Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dopustite da vam predstavim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničenja. Odredbama ovog zakona uređen je postupak primjene međunarodnih mjera ograničenja koje Hrvatska provodi u skladu sa pravnim aktima EU-a, rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i propisima koje sama donosi kad odlučuje o međunarodnim mjerama ograničenja samostalno. Mjere ograničenja i praćenje provedbe mjere ograničenja vrlo su kompleksne, od iznimne su važnosti jer doprinose između ostalo i borbi protiv međunarodnog terorizma, organiziranog kriminala i u konačnici očuvanja međunarodnog mira i sigurnosti. Pred vama je prijedlog zakona koji već u prvom čitanju u sebi je ugradio preporuke odbora stručnjaka, Vijeća Europe, MONEYWALL, koji periodično procjenjuje sustav sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma svojih članica i u provedbi tih mjera i načinu njihove primjene, sastavlja odgovarajuća izvješća. Sam taj odbor kad je vidio ovaj naš prijedlog zakona koji je sada pred vama, ocijenio ga je pozitivno i da upravo slijedi one preporuke koje je taj odbor već ranije dao kao dobru praksu u osiguranju posebno borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala. U cilju jasnog utvrđivanja, dakle ovim zakonom, između ostalog posebno ide za jasnim utvrđivanjem pojma imovine gospodarskih i drugih sredstava koji mogu biti predmet zamrzavanja i koji mogu zamrznute osobe dakle koje se zamrzavaju, osobama koje su na posebnim sankcijskim listama a to sve kažem još jedanput, u skladu sa ovim preporukama skupine zemalja uza financijsku akciju. Nova definicija obuhvaća definiciju imovine i ona obuhvaća između ostalog posebno se ističe nafta i drugi prirodni resursi. Ovom izmjenom smatramo da ćemo u velikoj mjeri doprinijeti boljoj borbi protiv terorizma. Isti tako, ovim izmjenama zakona u definiciji pojma imovine posebno se definira i virtualna imovina koja također služi kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma. Pojam kontrole i nadzora nad imovinom i sredstvima se proširuje ovim prijedlogom zakona tako da se uvodi novi pojam zajedničkog ili neizravnog nadzora koji sada uključuje i kontrolu nad imovinom i financijskim sredstvima i bračnih drugova i krvnih i tazbinskih srodnika osoba koje se nalaze na sankcijskom popisu. Tim izmjenama se dakle pokušava obuhvatiti što širi krug i onemogućiti zloporabe odnosno izbjegavanja sankcijskog mehanizma. Ovim prijedlogom zakona, konačnim prijedlogom zakona koji je pred vama, osigurava se da imovina isto tako ne bude dostupna na neizravan način svim subjektima pod međunarodnim mjerama ograničenja, konkretno sud u RH ima prvo blokirati imovinu inozemnih pravnih osoba u Hrvatskoj s registriranim trgovačkim društvom u RH pod uvjetom da se nalazi također na tom sankcijskom popisu. Nadalje u tekstu konačnog prijedloga zakona, propisuje se da mjera zamrzavanja imovine i drugih sredstava, pojedinaca i subjekata prema kojima se primjenjuje, može se provesti bez prethodne obavijesti tim osobama i subjektima. Također osigurava se javna objava popisa fizičkih i pravnih osoba i drugih subjekata pod međunarodnom mjerama ograničenja i to na mrežnim stranicama Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Time se osigurava s jedne strane transparentnost i mogućnost svake osobe i pojedinca saznati o tome jesu li predmet određenih sankcija ali važno je isto tako prethodno što je bilo rečeno, samo djelovanje, zaleđivanje sredstava moguće je i prije i naravno bez prethodne najave osobi odnosno pravnoj osobi i fizičkoj osobi o kojoj je riječ. Zakonom se također jasnije definiraju ovlasti skupine za primjenu i praćenje provedbe ovih međunarodnih mjera i da je im se malo šire ovlasti. Naime Ministarstvo vanjskih i europskih poslova koordinira