župani, načelnici u sjeni. I to je ono što ovoga momenta dominira političkim životom Hrvatske. Kažem, taj problem ne može riješiti ni prelazak na neposredni izbor gradonačelnika, općinskih načelnika i župana. I jako duboko vjerujem, vjerujem da će se ipak polje, ova … [[Govornik se ne razumije.]] smanjiti. Jer uglavnom se zapravo sve i nastaje zbog toga što treba osigurati upravo to prvo ime. Mi moramo stvoriti odnos između tako izabranoga načelnika, župana i gradonačelnika sa predstavničkim tijelom. To je taj problem koji mi moramo riješiti, ali kažem, to ne znači da ćemo riješiti i ove same transfere. Po našem mišljenju iz kluba, radi se u najvećoj mjeri o izvanpravnom problemu koji je u najvećem dijelu povezan sa stanjem političke svijesti i profesionalne etike osobe koje su izabrane u predstavnička tijela. Cilj Prijedloga zakona koji je pred nama nije usmjeren nažalost na rješavanje tog iznimno teškog problema u političkom životu Hrvatske. on se bavi samo jednim malim derivatom tog problema koji se pojavio samo u međusobnim odnosima između izabranoga člana predstavničkoga tijela i političke stranke, odnosno koalicije s čije je liste član izabran. Praksa je pokazala da politička stranka ili koalicija kao predlagatelj liste pokušava na sve moguće i nemoguće načine pronaći djelotvorni mehanizam kojim bi disciplinirala izabranoga člana i vezala ga uz sebe do kraja mandata. Jedan od takvih para pokušaja su i te bianco ostavke na položaj člana predstavničkoga tijela. Izabrani članovi pojedinih političkih stranaka pristali su da potpišu prije no što su izbori uopće provedeni, dakle, prije nego što su i bili izabrani za članove predstavničkoga tijela te bianco ostavke. Pojedine političke stranke su ih naknadno aktivirale, najčešće bez suglasnosti ili čak bez znanja samih vijećnika. Moram priznati da, a doista uopće mi nije jasno koliko to može biti zakona, a kažem o onim moralnim i drugim implikacijama, … [[Govornik se ne razumije.]] govoriti. Prijedlog ovoga Zakona zapravo pokušava riješiti taj mali segment tog problema. On pokušava ostavku doista učiniti ono što jest, jednostrano izraženom pravnom voljom osobe da ubuduće ne obnaša dužnost izabranoga člana predstavničkoga tijela. … [[Govornik se ne razumije.]] s tog aspekta cilj ovoga zakona je apsolutno legitiman. No sad ostaje pitanje da li je predložen najbolji način na koji bi se trebalo spriječiti deformacija instituta ostavke u praksi. Odnosno, na koje bi se osigurao da ostavka ostane ono što ona treba da biti. Jednostrani voljni čin … [[Govornik se ne razumije.]] vijećnika. Mi nažalost smatramo iz kluba da je na ovo pitanje odgovor negativan. Da bi se sačuvala vrijednost ostavke s jedne strane mi u svoj pravni poredak unosimo rješenje koje s druge strane derogiraju samu bit te iste ostavke. Ne znam postoji li u svijetu zemlja koja je u svom zakonu predvidjela mogućnost povlačenja ostavke na način na koji je to predloženo ovim zakonom. Što mi zapravo činimo? Ovakvim propisivanjem priznajemo mogućnosti manipulacije pisanom ostavkom, a da bi tu već učinjenu manipulaciju spriječili otvaramo mogućnost da osoba na koju se ostavka odnosi taj papir povuče jer ga ona navodno možda i nije ni potpisala, ni poslala ni potpisala. To nije dobro rješenje. Zakon je tu da propiše pretpostavke za sprječavanje mogućnosti nastanka manipulacije, a ne da propisuje mjere radi otklanjanja već učinjene manipulacije. Tu je bit problema. Takav pristup ne može biti i nije prihvatljiv u liberalno-demokratskim izbornim sustavima. I sad se postavlja pitanje što nam je činiti? Po našem mišljenju iz kluba treba promijeniti pristup, problem treba riješiti tako da se propišu pretpostavke koje će spriječiti mogućnosti nastanka manipulacije ostavkom vijećnika. E sada, na koji se to način može učiniti? Po našem mišljenju, u Zakonu treba točno propisati pretpostavke pod kojim se ostavka smatra valjanom, a da sama ostavka i dalje ostane neopoziva jer je to njezin bit i njezin ratio. Konkretno zakonom bi trebalo propisati nužne sastavne dijelove ostavke i postupak njezine predaje. Što to znači? Da ostavka mora biti napisana vlastoručno. Da u njoj točno mora se navesti razdoblje u kojem je osoba obnašala dužnost vijećnika do dana davanja ostavke. To može biti jedna godina, 3 mjeseca i 20 dana jer se na taj način ako se napiše vlastoručnim riječima, vijećnik dokazuje da je ostavka pisana danas, a ne prije 3 ili više mjeseci. Ili godinu dana. Nadalje, da mora sadržavati razloge zbog kojih vijećnik daje ostavku na javnu dužnost. Mandat nije privatno-pravna stvar. U ovim našim svakodnevnim političkim razgovorima se govori, kaže, mandat pripada vijećniku. Ako idete, mandat je slobodan pa se onda to tako može razumijevati, ali to nije privatno-pravna stvar. Pa se obveza navođenja razloga zbog kojih se ostavka daje ne može smatrati nikakvih ograničavanjem prava osobe koja je izabrana na dužnost. On je neposredno izabran na mandat od 4 godine i javnost ima pravo znati zbog čega netko prije vremena odustaje od dužnosti predstavljanja i zastupanja građana. Ja mogu reći, recimo našao sam primjer u Engleskoj gdje je zastupnicima u Donjem domu tehnički zabranjeno da daju ostavke. Jer je od 1623. godine važi pravilo, vidite kako je duga demokracija, da je članovima Parlamenta povjerena javna dužnost da predstavljaju svoje izborne jedinice, a oni pritom nemaju ovlaštenje da od svog mandata samovoljno odustanu. Doduše, kako su Englezi na neki način ovo rješenje izbjegli. Oni stvaraju, oni su posegli za rješenjem tzv., pravne fikcije. Jer oni kažu ako je osoba imenovana na točno određene plaćene dužnosti pod okriljem krune onda ga ta činjenica diskvalificira da bude član Parlamenta. Znači, mi bi na neki način morali imati, isto računati ovakvim elementima, a ne da doista oko ostavka imamo upravo to natezanje da li je dana, nije dana. Da li je potpisana, nije potpisana, tko ju je aktivirao i na koji način je aktivirana? I zanimljivo da to isto, da se tim mehanizmom služe stranke čiji članovi postaju gradonačelnici, a isto da se na taj način na njih, odnosno da neka stranka primjeni pa da opozove recimo u Osijeku, da stranku … [[Govornik se ne razumije.]] opozove svoga člana na isti način kako ovi opozivaju svoga, nikada to ne bi postali. Ali kažem, to se inače onda zove dosljednost i politička principijelnost. To vrijedi, ne znam to vrijedi u Požegi, ali u Osijeku … [[Govornik se ne razumije.]] ne može vrijediti jer bi normalno dovelo do drugačijih odnosa u gradskom vijeću. Drugo, treba propisati da se ostavka predaje osobno predsjednicu predstavničkoga tijela i da ostavku urudžbira službena osoba u nadležnosti barem najmanje samog vijećnika koji daje ostavku i predsjednika predstavničkoga tijela. Treće samo iznimno ako postoji objektivna nemogućnost osobne predaje ostavku može po istom postupku predati opunomoćenik osobe koja daje ostavku za koju radnju mora ipak imati njezinu specijalnu punomoć. Konačno na prvoj sljedećoj sjednici vijeća, odnosno skupštine predsjednik vijeća, odnosno skupštine dužan je obavijestiti članove predsjedničkog tijela da je vijećnik taj i taj podnio ostavku s danom tim i tim zbog tih i tih razloga te da proziva političku stranku tu i tu, odnosno da postupi u skladu sa člankom 8. zakona i da do sljedeće sjednice odredi novoga člana. Mislimo u našem klubu da je manje zlo da se jedna sjednica predstavničkog tijela održi sa vijećnikom manje nego da sa ovakvim i ovom situacijom koja sad ide i u koju unosimo doista kaos i koja doista stvara jednu lošu sliku o političkoj situaciji i prilika na našoj političkoj sceni i odnosa među strankama nego što je ovo naše rješenje i odmah da kažemo čekat ćemo drugo čitanje. Mislimo da ovo što smo rekli otprilike kako ovo je bitno da ne smijemo priznati mogućnost manipulacije nego da te sve trebamo učiniti da se popišu pretpostavke za sprečavanje same nastanka manipulacije, da će to onda biti onaj motiv koji će nas članove kluba HSLS-a, DC-a i LS-a, odnosno uvjeriti da li treba ili ne treba znati iz ovoga Zakona i mislim da drugoga čitanja, gospodine državni tajniče, da imate dovoljno vremena i da ove naše primjedbe su uistinu benigne i doista pisane na tragu i bitno poboljšavaju tekst vašeg prijedloga izmjene i dopune ovoga Zakona. Kažem ovisnosti od toga i mi ćemo se onda znati postaviti, a u dobroj vjeri da ovim našim primjerom ovdje zapravo moramo promijeniti ovu sliku, ovu percepciju koja vlada o političarima, o našem parlamentarnom životu i da doista trebamo reći ne ovoj zaštitarskoj demokraciji. Hvala.
Hvala. Ispravci netočnih navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala. Kaže kolega Kramarić netočno da sve ovo što se zbilo i zbiva da je rezultat neprimjerenog izbornog sustava. Molim vas, izbori su izvršeni gotovo po identičnim odredbama zakona 2001. godine, lokalni izbori, a da li se to onda događalo? Nije. Nije bilo ovakve situacije. Zašto? Zato što se onda objektivno raspravljalo temeljem Zakona o kontroli, zakonitosti određenih nezakonitosti u pojedinim jedinicama lokalne samouprave neovisno o tome da li su oni podudarni sa centralnom vlašću. Ali to je onda bilo za vrijeme koalicijske vlasti. Dakle mi imamo problem da treba kontrolirati kontrolora.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Ja ispravljam netočan navod kolege Kramarića koji kaže da su prelasci s jedne strane na drugu motivirani isključivo materijalnim razlozima. Upravo slušajući kolegu Kramarića uvjeren da je njegov prelazak iz oporbe na kojoj listi je dobio ulazak u Sabor, njegov prelazak u vladajuću većinu motiviran isključivo moralnim i političkima, nikako materijalnim razlozima.
Meni je prijelazni rok. Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Gospodine predsjedniče. Ispravljam također navod kolege Kramarića gdje je rekao da problemi u praksi i trgovanje mandatima nastaje kao posljedica izbornog sustava koji je loš. To ne stoji jer nema izbornog sustava koji će nekog izabranog spriječiti da promijeni stranački dres. Problem je u neodgovornosti i nepoštenju, eventualno nemoralu pojedinaca i to mogu riješiti samo birači na narednim izborima, a za razliku od kolegice Antičević i 2001. godine bilo je toga.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod uvaženog kolege kako je zakonom se treba propisati da se ostavka daje osobno. To je i protuustavno i ograničavanje prava vijećnika kako će oni postupiti, što recimo da je bolestan pa ne može osobno predati? Hvala.
A i bolje je bilo da to nazire Državni odvjetnik. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Klub HSP-a neće podržati ovaj Zakon iz jednostavnog razloga što se njime ništa bitno ne rješava. Ništa se bitno ovim Zakonom ne rješava, stvara se lažni dojam kako će se njime spriječiti trgovina mandata i slično i sve ove situacije o koje u Hrvatskoj imamo ne samo sad nego od '92. pa do današnjih dana. Naime ovo je samo bacanje prašine u oči javnosti kako će se nešto riješiti. Da je tome tako dovoljno je pogledati tekst zakona i dovoljno je vidjeti da najviše što muči hrvatsku javnost i hrvatski narod je kako spriječiti trgovinu mandatima? Ovim Zakonom se ama baš ništa ne rješava u tome djelu kako spriječiti trgovinu mandatima, kako spriječiti izigravanje volje biračkoga tijela i kako dok se ne naučimo demokraciji regulirati odnose da se ovakve stvari svedu razno-razne na minimum kako se ne bi više događalo jer sve ovo što se događa od '92. do danas govori, prvo nama su propisi manjkavi, znači zakonski propisi su manjkavi i zakonskim propisima ili nismo htjeli ili nismo znali regulirati sve ove stvari koje su se događale, a događaju se od '92. do dan danas, a to je očito nužno i potrebno dok ne dođe razina demokracije na taj nivo da se takve stvari više neće događati. Recimo samo kratko vezano za ove odredbe. Kaže se "ako podnese ostavku trenutkom zaprimanja pisane ostavke koja ne smije biti kasnije od 24 sata prije održavanja sjednice predsjedničkog tijela". Pa može podnijeti i poštom preporučeno. Kako će to onda riješiti? Znači, moguće je podnijeti poštom preporučeno, je li tako. Sad zna se da je predano prema propisima kad je predano na poštu. I šta ćete onda napraviti? Moguće je recimo varijanta da će netko četiri, pet puta mijenjati svoju volju. Pa kad kaže dajem ostavku, pa onda kaže povlačim ostavku. Pa onda opet kaže dajem ostavku, pa poslije isto povlačim ostavku. Također znači nije pravno ispravno. Slažemo se sa svima da mandat pripada vijećniku. Onda se ne može ograničavati njegovo pravo kako će on reagirati, hoće li dati ostavku, u kojem trenutku, u kojem vremenskom razdoblju. Ako mandat pripada vijećniku a pripada vijećniku on znači može dati ostavku i na samoj sjednici predsjedničkog tijela jer to je njegovo pravo. On ima pravo disponirati sa svojim mandatom. Sad je upitno koliko je mandat vijećnika, njegov mandat zbog našeg izbornog zakonodavstva jer i sami znamo da se na glasačkom listiću spominje recimo za ove izbore lokalne samo prvi na listi, nositelj liste i stranka. A svi drugi su poredani znači i odnosno nema ga na listiću, postoji tamo u okviru liste koje su stranke predale. Prema tome, mi iz Hrvatske stranke prava smo spremni što se govori neka se ponove izbori u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, neka se ponovo i u Požegi, neka se ponovo u Velikoj Gorici. Prema tome, nas tu ništa ne dira tako da se ne bi mislilo da mi sada nešto tu špekuliramo. U našem slučaju svaki vijećnik je dobrovoljno dao svoju ostavku i ta je ostavka realizirana. U svim slučajevima, znači nije bilo nikakve prisile ali spriječili smo trgovinu vijećničkim mandatima jer je vijećnik dao sam svoju ostavku. Znamo i same kakve su sve bile špekulacije u medijima. Prema tome, pravno gledano ako su propisi manjkavi onda je dopušteno primjenjivati druge pravne institute i ti pravni instituti su primjenjeni, nigdje nije bilo prisile, sve je bilo dobrovoljno. Svaki tko je dao ostavku je potpisao tu ostavku, ostavka je urudžbirana i sve ostalo. Nitko njemu nije branio da on opozove ostavku i sve ostalo. Ako se smatra da nešto nije u redu neka nadležna tijela kažu svoj sud. Vidjeli smo odluku Ustavnog suda koji smatra da još nisu ispunjeni uvjeti a koji uopće ne ulazi u taj dio da li je ovaj pravni institut recimo protivan. Nije protivan jer to je u pravu uvijek jasna stvar. Ako nemaš nešto riješeno temeljnim zakonskim propisima onda ti je dopušteno primjenjivati druge pravne institute znači iz građanskog prava ili već o kojim je situacijama riječ. Ali ako hoćemo stvarno krenuti u sve ovu situaciju moramo ići na jedan novi cjeloviti zakon. Sjetite se samo kakva je iako ovdje moram odmah kazati što je bilo krivo u javnosti kazano. Ustav govori samo o mandatima saborskih zastupnika. Ustav ne govori o ovim mandatima ali normalno je i logično da se zakonski ide na istu pravnu varijantu. Zbog toga znači to je u javnosti se stekao dojam da je Ustavom regulirano ovo pravo da mandat pripada vijećniku odnosno da nije obvezujuće. Ne, Ustav govori samo za zastupnike. Znamo i sami kakva je situacija bila i ne samo na razini lokalnih tijela ni ovdje u okviru hrvatske sabornice. Čuli smo, gospodin Vidović je rekao primjer za gospodina Kramarića koji je istina bio na listi SDP-a i LS-a zajedničkoj i kao takav je ušao u Hrvatski sabor danas odnosno 11. će biti u HSLS-u jer je sada na jednome putu. Prema tome, i to se isto možda treba regulirati takvim zakonima. Ista je situacija bila isto recimo i sa LIBROM. LIBRA je išla isto u koaliciji sa SDP-om. Na kraju je prešla u HNS. U prošlom sazivu Sabora imali smo varijantu da se HSLS raskolio na dva dijela. Jedan dio je otišao u oporbu, nastala je LIBRA. Pa prema tome, ako želimo rješavati sve odnose idemo prvo počistiti u ovoj kući. Očistimo prvo u ovoj kući i normalno taj princip regulirajmo na svim razinama. Mi smo spremni i na sporazume kojih ćemo se svi pridržavati, znači sporazume, idemo napraviti prije izbora svi sporazume da ćemo svi spriječiti trgovinu mandatima, da ćemo poduzeti mjere. Idemo sve te stvari riješiti. Jer pazite, nije ista situacija ako vijećnik znači zbog trgovine, zbog novca koji dobiva mijenja stranu ili je isto sa drugom situacijom kad on stvarno dolazi, ne slaže se sa stajalištima svoje stranke. To su dva sasvim različita pravna pitanja i moralna i bilo kakva druga. Prema tome, ako bi krenuli onda riješimo pitanje za Hrvatski sabor, za zastupnike, na odgovarajući način taj institut primijenimo i za gradove i za općine i za županije. Imate recimo situaciju u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji gdje su na vlasti u isto vrijeme bez koalicijskog sporazuma i HSS i HDS, i SDP i HNS. [[Upadica se ne čuje.]] HSP nije i nije HSLS. Svi su, nema nikakvoga. I sad, pitanje je za koga su birači glasovali. Da li su glasovali za socijalistički savez nekakav, za koga su glasovali? I sad, je li to princip izvrtanja volje birača? Pa prema tome, budimo realni i kažimo sve situacije koje se događaju. Ali ako hoćemo rješavati krenimo znači od hrvatskoga parlamenta, dajmo mi primjer, zakonski riješimo sve te odnose ako treba, što je rekao premijer slažemo se i sporazum ali ga se pridržavajmo, nemojmo da to bude onaj samoupravni sporazum ili društveni dogovor nego baš moralni kodeks odnosa i ponašanja da ne bi izigravali volju birača. I taj model prenesimo na niže razine i onda će vjerojatno i biti veće povjerenje birača u nas političare, i onda ćemo vratiti i samopouzdanje a nećemo dolaziti u situaciju da će se ovakvim razno raznim situacijama izigravati volja birača. Prema tome, to je put da vratimo demokraciju u Hrvatsku i to je put da spriječimo sve trgovine i sve ono što je nedopustivo i moralno, i ljudski a i zakonski pa i ustavno. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Kovačević rekao je da se ovim zakonom ništa ne rješava. Ovako se djelomično otežava prelazak vijećnika. I to je sigurno točno. Međutim naravno je da, naravno je, sigurno i ono što je jedino pravilno je kad budemo mi ovdje sigurni u to da želimo imati neposredno biranje gradonačelnika, načelnika i župana i zastupnika isto tako onda ćemo najprije mi dobiti povjerenje građana. Hvala lijepa.
Hvala. I poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Teško je ispraviti principijelnog kolegu Kovačevića ali upravo on je …
Možete principe ispravljati.
Da, pa teško, pa kažem ne, principijelnost uopće kao institut koja je njemu svojstvena ali upravo on je pokazao da zašto smo nabrajali sve elemente ostavke koje mora sadržavati i kako se mora podnijeti. To je upravo način da se ovaj šlamperaj koji on pokušava uvesti i koji, i koji ga je ponovo ovdje nekoliko puta ponovio zapravo da se tom šlamperaju stane na kraj.
Sad ste komentirali procjenu [[Upadica: Teško je to.]] šlamperaja, a navod …
Cijeli navod je šlampav.
Da. I poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Kolega Kovačević je netočno naveo "spriječili smo trgovinu mandatima" pa onda navodi nekoliko mjesta jer bi točan navod bio da je rekao obavili smo trgovinu mandatima viječnićkima u gradu Sisku. Tim više jer saborski zastupnik HSP-a Pejo Trgovčević kojemu je i prezime znakovito javno se hvali tim da su oni upravili upravo obavili kupovinu
Kolega to nije ispravak opet netočnog navoda.
Pa netočno je da su oni to spriječili. Netočno je, netočno je i to, na kraju Kovačević kaže: "To je put da vratimo demokraciju" zamislite "u Hrvatsku, da vratimo moralnu politiku". To je netočno.
To nije ispravak netočnog navoda, molim vas pa dajte, [[Upadica: Gospodine predsjedniče]] Da?
Ja vas molim za povredu Poslovnika. Znači uvaženi kolega je prekršio članak 209. u vezi sa člankom 214. Molim vas da mu izreknete opomenu jer je vrijeđao zastupnika Peju Trgovčevića.
Vidite, tretirate, naglašavate, naglašavate prezime zastupnika. Aludirate na njegovu, na njegova neka svojstva. To je na granici. Budite malo suzdržani. Pa doći ćete svi na red do. OZNA je nekad pisala zapisnike i na kraju je pisala "Dobrovoljno sam dao ovo priznanje. Nisam ni tučen ni batinan." … [[Upadica se ne razumije.]] Rukom da, pisano. Poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Sigurna sam da je kolega Kovačević nenamjerno pogrešno izjednačio formiranje koalicija koje možemo isto zabraniti, ali za sada nisu zabranjene. Prema tome koalicije, formiranje koalicija postizborno i predizborno jedna stvar, ujedinjavanje stranaka koja je također druga stvar i trgovinu individualnim mandatima i individualne …
Jeste vi tu sada, što je to sada zamjena teza?
Molim? Ne. To je pogrešno izjednačavanje tri različite stvari. A mogao bi se steći i potpuno pogrešni dojam da je izjednačavanjem te tri stvari što je pogrešno kolega Kovačević htio zamutiti vodu da se ne vidi u čemu je problem? A problem je u neujednačenim kriterijima što se tiče stava države s jedne strane i u trgovini individualnim mandatima. Kad dođemo do koalicija o tome ćemo razgovarati odmah. Hvala lijepa.
Gospođo potpredsjednice ispravljali ste netočan dojam. Spekulirali ste o nekim predodžbama. … [[Upadica se ne razumije.]] Kako ne? Pa činjenična, ispravak netočnog navoda je ispravak netočne tvrdnje, činjenične, [[Upadica: Gospodine predsjedniče ja sam navela koji je razlog za ispravak]] Činjenične tvrdnje. Niste ispravljali netočan navod. Vi izvrsno, jako dobro znate što su vrijednosni sudovi, činjenične tvrdnje, navodi. Što ćemo sad imati povredu Poslovnika opet?
Gospodine predsjedniče vi ste kazali pa odustajem … [[Govornik se ne razumije.]]
I poštovana potpredsjednica je imala povredu Poslovnika. Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo doista sam htjela upozoriti iako priznam da nama koji put treba održati predavanje, da je ovo bilo predavanje, ali razumijem kolegicu Pusić. Pretpostavljam da je kolega Kovačević malo doveo u nelagodnu situaciju. Oni su naime doista u našoj županiji ušli na jednoj listi, a onda objavili da ulaze u vlast, potpisali sporazum pa je to vjerojatno i obrazloženje za postupak.
Eto ga sada na. Imate pravo. Tako je kolega Mršić. Nije baš, nije povreda Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi niste dobili opomenu, vi ste samo, vi ste samo zamoljeni i upozoreni ste samo, zamoljeni i upozoreni. Nijednu ja vama nisam dao opomenu. Samo sam vas upozorio. To nije opomena. To je razlika. To je strašna razlika. Opomena to je, to je teška sankcija. Upozorenje to je jedan tako simpatični blagi prijekor. Klub SDP-a poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nekako u zadnje vrijeme sve češće se pojavljuje praksa da u slučajevima izigravanja zakona uzimamo samo čin izigravanja zakona kao razlog za promjenu zakona umjesto da se zapitamo zašto ne osiguramo provedbu i primjenu zakona. Pa mi se čini da i u ovom segmentu se zapravo dešava ista stvar. Naime htio bih podsjetiti da Ustav u članku 74. izričito kaže da zastupnici nemaju opoziv mandat. Isto tako valja reći da u članku 2. stavka 2. Zakona o izborima zastupnika kaže: "Mandat zastupnika nije obvezujući. Oni nisu opozivi." Da Zakon o izborima za predstavnike u tijela jedinica lokalne samouprave u članku 3., stavku 2. izričito kaže da oni nisu opozivi. Valja isto tako podsjetiti nešto što je daleko važnije o čemu uopće ne raspravljamo da kod nas po Ustavu u članku 1. se kaže da u Republici Hrvatskoj vlast pripada narodu i proizlazi iz naroda kao zajednici slobodnih, ravnopravnih državljana. Da narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem. Zatim da je u članku 132. propisano da pravo na lokalnu samoupravu pripada građanima i da građani ostvaruju pravo na samoupravu preko izabranih predstavnika. Sad se postavlja pitanje kod prelaska vijećnika kod trgovine mandatima, nekoliko dimenzija u vezi s ovim. Jedno od tih pitanja je i pitanje prestanka mandata ostavkom o čemu ću također nekoliko riječi reći u ime našeg Kluba. Prvo je zapravo pitanje što se dešava kada dođe do takvog prelaska s jedne strane na drugu stranu, da se praktički promijeni volja biračkog tijela ili da se promijeni ovo pravo građana na lokalnu samoupravu koji oni ostvaruju pravo na samoupravu preko svojih izabranih predstavnika jer su promijenili konstituiranu vlast odnosno volju koju je biračko tijelo dalo. Mi to pitanje uopće nemamo zakonom riješeno i vjerojatno je vrijeme da raspravimo mogućnost, da ako do takve situacije dođe da bi tada trebalo raspustiti takvo predstavničko tijelo i raspisati izvanredne izbore i vratiti pravo građanima da izaberu svoje predstavnike na način koji to propisuje zakon, a da bi nam na taj način osigurali pravo na lokalnu samoupravu. Drugo pitanje koje je s tim u vezi sasvim sigurno bitno jeste pitanje zapravo na koji način može prestati mandat. Naravno da mandat može prestati između ostalog i ostavkom, ali bi mi htjeli podsjetiti da nova stipulacija koja se nudi je suvišna. Postojeći zakoni su to pitanje uredili i između ostaloga u članku 10. Zakona o izborima za Hrvatski sabor, zastupnika za Hrvatski sabor se kaže da pored ostaloga zastupniku prestaje mandat ako podnese ostavku. Slična situacija je u članku 7. Zakona o izborima za predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave, gdje pored inih razloga se kaže ako podnese ostavku. Prema tome, radi se o osobnom činu iz čega proizlazi samo po sebi kao i iz drugih stipulacija Ustava i zakona da je mandat slobodan, da on proizlazi iz narodnog, odnosno građanskog suvereniteta koji je prihvatio naš Ustav kao mješavinu narodnog i građanskog suvereniteta i drugo što je veoma važno da on pripada za vrijeme dok traje mandat vijećniku odnosno zastupniku i da s njime može disponirati osobno vijećnik ili zastupnik. Stranka naravno to može učiniti po njegovom ovlaštenju u njegovo ime kad on to osobno … [[Govornik se ne razumije.]] ali inače ne bi moglo se činiti ovo što smo do sada imali kao praksu i u takvoj situaciji je sasvim jasno da mi zastupamo stajalište, da pojednostavljeno kažem, ne govorim više o suverenitetu, da mandat pripada vijećniku odnosno zastupniku i da u ni jednoj varijanti prestati taj mandat ne može bez osobnog čina tog zastupnika, odnosno tog vijećnika. Moramo reći da se u našoj praksi dogodilo nekoliko stvari osobito u zadnje dvije godine koje su zapravo podsticale ljude, vijećnike, nositelje mandata na zaobilaženje zakona, pa ako hoćete pomalo i izigravanje samog zakona. Ja bih samo podsjetio na činjenicu da imamo Zakon o financiranju političkih stranaka koje smo mi u Saboru protumačili na način da to može financiranje se protegnuti i da pojedince, a ne samo na stanke čime smo praktički stimulirali određeni broj zastupnika da se proglase neovisnim i da dobiju sredstva za svoj osobni rad, a ne za stranački rad. Takvo je stajalište zauzeo Sabor, ali takav jedan presedan je sasvim sigurno utjecao i na stajalište i mišljenje građana Republike Hrvatske koji su također počeli o tome voditi računa i naravno nastojali kao zastupnici, kao vijećnici uzeti sebi za takvu, istu takvu mogućnost da bi ostvarili svoje partikularne ili pojedinačne interese u odnosu na one koji su im dali povjerenje mandat, dakle birače ili na svoje stranke koji su ih stavili kao kandidate prilikom kandidiranja na liste. Drugi problem koji se dogodio i koji je također bitno stimulirao na određena ponašanja jeste činjenica da htjeli mi to ili ne htjeli od slučaja Osijek, Požega, Dubrovnik, ne znam Drenovci, da ne nabrajam mnoge druge općine i mjesta Labin itd. imamo ili Bakar ako hoćete. Moglo bi se nabrojati još puno takvih mjesta. Imate jednu situaciju koja je nevjerojatna, gdje jedni se potezi povlače, drugi vijećnici ili stranke parlamentarne pokušavaju osporiti takvo pravo sa ciljem da zaštite svoje izborno pravo, a da naš Središnji ured državne uprave zapravo ne izdaje akt na osnovu kojeg bi se mogao voditi spor radi zaštite prava, nego daje mišljenje. I tim mišljenjem naravno u pravilu legalizira i daje legitimitet novonastaloj situaciji u korist promijenjene vlasti ako to odgovara po njegovom mišljenju, odnosno po mišljenju tog ureda određenoj političkoj situaciji čime se zapravo princip zakonitosti i ustavnosti zamjenjuje principom političkog oportuniteta što je dovelo do velikih, iznimno teških posljedica za vladavinu prava na ovom segmentu. Jer naravno, ako nije mogao pokrenuti zaštitu svoga izbornog prava uključivo pred Upravnim sudom da bi kasnije recipročni pravni put mogao se žaliti pred Ustavnim sudom. Što se je dogodilo poznat je slučaj, dubrovački slučaj gdje je Ustavni sud zauzeo stajalište opet po principu političkog oportuniteta iako po Ustavu između ostaloga treba štititi izborno pravo da nije nadležan. I sad obrat koji se događa danas na sjednici Sabora. Predstojnik Ureda državne uprave kaže ovako da se dogodilo mimo volje vijećnika podnošenje ostavka čime je prestao mandat vijećniku što je suprotno članku 3. stavku 2. zakona. Za Boga miloga, ali što je sa svim ovim vlastima koje funkcioniraju već nekoliko mjeseci. Ponovo podvlačim pitanje od Osijeka preko Požege, Vukovara, pardon Drenovaca, Dubrovnika itd. itd., gdje je na takav način došlo do promjene vlasti. Što će se dogoditi? Pa jedino što mi u Klubu zastupnika SDP-a smatramo da bi bilo ispravno zbog ove činjenice povrede zakona i zakonitosti bi trebalo pokrenuti postupak pred Vladom Republike Hrvatske. Zatražiti da se raspuste ta vijeća i da se ta tijela, predstavnička tijela, da ne govorim samo o vijećima jer ne radi se samo o općinskim, gradskim vijećima nego i skupštinama županija i da se raspišu izvanredni izbori i da se pravo biračkom tijelu, odnosno građanima da izaberu predstavničko tijelo onako kako to žele. Koliko sam čuo iz dosadašnjeg izlaganja nekih klubova, također i drugi klubovi smatraju da bi to bilo najmoralnije, najzakonitije i najpoštenije u krajnjoj liniji da se ovakva činjenica i ovakvi potezi naprave. Moram isto tako u ime našeg Kluba razriješiti još jedno pitanje. To je pitanje probuđivanje ovih apetita jer je i ovakva mišljenja ili nedavanja odgovarajućeg upravnog akta po kojem se moglo voditi rješenje zapravo probudilo apetite kod pojedinaca da se ništa dogoditi neće ako povuku takav potez, a u isto vrijeme se može dogoditi i sad se otvara ono dodatno političko pitanje koje nije samo pitanje morala, koje nije pitanje naše prakse nego pitanje ne odnosa koji vladaju kod nas i koji su ozbiljno zabrinjavajući. Pa kad bi bio samo jedan slučaj bio bi ozbiljan jer je presedan, a kamoli ako se pojavljuje u nekoliko slučajeva u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a to je pitanje da zapravo mi javno govorimo i svjesni smo toga da se vrši jedan oblik koruptivnog pristupa pojedinom nositelju mandata vijećniku ili na način da mu se nudi novac kao što smo mogli čitati u dnevnoj štampi, nudilo se ovoliko i to ne znate ne bilo kakav novac nego nekoliko stotina tisuća eura koji su, to su ogromni novci za naše prilike do onog pitanja da se nudilo određene privilegije sa boljim radnim mjestom, rješavanje stambenog pitanja do pitanja da su se primjenjivale čak i metode koje se mogu smatrati metode ucjene, pritiska i ako hoćete zastrašivanja ili pojedinca ili čitavih obitelji da bi se zapravo razriješilo pitanje na način da se osvoji vlast po svaku cijenu koja bi trebala omogućiti legitimitet i legalitet djelovanja određene političke opcije. Ajmo sada biti realni, jel' se radi o političkoj opciji? A ako čitamo programe naših stranaka onda ćemo vidjeti da se ne radi ni o kakvim političkim opcijama tih stranaka nego se radi zapravo o grupaškim i ako hoćete partikularnim interesima nositelja moći na pojedinim segmentima društvene organizacije koji po svaku cijenu hoće osvojiti vlast kao moć da bi ostvarili za sebe i pripadajuću grupu određene koristi, često puta i suprotno političkim interesima svoje vlastite stranke pa ako hoćete i šire. I ja mislim da ovo pitanje treba razriješiti u interesu svih nas, ne ove stranke ili one stranke. E vidite takvi apetiti na žalost se moraju kazniti i ja mislim da to izmjenom i dopunom ovog zakona nećemo moći samo riješiti. Onda se mora riješiti i političkim radom, mora se riješiti čitav niz drugih pitanja, ali i izmjenom i dopunom drugih propisa. Mora se postaviti i ono drugo pitanje, ako postoji kupovina, podrazumijeva se da postoji prodavatelj i postoji kupac. Tko je kupac? Očigledno je da su kupac ili netko tko nastupa u ime stranke ili stranke na pojedinom obliku svoga političkog organiziranja. U takvoj situaciji je sasvim sigurno ponovno vraćamo pitanje zapravo transparentnosti rada političkih stranaka i pitanje odgovornosti političkih stranaka. Mi u klubu smo uvjereni ako danas-sutra dovedemo izmjene i dopune Zakona o političkim strankama na način da se politička stranka kazni ozbiljnim novčanim iznosom ili čak zabranom sudjelovanja u nekom od izbornih ciklusa zbog toga što kupuje vijećnike ili zastupnike pa uslijed toga dovodi do promjene volje biračkog tijela, dakle volje nositelja suvereniteta e onda smo uvjereni da će se već neke stvari drugačije postaviti u odnosu i ponašanju političkih stranaka ne sa aspekta odozgo da li one to rade nego s aspekta odozgo da one to kontroliraju da to njihovi ne rade u njihovo ime a zapravo za svoju korist na terenu. Kada kažem njihove, onda mislim na niže oblike organiziranja s jedne strane. I s druge strane, mora se postaviti pitanje odgovornosti za ovakav oblik političke korupcije koju mora nositi pojedinac koji je pristao da sudjeluje u svojoj kupoprodaji svog uvjerenja i svog opredjeljenja osobito onoga povjerenja koje je dobio od biračkog tijela. On mora doći u situaciju da bude kažnjen i čak u ovom segmentu ne bih isključio ni kaznu zatvora s obzirom da se radi zapravo o kaznenim djelima protiv izbornog prava. Mi u SDP-u smatramo da definitivno moramo raščistiti sa ovim stvarima i da princip političkog oportuniteta se mora zamijeniti principom ustavnosti i zakonitosti jer ovaj oblik ponašanja koji do sada imamo gdje su se počeli ponašati naši mandatari, nositelji mandata po principu kao da su na estradi ili kao da su nogometne zvijezde zaboravljaju drugu dimenziju tih zvijezda. One kada potpišu ugovor i kada dobiju povjerenje i ispune taj ugovor, u protivnom moraju snositi sankcije, a mi ovdje nikakvih sankcija nemamo osim što pokušavaju zapravo na štetu biračkog tijela i na štetu razvoja demokracije pa i ustavnog poretka i vladavine prava u ovoj zemlji, pojedinici ostvariti i grupe koristi za sebe ili za pripadajuću grupu što šteti svima nama i u takvoj situaciji mi iz kluba zastupnika SDP-a smatramo da ovo rješenje nije dostatno i da do drugog čitanja treba proširiti ovaj zakon u ovom segmentu koji treba regulirati, ali da isto tako treba obuhvatiti i pitanje promjene izbornog zakonodavstva i pitanje promjene Zakona o političkim strankama koje bi se trebalo u najmanju ruku razriješiti ova pitanja, a onda razmotriti i kod sljedeće kaznene reforme dodatno pitanje reformiranja, odnosno amandmanskom promjene kaznenog zakonodavstva vezano za kaznena djela protiv izbornog prava. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih samo netočan navod kolege Arlovića da je tek ovaj saziv Parlamenta došao na ovu genijalnu ideju da se financiraju ne samo stranke nego i neovisni pojedinci. Ja bih ga samo podsjetio da se to već na žalost dogodilo i u prošlom sazivu Sabora kada je financirana LIBRA koja nije sudjelovala na izborima i mislim da bi to bio dobar odgovor i kolegi Vidoviću da duboko vjerujem da su iza toga stajali politički i moralni principi. Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ne, bio je hrast. Hrast je bio.
I hrast ako je stranka bi bio financiran po Zakonu o političkim strankama, a ne samo LIBRA.
Ili grab, nešta je bio, da. U 11,58 isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Koliko imamo? Imamo 30 pojedinačnih. Morati ćemo malo požuriti da stignemo to do 15,00 sati kada je glasovanje. Malo požuriti, može se požuriti. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Cijenjeni gospodine predsjedniče, poštovani predstavniče Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Ma ja ću se isto složiti sa svima onima koji kažu da ovo što se dešava na političkoj pozornici kada je riječ o trgovini mandatima je naprosto sramotno, čak bi se usudio reći da nije ni problem kada netko recimo iz ovih ili onih razloga napuste neku političku opciju već kada taj bijeg pod skute druge političke opcije sa vlasti znači ruši onu prvu opciju, svoju opciju, izvornu opciju. Znači nema problema, odi ponesi mandat, ali svojim bijegom nemoj rušiti uspostavljenu strukturu vlasti. Jasno tog bježanja ili te bježanije ima svugdje u svijetu. Toga je bilo u Austriji, Njemačkoj, Italiji, toga ima čak i u Americi kada se senatori iz jednog tabora sele u onaj drugi, ali vjerojatno nigdje se to ne radi tako sirovo kao što se to čini u Hrvatskoj. Taj prelazak zna biti i za novac što je krajnje amoralno dok sa druge strane prelazak zbog ideologije ajde još bih to mogao i razumjeti. Na primjer kada vodstvo stranke zbog sebičnih interesa napusti neke principe iako se tu uvijek postavlja pitanje tko je taj koji treba ucjenjivati, što je to izvorna politika, da li je to pojedinac ili je neko tijelo. Drugo što je možda još sramnije od onoga kada se netko otvoreno prodaje kao, recimo, na Ponterossu. To je kada se ne poštujući rezultate izbora amoralnim, neprirodnim koalicijama želi vlast pod svaku cijenu. I tu je gospodin Kovačević u pravu kada kaže da nitko u ovoj zemlji vis a vis toga nije nevin. Pa onda imamo crveno-crne koalicije HDZ-a, SDP-a u Labinu, Braču, … [[Govornik se ne razumije.]] , IDS, HDZ u Karojbi, HSP sa svima, sa svakim. Valjda zbog skidanja tog desnog imidža do toga da se ne poštuje rezultat izbora, a rezultati izbora moraju biti volja ili jesu volja građana. Ako ne poštujemo rezultat izbora onda tim post izbornim inženjeringom falsificiramo i same te izborne rezultate. Jasno je da, recimo, kada netko dobije 45% glasova kao što je u Labinu dobio Tulio Demetlinka iz IDS da su ti izbori personalizirani. I da tih 45% glasova izražava ili trebalo bi izražavati volju građana koja je jednom neprirodnom koalicijom pogažena. Sve do toga da bi danas eto u glasu Istre gospodin Hrvatin govorio da činjenica je da nam poglavarstvo još nije kompletirano kao što je činjenica da upravljamo gradom uz podršku HDZ-a čija se riječ u našoj koaliciji uvažava. Gradonačelnik SDP-a i Labina, pardon. Član SDP-a i gradonačelnik Labina. Ti znači eksperimenti, ja bih rekao, ponižavaju. Vani se to zove, ne znam, hipokrizijom, kod nas je eksperiment. Međutim, to nije prirodno. E sad da li bi sada u takvim slučajevima trebali biti izbori kao što se pojedinci zalažu za izbore u Velikoj Gorici. Jasno, nama bi to odgovaralo, ali isto tako jasno je da nešto slično ne možemo zakonom propisati. Drugo, ne smije se dogoditi da kada se skupi kritična masa unutar nekoga vijeća i kada ta kritična masa zahtjeva promjene da predsjednik vijeća ili gradonačelnik opstruiraju taj naum. To je jedna krajnje nedemokratska praksa. Ako u vijeću, recimo, koje broji 21 člana njih 11 zahtjeva promjene, ma tko su sad predsjednik vijeća ili gradonačelnik da to neće ispoštovati. I to treba isto u zakonu jasno rokovima naznačiti, a to se onda sprječava ili ne saziva vijeće kako bi protekli neki rokovi, ne znam, proračunski i slično i kako bi se isprovociralo izbore. Što se tiče samih tih mandata, bianco ostavki, odnosno ovog zakona, jasno je da taj mandat mora pratiti vijećnika, mora pratiti zastupnika. I to je osnovno ustavno načelo, to je osnovno načelo valjda demokratski ustroj. Tako je svugdje u Europi i želim vjerovati da će tako biti i u Republici Hrvatskoj. Bianco ostavka kao što smo i jutros čuli, ne može se dati stranci. Ona se daje vijeću. Mandat isto tako, jasno je, ne može biti obvezujući. Između, jednom riječju, delegatskog sistema koji je u Hrvatskoj vladao do 90. godine i parlamentarnog sustava uvijek ću izabrati ovaj drugi pa i onda kada to dovodi do toga da zbog njega recimo u Istri ili tamo na Liburniji, ne znam, gdje sudjelujemo u izborima moramo ili gubimo neku općinu ili grad. Jasno da čovjeku to teško pada, ali to je naprosto tako. Šta je jedno, šta je drugo. IDS je … [[Govornik se ne razumije.]] zbog toga u periodu 2001.-2005. zbog ovakve prakse izgubio Pulu, danas smo izgubili Labin. Čak se eto popravljamo u Istri, možda zbog toga što nema te zaštitarske demokracije. Idemo sa većih gradova na manji. Ali što želim reći? Biti principijelan uvijek je manje loše nego biti prevtrljiv. Pa i pod cijenu da vam ta prevrtljivost donese neku općinu, neki grad ili županiju. Ono što, jasno, vrijeđa, o čemu je gospodin Kramarić nešto govorio, to je naprosto ovaj pohod zaštitarske demokracije u Hrvatskoj. Hrvatska je, s druge strane, zrela za jednu kompletnu reformu lokalne samouprave, pogotovo kada je posrijedi ta fiskalna demokracija, decentralizacija. Evo, recimo, gospođa Pusić ako se ne varam nekoliko je zakonskih izmjena u tom pravcu uputila u saborsku proceduru otkako je gospodin Čačić župan jer i on sam shvaća da jednostavno sa svojim proračunom od 150 do 200 milijuna kuna ne može upravljati. Dok je bio ministar imao je 40 milijardi kuna. Ne mogu naše županije, gospodo, imati te proračune od 100 do 300 milijuna kuna. To je naprosto neću reći sramotno, ali gotovo sramotno i to valja promijeniti. Znači, nije bit promjena u izbornom zakonodavstvu iako i naše izborno zakonodavstvo svakako valja mijenjati kada je lokalna samouprava posrijedi već je bit u toj fiskalnoj decentralizaciji. Iako treba reći istinu, da kad god se eksperimentira sa izbornim zakonodavstvom, posljedice su tragične, bilo da je riječ o lokalnoj samoupravi, bilo da je riječ o državi. Naš Izborni zakon za lokalnu samoupravu je tragedija. On se je promijenio 2000. godine i on je posljedica prilagođavanja izbornih pravila ondašnjim strankama na vlasti. Svi koji smo tada, pa makar bili u onom periodu u vlasti govorili da takav zakon kakvog uvodi Hrvatska nitko nema u Europi bili smo ismijavani ali danas je šteta radi takvog zakona po cjelokupnu lokalnu samoupravu u Republici Hrvatskoj enormna. Po šteti po moralu, o tome nekom drugom prilikom. Najbolji zakon Izborni bio je onaj iz 93. godine kada se 50% biralo neposredno, 50% sa lista. Međutim, kod lista trgovina je naprosto neograničena, pogotovo u tim malim sredinama, odnosno sa tim neovisnim listama šta god taj pojam neovisan značio koje su zapravo sve samo nisu neovisne. Konačno, da li ima smisla postojećim zakonom, znači tim sa listama birati u sredinama gdje imate 500, 600, 700 birača, a takvih općina u Republici Hrvatskoj je možda 200. Nema, nema, ali mi smo to eto učinili. Naš zakon samo takav izbor poznaje. I sada raspravljamo o ovom Prijedlogu tih kuvertiranih ostavki i slično. Jasno da ta kuvertirana ostavka nema smisla. Mi smo kao IDS taj institut aktivirali u ovom Parlamentu, ako se ne varam, 97. u slučaju Delbianco koji nam je iz Sabora izbacio Axela Lutenbergera i jasno je da to tada nije prošlo kao što ne može proći ni danas. Takav jedan institut ne poznaje nitko u svijetu i bit će sada zanimljivo pratiti neke slučajeve Dubrovnik i slično gdje se uvijek pojavljuju zastupnici, ne zastupnici nego vijećnici jedne te iste stranke koji su, eto, također pali na testu što znači vladati, a u poziciji su da vode neku općinu, grad, županije možda 5, 6 mjeseci. Međutim, bit je da se vodi principijelna politika. Ako si jednog političkog svjetonazora onda to ostani. Ako sa jednim programom ideš u izbore onda se toga drži, jednom riječju ono što si govorio ljudima na nastupnim tim skupovima toga se pridržavaj, jednom riječju nemoj prodavati dušu vragu. Politika s druge strane sve za vlast, vlast ni za što, jer naprosto … [[Govornik se ne razumije.]] , mi svi znamo da smo od krvi i mesa, ista stvar je u nekim drugim državnim tijelima ili javnim tijelima, svejedno gdje se također pojedinci šaltaju kako im paše i odgovara, ali ovo tumačenje ako bi se prihvatili ovi prijedlozi koje predlaže gospodin Kramarić moglo bi biti korektno. Neće to biti veliki napredak za to izborno zakonodavstvo i za moral u lokalnoj samoupravi, ali jedan mali korak zasigurno da. Međutim, biti je izborni model, biti bi trebalo biti načelo da svaka vlast sama sebi ne smije prilagođavati izborna pravila i da taj novi izborni zakon počne se primjenjivati ne za prve već za one naredne izbore. Međutim šta ćemo kad smo mi od takvog načela koje je vladajuće svugdje u Europi udaljeni jedno par stotina milijuna svjetlosnih godina. Znači mandat pripada vijećniku, ostavka 24 sata prije pod uvjetom da na to nitko nije prisiljavan i kad bi se to jasno preciziralo sigurno bi bio jedan mali, ali sitan doprinos kakvom takvom moralu u toj lokalnoj samoupravi i zapravo možda najcjelovitiji istup danas je imao gospodin Kramarić i držim da će se od strane državnog tajnika ili njegova ministarstva ti prijedlozi u nekom segmentu i uvažiti.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Ma evo samo mali ispravak, uglavnom je točno sve što je kolega Kajin i rekao. Mali ispravak kolege Kajina koji je ustvrdio da se eto trguje kao na Ponterosu. Ponteros je zatvoren.
Odavno već, odavno.
Tako je, ali što će Hrvatima Ponteros kad su od svoje države napravili megastor i za strance i za trgovinu, za političku trgovinu itd.
Poštovani zastupnik Niko Rebić, ispravak netočnog navoda.
Pa kolega Kajin je netočno ustvrdio kada je u pitanju na lokalnom nivou koalicija HDZ-a i SDP-a da se tu radi o crveno-crnoj koaliciji. Prije bi se moglo reći da je kolega Kajin politički daltonist kada je u pitanju i kada bi bila moguća takva koalicija to bi se prije moglo reći da se radi o crveno-plavoj koaliciji.