rad te skupine a istu čine i predstavnici drugih nadležnih tijela i javne uprave u RH. Zakonom se također predviđa da skupina može predložiti Vladi RH usvajanje dodatnih mjera ograničenja odnosno određene fizičke i pravne osobe i to na prijedlog bilo pojedinog člana same skupine, dakle, nadležnih predstavnika tijela državne i javne uprave koji djeluju u okviru te E skupine Vlade, a isto tako te mjere mogu se Vladi predlagati i na inicijativu nekih drugih država članica EU i nekih trećih država. Ovim našim prijedlogom zakona osigurava se da RH može promptno i bez odgode, te samostalno također usvajati odluke Vlade o usvajanju i uvođenju određenih mjera ograničenja kad god to smatra potrebnim i čak i prije samog dovršetka postupka prenošenja odnosno transpozicije i usklađivanja tih prava na razini EU. Dakle, Vlada RH može samostalno odlučiti o provođenju tih mjera, a naravno u okviru rasprave, u okviru EU također može davati svoje vlastite prijedloge, podsjećam, dakle, na razini EU zajedničke sankcije usuglašavaju se i odluka se donosi jednoglasno. Ističemo kako, dakle, sa ovim prijedlogom zakona, dakle, omogućava da i Vlada sama djeluje, jednako tako da dobro, promptno, učinkovito, transparentno provodi međunarodne sankcije koje su zajednički donesene pod okriljem UN-a pod glavom 7. Vijeća sigurnosti koje su izravno obvezatne za sve države članice UN-a, pa tako i za RH, kao i one odluke o sankcijama koje su zajednički donijele sve države članice UN-a. Iz ovog prijedloga zakona i ovim izmjenama smatramo da se stvarno utvrđuju mjere koje doprinose borbi protiv međunarodnog terorizma i transnacionalnog organiziranog kriminala kao i mjere koje donose i transparentnosti i zaštiti i vladavini prava, osigurat će stabilnost i sigurnost u svijetu, a kažem s druge strane i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda jer i u provođenju ovakvih međunarodnih mjera ograničenja potrebno je očuvati odgovarajući balans. Slijedom svega iznesenog predlažem da ovaj visoki dom prihvati ovaj Konačni prijedlog zakona. Sama Vlada je prihvatila sve prijedloge odbora ovog HS, oni su sad ugrađeni u ovaj Konačni prijedlog zakona i evo predlažemo da ga ovaj visoki dom usvoji. Zahvaljujem.
Hvala državnoj tajnici, dvije su replike, prvi je poštovani kolega Tuđman, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovana državna tajnice, vi ste rekli da se ove međunarodne mjere, ograničenje u EU donose jednoglasno. Mislim da bi bilo dobro da i u našem zakonu postoji ta odredba da se prihvaćaju one koje se donose jednostrano jel tijekom vremena može doći do promijene tih odnosa i pravila ponašanja unutar EU s obzirom da se i sada već raspravlja da li se sve odluke trebaju donosit konsenzusom ili većinom, pogotovo što, jasna stvar svi moramo biti, svi podržavamo ovaj borbu protiv terorizma i ograničavanja svih tih mogućih opcija, ali znamo kroz povijest da definicija tko je terorist da se mijenjala tijekom vremena i zbog toga bi trebalo, po mom mišljenju, ovakvu jednu odredbu uvesti i u naš zakon da će RH poštivati [[Upadica: Hvala]] samo ono što je jednoglasno donijeto.
Želite odgovor? izvolite.
Pa uz svo dužno poštovanje vezano za ovakav jedan prijedlog, pravila EU su zaista takva kao što ste i sami rekli da se međunarodne restriktivne mjere koje bi se donosile, usvajale na razini EU, usuglašavaju i donose jednoglasno i time zaista RH unaprijed također sudjeluje u takvim odlukama i u potpunosti je s njome suglasna. Istina je da se o tome, da se vode rasprave ne bi li se za određene situacije moglo prihvatiti i drugačiji način odlučivanja, međutim, to je ja bih rekla još uvijek daleko od bilo kakvog konačnog donošenja, a kažem a same mjere ukoliko bi ih se i donijelo drugačije u okviru EU jednom osim konsenzusom, ne bi izravno obvezivale [[Upadica: Hvala]] RH.
Drugi je na redu poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovana državna tajnice, poštovani predsjedniče, dakle, protiv ovoga prijedloga zakona neće nitko imat ništa ja pretpostavljam, ovo je pohvalno i to ću ja osobno podržati, međutim, zanima me, govorimo o organiziranom kriminalu i borbi protiv terorizma, da li se ovdje vodi računa o, odnosno da li je na popisu terorističkih organizacija bilo koja od terorističkih organizacija u Republici Srbiji koja se deklarira kao četnička teroristička organizacija koju je srpski režim uspio uspješno rehabilitirati i da li ćemo mi kao država se potruditi da u okviru ovog zakona i sve te četničke organizacije u Srbiji budu stavljeni na crnu listu odnosno onemogućeno njihovo financiranje. Nadalje, kad govorimo o migracijama i migrantima, danas imamo konstantan broj migranata u BiH bez obzira što imamo dnevni priljev od nekoliko stotina il tisuća migranata, dakle, imamo organizirani, ilegalni, kriminalni, znači prelazak tih migranata preko prostora RH, a o tome također ne vidim ništa u ovom prijedlogu zakona.
Odgovor, izvolite.
Pa evo mogu krenut prvo s ovim drugim pitanjem, problematika migranata i izazovi koji stoje pred svakom pojedinom državom, a isto i EU kao takvom koja, dakle, na određenoj razini zajednički pokušava odgovorit tim izazovima, al naravno ostaje na svakoj državi članici da sama, između ostalog i osigurava svoju granicu, ni na koji način se ne tiče provedbe ovog zakona, dakle, ovo su mjere ograničenja koje se mogu uvesti protiv pojedinih država, protiv pojedinih organizacija i ovaj zakon je samo okvir koji omogućava UN-u, EU, ili samoj Vladi RH donositi odgovarajuće zakone. Vezano za vaše prvo pitanje, prema evo…
Nažalost, vrijeme je isteklo, tako da ćete morate drugom prilikom odgovoriti. Idemo sada na izvjestitelje odbora. Želi li netko od izvjestitelja odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Državna tajnice, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, odnosno sustav sankcije. Sankcije protiv drugih vlada, sankcije protiv fizičkih osoba koje su uređene odlukama Vijeća sigurnosti UN-a ili EU čija smo članica. Dakle, cilj je, naravno, suzbijati pranje novca ili financiranje terorizma, to su glavni ciljevi ovoga zakonodavnog akta i ovog sustava koji zapravo Hrvatska ima već uređeno od 2008., bile su, čini mi se, kasnije 2014. neke izmjene, međutim, Vijeće Europe ima svoju stručnu skupinu, tzv. Manival, koja je dala i određene preporuke kako unaprijediti i taj sustav, pogotovo što se tiče primjene. Dakle, kada je već na razini Vijeća sigurnosti UN-a neka odluka donesena, kako će biti i u kojem roku ona primijenjena i u tom pogledu je bilo prostora za unaprjeđivanje tog sustava, što se i ovim zakonskim prijedlogom i čini. To je možda jedna od ključnih odredbi, bilo je određenih nedoumica tijekom prvoga čitanja, da li može eventualno doći do razlika u pristupu u primjeni odluke Vijeća sigurnosti UN-a, onda tijela EU, međutim, čini mi se da je to riješeno, da je to jasno, dakle i sve članice EU su članice UN-a, one mogu eventualno ići dublje u nekom sustavu sankcija, ali neće ići protiv onog smjera koji je već odlučen na razini Vijeća sigurnosti i stoga tu nema nikakvih kontradikcija. U ovoj novini koja se unosi ovim zakonom, a to je da se već mogu primijeniti međunarodne mjere ograničavanja, dakle, odnos sustav sankcija koje su utvrđene rezolucijama UN, prije završetka postupka unutar EU, da Hrvatska to može učiniti odmah. Naravno, s ovim zakonom, odnosno prijedlogom zakona, omogućava se da i Hrvatska pokrene sama i prema Vijeću EU, da predloži određene sankcije kada to smatra da je potrebno, kao što je isto tako, novina osnivanje ove stalne skupine odnosno redefiniranje te stalne skupine i sa jačim ili jasnijim ovlastima i sa koordinacijom od strane Ministarstva vanjskih poslova. Ono što bih na kraju spomenuo jest činjenica da sa ovim zakonskim prijedlogom, ovim unaprjeđivanjem sustava ono što se omogućava jest i nesmetano djelovanje i gospodarskih subjekata u RH bez potrebe nekog međunarodnog monitoringa. Naime, da se ne bi usvojile ove preporuke koje smo dobili, onda naravno da bi i sa međunarodne scene, pogotovo sa razine Vijeća Europe, bilo i zahtjeva za određenih sustava monitoringa naših subjekata da se vidi da li u potpunosti su usklađeni sa sustavima za suzbijanje pranja novca i borbe protiv terorizma. Jačanjem naših nacionalnih kapaciteta, da se to učini, onda takva međunarodna instanca nije potrebna i utoliko mislim da ovo i pomaže hrvatskim gospodarstvenicima da ne budu u nikakvoj situaciji gdje je potrebna neka međunarodna instanca monitoringa, nego to možemo doista napraviti sa našim nacionalnim kapacitetima. Evo, upravo zbog toga mislim da je potrebno podržati ovaj konačni prijedlog zakona, to će sasvim sigurno učiniti Klub HDZ-a.