Koloriti su lijepi, stari. Klub PGS-a, SBHS-a, MDS-a, poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana dame i gospodo. Evo dopustite da u ime kluba regionalnih stranaka iznesem dakle stav o ovim prijedlozima zakona. Naš klub podržat će dakle namjeru da se otvori rasprava o ovim problemima makar ne podržavamo predložena rješenja. Podržavamo dakle da se rasprava održi u dva čitanja kako bi se prvenstveno otvorilo pitanje opstanka postojećeg izbornog zakona za koji smatramo da generira sve ove probleme o kojima danas raspravljamo. Mi podržavamo dakle predložena rješenja, mislimo da je pitanje prestanka mandata člana predstavničkog tijela prije isteka redovitog 4-godišnjeg mandata, u slučaju podnošenja ostavke riješeno postojećim zakonom tj. člankom 7. koje govori dakle o vremenu prestanka mandata i to dakle u ovoj 1. točci govore se dakle da mandat prestaje ako podnese ostavku, ali se taj sam čin i dalje detaljizira što nije bilo istaknuto u dosadašnjoj raspravi. Dakle, ako podnese ostavku danom dostave pisane ostavke shodno pravima o dostavi propisanim Zakonom o općem upravnom postupku. Dakle to isto piše dakle u članku 7. zakona koje govori o trenutku prestanka mandata, mislim da je to rješenje koje dovoljno formalizira sam taj čin. Također mišljenja smo da se … [[Govornik se ne razumije.]] neće riješiti problem zloupotrebe ostavki već je to pitanje političkog morala i kulture, a tu zakoni mogu malo pomoći. Tako smo i proteklih mjeseci bili svjedoci nemilim scenama koje su stvarale generalnu sliku o nama političarima i političkim strankama kao onima kojima je doći na vlast pod svaku cijenu jedini cilj dok je rad za opće dobro negdje daleko iza toga. Rezultat toga je podatak da se npr. na tablici procjene povjerenja koje je izdala jedna nevladina institucija na procjeni povjerenja dakle gdje su građani njih tisuću mogle dati ocjenu određenim institucijama od 1 do 7 na samome dnu nalaze političke stranke, dakle na ovom grafikonu tu su političke stranke, a najveću ocjenu dobile su dakle većina ljudi koje su srećom dakle individualni njihovi susreti. Dakle političke stranke dobile su najnižu ocjenu 2, ovo ispitivanje izvršeno je 4. siječnja 2005. godine, dakle neposredno prije lokalnih izbora prošle godine, a da je ovo istraživanje provedeno neposredno poslije lokalnih izbora mislim da bi na žalost ta ocjena bila i niža, a dakle nad time se moramo svi itekako zamisliti. Dakle, ovih mjeseci bili smo svjedoci neprihvatljivog po našem mišljenju mišljenju ponašanja upravo u tom segmentu, dakle kupovanja vijećničkih mjesta, a jedan od razloga dakle bila je mogućnost manipulacija s pisanim ostavkama. Po našem mišljenju da se takve stvari ne bi ponavljale ili da su smanjena najmanju moguću mjeru potrebne su puno bitnije, tj. skorenitije promjene od ovih koje se predlažu ovim Zakonom. Po mišljenju našeg kluba da bi se ostvarila namjera predlagatelja ovog Zakona koji sam ističe da se onemoguće zloupotrebe zakona od strane pojedinaca ili političkih grupa s ciljem blokade rada predstavničkih i izvršnih tijela u odnosu na jedinice lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave, odnosno promjene izbornih rezultata trebalo mi mijenjati sam sustav, tj. način izbora vijećnika. Dozvolite mi da citiram Ustav gdje se u članku 132. ističe: "Građanima se jamči pravo na lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Pravo na samoupravu ostvaruje se preko lokalnih odnosno područnih regionalnih predstavničkih tijela koja su sastavljena od članova izabranih na slobodnim i tajnim izborima na temelju neposrednog, jednakog i općeg biračkog prava." Dakle, Ustav u prvi plan stavlja same građane ali i članove predstavničkih vijeća, članove a ne političke stranke ili interesne grupe. I zbog toga mislimo da bi trebalo mijenjati Izborni zakon u cilju da građanin birač u istom ima sigurnost da utječe na red predstavničkog vijeća tako da bude siguran da njegov glas neće biti izgubljen ili preusmjeren. Isto tako, da zna i da bude siguran u to da će se kandidat, osoba koja je dala povjerenje da umjesto njega donosi odluke i upravljanja, da će se on uistinu naći u vijeću ili skupštini njegove općine, grada ili županije. Nažalost, postojeći zakon u potpunosti ne ostvaruje ove ciljeve. Glasanjem samo za stranačke ili interesne liste kao što je to regulirano postojećim zakonom postoji opasnost da se u prvi plan nametnu interesi stranaka ili interesnih grupacija po cijenu marginaliziranja pojedinačnih inicijativa. Da bi se smanjile ovakve mogućnosti po našem mišljenju trebali bi promijeniti Izborni zakon i to u slijedećim pravcima. Prvo, dakle da se uvede neposredan izbor načelnika, gradonačelnika i župana. Na ovaj način građani bi bili sigurni da će im čelnik biti osoba koja je dobila najviše glasova na izborima. Drugo, po našem mišljenju treba promijeniti izborni sustav tako da se polovica članova predstavničkog tijela bira direktno po izbornim jedinicama a pola preko izbornih lista. Građani bi tada znali i bili bi sigurni u to tko će ih dakle u ovom većinskom dijelu predstavljati u predstavničkom tijelu. Dok to slučaj sa stranačkim listama nije. Sama politička stranka određuje prvo dakle sam raspored na listi a isto tako sama politička stranka kasnije određuje tko će zamijeniti određenog kandidata s te liste. Također, mislimo da bi trebalo formalizirati, dakle ugraditi u zakon da se da prednost u formiranju čelništva predstavničkog tijela tako da bi tu prednost imala opcija koja osvoji najviše mandata. To je pitanje u nekim demokracijama političke korektnosti i kulture, nažalost dakle kod nas se dešava upravo suprotno da ona stranka koja je često dobila ili najviše glasova ili najviše mandata dakle da ostaje bez jednog mjesta u upravljanju općine, grada ili županije dok se druge stranke upravo zbog toga da joj smanje utjecaj dogovore dakle o vlasti bez nje. Također, u zakonu treba izričito navesti da je mandat vijećnika neobvezujući i da vijećnici nisu opozivi. U Zakonu o izboru zastupnika iz 1992. godine decidirano, dakle piše u članku 7., članovi predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave nemaju obvezujući mandat, članovi tih skupština nisu opozivi dok u postojećem zakonu izričito piše da članovi predstavničkih tijela nisu opozivi a prava i dužnosti započinju im danom konstituiranja predstavničkog tijela. U sljedećem dakle stavku govori se da član predstavničkog tijela ne može biti pozvan na kaznenu i prekršajnu odgovornost za izgovorene riječi niti za glasovanje u radu predstavničkog tijela. To je dakle preusko ukoliko bismo željeli vijećniku osigurati da on ima neobvezujući mandat. Pa dakle, mislim da tu formulaciju o neobvezujućem mandatu treba vratiti u zakon. Također po našem mišljenju trebalo bi i promijeniti, tj. drugačije definirati prag od 5% ili taj prag smanjiti na 3%. Naime, u zakonu iz 1992. godine u članku 26. govori se, citiram, "Kandidacijska lista koja na izborima dobije manje od 5% glasova ne sudjeluje u diobi mjesta u predstavničkim tijelima jedinice lokalne samouprave". U postojećem zakonu govori se da pravo na sudjelovanje u diobi mjesta u predstavničkom tijelu jedinice imaju liste koje na izborima dobiju najmanje 5% važećih glasova birača. Naizgled to izgleda gotovo isto, ali nije. Postojećim zakonom se i one liste koje osvoje i više, nešto više od 5% glasova dakle postoji opasnost ili mogućnost da ne dobiju nijedan vijećnički mandat. Bilo je puno takvih slučajeva na ovim izborima jer su neke liste sa 5,8% glasova zahvaljujući dontovoj metodi ostale bez ijednog vijećničkog mjesta, dok je u starom zakonu pisalo da se iz te podjele isključuju od iste koje imaju manje od 5% biračkog tijela. A znamo da se tih 5% dakle glasova koji su neiskorišteni iskorištavaju se zapravo na jedan drugi način, da te glasove dobivaju liste koje su na prvenstveno prvom ili drugom, ili trećem mjestu. Dakle, često onda glasovi birača koji su dali 4,9% opciji na primjer lijevog političkog usmjerena onda dakle idu opciji desnog političkog usmjerenja ukoliko ona osvoji prvo mjesto. Mislimo dakle da na taj način ne osiguravamo da se glasovi birača dakle vjerodostojno pretvore i u vijećničke mandate. Također mislimo da treba uvesti i kazne i kazniti sve one kojima se dokaže da su zbog osobne materijalne koristi iskoristili svoj položaj kandidata ili vijećnika. I najvažnije, mislimo da je itekako bitno to da se dužnost svih predstavnika, vijećnika, zastupnika, da je njihova dužnost da se ponašaju moralno i odgovorno prema onima koji su im dali povjerenje da umjesto njih upravljaju njihovom općinom, gradom, županijom ili Republikom Hrvatskom ili ćemo si dakle postaviti pitanje tko će nam sljedeće izbore uopće doći na izbore i da li će onda ti izbori s tako malim odazivom i koliko će oni biti legalni i legitimni. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege! Prije otprilike dva mjeseca u ovoj dvorani za ovom govornicom raspravljajući na sličnu temu rekao sam sve trgovce mandatima u zatvor. Gostujući u emisiji Hrvatskog radija u ponedjeljak gospodin predsjednik Sabora Šeks rekao je da je i po postojećem Kaznenom zakonu takva transakcija jeste kazneno djelo jer se očito ona odvija zbog mita. Da je dakle po meni i Državno odvjetništvo samo po na temelju napisa javnih izjava reagiralo na vrijeme i da je prvi kupac i prodavač u tom kaznenom dijelu bio sankcioniran vjerojatno bi bili zaustavili daljnje takve slučajeve i procese koji nisu završeni nego koji još traju. I doista jeste po sadašnjim odredbama Kaznenog zakona, postoji dovoljno elemenata i osnova da se ti ljudi i kazneno procesuiraju. Ove predložene izmjene zakona su nešto drugo. U obrazloženju zašto dolazi Vlada s ovim Prijedlogom zakona piše da su se pojavile bianco ostavke. Pojavila se ptičja gripa. Pa nakon kravljeg ludila, ptičje gripe u Hrvatskoj su se pojavile i bianco ostavke. Pa piše, da, bianco su došle poslije ptičje gripe, točno. Bianco ostavke su došle poslije ptičje gripe. Piše i dalje da kao posljedica usvajanja ovih izmjena zakona će biti da će se spriječiti bianco ostavke i drugo, onemogućiti zlouporaba zakona od strane pojedinaca i političkih grupa. Od strane pojedinaca i političkih grupa bianco ostavke su instrument kojim se koristila isključivo Hrvatska stranka prava pa mi nije jasno zašto Vlada Hrvatsku stranku prava proglašava političkom grupom? Jer se radi o političkoj stranci a ne političkoj grupi. Imamo situaciju da živi čovjek javno 10 put izjavljuje da nije potpisao ostavku, ali Vlada posredstvom svog Ureda kaže da mora provesti grafološko vještaćenje da li je potpisao ili nije? Dakle vijećnik veli: "Nisam potpisao". A Vlada provodi grafološko vještaćenje njegove izjave valjda da li je ili nije potpisao. Ali istovremeno ista Vlada kroz svoj isti ured ne reagira na podneske primjerice za izbore u Gradsko vijeće Grada Pule gdje se na izborima pojavila falsificirana stranka i falsificirana lista i gdje je provedeno grafološko vještaćenje je dokazano da potpisi nisu autentični i nakon toga nema nikakvog pravorijeka. Dakle izjavom vijećnika da nije dao ostavku provodimo grafološko vještaćenje, a tamo gdje je utvrđeno falsificiranje čak stranke i liste nema … [[Govornik se ne razumije.]] Koje je i osvojila 4,9% ta falsificirana lista u Gradu Puli. I od onog dana završetka izbora i podnošenja prigovora nijedno tijelo nadležno za te sporove u Republici Hrvatskoj nije podnositeljima prigovora dala nikakav odgovor. I neće vjerojatno. A gdje je zapravo sve počelo? Ono što nam se dešava u lokalnoj samoupravi otvorili smo i započeli u ovoj dvorani i u ovom Saboru. Financiranjem prebjega i stranaka u tzv. nezavisne. Zakon o izborima zastupnika poznaje samo kategoriju neovisne liste, neovisnih zastupnika, a financiranje prebjega našli smo uporište Zakon o političkim strankama i proveli proces. U Saboru se tzv. nezavisni pretvaraju u političke stranke. Jer koriste pravo iz Zakona o političkim strankama. Pa nestranački ljudi, kandidati na stranačkim listama nakon izbora postaju nezavisni zastupnici. Ovdje je utvrđen i cjenik. Ne u ovoj dvorani nego odlukom matičnog tijela. Cjenik je godišnje 250 tisuća, a u mandatu milijun kuna. Dole je to 4 puta manje … [[Govornik se ne čuje.]] Dakle proces smo nažalost otvorili u Parlamentu. Mnogi su ga u lokalnoj i regionalnoj samoupravi prihvatili. Da li predloženi zakon rješava suštinu problema? Po meni ne. On mi liči poput Prijedloga zakona o zabrani rada nedjeljom. Tamo će biti vjerojatno da u nedjelju nitko ne smije raditi, a ovdje piše da možeš kupovati samo 24 sata prije nego počne zasjedanje predstavničkog tijela. I cijena će očito biti nešto malo drugačija. Veća ili manja, ne znam. Ali ja vas moram podsjetiti na nešto drugo. U izbornim radnjama svaki dokumenat koji završava kod izbornog povjerenstva na temelju čega se predaju liste i izborna povjerenstva verificiraju liste kandidata, prvo, mora biti ovjeren kod javnog bilježnika ili izbornog povjerenstva. A podnositelji liste kandidata na lokalnom nivou moraju imati punomoći predsjednika stranaka da bi sama potpis na listi kandidata bio pravovaljan. Dakle nema ni jedne izborne radnje, ni jednog papira kojega sudionici izbori predaju izbornom povjerenstvu, a da on nije ili ovjeren od javnog bilježnika ili popunjen, potpisan i ovjeren od izbornog povjerenstva. Po zakonu. I to je dobro. Međutim kada je taj isti koji je kandidat došao na listu morao kod bilježnika ovjeriti izjavu da prihvaća kandidaturu da uopće bude na listi, kad on daje ostavku onda ju po našem zakonu i tumačenju zakona kojega nikad ne prihvaćam može napisati i na vreći od cement papira. I ona je pravovaljana. Ako nekome odgovara. Kako to da i sada kada pokušavamo ajde nerazumljivu odredbu zakona protumačiti njegovom dopunom ne idemo istom logikom. Nema ostavke bez ovjere. Autentičnosti i potpisa. Pa nećemo grafološki vještačiti više. I vrlo jednostavno. Ostavka se podnosi u pisanom obliku. Ostavka mora biti ovjerena od javnog bilježnika i ne može biti starija od dva dana od dana podnošenja. I riješen problem. I mogućnost povlačenja ostavka. Dakako da može biti. I mora ostati sve do trenutka dok nadležno mandatno tijelo ne verificira podnošenje ostavka. Ne do početka sjednice. Nego dok mandatno tijelo to ne izvrši. Tada bi ovu pojavu tobožnju bianco ostavke sveli gotovo na nemoguću mjeru. Jer mandat dakle pripada vijećniku. I on s njim može slobodno raspolagati tako dugo dok ostavka ili aktiviranje mandata nije provedeno. Pa zbog toga predlagatelju sugeriram da samo analogijom izbornih radnji i ovjere potpisa idemo i do kraja što se tiče prestanka mandata. Bilo ostavkom, bilo stavljanjem mandata u mirovanje. I otklonit ćemo dvojbu autentičnosti potpisa, rokova i svega ostaloga. Da li je to pravo rješenje? Privremeno da u ovom mandatu slijedom posljedica za koje smo znali i uzroka i prije izbora. I prije ovih lokalnih izbora u ime Hrvatske narodne stranke za ovom govornicom pa i poslije govorio sam i upozoravao vas da trgovinu mandata možemo spriječiti samo na jedan jedini način. Da otklonimo povode kupovini mandata. A povod i uzrok kupovini mandata nisu vijećnička mjesta nego čelne funkcije u općinama, gradovima i županijama i da se glasovi kupuju samo kada se biraju čelni ljudi, njihovi pomoćnici i eventualno članovi poglavarstva. Neposrednim izborom čelnih ljudi motivi kupoprodaje nestaju. Nema ni potrebe jer su tu kupoprodaju obavili birači i izabrali čelne ljude, da u neposrednim izborima nema poglavarstva, nema razloga kupovina ni za poglavarstvo, a ne vjerujem da će netko nekog kupovati za to tko će biti predsjednik predstavničkog tijela jer je to manje bitno. Dakle, ako želimo s doista uzroke, motive i razloge ovoga riješiti onda je to vođenje neposrednih izbora. Šansu prije izbora smo propustili jer niste prihvatili naš prijedlog zakona treći put. Sada imali smo u međuvremenu prijedlog Vladi o tom području, dosta falinga da bih tako rekao, ali ništa dalje nismo napravili i medicini pa i u politici. Najsavršenije metode su kada se otklanjaju uzroci, ne kad riješimo posljedice. I ako smo se svi složili da uzroke moramo otkloniti onda je to samo uvođenjem neposrednih izbora. Plašenje u sukobu nadležnosti jednih i drugih kao tobože da je to nemoguće riješiti te odnose i staviti na papir ne prihvaćam. Jer ako ne znamo mi to napisati hajmo pitati susjede kako su to riješili. Ako nam susjedi ne odgovaraju hajmo malo dalje u Evropu, pa ćemo tamo naći rješenje kako je to riješeno. Ovo je klasični primjer da otklanjamo uzroke ili pokušavamo … [[Govornik se ne razumije.]] za stvari za koje smo prije izbora znali da će se rješavati. Isto se dešavalo i u prošlom mandatu samo nisu bili toliko medijski interesantni, samo nije bilo toliko vike i povike i nije toliko problema izazivalo. Budimo dosljedni do kraja i ako smo za to da to riješimo onda primijenimo one mehanizme koji će sve uzroke otkloniti i uvedimo neposredne izbore. Ako istim prijedlogom Vlada dođe i u drugo čitanje ovaj prijedlog zakona ne smijemo podržati, jer ništa ne rješava samo zamagljuje oči, samo na drugi način regulira istu proceduru i zato na kraju i pozivam predstavnika Vlade da razmisle o prijedlogu koji sam podnio i na taj način idemo, ali samo kao privremeno rješenje do donošenja zakona o neposrednim izborima. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak navoda gospodin Pejo Trgovčević.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ma netočno je što gospodin Lesar izjavljuje u svojoj raspravi o tome i govori da li je netko iz Hrvatske stranke prave i prozivajući bivše vijećnike Hrvatske stranke prava potpisao ili nije potpisao ostavku, jer vi gospodine Lesar nikada niste ni vidjeli kako te ostavke izgledaju, a kamoli da znate tko ih je i kada i na koji način urudžbirao.
I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ispravljam netočan navod da se trgovina vijećnicima vrši samo zbog čelnih mjesta. Evo primjer iz općine Sveta Nedjelja proteklih godina. Predsjednik HNS-a postao je predsjednik SDP-a, predsjednik SDP-a postao predsjednik HNS-a, predsjednik HSS-a dopredsjednik HNS-a, a predsjednica HNS-a razočarana izašla iz stranke. Svi su bili u oporbi i to vrlo maloj oporbi.
Vrlo je teško pratiti transakcije. Poštovani zastupnik Željko Pecek, Klub zastupnika HSS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo. Mi danas ovdje vodimo jako interesantnu raspravu o tome da li je mandat izabranog neopoziv bez obzira što je to ustavna kategorija 15 godina i bez obzira što smo ovdje mi u Saboru imali i praksu ja bih se usudio reći u svim kombinacijama po kojima smo to već davno, davno ustanovili kako radimo. Zašto to vrijedi u Saboru, a zašto ne vrijedi u jedinicama lokalne samouprave e to bih ja upravo pitao državni ured. Isto tako, da li ostavku može predati a jednako tako i opozvati samo onaj vijećnik koji je izabran. Što bi se dogodilo da netko u ime našeg predsjednika gospodina Šeksa preda ostavku? Da li bi mi provjerili tu ostavku da li je on potpisao? Pa naravno da bi. Da li bi mi prihvatili? Pa naravno da je ne bi prihvatili ukoliko on to ne bi htio. Pa to smo bezbroj puta u Saboru radili putem odbora i dokazali da mi to znamo raditi. Međutim, moje pitanje je zbog čega isto ne radimo i u gradovima i u općinama. Međutim, ono što mene najviše zabrinjava ovdje u ovom zakonu što će on zacementirati stanje. Naravno nema retro aktivnog djelovanja zbog čega bi trebalo da i ima povratno djelovanje najbolje nam pokazuje primjer iz Požege. I zbog čega zapravo se nikom taj mandat ne bi smio oduzeti govorim vam isto primjer iz Požege. Izabrani vijećnik u županijskoj skupštini je digao ruku protiv kriminala. Iz proračuna županije nestalo 13 milijuna kuna. To je revizija potvrdila. Radilo se na čudan način sa jednom tvrtkom iz same županije. Konačno što smo vidjeli odnosno nismo vidjeli u stenogramu sa zatvorene sjednice Vlade. Međutim, zaštitari tog izabranog vijećnika nisu pustili da digne ruku protiv kriminala u zgradu. Izabran je umjesto njega netko drugi koji očito diže ruku za taj kriminal. Evo vidite, ako ni zbog čega drugoga onda zbog tog razloga vjerojatno ne bi mogli opozivati na sličan način već izabrane vijećnike. Međutim, ono što je temeljno kod ovoga zakona gdje je u toj priči čovjek? Onaj koji bira, ali jednako tako i onaj tko je izabran. Čovjek koji bira nakon promjene vlasti zapravo više ne želi ići na izbore jer svi mi znamo kako se govori među ljudima. Svi su oni jednaki, razmišljaju samo o sebi, svi su oni lopovi, pokvareni i zapravo danas se užasno baviti politikom jer izgleda da mi upravo i želimo slati isključivo takve poruke. Prema mišljenju javnosti, politika je zapravo zanat jako sličan onom za koji kažemo da je najstariji na svijetu. Naš izborni folklor ja bih nazvao politikom mrkve i batinom. To je figurativno jako dobro rečeno. Pri tome naš birač stalno ima mrkvu na štapu. Međutim, pitanje je do kada će trčati za tom mrkvom i nadati se da će baš taj puta izabrati najbolju političku opciju i da to nitko neće promijeniti nakon izbora kako bi ta politička opcija provodila programe za koje se je on zauzimao i konačno zbog čega je i zaokružio taj glasački listić. Jednako tako i one koji su izabrani možemo svrstati u priču o mrkvi i batini. Onomu koji treba promijeniti političku opciju se na početku nudi mrkva i to mrkva u obliku plaćenog nadzornog odbora, mrkva u obliku radnog mjesta za njega ili njegovo dijete. Konačno, nudi se i novac, to smo svi čuli. Ukoliko on ne želi uzeti tu mrkvu, e nakon toga dolazi batina. Prijeti se njemu, prijeti se njegovoj obitelji da će izgubiti posao ovaj puta, da neće moći dobiti kredit, da neće moći dobiti zemljište u najam i slično. Još uvijek svakodnevno razni … [[Govornik se ne razumije.]] obilaze vijećnike po njihovim kućama i pokušavaju pritiskati. Naravno policija o tome ne zna ništa. Ne zna, nema pojma o političkoj korupciji o kojoj pjevaju i vrapci na grani. Ne zna ni i prijetnjama. Jednako tako kao što ni naš državni ured ne zna u koliko općina je došlo do promjena vlasti nakon izbora ili ako zna ja bih to htio čuti u obrazloženju ovog Zakona jer je to jako važno. Jednako tako ne zna ili nam ne želi reći u koliko općina i gradova treba uputiti nadzor kako bi se vidjelo da li oni uopće legalno obnašaju tu vlast. Mene zanima koliko ima zahtjeva za obavljanjem nadzora ukoliko to možemo čuti. Međutim, ti pritisci se vrše i na čitave obitelji i za to postoji jedan razrađeni mehanizam djelovanja i to rade pojedinci. Nažalost, čak često puta i iz državnih službi ili onih koji su uz to vezani. Policija nije ništa dokazala jer ništa niti poduzela. Ja po treći puta govorim o tome ovdje u Saboru. Postoje i konkretne primjedbe, postoje konačno i žalbe ljudi međutim nitko na to ne reagira. Meni je žao onih, pa čak i onih koji su pohlepni pa tako postupaju pod promjene političke opcije. Jednako mi je žao i onih koji su slabi pa propuste i promijene političku opciju i time zapravo automatski dobivaju stigmu i oni i članovi njihovih obitelji. Ta stigme traje i nekoliko generacija. Interesantna je bila ponuda koju smo čuli od premijera Sanadera tijekom aktualnog sata u srijedu, gdje je on rekao da bi političke stranke trebale se dogovoriti da ne prihvaćaju otpadnike u formiranju izvršne vlasti. Ja šaljem drugačiju poruku. Otpadnicima trebamo smatrati one koji mite i koji prijete, a zna se uglavnom iz kojih su oni političkih redova. I njih treba izbaciti iz stranke, njih treba svaka stranka izbaciti van zato jer prijete i želje promijeniti volju birača nakon izbora. Hoće li ovaj zakon išta promijeniti? Pa naravno da neće jer samo potvrđuje onu praksu koju smo mi u Saboru toliko puta proveli a sada bi je nekim čudom zacementirali i počeli primjenjivati u gradovima i u općinama. Međutim, mi imamo ovdje još jedan problem o kojem nismo govorili kod ovoga Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave, a taj problem je jako važan i nalazi se pod tepihom. Velik broj gradova i općina postoji gdje se vlada protuzakonito. Ja ovdje imam pismo vijećnika iz općine Nova Bukovica. Usput rečeno, to je općina u kojoj je vlast promijenjena nakon izbora. Pismo je upućeno našem središnjem državnom u glasi ovako: "Već u dva navrata 2. siječnja i 6. siječnja ove godine izvijestili smo Središnji državni Ured za upravu Republike Hrvatske kako umjetno stvorena većina u Općinskom vijeću općine Nova Bukovica donosi nezakonito odluke i sustavno krši kako Statut tako i Poslovnik općine Nova Bukovica. Jednako krši tako i Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi i još neke druge zakone. Upozorenje smo ponovno uputili i detaljno obrazložili 27. siječnja 2006. godine. Ne bismo željeli posumnjati u objektivnost spomenutog Ureda, ali pošto nismo dobili do sada nikakav odgovor na naše dopise, izgleda da ćemo morati postati svjesni da tu nešto nije u redu. Da se sa različitom ažurnošću rješavaju tzv., slučajevi kada nepravilnosti idu u korist vladajuće stranke od nepravilnosti koje čine pripadnici vladajuće stranke." U općini Nova Bukovica na sceni je opcija gdje zakone krše članovi vladajuće stranke. Ja ne bih optužio ovdje da je to namjerno međutim zabrinjava šutnja administracije, zabrinjava to što općinski vijećnici upućuju nekoliko pisama, a državni ured uopće ne odgovara, a kamoli da uputi nadzor. Pa završno, mene upravo to i zanima. Koliko ima zahtjeva da se izvrši nadzor jer ćemo vjerojatno jako lagano moći procijeniti i u koliko gradova i općina se vlada na nezakoniti način. Ovaj zakon to neće promijeniti. Mi moramo mijenjati praksu i zbog toga, pošto je on folklorne naravi, u HSS-u ovaj zakon nećemo podržati.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ma netočno kolega Pecek kaže da se u slučaju Požege radilo o podržavanju kriminala. Naime, u Požegi se radilo o političkoj trgovini koju je HSP spriječio. Neki od kolega zastupnika su ovdje jednostavno opsjednuti nekakvom trgovinom i to do te mjere da je, evo, gospodinu Vidoviću krivo i moje prezime što on više nije gradonačelnik Grada Siska.
I poštovani zastupnik Velimir Pleša, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Potpuno je netočna tvrdnja gospodina Peceka kada kaže da treba kazniti ne one koji prelaze iz stranke u stranku nego one koji su mitili i prijetili da netko mora prijeći i da se zna iz koje su stranke ti koji to rade. To je totalno netočno budući da još od 2003. godine u Međimurju se jako dobro zna imena ljudi koji su bili prisiljeni napustiti jednu stranku koja je tada bila na državnoj razini u opoziciji i prijeći u stranku gospodina Peceka. I to ne samo zbog toga jer su morali to napraviti iz ovih ili onih razloga nego im je bilo zaprijećeno ako to ne učine da će ostati bez posla u institucijama koje su bile vezane uz ministarstvo koje je vodio gospodin Pecek.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Morati ću se povezati sa gospodinom Plešom, jer on očito čita misli na daljinu, telepatski možemo biti povezani. On je govorio ono o čemu ja nisam govorio. Ja sam rekao zna se, ali pošto se on prepoznao u priči zna se tko miti i prijeti i to obrazložio, vjerojatno je pogodio bit stvari.
Sada ćemo na pojedinačnu raspravu. Evo kada bi ja sada dešifrirao ovaj potpis tko je dao ostavku na mirovanje, ja bi ga vrlo teško mogao ustanoviti. Ali budući da ja već poznajem taj potpis, onda će to biti poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ono što se dogodilo nakon lokalnih izbora sigurno je da je to nešto što je dezavuiralo čitav politički život, čitav politički svijet u Hrvatskoj. I sada evo vidite da bi na neki način vlast pokazala javnosti kako je upravo ona ta koja želi spriječiti sve ono što se dogodio i oprati ruke od čitave situacije, podnosi se Saboru ovaj prijedlog zakona, s jedna sa dva članka koja će stvoriti samo još više zbrke i nedoumice. Mi ćemo se svi skupa složiti i ustvrditi da je politika toliko važna i da društvo koje o njoj ne vodi računa da samo sebe osuđuje na propast. Politika je bitna i vlast kao da želi pokazati da upravo ona ima tu namjeru da se ona, upravo ta politika uspostavi u svojoj punoći svoje vrijednosti i kao da šalje javnosti poruku, evo ovo je prijedlog zakona koji mi želimo rehabilitirati politiku u Republici Hrvatskoj. Međutim, da li je tomu tako i da li sve ove mnogobrojne afere koje su povezane s nekim osobama ili sa strankama se odnose samo na njih jer izazivaju optužbe, sumnje, predrasude i jer se vrlo lako prelijevaju na čitav politički život u Hrvatskoj, jer na neki način nameću i poopćavanja i jednostavno nameću javnosti zaključak svi su isti. Zloporabe koje se javljaju sigurno ne bi trebale predstavljati stablo što skriva šumu onih koji se upravo brinu za pravednost, za solidarnost i ulažu i žele upravo se politički angažirati kako bi sve svoje vlastite snage uložili u taj jedan humani posao, posao zajedništva i općih interesa. Međutim, da li je tomu tako? Tko je za ovo jedno stanje u Hrvatskoj koje je poprimilo ozbiljne razmjere zaista kriv, odnosno tko je najodgovorniji i tko je u Hrvatskoj zadužen da kontrolira nezakonitosti koje se događaju u jedinicama lokalne samouprave. Da li upravo postoje norme koje to rješavaju? Ne samo da postoje norme nego postoji za to poseban ured, gotovo na nivou ministarstva. Nekada je bio sastavni dio Ministarstva pravosuđa, sada je poseban središnji državni ured koji će sutra kontrolirati državne izbore, čiji će čelnik biti na mjestu predsjednika Vrhovnog suda, dakle ono što je jučer bio Ivica Crnić, odnosno danas bi bio da je na toj dužnosti ostao i da bi kontrolirao izbore gospodin Horvat. Prema tome, da li javnost ima u to tijelo koje servisira Vladu i koje upravo predlaže da se raspuste, odnosno da se intervenira u određenoj jedinici lokalne samouprave. Ovdje su već kolege govorile, kolega Pecek je govorio, pišu klubovi u određenom vijeću da središnji državni ured intervenira. Ne intervenira, ponekad intervenira odmah, preko noći, u istoj stvari drugačije odluke. Kako to može ne samo se odraziti na političku stabilnost, zakonitost i principijelnost vladavinu prava u jednoj zemlji nego kako uopće građani mogu imati povjerenje onda od središnje države do jedinice lokalne samouprave. Da li govorim na pamet i kada je to sve počelo? Pa nije to počelo samo nakon lokalnih izbora, sjetimo se da je to počelo akcijom lana Vlade koji je bio poslan u Požegu da se isprovociraju izbori prije redovnih izbora i Vlada je preko noći sjetimo se odmah sutradan kada se postigla svrha da je u toj situaciji onemogućen predsjednik tadašnjeg gradskog vijeća da održi sjednicu jer je ministar stalno govorio kako će doći tamo u vizitu ili da taj čovjek dođe u Zagreb, jel' to dostojno člana Vlade. Nakon izbora u istu službu javlja se drugi ministar u Karlovcu, potpisan trgovački sporazum. Nikome ništa. Ja mislim da bi bilo ozbiljnije reagirati na te pojave nego pisati ovakve izmjene, svi bismo bili vjerodostojniji, a na vlastito Vlada. Zašto se negdje ovdje bjanco ostavke prihvaćaju, drugdje se ne prihvaćaju u istim situacijama. Zašto se negdje reagira, negdje se ne reagira? Evo u Požegi se, sutradan je odmah bila sjednica Vlade, čak neznam da li je to bio četvrtak jer je trebalo odmah reagirati i raspustiti gradsko vijeće. Primjer u Vrhovinama gdje molim vas je situacija do takvog apsurda da sve stranke pišu središnjem uredu, piše i sam lokalni HDZ, ali središnji ured i Vlada ne reagiraju, jer nije poćudno s obzirom na koalicijskog partnera na državnoj razini. I kad se reagira? Središnji državni ured molim vas, reagira onda kada je kasno zatražiti sudsku zaštitu jer slijede redovni izbori. Takvo stanje je bilo osam, devet mjeseci, gdje ne treba nikakvo ispitivanje, gdje je sasvim jasno da se nema većina i da općinsko vijeće treba raspustiti. Molim vas kako onda uz sve ovo vjerovati kad Vlada, a to je sastavio Središnji državni ured nakon lokalnih izbora daje uputu svim jedinicama lokalne samouprave kako primijeniti Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina gdje mimo redovnih izbora, mimo mandata upravo primjenom Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina moraju biti zastupljeni s obzirom na brojnost u određenoj jedinici lokalne samouprave nacionalne manjine. Najčešće se radi o Srbima, da ne mucamo ovdje. E onda Središnji državni ured piše Vladi, a Vlada donosi odluku šalje uputu svim jedinicama lokalne samouprave. Molim vas mjerodavni nisu podaci sa biračkih spiskova nego su mjerodavni podaci o broju stanovništva, popis stanovništva iz 2001., a objašnjenje je jer da birački spiskovi nisu sređeni, a u te izbore, a sa tim spiskom, sa tim popisom se išlo u izbore. I što tome više treba reći? Da li išta se tu više ima reći? I onda Vlada nakon toga molim vas donosi ovakav Prijedlog zakona da će eto te ostavke vrijediti ako su, ne smiju biti starije 24 sata. Kako da taj u roku 24 sata mu pristupe? Ajmo trgovina onda sada cvjeta, kulminacija je, ajmo stranke navalimo, tražimo tog vijećnika u 24 sata, a on može svaki čas povlačiti ostavke. Ma gdje u svijetu ima i jedan sustav gdje ostavka ako je jednom dana da se može povući. Ovaj Zakon je mogao riješiti samo ono tko je podnosi i komu se podnosi i gotovo je, ali to je relikt kojim se još socijalističkog sustava kojeg obilato koristi ova vlast. Kada? U situacijama kompromitirajućim kada eto taj čelnik podnosi da bi se oprao pred javnosti ostavku, a onda nadležno tijelo gdje tobože ne prihvaća i on biva speren od svega, opran i nastavlja dalje. Jednako tako u ovoj situaciji daje ostavku i onda se kao predomišlja. Dakle što treba? Dosadašnji zakon je također rekao danom urudžbiranja možda je ostalo sporno, o tome ne treba dvojiti da li stranka ima pravo ako je ona unaprijed, naravno da je to poslije i teško dokazivati ako je antidatirano, ako je datum podnošenja, ali o tome bi trebalo možda razmisliti i nadopuniti a ne mijenjati odredbu, jer je na ovakav način ništa se poboljšalo nije. Dakle Vlada ima s ovim prijedlogom samo jedan jedini cilj da spere sa sebe odgovornost, da pokaže javnosti eto u svemu tome mi nismo krivi. Krivi su pomalo svi, svi oni koji su se dali korumpirati, ali nisu svi. Treba njih odstraniti, treba njih sankcionirati, a za to je zadužen Središnji ured. Nego ja postavljam pitanje, mi imamo samo jednu ovdje neugodnost i jedno nerješivo pitanje, tko će sankcionirati Središnji državni ured?
Poštovani zastupnik Vladimir Jelkovac, ispravak netočnog navoda.
Želio bih ispraviti netočan navod i on nije prvi put izrečen u ovoj sabornici da je između ostalog u Karlovcu potpisan trgovački sporazum. Sporazum je potpisan između gradskog odbora HDZ-a, predsjednika Stranke umirovljenika o zajedničkom djelovanju u gradskom vijeću, a radi vašeg neuspjeha vi ste onda nakon toga raspustili gradski odbor SDP-a u Karlovcu.
Državni tajnik Antun Palarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Evo već 2 sata raspravljamo o zakonu, ali i čuli smo nekoliko napada na ured kojeg imam čast voditi. Moram ponoviti sljedeće, ovaj ured postupa po zakonu, primjenjuje praksu Ustavnog suda, Upravnog suda i upravnu praksu koje su stvorili svi prethodnici koji su radili ovaj posao prije mene. U 2 godine je bilo puno ovakvih napada, nisam nikad išao u osobne obračune jer mislim da to nije dostojno ovog Doma i zato ću samo biti slobodan pokazati jedan papir jer sam u nekoj prednosti jer imam arhivu koja je stvorena svih ovih godina. Imam dopis Ministarstva pravosuđa, uprave i lokalne samouprave od 17. srpnja 2003. godine u predmetu Petrinja. Dakle, mišljenjem se legalizira promjena vlasti koju ja moram poštivati i upravnu praksu i ne mogu je … [[Govornik se ne razumije.]] , ali a pro po toga da naš ured nije izdavao da rješava stvar mišljenjima, a ne upravnim aktima. Do sada ni jedan predmet koji je bio na Upravnom sudu, koji je radio ured nije ukinut, a znamo raspuštanje Osječko-baranjske županije da je palo na Ustavnom sudu no Ustavni sud je zauzeo stav o nekim pitanjima, mi to poštujemo, mi smo o nekim pitanjima čak i tražili autentično tumačenje. Dakle, mi radimo na temelju zakona, sudske prakse, Ustavnog suda, Upravnog suda i stvorene upravne prakse, nadzor će biti obavljen svugdje gdje treba pa i u Bukovcu kako smo čuli, ja to moram pogledati zbog, vjerojatno kao u proceduri imamo službu koja to radi i sud je će se primijeniti jednaki kriteriji. Mi kad napišemo mišljenje, kad mi zauzmemo pravni stav, kad on izađe iz kuće onda on nas obvezuje i svi se na njega mogu pozivati. Eto toliko, dakle mi ovim Zakonom želimo zaustaviti ono što smo rekli budući bjanko osnovke, doprinijeti u vođenju reda, ali postupamo principijelno, a za svoj rad državni tajnik odgovara predsjedniku Vlade.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče, netočan je navod gospodina državnog tajnika koji je ustvrdio tu u dva ili tri navrata u ovom obraćanju da radi na temelju zakona, sudske, upravne prakse itd. Ne možete raditi na temelju zakona kad u zadnjih nekoliko mjeseci u pojedinim slučajevima baš ništa ne radite. I drugo, pri kraju ste rekli da ćete ovim Zakonom, prijedlogom, ja ga zovem nazovi izmjenama zakona, spriječiti daljnje bjanko ostavke, a lijepo ste kazali nakon sjednice Vlade da otkrili ste da će se stranke i dalje moći koristiti institutom kuvertiranih ostavki s time da će se one morati urudžbirati najkasnije 24 sata prije. Kako onda sprečavate u budućnosti bjanko ostavke?
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je gospodin Palarić ustvrdio da se drži Ustava i odluka Upravnog suda jer onemogućava mjesecima upravo u pojedinim jedinicama lokalne samouprave da bi se vijećnici mogli obratiti Ustavnom sudu uopće donošenje odluke. Ali zato u Viru šaljete dva puta upravni nadzor, u Požeško-slavonskoj županiji devet je kaznenih prijava, devet obraćanja vama. Niste poslali nijedan nadzor. Dalje, mašete tu papirom Petrinja. Točno je. I što je tu sporno? Ali pazite, još dalje. Pogledajte kompletnu arhivu pa ćete vidjeti da su se raspuštala vijeća i ondje gdje je bila koalicija, gdje je bio sam SDP na vlasti a pokažite ondje gdje su reagirali oni, gdje je HDZ na vlasti, oporba gdje je reagirala, kada ste vi reagirali? Nikada.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočan navod gospodina državnog tajnika koji je rekao da Središnji državni ured radi po praksi Upravnog suda i Ustavnog suda. Pa ja ne znam je li praksa oba suda da ne odlučuju mjesecima kada zahtjev podnese SDP za nadzor ali u roku od dva dana odluče o predmetu onda kada zahtjev uputi HDZ. To je vaša praksa. Ne znam da je praksa ova dva suda.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović ispravak netočnog navoda.
Također isti navod gospodina Palarića ispravljam kao sasvim netočan jer ne postupa gospodin Palarić i njegov ured po primjerima sudske prakse o čemu svjedoči primjerice mišljenje koje je izdato ne kao što kaže kolegica u roku dva dana nego u roku od dva sata kada je grupa građana došla u ured gospodina Palarića proglasiti se vlašću u gradu Sisku. Onda je on njihovo mišljenje potkrijepio aktom Upravnoga suda u slučaju Garešnica koji je potpuno drugačiji nego li je bio slučaj u Sisku o čemu on također ne može ništa znati jer gospodin Palarić oficijelnu vlast grada Siska nije niti telefonom pozvao a kamoli zatražio bilo kakav akt da bi svoje mišljenje u roku od dva sata dao grupi građana.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočni navod gospodina Palarića kad je rekao da državni ured radi na temelju zakona k tome ažurno itd. Gospodine Palariću, to nije točno jer vas praksa opovrgava. Ne radite sukladno zakonu a posebice ne radite ažurno, naravno tamo gdje vam ne odgovara. Dokaz za to je vaša neodgovornost i vaše ponašanje u slučaju općine Drenovci gdje zahvaljujući vašem nedostatku hrabrosti postoje dva vijeća. Dva vijeća postoje mjesecima a trpi općina. Da li trebam spomenuti Gornje Bogićevce ili po redu općine u kojima ste vi napravili nered.
Državni tajnik Antun Palarić objašnjenja.
Postoje predmeti u kojima je potrebno utvrditi činjenice da li je posrijedi kazneno djelo i postupci su pred policijom i pred Državnim odvjetništvom. Mi ne možemo utvrditi činjenice da li su ostavke falsificirane ili nisu. To je pitanje da li je učinjeno kazneno djelo ili nije u tim predmetima. Ali, ima 600 jedinica lokalne samouprave. Mi smo upravni akt u Sisku izdali brzo zbog inzistiranja gospodina Vidovića. Mi smo uvjereni da je to bilo temeljeno na sudskoj praksi i konačno i na ovoj praksi iz Petrinje.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa netočno je što je rekao gospodin Palarić. Kaže, ima situacija gdje treba utvrditi činjenice. Sve su situacije gdje treba utvrditi. Ili negdje opće po činjenicama ne radite nego onako po naputku i po direktivama.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Gospodine Palariću, činjenice treba utvrditi ali činjenice treba utvrditi onda kad za to postoji stvarna situacija a ne onda kad vi zamutite situaciju. U slučaju općine Drenovci vi ste zamutili situaciju i nitko nije postavljao pitanje falsificiranja potpisa ostavke nego ste vi utvrdili odnosno dali mišljenje da predsjednik vijeća čak nema pravo odrediti ni stanku sjednice onda kad je to uistinu potrebno. Zahvaljujući tome, gospodine Palariću, nekoliko mjeseci ne funkcionira općina. Ja to ne nazivam odgovornošću a vi tješite svoju savjest pa zovite odgovornošću.
I Milanka Opačić. … [[Upadica se ne čuje.]] Niste. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne priznajete? … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Vidoviću, jeste vi priznali?
Ja sam se htio referirati samo … [[Govornik se ne razumije.]] ispravak netočnog navoda da je točno to što je gospodin Palarić rekao da sam ja inzistirao da se mišljenje izdato u roku od dva sata pošalje kao akt na kojega se može žaliti. Samo sam to tražio, da ne ispadne da je udovoljeno mojem zahtjevu. Jer, mojem zahtjevu da se utvrdi stanje i zaštiti zakonitost u gradu Sisku nije udovoljeno niti sam dobio bilo kakav odgovor te vrste.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče! Nadam se da me, poštovani predsjedniče, nećete danas prekinuti zbog toga što ću skrenuti eventualno s teme. Dakle, mi danas ovdje raspravljamo nažalost o jednom apsolutno nepotrebnom zakonu. Ovaj zakon ne rješava ništa osim što će urediti radno vrijeme trgovine vijećničkim mandatima. Na način da će ograničiti radno vrijeme trgovine vijećničkim mandatima i skratiti ju sa punog radnog vremena na to da ono može trajati 23 sata samo jer evo kraće od tih 24 sata prije podnošenja, prije sazivanja sjednice predstavničkog tijela se ta ostavka može povući. Umjesto da danas raspravljamo ili da ovih dana raspravljamo primjerice o 35 zakona koji bi omogućili jedinicama lokalne samouprave da konzumiraju svoje pravo koje im je ovaj Sabor dao izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi koji su stupili na snagu 8. studenog prošle godine a temeljem čega sve jedinice lokalne samouprave do 8. veljače moraju uskladiti svoje statute. Mi raspravljamo u pravom čitanju o nečemu što uopće nije važno i što ništa ne rješava. Vidite mi raspravljamo o tome kad se može trgovati vijećničkim mandatima, ali ne raspravljamo o tome da omogućimo jedinicama lokalne samouprave da upravljaju javnim cestama što smo im dali zakonom i što su jedinice lokalne samouprave ugradile svoje statute. Potrošile su vrijeme, potrošile su novac, trudile su se oko toga da provedu proceduru, upisali su svoje statute da su županije i veliki gradovi nadležni za održavanje javnih cesta, ali ništa od toga. Mi smo jučer raspravljali ovdje o "Splitskoj zaobilaznici" kada je naprasno mene predsjednik Sabora prekinuo u argumentiranom [[Upadica: Nisam vas prekinuo samo sam vas upozorio da se držite teme.]] Prekinuli ste me i opomenu udijelili. O "Splitskoj obilaznici", mi smo jučer raspravljali ovdje o "Splitskoj obilaznici". "Splitska obilaznica je javna cesta. O javnim cestama po Zakonu o lokalnoj samoupravi koji je stupio na snagu 8. studenog prošle godine u Splitsko-Dalmatinskoj županiji treba brinuti Splitsko-Dalmatinska županija, a o dijelu ceste koji prolazi kroz Grad Split, Grad Split. Grad Split, a ne "Hrvatske ceste". A ne "Hrvatske ceste". Splitsko-Dalmatinska županija je izmijenila nadam se svoj statut. Ugradila je tu obavezu i ovlast u svoj statut. Mislim da je to učinio i Grad Split, a onda Sabor odlučuje o tome da će dignuti kredit i da će tu izgradnju te javne ceste, izgradnju te javne ceste raditi "Hrvatske ceste". E sad umjesto da mi dakle omogućimo Splitsko-Dalmatinskoj županiji da doista koristi svoje pravo koje smo joj dali 8. studenog prošle godine mi danas raspravljamo o tome do kad se može trgovati vijećničkim mandatima. I kaže se: "Vijećničkim mandatima se može trgovati do 24 sata prije održavanja sjednice." Pa onda 23 sata imate "trading". Imate vrijeme kad ćete dizati si cijenu i onda sat vremena prije održavanja sjednice možete tu ostavku povući ukoliko ste postigli dobru cijenu. Ako je cijena dobra naravno da ćete povući ostavku pa ćete opet čekati sljedeću sjednicu Gradskog vijeća, Općinskog vijeća i Županijske skupštine pa ćete opet podnijeti ostavku i opet ćete 23 sata imati vremena da se cjenkate i opet ako postignete dobru cijenu ćete povući tu, povući tu ostavku. Ne samo da ne sprečavamo mi manipulaciju ostavkama, mi ovdje se pretvaramo u povuci-potegni demokraciju na lokalnoj razini. Jer ostavljamo doista 23 sata mogućnost za utvrđivanje cijene. Pa bi se bolje možda moglo zvati ovih 23 sata burza vijećničkim mandatima. Jer ne vidim razloga zašto svi vijećnici ne bi podigli ostavke 24 sata prije održavanja sjednice i trgovali. I sat vremena prije održavanja sjednice naprosto svi povuku te ostavke i nastave dalje raditi kao da se ništa, ništa nije dogodilo jel'? E sada vidite i postojeći zakon koji po meni sve rješava što se tiče mandata i novi zakon dakle izmjena i dopuna ovog Zakona kaže da mandat prestaje u trenutku dostave pismene ostavke. Dakle u tom trenutku prestaje mandat. I onda Vlada sada predlaže da se upiše drugi stavak tog članka da kaže da ostavku možete povući sat vremena prije održavanja sjednice. Možda ostavku možete povući, ali nema vam tko vratiti mandat. Mandat mogu dodijeliti jedino građani na izborima. Ne može se povlačenjem ostavke vratiti nešto što je u jednom trenutku prestalo. Dakle u trenutku podnošenja ostavke prestao je mandat. I mandat nitko osim građana ne može vratiti. Ne možemo mi malo povuci-potegni. Pa nije to potezanje užeta. To je lokalna demokracija. Prema tome Vlada je sama sebi u suprotnosti što se tiče ovog, ovog Zakona, ovog apsolutno i potpuno nepotrebnog zakona. Pa što onda opet Vlada kaže? Kaže: "Ostavku možete podnijeti 24 sata prije sazivanja Gradskog vijeća ili predstavničkog tijela." Dakle netko tko pretpostavlja predsjednik predstavničkog tijela koji pretpostavlja primjerice da će mu neki od vijećnika podnijeti ostavku naprosto će sazvati sjednicu predstavničkog tijela kako to čini predsjednik Sabora. Sjednica predstavničkog tijela će trajati mjesecima. Prema tome onemogućit ćete vijećnika da podnosi ostavku jer nema razloga da sjednice predstavničkog tijela ne budu sazvane kao što je primjerice sazvana sjednica, ova sjednica Sabora. Dakle i tu sprečavam vijećnike u tome da naprosto koriste svoj, svoju mogućnost da raspolažu svojim mandatima. E sad da se vratimo na ono oko čega je sve i počelo, a to su tzv. bianco ostavke. Vidite ako zakon kaže i postojeći i izmjene i dopune zakona da se mandat prestane kad ostavku podnesete danom dostave pisane ostavke. Ne piše u zakonu kome dostavljate pisanu ostavku. Prema tome možemo to reći ako vas je stranka predložila na listu da to se može tumačiti da mandat prestaje i trenutkom kada ste svoju ostavku dostavili stranci. Pa ste zamolili stranku da ona to preda na urudžbeni zapisnik. O tome su svi vijećnici HSP-a podnijeli ostavke samo se postavlja pitanje zašto predsjednik HSP-a ne želi te ostavke proslijediti u gradska i županijska, gradska i općinska vijeća Županijske skupštine? Jer ti vijećnici su očito podnijeli ostavke. I sada se postavlja pitanje tko može umjesto njih odlučiti kada će te ostavke biti, biti proslijeđene? Te ostavke se navodno nalaze u uredima Hrvatske stranke prava. I treba, ne navodno, to je rekao predsjednik Hrvatske stranke prava je nekoliko puta rekao da su oni sa kovertiranim ostavkama željeli spriječiti promjenu biračke volje građana Hrvatske. Prema tome ostavke su vijećnici Hrvatske stranke prava podnijeli, oni su, … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa nema, nema zastupnika, vijećnika nema. Zastupnici imaju važnijeg posla, prebrojavaju kuverte valjda koliko im je još ostalo. Dakle oni su, vijećnici su podnijeli ostavke. Ostavke se negdje nalaze. Trebao bi netko utvrditi gdje su ostavke da ostavke se aktiviraju. Ostavke se ne mogu aktivirati kada to želi predsjednik stranke jer i kolege iz HSP-a su rekle da je ostavka osobni čin. Ako je ostavka osobni čin, ako je ona pred predsjednikom stranke potpisana i dana predsjedniku stranke onda je ta ostavka naprosto i podnesena. I možda ovdje treba okrenuti cijelu priču na glavačke i zapitati gdje su te ostavke, zatražiti od predsjednika HSP-a da te ostavke donese i aktivirati te ostavke i tada će biti riješen taj problem. Ja predlažem Vladi da povuče ovaj bizarni zakon, prijedlog zakona jer i u ovom zakonu ima jako puno stvari koje treba promijeniti osim da reguliramo radno vrijeme trgovinom vijećničkih mandata, a pozivam Vladu da sukladno programu decentralizacije i svojim obećanjima konačno izmijeni 35 zakona i omogući jedinicama lokalne samouprave da mogu koristiti i konzumirati svoja prava i da konačno decentralizira Republiku Hrvatsku.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kruno Peronja.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajnici. Upravo je netočno da “Splitska zaobilaznica“ uopće ne prolazi kroz grad Split. To je naziv iz razloga jer je Split sjedište Splitsko-dalmatinske županije, a “Splitska zaobilaznica“ je državna cesta koja povezuje i omogućava brz protok roba, ljudi, kapitala i koja svakodnevno služi za tu svrhu preko 300000 stanovnika od Trogira, Kaštela, Solina, Dugog Rata, Omiša i Podstrane i zapravo netočno je također ovaj državni ured sjajno radi po zakonu i propisu i koristi i stvara novu praksu u čari lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Mi ovdje danas raspravljamo, a možda ako ne stignemo do pauze ćemo nastaviti o nečemu što čini mi se to se i javnost slaže već je i vrapcima na grani jasno. Naime, prema sada važećim ustavnim i brojnim zakonskim odredbama, a time se slažu svi relevantni stručnjaci iz tog područja vijećnički mandat pripada izabranom vijećniku. To je uostalom u jednim novinama danas izrijekom kazao i politički tajnik Hrvatske demokratske zajednice naš kolega zastupnik Zubović koji je citiram rekao: “Mandat pripada vijećniku, a ne stranci." To uostalom jasno kaže i Ustav. Naravno, ove riječi izrekao je i sam predsjednik stranke HDZ-a odnosno aktualni premijer. Mi danas ovdje raspravljamo, ja ću sada reći kao što sam rekla u netočnom, kada sam ispravljala netočni navod, nazovi izmjenama i dopunama jednog zakona kad nas se još i pokušava zadnjih dana od prošlog četvrtka uvjeriti da će evo te izmjene i dopune ta dva stavka u budućnosti u stvari razjasniti sve postojeće nejasnoće i onda možda što je još i bitnije čini mi se u ovom slučaju da će konačno i Središnji državni ured na čelu sa gospodinom Palarićem znati što treba raditi. Jer do sada, na žalost, tvrdim on i njegov ured to nisu znali. Čini mi se po ne postupanju, po nekim slučajevima nisu znali niti da trebaju raditi, a pogotovo da trebaju raditi brzo zbog toga što se radi o lokalnoj samoupravi, zbog toga što se radi o funkcioniranju pojedinih općinskih i gradskih vijeća. Dakle, radi se direktno o životu građana na području te lokalne zajednice. I naravno, kako bi onda se uopće znalo da treba raditi, makar pokušati raditi u skladu sa zakonom i Ustavom. Osobno kao saborska zastupnica smatram ga direktno odgovornim za trenutno pravnu nesigurnost i vjerojatno kao što se sada već počinje iščitavati i upitnost eventualnog zakonitog rada pojedinih županijskih skupština, gradskih i općinskih vijeća zbog toga što ništa ne čini, odbija dati tumačenje, ne želi dati, produžava vrijeme, mjeseci prolaze, skriva se pri tom iza drugih državnih organa i kao čeka da oni obave svoj dio posla i to naravno ipak u konačnici ovisi o tome tko bi trebao ostati ili doći na taj način na vlast u nekoj lokalnoj zajednici. I tako se ja slažem i smatram da su u pravu oni koji su ured, Središnji državni ured preimenovali u središnji državni nered. Pa čak i Ustavni sud hajde da tako kažem vratio lopticu nazad prema uredu pa što god ja u ovom času mislila o takvom očitovanju, odnosno odluci Ustavnog suda. Međutim, niti nakon toga koliko ja znam Središnji državni ured ne reagira. Ja molim, nema gospodina Palarića ali tu su neki njegovi suradnici iz ureda, meni nije jasno pa mi pokušajte odgovoriti i pokušajte me ubijediti po čemu će se ovim izmjenama i dopunama nedvojbeno utvrditi da mandat pripada vijećniku, izabranom vijećniku a ne stranci kako ponavljam toliko pokušavate prodati zadnjih dana hrvatskoj javnosti. Ali pri tome naravno se kaže, da žao nam je, ali taj zakon se neće moći retro aktivno primjenjivati, pa ono što se dešavalo zadnjih mjeseca valjda papala maca ili kako da to kažem. Što se u stvari mijenja? Po meni se apsolutno ništa ne mijenja. Ja se tu u potpunosti slažem sa kolegom Mršićem koji kaže doslovce da ste samo uveli uredovno vrijeme kada će se neki mandat aktivirati i koliko vremena ima ili ostaje vijećniku da taj mandat povuče. A ja sad idem korak dalje, pa onda vas pitam. Pa gdje se to vidi da bianco ostavke više ne važe, odnosno važe kako je i kolega Palarić izjavio u jednim dnevnim novinama nakon sjednice Vlade i tko tu sad mora garantirati recimo tom vijećniku kojem je stranka aktivirala njegovu bianco ostavku, tko sad tog vijećnika mora obavijestiti da on ima vremena do početka sjednice da eventualno tu ostavku povuče ako se ne slaže sa tim da je stranka njegov mandat aktivirala. Ja moram kazati da ovdje u ovim prijedlozima izmjena toga nema. Ako to negdje piše u drugim člancima ovoga zakona onda mi to objasnite, jer na ovaj način ne znam na koji način bi se mogle i u tom smislu izbjeći nekakve buduće manipulacije. U ocjeni stanja ovih izmjena doslovce je napisano da su u pojedinim situacijama izabrani članovi predstavničkih tijela ili njihovi zamjenici bili sprječavani i onemogućavani često i izvaninstitucionalnim sredstvima u obnašanju svog vijećničkog mandata. Time u stvari je priznato da se zna da je nepravilnosti bilo, ali da se ništa nije činilo da se na vrijeme donese pravorijek što je u krajnjoj liniji dužnost ovoga ureda i čini mi se da mu stoji i u opisu poslova. Najžalosnije od svega što mi se ipak na kraju krajeva čini da i kompletna Vlada ali i premijer stoji iza ovakvog nerada ureda, jer da ne stoji davno netko više ne bi obnašao funkciju na kojoj je bio. Netko je danas čini mi se u ime kluba govoreći o ovim izmjenama i dopunama zakona rekao da bez obzira na sve da bi htio da tom šlamperaju u Hrvatskoj stane na kraj. Ja tvrdim da sa ovakvim izmjenama ili onom što se pokušava prodati kao izmjene i dopune zakona to sigurno neće ostvariti. Naime što god mi rekli i što god mi mislili bez obzira kojoj stranci pripadali, naš problem je u tome što pojedine institucije koje država ima i koje su dužne s jedne strane tumačiti, ali s druge strane provoditi zakone, to ne čine. A svojim nečinjenjem ili čak i činjenjem, direktno podilaze manjim ili većim trenutnim interesima, ali što je najgore oni poručuju građanima ove Hrvatske da ne treba imati povjerenje u institucije u koje bi trebali imati, a te institucije bi im trebale omogućiti da im se ostvaruje i garantira njihovo pravo da svojim glasovima na lokalnim izborima izaberu one koje oni žele, a ne one koji se trenutno sviđaju nekome tko je na državnoj vlasti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Vlado Jelkovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, predstavnici ministarstva, državnog ureda, kolegice i kolege. Zakonodavstvo koje regulira lokalnu samoupravu je očito vječna tema koja cijelo vrijeme zaokuplja nas zastupnike, koje zaokuplja naše birače, građane, a očito će to i dobar dio vremena u budućnosti ostati tako. Čini mi se da i mi svojim raspravama dajemo puno podloga i argumenata da ostavimo takav dojam o funkcioniranju lokalne samouprave iako brojke, a brojke kažu da ne lažu, ipak govore nešto drugo. Mi imamo oko 600 jedinica lokalne samouprave, odnosno regionalne samouprave i onaj najveći dio, veliki dio koji funkcionira sasvim uredno i sasvim dobro nikad se ne spominje, a na žalost uvijek su nam u mislima i uvijek su u našim raspravama onaj manji broj sredina gdje se na žalost dešavaju neke stvari koje ne bismo željeli da se dogode i na način kao što se to događalo. Ako imamo 600 jedinica lokalne ili regionalne samouprave mi ih ovdje danas u onom negativnom kontekstu nismo spomenuli više od šest, a to je samo jedan promil. No svakako treba težiti da se i to riješi. Isto tako mi govorimo ipak o dvije različite stvari, jedan je prijedlog zakona kojeg danas imamo u prvom čitanju i koji treba riješiti, samo jedan segment problema, ali naravno više govorimo o cjelokupnom funkcioniranju lokalne samouprave pa onda i o tzv. trgovinama mandata. Prelazak vijećnika iz jedne u drugu stranku je jedno, a bjanco ostavka koju bismo danas trebali pokušati naznačiti kako izaći iz postojeće situacije, nešto drugo. Ja sam u jednom svom ispravku već rekao danas da je problem u neodgovornosti, nepoštenju, nemoralu pojedinaca koje recimo prodaju svoj mandat i to, a rekli smo da mandat pripada vijećniku, nitko ne može riješiti nego birači na narednim izborima koji takovog vijećnika trebaju sankcionirati i više ga ne birati u predstavničko tijelo. Nisam siguran da je samo Hrvatska država u kojoj se tako nešto dešava, sasvim sigurno dešavaju se takove stvari i u zemljama sa višestoljetnom demokratskom praksom, ali recimo da želimo i na tome trebamo raditi pa i vlastitim primjerima dokazivati da se ti propusti isprave. Dakle u primjeni zakona i sada se vraćam na sam ovaj konkretan prijedlog je nakon posljednjih lokalnih izbora pojavilo se određenih dvojbi vezanih oko primjene instituta tzv. bjanco ostavci i ovdje je pokušaj da se te nedoumice riješe zakonom. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona sastoji se od dva stavka i onako kako je on predložen ne može ostati zato jer doista na taj način ostao bi nedorečen. Ja ću pokušati sugerirati ili predložiti predlagatelju možda formulaciju pa ako se iz toga eventualno nešto da iskoristiti, bit će mi drago. Dakle sam prijedlog stoji da ako vijećnik podnese ostavku, trenutkom zaprimanja pisane ostavke koji ne smije biti kasnije 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela, dakle prestaje mu mandat, a onda se kaže u drugom stavku da član predstavničkog tijela može povući pisanu ostavku najkasnije do početka održavanja sjednice. Jedno sa drugim ne ide, jer on više nema što povući s obzirom da mu je 24 sata prije toga prestao mandat. Ja predlažem da stoji formulacija, dakle ako podnese ostavku najkasnije 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela, s tim da ostavka stupa na snagu s početkom prve sjednice predstavničkog tijela. Onda bi ostao taj rok od 24 sata u kojem bi vijećnik mogao povući ostavku. Nedvojbeno je da mandat pripada vijećniku, nedvojbeno je također da on ima pravo na ostavku i ono što sugeriram predlagatelju da do drugog čitanja pojasni institut ostavke, da propiše proceduru kako se ostavka daje i u kom roku i na koji način se ona može povući. Vjerujem da je to moguće između ostaloga i na ovaj način koji sam rekao u svom prijedlogu formulacije, naravno uz pojašnjenje same procedure, zatim vidjeti koja je tu uloga mandatnog povjerenstva, a u konačnici mislim da ćemo riješiti dobar dio nedoumica koje imamo, naravno ne sve. Usvajanjem Zakona o neposrednom izboru čelnika jedinice lokalne samouprave i uprave i iz razloga o kojima sam govorio ja ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Što rješava ovaj zakon? Ali baš ništa. Da li je mandat obvezujući ili nije? Pripada li mandat vijećniku ili ne pripada vijećniku? Pa to znamo. To znamo i bez ovog zakona. To piše u Ustavu. Ovaj zakon, to je puštanje magle, to je pravljenje dimne zavjese. Pa da bi onda u toj magli, u tom dimu da bi se sakrio pravi problem. A što je pravi problem? Pravi problem je bezočna, beskrupulozna, bezobrazna trgovina mandatima, izigravanje volje birača. Da bi se dogodila takva trgovina, moraju postojati dvije strane. Mora postojati kupac i mora postojati prodavatelj. Tko su prodavatelji? Prodavatelji su bijednici, ništarije, srebroljupci svih boja i fela. Njih je uvijek bilo i bit će. Takvih se nijedno društvo osloboditi ne može pa neće ni hrvatsko. Nitkova uvijek ima. Tko je patentirao ovu kupovinu vijećnika? Tko ima sva prava, copywrighte? Pokojni Predsjednik Franjo Tuđman kada je rekao u vrijeme zagrebačke krize "nećemo trpiti oporbenu situaciju u Zagrebu", a zapravo nećemo trpiti postojanje, ostvarenje volje birača. I tu svoju nakanu on je i proveo. On je patentirao kupovinu vijećnika jer su se dva vijećnika, tada iz HSS-a Buković i Šporer, prodali. Znate, u povijesti se događa da ponekad neko vlastito ime postane opći pojam. To se dogodilo Kvislingu. Vlastito ime postalo je opći pojam za izdajnika domovine. To će se i već se dogodilo i Bukoviću i Šporeru. Njihova imena su postala opći pojam za prodaju časti, ugleda, poštenja, volje birača. I kad se kaže Buković i Šporer onda se točno zna na što se misli. E pa Bukoviću i Šporeru pridružit će se i drugi, eto, u Sisku Nikolić i Kindi. I dok bude Zagreba postojat će pojmovi Buković i Šporer kao primjer, kao egzemplar pokvarenosti, izdaje, trgovine, srebroljupstva. I dok postoji Sisak postojat će pojmovi Nikolić i Kindi kao primjeri nečasnog, prljavog, trgovačkog ponašanja. E sad, toliko o prodavateljima. E sad, tko su kupci? Pa i to znamo. Uglavnom HDZ. To i ne treba dokazivati, to je dokazano, ovjereno i potpisano kad je ministar Vukelić potpisao takav trgovački ugovor s jednim vijećnikom HSU-a u Karlovcu.
Poštovani zastupniče, ja vas molim da ne etiketirate Hrvatsku demokratsku zajednicu ili bilo koju drugu stranku u svom govoru.
Poštovani potpredsjedniče, a ja vas molim …
Tim pojedinostima koje sad iznosite bez ikakvih dokaza. Dakle, ni HDZ ni bilo koju drugu stranku.
Poštovani potpredsjedniče, a ja vas molim da se držite Ustava, Zakona o pravima zastupnika i našeg Poslovnika i da dopustite zastupniku u ovom Saboru da govori. Jer je to njegovo pravo zajamčeno Ustavom, zakonom i Poslovnikom. Molim vas, nemojte to kršiti, budite dostojni uloge koju ovdje sada obnašate.
Ja sam vrlo dostojan uloge koju obnašam, ali pokušavam vas upozoravati …
Ne trošite mi vrijeme rasprave, potpredsjedniče.
… upozoriti da ne etiketirate …
Nemojte me upozoravati …
… bilo koju stranku bez dokaza …
HDZ kupuje mandate, je li vam jasno? HDZ kupuje mandate, ministar Vukelić je potpisao trgovački ugovor. Taj trgovački ugovor je objavljen u novinama. Je li vam jasno? Jesam bio dovoljno jasan? Hoćete da ponovim? HDZ i ministar Vukelić. Da je to primjer trgovine, pa nije samo Karlovac slučaj. Pa u Splitu je Buljubašić dobio koncesiju, dobio čovjek koncesiju. Ima direktnu materijalnu korist od toga što je prodao povjerenje birača. Predsjednik Sabora Šeks je neki dan gostujući na jednoj radijskoj emisiji rekao da u tim slučajevima bi trebalo pooštriti Kazneni zakon, propisati bezuvjetnu zatvorsku kaznu ako se dokaže da je netko imao izravnu materijalnu korist. Ja pozivam predsjednika Šeksa da inicira ovu izmjenu Kaznenog zakona ili to napravi u dogovoru sa ministricom kako bi tog Buljubašića koji je dobio koncesiju od Vlade, državnu koncesiju je dobio zbog prodaje mandata strpao u zatvor. Tada ću vjerovati Šeksu, tada ću vjerovati HDZ-u i vama, gospodine potpredsjedniče kad me prekidate da iznosim istinu. Velika Gorica, Brdek. Kaže čovjek, kaže pred novinarima, nudili su, "HDZ mi je nudio kofer s novcima. Otvorili su kofer i vidio sam novce". Nije rekao, neki su mi nudili. Rekao je Brdek HDZ mi je nudio novce. Poslije je tu izjavu ispravljao, rekao je da su mu nudili kofer bez novaca. To doduše ne znam što bi se time postiglo da je dobio kofer bez novaca, a onda je poslije, bianco kofer da, a onda je poslije opet ispravio i tu izjavu pa je rekao: "ne, ne, nudili su mi novce, ali novce nisam uzeo". Nije uzeo novce, a ponaša se kao da ih je uzeo. I sada, zašto trgovina? Onaj tko prodaje zna zašto. Novac, položaj, utjecaj, koncesija, zna zašto. Onaj tko kupuje on što kupuje? On kupuje vlast. On kupuje vlast. A kome pripada vlast u ovoj državi? I to znamo. To je riješio članak 1. Ustava koji kaže: "U Republici Hrvatskoj vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu". E sad, narod izabere vlast, svojom voljom dakako. Ali onda se pojavi netko tko trguje tom voljom. Kad se vlast konstituira to je onda izraz volje naroda pokazan na izborima. Kad se vlast promijeni bez izbora, to je poništenje te volje. I tu je posve jasno kako treba postupiti. Treba vlast vratiti onome kome vlast pripada, narodu, nikome drugome, treba raspustiti takva vijeća gdje je došlo do promjene vlasti bez izbora i raspisati nove izbore. Da li to Vlada želi napraviti? Ma ne, jer da želi onda bi promijenila članak 3. ovoga Zakona gdje bi se to dalo napraviti. Ne, Vladi ovo paše da u pojedinim lokalnim sredinama HDZ obnaša vlast kupljenim mandatima. Da Vlada zaista želi ukinut takvu praksu, njezine rezultate, ona bi raspustila ovih nekoliko vijeća gdje se vlast sada zasniva na kupljenim mandatima i raspisala bi u tim sredinama nove izbore. Da li će to Vlada napraviti? Vidjet ćemo kako će izgledati izmjene ovog Zakona do drugog čitanja. Hoćete li unijeti izmijene u 3. članak ili ćete nastaviti sa ovakvim prodavanjem magle, ali tu će se testirati vjerodostojnost ove Vlade, vjerodostojnost gospodo moja draga pred biračima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Sopčić.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, ja razumijem da kolegu Stazića boli Karlovac jer … [[Govornik se ne razumije.]] izgubila izbore, HDZ je dobio većinu, ali nije točno da je tamo potpisan bilo kakav trgovački ugovor, jer ako ste pročitali taj sporazum između predsjednika stranke koja je dobila većinu na izborima i vijećnika radi se o sporazumu o radu gradskom vijeću i tu taj vijećnik nije ostvario nikakvu imovinsku korist, a problem je u SDP-u, a to ste vi sami pokazali jer ste raspustili kompletnu organizaciju i ostali ste na trećini članstva. Znači problem u Karlovcu partija ima u svojim … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo moram ispraviti jedan netočan navod. Veli javnost će pamtiti Vukovića, Šporera, razno razna imena, pa mislim da više ne pamtimo imena, pamtimo slučajeve, ali će javnost u svakom slučaju pamtiti gospodina Nenada Stazića koji je jako dobro plivao u svim vremenima, majstora glume i demagogije.
Zahvaljujem. Izričem vam opomenu jer ste zloporabili institut ispravka netočnog navoda, povreda Poslovnika. Replika, uvažena zastupnica Pavičić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo replicirala bih vrlo kratko u ovom dijelu o Bukoviću i Šporeru, Zagrebačkoj gradskoj skupštini. Naime ta priča ima i svoj nastavak, ta priča ima i svoj epilog. HDZ je doista kupio te mandate i potrošio te mandate, HDZ je na svu sreću nakon toga izgubio izbore, Šporer i Buković su nakon toga ponovno pokušali prodavati se u druge stranke i to im nije uspjelo i istini za volju tada je čak i svaki SDP-ov vijećnik u gradskoj skupštini Grada Zagreba imao cijenu, ta je cijena bila ponuđena, ali nitko na takvu kupnju nije pristao.
Odgovor na repliku.
Da kažete imala je ta priča svoj epilog pa ste ga ispričali. Svaka priča ima epilog, znate i Pintarić će u Sisku imati epilog. On je danas, on je izgubio izbore, građani su jasno na izborima rekli nećemo Pintarića za gradonačelnika, nećemo, imali smo ga za gradonačelnika, više ga nećemo. On je kupovinom sad opet gradonačelnik. Zar takvi ljudi misle da neće biti epiloga? Zar oni misle da će ih takav mandat trajati doživotno? Zar oni misle da se mogu na taj način rugati s građanima ove zemlje? Zar oni misle da mogu toliko omalovažavati volju biračkoga tijela i ostati nekažnjeni od tog istog biračkoga tijela? To može samo budala i takvi završe kao i Buković i Šporer.
Poštovani zastupniče Stazić, izričem vam opomenu sukladno članku 214.
Ja tu opomenu koju vi meni.
Jer svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u Saboru upotrebljavajući razno-razne riječi. Ja vas molim da s tim prestanete.
Ja tu opomenu s ponosom gospodine potpredsjedniče, s ponosom primam jer o Pintariću želim ovdje reći kakav je i govorim, pa makar vi meni izricali 10 opomena zbog toga. Pintariću će sudbinu odrediti birači na idućim izborima, sasvim sigurno jer će ga prepoznati kao kradljivca njihove volje.
Možete izreći svoje mišljenje o Pintariću, ali ne možete reći da je budala, jer to ne priliči ovome Visokom domu. Replika, uvaženi zastupnik Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Budući nam je ovdje održao kolega Stazić predavanje o moralu, o dostojnosti, dostojanstvu itd. i poštenju ja bih ga ovdje upitao pošto nisam bio, a vidio sam ovdje, našao sam u stenogramu da je jutros kazao da su najveći dosezi Hrvatskog vijeća obrane i podvizi bili selo Admići, Stupni Dol, dakle zločini. Ja ga pitam je li ostaje pri tome? Kako bi znao postupiti dalje u Saboru, hoću li pozivati psihijatra upomoć ili ću pokrenuti tužbu.
Uvaženi zastupniče, zlorabili ste institut replike, sada nije na dnevnom redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, ali sada je na dnevnom redu jedna druga točka što nema veze s tim o čemu ste vi sada govorili. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ja.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Nemojte polemizirati između, ja molim da malo smirite strasti i da nastavimo ovu raspravu u mirnom tonu. Riječ ima uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Središnjeg državnog ureda, gospodina tajnika koliko vidim nema, njega ova tema ne zanima, kolegice i kolege. Ovdje je danas u mnogim raspravama bilo riječi o nečemu što mislim da ustvari nije danas bio predmet rasprave. Bilo je riječi o mnogim problemima u lokalnoj samoupravi, međutim čini mi se da ovdje uz problem koji smo detektirali a to je nemoralni političari na lokalnoj razini. Ustvari, po meni je ključni problem nefunkcioniranje Središnjeg državnog ureda ili bolje rečeno nefunkcioniranje principijelno i u skladu sa zakonom, funkcioniranje ustvari više po određenim političkim uputama. Ovaj zakon nije donesen i nije predložen ovdje Hrvatskom saboru kao izraz volej Vlade da riješi problem nefunkcioniranja dakle i određenih jedinica lokalne samouprave i trgovine mandatima nego je prvenstveno ovo jedan dobar pijar manevar kako bi se javno zatvorila priča o kupovini mandata koja ide prvenstveno na štetu vladajućoj stranci. I to je definitivno nešto u čemu se ova Vlada jako dobro snalazi. Dakle, pijar joj je jako dobar a posao i sve ono što stoji konkretno iza toga je ustvari vrlo loše. Da je ovaj zakon bio doista izraz volje Vlade Republike Hrvatske onda bi se i danas ovdje zakon malo drugačije bi dakle bio pred nama sročen i sasvim sigurno bi osigurao da se u nekoliko jedinica lokalne samouprave gdje se kupovinom mandata mijenjala volja biračkoga tijela sasvim sigurno bi proizvelo i nove lokalne izbore, ono dakle što je najpoštenije da se u toj situaciji taj nemoral riješi na način da se ponovo biračima da izaberu. Problem i je nastao dakle u tome što Središnji državni ured nije promptno i principijelno i u skladu sa zakonom reagirao na prvi takav slučaj, pa smo onda imali samo slučajeve koji su se nizali dakle od Dubrovačko-neretvanske, Gorice, Siska, Karlovca, Požeško-slavonske županije. Ustvari, riječ je o tome da tamo gdje se nije uspjelo izborima da se nastojala volja mijenjati putem kupovine vijećničkih mandata i da se na taj način ustvari htjelo doći do čelnih pozicija u određenoj lokalnoj samoupravi. Problem dakle tih bianco ostavki se pojavio prvenstveno zbog toga što Središnji državni ured nije promptno reagirao nego je naprosto se oglušio o mnoge zahtjeve iz jedinica lokalne samouprave. Najvjerojatnije se Središnji državni ured oglušio zbog toga što nije dobio političko zeleno svjetlo da reagira. Tome potvrđuje na primjer i zadnja sjednica Vlade Republike Hrvatske kada je gospodin Palarić na sjednici rekao objašnjavajući situaciju u nekim sredinama rekao primjer Velika Gorica je čista na što ga je premijer zaustavio i rekao dosta, o tome ćemo kasnije. Zato smo i pitali gospodina premijera na aktualnom satu kani li on u skladu sa ovom sadašnjom svojom odlukom dakle da mijenja zakon i da potvrdi da mandat pripada vijećniku a ne stranci je li onda spreman i dati vama gospodine Palariću napokon i političko zeleno svjetlo da date mišljenje u nekim sredinama i da odgovorite ljudima koji su pred vas stavili zahtjev da odredite posao i date mišljenje da li te jedinice lokalne samouprave djeluju u skladu sa zakonom ili ne. Ja ću vas samo podsjetiti da na vašem stolu stoji ni manje ni više nego četiri zahtjeva od strane SDP-a u Požegi za nadzorom nad radom županije Požeško-slavonske. Ni na jedan niste odgovorili. Ako ne možete dati pozitivan odgovor mogli ste dati negativan odgovor, ali barem otvorite prostor da ti ljudi mogu dalje koristiti institucije sistema da bi došli do onoga što im pripada po zakonu. Niste odgovorili niti na nekoliko takvih zahtjeva iz Dubrovačko-neretvanske županije, niste odgovorili niti o Velikoj Gorici, niste odgovorili niti o Karlovcu. Ali ste, evo kaže moj kolega Vidović, u roku od dva sata odgovorili u Sisku. Očigledno je jako bitno tko podnosi izvješće prema vama. Ja mislim da je zaglavlje nebitno, da je bitan sadržaj i da je vaš osnovni zadatak da radite u skladu sa zakonom i u skladu sa Ustavom. To po svemu ovome vidi se da ne radite. I na kraju bih htjela reći sljedeće. Činjenica je da nema zakona i nema tog pravnog akta koji će nas zaštititi od nemoralnih političara, od nemoralnih ljudi koji su u stanju na izborima proći na jednom programu na listi jedne stranke i za mjesec dana se prodati za neki novac, za neko mjesto, za neku, u svakom slučaju nekakav profit stoji iza toga. Prodati se nekoj drugoj stranci i raditi na jednom sasvim drugom programu u odnosu na onog za kojeg su dobili potporu od svojih birača. Međutim, činjenica je da SDP u svemu tome ne želi sudjelovati i mi smo gospodine Palariću vrlo jasno rekli ukoliko do kraja mjeseca ove situacije ne riješite svojim mišljenjem i ne osigurate provođenje izbora u ovim jedinicama lokalne samouprave, dakle Dubrovačko-neretvanska, Požeško-slavonska i Velika Gorica u onim situacijama gdje se SDP našao u situaciji da je na vlasti zahvaljujući stranačkom mandatu SDP će sam povući svoje poteze. Međutim, isto tako morate znati da ćemo tražiti da radite po zakonu i da ćemo tražiti vašu odgovornost svaki puta kada ne reagirate i ne radite ono što je po zakonu propisano, kada ne dajete mišljenja ljudima iz jedinice lokalne samouprave koji su tražili, kada ne vršite nadzor i kada naprosto idete linijom manjeg otpora. Ovo sve ćemo raditi zbog toga da u ovoj zemlji vratimo povjerenje u politiku jer nažalost u ovoj zemlji najomiljenije zanimanje je zanimanje političara. Nas ljudi percipiraju kao nemoralne, nepoštene, korumpirane. E, nismo svi isti, ja se takva ne smatram. Ne smatramo se mi takvima u SDP-u i zbog toga ćemo dati svoj doprinos da mijenjamo sliku politike i političara. I još jedno gospodine potpredsjedniče. Budući da u ovoj dvorani postoje neki pojedinci koji funkcioniraju ovako na jednoj vrlo primitivnoj razini ja ću od sada nadalje sve ove izreke koje se ovdje u dvorani čuju reći hrvatskoj javnosti neka znaju tko sjedi u ovom parlamentu.
Zahvaljujem. Ima razno raznih povika iz razno raznih strana. S vama se očito ne slaže u nečemu uvažena zastupnica Antičević-Marinović pa je digla repliku.
Replika, treba pogledati u Anićev riječnik pa ćete vidjeti što znači replika. Ona ne znači neslaganje, ne a priori sve. Ona znači i nadopunu i komuniciranje s onim što je izrečeno.
U suštini neslaganje.
Pa u tom smislu ja repliciram mojoj uvaženoj kolegici Milanki. Kolegica Milanka upućuje zahtjev gospodinu Palariću zašto nije reagirao na traženje na četiri zahtjeva Kluba vijećnika SDP-a iz Požeško-slavonske županije. Kolegice Milanka, evo ja se vama izravno i obraćam. Vi od ovog gospodina puno tražite. On ne reagira na takve zahtjeve. Pogotovo kad je u zaglavlju SDP. Jer još nikada nije reagirao, ama baš nikada. On reagira na traženje Vlade i premijera, ali mora biti svjestan da će ga taj isti nalogodavac otpiriti kada kritična masa, a vrlo je tome blizu dođe do toga da on više neće moći izdržati i narušava mu ugled Vlade. Dakle već i javnost, mediji vaš Ured gospodine Palariću ne nazivaju više ured nego nered državne uprave.
Zahvaljujem. Ja molim da, da imamo dignitet komunikacije u ovom Saboru kao ovoga gospodina, on, da oslovljavamo sa imenom i prezimenom i zastupnike i članove Vlade ili oni koji predstavljaju Vladu. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Opačić.
Pa evo kolegice Antičević i vi ste rekli o tome da ja tražim od Središnjeg državnog ureda previše i da … … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da ja tražim previše. Pa ja ne tražim previše. Ja samo tražim jedno principijelno ponašanje. Ako se odgovori u roku od 2 sata na zahtjev HDZ-a tražim da se u roku od 6 mjeseci odgovori i na zahtjev SDP-a. Ali isto tako bih voljela kada bi u ovoj državi sustav funkcionirao tako da doista bude principijelan i pošten. Naime moram reći da ovdje stoji, dakle kad je u pitanju Požeška županija i njihovi prigovori, 8, 9, 10, 12 dakle dopisa kojekakvim institucijama od Središnjeg ureda do policije, do Državnog odvjetništva, a da je na primjer gospodinu Kristijanu Kapoviću koji je načelnik općine Vir zbog toga što se pobunio protiv prostornog uređenja ni manje ni više zbog rasprave koju je ovdje u Saboru vodila kolegica Brnadić iz Kluba HDZ-a 3 puta već Državno odvjetništvo poslalo krim policiju u njegov Ured i da je prva firma koja je zatvorena na Viru po novom Zakonu o Državnom inspektoratu bila firma oca gospodina Kristijana Kapovića. Pa sad ajmo malo govoriti o tome kako su institucije sustava ustvari se stavile ne u funkciju doista progona kriminala. Bojim se da ste se pomalo stavili u funkciju ušutkavanja određenih pojedinaca.
Zahvaljujem. Riječ ima državni tajnik Antun Palarić. Izvolite.
Oko slobode novinarstva u Hrvatskoj, interpretacije i viđenja novinara neću ovdje govoriti. Imate svakakvih novinara koji pišu za koga, po čijem nalogu to ćemo, to će vrijeme pokazati. E, ali u Požegi je sve jasno. Tamo se provodi istraga o optužbama da su ostavke falsificirane i mi smo zatražili od Državnog odvjetništva da nas izvijeste o rezultatima. Mi smo obavijestili da čekamo rezultate okončanja toga postupka da bi mogli dalje postupiti. A, eto toliko da ne idem dalje.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Antičević.
Vi ste gospodine potpredsjedniče rekli da vodimo računa o dignitetu. Pa niste upozorili, ja bih to i ispravila gospodina Palarića koji ovdje dijeli lekciju i medijima pa kad njegov Ured nazivaju uredom nereda, a ne ured onda on [[Upadica: Ispravak netočnog, ispravak netočnog navoda.]] Nađe za shodno, ispravljam, ispravljam, gdje on kaže da mi imamo svakakvih novinara i vi na to šute, imamo mi svakakvih čelnika državne uprave.
Izričem vam opomenu jer ste zlorabili institut ispravka netočnog navoda. Niste ispravili netočan navod. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Kruno Peronja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave s konačnim prijedlogom zakona. Kako to praksa govori, kako to govori ne samo ona praksa kod tijela jedinica lokalne i područne samouprave već i upravna praksa i sudska praksa došao je jedan pravi prijedlog u pravo vrijeme da mi u raspravama u Saboru edukativno utječemo na vijećnike, na ponašanje stvarajući jedan visok standard ponašanja. Stoga je dobro da ovaj Prijedlog zakona ide i u drugo čitanje. Stoga je dobro da se u ovoj raspravi doista potrudimo naći koje su to moguće norme i odredbe koji bi svakodnevno usklađivali zakone, sustav, stvarali dobru praksu jer ono što doista radi Središnji državni ured za svaku je pohvalu. Brzo, ekspeditivno radi, osnovan temeljito na temelju zakona i propisa. Čuo sam prethodnike, pozivaju se na svoje lokalne sredine. U Splitsko-Dalmatinskoj županiji bilo je slučajeva ne tako drastičnih kao ovdje što doista pokazuje o stabilnosti općina, gradova i same županije, ali i što pokazuje da doista ured radi po zakonu i propisu principijelno ne gledajući ni jednu ni drugu ni treću ni petu stranu već jedino se rukovodi razlogom podizanja standarda u ponašanju i vjerujem da u tome trebamo i mi ovdje prednjačiti kako bi doista mogli reći i onim državama koje imaju sto, dvjesto godina državu i koji imaju razvijenu državnu upravu i lokalnu i područnu samoupravu da smo mi kadri to savladati i u rekordnom roku, a to i pokazujemo u ovom šesnaestgodišnjem razdoblju. Ali tada smo imali različite sustave i vjerujem da upravo ovo treba biti doprinos svekolikoj građanskoj javnosti ne samo stranačkoj, političkoj nego i običnim građanima da želimo podizati standard visok i ono što se ne može propisati to je član lokalne samouprave. Uvijek će biti određenih prebjega no njih jedino mogu sankcionirati stranke. Kad je iz jedne stranke prešao u drugu, iz te druge preći će u treću i on će zasigurno otpasti. Biti natjecatelj, kandidat za bilo koju ozbiljnu političku, a kamoli općinsku, gradsku, županijsku ili ne daj Bože saborsku dužnost. Stoga ohrabrujem, potičem Središnji državni ured neka stremi i nadalje stvarati dobre standarde reagirajući po zakonu i propisu kao to i do sada koristeći poredbene prikaze zemalja koji su slični po ustroju, broju stanovnika, površini sa Republikom Hrvatskom. Mi mu u tome trebamo dati jasne naznake, smjernice baš i u ovoj raspravi, jer bez lokalne samouprave, lokalne zajednice ne može se razmišljati o decentralizaciji, a najvažnije je stvaranju odgovornosti svakoga građanina da je upravo on jamac za vlastiti razvitak počevši od kućnog savjeta, mjesnog odbora, gradskog kotara, općinskog vijeća, gradskog vijeća, županijske skupštine pa i ovog časnog Doma.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa želio bih i moram zapravo ispraviti navod kolege Peronje da ovom raspravom edukativno utječemo na vijećnike u lokalnoj regionalnoj samoupravi da to više ne rade. Nikako to ne možemo učiniti na žalost, jer vijećnici sada mogu gledati samo meksičke sapunice na programu Hrvatske televizije, a ne ovu raspravu ili im je nedostupna jer nema prijenosa odavno o tome, a što pak se tiče rasprave o samom ponuđenom prijedlogu zakona na žalost ne utječemo edukativno da to ne rade. Samo ih educiramo kako će to i dalje moći raditi ali za daleko veću cijenu ucjenom, podnošenjem i povlačenjem ostavci.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Branimir Pasecky.
Gospodine potpredsjedniče, ne znam koliko ima uopće danas smisla razgovarati o ovim stvarima, jer kao što sam slušao iz ovih nedavnih rasprava nekolicine drugarica ovdje, ovdje se najmanje radi o predloženom zakonu, pa se osjećam i jedan od etiketiran primitivaca ovdje što je rečeno. Pa bih, kada bih vratio istim načinom onda bih rekao da su me etiketirale frustrirane osobe ili zastupnici u ovom Saboru, ali posebno sam iritiran onim što je ovdje govorio gospodin Stazić, gospodin Pecek, gospođa Antičević. Gotovo sve je išlo na nekakav obračun sa Hrvatskom demokratskom zajednicom. Sve su zna se tko je trgovac, a ja ću vam sada reći uopće u Zagrebačkoj županiji nismo govorili o stvarima o kojima smo morali govoriti, jer se zaista dogodila trgovina, ali ne od strane HDZ-a, nego od strane SDP-a i HSS-a. Da li je trgovina ako se izmišljaju još po jedno mjesto potpredsjednika, još po jedno mjesto pod župana, ako se izmišljaju tri profesionalna mjesta u poglavarstvu i da bi to sve dobili oni koji su kupili. Jel je to trgovina pitam? Što je to? To je čista trgovina. Pored toga i ja imam primjedbu na državni ured, jer je izvršena konstituiranje Zagrebačke županije na nedozvoljen, nezakonit način. Podnijeli smo zahtjev, ali sam prihvatio obrazloženje koje je dao gospodin Palarić. Dali smo zahtjev prije 6 mjeseci i mi do danas nismo dobili odgovora i ne dolazimo na sjednicu županijske skupštine koja nije legalno konstituirana zahvaljujući SDP-u čija je predstavnica predsjednica i županu koji je HSS-ovac. Ne zbog mržnje i danas ovdje nisam htio govoriti slovom mržnje. Kada je ovdje govorio, pa razmislimo o tome. Jel to dignitet saborskih zastupnika? Zar se čuditi ako nam netko govori da smo lopovi, da smo ovo, pa svi smo podmičeni. Ja o tome nisam želio govoriti, ali iziritiran to sam rekao. Kada je govorio Stazić pored živog bivšeg predsjednika i proglasio ga kao pojam zla. Ja postavljam pitanje da li je Stazić pojam mržnje? Pa taj čovjek ne može dugo živjeti. On će oboliti. Meni je žao, umrijet će, on nije sretan. To su nesretni ljudi. Ali sam samo želio reći ovo. Drugo čitanje je dobra stvar, jer mislim da će biti teško donijeti zakon koji će na zadovoljavajući način osiguravati korektnost, moralnost, a prelazaka će uvijek biti. To je sigurno. Ne trebamo niti sve ljude odmah etiketirati zbog toga što prelaze. Tko od nas nije se u životu mijenjao? Tko od nas nije u životu promijenio svoje stavove i mišljenja o pojedinim stvarima? Prema tome, mnogo se toga može dogoditi. I to su i čovjek ima razloga i zato sam za to da bude zaista individualna odgovornost, ali da se idemo i individualno ima pravo jedan zastupnik da zastupa i svoje mišljenje kako ne bi svi klubovi bili u svojim uniformama. Eto, mislio sam još mnogo od toga, ali emotivno uzbuđen zbog nekorektnosti, zbog omalovažavanja ovog Doma i svih nas, umjesto da razgovaramo o temama mi sebe, mi jedni druge prozivamo. Pa što će taj svijet mislit o nama? Umjesto da zaista smo raspravljali o zakonu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnik Pasecky je ovdje izrekao više netočnih konstatacija. Ja ću se zadržati samo na dvije. Jedna je da je SDP kupovao mandate u Zagrebačkoj županiji i to je svakako velika neistina i ne možete je ničime opravdati. Ona može ovdje biti izrečena samo u kontekstu toga da napadom na SDP branite HDZ u Zagrebačkoj županiji i njegovo ponašanje prema vijećnicima SDP-a i otvorene ponude. Znamo i cijene koje su ponuđene. Sa druge strane kada govorite da SDP izmišlja mjesta zamjenika župana i na taj način kupuje, oprostite u krivu ste, Zagrebačka županija i dalje ima dva zamjenika župana kao što je imala i u prošlom i u pretprošlom mandatu. Treća stvar, konstituiranje Zagrebačke županije je uistinu već šest … /Govornica isključena, pa ponovo uključena./ … kod gospodina Palarića, odgovora nema. Pretpostavljam, to je stvarno moja pretpostavka da odgovora nema zato što nema nezakonitih radnji u tom konstituiranju, a najveća istina je da ne dolazite Skupštine zagrebačke županije vi i ostali kolege zastupnici, ali da uredno uzimate naknadu iz te skupštine.
Zahvaljujem, isteklo je vrijeme. Nemojte raspravljat. Riječ ima uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Nije u sabornici, gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Sopčić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Podržavam namjeru predlagatelja da se pokuša kvalitetnije regulirati zakonska odredba oko ostavke vijećnika u predstavničkim tijelima jedinica lokalne i područne samouprave. Smatram da je jasno i iz stava Vlade, a to je i ustavna kategorija, da je mandat dobiven na izborima i on pripada vijećniku a ne političkoj stranci ili koaliciji na čijoj listi je izabran. Meni je jasno da cijeloj ovoj našoj priči, da se svaka politička stranka želi osigurati od prebjega iz svojih redova pa se u tu svrhu potpisuju i tzv. bjanco mjenice, bjanco ostavke, negdje čak i mjenice, ima i toga. Ili imamo situaciju da budući vijećnici potpisuju izjave da će u slučaju napuštanja stranke podmiriti toliko i toliko novaca, to smo imali slučaj u Zagrebačkoj gradskoj skupštini u prošlom mandatu. Ono što je činjenica da je promjene strana bilo od početka demokratskih izbora, a uvjeren sam da niti bilo kakva izmjena zakona to neće moći u potpunosti spriječiti. Od toga nisu imale niti druge zemlje gdje je demokratska tradicija daleko duža nego kod nas pa tako nismo ni mi. Uostalom mi smo imali slučajeve prebjega ne samo u lokalnoj samoupravi već je toga bilo i u ovom Domu, tako imamo situaciju iz prošlog saziva Sabora kada izazvan raspravu u jednoj političkoj stranci i oformljena je nova stranka koja nije imala nikakav izborni legitimitet, a sa ciljem da se zadrži na vlasti tadašnja koalicija predvođena … [[Ne razumije se.]] Činjenica da od ovih prelazaka nije imuna ni jedna politička stranka ali svi se deremo onda kada nas boli. Kada nam to odgovara onda su prebjezi u redu. Evo imamo slučaj za prošlog mandata kada je smijenjen kolega Trgovčević u Petrinji, kada je jedan vijećnik prešao u tabor partije onda je to bilo u redu. Kada je kolega Vidović na isti način izgubio vlast u Sisku onda je to trgovina. Čak se indirektno kolegu Trgovčevića aludirajući na njegovo prezime, optužuje za trgovinu. Mislim da bi kolegi Vidoviću bilo bolje da je u skladu sa svojim prezimenom bio vidovitiji kada je slagao listu za Gradsko vijeće Siska pa možda ne bi tako prošao. No, mijenja se volja birača samo prelascima iz tabora u tabor. Manipulira se i vijećničkim mandatima predstavnika manjina pa tako stranka zamijeni vijećnika manjinskog naroda i nacionalne manjine, uglavnom predstavnika srpske nacionalne manjine, zamijeni ga pripadnikom većinskog naroda, onda više nemamo proporcionalnu zastupljenost u gradskom ili općinskom ili u županijskoj skupštini i onda se opet popunjava sa predstavnikom nacionalne manjine i to je u pravilu uvijek iz redova SDP-a. Tko imamo sada slučaj u Sisačko-moslavačkoj županiji da je partija podebljala svoje redove za tri nova mandata koja nije dobila na izborima. To je isto manipulacija, a gdje je tu politički ili bilo kakav moral, razmislimo sami. No, usprkos svemu ovome što se događa ovih nekoliko izbornih slučajeva, trebamo ipak konstatirati da nije sve tako crno jer mi imamo na tisuće vijećnika u općinama, gradovima i županijama koji odgovorno i korektno obnašaju i svoje dužnosti i zastupaju svoje birače koji su im dali povjerenje. No kako u potpunosti spriječiti manipulacije samim mandatima? Tu se slažem sa kolegom Lesarom, interes za prelaske će sigurno, neće u potpunosti prestati, ali sigurno splasnuti kada budemo imali direktni izbor načelnika, gradonačelnika i župana. Jer ono što je činjenica, prelasci se događaju uglavnom kod konstituiranja izvršne vlasti. Tu svakako moramo biti oprezni i razgraničiti točno ovlasti samog nositelja izvršne vlasti i ovlasti predstavničkog tijela da to ne bi bio novi povod za neke potencijalne buduće trgovine, a vjerujem da smo to u stanju i napraviti. Dozvolite sada nešto o samom ovom prijedlogu izmjene. Sam postojeći zakon u članku 7. precizira kada članu predstavničkog tijela prestaje mandat, a mi sada u izmjenama kažemo kada podnese ostavku i to najkasnije 24 sata prije zakazanog ročišta, početka same sjednice i onda u novom stavku kažemo da on to može ipak povući. Smatram da bi bila bolja formulacija i to u istom stavku, da vijećnik mora sam osobno podnijeti pismenu ostavku uz predočenje osobne iskaznice i ona je važeća ako je nije osobno povukao do zakazanog početka sjednice. Smatram da bi ova formulacija bila nešto preciznija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, pa eto predloženim izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave zapravo se intervenira u članak 7. važećeg zakona koji regulira, odnosno daje odgovor na pitanje kada izabranom članu predstavničkog tijela mandat prestaje, a prije isteka redovitog četverogodišnjeg mandata. Naravno u tom istom članku propisani su i drugi, odnosno još pet dodatnih razloga kada izabranom dakle vijećniku prestaje mandat unutar tog roka na kojeg je izabran, dakle roka od četiri godine. U uvodnom dijelu htio bih naglasiti odredbu članka 3. stavak 2. istog Zakona, dakle, koji doslovce regulira da članovi predstavničkih tijela nisu opozivi, a prava i dužnosti započinju im danom konstituiranja predstavničkog tijela. E sada, polazeći od činjenice da ostvareni mandat pripada isključivo i samo pojedincu kao osobi, a koji je postao u konkretnoj situaciji član predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave, logična posljedica takvog određenja jest da jedino pojedinac može podnijeti ostavku. Da je to manifestacija njegove slobodne volje i ta volja ne smije biti izražena da bi bila valjana pod bilo kakvom prisilom, manom volje ili da se ista manifestira od druge fizičke ili pravne osobe. Dakle, to je osobni čin. Ako u tom smislu sagledamo institut ostavke onda se nužno postavlja pitanje koji, odnosno kakav karakter ima tzv., bianco ostavka. I da li je upravo prihvaćanjem takvih dokumenata kao pravno valjanih dokumenata došlo i dolazi u praksi do problema koji predlagatelj navodi u smislu rješavanja ili predlaganja ovih izmjena i dopuna Zakona. Po mom mišljenju bianco ostavka ne predstavlja ostavku, pogotovo ne u smislu tumačenja odredbe članka 7. predmetnog Zakona. Ovdje se radi o situaciji kada se u tom momentu kandidat određene političke stranke obvezuje toj političkoj stranci da će u slučaju ostvarenog mandata, odnosno izbora, budućeg izbora u predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave dati pravo političkoj stranci da aktivira tako datu ostavku i daje joj pravo da upiše datum podastiranja takve ostavke koji ne odgovara vremena iskazane, odnosno očitovane volje. Ovdje se očigledno ne radi o ostavci u smislu odredbe samog zakona i to iz sljedećih razloga. Prvi je, u momentu očitovanja volje osoba koja potpisuje takav dokument nema mandat. Dakle, još nije član predstavničkog tijela već je kandidat za člana predstavničkog tijela pa samim tim ne može niti podastrijeti ostavku na nešto što će se tek dogoditi u budućnosti. Drugo, on tako podnesenu ostavku daje ne predstavničkom tijelu, dakle u tijelu za koje se bira ili će eventualno biti izabran nego u praksi, dakle, političkoj stranci. I treći razlog kojeg navodim, aktiviranje takvog dokumenta mimo volje onoga koji je na taj način iskazao svoju volju nije uvjetovana manifestacijom volje osobe koja daje ostavku već političke stranke kod koje je taj dokument pohranjen. U širem smislu gledajući, očigledno je da se ovdje radi o sporazumu između pojedinca i političke stranke. I bez obzira na suglasje volja sporazum se ne može tretirati ostavkom u smislu Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinice lokalne samouprave. U izbornom smislu on bi trebao predstavljati relevantnu činjenicu, a samo valjano očitovanje volje pojedinca da podnosi ostavku trebalo bi rezultirati prestankom mandata i činjenicom da na mjesto pojedinca koji je dao ostavku dođe drugi kandidat, kako je to propisano i zakonskim odredbama. Zaključno, dok god u praksi na bilo koji način damo legitimitet tzv. ostavkama ili bianco ostavkama, sporazumima između stranke i pojedinca zasnovana na osnovama obveznog prava, a ne izbornog zakonodavstva uvijek ćemo nakon izbora imati sporne situacije. I to ne samo prilikom konstituiranja predstavničkih tijela već i cijelog mandatnog razdoblja. Kad se ovoj činjenici pridoda i to da velika većina predstavničkih tijela u odnosu na konstituiranje izvršnih tijela, odnosno poglavarstava funkcionira po principima tzv., koalicijskih ugovora, većih ili manjih koalicija i najrazličitije formiranih koalicija koje nisu ništa drugo nego u stvarnosti raspodjela političke moći temeljem ostvarenih izbornih rezultata logična posljedica takvog odnosa u društvu jest ne samo obnašanje vlasti mimo intencije izbornog zakonodavstva i volje birača. Već sve skupa rezultira situacijama u kojima izborni ciklus ponekad predstavlja farsu ili za oblikovanje političke moći i mogućnost da se obnaša vlast. Naravno da je sve ovo neprihvatljivo i s tim u svezi u izbornom zakonodavstvu uistinu treba, prvo, precizno razraditi institut ostavke, i to u materijalnom i formalnom smislu. Način njegova podastiranja, odnosno aktiviranja sa precizno razrađenim svim posljedicama takvog osobnog čina. I drugo, potrebno je precizirati i strogo razraditi načine i mogućnosti prijeizbornog i poslijeizbornog koaliranja uz potrebnu afirmaciju instituta relativne većine političke stranke ili koalicije političkih stranaka. U tom smislu sasvim sigurno, pa sam po sebi se i nameće zaključak, o prihvatljivosti modela neposrednog izbora načelnika, gradonačelnika i župana. Naravno i to uz obvezu adekvatnog uređenja odnosa između tako izabranih čelnika jedinice lokalne samouprave i predstavničkog tijela. I na samom kraju, i s tim bih zaključio. Radi se o prvom čitanju, dakle sam Zakon ili izmjene i dopune Zakona su u redovitoj saborskoj proceduri. Ne sumnjam da će kroz radna tijela i kroz rješenja koja su ponuđena u svim ovim raspravama da će se do drugog čitanja iznaći u ovom smislu izmjene članka 7. prava i odgovarajuća rješenja koja će u budućnosti otkloniti ili onemogućiti ovakve situacije i u ovom smislu o kom sam govorio. Dakako, uz moju napomenu da se zakonom ili zakonima apsolutno ne mogu razriješiti sve situacije u životu pa ni u ovom segmentu života. Jer moral i odnosi u politici, sustav vrijednosti se ne mogu urediti zakonskom normom. To je problem uređenja jedne druge razine koje pravna norma ili zakon ne može urediti. Ne može direktno urediti, za to su potrebni neki drugi elementi, elementi demokracije, elementi sazrijevanja onih vrijednosti u društvu koji idu za tim da se stvari i anomalije koje smo gledali prilikom zadnjih lokalnih izbora, doduše kao iznimke, a ne kao pravilo više u našem društvu ne događaju. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočni navod poštovanog kolege koji se odnosi da on govori o institut bianco ostavke. Zakon ne pozna institut bianco ostavke. Ostavka je ostavka, znači nema razlike da li je to ostavka ove ili one naravi. Bitno je da je kod ostavke to da je podnije osoba koja je ovlaštena podnijeti ostavku i da je on potpisao bez prisile. Prema tome zakon ne poznaje taj institut što on govori bjanko ostavke kao niti opozive, neopozive, zakon govori samo o ostavci i kad je ostavka urudžbirana stvar je riješena. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Mršić.