Zahvaljujem. Idemo sada na drugi Klub zastupnika, to je GLAS i HSU, poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] sa suradnicom. Drugo čitanje Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. Uvodno da kažem, ne vidim da baš nešto nas se dojmila naša rasprava u prvom čitanju jer nije ništa promijenio u odnosu na to. Kao glavni razlog za ove izmjene, dakle za izmjene i dopune Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, navodi se neusklađenost i upozorenje koje je došlo iz europskih institucija u vezi sa sprječavanjem pranja novca i financiranja međunarodnog terorizma. Pa obzirom da je to jedan od razloga koji se tu navodi, da li to znači da smo mi imali s tim problema? Da li to znači da su oni nas upozorili zato jer su postojali u Hrvatskoj neki slučajevi nerazriješeni ili problemi vezani na pranje novca na koje smo upozoreni ili sumnja na financiranje međunarodnog terorizma? Drugi razlog koji se navodi je provođenje sankcija utvrđenih rezolucijama Vijeća sigurnosti vezanim recimo, na zamrzavanje terorista i njihovih pomagača. Ovaj dio koji se odnosi na mogućnost provođenje rezolucija Vijeća sigurno prije nego što su one usvojene i postale i službena politika i sankcije EU, sam upozorila u ime Kluba GLAS-a i HSU-a i prošli puta da je baš zato što se te odluke u europskim institucijama donose jednoglasno i nije vjerojatno mnoge odluke će vjerojatno doći do toga da se donose dvostrukom kvalificiranom većinom ili nekom vrstom većine. Ali za ove sankcije je vrlo malo vjerojatno da će ikad doći do toga da se donose većinskim odlukama, mislim da će one trajno ostati zbog osjetljivosti time u ovoj formi individualnog veta de facto svake države, dakle da se donose jednoglasno, tu mislim da nema te opasnosti. Ali ima opasnosti kojoj sam svjedočila iz prve ruke da netko od država članica stopira ili želi izuzeće nekog od onih koji su na sankcijskoj listi ili čija imovina bi trebala biti zamrznuta temeljem odluka, odluke Vijeća sigurnosti UN-a i da se te sadržaj onog na što se sankcije primjenjuju, dakle bilo osobe, bilo institucije da se u EU promijeni. I u tijelima EU, u procesu odlučivanja da se promijeni što znači da bi Hrvatska uvela sankcije koje bi prelazile ono što je odluka EU odnosno što bi bio službeni stav EU. Sjećam se da ste mi u prošlom čitanju odgovorili da to postoji teoretska mogućnost ali nije vjerojatno. Međutim, što je politika sankcija kontroverznija, a ona je sve kontroverznija i što je de facto pomješanija sa interveniranjem u globalno slobodno tržište a kao što vidimo i to je danas na dnevnom redu kao naprosto jedan politički instrument to je ovaj slučaj vjerojatnost da će se dogoditi veća. Dakle, naprosto upozoravam da taj problem teoretski postoji i da bi barem morala postojati neka uvriježena procedura kojom ćemo mi reagirati ako do toga dođe, ako uvedemo sankcije na nekog koji se poslije izuzme iz sankcija odlukama Europskog vijeća. Također trebalo je promijeniti zakon da bi se omogućilo zamrzavanje imovine terorista i pomagača. Da li to znači da do sada to nije činjeno koliko ja znam, to je zakon do sada također omogućavao ali možda sam u krivu pa vas molim da mi na to odgovorite. Treći moment je Hrvatska temeljem ovih izmjena može provoditi sankciju UN-a, dobro to sam komentirala. Nego, Hrvatska može predlagati EU uvođenje sankcija. To je mogla i do sada, svaka zemlja članica je mogla i do sada predlagati sankcije samo je pitanje za šta je mogla dobiti podršku. Dakle ako ste se pojavili sa nekim potpuno idiosinkratskim, specifičnim stvarima koje nemaju veze sa općim interesom EU, onda naravno niste za to mogli dobiti podršku, ali predložiti ste mogli i do sada mjere ograničavanja. Dakle u tom pogledu mi se čini da je više relevantna izmjena unutrašnje procedure a ne vanjske prema EU a unutrašnja procedura sada predviđa da ta skupina predlaže Vladi eventualne inicijative za uvođenje sankcija i da svaki član te skupine koja se stavlja na iz različitih resora može to predlagati, OK, to je unutrašnja jedna procedura ali ne mijenja po mom mišljenju dramatično ono što se zakonom regulira. Ono što je još, što se uvodi ovim zakonom je sprječavanje, to je možda bilo najizloženiji ili najveća rupa u zakonu po mojem saznanju a to je da se onemogući osobama pod sankcijama indirektni pristup vlastitoj imovini. Dakle ono što je na tu osobu je zamrznuto, ali sve ostalo de facto ostaje na raspolaganju. To kao što vidimo i iz primjera unutar Hrvatske je generalno problem a očito je bilo i ovdje u tom smislu je ovo poboljšanje. I konačno uvodi novu definiciju imovine, odnosno širu definiciju imovine osoba pod sankcijama a i kao što sam rekla u prethodnom komentaru i identificiranja što je sve imovina osobe pod sankcijama. Dakle nije nužno da to bude upisano u zemljišnim knjigama da tako kažem na tu osobu, širi je pojam imovine jer se naravno vidjelo da su indirektno ljudi pod sankcijama vrlo uspješno funkcionirali i ekonomski i privatno bez obzira što su bili pod sankcijama, što znamo da je slučaj i u unutrašnjem redu da tako kažem, da ne kažem neredu u Hrvatskoj. Dakle da ljudi mogu indirektno doći koji su inače osuđeni za gospodarski kriminal. Dakle u tom pogledu sporna su pitanja da Hrvatska dođe u situaciju da sankcionira nekoga tko na kraju ne bude pod sankcijama EU i mislim da to treba riješiti, da treba pronaći neku formu koja će biti standardna procedura ukoliko do takve situacije dođe upravo zbog toga što se uvjeti mijenjaju i što bi se reklo tržišno natjecanje je često ili sve češće nažalost razlog da se, kako bi rekla, dižu i političke sankcije ili politička ograničavanja i molim odgovor na ovo da li smo mi, obzirom da su nas upozorili, da li smo mi imali zaista neko, neki problem s tim, pa smo zato bili upozoreni sa pranjem međunarodno, na međunarodnoj razini novca i ljudi koji su optuženi za međunarodni kriminal ili terorizam. Izvan toga mi ćemo podržati ovaj zakon. Hvala.