Pa ja u potpunosti podupirem prvi dio rasprave uvaženog kolege, jedino mi nije jasno zašto se za to niste založili u Središnjem uredu državne uprave? Vama je očito jasno i zalažete se za ono što smo i mi govorili u svojim raspravama, … [[Govornik se ne razumije.]] zakonom sve jasno definirano postojećim zakonom i da apsolutno nema potrebe za izmjenu i dopunu zakona, a posebice ne na način da se ograničava vrijeme u kojem će se moći dati ostavka i posebno ne da se mandat može vratiti povlačenjem ostavke. Naprosto ste se za to trebali založiti Središnjem uredu državne uprave i zatražiti od njega da postupa po tome. Ja vas u tome doista podupirem, a onda je u potpunosti apsurdan zakon ako ćemo onoga zbog čega se on mijenja, a mijenja se da bi regulirali radno vrijeme trgovinom i da bi rekli da mandat koji ste izgubili možete vratiti povlačenjem ostavke, a ne ponovnim izborom da kako ti razlozi ne postoje za izmjenu zakona onda zakon ne treba niti mijenjati, nego ga treba mijenjati u brojnim drugim elementima i člancima gdje ovaj Zakon doista ili je manjkav ili je nedorečen ili bi ga se puno bolje moglo definirati. Prema tome, točno je, sve je potpuno jasno propisano ovim zakonom. Ostavka, mandat se gubi u trenutku predaje ostavke, mandat se ne može vratiti ni na koji drugi način osim izborima i doista ne postoje nikakve druge ostavke bjanko ili ne znam kakve ostavke kada vijećnik kao osobni čin potpiše ostavku bez obzira da li to činio pred predsjednikom stranke ili pred javnim bilježnikom. U tom trenutku postoji ostavka. Ovdje je pitanje zašto HSP poštom ne pošalje sve one ostavke koje su deponirane kod njih u njihovom stranačkom uredu.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Tomljanović.
Uvaženi kolega Mršić nije moju raspravu očito pažljivo saslušao pa je onda u tom segmentu niti ne razumije, a ja mu repliciram na način kada sam god spominjao bjanko ostavku spominjao sam je tzv. ili kako je mi ili kako se to uobičajeno i kroz novine čak upotrebljava taj izraz bjanko ostavke. Naravno da bjanko ostavka nije kao takva niti predviđena niti definirana zakonom. Suština, pa u tom smislu je i kolega Kovačević zlouporabio Poslovnik zapravo ispravljajući moj navod nešto što ja uopće nisam niti kazao. Ono u kom smislu vam zapravo uzvraćam na vašu repliku jest ta da je očito da su u praksi što se tiče tumačenja instituta ostavki u kom momentu se podnosila, na koji način se verificiraju, kome se pohranjuju itd., pa budimo iskreni i realni da tu dolazi do čitavog niza problema u samoj provedbi naročito pri konstituiranju predstavničkih tijela jedinice lokalne samouprave. Moj prijedlog i u raspravi samoj konkretan prijedlog i jest da se taj institut razradi i s obzirom da ste i čelnik jedinice lokalne samouprave vi najbolje znate na koji način se to može precizirati od sustava da se ide prema javnom bilježniku, da se preciznije utvrdi na način tko zaprima, kada zaprima pri predstavničkom tijelu jedinice lokalne samouprave i da se zapravo omogući nositelju mandata da svoju slobodnu volju slobodno i manifestira. I zbog čega nisam intervenirao Središnjem uredu za državnu upravu? Pa kolega, mi imamo ispred sebe Zakon o izmjenama i dopunama ovoga Zakona koji je u prvom čitanju, pa valjda je i vaša i moja rasprava služe da zapravo na jedan kritičan način, na jedan analitički način pokušamo ukazati na bolja rješenja ako postoje bolja rješenja i od priloženih, odnosno predloženih i evo ja sam tako i zaključio raspravu, ja ne sumnjam u to da će se od drugog čitanja iskristalizirati i bolja rješenja i koja će otkloniti sve one možda i praznine ili nedoumice koje bi se pojavile prilikom ili primjene ovog konkretnog rješenja koji se predlaže. Zato i postoji redovita saborska procedura i mislim da će do drugog čitanja se iskristalizirati upravo onakva rješenja koji će ono što smo imali u praksi zapravo u ovom smislu otkloniti. Hvala.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Kovačević.
Pa poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega je zlouporabio institut odgovora na repliku prema članku 209. jer on je i meni odgovarao i onda mi pripisivao da sam ja kršio Poslovnik, a vi ste za to nadležni da utvrdite je li ja kršim Poslovnik, a vi ste mogli isto također povredu Poslovnika dignuti. Hvala lijepa.
Dobro. Ne budimo takve cjepidlake i vi uistinu niste ispravili netočan navod jer je rekao da je tzv. bjanko ostavka. Replika, uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Tomljanović je napravio isto što i ja, naime koristeći obrazloženje ovog Zakona, ove ostavke počeli smo zvati bjanko ostavke, to nas je Vlada naprosto ponukala da koristimo ovaj termin, ali kolega Kovačević je to kasnije ispravio i on je u pravu. Naime, ne postoje bjanko ostavke, postoje falsificirane ostavke i sve te ostavke su zapravo falsifikat jer je na njima upisan drugi datum od dana potpisivanja, jer svaki datum prije konstituirajuće sjednice vijeća ne može biti ostavka jer je pisana onda u vrijeme kad taj čovjek nije bio vijećnik. Prema tome, ja ne pratim i nisam bio u trezoru glavnog stana HSP-a, govorim o ostavkama koje su upisivani datumi i uopće ne mislim na vas jer mi niste toliko bitni da stalno mislim na vas. I drugo, zašto smatram da ne treba mijenjati zakon? Jer falsificiranje dokumenta jeste kazneno djelo i svi oni koji su sudjelovali da onemoguće vijećnika da obavlja svoju dužnost, a koji je negirao bilo kakvu ostavku su također počinili kazneno djelo. O tome se radi. Dakle, i Kazneni zakon koji imamo ne primjenjujemo, pa ako ga nećemo ni ubuduće ove popravke zakona ili slične gdje ćemo samo u izborno zakonodavstvo nešto razjašnjavati, a ne sankcionirati počinitelje kršenja toga nećemo riješiti problem ako me razumijete. Apeliram na to da pitanje odgovornosti onih koji su do sad već to učinili je najefikasnija brana od budućeg počinjenja. O tome se radi.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Tomljanović.
Pa vrlo kratak odgovor na repliku. Mislim u prvom dijelu replike kolega Lesar je zapravo ponovio ono što sam ja u svom uvodno govorio o institutu opet ću govoriti tzv. bianco ostavke kako je uvriježeno da govorimo sve te tipove ostavke koje se kasnije aktiviraju kada dolazi do konstituiranja predstavničkih tijela i svi jako dobro znamo o čemu se govori. Kolega Lesar, ja sam uistinu za takva rješenja da se sve počinitelje kaznenih djela naravno privede, ono što se kaže, pravdi, da ih se procesuira i svaki onaj koji počini kazneno djelo naravno da i kazneno odgovara i da se na nje primijeni kaznena sankcija. Ali smo mi ovdje na području izbornog zakonodavstva i ja tu sa kaznenim zakonodavstvom ili sankcijama ili prijetnjom sankcijama ne bi puno zapravo o njima govorio. Mislim da možemo imati kvalitetnije rješenje kada se radi o uređenju instituta ostavke kao jednog od razloga odnosno kada mandat prestaje izabranom članu predstavničkog tijela koji je biran na četiri godine. I ostavka se može na taj način preciznije razraditi zakonom dopunom članka 7. na način da imamo čiste situacije u svim onim momentima podastiranja ostavke koja će rezultirati prestankom mandata konkretnog, dakle vijećnika bilo županijskog, općinskog ili gradskog kao izabranog člana u gradsko ili općinsko vijeće. I ne vidim razloga zbog čega mi ovakav prijedlog i u ovom smislu ne bismo podržali onakve prijedloge koji idu u tom pravcu jer pred nama nije izmjena i dopuna kaznenog zakona, ona će doći u svoju proceduru, nego je upravo izmjena i dopuna koji regulira zakona koji regulira ove izborne procese. I znate, ja se isto slažem da u primjeni propisa dolazi do pogrešne primjene, da se u izvjesnom smislu ne provode one očite ili jasne odredbe zakona i dakako da to treba sankcionirati. Tu se s vama slažem. Ali se ne mogu složiti s vama u vašem razmišljanju da ovaj zakon ako je moguće a sama odredba zakona proizvodi u praksi određene nejasnoće. Dakako mi možemo, u krajnjoj liniji to je naš i zadatak da se potrudimo, zakon je u redovnoj proceduri, da iznađemo najbolja moguća rješenja u ovom momentu. Hvala.
Zahvaljujem. S ovim smo završili rad ovotjedne sjednice. Nastavak je u srijedu u 9,30 sati. Na redu je uvaženi zastupnik Velimir Pleša. U 15 sati je glasovanje.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Prije toga nekoliko napomena. Sada je u raspravi Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Postoji još pristojan broj zastupnica i zastupnika koji su se javili za riječ, za raspravu po ovom prijedlogu zakona. U međuvremenu je od Katedre za ustavno pravo državni tajnik Središnjeg državnog ureda za upravu gospodin Palarić zatražio jedno stručno mišljenje vezano za urudžbiranje bianco ostavci i to stručno mišljenje Katedre za ustavno pravo sam i ja dobio i dobili smo to stručno mišljenje da mandat pripada vijećniku i da je protu ustavno i time i protu zakonito da se mandatom raspolaže bilo tko drugi osim vijećnika. Gospodine državni tajniče, vi ste najavili da ćete u skladu s time i predložiti Vladi raspuštanje predstavničkih tijela Grada Velike Gorice, Požeško-slavonske županije i Dubrovačko-neretvanske županije. Obzirom na iznijeto i obzirom na ovu raspravu koja je u tijeku kod ovog Prijedloga zakona i ovo stajalište, Katedra za ustavno pravo vašega mišljenja i najavu Vlade izvolite dati jedno objašnjenje.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Zakon o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave donesen 2001. godine imao je odredbu, ima još uvijek je na snazi u kojoj mandat vijećnika prestaje ako podnese ostavku danom dostave pisane ostavke shodno pravilima o dostavi, propisano u Zakonu o općem upravnom postupku. Temeljem tog zakona stvorena je i upravna praksa da su se urudžbirale ostavke neovisno o tome da li se vijećnik s time slagao ili ne. To je stvorilo u nekoliko jedinica lokalne samouprave probleme, stoga je vodeći računa o posljedicama takvih čina Vlada predložila nekoliko inicijativa. Jedna je izmjena zakona koji je pred nama, o kojem raspravljamo, koji jamči da se to više neće ponavljati, gdje je Vlada iznijela svoj stav da mandat pripada vijećniku i da nitko u njegovo ime, mimo njegove volje ne može taj mandat oduzeti. Da bi provjerili što misli znanost, a ova Vlada uvažava mišljenje znanosti zatražili smo i mišljenje Katedre za ustavno pravo Pravnog fakulteta u Zagrebu i ta katedra potvrdila je naš načelan stav da mandat pripada vijećniku. Stoga, smo mi u Vladi razmatrali dobiveno mišljenje. Predsjednik Vlade inzistira da Vlada bude principijelna u svim pitanjima, pa tako i u ovim pitanjima i mi nećemo održati predstavnička opijela koja su osigurala većinu ili od države većinu suprotno pravnom shvaćanju znanosti i pravnom stajalištu Vlade koje je izrečeno prilikom obrazlaganja ovog zakona. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici, ja ću predložiti Vladi raspuštanje predstavničkih tijela, imenovanje povjerenika i raspisivanje novih izbora kako bi se na principijelan način riješile političke krize u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. Ja vjerujem da će ovakav stav Vlade i Ureda utjecati i da buduća rasprava bude umjerenija i principijelnija. Hvala vam lijepa.
Hvala. Dakle, trebamo očekivati da će danas ili sutra na sjednici Vlade kada to predlaže državni tajnik i ikada to podupire i predsjednik Vlade da će doći do raspuštanja predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave onih koje će Vlada ocijeniti da nisu u skladu sa zakonito izborenim mandatima ili nezakonito oduzetim mandatima. Idemo na raspravu. Poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicima, gospođe i gospodo zastupnici. Evo nakon četiri sata rasprave u petak i svega onoga što smo mogli čuti danas započinjemo sjednicu sa nastavkom te rasprave i jednim novim momentom kojeg jesmo i sami bili svjedoci i mogućnosti vidjeti ovih dana kroz tisak, a to je to mišljenje Katedre za ustavno pravo Pravnoga fakulteta u Zagrebu. Upravo iz tog razloga nadam se kako će i ovaj dio nas zastupnika koji smo ostali za raspravljati tijekom današnjeg dana ipak na neki način umjerenije i da velim mirnije i konstruktivnije raspravljati nego što je to bila rasprava u petak koja je osim krasnih izuzetaka u osobama pojedinih predstavnika klubova ili pojedinačnim raspravama, dvoje, troje koji su govorili sa stanovišta struke i toga na koji način misle da je potrebno razriješiti ovu situaciju i davali konkretne i konstruktivne prijedloge, nam je jedino dava to da smo mogli čuti i slušati kako se radi o trgovini, kako se radi o radnom vremenu trgovine, onda smo mogli čuti da se radi o nekakvim čak smo čuli i bezobrazne aluzije na pojedine prezimena. Mislim da to nije bilo niti na koji način prispodobivo funkciji zastupnika koji ovdje u ovom časnom Domu mi svi želimo obnašati. Pokazala se takvim primjerom, takvom raspravom jednostavno ona već dovoljno poznata istina kako postoje pojedinci, postoje ljudi kojima su s jedne strane usta puna pravne države, ali da stvarno ništa ili premalo čine kako bi se poštovane zakonske odredbe razrađene u zakonskim i podzakonskim aktima. Meni je jasno da postoje i politički suprotna gledišta, da postoji i politička pozornica ova da se suprotstavljamo jedni drugima, ali mi nije jasno da postoje grupe zastupnika, pojedinci kojima je upravo potrebna priča o pravnoj državi da bi što bolje iskoristili ostavljene rupe u pravnoj regulativi. I sada iako Vlada opet predlaže jednu vatrogasnu mjeru, jedan samo dio da se riješi ovaj problem o kojem smo bili svjedoci tijekom ovih posljednjih mjeseci može se čak reći, a naročito posljednjih dana, umjesto da iskoristimo tu priliku i damo što više konstruktivnih prijedloga oko toga da li ne samo taj prijedlog možda razriješiti nego još i neke druge stvari do donošenja nekog dugotrajnijeg i dugovječnijeg modela izbornog zakonodavstva u Republici Hrvatskoj, mi smo kroz ovu raspravu do sada barem pokazali jednostavno nedoraslost ovom problemu i samo zanimanje za to da jedni druge pokušavamo vrijeđati i da licitiramo ovdje tko je više trgovao pod navodnicima, ili kome više je potreban takav zakon, odnosno da li je uopće izmjena ovog zakona potrebna ili nepotrebna. Ja osobno želim biti u onoj grupi zastupnika koja će u ovom razdoblju između dva čitanja i što je dobro odmah moram reći da se radi o dva čitanja koja će nam omogućiti da kvalitetnije i korektnije uredimo ovu materiju koja se ovim izmjenama zakona izregulirati, želim biti dijelom onih zastupnika koji će dignuti ruke i ruku za onakvo zakonodavstvo koje u konačnici će dovesti do onoga za što svi mislimo da je neophodno, a to je da se izborno zakonodavstvo u lokalnoj samoupravi promijeni na način da se dođe do izbora neposrednih za načelnike, gradonačelnike, župane, znači u lokalnim jedinicama da se ljudi biraju neposredno. Smatram da ostaje stvarno dovoljno vremena do drugog čitanja u kojem bi precizno trebali razraditi institut ostavke kako u formalnom, isto tako i u materijalnom smislu, a naročito način i vrijeme aktiviranja ostavke sa precizno razrađenim posljedicama takvog osobnog čina. Ovo o čemu smo upoznati danas od strane državnog tajnika, u svakom slučaju je teorija koja potvrđuje samo ono što smo svi znali, a to je već i regulirano kako Ustavom tako i dosadašnjim Izbornim zakonodavstvom, a to je da nema nikakve nazovimo bjanco ostavke, da je bjanco ostavka jedna izmišljotina koju su neki nametnuli pa smo počeli o njoj razgovarati kao o nečemu o čemu se govori i u zakonu, a toga uopće u zakonu nema i ono što je najvažnije, sada svi koji do sada to nisu shvaćali i koji su drugačije razmišljali moraju prihvatiti činjenicu da se kod tzv. bjanco ostavke radi o nečemu što je protuustavno. I zbog toga ako želimo svesti na najmanju moguću mjeru zlouporabe o kojima smo svjedoci proteklih dana, mislim da smo do drugog čitanja sposobni ovaj zakon urediti na način da će ovo o podnošenju ostavke biti jasno izrijekom stavljeno u novi tekst zakona, tko i kada može podnijeti ostavku i na koji način razraditi što je god moguće više taj institut, a nakon toga prići ozbiljnom poslu koje će dovesti do jednog vjerojatno boljeg i izvidljivijeg mogućeg izbornog sustava u lokalnoj samoupravi, a to su neposredni izbori. Pa iako smatraju velika većina mojih kolega kako u tim neposrednim izborima će doći do nečega revolucionarnoga da više neće biti ovakvih ili onakvih situacija kakve su se događale na temelju ovog zakona, ipak moramo i u tom pogledu biti sigurni da nema toga zakona gdje pojedinci neće pronalaziti određene rupe u kojima će moći raditi one stvari o kojima zakon nikada nije niti razmišljao, pa zato ono što je zakonom propisano, u svakom slučaju ne mora uvijek biti i moralno i obrnuto, a mislim da oko toga što je zakonito a što je nemoralno ili što je moralno a što je nezakonito možemo raspravljati nekom drugom prigodom. Znači zaključno, osobno podržavam ovakav prijedlog zakona, s time da istovremeno ide to u drugo čitanje, a da u drugom čitanju se odgovori na decidirani način u tom zakonu, tko, kada i na koji način može osobno podnijeti ostavku. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodin zastupnik je rekao, citiram: "Da smo mi pokazali nedoraslost problema o izboru članova predstavničkih tijela." To je netočno. Netočno je da smo pokazali nedoraslost, a točno je da smo do sada, odnosno da je do sada saborska većina odbijala neposredni izbor načelnika, gradonačelnika i župana da se to zakonski uredi. Iskreno se nadam da će ovaj Visoki dom uskoro tu grešku ispraviti. Hvala.
Kolega Poropat, ovo nije bio ispravak netočnog navoda. Bilo je jedno polemičko mišljenje koje uopće nije ni iznijeto da je saborska većina odbijala Zakon o neposrednom izboru gradonačelnika i načelnika. Replika, poštovani zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pa kolega Pleša je govorio kako Vlada donosi vatrogasne mjere i ovo što je kolega Poropat govorio, da smo nedorasli situaciji. Ja vas moram upozoriti da krize u izborima i nakon izbora idu još od konstituiranja općinskih i gradskih vijeća, te županijskih skupština. Ja mogu postaviti pitanje i sebi i vama. Što je sprječavalo Vladu i državni ured, na kraju krajeva, da kod prvog slučaja idu kontaktirati struku i znanost. Jer upravo ovo današnje mišljenje o kojem je govorio predsjednik ovog Visokoga doma i nešto i državni tajnik, govori o tome da se znalo i bilo je nas koji smo upozoravali iz svih stranaka da je po Ustavu neotuđiv vijećnički, zastupnički i bilo koji drugi mandat. Ako je to tako, a jest, onda nije trebala vatrogasna mjera nego je trebalo striktno primjenjivati Ustav i hrvatske zakone. Jel postojala volja ili nije postajala volja, sad kad smo stvar dotjerali do apsurda, sad se ide sa vatrogasnom mjerom. I upravo zbog toga, čini mi se da bi trebali neki povući konzekvence za sve što se do sada događalo na ovom području. Je li to Državni ured, je li to netko u Vladi tko je sugerirao takve odluke, o tom potom. Međutim, sama izmjena Zakona meni se čini da ovoga trena je nepotrebna. Ustav kao Ustav je vrlo jasan. Kolega Jarnjak dobacuje, pa Ustav je vrhovni zakon u ovoj državi. Prema tome, ako se kaže da je zastupnički mandat neotuđiv paralelizmom to je i vijećnički mandat. I nije trebalo puno vike, puno strke, možda malo više korektnosti i možda malo više da se nekad treba po svojoj vlastitoj stranci, po svojim vlastitim stranačkim kolegama opaliti ako rade nešto što je nedolično. A to je ponekad i jako teško.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Moram odgovoriti. Prije svega, nije moja rasprava išla u smjeru da sam govorio uopće o tome da smo mi nedorasli za ovakav … [[Govornik se ne razumije.]] Ja sam rekao da smo bili kolege koji su raspravljali u petak nedorasli toj raspravi, a ne tome izbornom zakonodavstvu kakvo je sada. To je prvo i osnovno sada. Druga stvar, pa naravno da je potpuno jasno bilo svima, gotovo svima i svi su se za to zalagali da je vijećnički mandat vlasništvo pojedinca, a ne stranke i da je to potrebno bila mišljenje struke. Ne znam, vi morate to pitati Državni ured, zbog čega je nakon mjesec dana se tražilo to mišljenje, zašto se nije prije tražilo? Ali bolje je, velim, i u ovom trenutku da smo ga dobili takvo tako da neće više biti nikakvih zapreka oko toga da se više itko sjeti govoriti o bianco ostavkama. Jer pazite, te bianco ostavke su nastale ovdje, one su nastale u ovoj sabornici, one su nastale kroz našu priču. Mi smo počeli govoriti o njima i o tome se najviše pričalo tuda. Njih nigdje nema napisanih. I dobro su govorili kolege, i ja ih podržavam, oni koji su rekli i u raspravi u petak ako je pitanje te bianco ostavke uopće jedna stvar o kojoj moramo razgovarati. E sad, nakon ovakvog tumačenja pravne struke nadam se da više nitko neće o tome raspravljati na način da će reći da bianco ostavka je ili nije. Bianco ostavke nema.
Druga replika, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa slažem se sa dijelom izlaganja uvaženog kolege da su ovo palijativne mjere. Stvarno su palijativne mjere jer ostaje glavno pitanje. Znači, rješavamo ovaj dio, a ne rješavamo ono što je najgore, trgovinu mandatima. Hoćemo li mi riješiti trgovinu mandatima? Ovo je sve bacanje prašine u oči. Problem je trgovine mandatima. Znači, ovakvim rješenjima dopuštamo trgovinu mandata. Dapače, potičemo je, a bavimo se sitnim stvarima drugima. Vezano za ovaj i za mišljenje katedre ustavnog prava, sjećate li se mišljenja te iste katedre kad je rekla da novac nije imovina. Ta ista katedra je 97. ili 98. reklo u jednome slučaju da novac nije imovina. Je li novac imovina ili nije imovina? Znači, po njima sad, ako se drže toga rješenja onda znači trgovanje mandatima je dopušteno i moralno. Pa o čemu mi pričamo u ovoj državi? Pa problem je trgovine mandatima. U sva tri slučaja ovdje je bilo riječ o čistoj trgovini mandatima. Nema, manjkavost je pravnih propisa. Ajmo se dogovoriti hoćemo li spriječiti trgovinu mandatima, a nemojmo se baviti demagogijom. Problem je trgovine mandatima jer to je najjači oblik izvrtanja volje birača. A u Ustavu, članku 74. stavak 1. ne govori se o vijećničkim mandatima, nego samo zastupničkim mandatima u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Naravno kolega Kovačeviću da je problem trgovina mandatima. Ali ja sam uvjerenja ta takvu trgovinu mandatima, bilo kakvu zakonodavstvo neće spriječiti. Nikakva mjera neće je moći spriječiti budući da nakon izbora, na koji bilo god se način oni vodili, da li neposredno, da li ovakvi kakvi jesu, i opet će biti u potpunosti jasno kako je mandat u vlasništvu, uvjetno rečeno u vlasništvu pojedinca a ne stranke. A taj pojedinac se s njim može raditi i raspolagati kao što se i događa u ostalim državama gdje su neposredni izbori. Ako o tome razgovaramo isto da ljudi prelaze iz jedne u drugu stranku ili drugu opciju i sad se to negdje naziva trgovinom, negdje se naziva da je to prelazak iz stranke u stranku. Ali velim, jako teško da ćemo uspjeti pronaći u ovakvom zakonodavstvu i općenito u izbornom zakonodavstvu mogućnost zaustaviti tu i takvu trgovinu.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo, ovo je već drugi dan da raspravljamo o ovom Prijedlogu zakona, odnosno o ovoj problematici. Mislim da nam je svima savršeno jasno da su zbivanja koja su se dešavala na političkoj sceni Hrvatske zadnjih nekoliko mjeseci ili da budem preciznija. Znači, preciznije rečeno nakon provedenih lokalnih izbora u očima hrvatske javnosti u potpunosti srozali ugled i političkih stranaka i političara. I bez imalo pretjerivanja može se reći da je zahvaljujući svim tim događanjima hrvatska politička scena dosegnula samo dno. Pojedini političari su se u pravom smislu riječi pretvorili u trgovačke putnike koji metodama ponude i potražnje ostvaruju svoj osnovni cilj, a to je biti na vlasti pod svaku cijenu. U ostvarivanju tog cilja poseže se za svim mogućim sredstvima i pri tome ih nije briga da li su ta sredstva u skladu sa zakonskim ili moralnim načelima. Vlada je sve to što se događalo u pojedinim županijama i gradovima ili općinama promatrala i najprije mudro šutjela, a onda je ipak reagirala. Što se zapravo dešavalo? Ovako razno-raznim kombinatorikama izborni gubitnici su postajali izborni pobjednici i da sve skupa bude i još tragičnije sve se to opravdavalo voljom birača, pa mislim da su birači svoj stav i svoju volju valjda vrlo jasno iskazali na izborima, a onda su se političari ili bolje rečeno pojedini političari dosjetili kako tu jasno izraženu volju birača ipak mogu preokrenuti u svoju korist i dočepati se vlasti pa sada ubjeđuju građane da je zapravo upravo to bila njihova volja. Nakon zadnjih lokalnih izbora obogatili smo političku praksu sa nekim novim kategorijama pa smo tako dobili bjanko ostavke ili kako ih već želimo zvati, dobili smo zaštitare koji su postali sastavni dio pojedinih vijeća ili skupština. Pa ako Vlada već nije reagirala na tzv. bjanko ostavke i nije raspisala nove izbore u tim sredinama neću ovom prilikom uopće spominjati o kojim se sredinama radi, neću spominjati niti političke stranke jer želim samo govoriti o pojavi kao takvoj, a ne o pojedinim akterima. Znači ako se već nije reagiralo na bjanko ostavke onda je zaista nedopustivo da Vlada, odnosno Središnji državni ured za upravu nije ranije reagirao na one zaista ružne scene gdje zaštitari primjenom sile osiguravaju pojedinim interesnim skupinama da zadrže vlast. Smatram da su takve metode krajnje neprimjerene jednom demokratskom i civiliziranom društvu jer se na taj način krše osnovna načela demokracije. I onda smo kao prvi odgovor Vlade na sve ovo što se dešavalo dobili Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji se sastoji od dva članka. 1. članak precizira način i trenutak podnošenja ostavke pa se kaže da članu predstavničkog tijela mandat prestaje prije isteka redovitog četverogodišnjeg mandata ako podnese ostavku trenutkom zaprimanja pisane ostavke najkasnije 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela i dalje se kaže da član predstavničkog tijela može povući pisanu ostavku najkasnije do početka održavanja prve sjednice predstavničkog tijela nakon zaprimljene ostavke i to je cijela mudrost sadržana u ovom prijedlogu zakona. Kao prvo, način podnošenja ostavke na vijećnički mandat je već jasno reguliran sada važećim zakonom u članku 7. stavku 1., pa zbog čega su onda potrebne ove izmjene postojećeg zakona, a kao drugo nije mi jasno zbog čega se propisuje da je rok za podnošenje ostavke 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela i zbog čega vijećnik ako to želi ne bi mogao dati ostavku i na samoj sjednici? Nadalje, ovim izmjenama zakona daje se mogućnost povlačenja pisane ostavke do početka održavanja prve sjednice predstavničkog tijela. Ja razumijem da svi mi možemo promijeniti svoje stavove, možemo promijeniti naša razmišljanja, ali da će netko u samo nekoliko sati ovako drastično promijeniti svoje stajalište to mi ne liči na odrasle odgovorne ljude. Pa valjda je svatko prije potpisivanja izjava o prihvaćanju kandidature dobro razmislio o toj svojoj odluci. Čini mi se da se na ovaj način otvara prostor za neke nove manipulacije i različite kombinatorike. Pitanje koje mi se nameće je da li će se donošenjem ovog Zakona zaista u budućnosti spriječiti trgovina vijećničkim mandatima i na taj način izigravanje volje birača? Osobno smatram da se željeni efekt donošenjem ovog Zakona neće postići i tu se slažem sa kolegama koji kažu da zapravo nema zakona koji će u potpunosti iskorijeniti ovu zaista ružnu pojavu. Jedini način da se ove pojave svedu na najmanju moguću mjeru je donošenje Zakona o političkim strankama kojim treba pojačati sankcije prema strankama, vijećnicima i političarima koji pribjegavaju ovakvim nečasnim radnjama, pa kad stvorimo uvjete da onaj pojedinac koji zbog razno-raznih osobnih interesa, zbog stjecanja osobne koristi bez obzira u kojem obliku ta korist bila iznevjeri povjerenje koje su njemu ili političkoj stranci kojoj pripada ukazali građani na izborima kada bude javno žigosan i bude mu onemogućeno daljnje bavljenje politikom mislim da će svatko dobro razmisliti da li će se upustiti u bilo kakve političke trgovine. To se također odnosi i na političke stranke. Trebalo bi ozbiljno razmisliti i o kaznenom sankcioniranju i pojedinaca i političkih stranaka koje sudjeluju u političkim trgovinama. Mislim da se bez tako rigoroznih mjera neće stati na kraj ovim lošim pojavama na našoj političkoj sceni. Osim toga treba pojačati politički rad, na političkim strankama je prvenstveno odgovornost da na izborne liste stavljaju moralne i odgovorne ljude koji će znati odoljeti svim iskušenjima i razno-raznim primamljivim ponudama. I na samom kraju pozdravljam i drago mi je da je Vlada na kraju ipak se odlučila na ono po meni jedino moguće rješenje, a to je raspisivanje novih izbora u svim onim sredinama gdje se na vlast došlo na ovakve najblaže rečeno čudne i nemoralne načine, ali još jednom kažem smatram da se trebalo reagirati puno ranije jer nije nikakva novost da mandat pripada vijećniku, to je regulirano i Ustavom i zakonom i to što u Ustavu se, kao što neki kolege kažu, se odnosi samo na zastupnički mandat mislim da nema nikakve razlike između zastupničkog ili vijećničkog mandata, da se zapravo radi o istoj stvari. Hvala.
Poštovana zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prije nego što pređem na svoju raspravu željela bih izraziti zadovoljstvo što ćete vi gospodine državni tajniče predložiti Vladi nove izbore u nekim jedinicama lokalne samouprave, odnosno kako ste rekli gospodine predsjedniče u Požeško-slavonskoj, Dubrovačko-neretvanskoj županiji i gradu Velikoj Gorici i to je zapravo u skladu s mišljenjem struke da mandat pripada vijećniku kojeg smo usput budi rečeno i mi u SDP-u cijelo vrijeme zagovarali. Jedino mi nije jasno zašto vi gospodine državni tajniče nećete predložiti nove izbore u svim jedinicama gdje se manipuliralo mandatima tako npr. u Sisku ili Općini Drenovci, da ne spominjem sve ostale jedinice lokalne samouprave. Kao što je ovaj Prijedlog zakona kratak tako mislim da će i moja rasprava o njemu biti vrlo kratka. U osnovnim pitanjima koja se predlažu urediti ovim Zakonom Vlada kaže da se u izborni sustav uvodi institut povlačenja pisane ostavke na vijećnički mandat u predstavničkom tijelu. Nadalje, u posljedicama koje će proisteći donošenjem ovog Zakona Vlada kaže da će se spriječiti mogućnost urudžbiranja tzv. bjanko ostavki na vijećnički mandat mimo volje izabranog vijećnika. Naime, u dosadašnjoj praksi takve su ostavke bile potpisane unaprijed ali bez datuma odnosno bianco i to je često bio uvjet da kandidat uopće dođe na listu. Onaj tko je aktivirao i predao na urudžbiranje takve ostavke prethodno je upisao datum pa one automatski više nisu bile bianco ali je vijećnik dolazio u situaciju da ga pri dolasku na sjednicu ne puštaju u vijećnicu jer on navodno više nije vijećnik a najčešće i ne znajući da je njegova bianco ostavka aktivirana. No, tu se postavljaju da bitna pitanja koja se nametnula gledajući mnogobrojne prebjege na drugu stranu ili fantomske ostavke vijećnika koje su posljedica kupovine mandata, raznih ucjena i pritisaka na vijećnike. Prvo, kako da vijećnik povuče ostavku ako onaj tko je bez njegova znanja i volje u njegovo ime podnio ostavku i istovremeno organizirao da se na ulazu u prostorije u kojima se održava sjednica postave zaštitari sa zadaćom da mu zapriječe ulazak. Iako smo takvim situacijama bili svjedoci zadnjih mjeseci od prošlih lokalnih izbora na sjednicama mnogih predstavničkih tijela predlagatelj nigdje ne spominje niti sankcionira takav postupak ni ovim ni bilo kojim drugim zakonom. Čini mi se da bi jedino odredba da se ostavka podnosi osobno bio stvarni doprinos smanjivanju ovakvih pojava iako ni time ne bismo riješili problem kupovine, pritisaka i ucjena vijećnika. Tako dolazimo i do drugog bitnog pitanja. Čemu uopće institut povlačenja ostavke ako je vijećnik osobno tu ostavku podnio. Takva mogućnost ne bi bila ni potrebna jer valjda su ljudi na kandidacijskim listama a pogotovo izabrani vijećnici dovoljno odrasli i dovoljno ozbiljni a da bi se poigravali sa vlastitom vjerodostojnošću i dignitetom. I pridružujem se još jednom svima onima koji misle da je suštinski problem trgovina mandatima a ne bianco ostavke. Stoga zaključujem da ne postoji stvarna želja predlagatelja da se nešto doista promijeni i da se sankcioniraju pojave koje su se dogodile posljednjih mjeseci u više županija, gradova i općina nego samo pokušaj da se javnosti baci prašina u oči. Konačno, u to smo se mogli uvjeriti tijekom aktualnog prijepodneva na početku ove sjednice kad su postavljana pitanja upravo na ovu temu. Zato ja neću podržati pokušaj ovakve manipulacije javnošću i ovim Visokim domom. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa želim ispraviti jedan netočni navod a on se zaista često ovdje spominjao ali sada ga je izrekla i kolegica. Rekla je ovako, citiram, "kad ćete vi spriječiti manipulaciju ostavkama" pa na primjer nabrojila u gradu Sisku. Netočno je. U Sisku nije bilo nikakve manipulacije ostavkama. U Sisku su dva vijećnika iz stranke SDP-a nezadovoljni obnašanjem vlasti gradonačelnika Vidovića glasali za njegovo razrješenje.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Nikola Sopčić.
Poštovana kolegica je rekla da je.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Naime, kolegica je povrijedila poslovnik jer nije ispravljala moj netočni navod. Naime, ja ovdje imam točno tekst koji sam izrekla i ni u jednom trenutku nisam postavila pitanje zašto neće biti izbori u Sisačko-moslavačkoj županiji, pa je stoga kolegica ispravljala moje mišljenje a ne netočan navod.
Niste kolegice. Kolegice Perman, nije ispravljano vaše mišljenje. Vi ste iznijeli jednu tvrdnju u vezi Siska, zastupnica je to opovrgavala sa drugom tvrdnjom i to je ispravak netočnog navoda a ne povreda poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Nikola Sopčić ispravak netočnog navoda.
Hvala. Poštovana kolegica je rekla da je SDP stalno zagovarao stav da mandat pripada vijećniku. To nije točno. Imamo upravo slučaj Velike Gorice kada je aktivirana bianco ostavka ali tada je to odgovaralo SDP-u pa je eto SDP podržao da zadrži vlast u tome gradu.
Poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prvo da kažem da nemam apsolutno ništa protiv novih izbora, ali neću podržati ovaj zakon jer ovaj zakon zapravo ništa bitno ne mijenja. Jer ovdje kaže: "Posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona onemogućiti zloupotrebu zakona od strane pojedinaca ili političkih grupa s ciljem blokade rada predstavničkog i izvršnih tijela u jedinici lokalne odnosno regionalne samouprave, odnosno promjene izbornih rezultata." Baš to uopće ne štiti nikakve promjene izbornih rezultata a ovo je dokazalo da smo jedino zapravo mi i štitili da ne dođe do promjena tih izbornih rezultata, pa konkretno spominjem Dubrovačko-neretvansku županiju. Tamo su birači dali Hrvatskoj stranci prava četiri vijećnika. Znači, birači su htjeli da Hrvatska stranka prava ima četiri vijećnika. Hrvatska stranka prava je spriječila jednog vijećnika da odnese mandat na drugu stranu, da promijene izborni rezultat. Tako ja ne znam zašto se otvorila tolika hajka na Hrvatsku stranu prava jer uočljivo je da jedino gdje su HSP-ovci, gdje je došlo do problema HSP-om jedino je tamo hajka, jedino su tamo izbori. Stvarno se svi pozivamo na volju birača. Pa mi smo zaštitili tu volju birača ali sada se izgleda nas kažnjava i nas se proziva po svim novinama. Ja jednostavno osjećam da je ovo jedna vrsta mobinga jer se ne mogu otvoriti novine da se ne napada HSP. Tako gospodin Lesar u petak kaže da je o bianco ostavkama da je to falsifikat i da je falsifikat potpis jer čovjek koji je deset puta rekao da nije potpisao da mu se ne vjeruje. Znači, mi svi lažemo, jedan čovjek govori istinu. Ili kada ubojica nekoga ubije pa on isto govori da nije ubojica, da nije ubio. Njemu se znači vjeruje, drugim se ne može vjerovati. Ja mislim da je to čista otvorena hajka na Hrvatsku stranku prava. Središnji državni ured obratio se katedri i to sada u veljači. To se dogodilo u osmom, devetom mjesecu. Zašto se nije onda uredovalo ako to nije nikome onda smetalo nego odjednom sada. A osim toga, mogu samo još spomenuti da Hrvatska stranka prava niti je poklanjala hrvatski teritorij niti je davala svoje generale, niti je sudjelovala u kriminalnoj pretvorbi i privatizaciji. Samo zato što rastemo, što smo jaki, nekima to ne paše i otvorila se hajka na HSP. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Pa ja bih zapravo počeo oko toga kome pripada mandat. Evo, moram kazati da meni nije zapravo jasno da nam je trebalo ovoliko godina i ovoliko vremena da utvrdimo kome pripada mandat. Mislim da je to iz pozitivnih akata, zakona i Ustava Republike Hrvatske jasno jer bar je jasno onima koji to znaju čitati i koji to čitaju jer da tome nije tako, da vijećniku ne pripada mandat onda vjerojatno stranke ne bi trebale tražiti bianco ostavke da taj mandat pripada nekome drugome odnosno strankama nego bi mogli bilo u kom periodu zapravo povući taj mandat. Međutim, ova pojava prelaska, da ne kažem trgovine iz stranke u stranku i na državnoj i na lokalnoj razini ona nije od jučer niti od prije nekoliko dana. Mi se s ovim problemom zapravo susrećemo već niz godina i vjerojatno nijedan zakon, a nijedna odluka neće to moći spriječiti. Međutim postoji nešto drugo. Ako to ne može zakon i odluka spriječiti može spriječiti zapravo volja političke stranke da se ona postavi prema tom, prema tom problemu. Jer vi imate i situacija, mi smo sad došli u situaciju da razmatramo nekoliko primjera evo i drago mi je da će se u tih nekoliko sredina dogoditi izbori. Međutim mi smo i nakon ovog mandata imali raznih situacija. Recimo imali smo dakle da su ljudi pred izbore bili na jednoj listi. Nakon toga, nakon izbora što se formirala dakle vlast prešli s te liste na drugu stranu. Dakle to je očiti primjer, očiti primjer prevare, prevare birača. E sad pazite. Činjenica je da lako se može dokazati da ti ljudi nisu prešli na drugu stranu zato što su, 15 dana im se više ili u 5 dana im se više svidio politički program druge stranke. Dakle očito je da je riječ o trgovini. Jer imate još jednu situaciju. Ako napravite detaljno analizu onih koji su napustili jedan blok i prešli u drugi blok. Dakle uvijek oni koji napuštaju jedan blok prelaze u drugi blok. Nikad recimo oni koji su nezadovoljni sa stanjem u jednom bloku kad ga napuste nisu ostali neovisni nego uvijek prilaze drugom. To je zanimljivo. Dakle očito je, očito je da se tu radi o različitom, različitim vidovima trgovine. Tu su, tu nisu samo u pitanju novci, tu su u pitanju razno različite ponude. Recimo prije 3 godine u Trogiru na istoj sjednici je smijenjen gradonačelnik SDP-a, izabran gradonačelnik HDZ-a. Šta se desilo? Jedan, jednome vijećniku SDP-ov gradonačelnik nije htio pomoći da zaposli suprugu u dječjem vrtiću, ali je recimo to HDZ odradio. I odmah dakle na to, na toj sjednici se to desilo. Sutradan je zapravo tom vijećniku supruga zaposlena u dječjem vrtiću. E sad je pitanje kako to sankcionirati? Zakonski jako teško. Ali politički se to može sankcionirati. Tako da ja mislim zapravo da s ovim Zakonom mi ništa nećemo dobiti. Da nam je on nepotreban. Ako se, ako se utvrdi načelo da će se u ovakvim spornim situacijama ići na izbore onda ovakav Zakon nije sporan. I ako nije sporno da mandat pripada vijećniku, a nije i ako je ostavka individualni, individualni čin. Međutim za mene se postavlja pitanje tko je kriv da je u ovom vremenu došlo do ovakve koncentracije zapravo ovih gluposti? Jer ja to nazivam glupošću. Ja odgovorno tvrdim da je to središnji, Središnji ured. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga. Ako čovjek koji je na čelu tog državnog ureda kaže: "Za ovaj problem pitajte premijera", a on ne može dati stručno mišljenje očito je da ovdje nema ulogu struka nego ima ulogu, nego ima ulogu politika. I to je, u tome je zapravo po meni cijeli problem. Ne možete zapravo za jednu situaciju čekati nekakvo izvješće iz Državnog ureda mjesec, dva dana, a u drugoj situaciji ga dobijete, dobijete odmah. Mislim zapravo da bi i političke stranke i cijeli smisao ove rasprave po meni jeste da bi političke stranke zapravo morale povući sve neke konzekvence iz ovih događanja recimo koje su na određeni način potakle i ovaj Zakon i ovu raspravu. Završavam na način da mislim da nam, da nam ovaj zakon uopće nije potreban i da bi ga bilo najbolje povući iz procedure.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Lučin rekao je: "Ovim zakonom ništa nećemo dobiti". Nije točno da ovim zakonom ništa nećemo dobiti. Ovaj Prijedlog zakona ipak otežava prelazak vijećnika i ipak djelomično otežava trgovinu mandatima.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Ispravljam, ispravljam po meni potpuno netočan navod kolege Lučina da je postupanje ili nepostupanje Središnjeg državnog ureda posljedica gluposti. Glupost podrazumijeva činjenje lošega iz neznanja. Ja tvrdim da je Središnji državni ured postupao i ne postupao u svim spornim slučajevima sa znanjem i punom sviješću što čini u namjeri da se očuva vlast jedne političke stranke.
Treći ispravak poštovan zastupnik Nikola Sopčić.
Poštovani kolega je rekao, ustvari postavio retoričko pitanje tko je kriv za ovu inflaciju prelazaka? I tvrdi da je to Središnji ured. To nije točno. Pa nije Središnji ured sastavljao izbornu listu SDP-a za Grad Sisak iz koje su prešli vijećnici u drugi tabor.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] bilo uključeno. Dakle krećem ponovno sa istom pričom da ovo zapravo je toliko napuhano da ispada da je, ne znam, u 50% općina, gradova i županija ovakav problem. Naime od gotovo 6 stotina jedinica samo je ovdje u 3, 4, 5 slučajeva gdje se ovakovi burni, burnim tim prelascima događa sve ovo o čemu pričamo. Mene, ovdje se često spominje promjena volje birača. Ja vjerujem da naši birači ipak znadu i gledaju liste za kog glasaju i da svaki bira, svaki valjda predloženi kandidat ima i određen broj glasača. Pa prema tome i njegovim prelaskom valjda i taj broj glasača se prenaša dalje. I ovo djeluje prilično neuvjerljivo … [[Govornik se ne razumije.]] te izjave. Vijećnik, gledajte, vijećnik može prijeći i negdje drugdje gdje misli da će ostvariti veći efekat. Pri tom ne mislim na materijalni. Mogu shvatiti vijećnike čija stranka poslije izbora sklopi čudne koalicije. Svaka sličnost sa postojećim slučajevima je slučajna. Pa čovjek izgubi povjerenje u vlastitu stranku. Izborni zakon mora spriječiti male strančice da svoj glas skupo prodaju pa se ne bi događalo da se bitno mijenjaju statuti kao na primjer u Zagrebačkoj županiji da bi se mogao imenovati i treći dožupan i slično. Jasno kao posljedica ucjena. Ostavke bi trebale biti neopozive i osobno dostavljene da ne bi vijećnik tek na sjednici saznao koji dan ranije da je predao ostavku. Mogu shvatiti također i vijećnike koji dadu ostavku ali ne i stranke koje ne vjeruju svojim kandidatima već na kandidacijskim listama. Trebalo bi također spriječiti i manipuliranje i manjinskim vijećnicima, a dobro je da je državni tajnik išao sa ovako radikalnim prijedlozima ali mogu si postaviti pitanje što je na primjer sa Bakrom ili Zagrebačkom županijom? Hvala.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege dozvolite da ponovim još jednom konstataciju i tvrdnju koju smo više navrata izrekli u ovom Saboru, ali koja je izrečena još mnogo češće u hrvatskoj javnosti, među građanima. A riječ je o tvrdnji koja se može i dokumentirati da je politika u Hrvatskoj i politička djelatnost i posao političara toliko kompromitiran i da nikada nismo uživali manje povjerenja među građanima i da nikada nismo bili više izvor nezadovoljstva nego što smo danas i da smo izvor osjećaja nemoći, prevare, pa i prezira kada je riječ o policiji, političarima u Hrvatskoj od strane građana. To možemo dokumentirati činjenicom o iznimno visokoj apstinenciji birača i izvjesno je očekivati da će ta apstinencija biti još i veća nakon ovoga što se u hrvatskoj politici posebno kad je riječ o ovim lokalnim izborima i onome što se nakon toga događalo kad je o tome riječ. Mi kao zakonodavno, ali i predstavničko tijelo moramo valjda o tome voditi računa. Slažem se u cijelosti sa iskazima rečenim ovdje, ali i šire u javnosti sa onima koji traže tvrdo, oštro, žestoko sankcioniranje svih onih koji su kao politiku i kao ponašanje u politici prihvatili beščašće, nemoral, korupciju, trgovinu i bitku i borbu za vlastiti osobni probitak. Predsjednik Sabora će prije desetak dana na radiju predložiti da se bezuvjetnom zatvorskom kaznom kazne oni za koje se utvrdi da su iznevjerili biračku volju i da su prebjegli i zapravo izdali volju birača. Potpuno podržavam predsjednika Sabora u toj njegovoj ocjeni, ali ovo što danas radimo i ono o čemu danas i ovih dana raspravljamo je zapravo prigoda da se doista pozabavimo pravim problemom. Ovdje raspravljamo o lažnoj dvojbi kome mandat pripada i svi se slažemo da pripada vijećniku. Ja bih proširio tezu i rekao da mandat pripada građanima koji imaju pravo birati i izabirati one koji će ih predstavljati i zastupati. Ne dovodim u pitanje time dakako činjenicu da u ovom formalnom smislu ne možemo podržati situaciju nikakvih bianco ostavki, ali da ne možemo niti podržati stanje u kojem je vijećnički mandat neotuđiv, ali da može biti otuđiva biračka volja građana. Ona je valjda na prvome mjestu. I što je to što mi predlažemo i na koji način kanimo riješiti taj zbiljski istinski problem, a ne ovo formalno pitanje. Ovo što smo malo čas čuli od predstojnika Središnjeg državnog ureda gospodina Palarića me na žalost tjera da razmislim o onome što sam slušao u protekla dva mjeseca ili tri, od građana pa čak poštenih i dobronamjernih ljudi koji su mi rekli, a zašto ti ne kupiš tu dvojicu i platiš ih više nego što će ih platiti oni ili što ne kupiš ti nekoliko njihovih. Da li bismo to smatrali vještom i dobrom politikom. Možemo li dati legitimitet takvom ponašanju u hrvatskom političkom životu. Gospodin Palarić je na neki način dao za pravo ljudima koji su mi rekli pa iskamči i ti njihove bianco ostavke. Da smo napravili bianco ostavke ove dvojice koji su prebjegli u Sisku, danas bi gospodin Palarić rekao da je to mutna situacija i da se ide na izbore i u Sisku. Ovako je poruka koja je data bila dobro su učinili oni koji su to tako napravili, a oni koji nisu tamo se ništa dogoditi neće. Ja pitam tko će biti taj koji će utvrđivati da li su vijećnici napustili i glasovali protiv liste i onih s kojima su izabrani i dobili povjerenje od građana kao što će to tvrditi ovdje kolegica, a ne objasnivši pri tome kako će dati glas za one protiv kojih su optirali i predstavljali se kao njihovi politički ili ne znam kakvi antipodi u samoj izbornoj kampanji. Kako taj salto mortale objasniti? Jer jedno je biti nezadovoljan, a jedno je u potpunosti promijeniti svoj politički stav. Ja ću za drugo čitanje predložiti amandman na Prijedlog ovoga zakona i najavljujem da je moguće rješenje. Primjerice, iako ne držim do ovoga maloga zakona da se iza članka 7. gdje se utvrđuje kako se daju ostavke ubaci i članak 7a. u kojemu bi se reklo da ukoliko vijećnik, odnosno član predstavničkog tijela svojim djelovanjem promijeni ili dovede do promjene volje birača onda Vlada Republike Hrvatske po zakonu ili po sili zakona je dužna raspisati u tom predstavničkom tijelu izbore. Na taj bismo način očuvali vlasništvo mandata kod vijećnika, ali bismo i na taj način imali dovoljno jasnu zaštitu od mogućih prevara ovakvoga tipa kakvoga imamo u Hrvatskoj bezbroj. Sisak je možda drastično došao u javnost zbog načina na koji je izvršena uzurpacija vlasti od strane grupe vijećnika. U ovoj dvorani tvrdim, u ovoj dvorani stoje glavni vidovnici ili sjede glavni vidovnici problema s kojima se susrećemo. Među najznačajnijima je svakako Središnji državni ured za upravu. Primjer, samo primjer Siska koji mi je toliko blizak to bjelodano potvrđuje. Ovo što je malo čas gospodin Palarić izrekao je dostatan razlog da dođe i da pred ovim Parlamentom kaže da podnosi neopozivu ostavku, jer to što je Središnji državni ured napravio u slučaju grada Siska da nigdje drugdje nije, bi bilo dostatno za to. Grupu vijećnika bez ikakvih uvida u stvarno stanje, u poštivanje zakonitosti, bez bilo kakvih znači nalaza je proglasio potpuno nezakonito, potpuno ilegalno vlašću, legalno izabranoj vlašću u gradu, direktno se suprotstavivši volji 45 hiljada birača u gradu Sisku potvrđujući poglavarstvo i gradonačelnika upravo onu osobu za koju su građani rekli ne, mi tu osobu ne želimo na čelu grada. To je dostatan razlog da tražimo ili još bolje da gospodin Palarić podnese ostavku za ono što je njegov ured napravio. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa moram ispraviti nekoliko netočnih navoda, evo počet ću sa ovim prvim. Spominjući situaciju u Sisku, gospodin Vidović je rekao i ponovo rekao da je bilo kupovine mandata dva vijećnika. Nije bio kupovine mandata dva vijećnika nego su dva vijećnika u gradu Sisku s liste SDP-a dali svoj glas većini vijećnika koja je zatražila izglasavanje povjerenja gradonačelniku. Drugo, netočno je da je bilo uzurpacije vlasti. Točno je da u trenutku predaje vlasti gospodin Vidović nije htio napustiti prostorije gradskog poglavarstva, tamo su postojali zaštitari koji su gotovo sprječavali ulazak većini vijećnika, a moram ispraviti netočan navod da se ne radi o grupi vijećnika već se radi o većini vijećnika u gradskom vijeću od 32, njih 17.
Hvala lijepo. Imamo sedam replika. Poštovani zastupnik, Marin Jurjević, prva.
Kolega vi ste spomenuli riječi predsjednika Sabora koje je on izrekao na radiju, na Hrvatskom radiju, parafraziram ga jer sam to slušao, da se bezuvjetno trebaju kazniti oni koji izdaju volju birača. Ja se apsolutno slažem sa tom izjavom, s time da je predsjednik Sabora još rekao da se to može računati ako se utvrdi da su dobili upravna vijeća, nadzorni odbori itd. Ono što želim ovdje kazati da je Vlada direktno umiješana u takve stvari, konkretno u Splitu, kada su dva vremešna gospodina iz Hrvatske stranke umirovljenika nevjerojatnom brzinom pretrčale na stranu HDZ-a, bili su u jednoj koaliciji koja je bila suprotstavljena HDZ-u, koaliciji splitskog đira koji je predvodio SDP, onda je Vlada to nagradila tako da je tu gospodu, neke od njih, recimo stavila u upravno, to je Vlada donijela odluku, u Upravno vijeće Lučke uprave u Splitu. Dakle Vlada je direktno utjecala da se u Splitu nagrade oni koji su doveli do toga da je gradonačelnik čovjek protiv kojega je glasalo 83% građana Splita. Mislim, i ja se slažem sa predsjednikom Hrvatskog sabora koji je dao tu izjavu na radiju i volio bih da se to počme primjenjivati, jer zaista dok Vlada bude ne samo lokalni nivo, lokalne koalicije, lokalne stranke nagrađivali one koji direktno rade na prevari građana, dok to bude Vlada radila u Hrvatskoj će političari biti na dnu hijerarhijske ljestvice vrijednosti i negativna uzor ne samo mladima nego svim poštenim građanima Hrvatske.
Odgovor na repliku, zastupnik Vidović.
Ja ništa drugo ne mogu reći nego se složiti s ovime što kolega još jednom potencira. Tvrdim i ja, sada je situacija "Hic Rhodus, hic salta". Jedno je načelno govorenje o tome što treba činiti, a jedno je povlačenje konkretnih poteza. Ovdje sjede vinovnici. Ako imamo saborsku zastupnicu koja sjedi u Parlamentu, koja je bila sudionik takvog nelegalnog protuzakonitog upadanja u gradsku vijećnicu. Ako imamo njezinu stranku koja nije sankcionirala takvo ponašanje, ako imamo u Sisku situaciju ne samo da su vijećnici dobili nadzorne odbore i upravna vijeća nego da su silno opernatili i materijalno silno i pokazali to što im se dogodilo u roku od 15 dana, pa što tu treba još dokazivati. Što tu treba još dokazivati? Svaki je takav slučaj kontrabilan, može se vidjeti o čemu se zapravo radi u svakom pojedinom slučaju. Nema tu veze nikakve s politikom i sa zadovoljstvom i nezadovoljstvom. Može biti samo oko onoga što je Šime rekao, jesi li mu udovoljio ili nisi, kupovat se može i svoje i tuđe.
Druga replika, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Evo kolega Vidoviću i ono što je primijetio kolega Jurjević, nekako i svim građanima možda dalo bar tračak nade što je rekao predsjednik Sabora, da se treba založiti da odgovaraju kazneno oni koji trguju voljom birača, koji su prevarili hrvatske birače i gdje je sasvim jasno, ovdje su navedeni i primjeri što se dogodilo odmah sa njihovom imovinom, odnosno njihovim zaposlenjima nakon što su ili predmet trgovine i udovoljili traženjima s jedne i s druge strane. Dakle postoji kazneno djelo prevare, nikad nitko nije odgovarao. Središnji državni ured trebao bi reagirati i po službenoj dužnosti, osim što bi trebao sam djelovati u okviru svog zakona, primjeni zakona koji se odnosi upravo na ured, podnositi i kaznene prijave. Klub SDP-a je u Požeško-slavonskoj županiji podnio devet kaznenih prijava i podnio je sve obavijesti o nezakonitosti nadležnim tijelima uključujući i središnji državni ured. Središnji državni ured nije reagirao. Evo sada mi čujemo kako jedna spasonosna vijest koja do sada očito Vladi nije bila poznata, da mandat pripada vijećniku. To je točno. Ali mu ne pripada u onom smislu da je slobodan s njim raditi što god hoće, varati, krasti, a to se događa i ništa se ne događa u smislu sankcioniranja. Zato mislim da bi upravo bilo moralno, bilo bi logično nakon svega ovoga što ste vi upravo i izjavili, da ste imali sastanak u Vladi i molim vas da vam je čak premijer rekao da morate raditi po zakonu pa onda u ime toga, jer argumentum a contrario to očito do sada niste radili, trebao bi čelnik središnjeg ureda podnijeti ostavku.
Treća replika, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani kolega Vidoviću, tražite od gospodina Palarića ostavku, ali gospodin Palarić je odgovarajući novinarima na pitanje što kani poduzeti, rekao pitajte premijera. Ne odlučuje prema tome gospodin Palarić ni o čemu, i tražiti njegovu ostavku u tom smislu možda nije ni dovoljno. Premijer je taj, premijer je taj koji donosi odluke. A kako premijer odlučuje, vidite. Premijer nikako da shvati, nikako, da su građani u Sisku imali gradonačelnika koji se zove Pintarić, da su nakon toga održani izbori, da su građani rekli nećemo Pintarića. Bio nam je gradonačelnik, ne valja kao gradonačelnik, nećemo ga. I odlučili su na izborima da maknu Pintarića. A onda taj isti Pintarić nekakvom kupovinom mimo volje građana postaje gradonačelnik i to premijer nikako da shvati. Da je taj Pintarić tamo, uz to što je za svoju vlastitu stranku rekao da ne valja o čemu bi se možda moglo s njim i složiti, da taj isti Pintarić sad je gradonačelnik mimo volje građana. Jednostavna činjenica. Pa dajte mi recite, kolega Vidoviću, pa zar je to tako teško shvatiti? Da to premijer ne može razumjeti. Jednostavnu činjenicu, građani su rekli "a", a provodi se "b".
Četvrta replika, poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik Vidović, s čime se ja potpuno slažem, rekao je da mandat pripada vijećniku. I šire, da mandat pripada građanima. I to je nesporno. Međutim, što mislite, gospodine Vidoviću, da li su građani Grada Labina na izborima glasali za podršku SDP-ovom gradonačelniku od strane HDZ-ovog vijećnika i da li je to prevara birača. Jer da tome nije tako onda bi sigurno HDZ i SDP učinio predizbornu koaliciju pa bi građani znali za koga glasaju. A ne nakon dobivenih 19,7% glasova SDP-a uz podršku HDZ-a … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] Grad Labin ima SDP-ovog gradonačelnika sa podrškom HDZ-ovog vijećnika. Da li je to, gospodine Vidoviću, eksperiment koalicije HDZ-a i SDP-a ili je to eksperiment na građanima Labina? Molim vas, kratko. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Prvo, ja ne bih i nadam se da ste tako i shvatili moju raspravu. Ne bih govorio pro domo sua jer bih time izbio sve ključne argumente za tezu koju sam ovdje postavio o vjerodostojnosti politike. Nemoral, beščašće, lopovština nisu nažalost odlike ili karakteristike samo jedne političke stranke. To je prvo što bih. Nažalost, negdje je to politika koja se podupire, a negdje je eksces. Kad je riječ o Labinu, tamo je situacija bitno drugačije od ove koju vi sada ovdje uspoređujete. Riječ je o koaliciji, riječ je o stranačkim odnosima. U tom slučaju nije riječ bila, dakle, unutar iste koalicije. Da li je ta koalicija prirodna, podobna, dobra, to je druga stvar. To je stvar politike. Ovdje nije riječ o ovome o čemu mi ovdje raspravljamo. To je pokušaj da se zamijeni teza. Dakle, ja a priori ne amnestiram niti SDP niti bilo koju političku stranku kao potpuno zaštićenu od nekih oblika takvog ponašanja. Ali pitanje da li je to stranačka politika i da li mi kao političke stranke ćemo stajati iza takvog ponašanja ili ćemo ga osuđivati mi sami u svojim strankama.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Replika.
Slažem se ovdje sa gospodinom Vidovićem da od te političke perverzije nitko nije imun. Niti HDZ, niti SDP, niti HSP, niti HNS, niti HSS, a bogami ni IDS. Ona je nažalost generalna pojava. Makar najveći politički trgovci ajde priznajmo barem između sebe, to su tzv., neovisne liste. Međutim, osnovni krivac tog političkog nemorala, i to trebamo priznati jer postojeći Izborni zakon, jer je on prilagođavan 2000. godine onim strankama koje su smatrale da će od toga profitirati. Vi ste, gospodinu Vidoviću, između ostalog rekli da u izbore treba ići i tamo gdje su prevareni građani. A sad ću vam ja citirati izjavu vašeg gradonačelnika u Labinu, gospodina Bruna Hrvatina, "Glas Istre", 27. siječnja, znači pred 5, 6 dana gdje je doslovce rekao: "Činjenica je da nam poglavarstvo još nije kompletirano kao što je činjenica da upravljamo gradom uz podršku HDZ-a čija se riječ u našoj koaliciji uvažava". Gradonačelnik, bivši gradonačelnik, kandidat IDS-a Tulio Demetlika dobio je 45% glasova, a skinuli ste ga na samo takav način. Kod nas se to naziva eksperimentom, u svijetu se to naziva hipokrizijom, ali svi ćemo se složiti da je to jedna moralna katastrofa. I ako mi o tome ne progovorimo na jedan takav otvoreni način to će se dešavati i ubuduće. Međutim, ponavljam, osnovni krivac toga što mi danas imamo je postojeći Izborni zakon iako su se iste stvari, još i gore po IDS, dešavale 2001. kada smo čak i Pulu zbog sličnih principa izgubili.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Kolega Kajin, teško mogu povjerovati da vi stvarno ne razumijete da postoji nešto što se zove politički odnos između različitih političkih stranaka. Bila vama ili ne bila prirodna ili neprirodna podrška HDZ-a SDP-ovom gradonačelniku u Labinu to je vaša stvar. To je stvar politike i političkih odnosa. To veze sa moralom, sa trgovinom i kupovinom vijećnika nema ama baš nikakve. Hoćete valjda reći da potpora koju ste vi imali od strane HDZ-a jest nešto što je samorazumljivo, a ako je to potpora koju dobiva SDP onda vi to nazivate političkom perverzijom. To su naprosto različite situacije i nemojmo brkati te dvije stvari koje su, koje nemaju veze sa ovime što je predmet našeg razgovora. Nitko nije pretrčavao, nitko se nije prodavao i nitko nikoga nije kupovao. A što ja o tome mislim, što vi mislite nema veze dakle sa pričom o kojoj raspravljamo.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević, replika.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa nastavljam na izlaganje gospodina Vidovića vezano za volju birača. Ajmo je tumačiti, što je volja birača. Samo je u našem slučaju bilo jasno jer smo na svim razinama izašli samostalno. Samostalno smo izašli na svima razinama i stvar je bila jasna da su glasovali, a znamo kakav je glasački listić, prvi na listi i pisala je stranka. Znači, kod nas je bilo nesporno da je to bila volja birača na način da su glasovali za Hrvatsku stranku prava, glasovali su i za vijećnike, ali za većinu nisu uopće ni znali za koga glasuju jer njegovo ime nije ni bilo na glasačkome listiću. Što se tiče volje birača, ako je hoćemo zaštititi od trgovine, od bilo čega drugoga mogli smo imati poluotvorene liste pa bi njemački sustav, pa bi se onda znalo za koga je volja birača da sa liste još posebno glasuje. Ako hoćemo spriječiti trgovinu mandatima, a imali ste puno primjera ovdje kako se lako može tvrditi da je riječ o trgovini mandatima utvrdimo zakonom da će se u takvim mjestima onda ponoviti izbori, a ti koji su trgovali, ta stranka ne može izaći na izbore niti može taj vijećnik koji je bio predmet trgovine. Zašto ne bi mu izrekli zaštitnu mjeru od 5 do 10 godina zabrane izlaska na izbore, a toj stranci ako to ponovi drugi puta zabrana izlaska na parlamentarne izbore, jer na žalost morat ćemo to sve napraviti. I sad najveći problem ono što ste govorili, zanima me kako će Središnji državni ured postupiti u slučaju Dubrovačko-neretvanske i svih ostalih, oni su 6, 7 mjeseci donosili odluke, radili. Jeste li o tome razmišljali? Kako će tu sad, … [[Govornik se ne razumije.]] te situacije, je li to sve nevažeće od onoga dana što govorite sad? Kako će tu odlučiti? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Evo kratko kolega Kovačević. Pa rekoh sad je prigoda. Jučer čujem najavu predsjednika stranke vaše da će na glavnom stanu donijeti odluku da se ide u ponavljanje, u izbore i traženje mandata od građana svugdje gdje je doveden u pitanje moral itd. To je ono što mi možemo napraviti za svoje političke stranke i ja vas pozivam da u gradu Sisku zajedno sa svima ostalima podnesemo ostavku i vratimo mandat građanima neka ocijene kao što ste to i najavili, ja podržavam tu vašu odluku, neka daju građanima da se izjasne koga žele, a koga ne žele na čelu uprave u svom gradu. Podržavam i Sisku naravno i svim drugim sredinama i to neka bude obveza ne samo HSP-a, SDP-a, nego svih drugih političkih stranaka da vidimo što će sada napraviti HDZ u takvom slučaju.
Poštovani zastupnik, zadnja replika, Mato Crkvenac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine Vidoviću vi ste konstatirali da je Sisak drastičan slučaj. S druge strane vama odgovaraju da u Sisku su dva zastupnika, vijećnika s vaše liste ili tri vidjevši da vlast ne funkcionira uspješno što vi naravno povrgavate … [[Govornik se ne razumije.]] , ali kako objasniti Karlovac gospodo? Tamo je vijećnica sa liste SDP-a, HSS-a, HSS-ova vijećnica prije nego je počela funkcionirati vlast, koja je dobila izbore i na čijem programu je ona izabrana prešla u drugi tabor. Istodobno su dva umirovljenika potpisali sporazum da idu s koalicijom SDP-a, ali su na samoj sjednici promijenili stvar zato što su u međuvremenu sklopili trgovački ugovor kojim su riješili neke svoje probleme i sad ako postoji negdje trgovanje gospodo meni se čini da postoji tamo gdje postoji trgovački ugovor. Ako je u pitanju moral u politici, onda je ovdje očito u pitanju i onda bi svakako u takvim slučajevima trebalo smjesta ići na izbore.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, državni tajniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Rasprava o izmjenama i dopunama ovoga Zakona zapravo povlači i jedno osnovno pitanje, a to je jeste li protiv trgovine mandata ili ste za nju i jesmo li svi zajedno za manipulacije ili smo protiv manipulacija? Naime, u proteklih 15 godina hrvatska se politika pokazala posve nesposobnom utvrditi jasna demokratska, izborna, koalicijska, podizborna, poslijeizborna pravila ponašanja. Donedavno su se vladajuće stranke to mogle donekle pravdati kako ratom, bolnom tranzicijom, nedostatkom demokratske tradicije i koječime drugim, ali to više ne mogu pravdati ničim. Pred Hrvatskom se nalaze veliki izazovi da bismo i dalje mogli tolerirati politikantsku alkemiju hrvatskog dvostranačja koja je dovela do toga da su građani posve izgubili povjerenje u politiku i da iz izbora u izbore imamo sve veću stopu birača apstinenata. Hrvatska stranka prava želi vratiti povjerenje građana u hrvatsku politiku, želi uvođenje reda, odgovornosti i jasnih pravila. Naš model, evo nazvat ću i ja to neopozivi bjanko ostavki omogućio je preotimanje mandata i mijenjanje izborne volje biračkoga tijela, omogućio je zapravo i spriječio trgovinu političku i političku prostituciju. Naime, gospodo za trgovinu treba najmanje dvoje, onaj tko prodaje ili se prodaje ili onaj tko kupuje. Hrvatska stranka prava u ovim svim slučajevima do sad niti je kupovala niti je prodavala, a zašto tolika haranga na Hrvatsku stranku prava? Vjerojatno sa strane nezadovoljnih kupaca koji nisu uspjeli istrgovati ono što su htjeli. Hrvatska stranka prava kao demokratska stranka dopustila je svojim lokalnim organizacijama slobodno stupanje u koalicije poslije izbora uz jedan jedini uvjet da jednom dogovoreno partnerstvo ne smije se iznevjeriti i nigdje ga gospodo nismo ni iznevjerili, ali isto tako nismo dopustili ni ulici da kroz, nazovimo to događanje naroda ili … [[Govornik se ne razumije.]] revolucijom mijenja volju birača i ugrožava legalno ustrojenu vlast. Pitam se je li javnost ove zemlje za kriminalnu trgovinu mandata ili je protiv nje? Jesmo li protiv političke prostitucije ili smo za nju? U zemlji političke kulture nužno je osmisliti zaštitne mehanizme kako pojedine prostitutke ne bi cijelu politiku pretvorile zapravo u javnu kuću. Hrvatska stranka prava svojim modelom ostavki uspio je omogućiti, odnosno onemogućiti nemoralne pojedince da podlegnu mitu, ucjenama i korupciji te tako izigraju zapravo izborne rezultate i volju birača. Upali smo gospodo jedan moralni glib gdje kriminalnu anarhiju moramo sprječavati na žalost i nekakvim zaštitarskom nazovimo to demokracijom. Pokreće se zapravo neviđena kampanja protiv stranke koja je spriječila trgovinu mandata i političku prostituciju, a upali smo također u apsurd gdje ministrica pravosuđa recimo i pravni fakulteti umjesto sudova zapravo sude o pravnoj ništavnosti naših neopozivih ostavki. Pripada li mandat osobi ili stranci Hrvatska stranka prava smatra da to može ovisiti samo o načinu stjecanja mandata. Kod većinskog izbora građani biraju osobu i tako osvojeni mandat neupitno pripada pojedincu ali kod proporcionalnog izbora birači glasuju i za stranački program, dakle zaokružujući stranačku listu pa sukladno tome može se držati da mandat pripada donekle i stranci jer ne zaboravimo kada vijećnik vlasnik mandata daje ostavku taj mandat pripada listi ili stranci na kojoj je on izašao na izbore. To je jedini način da zapravo građanima pokažemo kako poštujemo njihovu izbornu volju da testiramo vjerodostojnost anketa o stranačkom reitingu i pokažemo da doista želimo podići političku kulturu Hrvatske s razine vašara na razinu demokratskog svijeta i da li to zapravo mi želimo ili ne želimo, jesmo li protiv trgovine mandata ili nismo. Hrvatska stranka prava apsolutno nije ni za kakvu trgovinu, niti je to do sada sudjelovala niti će sudjelovati u tome. Ova rasprava, dame i gospodo, može se usporediti, ja bih je zapravo usporedio sa onom biblijskom "Tko je bez grijeha neka prvi baci kamen.". Iz ove rasprave možemo zaključiti da se mi zapravo svi nabacivamo jedni za druge kao da smo bezgrešni umjesto da se pospemo pepelom i pokažemo hrvatskoj javnosti, hrvatskim građanima i hrvatskim biračima jasno i glasno da smo protiv bilo kakovih manipulacija. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Ispravio bih dva navoda. Prvi je da mandat postaje mandatom tek kad se potvrdi i ako je to točno a točno je, on uvijek pripada onome tko nosi mandat a ne stranci jer je on prije toga samo član ili dio te liste. Drugi mandat, za trgovinu nije potrebno samo da postoji onaj koji kupuje i onaj koji prodaje. Možda postojati i nešto što se kupuje i što se prodaje. Dakle, mora postojati predmet i roba još uvijek.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Ispravljam netočni navod kolege Peje Trgovčevića da smo mi upali u moralni glib. Tvrdim da je 95% koalicija i svih uspostavljenih gradskih, općinskih, županijskih vijeća ispravno i korektno. Mi smo ovdje dijagnosticirali bolest i moramo se boriti da se ta bolest ne širi i to je naša uloga da ti izuzeci ne postaju pravilo. Drugo, ne želim govoriti ali ne sviđa mi se poprilično vulgarna terminologija koju je upotrijebio kolega Pejo Trgovčević.
Imamo pet replika. Poštovani zastupnik Nenad Stazić prva.
Hvala lijepa. HSP želi vratiti povjerenje građana, kaže gospodin Trgovčević. HSP je nastojao očuvati lokalnu vlast onako kao što je konstituirana u svim sredinama i niste dopustili svojim članovima da trguju mandatima kao na primjer Brdek u Velikoj Gorici. Uz sve vaše dobre namjere učinili ste to ipak kao što vidimo na neustavan način jer ti mandati ipak pripadaju vijećnicima. Ali ima drugi način da se spriječi ta trgovina a to je da se raspuste predstavnička tijela onih jedinica lokalne samouprave gdje je vlast promijenjena trgovinom mandata. I ako je točna najava da će vaša stranka u subotu na vašem glavnom stanu u Slavonskom Brodu donijeti odluku da svi vaši vijećnici daju ostavke i u Sisku na primjer i tako vrate mandat, omoguće nove izbore, vrate mandat građanima onda tu odluku ako do nje dođe moram smatrati časnom. Jer samo tako spriječit će se to da ljudi koji nemaju skrupula, koji nemaju ni karaktera, ni morala svojom prodajom izigravaju volju građana. Ako ih obeshrabrimo sada to sutra više neće činiti.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Staziću, dobro ste vi mene razumjeli i točno znate što sam ja želio reći kada sam rekao i ovo kome mandat pripada. Naime, ne možete odrediti i reći i svi se zajedno hvaliti kako mandat pripada osobi odnosno vijećniku a onda mu jednostavno zakonom zabraniti kada će on tu ostavku dati. Aludiram na način da morate dati ostavku izmjena i dopuna ovoga zakona 24 sata prije same sjednice što je apsolutno nedopustivo. Ako je mandat vijećniku onda on bi trebao tim mandatom i raspolagati. S čime se još vi i ja osobno ne slažem jest u tome odnosno postoji dvojba. Ako se svi hvalimo da vijećniku pripada mandat kako onda taj mandat on ne može prenijeti na drugoga nego trenutkom ostavke i urudžbiranja ostavke taj mandat preuzima stranka na čijoj je on listi bio. Znači, opet se pitamo je li to stvarno mandat pripada vijećniku, ili ipak donekle nekome drugome. Dakle, mi to sve moramo urediti zakonom. Naša je uvijek dobra volja bila spriječiti bilo kakve manipulacije. To ćemo napraviti i na našim izvršnim tijelima stranke. Međutim, jedno ću vas samo upozoriti i napomenuti da mi nismo u Sisku niti trgovali niti sudjelovali u tome da su vaši vijećnici izašli iz vaše stranke. Mi s time nemamo ništa a niti je postojala bilo kakova trgovina i zamjena vijećnicima i vijećničkim mandatima u Sisku. U tome je razlika Siska i ovih drugih lokalnih samouprava o kojima raspravljamo.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ivica Klem.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče! Činjenica je da se volja birača izigrava, činjenica je da mi zakonom nismo definirali niti možemo definirati razno razne postizborne koalicijske dogovore. Na području Vukovarsko-srijemske županije je bilo jako puno slučajeva a zadnji slučaj u Cerni gdje će izbori biti održani 19. veljače, ponovljeni izbori ću vam ukratko opisati na ovaj način. Hrvatska demokratska zajednica je osvojila sedam vijećničkih mandata od petnaest. Šest drugih političkih lista, političkih stranaka su osvojile osam mandata. Ponavljam, bilo je šest drugih lista. Što je volja birača u općini Cerna. Da bismo mogli razmišljati i raspravljati kako ćemo poboljšati Zakon o izborima u tijelima lokalne samouprave moramo doseći tu jednu civilizacijsku razinu da svi damo doprinos, sve političke stranke i da omogućimo onim političkim listama koje dobiju najveći broj mandata u predstavničkim tijelima da te političke liste bez obzira što nemaju apsolutnu većinu budu te koje će kreirati vlast na području te općine. Naravno da mora biti koalicijska vlast. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Kolega slažem se s vama da postoji izigravanje volje birača, ali smo mi svi zajedno koji se bavimo politikom kao i naše stranke dužni to spriječiti u kojoj god mjeri možemo. Naime Hrvatska stranka prava je na proteklim lokalnim izborima pokazala na koji način se to može riješiti. Izađimo gospodo svi samostalno na izbore. Pokažimo koliko mi uživamo povjerenja kod birača. Koliko vrijedimo kao stranka i kao pojedinci. Dakle ako dobijete kao samostalna lista, kao, koja ste izašli na izbore pravo da sastavite izvršnu vlast onda je to volja birača. Da li je volja birača da jedna stranka izlazi samostalno protiv drugih šest. To vas pitam, a to mora se urediti zakonom. Tada će se i volja birača poštivati i prije i poslije izbora. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa. Finalna manifestacija ovog izbornog igrokaza je poznata. Sutra će najvjerojatnije biti raspuštena Skupština Dubrovačko-Neretvanske županije, Skupština Požeško-Slavonske, Gradsko vijeće Velike Gorice i na neki način sad se svi osjećaju pobjednicima. Svi likuju na tome kako će se moći izaći na nove izbore, kako će se moći potvrditi vjerodostojnost politike i oni koji su izgubili i oni koji su dobili iako je ovdje prije svega presudila javnost i upornost javnosti da se ne slaže sa nečim što nije moralno, što nije dozvoljeno i što nije naprosto u redu kao praksa. No nije sada više to tema nego tema je i kako ohrabriti građane i birače da uistinu izađu na izbore, a da ih opet ne dovedemo u situaciju da budu ovako ili onako prevareni. Jedino ispravno je izaći svaki samostalno. Svaka stranka samostalno. I onaj koji dobije najviše glasova potvrditi pravilo pa i ako treba i manjinske vlade. To je jedino ispravno da se zadrži autentična volja biračkog tijela. To je jedina poruka koju treba poslati upravo ovaj Dom građanima da se vrati nada da se ima razloga izaći na izbore. Da se ima razloga izaći na izbore. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] A jeste, niste dali? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ma vrlo kratko ću vam reći. Evo kolega Markov je zapravo prihvatio moju inicijativu i ja to shvaćam kao evo bacanje rukavice za buduće izbore u tim sredinama u kojima smo raspravljali. Naime govoreći o gubitnicima pobjednicima Hrvatska stranka prava uopće ne kalkulira da li je u pojedinim sredinama politički gubitnik ili pobjednik svak ako držimo da smo u svim tim sredinama moralni pobjednici.
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih upravo nešto o tome moralu koji pokušava HSP nas uvjeriti jer interesantno je ova teza kako je HSP visoko moralna stranka i upravo aktiviranjem bianco ostavki koje su usput da kažem protuzakonite sprečava trgovinu mandata prema drugim strankama. Ali ono što je tu interesantno otvara trgovinu unutar HSP-a. Znači mijenja one koji su izabrani, a najbolji primjer je u Požeškoj županiji. Trgovinom mandata unutar HSP-a je promijenjen vijećnik koji je ustao protiv kriminala u toj županiji, protiv prevelikog zaduženja i protiv nekih protuzakonitih odluka. I izabran je drugi, izabran je drugi vijećnik koji je zapravo amnestirao tu lošu županijsku vlast. Znači nedvosmisleno je da aktiviranje bianco ostavki omogućuje trgovanje unutar stranke, a vjerojatno i to treba spriječiti ukoliko se radi na ovaj način kao što je to rađeno u Požegi.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ma to nije točno da institut bianco ostavki ili kovertiranih ostavki zapravo otvara trgovinu unutar naše stranke. Apsolutno je netočno nego on sprečava trgovinu s bilo kim. S bilo kim. Dakle gospodo draga tko god se protivi ovakvom rješenju kada ne postoji zakonsko kvalitetno rješenje taj je za manipulacije. Taj je za trgovine. I to su ti nezadovoljni kupci koji nisu uspjeli izrealizirati svoje političke, trgovačke dogovore.
Poštovana zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče pa evo ja vjerujem da svi koji gledaju raspravu i slušaju danas i slušaju je, slušali su je u petak zapravo vide da se mi ponovo bavimo sami sa sobom, da raspravljamo o poslu na koji izgleda ni jedna politička stranka nije potpuno imuna ili ne može reći da iz ni jedne stranke bar netko se nije okušao u takvoj trgovini pa se doista u očima javnosti ustvari se stvorila slika kako baviti se politikom zapravo i nije častan posao što je sigurno šteta. Trgovina mandatima lokalno ili trgovina mandatima u Saboru je nažalost nešto što je poznato, na što nitko do sad nije bio imun i što nas je zapravo ubrojilo među stare zanate i to ne baš časne zanate. Činjenica je da o tome najčešće govori opozicija i onaj kome se to obilo o glavu, trgovinom ili je izgubio vlast ili su ga izdali njegovi vlastiti. Međutim najstrože su to uvijek sankcionirali ipak birači. Ali i na štetu demokracije. Ja sam sigurna da Zagrepčani još uvijek znaju tko su Šporer i Buković. Sigurna sam da SDP neće zaboraviti zbivanje u Sisku kad je trgovina ili promjena stava, to će se vjerojatno dokazati, išla iz vlastite stranke, ali to treba priznati. Za posljedicu još uvijek imamo i neka nekonstituirana ili nedovoljno ili nepotpuno konstituirana vijeća ili županijske skupštine šta, kao što je u mojoj županiji i nije nikakvo čudo da evo više od pola godine iza izbora mi još uvijek raspravljamo o izborima, a ne o problemima koji zapravo direktno diraju građane, a to je pitanje standarda. Pa imamo i činjenicu da je zapravo trgovina legalizirana i da se često primjenjuje kao model umjesto izbora. Dakle umjesto izbora. Pa za posljedicu imamo neizlazak ljudi na izbore kao što je spomenuo malo prije kolega Markov. Pa onda 30% građana bira gradonačelnike i vlast najvećeg grada. I onda nije nikakvo čudo da zapravo oni postaju na određeni način šerifi, da ih se boje i šefovi vlastitih stranaka ili im zapravo odgovara onaj financijski dio koji takvi moćnici drže u rukama. Jedino oko čega smo se sigurno danas dogovorili da taj zakon treba mijenjati. Ovo je jedan od pokušaja, idemo ga pokušati popraviti do konačnog njegovog oblika, ali bez iluzije da ćemo zapravo na taj način potpuno eliminirati trgovinu iz naših redova. Možda će ona biti nešto rjeđa, možda će samo biti još maštovitija što se do sada pokazalo nekoliko puta. Mi smo u HSLS-u puno puta osjetili trgovinu. Trgovali su i naši kao što su trgovali i neki iz drugih stranaka, nastajale su neke druge stranke iz naše stranke jer se to dobro plaćalo različitim sinekurama, ministarskim mjestima. Na taj način se mijenjala volja birača i sigurno je da tu zapravo nije kraj. Međutim kada razgovaramo o lokalnim vijećnicima, na to je trenutno osjetljivost snažnijih političkih stranaka, ja mislim da moramo početi razmišljati što zapravo znači milijun kuna za nezavisnog zastupnika u mandatu, pa je teško pogoditi jel' netko doista nezavisan zastupnik pa odlučuje po savjesti ili je tu pitanje kako zaraditi milijun kuna i biti uvaženi zastupnik. To su varijante o kojima će doista trebati raspraviti i u ovom časnom Domu. Jedan od modela je prihvaćanje zakona koji treba popraviti, drugi je sigurno izravan izbor gradonačelnika, a onaj koji mora proizaći poslije ova dva je sigurno i stvarna financijska decentralizacija gdje bi doista lokalni šerifi mogli imati određena ograničenja. Mi ćemo poduprijeti ovu izmjenu zakona, a ja se samo nadam da neće kolege i kolegice ići po onom modelu idemo mi osuditi pojavu, ali ćemo zaštititi svoje drugove i prijatelje.
Hvala. Imamo šest replika. Prva i poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Pa baš nastavno ovo što je gospođa Adlešić govorila oko volje birača. Prvo je spomenula Bjelovarsko-bilogorsku županiju. Tu me sada stvarno interesira kako je izigrana volja birača, a na najgori eklatantan primjer. Tamo su sada na vlasti uz HSS, HDZ, SDP i HNS i sad o moralu, gdje je tu volja birača. Ajmo dalje volju birača raspravimo sa aspekta Hrvatskoga sabora. Ako hoćemo sve te probleme riješiti trebamo … [[Ne razumije se.]] Recimo samo varijantu, u bivšem sazivu je došlo znači do raskola HSLS-a na dvije stranke, na LIBRA-u. Jel' bila volja birača da se osnuje nova stranka LIBRA-e? Nije bila. Uđimo sada u zadnje parlamentarne izbore, primjerice recimo LIBRA je bila na listi zajedno sa SDP-om i tako je ušla u Hrvatski sabor, jer drukčije ne bi mogle ući u Hrvatski sabor i sad se dogodila ta situacija LIBRA je prešla u HNS, jedan dio je ostao. Jel' to volja birača bila? Nije bila volja birača. Primjer LS, dio LS-a je također zajedno bio u koaliciji sa SDP-om i to je jedan od načina zašto je ušao znači na zadnjim parlamentarnim izborima, sada jedan dio LS-a je došao na vlast u vladajuću većinu. Onda ako hoćemo pratiti volju birača pa ajmo krenuti od Hrvatskoga sabora pa riješiti. Ako tu riješimo probleme, sigurno će biti daleko lakše na terenu. Toliko o volji birača. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica i potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepo. Ja potpuno mirno mogu slušati kolegu Kovačevića, jer HSLS u našoj županiji nije sudjelovao u prevari birača, ali su zato prevarili nas i to upravo oni koji su najglasnije govorili o poštenju, naime da pojasnim. Svojim imenom i strankom smo uveli vijećnike HNS-a koji vrlo žestoko govore sada o zaštiti građana od prevare protiv trgovine, a onda su potpisali ugovor zamislite kako se zove, točno ono što je, o ulasku u vlast i prevarili birače i partnere, ali na sreću građani pamte i sankcioniraju.
Poštovani zastupnik Ante Markov, replika.
Hvala lijepa. Pa evo na tragu onog što sam prije govorio o volji birača i na koji način je prepoznati u novim izborima, Bjelovarsko-bilogorska županija HSS ima prirodno pravo da ima župana, to je nešto što ne proizlazi samo iz zakona nego iz morala i onoga što sam govorio kada stranka izađe i ima dvostruko više od svih drugih, tada joj valjda pripada pravo da ima župana i to je ono što se ustvari ne bi nikada smjelo dovoditi u pitanje ne samo u Bjelovaru nego bilo gdje drugdje. Kada neka stranka ima majoritet i dobila je najveći dio podrške biračkog tijela, o čemu zaboga raspravljati da li će se sada dogoditi da se udruže svi protiv HSS-a u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji da bi on izgubio vlast? Šta bi to bilo možda normalno, legitimno i pošteno? Međutim neće niti jedan zakon, niti jedan zakon neće urediti ovakve načine promišljanja koji ne idu u smjeru da onoga tko je dobio najviše treba podržati jer je to podržavanje biračkog tijela, jer je to podržavanje građana. I zašto građani ne izlaze? Upravo zato što se ovakve stvari ponekad i ponegdje ne događaju i zato ima tih nezavisnih lista, ali na žalost građani su jasno izgubili povjerenje i u njih jer su vidjeli da to nije pravilan odnos i da se ne može amortizirati kroz nezavisne liste ono što građani očekuju od političkih stranaka. Prema tome lopta je na političkim strankama, lopta je na nama da u ovim izvanrednim izborima pokušamo učiniti ono što građani najjednostavnije žele, a to je da se poštuje njihova volja.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić.
… ja se ponovo mogu složiti sa kolegom Markovom, jasno je ne bih ja to nazvala prirodnim pravom, ali bar političkom kulturnom da, da oni koji dobiju najviše imaju pravo na župana, s tim smo se složili i mi u HSLS-u zato ja ne sporim vama to pravo nego onima koje smo mi uveli u županijsku skupštinu kako je ne bi gledali samo na razglednici. I ono što mi zapravo želimo koaliciji HSS-a, HDZ-a, SDP-a i jednog dijela HNS-a je da naša županija prestane biti slučaj i da konačno ima i drugog dožupana i zdrave koalicijske odnose. I kada napravite takav dogovor i mi ćemo vas poduprijeti.
Poštovani zastupnik Šime Lučin, replika.
Hvala lijepo. Evo ja sam stvarno s pažnjom slušao ove moralne prodike koje smo imali prilike čuti i mene jako zapravo to oduševljava i ja ih u cijelosti potpisujem. Međutim, slušali smo ovdje i niz pitanja koja su postavljena, e sada se i ja pitam kome su ta pitanja postavljena? Meni? Pa valjda bi na ta pitanja odgovore trebala dati gospođa Đurđa Adlešić zajedno sa svojim koalicijskim partnerima ili s ovim, pazite držati o moralu predavanja a uvijek moći malo s onim i malo s onim i sada ovdje s visoka docirat, neznam možda mi se ipak čini da bi adresa trebala biti usmjerena k nekom drugom. Jer u demokraciji je poznata jedna činjenica, po broju glasova građana i da li obnašate vlast ili ne obnašate, shodno tome i snosite odgovornost. I kada postavljate gospođo Adlešić ta pitanja, okrenite se možda tamo gdje se trebate okrenuti. Hvala lijepo.
Potpredsjednica, poštovana zastupnica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepa. Budite sigurni kolega Lučin da vas nisam ništa pitala. Gledala sam doista u pravcu stranke s kojom smo bili partneri u prošloj vlasti i koja je zapravo prema nama postupila onako kako čitava javnost zna. Vi vjerojatno znate da otvarati pitanja znači tražiti i adekvatne odgovore. Ja sam ih i ponudila. Popravimo ovaj zakon. Žao mi je što niste slušali ili možda niste razumjeli. Rekla sam da podupirem da se popravi ovaj zakon, da se donese zakon o izravnom izboru gradonačelnika i isto tako financijska decentralizacija. Očekujem nakon pojašnjenja kojeg sam vam sada dala da biste i vi to poduprli.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Replika.
Složila bih se sa kolegicom Adlešić što je ustvrdila nitko nije bio imun. Međutim, koliko bi rasprava i inače išla svi su krivi, kad je svatko kriv nitko nije kriv. Točno možda da nitko nije bio imun, nego ovdje se postavlja pitanje možda baš u ovom pravcu kako je to detektirao, a ne bez razloga kolega Lučin. Kome usmjeriti ovo pitanje i zašto relativizirati odgovornost sviju? Tko je odgovoran za to da se događa? Tko te pojave nije suzbio, a trebao je. Tko uopće postoji u ovoj državi da bi upravo na to reagiralo, a nije, odnosno tko je to sve potaknuo. Odgovor je Vlada, članovi Vlade. Pa prije lokalnih izbora ministri su se stavili u rušenje legalno izabrane lokalne vlasti. Pa o čemu mi ovdje pričamo? Prema tome, ukoliko bi Vlada ako zaista misli ozbiljno s ovim stati na kraj, sa ovom sramotom, na koji način ona vrlo ovako manipulira s ovim zakonom s kojim se ništa ne rješava. Dakle, a još uz to priprema i ne samo strategiju, nego i akcijski plan u borbi protiv korupcije. Ako bi se postavilo pitanje odgovornosti onih, prije svega nekih članova Vlade, konkretno u Karlovcu, onda bi to za građane više značilo nego puste deklaracije, nego akcijski planovi, nego ovdje rasprava o ovom prijedlogu zakona. Na kraju krajeva, ja bih se ponovo složila sa predsjednikom Sabora koji je govorio upravo i o kaznenoj odgovornosti ovakvog ponašanja, gdje uzročno posljedičnu vezu vrlo lako, jer je to evidentno. To svi građani vide, a kamoli ne oni koji su involvirani u politički život. Na kraju krajeva trgovina ljudima se suzbija i mnogim međunarodnim konvencijama.
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Replika.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Adlešić, ja ovdje kada vas slušam imam osjećaj da ste vi u oporbi naročito kada govorite o zastupnicima koji su promijenili stranački dres i za to će dobiti milijun kuna. Međutim, vi ste ovdje i u Saboru i u Vladi koalicijski partner HDZ-a koji je upravo i motivirao zastupnike da promijene stranački dres i koji im je tumačenjem zakona, ja opet tvrdim nakaradnim tumačenjem zakona omogućio da uzmu tih milijun kuna. HSS je bio protiv toga onda i HSS je protiv toga i sada. Ukoliko vi iskreno govorite to što govorite, a ja vjerujem da možda to je i točno, predlažem vam upravo da pokrenete tu inicijativu i da onemogućimo onima koji su promijenili stranački dres da za to budu i nagrađeni čak sa milijun kuna. Potpuno sam siguran da će i HSS i ostala oporba tu vašu inicijativu podržati i onda ćemo spriječiti ono za što se vi zalažete. Evo očekujemo da upravo vi potaknete taj prijedlog koji ćemo raspraviti ovdje u Parlamentu i što se tiče HSS-a a vjerujem i ostale oporbe prihvatiti, pa onda ćemo ono za što se vi zalažete i vašom inicijativom moći promijeniti i primijeniti.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, spominjanje trgovine od strane uvažene potpredsjednice Hrvatskog sabora ponukalo me da se javim za ovu repliku. Iako sam osobno protiv svake trgovine i prije i poslije izbora i mijenjanja dresova kako se ovdje popularno govori. No, otvaram jednu dilemu, trgovina zar pregovori i ugovori o pred izbornim koalicijama se ne mogu nazvati trgovinom i trgovačkim ugovorima i to bez klauzule kao što vidimo sada naknade štete. Što ako takva koalicija koja se formira da bi osvojila vlast. Ne formira se koalicija da bi samo istrčala na izbore ne osvoji povjerenje građana. Zar bi zbog toga morali svuda poništavati izbore. Upitajmo se da možda iskazivanje tako velikog apetita da se uvijek osvoji vlast možda odbija građane sa birališta. To su dileme koje je otvorila meni vaša rasprava i mislim da o njima moramo jako voditi računa kada na neki način definiramo budućnost u ovim izborima, odnosno u slijedećim izborima. I drugo ono s čime se ja ne mogu složiti, a to je nisam siguran da je direktan izbor gradonačelnika i načelnika recept za rješenje svih naših problema i mislim da o tome moramo jako, jako dobro razmisliti prije nego idemo u takve promjene u izbornom zakonodavstvu.
Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pozdravio bih i kolege gore na, djecu na galeriju, gotovo bih se ispričao. Moj će prilog raspravi biti vrlo skroman. Govorit ću o tri stvari o samom prijedlogu zakona, o recepciji tog prijedloga u ovom Saboru i moralnoj panici koja se oko toga stvara i o suštini o zaštitarskoj demokraciji. Što se tiče prijedloga zakona mislim da se radi o nekoj vrsti umjetničkoga djela zapravo poezije ili mogli bi kazati da se radi o nekom normativnom haiku. To je zakon koji ima 2. članka, 39 riječi, kojim se pokušava riješiti jedan problem nad kojim se zgraža čitava hrvatska javnost. Ljudi jedni druge tuču lopatama po glavama, prizivaju se zaštitari, sprječavaju se ljudi da ulaze, čak i trezveni Davorko Vidović vrijeđa čovjeka na obiteljskoj osnovici što je ne samo govor mržnje, nego nešto što je meni bilo sasvim neshvatljivo i nitko se nije zbog toga pobunio. Što se tiče recepcije, u ovom Visokom domu obično se stvaraju se dva tipa moralne panike. Inače, pojam moralne panike je jedan teorijski pojam kojeg je osmislio čovjek koji se zove Koen. To se stvaraju stanovite situacije kada se pojave narodni vrazi. Zadnjih par dana se moralna panika stvara oko bescarinske unije ili zone trgovine zapadni Balkan. Svi oko toga se nešto uzbuđuju, a nitko ne čita Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji u pet članaka propisuje i predviđa što će se dogoditi ovih dana. Lijeva strana ove sabornice stvara moralnu paniku oko domoljublja, desna oko poštenja. Kad je pitanje o poštenju ja ću vas podsjetiti na završetak meni najdražega romana, to je roman Franza Kafke “Proces“ koji otprilike završava, možda ću nešto promašiti, otprilike ovako. K je osuđen i otraga mu prilaze dva službenika pravne države i dave ga. Znači on je gotovo pridavljen i zadnji pogled koji on vidi baca na masu ispred sebe i ima jedinu jednu misao. Da ga sramota možda može preživjeti. Vidite, velika je stvar kad ljudi, pojedinci društvene skupine, stranke i narodi sačuvaju osjećaj stida. Mi u ovoj Visokoj sabornici imamo ljude koji su primjerice na invalidima zaradili 5 milijuna kuna. Ja osobno nemam ništa protiv toga, ali ja sam razgovarao sa tim ljudima, oni nemaju osjećaj stida. Nemaju osjećaj da su nešto krivo napravili. Imate čovjeka koji je 91. godine obećao izgraditi starački dom u Dubrovniku, uzeo 182 milijuna tadašnjih dinara. Nije ništa izgradio, nema nikakvoga stida. Znači, taj stid je jedan bitni element da ljudi mogu malo kritičnije govoriti o samima sebi. Vidite, ima jedan teoretičar koji se zove James Fieldson. Napisao je knjigu koja se zove "Moralni osjećaj". I ključna je poruka te knjige sljedeća: "kad ljudi izriču moralne prosudbe o drugim ljudima trebaju to činiti privatno i sa utihnutim glasom ili u tišini". Nažalost, ovdje se polazi od pretpostavke da su drugi pokvareni, a da sam ja, odnosno mi pošteni, što nije točno. Niti se može interpretirati problem zaštitarske demokracije ili trgovine mandatima ili tajnih ostavki moralističkim razlozima i stvaranjem moralne panike. Razlozi su brojni, ja ću ih tu nabrojiti jer nemam vremena, a samom pojmu i konceptu zaštitarske demokracije posvetio sam čitavo jedno poglavlje u mojoj knjizi "Vuk samotnjak" koju ćete dobiti do ljetnog raspusta. Dakle, koji su to čimbenici koji uvjetuju ovakvu kaotičnu situaciju, neku vrstu košmara na području hrvatske politike. Prvi faktor je izborni sustav, izborno zakonodavstvo. U puno navrata sam govorio da bi trebalo kao jedinstveni Trgovački zakon donijeti jedinstveni Izborni zakon u Hrvatskoj. Da bude debel, da bude usuglašen po načelu što je moguće veće većine, po mogućnosti i pitanje konsenzusa da se stalno ne improvizira. Sad se predlažu izravni izbori gradonačelnika, a nitko ne razmišlja da bi logično trebalo onda preći na većinski sustav pa da se konkretiziraju, personificiraju izbori u izbornim jedinicama, a ne samo u velikim gradovima. Drugi problem je kraj ideologije i kronična kriza stranaka. U starom poretku hladnoga rata, komunizma, kapitalizma, demokracije, diktature, sve je bilo manje-više jednako. Svaki je znao kako će govoriti, mogao je izvjesiti kao što kaže na jednom mjestu kundera, štap, odnosno klabuk staviti ili šešir na štap i prijaviti ga kao stranačkog kandidata i taj bi superiorno pobijedio nobelovca ili nekog čovjeka koji je napisao 575 knjiga. Danas je sve pomiješano. … [[Govornik se ne razumije.]] se bori za brzu privatizaciju, za fleksibilno tržište rada. Crkva je protiv rada nedjeljom, a prodala je sve prostore trgovačkim centrima. Znači događa se jedan veliki košmar. To je treća funkcija. Treći problem je promjena socijalne strukture. U ranijem poretku znalo se tko za koga glasa. Lojalnosti su bile velike. Radnička klasa glasovala je lijeve stranke, tajkuni, kapitalisti, moguli i srednja klasa glasovala za stranke desnoga centra, liberalne stranke, itd. Danas je to sve pomiješano. Zatim promjena vrijednosnog sustava. Nažalost, kod nas je kuna postala mjerilom svih vrijednosti. Kad nestanu ideali teško ih je oživjeti. Zatim imamo problem iracionalno organizirane Hrvatske države i u tom smislu ja bi možda sa baš uvaženim zastupnikom Damirom Kajinu, mojim jedinim velikim prijateljem, skoro mi je tako bio drag kao Jakša Marasović prije nego se dao instrumentalizirati od ovih što nemaju problem koji je imao Franz Kafka. Da predlažimo obnovu dvodomnog Sabora jer će se na neki način morati taj regionalni i heterogeni element prezentirati u ovom Saboru. Njega prepoznaje čak i Europska unija. I šesto i zadnja stvar je vodstvo u najširem smislu. Mi imamo muzeje koje vode stranke. Ti muzeji koje vode stranke oni naprosto su stvorili od vlastite svijesti kornjače predodžbu o vlastitoj sposobnosti i mudrosti. Netko mora kazati, meni je to neugodno kazati, da su neki carevi goli. Nije to zbog toga što ćemo mi nešto promijeniti. Dakle, ja bih htio završiti sa sljedećom stvari. Ja gledam našeg državnog tajnika, on je puno puta bio u ovome Visokom domu. On zna što će se dogoditi, on sluša to moraliziranje i ne gubi strpljenje. On zna ono što je Sokrat znao kad ga je naljutila, odnosno derala se na njega žena … [[Govornik se ne razumije.]] pa je rekao poslije grmljavine i kiše dolazi sunce. Samo strpljivo, državni tajniče. Ovaj Zakon neće ništa bitno promijeniti, ali to nije tako loš zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Uvaženi profesor je govorio o broju riječi u ovom Zakonu. Naravno, broj riječi ne govori o veličini problema, govori samo o debljini knjige. Ponekad čak ni sadržaj ne govori o veličini problema, a veličina ovog problema ako bi se gledala kroz te vrijednosti u ovom Zakonu naravno ne bi našla snošljivost. Ali upravo je car gol iz razloga što se danas u ovom Parlamentu, a i na početku smo čuli o raspuštanju ovih jedinica lokalne samouprave, govori da je ne gol toliko Zakon o lokalnoj samoupravi. Principi i norme po kojima mi trebamo raditi, političari sudjelovati u načinu na koji građani trebaju imati pravo na vlast koju izaberu. Nego naprosto car je gol iz razloga što možda manje zakon, a više praksa i način političkog djelovanja je doveo do toga. Bilo bi najlakše za sve okriviti zakone i reći da je zakon kriv pa ćemo ga onda mi popraviti. A ako mi ostanemo isti sa svim onim nenačelima na kojima počesto postupamo, sa prevelikom željom da zadržati vlast u svakoj županiji je važnije od zadržati politički obraz, identitet sačuvati pa i dati nekada na uštrp vlastitog gubitka vlasti dobar putokaz za sigurnost u budućnosti. Na taj način moramo danas mi slati ovdje poruke da ćemo svi skupa drukčije u ovim izborima se posložiti i da nakon ovih izbora će postojati manje razloga za ovakvo oprečno tumačenje zakona i različitost mišljenja. Poruka je opet moja ista. Izađimo na izbore, izađimo samostalno. Dozvolimo da građani odluče tko će obnašati vlast u njihovo ime.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Slaven Letica.