Idemo sada na treći Klub zastupnika to je MOST nezavisnih lista i poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvažena tajnice, kolegice i kolege zakon koji ograničava bilo ukoji gdje ćemo biti puno aktivniji, puno jedinstveniji, gdje ograničava pranje novca u borbi protiv terorizma naravno da ga treba podržati. Međutim, i sve sankcije koje su propisane evo i prethodnica je govorila o tome načinu može li Hrvatska također bez ovih direktiva koje imamo, koje implementiramo imati sankcije prema pojedincima. Međutim ja bi ovdje samo još jednom upozorio javno koliko je ovaj dom, pa i Hrvatska vlada u ovome bila spora i ograničavala je u biti borbu protiv pranja novca. Prije dvije godine mi smo u ovome saboru predložili da se javno izglasa i donese registar stvarnih vlasnika tvrtki u RH jer je prije toga i Direktiva EU prihvaćena gdje su i glasali tada zastupnici u Europskom parlamentu iz Hrvatske i gospodin Stier, međutim u saboru nisu glasali. U saboru su bili protiv, dok su u Europskom parlamentu bili za tu ovaj direktivu i to je začuđujuće kako se u Hrvatskoj krije taj registar. I onda su našli nekakvo kompromisno rješenje, ova Vlada je predložila da od 2020. godine se otvori registar. Zbog čega? Da se pometu nekakve stvari, zbog čega to odmah nije bilo riješeno prije već ako ste prihvatili direktivu i kao, evo i vladajuća stranka je članica vladajuće stranke u, na nivou EU. Znači, mi u borbi protiv terorizma ne poštivamo čak te direktive, jer oni zastupnici u Europskom parlamentu koji su glasali za direktive u borbi protiv terorizma o sprečavanju pranja novca da se znaju stvarni vlasnici tvrtki i da bude objavljen registar, tražili su se razno razni znači razno razne izlaze, izlazne strategije da se to ne prihvati. I nikako nije jasno kako javnosti, a javnost mora znati da je baš HDZ u Europarlamentu i ostale stranke jednoglasno su prihvatile tu direktivu, dok u Hrvatskom saboru su postojali otpori u Hrvatskoj vladi. I ne vidim zbog čega. I ono šta je maloprije spomenula kolegica Pusić da Hrvatska može tražiti i svoj način kako ona može sankcionirati ono šta ne, ne pripada ovim Direktivama EU. Znači, mi smo krili, Hrvatska vlada registar stvarnih vlasnika tvrtki. Znači, 2 godine smo upozoravali, davali smo prijedloge, davali smo amandmane i onda je doneseno nekakvo rješenje da to tek ide od 2020. godine. Ja bih još postavio nekoliko pitanja. Znači terorizam i novac koji, povezan je naravno pranje novca i triba bit ograničenje, ovaj i ograničenje triba prihvatiti. Mi smo država koja je prihvatila Marakeški kompakt ili sporazum dok naše susjedne države to nisu napravile. Znači države u našem okruženju to nisu napravile što znači da će migranti ovdje dolaziti, naravno koji mogu biti financirani sa novcem koji je znači financira se sa novcem koji će se financirati sa terorizmom ili novac koji je negdje pran jel pranje novca. Dal mi imamo unutar EU ako smo prihvatili taj Marakeški kompakt Hrvatska, a sve naše susjedne državne nisu bez obzira šta se nije u parlamentu raspravljalo o prihvaćanju toga kompakta pa da se vidimo zbog čega da, ne postoji li, oće li nam EU sufinancirati tu borbu protiv ovoga mogućem terorizma od tog pranja novca jer mi smo prihvatili Marakeški kompakt, oni nisu. Naše susjedne države ga nisu prihvatile što znači da bi nama tribalo imati dodatna sredstva jer mi ćemo morati imati pojačanu kontrolu toga. Očito se mi nismo za to ovaj izborili, jer da jesmo onda bi zasigurno imali barem određeni novac da možemo imati, znači da imamo novac za najprije ljudske resurse da to kontroliraju i ovaj ostale stvari koje su potrebne da bi se utvrdile ove, da bi spriječio terorizam od toga novca. Znači ima brojnih nejasnoća, brojnih nejasnoća koje Hrvatsku dovode u puno teži položaj nego susjedne države koje su također članice EU, a poglavito govorim zbog prihvaćanja Marakeškog sporazuma i kompakta, ali isključivo zbog toga što nije dozvoljeno, uvažena tajnice, da Hrvatski sabor kao onaj u Bundestagu jer se raspravljalo o tome, dok u Hrvatskom saboru se nije raspravljalo o tome. Znači, nije dovoljno samo prepisivati europske direktive, naravno da triba prihvatiti ono što je pozitivno, da se triba boriti protiv pranja novca koji će se uključiti, u koji je moguće se ovaj davati za poticanje terorizma i teroristički, a mi terorizma, a mi smo turistička država i bilo kakav terorizam pa i najmanji, ne treba ga zazivati, ne treba ni pomisliti znamo šta bi značilo za Hrvatsku ne samo što se tiče turizma nego i gospodarstva. Evo ja bih još jednom od vas tražio, naravno da treba prihvatiti ove pomake koji su ovim izmjenama zakona predložene, ograničavanjem, međunarodnim ograničenjem, međutim evo ako možete odgovoriti na ova pitanja da li je Hrvatska znači ima mogućnost ili da li ste se vi izborili da je Hrvatska koja je prihvatila Marakeški sporazum da li je, a naši susjedi nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] će to plaćati i da će biti sufinancirana iz ili financirana iz sredstava EU u borbi protiv ovoga. Hvala lijepa.
Više nema klubova, pa idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu kolega Saša Đujić, njega nema, pa gubi pravo govora. I onda je na redu kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Kao što sam rekao zakon je loš. Međutim, ponoviti ću ono iz replike malo detaljnije pa eto očekujem i odgovor. Dakle govorimo o mjerama ograničavanja i međunarodnog terorizma i organiziranog kriminala i uvijek je pitanje tko spada u kategoriju terorista odnosno terorističkih organizacija. Dakle i da li postoji uopće nekakav popis odnosno koje su organizacije i koji su pokreti na tom popisu. Ovo pitam zbog toga što u nama susjednoj državi koja nas je napala '91. godine danas je rehabilitiran jedan pokret koji se naziva četnički pokret. Dakle i službena srbijanska vlast se nije odrekla tog pokreta, odnosno u toj državi bujaju brojne udruge, udruženja, društva koja se upravo baziraju na toj jednoj četničkoj, fašističkoj ideologiji koja potječe iz, znači zapravo i od prije Drugog svjetskog rata ali u Drugom svjetskom ratu je pokazala svoje pravo lice. Ali naravno moramo reći i u Domovinskom ratu. I sada ako govorimo o terorizmu, postoji raznih vrsta terorizama, mislim da je terorizam koji dolazi iz te strane za Hrvatsku najopasniji. Ja sam eto, nadam se da hrvatske tajne službe tu odrađuju, institucije svoj posao. Međutim, zanima me da li ste vi kao ministarstvo, znači poduzeli nešto po ovom pitanju? Ja sam vam prije 2 godine i poslao jedan dopis dok još nije bilo onoga instituta zastupničkih pitanja gdje sam tražio vaše očitovanje vezano upravo uz ovo, uz rehabilitaciju jednog terorističkog, zločinačkog pokreta u Srbiji po kojem bi se i ministrica i cijelo ministarstvo, naravno mislim na premijera Plenkovića, ja znam da se to dogoditi neće nažalost, jer ministrica to ne smije napraviti zbog toga što Plenković to ne želi, ali nisam dobio niti odgovor na svoj dopis do dan danas. Ja ga mogu pretvoriti u zastupničko pitanje pa možda ga, možda jednog dana i dobijem neki odgovor koji će biti ionako već standardan. Ali evo sad smo pred hrvatskom javnošću, ovo gledaju ljudi, dakle, kanite li vi kao ministarstvo poduzeti da sve te organizacije ne samo po pitanju Hrvatske nego po pitanju svijeta jer se radi o zakonu koji se plementira na razini EU i čitavog svijeta uvrste na popis terorističkih i da svi oni koji su involvirani u te organizacije budu onemogućeni u financiranju odnosno u organiziranom kriminalu i terorizmu a o tome govori ovaj zakon. Ako ćemo mi hipotetski govoriti o terorizmu nekakvom fiktivnom ali nećemo onaj stvarni koji nam je tu ispred nas locirati, znači identificirati i riješiti ga, e onda ovaj zakon nema smisla. Znači ovo je kratko i jasno pitanje, što ste vi kao ministarstvo i vi kao državna tajnica i ministrica, naravno i naša Vlada poduzeli po ovom pitanju i kanite li što? Na ovo pitanje prvo znam odgovor, možete mi kasnije reći da sam u krivu, ništa a kanite li nešto? Ja bih volio ali bojim se dok je Andrej Plenković i ovakva politika hrvatske Vlade, ništa. Ali evo tražim vaš odgovor, dajte nam nadu makar bila lažna nada. Nadalje, drugo pitanje koje sam istaknuo u replici a to je pitanje migracija koje se može jako lako sa ovim povezati jer se radi o jednom organiziranom kriminalu kojem očito Hrvatska država ili gleda kroz prste ili ništa ne, ne znam, ili smo mi nesposobni ili gledamo kroz prste. Dakle, ako smo nesposobni, iako ja ne mislim da tisuće hrvatskih policajaca kojima ja ovim putem zahvaljujem što čuvaju hrvatske granice i to rade najbolje na svijetu da su oni krivi, krivi je sustav, krivi je onaj malo više, reći ću, idenitificirati