Ja sam govorio o strukturnim uzlascima ili etiologiji zaštitarske demokracije. Svođenje problema na ljudsku prirodu uvijek je rizično. Mi bivši marcisti, znači predsjednik Sabora i ja znamo da je u svakom čovjeku postoji svijetla i tamna strana, da postoji i druga strana Sinaja, da i u tebi Marko, oprostite u vama ima zrnce dobrote i mudrosti. Prema tome, možemo živjeti onu negativnu crnu stranu i pozitivnu. Ako vi kažete ovi su svi lopovi, a mi smo inkarnacija poštenja ja ću vam napraviti istragu na temelju vaših javno iznesenih stavova pa ćete vidjeti da u vama leži vrag. Osim toga i sami đavo je zapravo pali anđeo. Hvala.
Inače, ja sam jedno vrijeme simpatizirao … [[Govornik se ne razumije.]] Marsa, rane radove naslonjene na Hegela i njemačku idealističnu filozofiju. Poštovani zastupnik Mato Crkvenac, replika.
Gospodine predsjedniče. Dok vi sa ranim radovima završite da ja kratko kažem. Uvaženi zastupnik Letica je dobro naglasio da treba imati srama. Ja se doista slažem s tim da je dvojbeno o tome kakav je netko čovjek tko nema srama i tu je i Kafka naravno odavno bio u pravu. I još bih jedno osobito podržao, a to je da kad se govori o drugim ljudima valja govoriti tiho i sa velikom pozornošću jer se vrlo lako pogriješi. Međutim, gospodine Letica vi ste ovdje prozvali gospodina Marasovića i još neke ljude najglasnije što ste mogli pred čitavom hrvatskom javnošću tako da mislim da to nije dobro.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Slaven Letica.
Nisam prozvao Marasovića … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] naučio sam da je u to doba neke stvari nije dobro razumio, pa ću kasnije ga pozvati jer nisam Jakšu Marasovića spominjao u nikakvom negativnom kontekstu nego sam samo spomenuo činjenicu da je zaboravio kad je govorio o drugim ljudima govoriti o stranci iz koje je također izvirivalo i izviruje zlo.
Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa interesantna je rasprava možda za nas ovdje u sabornici o ovom Prijedlogu zakona, ali moja je ocjena i izreći ću je javno da je Prijedlog zakona zapravo alibi za hrvatsku Vladu, a to sam javno rekao da je pravni mućak. Zašto to mislim tako? kolegice i kolege nakon 15 godina Hrvatske samostalne države, demokratske države, nakon 15 godina hrvatskog Ustava i nakon nekoliko godina Zakona o izboru Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi hrvatska Vlada traži pravno mišljenje dali vrijedi u hrvatskoj demokraciji osnovni demokratski princip da vlast pripada građanima i da je mandat izabranog predstavnika građana njegov i ničiji više. U starom Rimu ili od starog Rima postoji pravno pravilo, kaže da protuzakonito postupa onaj koji je učinio nešto što zakon zabranjuje, a cijeli zakon izigrava onaj koji je formalno u pravu, ali izigrava smisao zakona. Zašto sam to pročitao? Evo članak 70. Ustava Hrvatske kaže: "Hrvatski Sabor je predstavničko tijelo građana i to za Vladu ništa ne znači." Zatim članak 30. Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi u stavku 1. određuje: "Članovi predstavničkog tijela nemaju obvezujući mandat i nisu opozivi." I onda Vlada nakon što to ne želi tumačiti i ne želi prekinuti te aktivnosti bilo kome da se događaju i od koga smišlja za sebe alibi, želi na taj način reći gospodo nismo imali u zakonu reguliranu materiju pa nismo mogli ništa učiniti pa zbog toga se traži sada nakon 8 mjeseci pravno mišljenje pravnih stručnjaka katedre za Ustavno pravo pravnog fakulteta u Zagrebu. Pa zar je zaista dotle se moglo, da tako kažem spustiti da se ne zna da mandat pripada građanima, čovjeku koji je izabran od građana? I još nešto. Pa molim vas, zašto filozofiramo kome pripada ostavka? Svatko će od vas na testu reći pa to je osobni čin. Pa ne može umjesto mene netko donijeti ostavku ljudi moji. I još nešto. Da li netko može dati ostavku na ono što nema? O bjanko ostavkama razgovarati valjano zaista je apsurd, pa vijećnik ili građanin koji hoće da bude biran mora dati kome ostavku? Bjanko ostavku kome? Rukovodiocu stranke, a nije još ni izabran gospodo i onda će rukovodstvo stranke eliminirati pravo vijećnika predstavnika da odlučuje svojom voljom i glasuje kako hoće. Kolegice i kolege ovdje ima puno pitanja koje ne smijemo zanemariti da sprečavajući trgovinu mandata što je problem o kome se morala izjasniti vlast koja mora provoditi zakone da ne bi uništili pravo vijećnika da misli svojom glavom. Moramo sačuvati da su predstavnici koji su dobili mandat od građana da mogu po svojoj savjesti glasovati i iznositi ono što misle da od njeg građani traže. Zamislimo situaciju sada da donesemo ovakav zakon kako je predloženo, zapravo se samo regulira način podnošenja ili povlačenja ostavke. U situaciji kako zakon predviđa ostavka urudžbirana danas moja volja ne proizvodi pravni učinak a dana onome kome je dana. I ja se sutra predomislim 24 sata i ja to povlačim kao da je ostavka raspolaganje za slučaj smrti, kao oporuka dok ne proizvede pravne učinke a ona je već proizvela. Gotovo. Prema tome, skrivati se iza pravnog stajališta je dobro ali to nije bio smisao nikoga ovdje tko je raspravljao. Smisao je bio u tome da već sada postoji precizno regulirano kome pripada mandat vijećniku i zastupniku i da nema obvezujući mandat te je Vlada morala po pravu nadzora spriječiti barem ono što je mogla. Naravno, u demokraciji postoji odgovornost stranaka. To nije sporno u tome. Ali, o strankama zaista trebaju voditi brigu njezini članovi ali i građani. Građani moraju znati prepoznati tko manipulira sa njihovim interesima ili tko ih prodaje a Vlada mora se brinuti da provede zakon a ne tražiti mišljenje nakon šest ili sedam mjeseci što je vjerujem i najdobronamjernijem odnosno prosječno obrazovanom građaninu Hrvatske sasvim poznato. Zbog toga još jedanput postavljam pitanje da li je potrebno donositi zakon o onome što je već regulirano i na taj način reći mi nismo imali zakon i sve što je do sada dogođeno to vrijedi jer nije postojalo zakona i to vrijedi. O tome ne možemo ništa poduzeti. Ili se potruditi pa tumačiti odredbe zakona koje postoje, poduzeti mjere prema onima koji su ih kršili. I na kraju, još nešto što nije ovdje spomenuto. Promjena jata, promjena političkog mišljenja i promjena stranke jeste politički nekorektna ali to ne možemo kažnjavati kako se ovdje predviđa. Ne možemo to kažnjavati kao se ovdje predviđa ali trgovinu, ucjene i kupovinu to mora Vlada spriječiti. U tome je njezina odgovornost a stranačka odgovornost i građanska odgovornost je da na izborima oni koji su mijenjali političku opciju pod bilo kakvim okolnostima budu sankcionirani na izborima na taj način da građani ostvaruju svoju ulogu u demokratskom društvu. Možda na kraju još samo jedna i to je po meni politička ocjena. Svaka promjena vlasti nakon što je proglašen i završen izborni postupak ako se dogodila posebnom kupovinom, ili ucjenom, ili promjenom političkog dresa treba biti vraćena građanima da oni odlučuju na izborima tko će obnašati tu vlast. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kolega je, u tom smislu bih ispravio netočni navod, kazao citirajući odredbu članka 74. Ustava koji definira da zastupnici nemaju obvezujući mandat kazao: "Za Vladu to ništa ne znači." i to dva puta za Vladu to ništa ne znači kao ustavno načelo. Upravo suprotno, i to je netočno. S obzirom na činjenicu da ustavno načelo i odredba Ustava za Vladu itekako znači ne samo kao ustavno načelo Vlada je napravila prijedlog izmjena ovih odredbi zakona koji su u praksi očigledno doveli do nejasnoća, da ne kažem do zlouporabe. Dakle, takve kvalifikacije u odnosu prema Vladi kada ona zapravo sa ovom inicijativom želi razriješiti problem ne samo da su netočne nego su i neprimjerene.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem predsjedniče. Mislim da je kolega Leko u zadnjoj rečenici rekao a ovdje se uvijek nešto zaboravlja dakle kroz sve rasprave. Mislim da nije točno da je dovoljno raspisati nove izbore u jedinicama lokalne samouprave u kojima se sumnja da je bilo trgovine. Što će se novim izborima riješiti i tko garantira da se sve skupa "ta trgovina" neće ponoviti. Kada bi to bilo tako jednostavno onda bismo mi kao društvo vrlo jednostavno mogli dokazati a onda bismo riješili na najjednostavniji i najbezbolniji način mito i korupciju. Ali zamislite da bi prije raspuštanja takvih vijećnika i raspisivanja novih izbora tijela Vlade za to ovlaštena trebala imati i dokaze za tu trgovinu a to je ono što je teško dokazivo i nema toga zakona koji to može iskorijeniti. Jedini koji takve vijećnike i stranke mogu sankcionirati su birači na izborima. To će vjerujte, ovo će nešto poboljšati ali nijedan zakon to neće iskorijeniti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Leko rekao je nešto što u potpunosti podržavam. Svaka izborna prijevara koja je nastala nakon izbora mora se vratiti glasačima da na novim izborima izaberu svoje predstavnike. Potpuno podržavam. Međutim, mislim da nedostaje gospodine Leko još nešto. Tko će platiti nove izbore? Da li su to stranke koje su sudjelovale u protuustavnim radnjama odnosno trgovini mandatima, ili su to porezni obveznici?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Leko.
Kolega Poropat, najprije da vama kažem. U demokraciji nažalost sve plaćaju građani i oni su zadnji suci i našeg i vijećničkog mandata. Zato nemojmo zamijeniti tezu da oni ne bi platili ajmo mi odlučivati. Neka plate. To je njihova obveza i njihovo pravo i neka oni kazne one koji su barem po njihovom mišljenju izvršili prijevaru izbornog rezultata. A što se tiče gospodina predsjednika Sabora molio bih da nas zaštitite da u formi replike pod ispravkom navoda daju replike. To nije naprosto korektan odnos prema kolegama. Ne možemo onda replicirati i odgovoriti na to. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Antun Vujić. Replika.
Uvaženi kolega Leko je u jednom pitanju zapravo sažeo nešto što mene zbunjuje sve ovo vrijeme slušajući ovu diskusiju, a on je to postavio "A treba li nam uopće zakon?" Pa ja stvarno u ovom zakonu ne vidim zašto bi nam trebao ali vjerojatno se negdje i krije razlog. Vidim nešto što ne razumijem. Silne bolesti i dileme, dileme oko toga smije li zastupnik dati ostavku, ne smije li? Ovo i ono. Pa smije davati svaki dan. Pa to su procesi politički. Nitko nema pravo da niti unutar vlastite stranke ovakvim metodama osigurava nekakve posebne lojalnosti zato što su i to dinamični procesi unutar samih stranaka. Ono što je ovdje jedino pitanje da li se događa korupcija na bazi koje se mijenjaju i derogiraju smisao uopće samih izbora? I to treba riješiti kroz pitanja korupcije. Prema tome ukoliko je netko promijenio političko mišljenje, netko ga mijenja svaki dan. Zato su neke stranke uvjerljivije, a druge su manje uvjerljive. Ali ako je u pitanju korupcija onda to treba naći mjesta u zakonu da se ponište izbori. I onda se isto tako znade i čija je i na koga je odgovornost ako se ponište, ako su se izbori poništili. U Kanadi su jedni izbori za jednoga zastupnika bili poništeni zato što je potrošio nešto sitno više novaca nego što je smio po zakonu. To su, to su isto plaćali kanadski birači. Ali vjerojatno je i on platio. Ali molim vas dileme kome pripada mandat pa to je apsurdno. Pa to, toga nema niti mislim u prvoj, u prvom razredu mislim političke nekakve, nekakvog kursa, a ne škole. Da mi o tim, o tim stvarima ovdje ozbiljno u Saboru raspravljamo. Usredotočiti se na pitanje korupcije i iz toga izvesti amandman vjerojatno nešto u stilu o čemu je govorio gospodin Vidović to je jedini smisao ove cijele naše žalopojke, a ne vrijeđanje samih nas i samih sebe kako smo malne svi, nitko nije imun na to. Oprostite ja sam imun, imuni su i moji kolege. Svi smo mi mislim, ne znam, u nečemu pogriješili. Pa nije točno. Pogriješili su pojedinci. A ako, i nisu pogriješili oni koji su u svom uvjerenju davali ostavke i mijenjali, i mijenjali stranke. Nego oni koji su to činili zbog toga što su ostvarivali direktne materijalne protuzakonite koristi.
Hvala kolega Leko na pokušaju zaštite zastupnika da pod firmom replike ispravljaju netočne navode. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Moram priznati da sam malo iznerviran i ljut jer sam čuo da je jutros u urudžbeni zapisnik Sabora netko predao moju ostavku. Ja se doduše sjećam da sam 1997. potpisao jednu ostavku u nogometnom klubu amaterskom pa ako ta ostavka dođe do vas molim vas nemojte tražiti ni grafološka vještaćenja ni mišljenja pravnog fakulteta, ja izjavljujem da ju nisam predao kao što to zakon nalaže. I oprostite na ovoj šali, ali morao sam se s njom poslužiti da objasnim o čemu zapravo sami sebi očito raspravljamo? U Zakonu o lokalnoj, izborima za lokalnu piše da vijećnik podnosi ostavku. Sada moramo dopunjavati zakon da sami sebe uvjerimo da vijećnik podnosi ostavku. Očito je bilo slučajeva gdje vijećnici nisu podnašali ostavke, ali onda podsjećam i sljedeće. A i Vladu. Svi izborni dokumenti od izjave o prihvaćanju kandidature, izborne liste i svakog papira mora na sebi imati potpis, žig, datum, a čak i još i punomoć predati i potpisnici lista kandidata su morali imati da dokažu da, i to od predsjednika stranaka da dokažu da su ovlaštene osobe za predaju lista. Kad su izbori gotovi i kad su ostavke u pitanju očito je netko mislio da se mogu podnašati na toalet papiru. Potpis, čak potpis nikome više nije bitan. I zato moramo dva dana trošiti raspravu na ovo. Kako je moguće da ni ovaj dopunjeni zakon ne predviđa ovjeru potpisa podnositelja ostavke? Što to nije dokumenat ravnopravan po značenju, značaju i utjecaju na rad predstavničkog tijela kao i izjava o prihvaćanju kandidature. Pa da smo to po općem upravnom postupku tako tumačili, a članak 7. Zakona na to upućuje onda neovjereni potpis od javnog bilježnika ne bi bio pravovaljan bez obzira koliko svjedoka tamo bilo pisano. Dakle problem su izazvali dokumenti ostavke vijećnika HSP-a. Kada sam prošli tjedan to spomenuo rekli su mi kolege da nisam vidio, da ne mogu govoriti o tome, ali sam u međuvremenu potražio novine i našao izjave predsjednika stranke gospodina Đapića koji je izrijekom rekao da su svi njihovi vijećnici potpisali bianco ostavke. "Apsolutno je potpisao ostavku misleći o Veraji kao što je potpisana i uvijek za aktiviranje spremna ostavka Ruže Tomašić, Ante Đapića, Miroslava Rožića tako je uvjeravam vas potpisao i Mišo Veraja." To je citat iz novina. E sada ako su dakle ostavke potpisane sa datumom potpisivanja, to je bilo prije izbora, ne mogu vrijediti. Jer nitko još nije bio vijećnik pa nije mogao dati ostavku. Ako su ostavke predane bez datuma ne vrijede jer na dokumentu mora biti datum. Ako pak su na ostavke naknadno upisani datumi onda molim lijepo moramo upotrijebiti Kazneni zakon koji u članku 311. propisuje: "Tko izradi lažnu ispravu ili preinači pravu s ciljem da se takva isprava uporabi kao prava ili tko lažnu ili preinačenu ispravu uporabi kao pravu ili je nabavi radi uporabe kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom zatvora do 3 godine." A u članku 313. piše: "Počinjenje kaznenog dijela krivotvorenje isprave smatram će se i postupci kad: Pod 1. tko kakv papir, blanket ili kakav drugi predmet na koji je neka osoba stavila svoj potpis neovlašteno popuni kakvom izjavom koji ima vrijednost pravne, pravnog odnosa. Dakle ja ću biti zadovoljan ukoliko i Državno odvjetništvo, a i Ured državne uprave primjeni članak 311. i 313. i ustanovi da li je bilo radnji suprotno ove dvije odredbe koje sam pročitao. Tek onda možemo reći da ćemo uporabom kaznenog zakona preventivno djelovati na sve buduće potpisnike i prikupljače bianco izjava. Govori se da je dio trgovine mandata, mandatima, nitko ne priznaje da je kupovao niti da je trgovao. Očito je samo došlo do sukoba u tome da su dio vijećnika HSP-a umjesto veleprodaje ušao u maloprodaju i nisu više bili zadovoljni cijenom u veleprodaji, išli su u maloprodaju. Ništa drugo. Veleprodaja je to što treba spriječiti. Bojimo se konkurencije to je očito. Tko je kriv za ovo? Po meni svi oni koji su i 2001. i 2003. i 2004. i 2005. godine u ovom Saboru odbili naš prijedlog o uvođenju neposrednih izbora za čelne ljude, jer je predmet trgovine mandat samo tehničko sredstvo, a suština kupovine je čelna pozicija načelnika općine, gradonačelnika i župana. Kupuju se funkcije, a mandat je samo tehničko sredstvo da se to otvori. I sada ovdje slušamo moralna predavanja kolegice Adlešić koja i čija stranka je četiri puta odbila neposredne izbore i glasala protiv tih prijedloga i veli da moramo uvesti neposredne izbore i time spriječiti trgovinu mandata. Slušamo i predavanja o stidu kolege Letice koji je u Sabor ušao na stranačkoj listi, pretvorio se u nezavisnog zastupnika i po Zakonu o političkim strankama mrtav hladan uzima određenu količinu kuna. Vjerojatno uzima taj novac sa malo stida jer sam ga tako razumio da mu je Kafka tako naredio. Prema tome, ova intervencija po meni niti je nužna niti će spriječiti ako primijenimo odredbe Kaznenog zakona i uvedemo neposredne izbore i u Saboru izglasate tumačenje Zakonu o političkim strankama koje je na dnevnom redu ove sjednice po našem zahtjevu da nitko ne može biti nezavisan tko nije bio na izborima kao nezavisan kandidat. Vjerujte mi da ćemo dati najbolju preventivu i najbolju poruku i vratiti povjerenje građana ne samo u predstavnička tijela, nego i u ovaj Parlament. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Pa evo, kolega je rekao kako se šali da je u urudžbeni zapisnik Hrvatskoga sabora došla njegova ostavka i onda je dodao da je to nemoguće ovomu Saboru. Kolega to je moguće. U prošlomu sazivu Sabora ugledni član Partije Zlatko Šešelj je dao ostavku na zastupničko mjesto, vi ste tada bili u koaliciji sa Partijom i niste o tome govorili. Druga stvar, tokom tadašnjeg mandata Partija je rascijepila HSLS na dva dijela i stvorila stranku koja je jako dobro poslužila i treći vaš netočan navod ne želim braniti kolegu Leticu ali ste izrekli jednu notornu laž. Ne neistinu, Ustavni sud je dao za pravo gospodinu Letici oko novaca koji pripadaju svakomu zastupniku. Inače, vi koji ste u strankama također svaki dobiva, ali to koriste vaše stranke, a ovdje koristi kolega Letica kao i drugi nezavisni zastupnici. Hvala lijepo.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, ma kolega Lesar je po prvi puta spominjući Hrvatsku stranku prava i te kuvertirane bianco ostavke raspravlja o njima kao da ih poznaje u detalje od članka prvoga do zadnjega što tamo stoji, a zapravo to u životu čovjek nije vidio, a tako meritorno o tome raspravlja. I netočno je da nisu oni koji su potpisali nisu osobno to napravili i da to nije nikakav pravni učinak poslije, po njemu onda ni potpis nekih drugih ne bi vrijedio također niti kakove druge stvari. Dakle, netočno je to što govori o ostavkama koje su dali vijećnici Hrvatske stranke prava.
Replika, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, nastavak na ovo izlaganje uvaženoga kolege. Prvo, kolega Letica nije mrtav i hladan. Da je mrtav ne bi mogao dobivati taj dio o čemu ste govorili. Drugo, stvarno iskrećete i zamjenjujete teze nakana Hrvatske stranke prava je bila zaštititi volju biračkoga tijela i spriječiti trgovinu mandatima. Znači, spriječiti trgovinu mandatima. Prema tome, svatko od njih je dragovoljno potpisao tu ostavku. Nitko nije pod prisilom potpisao tu ostavku. Svatko je znači dragovoljno potpisao tu ostavku i tu je stvar jasna. S druge strane datum. Datum, gledajte po vama onda ni oporuka ne bi vrijedila, po vama onda ni oporuka ne bi vrijedila. Razumijete? Kako vi govorite? Ni oporuka ne bi vrijedila i imala pravne snage. Po vama pred bračni ugovor ne bi vrijedio. Pazite predbračni ugovor. U pred bračnom ugovoru se regulira kako će se nakon razvoda rješavati. Jel to pravno dopušteno? Dopušten je pred bračni ugovor, jel tako? Da će se regulirati prava i obveze supružnika kad uđu u brak. Prema tome, stvar je u tome, imamo manjkave propise. Imamo, ne sprječavamo trgovinu mandatima, a recimo kod trgovine mandatima kako vi objašnjavate da su vaši članovi sad u klubu ušli na listi SDP-a i sada se nalaze kod vas u klubu. A kako to objašnjavate, hajde mi to recite? Kako? Kako to je moralno znači. Hoćete tu sada primijeniti ovaj dio oko falsificiranja i ovog ostaloga. Pa dajte pazite što pričate! Hvala.
Kolegice i kolege, molim vas više pozornosti jer se ne može razabrati da li se radilo o pred bračnom ili izvan bračnom ugovoru. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Da, pa ja u svojoj raspravi kolega Kovačević nisam govorio o nakanama koje ste vi imali. Ja vjerujem da ste vi imali te nakane, nego o vašim djelima. Ja ne mogu … [[Govornik se ne razumije.]] nakane, nego sam samo prokomentirao što vi jeste napravili i nisam rekao da ste imali zle namjere. Ali neću o vašim nakanama govoriti, ja ih zaista ne znam i to je vaše pravo. Ali djela koja jeste napravili imam valjda pravo komentirati. To je prvo. I drugo, uspoređujući ovu situaciju sa činjenicom da su se dvije stranke fuzionirale, udružile u jednu i govoriti o toj kao nekakvoj političkoj trgovini koja je ostala oporbena u ovom Parlamentu i ni jednom nije podržala ključne dokumente kao što su proračun na kojem vladajući padaju ili prolaze. Mislim da ste promašili dio. Ustavni sud nije izdao nikakav pravorijek o nezavisnim zastupnicima niti se proglasio nenadležnim. Treba znati čitati odluke, a netko ništa nije mogao govoriti o prošlom mandatu ja nisam u Saboru kao kolega Lončar već 22 godine. Ne?
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Ivo Lončar.
E ovaj gospodin, ne znam mu ime ali nije ni važno, znam da je dosta dugo bio sindikalac i da je valjda …
Hvala lijepo. Ne radi se o povredi Poslovnika. Ne, ne, ne radi se.
Ne, ne, ne reći ću. 209 članak stavak samo malo, molim vas lijepo. Nije stavak tri nego stavak 4. i 5. Dakle, on je ovdje mene vrijeđao, a ovo što on sada kaže ja ovdje pred ovim Saborom i pred hrvatskom javnošću kažem da laže. On laže…
Nije vas vrijeđao i nemojte. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Ne možete ispravljati netočni navod. To je tvrdnja, kontra tvrdnja. To nije povreda Poslovnika, to je ispravak ispravka netočnog navoda.
Dragi gospodine predsjedniče, pročitajte članak 209. …
Pročitao sam ja jako dobro.
Pa nemojte tako.
Jako dobro. Replika, molim vas. Poštovani zastupnik Franjo Arapović, replika.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Htio bih replicirati zastupniku Lesaru kad je rekao. U većini njegovog izlaganja ja bi to se složio i potpisao, ali je samo napravio jednu grešku kada je spomenuo 2001. godinu, a zaboravio je 2000. godinu i mjesec veljaču kada je srušena Zagrebačka skupština. Imali ste vlast u državi, a niste bili u Gradu Zagrebu. Onda je dva dana prije 10. veljače potpisana ostavka, dvije, od gospodina Šutelja i Marinkovića pa je 10. veljače odmah raspuštena skupština, gdje ste vi sa SDP-om mjesec dana poslije raspisani izbori i uzeli ste vlast u Gradu Zagrebu. Znači, niste tražili da se provjeri tko je potpisao, da li je ovjerio javni bilježnik nego je samo rečeno, imamo dvije bianco ostavke i tu ste raspisali izbore i pobijedili. Znači, idemo od početka. Vi ste osvojili 19% glasova na ponovnim izborima, SDP 20%. I super, imali ste pravo osnovati vlast i tako bi trebalo bit u svima. Onaj tko osvoji većinu da ima pravo sastaviti vlast. Da li na nivou države, županije ili gradova. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Moram priznati da sam zadovoljan što kolega Arapović se većinom mog izlaganja slaže i to mi je zaista drago. Ali možda se nismo razumjeli kad sam spominjao 2001., 3., 4. i 5. To su naime bile godine kada je Hrvatska narodna stranka u Saboru, predlagao je Zakon o uvođenju neposrednih izbora za načelnike općine, gradonačelnike i župane. Zato su te godine bile spominjane. A ovo u Zagrebu 2000., ne znam, nisam vas razumio o čemu ste mi govorili. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas, ako postoje problemi sa navođenjem, dovršite.
Da, da, da, ali koliko se ja sjećam Hrvatska narodna stranka 2000. nije bila u vlasti Zagreba, jel?
Poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče državnog tajnika. Evo, mi već dva dana žustro raspravljamo o, kako je vehementno rekao kolega Letica, o haiku zakonu ili 36 riječi, 2 zakonska članka. Ali o čemu još raspravljamo i dokazujemo si 2 dana notornu činjenicu o srozanosti ugleda političara i uporno ju međusobno i dalje srozavamo ako još uopće išta ugleda u javnosti ostalo. Čuli smo, i ja ću se zato sada vratiti na zaista jednu suhoparnu, reklo bi se, pravničku raspravu. Čuli smo ovdje mišljenja da je sramotno da Državni ured nakon 15 godina Hrvatske države, nakon isto toliko godina hrvatskog Ustava traži stručnu ekspertizu našeg Pravnog fakulteta i Katedre za ustavno pravo. Čuli smo da je već 15 godina ili ne znam koliko jasno da je zastupnički mandat i mandat vijećnika neobvezujući i neopoziv. Međutim, ja držim da je upravo izuzetno važno i da mi danas daleko lakše raspravljamo nakon ekspertize Katedre ustavnog suda iz razloga što je potvrdila ustavno određenje o neopozivom i neobvezujućem mandatu. Naime, zašto je to bitno? Neosporno je i nesumnjivo da je Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi utvrđen mandat vijećnika kao neobvezujući. Neosporno je da je Zakonom o izborima članova predstavničkih tijela također utvrđen neopoziv i neobvezujući mandat. Međutim, nije bilo, nisu bila jasna ni explicite izražena stajališta o ustavnom određenju neopozivosti, neobvezivosti mandata vijećnika i članova skupštine u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Naime, članak 74. Ustava explicite govori o neobvezujućem mandatu saborskog zastupnika iz čega bi se teološkim tumačenjem moglo zaključiti, obzirom da se radi o istom izbornom postupku, da se to odnosi i na vijećnike i članove skupštine lokalnih i regionalnih jedinica. Ali također valja imati na umu, što potkrepljuje ustavno određenje o neobvezujućem mandatu, članak 132. stavak 2. hrvatskog Ustava koji kaže: "pravo na samoupravu ostvaruje se preko lokalnih, odnosno područnih, regionalnih predstavničkih tijela koja su sastavljena od članova", dakle ne od lista nego od "članova izabranih na slobodnim, tajnim izborima na temelju neposrednog, jednakog i općeg biračkog prava". I meni je drago da je utvrđeno da je demokratski dokaz nesumnjivo jest neobvezujući i neopozivi mandat i da se time ostvaruje i da je to temelj demokracije, a ne vladavine partija ili stranaka. Ja pozdravljam danas ovdje diskusije svih onih zastupnika koji se nisu fokusirali na aktore niti na političke opcije iz razloga što mi se čini da je ova pojava univerzalna. Da su neograničene mašta i dovitljivost u manipuliranju postignutih demokratskih dosega. Pa tako i na sjednici ovog zasjedanja imamo i jedno davanje obveznog tumačenja ili nedavanje obveznog tumačenja gdje se također sumnja u moguću manipulaciju nekih dosezima, poglavito u pravima nacionalnih manjina. Ja pozdravljam izraženu namjeru Državnog ureda da predloži Vladi i da Vlada iskoristi svoje zakonske ovlasti iz članka 84. o raspuštanju predstavničkog tijela u slučaju kad se utvrde nezakonitosti. Ali to je samo za prošle slučajeve i da ne bismo svaki puta morali raspuštati i utvrđivati nezakonitost jer ovaj institut podliježe sudskoj zaštiti Upravnog suda, pa možda i nije tako jednostavno rješiv. Ja usprkos mišljenjima nekih ovdje zastupnika držim da je donošenje izmjene i dopune Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave potrebno i da bi se unaprijed utvrdili procedura i uvjeti. Podnošenje ostavke, odnosno ostavka je nesumnjivo osobni čin. Ono što mi se čini da se ovim izmjenama zakona želi postići, ne da mi se čini nego je sigurno tako, jest da se utvrdi da je u trenutku podnošenja ostavke to zaista bila volja podnositelja ostavke. U ovom slučaju i u ovakvim slučajevima kako danas nije propisana procedura ni uvjeti pod kojima se podnosi ostavka, svaki puta u slučaju sumnje bilo to u kaznenim postupcima kako je tu bilo rečeno, nekakvog falsifikata ili nečeg sličnoga, bi trebalo pojedinačno utvrđivati manu volje na strani podnositelja ostavke. Stoga mislim da ovako stipuliranim izmjenama i dopunama mi na neki način se nastoji provjeriti da li je u trenutku podnošenja ostavke to zaista bila slobodna volja podnositelja ostavke. Kako je ovo prvo čitanje, dobro bi bilo razmisliti je li ovo najbolji način utvrđivanja te slobodne volje ili bi bilo bolje i učinkovitije propisati možda neku proceduru kako to imamo i za podnošenje kandidature itd. U svakom slučaju ako se odluči za ovakovu stipulaciju, odnosno za utvrđivanje roka koje se pred zasjedanje predstavničkog tijela treba podnijeti ostavka, onda držim da stavak 2. ne bi mogao po mom dubokom uvjerenju glasiti ovako jer se radi o tome da trenutkom zaprimanja pisane ostavke mandat prestaje i taj je mandat već prestao i upitno je kako se onda on može aktivirati ako je prestao 24 sata nakon toga. Dakle trebalo bi razmisliti o nekoj formulaciji gdje bi se reklo da on prestaje s odgodnim uvjetom ako ne bude ona opozvana u roku od 24 sata. Evo ono što mislim da je dobro, da mi opće poznatu situaciju oko trgovine mi svi govorimo o trgovini mandata, jedna je stranka pokušala to na neki način sprječavati, koliko je to moralno da se protivno nečijoj volji njegov izvorni i neopozivi, pozivim mandatom barata. Dakle, svakako jednu, jedne nemoralne čine, nepoštene u manjem broju političara koji bacaju lošu sjenu onda na ukupno političko tijelo valja sprječavati, ali evo ja čvrsto vjerujem da će se neposrednim izborom čelnika, dakle župana, gradonačelnika i načelnika ovih i ovakvih situacija biti sve manje jer će biti manje interesa za promjenom odnosa unutar predstavničkih tijela, a dakako ne samo to nego će trebati u sklopu Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi dobro razraditi međusobne odnose, sprečavanja opstrukcije između tako neposredno izabranog čelnika i predstavničkog tijela i duboko sam uvjerena da će ovakvih slučajeva biti sve manje. Dok je tome tako, treba i pozdravljam još jedanputa namjeru središnjeg državnog ureda da nastale situacije riješi na način raspuštanja, ali također da jasnom zakonskom procedurom i odredbama spriječi sve buduće ovakove situacije. Hvala.
Hvala. Šest replika. Prvi, poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Gospodine predsjedniče izražavam taj instrument replike da zapravo izrazim mišljenje o nečem što je neprihvatljivo, a ovdje se već više puta ponavlja. Poštovana zastupnica Lovrin kaže, srozavamo ugled političara, misli se ovom rapsravom. Gospođo Lovrin, kako tko. Raspravljamo dva dana i srozavamo ugled političara. Da li bi ugled političara bio veći ili bolji da ne raspravljamo ova dva dana? Da ste rekli možda da političari ne govore da bi onda im ugled bio veći posebno neki, to bi se suglasio s vama. Ili potpredsjednica Sabora, žao mi je sada je nema ovdje, rekla je svoje, kaže svi mi to radimo. Nije točno. Ja ne radim. Molim vas da, ja naprosto izražavam suprotstavljanje takvim generalizacijama i u ovim raspravama.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Poštovani kolega Crkvenac, svakako upravo tako, neki političari ne bi srozavali ugled da ne govore. Nisam govorila o govorenju dva dana i o raspravi dana, ova dva dana nego o načinu na koji neki od ovdje uvaženih kolega zastupnika raspravljaju.
Druga replika, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Pa složila bih se što je kolegica Lovrin ustvrdila, da postoje različite manipulacije pa je napomenula i manipulaciju mandata vijećnika nacionalnih manjina. Evo vidite to je jedan eklatantan primjer gdje je sve u redu sa vijećnicima u skupštini, ali Vlada želi preko središnjeg državnog ureda instrumentalizirati, odnosno manipulirati vijećničkim mandatima. Kako? Niti sama ona nego želi prebaciti odgovornost na sabor tobože eto zahtijevajući nije jasan zakon pa onda kad se eto nisu više usudili sami to preko središnjeg državnog ureda učiniti, prebacuje se sada odgovornost da bi se čak u to upetljao i čitav Sabor. Moramo ovdje istaknuti upravo predsjednika Odbora za zakonodavstvo koji je ostao na nivou časti obrane, Ustava i zakona pa i čitavog Sabora kada se usprotivio takvom zahtjevu Vlade. Mi ćemo o tome također o takvom jednom prijedlogu odluke uskoro ovdje i raspravljati. A s druge strane, dakle tu je evo očiti primjer kako Vlada radi, odnosno što ona radi i kako uznemirava i kako želi preokrenuti političku situaciju koja je sasvim i jednu političku opciju sasvim legalno i u skladu sa zakonom iznijela, tome se čak predsjednik Odbora za zakonodavstvo, dakle vaš kolega iz HDZ-a suprotstavio. A s druge strane u gradu Zadru ne želi se primijeniti Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina tako da smo bili prisiljeni obratiti se ponovo Ustavnom sudu. Tamo dakle protiv one odluke, odnosno samog zaključka koji ne kao središnji državni uvjet instrumentalizirao je i samu Vladu kako je li izaći iz te situacije pa poručuje i dalje obvezne naputke jedinicama lokalne samouprave koji su mjerodavni podaci, da mjerodavni podaci nije popis birača na temelju kojeg smo pristupili svi lokalnim izborima jer kaže nije sređen, birački spiskovi molim vas, nisu sređeni.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Kolegice Antičević u gradu Zadru u cijelosti je poštivana izborna zakonska procedura i onog trenutka kada od izbornog povjerenstva grad Zadar dobije obavijest da po proteklim izborima nije osigurana zakonska zastupljenost pripadnika nacionalne manjine u tom trenutku će gradsko vijeće grada Zadra postupiti onako kako su sukladno zakonu to i treba. Ovdje sam govorila o nečem drugom, a to je da zakon lijepo kaže ako na izborima nije postignuta odgovarajuća zastupljenost predstavnika nacionalnih manjina u predsjedničkom tijelu itd., itd., ali se eto negdje gdje gle čuda događa da je postignuta zastupljenost, a upravo onda ti koji su izabrani imaju postignutu zastupljenost, podnose ostavke, na njihova mjesta dolaze onda neki drugi koji nisu ta nacionalna manjina, a onda se iz te iste liste dopunjava broj vijećničkih i mjesta ili članova skupštine pa se tako podebljava većina u predstavničkim tijelima.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Na tragu onoga što je kolegica Lovrin govorila ja isto smatram da svi danas dobronamjerni i ozbiljni koji su o biti razgovarali bez obzira iz koje su stranke, zapravo govorili su istu stvar. Na žalost ponašanje u praksi nije takvo, ali stav jeste. Moje je također mišljenje da ovaj predloženi članak izmjena neće riješiti sve moguće situacije jer danas i prošli put kad smo raspravljali bilo je puno izneseno teza koje neće biti riješeni ovim predloženim člankom, zato evo danas i nedavno se puno govori, ali malo se daje prijedloga. Ja ću pokušati reći temeljem toga jedan prijedlog možda bi mogao pomoći kako je jednim člankom, jednom izmjenom teško sve ovo obuhvatiti o čemu se govorilo nedavno i danas, možda bi pomoglo jedno vjerodostojno tumačenje koje bi protumačilo tekst zakona, duh zakona, a onda temeljem toga Državni ured za reviziju mogao poslije reagirati. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Lovrin, ja mislim da bi ovo što se zbiva trebali smjestiti u pravi kontekst, a to je upravo ljubav između HDZ-a i HSP-a, vrijeme je da se raskine bračni ugovor, ja bih to tako rekao i onda prozivamo inicijative zapravo koje se i ne trebaju poduzimati. Tražimo tumačenje katedre za Ustavno pravo koje nije obavezujuće, a istovremeno ne tražimo tumačenje Sabora ili Odbora za zakonodavstvo što je trebalo napraviti. Ja vas podsjećam da na ovoj sjednici pod točkom dnevnog reda 35. imamo Prijedlog Odluke o prijedlogu za davanje vjerodostojnog tumačenja članka Zakona o političkim strankama. Evo, to je taj put koji je trebao biti primijenjen i kod tumačenja ovog Zakona. Zbog čega tako nismo napravili vjerojatno odgovor nije teško dati, međutim ono što mene zabrinjava u ovim slučajevima da kod bjanko ostavki nije izvršen niti jedan nadzor niti u jednoj županiji niti u jednom gradu, pa vrlo bi lagano ustanovili da li je tu bilo protuzakonitih radnji ili ne, ali nadzora nema. Jednako tako za bilo koji slučaj nemamo očitovanje niti policije. Ovdje pričamo 15-tak dana da imaju elemenata za mito, korupciju i za sve drugo, ali tih očitovanja mi ovdje nemamo. Mijenjamo zakon i tumačimo ga na način kada je voda očito došla do usta, to smo trebali puno prije napraviti i sada smo u velikom problemu i ja predlažem ispred kluba HSS-a da čitav zakon vjerodostojno tumači onaj tko to i mora, a to je Sabor, najbolje rečeno Odbor za zakonodavstvo.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Kolega Pecek ne radi se tu o nikakvim ustanovama je li ljubav netko imao ili mu je prestala i kako se tko s kime voli. O tome bi mogli i razgovarati također u onoj sentenci famoznoj o izigravanju volje birača jer te sve poslijeizborne koalicije koje nisu unaprijed najavljene biračima jesu zapravo prevara izbornog tijela, a ovdje se radi u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jednostavno o tome da se dosljedno i valjano provode Ustavno načelo za koje smo sad dobili i potvrdu katedre za Ustavno pravo, dakle stručnu ekspertizu, ona nije obvezujuća, ali svakako ima jednu snagu, stručnu snagu, radi se o tome da to Ustavno načelo neopozivosti i neobvezatnosti mandata provedemo do kraja kroz zakon i kroz ove odredbe koje onda onemogućuju da netko protiv volje vijećnika raspolaže njegovim mandatom.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević, replika.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, baš nastavno na ovaj dio izlaganja uvažene kolegice Lovrin ja vas podsjećam da je ta ista katedra za Ustavno pravo '97., '98. također tvrdila da ni novac nije imovina, isto ta katedra tvrdila u jednom određenome slučaju i isto je narudžbu radila Vlada. Prema tome, toliko o tome. Sad vi meni pravno objasnite, evo i Palariću treba pravno sad objasniti šta to sad znači kad on onaj dio podnosi. Da li to proizvodi pravne učinke od trenutka kad je prihvaćena … [[Govornik se ne razumije.]] ostavka ili od ovoga dana danas dok je došlo to mišljenje katedre? To mi objasnite šta to znači. A zašto smo do toga svega dovedeni? Zbog toga što ni ova vlast ni bivša ni ona prije nije htjela ili nije željela regulirati zakonski kako na koji način i onda vi kažete koliko je moralno znači aludirajući da im nemoralno što smo mi htjeli spriječiti trgovinu mandatima, koliko je to moralno te ostavke znači za vas je onda moralnija ta trgovina mandatima ili ako se tome odlučujemo sigurno je moralnije ići na ove ostavke od one situacije da se dopusti trgovina mandatima. A kod nas je situacija daleko lakša, mi smo na svim izborima išli samostalno, pa dajte i vi na izbore idite samostalno pa ćemo vidjeti. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Kolega Kovačeviću, ukoliko se radi o nedozvoljenoj trgovini to će biti riješeno drugim pravnim propisima, Kaznenim zakonom i tijelima gonjenja u ovoj državi. Dakle, mi govorimo o tome da vijećnik posjeduje svoj mandat, da je on neobvezujući, da nije u vlasništvu pojedine političke stranke i stoga ove izmjene i dopune zakona idu samo u cilju da nedvojbeno utvrde volju podnositelja ostavke u trenutku podnošenja ostavke za tim osobnim činom. O izmjenama i dopunama ovoga zakona u ovakvom izričaju ili do konačnog prijedloga u izmijenjenom izričaju bit će jasno određena procedura na koji način će se nedvojbeno utvrditi ta volja podnositelja ostavke. Evo, samo o tome se radi a u svim slučajevima do sada će trebati utvrđivati manu volje na strani podnositelja a ona je očita ako sam podnositelj izjavljuje da on nije podnio tu ostavku.
I poštovani zastupnik Nikola Ivaniš replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice Lovrin, ja bih replicirao na zadnji dio vašeg izlaganja s namjerom da prije svega u replici prokomentiram ono što ste vi dosta jasno kazali iako se to u puno rasprava još čulo a to je kako će direktan izbor načelnika, gradonačelnika i župana riješiti ovaj problem. Mislim da on neće riješiti ovaj problem. Mislim da se poznavajući političke, stranačke i ostale prilike u Hrvatskoj može očekivati da ćemo možda na jedan drugi način imati i još kompliciranijih situacija. To govorim bez obzira na to što sam i za prvi i za prvu proceduru i za drugu proceduru prijedloga Zakona o direktnom izboru i sam bio predlagatelj. Mislim da je ono rješenje i zagovaram ga. Ali očekivanje da nakon toga neće biti ovih situacija jednostavno je netočno. Naime, direktni izbor gradonačelnika i uz to određeni sustav biranja predstavničkog tijela dovest će nas u situaciju da ćemo sigurno imati značajan broj čelnih ljudi koji neće imati kvalificiranu i čvrstu većinu u predstavničkom tijelu. Svaki pravni sustav pa i naš odredit će bez obzira kako komplicirano mogućnost opoziva čelnog čovjeka od strane predstavničkog tijela jer to naprosto mora biti za slučajeve različitih nivoa kršenja zakona. Što ćemo u tom slučaju imati? Možda i više cirkusa nego što ga imamo danas. I iz tog razloga mislim da očekivanje od toga da je jedno, prije svega po mom mišljenju moralno pitanje može biti riješeno isključivo propisom mislim da je nerealno. I na kraju replike htio bih kazati jednu stvar. Postoji samo kad bi naravno bilo volje da se uopće razmisli o tome. Zaista postoji način i postoje društva, postoje države koje nemaju ovakav tip problema, koje ne znaju što je institucija izvanrednih izbora, koji ne znaju što je opoziv, koji ne znaju što je rušenje izuzev u slučaju kada intervenira sustav na kriminal. To je preferencijalni sustav. Zašto to već jedanput ne kažemo? Preferencijalni sustav u kome svatko tko pobijedi sa 0,1% dobiva preferencijom dovoljnu količinu mandata da ima stabilan izborni sustav. Pa to tradicionalne demokracije zapada poznaju i prema tome mislim to je sasvim jasno a mi to očito ne želimo jer želimo moći manipulirati.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Slažem se kolega s vama da nemoralne čine nećemo moći nikada u potpunosti suzbiti zakonom. Oni u tom trenutku više neće biti nemoralni nego nezakoniti ukoliko ih uspijemo obuhvatiti zakonom ali mislim da će jedna kritična masa javnosti i javnog mijenja i učenje demokracije naučiti i političare i da će ovih nemoralnih čina biti sve manje. Ali ne bih se složila da se neće ova situacija poboljšati neposrednim izborom čelnika, župana, gradonačelnika i načelnika i to iz razloga što ovakve promjene političkih opcija jednog ili dva vijećnika neće onda dovoditi nužno i do smjene ili promjene čelnog čovjeka u izvršnoj vlasti a svakako prije neposrednog izbora treba temeljito razriješiti u Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi međusobne odnose tako neposredno izabranog izvršnog čelnika i predstavničkog tijela da ne bi moguća bila međusobna opstrukcija i to na način ravnoteže između izvršne vlasti i vlasti predstavničkog tijela da oni imaju međusobno mehanizme raspuštanja predstavničkog tijela opoziva. Hvala.
Poštovani zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, zamjeniče, kolegice i kolege! Pa evo, već drugi dan vodimo raspravu o ovom prijedlogu zakona i puno toga je ovdje izrečeno. Uglavnom, svi smo se ili gotovo svi složili u tome dakle da mandat pripada vijećniku. Dakle, to je nedvojbeno a to proizlazi kao što je i rečeno ovdje iz zakona koji kaže, dakle članka 3. ovog zakona koji kaže da članovi predstavničkih tijela nisu opozivi tj. da nemaju obvezujući mandat. To je isto tako stav Vlade jer on drugačiji ne može niti biti jer je to zakonom tako definirano. Danas smo dobili eto i mišljenje i stav katedre za ustavno pravo Pravnog fakulteta u Zagrebu. Dakle, to je nedvojbena stvar da mandat pripada vijećniku. Ono što je namjera Vlade čini mi se je spriječiti manipulaciju vijećničkim mandatima, spriječiti dakle da nitko mimo volje vijećnika podnese ostavku. Dakle, spriječiti aktiviranje tzv. bianco ostavci. Naime, Vlada je ovdje ponudila jedno rješenje koje može biti takvo ali ne mora i zapravo čini mi se da smo se mi više u ovoj raspravi trebali koncentrirati upravo na nuđenje nekih boljih rješenja od ovog koje je ponudila Vlada a ne baviti se i čini mi se da je to pretežiti dio rasprave, pretežiti dio rasprava se svodio na to kritiziranje Vlade i Središnjeg državnog ureda pa čini mi se i ispada tako kao da je Vlada i Središnji državni ured kandidirala kandidate na listama za vijećnike u predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave pa može njima manipulirati. Čini mi se da bismo se više trebali posvetiti tome i razmišljati o tome da zapravo je najveća odgovornost političkih stranaka u kandidiranju dakle za konkretno lokalne izbore. Naime, političke stranke utvrđuju liste kandidata, one biraju i stavljaju na liste ljude koji mogu biti ovakvi ili onakvi. Dakle, političke stranke po meni bi trebale više voditi računa o tome kakve ljude stavljaju na liste, o njihovoj kvaliteti, voditi računa o moralnosti, o odgovornosti tih vijećnika koji će obnašati tu vrlo časnu dužnost u općinskim, gradskim ili županijskim vijećima. Nažalost, čini mi se da se o tome nije vodilo dovoljno računa i onda nam se događaju trgovine mandatima. Moguće je da vijećnik isto tako promijeni stranačke boje, stranačke dresove, kako god hoćemo to nazvati, i iz razloga što moguće politička stranka dakle kojoj pripada ne provodi ono što su dana obećanja biračkom tijelu, dakle biračima. Počinje se neslagati sa takvom politikom i traži nekakva druga rješenja. Dakle, i to je određena mogućnost koja se pokazuje kod prelazaka dakle vijećnika iz jedne stranke u drugu stranku ili postojanja njihovih mandata nezavisnima. Dakle evo naglasio bih da zapravo mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici nemamo takvih problema. Dakle očito smo vodili računa o tome kakve ljude kandidiramo na našim listama. Dakle to su prije svega odgovorni, moralni i pošteni ljudi koji ne mijenjaju stranačke dresove, koji nisu skloni trgovanju dakle kojih se ne može kupiti. Prema tome mislim da je to dobar način i dobar primjer kako se treba voditi politika odnosno isto tako da na terenu Hrvatska demokratska zajednica dosljedno provodi ono što je obećala građanima dakle ostvaruje i svoja predizborna obećanja. No da se vratim konkretno na sam prijedlog ovog zakona i ponudit ću određena rješenja za koja mislim da će kvalitetno ili će moći se kvalitetnije osigurati ovaj mandat koji pripada rekli smo vijećnicima. Naime prije svega mislim da bi trebalo u zakon uvesti institut dakle da se ostavka mora ovjeriti kod javnog bilježnika. Na taj način dakle možemo nedvojbeno utvrditi kada je ona podnijeta dakle datum kada je ona podnijeta. Može se regulirati to na način da ostavka podnijeta dakle i ovjerena kod javnog bilježnika nakon odnosno prije raspisivanja izbora ili prije održavanja izbora je ništava. Dakle u tom slučaju spriječili bismo ovaj utjecaj odnosno određenu vrstu ucjene koja je moguća od strane političkih stranaka prema vijećnicima. Dakle da oni kažu: nećemo te staviti na listu ukoliko ne potpišeš tu bianco ostavku prije izbora. Dakle to je jedna mogućnost i naravno u tom slučaju moglo bi se isto tako uvesti institut i mogućnost povlačenje, povlačenja ostavke. Druga je mogućnost slična ovome što i Vlada predlaže dakle isto tako ovjera kod javnog bilježnika te ostavke, ali u nekakvom vremenu. Dakle može se regulirati da 15 dana do 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela ili između primjerice dvije sjednice predstavničkih tijela se utvrdi mogućnost podnošenje ostavke dakle koja mora biti ovjerena isto tako kod javnog bilježnika. Dakle vidi se da je to, na taj način bi se vidjelo da je to svakako volja tog vijećnika. I onda u tom slučaju zapravo i taj institut povlačenje, povlačenja ostavke ne bi bio niti potreban. Dozvolite mi isto tako predložiti ovom prilikom kada raspravljamo o izmjenama ovog Zakona i možda potrebu da se točno definira kome se upućuje ostavka. Dakle da li je to predstavničko tijelo, da li je to predsjednik predstavničkog tijela, da li je to mandatno povjerenstvo? Naime reći ću jedan konkretan slučaj. U Vrbovcu gdje se dogodila situacija da je vijećnik dao ostavku na svoj mandat u Gradskome vijeću no uputio je tu ostavku stranci. Dakle ne predstavničkom tijelu. Stranka je proslijedila tu ostavku predstavničkom tijelu. Ona je urudžbirana. Predstavničko tijelo je utvrdilo dakle i prihvatilo zamjenika zastupnika, a taj vijećnik je u međuvremenu pojavio se na sjednici tog Gradskog vijeća u klubu druge stranke i rekao da nikad nije podnio ostavku. Dakle sada je situacija da se o tome dakle presuđuje na Upravnom sudu ili će o tome, čini mi se da je i traženo mišljenje Središnjeg državnog ureda. Dakle mislim da bi se i ta situacija trebala odnosno takve situacije predvidjeti u ovome zakonu. Eto mislim da do drugog čitanja imamo mogućnosti dotjerati ovaj zakon i da će on biti dakle na korist prije svega građanima koji, siguran sam sa pozornošću prate ovu raspravu. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega rekao je da je namjera Vlade ovim Zakonom spriječiti trgovanje ili manipuliranje mandatima vijećnika. Ispravljam ovaj navod jer smatram da Vlada neće spriječiti ovim Prijedlogom manipuliranje ili trgovanjem vijećnika ali će sigurno ovim Zakonom otežati to.
Replike. Poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Gospodine predsjedniče žao mi je što se već više puta javljam. Doista mi to nije običaj, ali mislim da neke stvari doista u ovoj prilici treba reći. Poštovanom gospodinu Sesvečanu bi rekao ovo. On s pravom naglašava da ove pojave treba spriječiti. Da treba nuditi rješenja. Da ne treba samo kritizirati Vladu i Središnji ured. Ali u ovim raspravama mi moramo pitati Vladu i Središnji ured što se čini? Predsjednik Sabora je kompetentno izjavio da se pojave koje su očigledne svakom na ulici mogu procesuirati i kazneno. Što je tko učinio u vezi s njegovom izjavom i da li mi time i njegovu instituciju dovodimo u pitanje? Očigledno je da je u najvećem broju ovih slučajeva o kojima govorimo i tzv. trgovina naprosto posrijedi korupcija što kaže gospodin Vujić. Riječ je o materijalnim, financijskim i nekim drugim interesima ili pak o ucjenama. Kao pravna država koju proziva i predsjednik Sabora što mi u vezi s tim radimo i što smo uradili? Tko to istražuje i što je istraženo u vezi s tim od organa uprave i od svih drugih? Mi smo sad čekali mišljenje neke katedre. Nisam ni znao dok nije rekao gospodin Kovačević da je to ona katedra šta je pravno konstatirala da novac nije imovina. Mi čekamo takva mišljenja, a što radimo kao država koja je nadležna da određene stvari poduzima? I može li se, može li se javnost izvijestiti pa i Sabor pa i predsjednik Sabora o tome što se istražuje? Što se u vezi s tim radi kad je svakom građaninu jasno što iza toga stoji?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Sesvečan.
Pa svakako ako se radi o korupciji, o mitu da to nije predmet ovog zakona. Dakle to je predmet nekog drugog zakona. Dakle to je predmet Kaznenog zakona i prije svega policije, Državnog odvjetništva, pravosuđa općenito koje je dužno procesuirati takve slučajeve. Dakle ali to se dokazuje na sudovima.
Druga replika poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala. Evo kažete kolega Sesvečan da je to odgovornost stranke koja na listi postavlja osobe koje se kasnije dadu prodati. To je točno. Al to je najniži stupanj odgovornosti. To je onaj, dakle stranka se ne može do kraja eskulpirati i ona snosi jedan dio odgovornosti koga je to odaslala na listu odnosno u izbore. Dakle to je to, ona greška u odabiru. "Eror in eliglendo". To je treći stupanj odgovornosti, najniži. Drugi stupanj odgovornosti je upravo te osobe koja se dala prodati. I prvi stupanj o kojem vi uopće ne govorite, a kojem bi uopće ovdje trebalo danas progovoriti, a to je tko su kupci. Kupci su oni koji imaju sredstva. Vi kažete HDZ-ovci se nigdje nisu prodali, ali su zato stvorili super market, mega stor i to uvijek se pojavljuju u ulozi kupaca, a da mi ne idemo od nižih ovih razina koje su brojne i gdje naši građani, o čemu naši građani točno znaju i što se dogodilo sa tim vijećnicima, odnosno sa njihovim statusom u pogledu zaposlenja i drugih beneficija odnosno kupoprodajne cijene. Nego mi ovdje postavimo pitanje ukoliko Vlada dakle ozbiljno misli što se dogodilo sa i tko je tu trgovinu prvi počeo, među prvima. Dakle, slučaj Karlovac i zato se s pravom ovdje kolega Crkvenac i javlja. Dakle, od kupoprodajnog ugovora kojeg je zaključio u ime kupca nitko drugi nego član Vlade gospodin Vukelić.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Sesvečan.
Kolegica Antičević dobro pitanje postavlja. Dakle, tko su kupci, ali sa tim pitanjem se vraćamo na onu kako ona kaže prvu razinu te odgovornosti. Dakle, odgovornosti stranaka kakve ljude stavlja na liste. Jer, mislim da bi svi trebali težiti tome da ti ljudi budu takvog karaktera, takve moralnosti da se ne mogu kupiti, da nemaju svoju cijenu, pa onda neće biti niti kupaca.
Tu je kolegica Antičević pomiješana i culpa eliglendo i eror in eliglendo. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Replika.
Hvala lijepa. Vidite, gospodine Sesvečan vi u svojoj raspravi dajete nekakve prijedloge kako popraviti ovaj zakon. Vi biste znači popravljali ovaj zakon, ali dajte molim vas shvatite da je zakon nepotreban. Znači ovdje je nepotrebno popravljati nešto što je samo po sebi nepotrebno. Vidite, ako liječenje nekog pacijenta je nepotrebno izvesti kirurški zahvat, onda je posve nepotrebno raspravljati kako treba izvesti taj kirurški zahvat, a da je ovaj zakon nepotreban dokazuje Vlada. Jer je ona danas bez zakona odlučila da će raspustiti tri vijeća. A što će im zakon? Što će im zakon? Pa ovaj zakon nama govori ono što smo svi znali i što je znala i Vlada i to ona danas dokazuje. I umjesto da povuče ovaj zakon, samo da zbog toga ispadne logična, da se ne sramoti dalje. Da veli, evo imamo zakone i dosadašnje i možemo raspustiti tri vijeća i raspustit će se i povlačimo ovaj zakon kao nepotreban, potpuno suvišan. Ovaj zakon je puštanje magle. To je dimna zavjesa da se ne bio raspravljalo o trgovini mandatima. Kad vi kažete gospodine Sesvečan da je moguće da neki vijećnik se ne slaže s politikom svoje stranke pa zato mijenja adrese. Ali dajte uzmite u obzir situaciju u Splitu. Dva su vijećnika ili koliko njih prešlo na suprotnu stranu prije konstituiranja. Znate, bili su izabrani na listi A, jer su birači htjeli, glasali za njega na listi A, a oni su formirali … [[Govornik se ne razumije.]] sa listom B. Uzmite Karlovac. Jednako tako. Izabrana gospođa na listi A prije konstituiranja dođe na listu B. Pa s čime se ona nije slagala. S kojim odlukama poglavarstva kad poglavarstvo nije ni počelo raditi. Pa prema tome, posve je jasno, iz aviona se vidi. To je svakome u ovoj zemlji očito da se ovdje radi o bezočnoj trgovini, o privatnim interesima, hoće ljudi novce i dobijaju novce. Tko im daje novce? Pa onaj tko hoće mimo volje građana biti gradonačelnik. Nitko drugi.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Sesvečan.
Gospodin Stazić kaže da je zakon nepotreban. Ja se time ne slažem. Mislim da je zakon potreban i da je upravo namjera Vlade spriječiti dakle upravo ove nepravilnosti, nezakonitosti. Dakle, sa jasnim preciziranjem pojedine odredbe zakona. Dakle, to je namjera Vlade, a ovo sve ostalo su određene insinuacije koje se mogu proizvoditi i koje smo slušali ova dva dana. Dakle, što se tiče kupovine, kupoprodaje dakle to je eto ponavljam ono što sam rekao u tom slučaju ako se utvrdi da je bilo tu mita, korupcije, onda je to predmet nekih drugih državnih tijela.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Replika.
Poštovani gospodine predsjedniče, prvo ću krenuti od ovoga zadnjega dijela. Kaže, uvaženi kolega kako je namjera Vlade upravo spriječiti te manipulacije i sve ostalo i to je sad sadržano u ovome prijedlogu zakona. Slažem se sa kolegom Stazićem da je to prodavanje magle. Naprotiv, učinak će biti da će olakšati trgovinu. Ovim zakonom će se sad olakšati trgovina i podići cijena. Evo, to uopće se ne … [[Govornik se ne razumije.]] olakšat će se, a sad lijepo ste vi ono govorili veli o, a to je i gospođa Ruža rekla, niste čuli. Lijepo ste vi govorili o odgovornosti stranke kako treba paziti koga će stavljati na mjesta. Ja ću vam sad iznijeti slučaj vaše stranke vezano za Grad Petrinja gdje je nositelj liste HDZ-a 2000. godine prešao u HSS i smijenili pod lipom gradonačelnika Peju Trgovčevića i to je onda odobrio pomoćnik od Ingrid Teodor Antić. Evo vam slučaja konkretnoga, pa toliko o odgovornosti. Hvala.
Poštovani zastupnik Ante Markov. Replika.
Hvala lijepa. Kolega Sesvečan je kazao da svi se moramo na neki način potruditi i dati određena rješenja, prijedloge, kako da ovaj zakon uistinu bude ono što on želi biti - brana svim mogućim nemoralnim, neprincipijelnim i nezakonskim načinom postupanja sa mandatima. To je točno. U drugom dijelu je rekao nešto što ne drži vodu ustvrdeći da HDZ nema problema sa tim pojavama. Ja ne ocjenjujem koliko ima koliko nema HDZ problema sa tim i takvim pojavama. Ali zasigurno društvo ima problema, građani imaju problema, pa i mi ovdje svojom raspravom pokazujemo i utvrđujemo da svi skupa imamo problema. Vlada naravno shvaća veličinu problema i poduzima mjere raspuštanja koliko na vrijeme, koliko pod pritiskom neću ni o tome suditi. Ali ima jedna vrlo tanka nit koja dijeli demokraciju od partitokracije. Ta tanka nit koja se počesto čak ovdje nekad i osporavala je upravo neobavezujući mandat. Sa strane političkih stranaka on nije baš poželjan, jer bez obzira ne možemo sve vijećnike koji su odlučili promijeniti politiku i glasovati drukčije nazvati trgovcima i lopovima. To se može učiniti iz časnog razloga. Može postojati časni razlog da pojedini častan vijećnik ne slažeći se sa politikom kaže ja tako glasovati neću, a držim da sam mandat osvojio na listi i da sam za njega dobio glasove i povjerenje upravo za onu politiku koju ja provodim. Znači, moguće su razne varijante. Naravno zakon ne može sve te varijante riješiti niti će ih riješiti, ali politički ambijent u kojem živimo treba naprosto biti sazidan od takvih nepropusnih ventila da takve negativne pojave se i ne prihvaćaju na drugoj strani. Jednako je kriv onaj tko je prihvatio nemoralnu ponudu kao i onaj koji je dao. Prema tome svi smo u zajedništvu odgovornosti.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Sesvečan.
Dakle ja sam i govorio o dvije mogućnosti zašto netko mijenja stranačke boje, stranačke dresove. Dakle jedna je ona nemoralna, trgovačka, dakle ali nisam rekao da su svi vijećnici takvi, a druga je i ona mogućnost da se netko ne slaže sa politikom kakvu je počela voditi stranka kojoj je do tada pripadao, da je ona počela iznjeveravati predizborna obećanja, provoditi nekakvu drukčiju politiku. Prema tome to su te dvije mogućnosti o kojima sam govorio, nisam rekao da su svi vijećnici trgovci i lopovi, ne znam kako ste nazvali.
I poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, replika.
Repliciram u onom dijelu kolegi Sesvečanu gdje on govori kako će ovaj zakon sa eventualnim još nadopunama riješiti ove probleme o kojima raspravljamo. Naime, i u Ustav i Zakon o izborima o lokalnim jedinicama definira kome pripada mandat, danas nam državni tajnik kaže da ima i stručno mišljenje o tome. Prema tome to nije potrebno dalje pojašnjavati. Isto tako postojeći zakon kaže da mandat vijećnika prestaje njegovom ostavkom, prema tome ni to nije potrebno dalje razrađivati. Mislim da ukoliko nešto drugo ne mijenjamo, ovo je zaista bespredmetno na ovakav način mijenjati ovaj zakon. Ja se slažem s kolegom da je odgovornost stranaka koga predlažu na izborne liste i ukoliko se neki vijećnik izabran na konkretnoj listi ne slaže s politikom i iz tog razloga daje ostavku, stranka je već kažnjena samim time što je time izgubila vlast ako je bila na vlasti, prema tome ni tu ništa nije sporno. Međutim sporno je ako dolazi do ovakvi slučajeva, da vijećnik prelazi iz jedne političke grupacije u drugu zbog toga što će ostvariti kroz to imovinsku korist, tada zaista treba pokrenuti i određene postupke, provesti istragu i eventualno kazneno procesuirati takve osobe. Međutim ono što je u svim ovim slučajevima sporno i sporno je to ako se ne poštuje procedura i ako se zbog toga što se ne poštuje procedura ne snose nikakve sankcije i ako državni ured koji je nadležan za te postupke odugovlači ili uopće ne reagira kao što je bilo u primjeru grada Siska, kada se je jedna nelegalno održana sjednica zapravo proglasila legalnom i proglasile su se sve odluke koje su na njoj donesene, legalnim.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Sesvečan.
Ma reći ću samo vezano uz ovu konstataciju oko grada Siska, dakle nisam konkretno poznat sa situacijom, ali koliko mogu razaznati iz ovih rasprava koje su se vodile, a grad Sisak i situacija u Sisku se vrlo često spominjala. Dakle radi se o tome da su dva vijećnika konkretno iz SDP-a glasovala i dala podršku kandidatu za gradonačelnika iz redova HDZ-a. Prema tome, mislim da nije to o čemu vi govorite, o čemu ste govorili. Dakle radi se o nekim drugim stvarima.
Poštovani zastupnik Zvonimir Sabati. Izvolite.
Cijenjeni gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, gospođe i gospodo zastupnici. Evo približavamo se kraju jedne doista duge rasprave, naravno javnost će procijeniti koliko je ona bila korisna. Čini se da je sve rečeno, ponavljamo se vjerojatno ponekad i više od potrebnog. No u ovakvim pa i u drugim prilikama kada se raspravlja o nekom prijedlogu zakona, o izmjenama i dopunama, uvijek se postavlja niz pitanja, zašto se donosi zakon, značajnije je pitanje zašto izmjene i dopune, a tek je pravo pitanje zašto i dopune i to već čini mi se sedmi puta, zašto onda ne mijenjati zakon ako ima toliko izmjena. Ali prava su pitanja zašto sada, a ne prije lokalnih izbora, prijelazi, otimačina ili kupnja i prodaja mandata su vjerojatno završeni i mi sada govorimo o posljedicama, a ne da li možemo i kako spriječiti uzrok. Isto se pitanje odnosi i na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, o obvezi formiranja poglavarstva u malim općinama, koja su tim malim općinama ipak izazvale dosta nervozu zbog ponovnih pregovora, dogovora, zbog procedure da se nešto ne desi nepredviđeno, da se nešto ne pogriješi pa da opet mora državni ured dati svoje tumačenje ili mišljenje, a nemaju te male općine stručne službe i pitanje je tko će i kako pomoći. I sada pitanje je zašto se sve to nije riješilo prije lokalnih izbora. Zar u prethodnim mandatima nije bilo transfera i kupnje mandata? Bilo je to svi mi znamo. Jedino bi bilo puno manje neželjenih scena, nije bilo zaštitarske demokracije, a i danas e sve više govori i o političkom naselju, citiram gospodina Butkovića. Danas već znamo stručno mišljenje, odnosno pravorijek Pravnog fakulteta katedre za ustavno pravo koje je umjesto državnog, središnjeg državnog uvjeta čini nam se razriješilo tezu u Velikoj Gorici i dvjema županijama, Požeško-slavonskoj i Dubrovačko-neretvanskoj ili nam se barem čini da će biti riješeni problemi. Zar nije čudno da se temeljna i svima nama jasna odredba zakona na ovaj način mora raščistiti i to tek sada. Ne bi bilo dobro da ta iznimka pravorijeka ili stručnog mišljenja postane praksa. Valjda središnji državni ured za upravu ima zaposlenih pravnih eksperata. A što sada? Šteta je sigurno napravljena i nepopravljiva. Meni izgleda nakon toga gospodin Palarić kao Poncije Pilat pere ruke, problem će se riješiti novim izborima. Tko će nadoknaditi štetu što grad i županije već nekoliko mjeseci ne funkcioniraju? Slijedi predizborna kampanja, izbori, dogovori oko nove vlasti još pola godine, znači gotovo tri četvrtine godine neće funkcionirati te lokalne samouprave, a koliko će to koštati to će sigurno ostati tajna i tko će odgovarati za to što se nije odmah pravično reagiralo. A primjera je bilo i prije. Jedno je govoriti o toj temi s nekakvih teoretskih polazišta da se negdje čulo, pročitalo, a drugo ako je netko to i prošao i proživio. Vjerojatno ima malo zastupnika koji su prošli, nazovimo to torturu smjenjivanja razno raznim metodama. Na moju žalost ja sam jedan od tih. Koje su se metode pritiska koristile bolje da i ne znate. Tko i gdje je obavljao razgovore s vijećnicima neka bude noćna mora onima koji su to naredili ili provodili. I te 95. godine s današnje pozicije bi još možda mogli i razumjeti, ali nikako opravdati. Ali danas niti u snu. Teško ćemo mi nešto ovdje u saboru promijeniti, posebno ne ovim izmjenama i dopunama Zakona. Sve je to rezultat dnevne, aktualne politike naravno vladajuće strukture, što je razumljivo, koja promptno ne reagira u skladu sa zakonom, odnosno odugovlači ovisno o potrebi. Ne može se donositi mišljenje koje nema neku vrijednost. Treba se samo poštivati zakon bez obzira o kome se radi. A još gore, ne može se za isti slučaj u dvije različite sredine donositi različite odluke, a toga je bilo. Tko je krivac za to? Pa valjda vladajuća struktura koja je u tom mandatu na vlasti. Da li je tko snosio bilo kakve posljedice za nepoštivanje zakona? Nisam siguran. Isto tako ne znam što bismo trebali ovim izmjenama i dopunama riješiti? Prijelaz vijećnika iz stranke u stranku? Nećemo. Trgovinu mandatima? Nećemo. Korupciju? Ovim zakonom sigurno ne. Krivnju za transfere najviše snose političke stranke koje trebaju odgovoriti biračima kakvi su vijećnici ili kandidati bili na listama. Zbog čega dolazi do nezadovoljstava vijećnika politikom koju provodi stranka ili čelnik lokalne samouprave. Isto tako pitanje, da li će stranku s čijih su lista prebjezi birači kazniti na sljedećim izborima? Tko će izaći na izbore ili na ponovljene izbore? No isto tako, već i danas je bilo par puta govoreno i postavlja se pitanje kome birači vjeruju, da li strankama ili ljudima? Ja osobno vjerujem da birači pažljivo prate koji su ljudi na čijim listama i birači biraju i vjeruju, sasvim sam siguran, ljudima. I da zaključim, ovim se Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona ništa ne rješava. Najbolje bi bilo odustati od ovog Prijedloga zakona. Štete nepravovremenim i lošim taktičkim i političkim potezima su velike i nedoknadive. Tko će odgovarati za to? Hvala lijepa.
Replika, poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodin Sabati kaže treba vidjeti zašto su vijećnici nezadovoljni, kakvom politikom su određene stranke nezadovoljni? Pa ne može se to tako odlučiti ako je on cijelo vrijeme sjedio u toj stranci, na toj listi, još nije ni počelo, županijska skupština ni počela, on se već odlučio da prijeđe u drugu stranku. Znači, on je to cijelo vrijeme podržavao poglede te stranke. On je, znači jedina stvar što se mene tiče, kako on može prijeći to je kupnja, dakle da ga je netko kupio. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Naravno, pitanje je bilo postavljeno političkim strankama. Svaka stranka mora sebi odgovoriti ili pronaći ili biračima dati odgovor zašto je netko iz redova političke stranke otišao. Nezadovoljan ili politikom stranke ili nekakvim drugim razlozima. To je bila moja intencija. Hvala.
Poštovana zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, doista, svi smo mi ipak na neki način pa i prilično emotivni kad razgovaramo o situacijama koje smo konkretno proživjeli u svojim lokalnim sredinama. I posve je logično što je i danas rasprava bila i burna i brojna jer doista svi nosimo neka iskustva iz onih sredina u kojima smo na ovaj ili na onaj način izabrani bez obzira o kojoj se razini vlasti radi. Ja bih doista vrlo kratko htjela reći da u Hrvatskoj se danas doista sve zna ili bolje rečeno, u hrvatskoj politici se sve zna. Zna se tko je s kim u dobrim odnosima i tko će s kime koalirati ako se bude u poziciji formirati vlast. Naravno da u toj situaciji ima i određenih izuzetaka, ali izuzetci zato jesu ovdje. Građani doista glasujući za određenu stranku uglavnom u pravilu unaprijed znaju kako će izgledati buduća vlast, kako bi trebala izgledati i moguća postizborna koalicija. I upravo zato čudi ta činjenica da jedna stranka koja je izgubila vlast poslije smatra posve legitimnim, posve ispravnim kupujući na različiti način same vijećnike, same članove u vijećima. Ostvaruje ponovno mogućnost da kreira i gospodarsku i socijalnu politiku određene lokalne sredine. Jednako se to tako dogodilo u Sisku, čuli smo to već dosta puta. Čuli smo i kvalifikaciju da se radi o prevari izbornog tijela i ja se sa takvom kvalifikacijom doista i slažem. Samo bi htjela reći da onda nije dobro u isti koš, sa istom takvom kvalifikacijom govoriti i o nekim drugim sredinama. Upravo tako Velika Gorica na primjer je odličan primjer da za SDP ne znači i ne vrijedi da se mora biti u vlasti pod svaku cijenu. Govorilo se danas dosta i o Zagrebu. Zagreb je nekako vrlo zanimljiva i vrlo privlačna tema. U Zagreb svi upiru oči, ali vrlo često se u takvom bavljenju Zagrebom neke stvari prešućuju, neke činjenice zanemaruju. Rekla sam to i u petak, tih godina, krajem 90-ih, 99. na primjer, od 97. do 99. svi su vijećnici SDP-a u Gradskoj skupštini Grada Zagreba imali svoju cijenu, ali nisu pristali biti kupljeni. Prema tome, doista nismo svi isti i nemamo svi isti moral i nemamo svi ista pravila ponašanja. 2000. godine kada je SDP u Gradskoj skupštini skupio dovoljan broj potpisa za raspuštanje skupštine, SDP je osigurao da građani Grada Zagreba izađu na izbore i da izaberu novu vlast. SDP je tada mogao imati vlast bez izbora, ali na takvu soluciju nije pristao. Žalosno je zapravo da ova kriza vlasti, pa i kriza imidža političara koja danas nesumnjivo postoji u Hrvatskoj, dakle proizlazi upravo iz činjenice da građani jedno biraju, a poslije uslijed različitog vijećničkog pregupiranja na neki način 4 godine moraju ispaštati. Za mene je to prvenstveno pitanje i jednog unutarstranačkog života i unutarstranačkog povjerenja i doista bi svaka stranka, a eto imamo sad već 15-godišnju tradiciju, trebalo je znati koga predlaže na liste, trebaju se dakle predlagati ljudi koji su se doista u svojoj lokalnoj sredini i unutarstranačkom životu, unutarstranačkoj politici dokazali svojim radom, svojom realnošću, svojom principijelnošću s jedne strane. S druge strane, isto tako se trebamo zapitati i kakva je to poruka koju naravno šaljemo svim našim biračima kad izgleda da nam je svima u interesu samo jedno, a to je obnašati vlast, pa bih ja onda kao politički laik rekla samo dvije rečenice o toj i takvoj vlasti. Vlast bi za sve nas trebala biti mogućnost da ostvarimo program, izborni program s kojim smo izašli pred birače, dakle da ostvarimo jednu alternativu gospodarskim i socijalnim mjerama, alternativu u odnosu na bivšu vlast. To bi trebala po meni biti vlast, a borba za tom vlašću bi trebala biti isključivo borba za ispunjenjem tog programa. Ono o čemu mi danas razgovaramo je to tko će taj program ostvariti. Svaka stranka doista treba pogledati u svoje redove i naći one ljude koji će kompetentno i kvalitetno na neki način i promovirati, s druge strane i realizirati program svake stranke. Naposljetku čini mi se da mi neki način proživljavamo zapravo jedno ubrzano da proživljavamo određene dječje bolesti demokracije, naravno da nas to u ovom trenutku zabrinjava, ali mislim da ovakve rasprave mogu ipak doprinijeti kvaliteti budućeg političkog života u Hrvatskoj. Čula sam eto da se ova rasprava konkretno ne prenosi, možda je to dobro, možda je i nama isto potrebno jedno vrijeme kada se trebamo eto zatvoriti u sva četiri zida i unutar jedne kuće, a ovo je jedna kuća, ovo je jedna institucija, isto si reći što nas ide, pa da onda nakon takve rasprave, nakon zaključaka koje donesemo i službeno, ali i svak za sebe okrenemo novu stranicu i doista moralnije i kvalitetnije se počnemo ponašati prema našim sugrađanima i prema vlasti koja bi trebala biti, morala biti isključivo izvršenje programa s kojim smo i izašli pred birače. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Nije odgovor na repliku, nego replika.
Replika da. Već mi je previše i replika i odgovora na repliku.
Kažete kolegice, u vrijeme zagrebačke krize SDP-ovcima su nuđeni novci, nisu podlegli tom … [[Govornik se ne razumije.]] zovu, nisu da, nisu SDP-ovci jesu drugi, jesu Buković i Šporer, bili su nagrađeni. Buković je zbog toga što je promijenio adrese, što je izigrao volju biračkoga tijela, postao direktorom bolnice. Da podsjetim to je onaj isti liječnik koji je na televiziji rekao da je medicinu učio iz Biblije, da je Biblija najbolji medicinski udžbenik i takav je postao direktor bolnice, on je to znači dobro naplatio i pazite mi sad raspravljamo, mi dokazujemo nešto što je posve jasno i da to ovo nije sad počelo, a to je u vrijeme zagrebačke krize puni legitimet tome je dao pokojni predsjednik Tuđman, puni legitimitet tome. On je rekao neću dozvoliti, neću da birači odlučuju tko će u Zagrebu biti vlast, neću, ne dozvoljavam da je takva oporbena situacija i onda su našli, kupili su Bukovića i Šporera i gledajte i nije možda problem u tome, u Sisku su sad kupili dva SDP-ovca. Pa uvijek ćete vi, u svakoj stranci naći, uvijek ćete naći gadove. Pa takvih svagdje ima, u svakom društvu, bezkičmenjake, nemoralne osobe, uvijek će se naći netko tko će za vlastiti materijalni probitak prodati čast, obraz, povjerenje birača, ali u čemu je tu problem? Problem je u onome koji nudi novac i problem je u Vladi koja to dopušta, koja dopušta da se mandati kupuju umjesto da raspušta takva vijeća i kad bi Vlada raspuštala takva vijeća obeshrabrila bi ove trgovce, obeshrabrila bi ih, ali to Vlada neće jer joj paše takvu imati vlast, jer ju ne može dobiti na izborima, kako će vladati ako ne može dobiti većinu.
Da, ljudi posebnog kova, to je problem. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević.
Hvala lijepo. Evo doista … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] počela, ali bi bilo jako dobro kada bismo mi sa našim zaključcima i sa našom raspravom omogućili da ona što sretnije okonča. Očito da je vlast toliko interesantna da ona izaziva i ono najbolje i ono najgore u nama, na nama je naravno, na svakom od nas da procijeni što ćemo mi ovoj državi ili lokalnoj sredini u kojoj djelujemo dati, a što se tiče same te trgovine svih ljudi koji su u njoj sudjelovali doista vjerujem da svatko, da svakoga stigne ona kazna koju zaslužuje i mislim da smo ipak napravili u odnosu na 90-te jedan značajan pomak jer se tada nije na ovaj način i ovoliko o tome raspravljalo, dakle uspjeli smo senzibilizirati cijelu hrvatsku javnost na ovu tematiku, mislim da su se svi relevantni čimbenici na području Hrvatske u ovu raspravu i uključili i mislim da je to nedvojbeno jedan veliki doprinos bez obzira o tome hoćemo li mi ovaj i ovakav nepotrebni zakon usvojiti ili ne.
I poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Nadovezao bih se na zadnju rečenicu poštovane kolegice, ovaj Zakon ne samo da je nepotreban nego je prazan, u njemu zapravo ništa ne piše, u njemu se ponovno uspješno otkriva topla voda. Naime, čiji je mandat to je jasno, to piše u Ustavu, to piše u zakonu, čija je ostavka i to je jasno. U zakonu piše da vijećnik podnosi ostavku, pa valjda je podnosi da dođe negdje i podnese ju uživo, donese čovjek papir ili ga potpiše pred nekim tko je ovlašten za to, ne da netko drugi to radi za njega, ali Vlada sad ovaj segment svih ovih postizbornih karnevala tretira kao najakutniji naravno da bi se drugi segmenti malo gurnuli u stranu. Međutim, nije ni ovaj segment zapravo tako naivan. Naime, pri potpisivanju tih tzv. bianco praznih unaprijed ostavki dvije su moguće, dva su moguća oba dva loša scenarija. Jedan je da je ostavka potpisana i datirana prije nego što je čovjek postao vijećnik. U tom slučaju onaj tko je preuzeo tu ostavku i naknadno ju aktivirao svjestan je da manipulira sa potpuno nevažećim dokumentom jer čovjek nije mogao dati ostavku na ono što još nije bilo. O tome nešto govori članak 311. stavak 1. Kaznenog zakona. Druga solucija je da je potpis … [[Govornik se ne razumije.]] datiran, dakle daje ostavka napisana bez potpisa, potpis upisan naknadno i onda ostavka urudžbirana. U tom slučaju radi se o jasnom falsifikatu, dakle o nečemu što je falsificirani javni dokumenat a to tretira stavak 3. članka 313. U oba dva slučaja pitam se što radi Državno odvjetništvo. Pa to nije jedan slučaj u Hrvatskoj takav, bilo ih je, osobno znam za pet, šest. Vjerojatno ih ima još po manjim općinama za koje nisam ni čuo. Što u toj situaciji radi Državno odvjetništvo ne procesuirajući ljude koji su tako nezakonitu rabotu otpočeli i smislili. E sada o nakanama. Ja vjerujem da su nakane bile izuzetno dobro. Da to ne vjerujem morao bih reći da ne poštujem svoje kolege iz HSP-a što nije istina. Poštujem ih i cijenim ih i simpatični su mi u najvećem dijelu slučajeva. Međutim, dobre nakane isto kao i loše vrlo često vode u pakao a pogotovo dobra nakana koja govori ma pustite sada zakon i Ustav. Tu imamo više interese. Nekad su to bili viši interesi radničke klase pa su postali viši interesi hrvatskog naroda. Nema viših interesa u Hrvatskoj od hrvatskog Ustava i hrvatskih zakona. To su jedini viši interesi i to moraju svi poštivati, posebice političke stranke. No, zašto zakon ide u proceduru ovakav kakav jest nepotreban upravo sada. Djelomice zato što je došlo evidentno do kolizije interesa između HSP-a i HDZ-a a djelomice i zato jer je čitav taj karneval zapravo prešao granice dobrog ukusa. Trgovina je počela davno prije. Tu je, naravno svi govore o zagrebačkom slučaju, tih slučajeva je bilo okolo naokolo u Hrvatskoj. Ja se sjećam takvih slučajeva iz Karlovca u jedno dva mandata, pa i članova HNS-a koji su prelazili, postajali ovo i ono, dobivali poslove, supruge im dobivale poslove itd. Ali sada je to izišlo na javnost i treba zahvaliti medijima. Da nije bilo medija koji su toliko naglaska stavili na nemoralnost čitave ove situacije vjerojatno ni mi na ovaj način danas ne bi tu raspravljali. A da se radi o nemoralnosti, o krađi i o lopovluku, o prodaji ovaj već … [[Govornik se ne razumije.]] karlovački slučaj savršeno dobro potvrđuje. Naime, mlada dama koja je bila na listi HSS-a bila je u to doba predsjednica mladeži HSS-a Hrvatske. Onog časa kad je konstituirano vijeće ona je prešla u drugi tabor sa argumentom da joj program za mlade HDZ-a puno bolje odgovara, da je puno kvalitetniji. Pa ona je pisala taj program s kojim je izišla na izbore. E, ovaj drugi je puno kvalitetniji. Jasna stvar, u oštroj konkurenciji ovih dana je dobila posao kao pripravnica u jednoj od službi u Karlovcu. Očito je sposobna djevojka. Drugi prelazak je bio prelazak umirovljenika koji je u međuvremenu osnovao umirovljenički klub kao drugu, treću grupaciju umirovljenika u Karlovcu preko koje će se moći srazmjerno dobro financirati umirovljeničke potrebe u Karlovcu. Zgodno. Mehanizmi rješavanja problema su čini mi se trojaki. Jedan je izravni izbor. Naravno, on neće polučiti one rezultate u koje se svi zaklinjemo kad dođu izvanredni izbori bit će sve sjajno. Neće. Ali djelomično će suziti tržište. To tržište neće biti više takvo da će jedan u trgovini moći napraviti bog zna šta, trebat će kupiti puno više a to je već teže. Drugi temelj zapravo rješavanja čitave ove situacije jeste financiranje stranaka koje mora postojati transparentno. Kupuje onaj tko ima kad se radi o cash novcima. Pitanje od kuda to ima s čim kupuje. To ne znam da smo ikad vidjeli jasni izvještaj o financiranju političkih stranaka u hrvatskoj. I naravno, ostavke i prepuštanje mandata stranci su nelegalni, o tome uopće ne treba razgovarati. Međutim, evidentno je da tamo gdje se ovakve situacije dogode da prelaskom jednog, dva, tri ili ne znam koliko vijećnika se promijeni tabor. Dakle, promijeni vlast u toj jedinici lokalne samouprave i jasno da tu mora država intervenirati jer se radi o prijevari građana, o uzimanju njihovog ustavnog prava da sami upravljaju svojom zajednicom i mora raspisati nove izbore. U tome se apsolutno slažem s ovim što je rekao gospodin Palarić da će Vlada napraviti. Međutim, ne radi se samo o te tri jedinice lokalne samouprave. Ima toga više. Sve u svemu, načelo jednakosti pred zakonom. Dakle, da se u svim situacijama postupa na isti način po ovakvim ili sličnim postavkama dovelo bi do nas do toga da ovakvi slučajevi stvarno postanu rijetkost na koje se onda možemo unisono svi zajedno okomiti i reći to je situacija koju nitko od nas ne želi tolerirati jer je to situacija koja ide na leđa svima nama a ova situacija ide na leđa svima nama. Nemojmo se zavaravati da je netko iz toga izuzet. To što ja nisam nikoga kupio niti prodao nema nikakve veze. Na isti način mi građani kažemo "ma, svi vi imate tu računicu". Nažalost, situacija tako izgleda. Svi smo jednako krivi u tome. Bez obzira sada što kaže i jedan čelnik HSP-a u Karlovcu, predsjednik zapravo, mislim da politika ni na lokalnoj razini ni na ovoj parlamentarnoj ipak nije umijeće trgovine. Umijeće trgovine je komercijala. Ovo bi trebalo biti nešto malo drugačije. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivo Vučić.
Ispravljam netočan navod kolege Vuljanića koji je rekao da je kolegica u Karlovcu prešla iz HSS-a u protivnički tabor. To naprosto nije točno. Kolegica u Karlovcu je samo napustila tabor HSS-a i ostala je nezavisna vijećnica, a na konstituirajućoj sjednici je digla ruku za stranku za koju ona misli i poziciju da ima bolji program nego njezina dotadašnja stranka.
Replika poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da. Cjelokupna današnja rasprava imam dojam da se pretvara u jedan najobičniji larpurlartizam. Pričamo priču međutim i dalje radimo po svojem. Nema gospodo nevinih jer inače kako tumačiti metamorfozu predsjednice HNS-a gospođe Vesne Pusić koja je do pred 7 dana decidirano poručivala hrvatskoj javnosti da mandat pripada stranci jer da je jedino na taj način moguće spriječiti sve te amoralne trgovine. A prekjučer, prekjučer, znači pred dva dana u Puli u jeku kampanje oko izmjena ovoga Zakona gospođa Pusić u redove HNS-a prima dva članak LS-a. Na pitanje novinara: "Zar ne bi gospođo Pusić kao što javno izlažete mandat sada trebao pristati stranci" gospođa Pusić odgovara: "Da, ali znate oni su članovi koalicije pa kome da da onda, da daju oni mandat?" Međutim ja si postavljam pitanje gdje je u svemu tome moral, gdje je etika, gdje je princip, gdje je principijelnost jer u tom slučaju ne treba primati te članove. Ne treba u toj jednoj amoralnoj utakmici sudjelovati. Moral može biti samo jedan. Princip može biti samo jedan. Ako nešto vrijedi za druge a ne vrijedi i za mene onda to više jednostavno nema nikakvog smisla. To više nije politika. To je trgovina. To je nešto protiv, što treba osuditi i protiv čega treba jasno ustati.
Hvala lijepa. Sad ćemo prekinuti. Onda ćemo imati dvije replike. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović pa onda poštovana zastupnica Ana Lovrin. Tu će vjerojatno biti i replike i odgovori, sve skupa. Dakle prekinut ćemo sa ovom, sa ovim replikama. A na, onda je na redu poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Nastavljamo u 15 sati.
Nastavljamo sjednicu. Replika uvažena zastupnica Antičević. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Oprostite onda, evo. Odgovor na repliku. Izvoli.
Hvala. Gospodin Kajin je prigovorio na neprincipijelnost Hrvatske narodne stranke u zastupanju stavova oko neprenosivosti, odnosno neopozivosti mandata. Gospodine Kajin, ja naravno ne odgovaram za riječi gospođe Pusić koje iznese kao javna osoba, a posebice ne onda kad se ne radi o nekom službenom prijedlogu stranke, a službeni stavovi stranke se lijepo vide u dokumentima koje smo mi predložili i ovom Saboru. No između ostalog, gospođa Pusić nije govorila o tome da mandat treba pripadati stranci, nego je ako se prisjetimo govorila o sadržaju neopozivosti mandata, a ne o tome kome treba dati mandat. Savršeno je jasno kome mandat pripada. U svakom slučaju prijelaz vijećnika Liberalne stranke u HNS, a ne u budući HSLS u Istri nije uvjetovan nikakvom trgovinom. Ti vijećnici prelaze iz opozicije u opoziciju i znate i sami da u takvoj situaciji trgovine ne može biti jer jednostavno nema ni monete a niti robe koja se kupuje i vijećnici jednostavno ne žele biti u koaliciji koja jeste na državnoj vlasti. Pa ako to predstavlja ikakvu sumnju na trgovinu onda su logike čini mi se pošemerene. U ostalom kad smo kod manipulacija na izborima, na prošlim lokalnim izborima u Istri mi nismo izmislili Zelenu stranku i falsificirali podatke o njezinoj registraciji. U Istri netko drugi je to napravio. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević.
Kaže kolega Vuljanić u svojoj raspravi evo da nitko nije podastro javnosti javni izvještaj o financiranju političkih stranaka. Ali ako i donesemo novi zakon o financiranju i uopće što znači javni izvještaj, kad evo javnosti je objavljen javno, trgovački ugovor koji je zaključio ministar Vukelić sa umirovljenikom članom stranke umirovljenika i vi kažete prešao je. Nije onda prešao. On je jednostavno prebačen došao u posjed HDZ-a koja je za njega platila eto toliko to piše u točki 5. tog ugovora, da će se i na koji način financirati ta stranka mimo zakona, a sve na teret poreznih obveznika iz proračuna, iz gradskog proračuna. I na takav način vidite kad se nikom ništa ne događa i kad to može raditi najviši državni dužnosnik što onda učiniti. Jednostavno se time pokazuje istinski prezir prema biračima ako se to tolerira i koliko god je sramotan taj čin još je sramotnije to tolerirati. Na takav način daje se poruka i ostalima koji se nisu u to uključili dajte uključite se to je jako unosno. Prema tome, Hrvatska je sa takvim ponašanjem zaista i ova rasprava bi u ovom smislu trebala i pokazati da se spasi Hrvatska od razočaranja u tu jednu nemoć, u jednu ne efikasnost demokracije, u jednom prešutnom prihvaćanju, toleriranju ovakvih anti demokratskih postupaka i prakse.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Hvala. Htio bih još jednom naglasiti da je financiranje političkih stranaka i transparentnost tog financiranja od izuzetnog značaja. Kupovina nema tamo gdje nema sakrivenih novaca. Takve marifetluke se ne može izvoditi sa novcima koji su na javnoj sceni, za koje se može vidjeti od kud su došli i na što su se potrošili. Naravno, nitko neće u svom izvještaju napisati platio sam toliko i toliko tisuća eura za kupovinu toga i toga vijećnika. Dakle, što transparentnije financiranje stranaka to će manje biti šanse da se ovako nešto napravi. Što se tiče ugovora u Karlovcu o kom smo već stotinu puta valjda ovdje govorili najtužnije je što je to izvedeno na tako nespretan način da se čovjeku zgadi zapravo. Najprije je napravljen ugovor u kom pišu novci. Taj ugovor se pojavio u novinama. Nakon par tjedana je taj ugovor povućen, napravljen je drugi ugovor u kojem novaca nema. Pa to je ispod kriterija funkcioniranja loše poljoprivredne zadruge. Umjesto lansiranja ovakvog zakona Vlada bi sasvim sigurno svoju vjerodostojnost mogla puno bolje potvrditi da je takav slučaj i taj slučaj sankcionirala. Dakle, jednog od svojih vrhunskih ljudi, jednog od ljudi pri vrhu stranke na neki način sankcionirala, da pokaže da takve stvari neće tolerirati. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Lovrin.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, evo kolega Vujaniću rekli ste ponovo da ovaj zakon je nepotreban, izmjene i dopune ovog zakona da su nepotrebne, da ništa ne govore i ničemu ne služe. Naprotiv, po mojem mišljenju one služe upravo zakonskoj razradi ustavnog izričaja i ustavnog načela o tome da mandat vijećnika izvorno pripada vijećniku i da je on neobvezujući i da je vijećnik neopoziv, a jasno u ovakvom izričaju ili u nekom, nešto modificiranom u konačnom prijedlogu zakona on će jasno predvidjeti proceduru kojom će odmah biti jasno je li ostavka izraz vlastite volje onoga koji ostavku podnosi i odmah će se znati je li ona protuzakonita ili nije. Jer u ovakvom današnjem stanju je zapravo pitanje gdje je ta protuzakonitost pa i u odnosu na ta anti datiranja jer sam datum nigdje nije obvezni sadržaj danas ostavke i otvara se niz dvojbi koje bi se izmjenom ovog zakona onda premostile, a upravo je izuzetno važno ono o čemu raspravljamo i mislim da su se većina nas složila da je ustavni izričaj neopozivosti vijećničkog i neobvezatnosti vijećničkog mandata važan baš zbog najava nekih političkih čelnika da mandati pripadaju strankama pa da bi se u tom kontekstu onda i u tom smislu bili mogući i prijedlozi izmjena zakona, stoga je važno utvrditi ovaj ustavni izričaj kao već utvrđen u Ustavu Hrvatske da ne bi išli mijenjati zakon u tom smislu.
Odgovor na repliku.
Ja i dalje tvrdim da je ovaj zakon potpuno nepotreban i da su nepotrebna oba dva elementa o kojima taj zakon govori. Jedan je čiji je mandat, to savršeno jasno piše i u sadašnjem zakonu i to savršeno jasno piše u Ustavu, to ne treba ponavljati nigdje. A drugi elemenat koji objašnjava što je to zapravo ostavka, pa i to je savršeno jasno. Naravno da proceduru treba propisati, svaku proceduru treba propisati, suština demokracije jeste u proceduri i o tome da se pravilima igre jednako svi služimo. U tu proceduru pripada i datum. Kažete datum nije bitni i obvezni elemenat ostavke, ali bitni i obvezni elemenat svakog javnog spisa, svakog javnog akta, svakog dokumenta jeste trenutak kad je donesen. Nije sve jedno da li je ta ostavka potpisana dok čovjek još nije bio vijećnik, ali kad je postao vijećnik. Nije sve jedno da li je potpisana pa ostavljena bez datuma da bi se mogla aktivirati onda kada to stranci paše ili je potpisana dva dana prije davanja ostavke što čini mi se nije bio slučaj ni u jednoj od ovih ostavaka. Dakle datum govori o tome da li se radi o zlonamjernom falsifikatu ili se radi stvarno o poštenoj ostavci. Prema tome mislim da je ključan. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege, pa evo nekoliko riječi vezano uz ovaj zakon. Mislim da treba istaknuti da je nemoguće donijeti zakon koji će regulirati rekao bih nešto što će trebati regulirati dugogodišnja demokracija u Hrvatskoj i ma kakav mi zakon ovdje donesli, provođenje tog zakona ovisit će o svim političkim strankama i svima onima koji se bave politikom. Mi ne možemo reći da se ovim nešto ne popravlja. Ja ću reći popravlja se nešto što, a evo neki kažu možda je i jasno bilo prije vidljivo, ali se sada jasnije definira. Međutim jedan trenutak koji se svima nama ja bih rekao treba učiniti problematičan je taj kada jedan zakon je u funkciji, a onda trebamo nekoga da ga čim više tumači ili trebamo nekoga tko treba biti iznad zakona ili u ovom slučaju tko će davati određene uputke rješenja, a to je državni ured. Tog trenutka nešto ne valja. Prvo sam spomenuo ne valja ovaj dio koji je kod nas, gdje imamo situaciju koja će na žalost htjeli mi to ili ne htjeli priznati, još jedno duže vrijeme se zadržati u Hrvatskoj, a s druge strane imamo situaciju u kojoj kada se određene stvari tumače onda one mogu biti i subjektivne naravi. Dakako da onda imamo i stvarno problematičnu situaciju. Problematičnu situaciju koja se npr. dogodi u jednoj općini koja se zove Cerna gdje tek institucije koje su trebale prije potvrditi da li netko ima vijećnički ja bih rekao i pravo se kandidirati, a ne nakon tri-četiri sjednice vijeća se utvrditi da netko nije imao prebivalište, sudjelovao je na izborima i onda se nakon toga moraju izbori poništiti. S druge strane primjerice imamo Općinu Drenovci gdje državni ured čak ide u situaciju gdje se određuje da li je predsjednik vijeća imao pravo na stanku ili nije imao pravo na stanku. Ja mislim da kada dođemo u takve situacije da stvarno onda idemo u probleme. Imamo i situacije kada se smjer okrene u pogrešnom dijelu, da se onda inzistira o ja bih rekao nebitnim stvarima za funkcioniranje da netko prosudi u nekom interesu. Sve to nije dobro za hrvatsku demokraciju, sve to ne ide u dobrom smjeru i onda se događa ono što je evidentno na djelu, a to je na djelu trgovina, na ovaj, onaj način, svatko nek' prosudi kako ono je. Mislim da se zaboravlja ono najvažnije, a to je gdje su u svemu tome oni građani, oni ljudi koji nisu samo glasovali za jednu stranku zbog toga što su ideološki ili nekako drugačije vezani za nju nego su glasovali prvenstveno zbog toga da im ta vlast, ti ljudi koji obnašaju vlast učine nešto dobro za tu općinu, za taj grad. Bojim se da u ovakvim situacijama i pojedine općine i pojedini gradovi, a ti njihovi stanovnici stradavaju zbog određenog političkog nadmetanja. Znači mi moramo ja bih rekao puno još raditi, ali možemo si pripomoći. Po meni moramo i ugraditi neke principe koje ćemo možda u određenom dijelu teško zakonski propisati, ali bi trebali biti nešto što bi trebala biti politička praksa. Ako određena lista dobi najveći postotak glasova onda ona ima pravo da bude mandatar i to bi trebalo biti nešto što je princip koji bi trebao biti uvriježen. Ja ću reći i lista koju je nosio i HDZ na prošlim parlamentarnim izborima dobila je najviše glasova i mi smo kao Seljačka stranka podržali to. Da smo znali što će oni poslije raditi možda to ne bi učinili, ali u tom dijelu, no međutim nikad ne znate, morate dati šansu nekima koji su dobili ono povjerenje u tom dijelu. No, međutim, bitno je ući u određene principe, izbjeći ja bih rekao sve loše što se trenutno ovdje događa, jer tog trenutka bit će puno krivaca, bit će onih pojedinaca koji će se na žalost naći na vatri na kojoj su se našli i naći će se u određenim iskušenjima. Neće se to moći riješiti bilo kakvim tumačenjima, bilo kakvim dopunama nego se mora riješiti političkim principima kojih na žalost u hrvatskoj politici nema dovoljno. Mislim da je ovo jedno razmišljanje koje je apel da se ne pronalazi i da smjer ne ide u krivu. Princip primjerice zagrebačke županije koja već dugi niz mjeseci čeka određeno rješenje nije dobar smjer. Možda je bilo određenih nespretnosti kod formuliranja, stvaranja, ja bih rekao određenih odbora itd. no međutim mi ne trebamo čekati predugo vremena da to rješenje stigne jer se onda ponovo rađaju određene ja bih rekao primisli i određenih vijećnika i određenih stranaka i to je onda prilika da se na određeni način radi u mutnome. Mislim da ukupno razmišljanje o određenim situacijama koje se kod nas pojavljuju je moguće riješiti i određenim političkim dogovorima o kojima je bilo riječi i ovdje, u Parlamentu. O jednom, ja bih rekao, principijelnom ponašanju svih stranaka, o jednom načinu da, evo, stranke ne prihvaćaju one koji idu iz stranke u stranku. Jer nažalost, htjeli ili ne htjeli priznati naša demokracija nije na onom stupnju na kojem bi svi zajedno očekivali da takvi ljudi budu osuđeni i da takva politika bude osuđena i da se onda u politici oni ne mogu pojavljivati i ne mogu biti ti koji će o nečemu odlučivati. Nažalost, nemamo slučajeva gdje neke stranke imaju veći broj vijećnika, dobru većinu pa da netko negdje prelazi. Uvijek se ti prelazi događaju u tijesnoj, ja bih rekao, većini i onda se pojavljuju stvari koje nisu dobre i koje su za svaku osudu. Možda je ovdje potrebno reći još jednu stvar koja ponekad se ne govori dovoljno direktno. Imamo ponekad u ovom principu i stranaka koje ponekad ostanu usamljene. Gotovo da nitko ne želi se dogovarati s njima, itd. Međutim da tu mi ne možemo ništa zakonski propisati, ali bi se mogli najvjerojatnije oni koji su na višim instancama u tim strankama upitati zašto sa nekim, primjerice u nekim sredinama, a ovdje smo čuli i od nekih gospođa također, neće nitko baš sa njima pa ostanu sami. To je valjda stvar funkcioniranja stranaka na nižim razinama pa i to je upitnost u tom dijelu. Prema tome, ja ovdje zasigurno želim istaknuti da za zakonskim rješenjima i ovim izmjenama koje evo, i kolege su definirale, su već na neki način i definirane. A međutim, jasno je da sa njima nećemo riješiti sve ono što se događa. Mislim da to moramo rješavati na drugačiji način, a to će dakako ovisiti kako ćemo i mi politički svi zajedno sazrijevati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Pasecky.
Poštovani potpredsjedniče, ja sam prisiljen da kažem, ispravljam netočni gospodina Pankretića. Jer u pitanju Zagrebačke županije nije bilo u pitanju nespretnosti nego mogli bi se reći prije neznanja. Ali je teško reći nekome da nešto radi neznanje nego je bilo svjesno nepoštivanje zakona. Nepoštivanje odredaba akata Zagrebačke županije. A što se tiče ovoga što Pankretić predlaže da mandat imaju oni koji imaju najviše broj glasova. Apsolutno mi podržavamo jer bilo bi rijetko koja županija gdje onda ne bi i HDZ među …
Zahvaljujem. … [[Upadica se ne razumije.]]
Pa da, a među njima i u Zagrebačkoj županiji.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Bošnjaković.
Ja bi ispravio samo ovaj netočni navod gdje je kolega Pankretić rekao da je u Zagrebačkoj županiji bilo nespretnosti kod formiranja odbora. Zapravo, istina je i točno je da je bilo zapravo nezakonitosti i to grubih nezakonitosti jer na konstituirajućoj sjednici skupštine Zagrebačke županije, protivno statut i poslovniku koji imperativno obvezuju da sastav tih odbora odgovara stranačkom sastavu stranačke skupštine. U konstituirajućoj sjednici zapravo dogodilo se to da su temeljni odbori sastavljeni bez članova Hrvatske demokratske zajednice. To je kao kad bismo imali na sjednici Sabora konstituirajućoj saborske odbore, recimo, formirane bez SDP-a, bez članova SDP-a kao najveće oporbene stranke. Evo, to je naprosto istina da se u Zagrebačkoj županiji dogodila nezakonitost, a ne nespretnost.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, uvaženi zastupnik je u svom izlaganju rekao i spomenio općinu Drenovce. Ja mislim da je ta općina spomenuta i u jednom izlaganju od strane SDP-a. Kao da su se tamo dešavale neke nečasne, ne demokratske i protuzakonite radnje. Radi istinitosti informiranja ću reći da je u općini Drenovci i 2000. godine i ove 2005. godine Hrvatska demokratska zajednica od 15 mandata dobila 7. I kad bi se pridržavali jednih demokratskih načela, a kao i načela koje smo i ovdje svi podržali, onda bi mogli reći da je ustvari i trebalo, bilo sasvim normalno da obnaša vlast. No sada će tamo biti ponovljeni izbori tako da to nije nikakva općina gdje je neki slučaj. Ali je istina i to da načelnik koji je iz redova HSS-a ne želi ni pod kakvim uvjetima predati vlast pa zbog toga dolazi do daljnjih komplikacija.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo, kolegice, ja sam spomenuo … [[Govornik se ne razumije.]] specifičnog slučaja. Ako se Državni ured bude bavio tko je kako dao na općinskom vijeću stanku i da li je to ispravno ili nije, i da li se to uvažava, onda draga gospođo ja mislim da ipak nemamo o čemu razgovarati. A vi proučite to da li baš je trebao Državni ured tumačiti da li je stanka dana na vrijeme ili nije dao predsjednik vijeća na vrijeme. Pa je onda u međuvremenu uletio drugi, ja bih rekao smjena tog predsjednika, itd. Ali građani će i o tome dati svoj sud. Ali mi je ovo prilika možda da odgovorim kolegama koji su mi dali ispravak netočnog navoda. Ja sam, ja bih rekao, vrlo korektno spomenuo Zagrebačku županiju na način što smatram da je situacija tamo vrlo čista, realna. I da zbog ovakvih situacija mi ne izvršavamo one funkcije koje su nam građani povjerili. A to je da na pravi način brinemo o razvoju, da se brinemo o određenim stvarima. Ja bih rekao da određene stvari se mogu jednostavno riješiti ako se to želi, ali ako se želi na način da se ako je nešto pogrješeno u Poslovniku, da se to pretvori u veliki problem protiv zakona ili nezakonitu radnju, onda ćemo doći u upitnosti funkcioniranja i tko će stradati? Stradat će građani Zagrebačke županije koji će onda biti na taj način blokirani. Pa mislim da bi bio red da Državni ured hitno na to odgovori pa ma u kojem obliku.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ivana Posavec-Krivec.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave došao je na naše saborske klupe, ja bih rekla kao posljedica manje ili više nečasnih radnji tijekom proteklih mjeseci. Točnije, nakon lokalnih izbora prošle godine. Jasno je da je od prošloga petka do današnjeg dana ova rasprava već u mnogočemu iscrpljena i da nije potrebno mnoge stvari ovdje ponavljati. Ja ću se bazirati na svega 2, 3 stvari. Htjela bih reći da mislim da uistinu ove predložene izmjene više nisu toliko bitne, posebice stoga što su one za cilj imale riješiti pitanje problema tzv. bjanko ostavki. Mi smo upravo jutros imali situaciju ovdje prije početka rasprave kada je državni tajnik svima nama rekao da je na traženo stručno mišljenje, znači da je dobio traženo stručno mišljenje i potvrdio je ono što smo mi cijelo vrijeme govorili i na čemu smo bazirali sva traženja i sve rasprave, a to je da je nedvojbeno vijećnički mandat mandat samoga vijećnika, to je potvrdio i Stručni sud sa pravnoga fakulteta što znači da ovakve izmjene zakona nisu potrebne jer je i postojeći zakon znači imao mogućnosti kako se ovako krizne situacije mogu riješiti jer upravo temeljem važećih zakona će se riješiti i ove krizne situacije u tri jedinice regionalne, odnosno u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, Požeško-slavonskoj i u gradu Velikoj Gorici, no međutim ono što je meni ovdje presudno je to da je trebalo toliko vremena Središnjem državnom uredu i toliko ekspertiza da se utvrdi to stanje, a bojim se da se je to baš slučajno poklopilo danas sa situacijom koju su izazvali vijećnici SDP-a i vijećnici HNS-a u gradskome vijeću u Velikoj Gorici. Stvarno je velika slučajnost da nakon toga što je još to tumačenje u petak došlo u vaš ured vi danas kažete kako ćete Vladi predložiti raspuštanje tih tri jedinice regionalne, odnosno lokalne samouprave. Imam osjećaj da ste se jednostavno našli vi i Vlada pritisnuti ovim postupcima SDP-a i HNS-a u Velikoj Gorici i da jednostavno niste mogli na drugi način postupiti već ste morali upravo priznati da je vjećnički mandat mandat svakog pojedinca, a ne stranke, morali ste priznati da te bjanko ostavke nisu važeće i da je jedino pravilno rješenje za izlazak iz kriza u ovim situacijama jednostavno vratiti te mandate građanima i njima osigurati da ponovno kažu svoj sud na izborima i da temeljem tih izbora konstituiramo vlasti u tim jedinicama. Dokaz da SDP kojem i ja pripadam i to SDP Zagrebačke županije nema potrebu biti na vlasti pod svaku cijenu, pokazalo se i danas u Velikoj Gorici kada smo svjedočili principijelnosti i kada smo svjedočili situaciji koju smo najavili da ćemo sami poduzeti korake ukoliko Središnji državni ured koji je imao sve ovlasti i koji je to trebao već davno napraviti ne poduzme korake do zadnjega dana u proteklom mjesecu. Ja vjerujem da će to birači znati cijeniti, ali jednako tako očekujem da se sva ona verbalna principijelnost koju svjedoče druge stranke konkretno dokaže i u drugim sredinama i da sve sredine koje imaju promjenu vlasti bez volje birača, odnosno promjenu vlasti bez izbora, a nakon izbora neću ulaziti u to na koje načine su vijećnici prešli iz jedne u drugu stranku prije konstituiranja i ja sam svjedočila jednoj takvoj situaciji. Željela bih da se takve situacije u budućnosti izbjegnu i da zapravo svi mi vratimo dignitet jednom političkom pozivu, dignitet jednom časnom pozivu i da svojim primjerom pokažemo da se ovakve situacije ne bi smjele događati i da upravo principijelno kao što ste i vi danas najavili principijelno svjedočimo raspletu ovih kriza ne samo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, Požeško-slavonskoj ili gradu Velikoj Gorici već da se ista principijelnost primijeni i u Sisku i u Karlovcu i u drugim sredinama gdje je došlo do promjene vlasti bez izbora. Eto, toliko.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Antun Kapraljević. … [[Upadica se ne razumije.]] Gubi pravo na raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Željko Pavlic.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo dopustite da se ja ukratko osvrnem dakle na donošenje ovog Zakona. Mogu reći dakle da podržavam čitanje ovog Zakona dakle u dva dijela, u prvom i u drugom čitanju, makar ponavljam dakle da nisam zadovoljan s predloženim rješenjem jer mislim da ovo rješenje neće bitno pomoći da razriješimo sve ove probleme koje imamo dakle u sustavu, u izboru dakle našim općinama, gradovima i županijama i danas me čudi koliko tih zapravo problema i ima. Eto danas su neki razriješeni na taj način, mogli bismo reći na krajnji način da će biti raspuštene neke županijske skupštine ili gradska vijeća i raspisani dakle izbori. Po meni sadašnji zakon isto tako omogućuje da imamo pod kontrolom taj problem, a suština dakle ovog problema je u samom izbornom zakonu ili samom izbornom zakonodavstvu. No prije toga dakle rekao sam da je brojnim našim općinama, gradovima i županijama su bili problemi, kako prije samih lokalnih izbora, za vrijeme lokalnih izbora, a posebno dakle poslije tih lokalnih izbora kada je dolazilo do različitih kombinacija, prelaženja vijećnika s jednih na drugu stranu što je dakle uvelike ugrozilo dostojanstvo, dakle vjerodostojnost tih izbora jer ono što se desilo i što građani svakako ne prihvaćaju je dakle da i političari nisu bili vjerodostojni jer tj. često se dešavalo da su građani dali glas za jednu političku opciju, a glasovi su im završavali u drugoj političkoj opciji. Rezultat toga je i ocjena koju nama političarima, tj. političkim strankama daju građani, kad sam govorio dakle u ime našeg kluba MDS-a, PGS-a, SBHS-a pokazao sam i dakle ovu tablicu gdje su građani na skali procjene povjerenja upravo političkim strankama dali najnižu ocjenu, od 1 do 7 dali su nam samo dvojku, a možda bi ta ocjena bila i niža da su ti izbori provedeni nakon lokalnih izbora, dakle ova ispitivanja ona su provedena prije lokalnih izbora 2005. godine. S tim mi se moramo zamisliti dakle nad tom činjenicom, a također je činjenica dakle da u moralu ili moralom političara ne može varati ni jedan zakon, nego on dakle proizlazi prvenstveno iz osoba ličnosti samih političara, a isto tako temeljem toga isto dakle iz ponašanja i politike koju vode političke stranke. Što se tiče dakle samog ovog problema mislim dakle da i sam Ustav, čuli smo već, u velikoj mjeri daje odgovore na neke dileme koje su se ovdje danas postavile. Sam Ustav u članku 132. govori o tome da se građanima jamči pravo na lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, isto tako da se pravo na samoupravu ostvaruje preko lokalnih odnosno područnih regionalnih predstavničkih tijela koja su sastavljena od članova izabranih na slobodnim i tajnim izborima na temelju neposrednog jednakog i općeg biračkog prava. Dakle, Ustav u prvi plan stavlja građane ali i članove predstavničkih vijeća, članove a ne političke stranke ili interesne grupe i zbog toga mislim da bi trebalo mijenjati Izborni zakon u cilju da građanin birač u istom ima sigurnost da utječe na rad predstavničkog vijeća, tako da bude uistinu siguran da njegov glas neće biti izgubljen ili preusmjeren. Isto tako, da zna i da bude siguran u to da će se kandidat osoba koji je dao povjerenje da umjesto njega donosi odluke i upravlja da će se on uistinu naći u vijeću ili skupštini njegove općine, grada ili županije. Dakle, da bi se u tom duhu mogli i ostvariti dakle preko Izbornog zakona po meni treba mijenjati sam Izborni zakon jer naš trenutni Izborni zakon počiva na tome da sve kandidate predlažu izborne liste, da li su to stranačke liste ili nezavisne izborne liste koje čuli smo često puta nisu nezavisne nego su itekako interesne što je direktno u koliziji s odredbama zakona koji govori o neobvezujućem mandatu. Dakle, s jedne strane i Ustav i sam zakon govori o neobvezujućem mandatu, tj. o slobodi člana predstavničkog vijeća da sam dakle vodi u većem dijelu politiku u tom vijeću gdje je s druge strane opet namjera stranke da preko tog člana vodi stranačku politiku i da ona zapravo određuje tko će je predstavljati u tom predstavničkom vijeću. Da bi se smanjile moguće dakle zloupotrebe ili da bi se sam Izborni zakon uskladio s Ustavom po meni bi trebalo dakle cijeli taj izborni sustav prilagoditi i dakle na nekoliko načina. Prvo, da se uvede neposredan izbor načelnika, gradonačelnika i župana. Na ovaj način građani bi bili sigurni da će im čelnik biti osoba koja je dobila najviše glasova na izborima a danas smo isto čuli primjere da na primjer nositelj jedne stranačke liste koja je dakle potencijalni kandidat za načelnika, liste koja je dobila 45% glasova na izborima nije dakle postao načelnik nego je načelnik postao čovjek liste koja je dobila manje od 20%, ali kombinacijom je on postao dakle načelnik. Ovakvom primjenom neposrednog izbora to bi se izbjeglo. Također, trebalo bi promijeniti sam izborni sustav u ovom dijelu koji nam je ostao dakle u izboru članova predstavničkog tijela tako da se polovica članova predstavničkog tijela bira direktno po izbornim jedinicama a pola preko izbornih lista. Na taj način građani bi također mogli znati i tko će ih predstavljati u predstavničkom tijelu. Izbore dakle po ovom većinskom dijelu trebali bi održati isto tako u dva kruga tako da predstavnik bude onaj koji dobije više od 50% u drugom krugu a ne da to bude obično dakle … [[Govornik se ne razumije.]] Također, ono što bi trebali napraviti da prednost u formiranju čelništva predstavničkog tijela ima politička opcija, politička ili interesna koja osvoji najviše mandata ili glasova. Dakle, tu možemo govoriti o političkoj korektnosti jer običaj je dakle vani da prednost u sastavljanju izvršnog tijela ili čelništva predstavničkog tijela ima ona stranka koja ima najviše mandata ili osvoji najviše glasova. Negdje je to regulirano i zakonima tako daleko dakle da ona stranka koja je osvojila najviše glasova ima mogućnost formirati i vlast i to sama. To je negdje i zakonom regulirano u nekim državama. Kod nas to još nije ali mislim da bi izbjegli svakojake mogućnosti i manipulacije, da bi to također trebalo isto uvesti u naše zakonodavstvo. Također, u zakon bi trebalo izričito navesti da je mandat neobvezujući i da vijećnici nisu opozivi. U postojećem zakonu piše da članovi predstavničkog tijela nisu opozivi ali nigdje ne piše da im je mandat neobvezujući. Mislim da bi to također trebalo ugraditi u zakon. I također, trebalo bi isto uvesti ili predvidjeti kazne za sve one kojima se dokaže da su zbog osobne materijalne koristi iskoristili svoj položaj kandidata ili vijećnika. Dakle, tu bi morali odgovarati i sami kandidati a i političke stranke koje su se u to upustile. I ono šesto najvažnije što bi trebalo istaknuti da dužnost svih predstavnika vijećnika zastupnika, njihova je dužnost dakle, ili je barem trebalo biti da se ponašaju moralno i odgovorno prema onima koji su im dali povjerenje da umjesto njih upravljanju njihovom općinom, gradom, županijom ili Republikom Hrvatskom a mnogi su nažalost upravo na to zaboravili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče! Kolega Pavlic se založio i prihvatio uvođenjem neposrednih izbora za lokalnu samoupravu kao jednog od načina i mogućnosti sprječavanja povoda za kupovinu mandata već izabranih vijećnika a onda koristio se iskustvima i predložio da oni koji osvoje najveći broj glasova u predstavničkom tijelu formiraju i vlast. Naime, ta dva prijedloga ne idu zajedno. Naime, kada su neposredni izbori vlast su izabrali građani. Čelnik je izabran u neposrednom modelu neposrednih izbora nema poglavarstva pa ovo pravilo ne može vrijediti, eventualno osim načelo predstavničkog tijela. Dakle, to se podrazumijeva. Uvođenjem neposrednih izbora sve ove filozofije koje nam se govore postaje potpuno nepotrebne jer onda smo došli tako daleko da samo građani dodjeljuju mandate sastavljanju izvršne vlasti. To je suština tog prijedloga.
U ime Kluba IDS-a pet minutna rasprava Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici! Pa tijekom ovih dana svašta se moglo čuti od toga da treba pojedince kazneno goniti za zlouporabu mandata do toga da strankama treba zabraniti izlazak na izbore u slučaju te političke trgovine. Međutim treba isto tako reći istinu. Da od te političke perverzije na političkoj pozornici nije nitko imun bez obzira koji predznak pojedina stranka nosila. Ta perverzija postaje na neki način generalna pojava makar po mom sudu kao što sam i prije rekao čast izuzecima, ali najveći politički trgovci su te tzv. neovisne liste koje lišene bilo koje ideologije vide samo svoj osobni interes s izuzetkom gospodina Glavaša. Međutim, međutim vara se svatko tko misli da s druge strane pošteno obnašanje bilo vijećničke bilo zastupničke funkcije je neka privilegija. Upravo suprotno tvrdim da gro ljudi u tim javnim poduzećima od Croatia osiguranje do Hrvatske radiotelevizije, od Jadrolinije do Hrvatskog fonda za privatizaciju su privilegirani … [[Govornik se ne razumije.]] poziciji. Osnovni krivac tog političkog nemorala je postojeći izborni model. Zašto? Zato jer je on 2000. godine prilagođavan strankama na vlasti i kad god se to dogodi u političkom životu sreće jednostavno ne može biti. Svima je jasno isto tako ili svima je jasno bilo 2000. godine, na to smo upozoravali da sa tim zakonom sreće neće biti. I on, i onaj koji kaže da 2001. nije bilo tih pretrčavanja taj isto tako laže. Možda je najbolji primjer taj da smo mi izgubili Pulu kada su se nudila otvoreno i radna mjesta i zapošljavale žene, trgovalo sve u 16 i tako dalje i tako dalje. Međutim ovo što se zbiva sada 2005. to je ipak previše. Zavladala je kao što bi rekao Kramarić ta zaštitarska demokracija. Treće, ovo načelo koje se predlaže ako se precizno regulira nije za odbaciti. Gospodin Letica je rekao da ovaj zakon ništa neće promijeniti. Ja se s njime apsolutno slažem, ali da nastavim taj citat, ali nije tako loša namjera. Upravo tako. Ovaj Zakonski prijedlog nema loše, lošu namjeru. Jasno je da mandat uvijek mora pripasti vijećniku jer između jednog delegatskog sustava i jednog kvazidemokratskog da mandat pripada stranci i s druge strane načela koje vlada u svim demokratskim ustrojima od Austrije do Švicarske, od Amerike, ne znam do Engleske treba odabrati ono što je to parlamentarno načelo. Međutim valja promijeniti i izborni model po ključu kao što je to bilo 1993. 50% naspram 50% jer izbor sa lista u malim sredinama jednostavno nema smisla. No svi ćemo se složiti da je bit vjerojatno u radikalnoj decentralizaciji kada je lokalna samouprava posrijedi i jasno u moralnim principima. I to bi, na to trebalo staviti naglasak. Ono što se međutim počelo raditi svi sa svima bez ikakvih kriterija od jednog Labina, Velike Gorice, Bakra i tako dalje, kuvertiranih mandata naprosto ta načela i takva praksa počinje rušiti Hrvatsku iznutra. Ja pozdravljam nove izbore o kojima se danas govorilo od Velike Gorice do Dubrovnika međutim zemlja će se još nekoliko mjeseci možda 3, 4 baviti sama sa sobom pa će izbori na lokalnoj razini u velikoj mjeri destabilizirati i prilike na nacionalnoj razini jer je nemoguće da se u tu izbornu kampanju neće uključiti i ministri i potpredsjednici Vlade i predsjednik Sanader i predsjednik SDP-a i tako dalje i tako dalje. To je jednostavno nemoguće. Zato ono što je nama najpotrebnije u ovom trenutku je jedan pošten izborni mandat i jasno ovaj moral. Ako želiš prijeći u neku drugu političku opciju uđi, ali nemoj sa svojim prelaskom jasno rušiti uspostavljene te neke političke strukture jer to jednostavno ne vodi ničemu. Međutim jasno je to se ne može i zakonom propisati. Znači odi sa mandatom, nemoj rušiti uspostavljeni ustroj. Ako se to dogodi onda će jasno javnost na neki način reagirati, ali ako je posrijedi interes, posao, ne znam neko drugo dobro onda razumljivo je da treba pojedinca i kazniti. Međutim to ne treba propisivati u Zakon o izborima već je to ionako ugrađeno u Kaznenom zakoniku i Državno odvjetništvo samo treba pokrenuti određene procese. Prema tome još jedanput ću reći ključ je u izmjeni izbornog modela po načelu kakvo smo imali 1993. pola pola. 50% neposredno, 50% sa liste.
Zahvaljujem. U ime Kluba PGS-a SBHS-a MDS-a uvaženi zastupnik Željko Pavlic.
… [[Govornik je udaljen od mikrofona, ne razumije se]] potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče evo dopustite da isto ukratko još jedanput ponovim neke dakle bitne stavove našeg kluba o ovoj problematici. Dakle vidimo da smo otvorili široku raspravu. Dakle ne samo o ovim člancima zakona koji su predloženi ovim zakonom već se dakle dovodi u pitanje a mi se slažemo i s time dakle da je glavni generator krize dakle koje smo svjedoci upravo izborni zakon i predlažemo dakle da se on ide mijenjati dakle onim točkama koje smo već i naveli, a koje ću ja ukratko i ponoviti. Dakle mi podržavamo dakle čitanje ovog zakona u, ovoga, u dva dijela prvenstveno zato, zbog toga da raspravimo ukupnu problematiku tj. da se zaista konkretno uhvatimo problema i da zajedno probamo dakle i nešto i ispraviti. Tj. da zajedno i probamo i ostvariti cilj koji sam predlagač zakona ističe tj. da se onemogući zloupotreba zakona od strane pojedinaca ili političkih grupa s ciljem blokade rada predstavničkih izvršnih tijela odnosno jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave odnosno promjene izbornih rezultata. Dakle to je cilj koji si je sam predlagač zadao tj. posljedice za koje bi on htio da se ostvare, ali nažalost promjenama koje su predložene u ovom zakonu to se sigurno neće desiti. Naš je stav također da ovim zakonom dakle idemo pred normiranost jednog problema kojega zapravo zakonom niti ne možemo kontrolirati dakle to je pitanje moral i poštenje političara dakle i ponašanje političkih stranaka, a to se nikavim zakonima do kraja ne može regulirati. Slažemo se, još jedanput ponavljam dakle s onima koji govore da će koliko toliko rješenje ovog problema ili ove problematike biti u promjeni izbornih zakona dakle ponavljam za nas su rješenje da se uvede neposredan izbor načelnika tj. da, također da se promijeni izborni sustav da on bude kombiniran. Da se polovica vijećnika predstavničkog tijela bira dakle u izbornim jedinicama, a polovica dakle preko stranačkih lista. Dakle, da se uspostavi nekakva ravnoteža između interesa političkih stranaka ili nekakvih drugih interesnih skupina, ali i pojedinaca koji bi nastupali sa svojim osobama. Dakle na izbornim listama. Dakle, sve u cilju da bi građani bili sigurni da je onaj kandidat kojem oni daju glas da on bude i njihov predstavnik, dakle u tom predstavničkom tijelu. Također da prednost u formiranju čelništva predstavničkog tijela, da ne bude zabune na koju je možda upozorio gospodin Lesar. Govorim o čelništvu predstavničkog tijela, a ne izvršne vlasti, da ima opcija koja u svoj najviše mandat a mislim da bi to bilo korektno dakle da svi skupa prihvatimo takav način ponašanja. Isto tako da se definira izborni prag od 5%. Prema zakonu od 1992. godine bilo je moguće, dakle u tom zakonu stoji da u diobi vlasti sudjeluju dakle političke stranke koje su osvojile, ne sudjeluju koje su osvojile manje od 5% mandata. Posvećen zakonu piše dakle da sudjeluju koje su osvojile više od 5%, ali čak se desilo da su neke stranke osvojile 6% glasova, a nisu mogle participirati, nisu imali svojega predstavnika u vlasti za što mislim da nije dobro. To je veliki broj glasova koji često dakle završava Dontovom metodom na računima političkih stranaka koje su često i suprotne od onih glasača koje su dale podršku određenim dakle kandidatima. Mislimo dakle da bi krenulo, da bi trebalo krenuti u reformu izbornog zakonodavstva ne samo dakle što se tiče te lokalne razine. Isto tako što se tiče i izbora za Hrvatski sabor. Mislim da bi tu trebalo isto uvesti princip da ljudi biraju i dakle ljude i osobe, a ne samo političke stranke. Nadam se dakle da ćemo ove godine krenuti i u te promjene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba DC-a, HSLS-a, LS-a uvaženi zastupnik Frano Piplović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Evo dva dana ovdje u Hrvatskom saboru imamo jedan svojevrstan oblik javnog ispitivanja savjesti. Očigledno da se u nama puno toga nakupilo, pa smo rekli to što smo rekli. No na kraju čini mi se da ipak nije to bio ključna stvar, ključni problem koji zapravo nas u biti ovdje muči. Ovaj prijedlog zakona o izmjeni i dopuni ovoga zakona on je držim jedan mali pomak naprijed. Ali u biti nije riješio niti može riješiti ono što su stvarni problemi koji se dešavaju ovih 15 godina hrvatske demokracije. Očigledno da ovaj gordijski čvor koji je dugo prisutan na hrvatskoj političkoj društvenoj sceni traži jedan daleko snažniji, jači, bolji mehanizam, jedan kvalitetniji i bolji zakon što se na kraju moglo čuti iz pojedinih prijedloga ovdje kolega da bismo izašli iz ovakve vrste problema koji se na neki način nama razbijaju o glavu i kao političkim strankama i kao društvu u cjelini. Nismo došli kažem, držim do stvarnoga žarišta, žarišta problema, ali na neki način naznačili smo mjesta gdje stoje i gdje su problemi. Ako će sada onima koji su ovdje ovako svoju savjest olakšali i biti lakše držimo da i to u toj nekoj političkoj borbi, u tom političkom radu ipak jedan stanoviti pomak. Bilo je dosta riječi ovdje o trgovini, famoznoj trgovini mandata, mandatima. Meni se čini da se ovim samo pomoglo vijećniku znači nositelju, privremenom nositelju mandata da ga više ne maltretira kažem u navodnicima njegova politička stranka ili neka druga grupacija da bi podržao ovakvo ili onakvo rješenje odgovarajućem predstavničkom tijelu. Držim da će i dalje, da i dalje nismo riješili opasnost od trgovanja mandata. Naprotiv, čini mi se da će sada biti možda onako prefinjeniji, sofisticiranijih trgovačkih postupaka u kada su u pitanju sami mandati. Nismo recimo doznali, polazimo od samog građanina, ono što građanina zanima, nismo doznali tijekom ove dvodnevne rasprave tko su ti koji su dali najveći doprinos u trgovanju mandatima, tko su te osobe, tko su te grupacije, da se znamo zapravo od njih zaštititi u buduće. Znači, nemamo ih, nismo ih ovdje naznačili. Čini mi se da je to trebao biti jedan od doprinosa samoj raspravi. I nadalje ne znamo, nismo ovdje naglasili tko su ti koji su sprječavali i onemogućavali izabranog člana predstavničkoga tijela da vrši svoju Ustavom i zakonom propisanu dužnost. Znači, i to su manjkavosti ove naše rasprave. Ja vjerujem da je pravo rješenje onome što je ovdje većina kolega spominjala, a to je znači jedno novo zakonodavstvo, znači novi izborni zakon. Mi smo predlagali kao demokratski centar ovdje jedan zakon o financiranju političkih stranaka. Držimo da i taj zakon treba naći svoje mjesto ovdje u Hrvatskom saboru, tako da bi se u buduće ovakve jedne pošasti koja nas muči duže vrijeme na neki način riješili. Kažem, evo i držim na kraju da ovo jeste jedan mali pomak, ali nismo ovim riješili ovo goruće pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima u ime Kluba SDSS-a uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nakon ovog iskustva u proteklih gotovo godinu dana, a zapravo u sasvim sigurno u proteklih pola godine sasvim je jasno da u obnašanju vlasti, a posebno u konstituiranju vlasti nisu i ne mogu biti dopuštena sva sredstva. A iz onoga što se događalo u različitim sredinama se manifestiralo upravo u jednu takvu filozofiju da bismo dobili svoj komad vlasti, da bismo se održali na vlasti, da bismo formirali vlast sva sredstva su dopuštena. Od toga da se ljude ucjenjuje, do toga da se ljude kupuje ili pak da se manipulira na najrazličitijim načinima sistemom ostavki, raspravama o zakonitosti ili nezakonitosti. Oni koji kažu da je cijelu stvar trebalo i moglo se ranije zaustaviti u pravu su. Vlada je kao što je kolega Leko to već u jutrašnjoj raspravi kazao po principu vlastite nadležnosti odnosno Središnji državni ured za državnu upravu imao puno pravo da djeluje i da zaštiti mehanizme zakonitosti. U tom slučaju i na osnovi takvoga djelovanja sasvim sigurno da se ne bi formirale neke vrste stranačkih oblika mjera sigurnosti za održavanje skupština, odnosno sjednica skupština i sl. i u tom smislu to jeste propust središnjeg državnog ureda za državnu upravu jer je sasvim jasno u zakonu ima uporište za svoje djelovanje. Međutim, očito je jasno da je nedjelovanjem toga ureda stvoren prostor za jednu vrstu političkih igara koje su onda u konačnici rezultirale time da smo morali posegnuti za autoritetom Akademske zajednice, odnosno Pravnoga fakulteta koji nam je trebao dati jednu vrstu vanjskog autentičnog tumačenja da li su takve političke igre nakon što smo ih dopustili, dozvoljene ili nisu. Pa jasno je bilo da će reći da nisu dozvoljene. Jasno je i isto tako da smo to mogli zatražiti i puno ranije, jasno je isto tako da smo to mogli uraditi i bez zahtjeva te vrste. I u tom smislu to je jedno od mjesta u kojima nadležna državna tijela propuštaju obaviti i osigurati po osnovi nadzora, osigurati zakonito djelovanje različitih institucija, u ovom slučaju instituta konstituiranja općinskih, gradskih i županijskih vlasti. Druga stvar koja je naravno posrijedi, jeste pitanje kaznenog progona i doista u nekim slučajevima je bilo osnova ili barem opravdane sumnje da USKOK može djelovati i da može sa svoje strane ono što ne može središnji državni ured za državnu upravu, a to je spriječiti jednu vrstu krivičnoga djelovanja u ovoj sferi tzv. političkih igara. I za to sasvim sigurno još uvijek postoji prilika ne više tako velika kao što je postojala prije nekoliko mjeseci, ali uz adekvatno djelovanje sasvim sigurno da je moguće utvrditi da li je u nekim slučajevima postojalo različite vrste ucjena, prijetnji i kupovina. I na kraju ono o čemu se ovdje također jutros govorilo, jeste pitanje te moralne dimenzije. U kojoj mjeri i na koji način zapravo mandati vijećnika, u ovom slučaju vijećnika a onda naravno i zastupnika, doprinose jednoj vrsti političke moralnosti ili jednoj vrsti političke etičnosti. Sasvim je sigurno da s tim što se dogodilo i što smo dopustili da se dovodi je zapravo u dobroj mjeri ionako slabu moralnu dimenziju ili slabu etičku dimenziju još više istanjilo i još više smanjilo. I na kraju mi dozvolite gospodine predsjedniče, slažem se sa onima koji su upućujući na niz situacija od Istočne Slavonije pa do Istre govorili o tome da ne da nije dopustivo nego da nije dobro za funkcioniranje stabilne lokalne vlasti ukoliko će se skupljati i pabirčiti vijećnici da bi se osigurala nekakva većina, a ne poštivati činjenicu volje većine. I nije normalno ni da se to učini u Kninu, nije normalno da se to učini u Plaškom, nije normalno da se one stranke koje dobiju većinu mandata po ovoj ili po onoj osnovi nastoji isključiti iz odgovornosti za funkcioniranje lokalne samouprave neovisno o tome o kojoj vrsti političke orijentacije je riječ.
Hvala lijepa. U ime kluba Nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Obzirom da nisam na žalost imao prilike raspravljati u petak, evo sad ću pokušati iskoristiti ovih pet minuta i reći nekoliko riječi. Da ovo predloženo rješenje otvara više pitanja nego što rješava problema i to iz dva razloga. Prvi razlog je da je predloženo rješenje manje precizno od postojeće formulacije članka 7. alineja 1. zakona gdje se kaže: "a danom dostave pisane ostavke shodno pravilima o dostavi propisanih Zakonom o općem upravnom postupku." Ukoliko se želi urediti, da se to mora dogoditi najkasnije 24 sata prije održavanja sjednice tada to valja dodati postojećoj formulaciji, to je naša sugestija i naš prijedlog. Drugi razlog je mogućnost povlačenja ostavke kako se to predlaže novim stavkom 2. članka 7. nije dopustivo iz razloga što je već nastupila posljedica prestanka mandata prema stavku 1. alineja 1. istog članka te što je već počeo teći mandat zamjenika vijećnika prema članku 8. zakona. Mandat zamjeniku člana predstavničkog tijela počinje teći od trenutka kada predlagatelj liste utvrdi iz reda neizabranih kandidata osobu koja će zamjenjivati člana kojemu je prestao mandat ili imamo slučaj nezavisne liste gdje kaže da novi zamjenik člana ide redom, dakle ne treba ga posebno određivati već ga praktično iščitati sa liste. Iz obrazloženja odluke o ne davanju vjerodostojnog tumačenja članka 84. stavak 1. točke 5. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, "Narodne novine", broj 106/03. Ova su rješenja posljedica drugačijeg uređivanja ovih pitanja u odnosu na početak i prestanak mandata zastupnika u Hrvatskom saboru. Ukoliko se želi osigurati autentičnost ostavke koja bi bila izraz volje vijećnika, tada se u članku 7. alineja 1. treba ugraditi obveza da vijećnik osobno preda svoju pisanu ostavku ili mogućnost da vijećnik ovlasti nekoga radi predaje pisane ostavke. Formulacija ovog određenja bi mogla glasiti: Ako podnese ostavku, danom osobne predaje pisane ostavke ili davanjem punomoći osobe radi predaje ostavke i to najkasnije 24 sata prije održavanja sjednice predstavničkog tijela. U odnosu na druga pitanja koja uređuje zakon postoji niz nedorečenosti, međutim sada nije situacija ni mogućnost da se o tome raspravlja. Što još tu želim reći? Nisam, ispričavam se unaprijed, sudjelovao u prošloj raspravi u petak, tako da možda ću neke stvari ponoviti ili naglasiti o čemu je bilo govora. Smatram da ovo tumačenje koje je Vlada iznijela u proteklih 15-tak, 20-tak dana je uistinu jedan pokušaj prodaje magle i obmanjivanja građana i biračkog tijela. Tu treba jasno i glasno reći da ovaj institut tzv. bjanco ostavke uveo je upravo HDZ i to 1992. godine. Osobno sam morao potpisati dokumenat bjanco ostavke prilikom svog potpisa kandidature ili pristanka kandidature za Županijski dom Sabora, dakle na parlamentarnim izborima. To isto morao sam ponoviti 95. godine. To su dvije godine, odnosno dva izborna ciklusa za koji se sa sigurnošću sjećam i osobno svjedočim da sam morao potpisati institut bjanco ostavke. Prema tome, institut bjanco ostavke nije umotvorina ni jedne ni druge političke opcije političke stranke već Hrvatske demokratske zajednice u samim začecima demokracije. Dakle, i tada sam kao kandidat protivio se i javno davao do znanja da to nije korektno, da to nema utemeljnosti u zakonu. Međutim, ako sam želio biti kandidat ja sam to morao potpisati. I gospođo Petričević, i vi ste to napravili ako ste bili kandidat. Prema tome, unaprijed znam da ćete se javiti i pokušati ispravljati, a meni Poslovnik ne daje mogućnosti vama odgovarati. Odgovorno tvrdim da je taj institut uvela Hrvatska demokratska zajednica. Da ga je sprovodila najmanje 2 izborna ciklusa u parlamentarnim izborima 93. i 95., a možda i kasnije. I prema tome, političke stranke i političke opcije koje se danas nabijaju na stup srama i prokazuju kao nedemokratske, kao stranke koje krše zakon, kao stranke koje primjenjuju pravila načina i metode koje se kose s moralom uistinu ne stoje. Dakle, samo kopiraju ono što je HDZ-ova umotvorina. Što se tiče zaštitarske demokracije, gospodin Kramarić je o tome govorio prošli puta. Zaštitarsku demokraciju je u području Osječko-baranjske županije uveo gospodin Kramarić kada je doveo 20 zaštitara ljetos u Gradsku vijećnicu pokušavši onemogućiti konstituiranje gradske vlasti u skladu sa izbornim rezultatima. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Ja moram unaprijed da kažem da opraštam sve kolegi Glavašu jer one je, on doista je i nestašan i duhovit, ali on sam dobro zna da ni na koji način nije, ispravljam upravo taj krivi navod da sam ja taj koji je uveo zaštitarsku demokraciju. Ja se s takvim metodama ne služim iako i taj puta i ti zaštitari su mu dopustili da sjedi tamo gdje nije trebao sjediti jer tog momenta nije bio vijećnik Gradskoga vijeća jer je bio dao ostavku zbog toga što je bilo inkompatibilno biti isto vrijeme, odnosno zamrznio je svoje vijećničko mjesto. … [[Upadica se ne razumije.]] Izgleda da je.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Gospodine Kramarić je povrijedio Poslovnik u članku 209. Dakle, digao je institut ispravka netočnog navoda, a ništa nije ispravio već je iznio neistine. Dakle, zlouporabio je Poslovnik.
Vrlo ste šarmantni sa povredama Poslovnika. I poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa htio sam samo reći da ovo sa bianco ostavkama sigurno nije istina. Ja sam sudjelovao 4 puta od 93. pa do sad na lokalnim izborima. Nikad nikakvu bianco ostavku nisam potpisao. A zapravo htio sam i pohvaliti ove zastupnike HDZ-a, samo malo, htio sam pohvaliti zastupnike HDZ-a jer su oni bili najpošteniji. Uvijek su osnovali novu stranku i na taj način se politički eutanazirali. Dakle, pošteno.
Isto povreda Poslovnika.
Gospodin Markovinović je povrijedio Poslovnik u članku 209. jer ništa nije ispravio. Ja nisam rekao da je on morao potpisati, ali sam rekao da sam ja morao potpisati pod krinkom HDZ-ove demokracije.
Ne radi se o povredi Poslovnika. Poštovani zastupniče, bile su doista potpisivane ostavke ali isto samo kao jedan moralni efekt, a potpuno jasno je stranka stavila do znanja da se radi o pravno bezvrijednim ostavkama bez ikakvoga efekta. A vi vaš doprinos demokraciji, davanju ostavci i zahvaljujem vam na povjerenju koje ste dali na doprinosu demokraciji i ostavkama koje ste morali potpisati. Opet se vrijeđate na Poslovnik?
Odustajem.
Želi li državni tajnik gospodin Palarić još ukratko, što je moguće kraće, obrazložiti Prijedlog?
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Mi smo evo dva dana raspravljali o Prijedlogu izmjena Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave. I jedan znatan dio diskusija je išao u tome pravcu da je htio dokazati da Zakon nije potreban. Da je postojeći Zakon jasan i čude se kako to ga nismo prije primijetili. A zaboravljaju istovremeno da su se podnosile u različitim varijantama bianco ostavke i držale se većina sa tim bianco ostavkama, da se nije puštalo u različitim situacijama, različite opcije različitim vijećnicima kojima je bianco ostavkama oduzet mandat da sudjeluju u radu predstavničkog tijela. Središnji državni ured mora primijeniti zakon, mora primijeniti sudsku praksu, ali mora primijeniti i upravnu praksu. Jednom objavljeni, jednom zauzeti pravni stav mora obvezivati ne samo ovo što ga je u protekle dvije godine zauzet nego i sva tijela nadležna za lokalnu samoupravu koja su ga zauzimali od donošenja zakona. Pa tako je uvijek bilo problema sa ostavkama i od 2001., od kad je Zakon donesen davana su različita tumačenja. Sve se išlo u prilog gramatičkom tumačenju. Dakle, onoga trenutka kada se ostavka urudžbira, proizvod je učinak. U jednom mišljenju se kaže, naknadnom povlačenja i opozivanje uredno dostavljene i jednom zaprimljene ostavke nije moguće, dakle, naknadno povlačenje i opozivanje uredno nije moguće te razlozi zlouporabe, zablude i drugo koje se često navode kao razlozi povlačenja ostavke pri tome ne mogu biti relevantni. Dakle, mi smo imali u, neću, mislim ima tu rješenja takvih, pravni stav da ostavka proizvodi učinak onog trenutka kad se urudžbira, neovisno o tome tko je urudžbiran. To nam se činilo dvojbeno i zato smo tražili mišljenje znanosti kako bi mogli, jer je Vlada raspravljajući o problemu i kada je predlagala ovaj Zakon zauzela stajalište da mandat pripada vijećniku i sada nam je drago da se svi oko toga slažemo. I htjela je razjasniti, ugraditi mehanizme da se bianco ostavke koje kruže mogu eliminirati. Išli smo u dva čitanja da se to pronađe i možda i bolja formulacija nego što je Vladina, možda i ta formulacija da vijećnik osobno mora predati ukoliko je to moguće, ali što je sa nekim tko je u bolnici, što je sa nekim tko je na putu 3 mjeseca ili ne znam šta, ali mi ćemo sumirati ovu raspravu, pročitat ćemo fonogram i zahvaljujem svima koji su svojim prijedlozima formulacije zakona imali namjeru poboljšati i razjasniti situacija u budućnosti oko ovih ostavki. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodin Palarić državni tajnik netočno tvrdi da su bila različita tumačenja, to je u suprotnosti sa stvarnim stanjem i u suprotnosti je sa upravo vašim iznesenim navodom. Vi ste znali da su bjanko ostavke bezvrijedan pravni papir i za takvu ocjenu nije trebalo tražiti ni mišljenje pravnih fakulteta niti tumačenje bilo koga, vi kao predsjednik Sabora ste to sada izravno rekli da ste znali da su bjanko ostavke potpuno bezvrijedan pravni papir.
Za zastupnike.
Nema razlike u demokraciji zastupničkoj ili vijećničkoj, svi su predstavnici građana u predstavničkim tijelima i ništa drugo gospodine predsjedniče, nemojte se i vi dati dezauirati. Hvala lijepa.
Neću se dezauirati jer ja samo znam da su središnja tijela jedne tada vladajuće i sada vladajuće stranke donijele takvu odluku s time da ta odluka niti se može niti je ikada bila uporabljena u Hrvatskom saboru prema zastupnicima koji su potpisali bjanko ostavke, ali. Poštovani zastupnik Nenad Stazić, ispravak netočnog navoda.
Državni tajnik kaže kako je njegov ured samo primjenjuje zakon, sudsku praksu i upravnu praksu. To nije točno. Vas su jučer novinari pitali što kanite poduzeti, vi ste odgovorili pitajte premijera. Vi niste naveli ni sudsku praksu, ni zakon, ni upravnu praksu, vi niste imali svoj stav što ćete poduzeti, vi ste rekli pitajte premijera. Prema tome, vaš ured isključivo primjenjuje ne ni zakon ni praksu nego volju gospodina Sanadera.
Što će državni tajnik u Vladi nego djelovati u skladu sa Vladom i sa premijerom. Dio Vlade djeluje kao Vlada, djeluje kao premijer, kao što je bila i ranija Vlada, kao što je bila i još ranija Vlada, kao što će biti i buduća Vlada. … [[Upadica se ne razumije.]] To je u sklopu Vlade. Zaključujem raspravu o ovoj točci. Hvala državni tajniče, hvala gospođe i gospodo zastupnici. Idemo dalje. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, prvo čitanje. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 70 glasova za, jednim suzdržanim i 30 protiv, donesen je predloženi zaključak.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege [[Upadica: Još par sekundi!]] Izbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 36. sjednici održanoj 27. siječnja 2006. godine je jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Za potpredsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Zvonimir Sabati.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Molim uključimo se. Tko je za? Glasovati. Može rezultat? Sa 91 glas za i 2 suzdržana donijeta predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 36. sjednici održanoj 27. siječnja 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Zvonimir Sabati.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Uključimo se. Rezultat? Sa 86 glasova za i 7 suzdržanih donesena predložena odluka. Glasovanje smo završili. Nastavak u srijedu u 9 i 30 sa točkom dnevnoga reda o Izmjene i dopune o izboru predstavničkih tijela. Zastupnici znaju redoslijed. Izbori, imenovanja i razrješenja. Završna točka. Molim predsjednicu odbora Nevenku Majdenić da uzme riječ. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 37. sjednici održanoj 9. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se članica Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskoga sabora Milanka Opačić. Drugo, za članicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskoga sabora bira se Ivana Posavec-Krivec.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim, uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 93 glasa za i 1 suzdržanim umjesto zastupnice Milanke Opačić za mandatno povjerenstvo ide gospođa zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite dalje.
Hvala. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 37. sjednici održanoj 9. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razriješenju izbora članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Milanka Opačić i drugo, za članicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira se Ivana Posavec-Krivec.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za, 2 suzdržana i jednim protiv donesena predložena odluka. Sljedeće izvolite.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o izboru potpredsjednice Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora. Za potpredsjednicu Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora bira se Milanka Opačić umjesto preminule zastupnice Snježane Bige-Friganović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 91 glasom za, 1 suzdržanim donesena predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 37. sjednici održanoj 9. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za turizma Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora bira se Marijan Mlinarić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 91 glas za jednoglasno prihvaćena predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 37. sjednici održanoj 9. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za predstvke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Marijan Mlinarić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 92 glasa za i jednim suzdržanim usvojena predložena odluka. Što ima još?
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 37. sjednici održanoj 9. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora i za člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira se Marijan Mlinarić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Mlade snage nadiru. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Možemo glasovati [[Upadice se ne razumiju.]] Iskusni, da, idu iskusni. Rezultat? Sa 89 glasova za i 3 suzdržana donijeta predložena Odluka. Gospođe i gospodo zastupnici mi smo obavili ono što smo trebali za glasovanje. Izbori, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednicu Odbora Nevenku Majdenić da uzme riječ. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 38. sjednici održanoj 15. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Emil Tomljanović. I drugo, za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Rade Ivas.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 94 glasova za i 3 suzdržana donijeta predložena Odluka. Izvolite dalje.
Hvala. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 38. sjednici održanoj 15. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Za predsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Emil Tomljanović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 94 naprama ništa donijeta predložena Odluka. Izvolite dalje.
Hvala. Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 39. sjednici održanoj 17. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju imenovanog člana Nacionalnog odbora. Prvo, razrješuje se član Nacionalnog odbora Zlatko Tomčić i drugo, za člana Nacionalnog odbora imenuje se Josip Friščić, predsjednik Hrvatske seljačke stranke.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 92 glasa za i 3 suzdržana donijeta predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 39. sjednici održanoj [[Upadica: Malo još glasnije, malo, samo malo za 10 oktava više.]] 17. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Rade Ivas.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog, Prijedlog odluke. Rezultat? 92 za, 3 suzdržana. S tim, većinom donijeta predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 39. sjednici održanoj 17. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora bira se Rade Ivas.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Možemo glasovati. Rezultat? 87 za i 5 suzdržanih. S tom većinom donijeta predložena Odluka. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 39. sjednici održanoj 17. veljače 2006. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Odbora nagrade "Vladimir Nazor". Prvo, razrješuje se dužnosti predsjednika Odbora nagrade "Vladimir Nazor" akademik Milan Moguš, predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Drugo, razrješuju se članovi dužnosti člana Odbora nagrade "Vladimir Nazor", Tonko Ninić, Tonko Marojević, Jagoda Majska Martinčević, Goran Grgić, Peđa Vukić, Krešimir Nemec, Ante Petelić i Jerko Rošin.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 za i 2 suzdržana donijeta je predložena odluka. Izvolite dalje.
Odbor za imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 39. sjednici održanoj 17. veljače 2006. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade "Vladimir Nazor". Prvo, za predsjednika Odbora nagrade "Vladimir Nazor" imenuje se akademik Milan Moguš, predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Drugo, za članove Odbora nagrade "Vladimir Nazor" imenuje se Goran Grgić, glumac, Krešimir Nemet, povjesničar književnosti, Jagoda Majska Martinčević, profesorica povijesti glazbe, Tonko Marojević, povjesničar umjetnosti, Ante Petelić, filmolog, profesor na Akademiji dramskih umjetnosti, Jerko Rošin, diplomirani arhitekt, Damir Mataušić, profesor na Akademiji likovnih umjetnosti, Kiparski odsjek, i Tonko Ninić, profesor na Muzičkoj akademiji u Zagrebu.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Predložena Odluka je usvojena sa 85 glasova za i 3 suzdržana. Gospođe i gospodo zastupnici glasovanje je završeno. I zaključujem 18. sjednicu. Iduća će najvjerojatnije biti 1. ožujka. Sad idemo na sljedeće dvije točke koje predlažem spajanje. Jedna je – - Prijedlog godišnjeg izvješća o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske, s izvješćem o provedbi plana obrane i obrambenih priprema Gdje je prijedlog godišnjeg izvješća dostavila Vlada Republike Hrvatske i drugo je – - Prijedlog zaključka o obvezi Vlade Republike Hrvatske u vezi izrade prijedloga strategija iz područja obrane i nacionalne sigurnosti – Predlagatelj Klub zastupnika HSP-a Predlažem objedinjenu raspravu po klubovima 20 minuta. Suglasni? Suglasni na objedinjavanje rasprave? Niste suglasni na objedinjavanje rasprave? Gospodine Kajin, poštovani zastupniče, pitanje je upućeno poštovanom zastupniku Kovačeviću, a vi na njega odgovarate, jeste li vi alte rego ili što? Niste bjanko punomoćnik. Kolega Kovačević, izvolite.