ću ga, znači ministar Božinović, konkretno koji dozvoljava da danas kroz Hrvatsku prolaze nekontrolirano nelegalno tisuće migranata. A radi se o organiziranom kriminalu, radi se o ovom zakonu. Dakle, matematika je jednostavna, razumjeti će je svi, svakog dana u BiH dolazi nekoliko tisuća ili stotina novih migranata a broj prijavljenih evidentiranih migranata u BiH je identičan. Dakle ti ljudi prolaze kroz našu Domovinu, prolaze kroz Gorski kotar, prolaze kroz Hrvatsku, prolaze u kombijima ogranizirano. Dakle radi se o organiziranom kriminalu a ovo je zakon o tome. Dakle, ja želim konkretne mjere, naravno ne tiče se samo vas ali se tiče prije svega Ministarstva unutrašnjih poslova da vidim kako je ovaj zakon, da li ovaj zakon konkretno razmišlja o tome i koje su mjere poduzete. I pravimo se mi ludi da mi ovog trenutka ne znamo da ima 2, 3 ,5 tisuća migranata po Hrvatskim šumama i da se vozi kombijima po Hrvatskim cestama. Govorimo o organiziranom kriminalu, ja ću malo skrenuti sa teme ali ću napraviti jednu poveznicu, biti će svim gledateljima jasno a biti će i vama. U Hrvatskoj se, kao niti jednoj zemlji tranzicije dogodio jedan veliki organizirani kriminal, nazvali smo ga privatizacija. Nažalost, ovaj zakon ne predviđa da itko, da itko tko je opljačkao Hrvatsku državu '90.-tih godina i nešto kasnije bude sankcioniran i da bude na crnoj listi kao osoba koja se bavi kriminalom. I onda kad bi možda, ovaj moj govor malo potakne i vas i sva ostala ministarstva koja su nadležna da se sve osobe koje su opljačkale našu Domovinu u nezapamćenoj pljački, ja ću reći ikada na prostoru Hrvatske a jednu od najvećih pljački u svijetu da se sankcioniraju, da čujemo konačna imena i prezimena i da ne bude ono tko se snašao, snašao se ili tko je jamio, jamio je. Ovdje moram također napraviti još interesantnu poveznicu, svi ljudi koji se bave politikom pa i ja osobno, mi smo pod jednom velikom lupom javnosti i ja sam za to, dakle ja sam za to. Pa hoću reći jedan osobni primjer od prije par dana kad sam htio djetetu nakon što je na krizmi dobila par stotina kuna otvoriti dječju štednju, onda, prvo sam morao potpisati nekakvu izjavu da mi je dijete politički izložena osoba, da sam ja politički izložena osoba, a onda je došao najveći šok kad mi je službenica u banci rekla, kaže, ja moram dobiti mail od mog direktora banke iz Zagreba, otvarao sam račun u svom Šibeniku da smijem komunicirati s vama kao strankom. Da smijem komunicirati s vama kao strankom. Super. Znači, političari su zaslužili da ih se gleda pod posebnom lupom. S druge strane, ljudi koji imaju kaznene prijave, ljudi koji su ogrezli u kriminalu, ljudi koji znači, da ne nabrajam sve kategorije, ljudi koji su privatizirali, opljačkali milijune, oni ne trebaju čekati da im netko iz Zagreba pošalje mail i da im kaže smiješ da službenik na šalteru smije komunicirati, stupiti u kontakt, to je bio izričaj, stupiti u kontakt sa strankom. Ovdje ću još spomenuti jednu interesantnu stvar, također je poveznica pa će svima biti jasna, radi se Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa. Dakle, ja jedva čekam da naš premijer konačno se usudi doći pred povjerenstvo i da kaže kako je napravljen zakon koji je jednoj skupini ljudi omogućio 5 stotina milijuna kuna, pa me zanima hoće li ta jedna osnovana sumnja možda biti na neki način obuhvaćena s ovim? Hoće li možda međunarodne institucije biti upoznate da je predsjednik hrvatske Vlade trenutno osumnjičen, znači pred Povjerenstvom za sprječavanje sukoba interesa za 5 stotina milijuna kuna. Ja ću napraviti interesantnu jednu poveznicu, gledatelji će se sjetiti kako je bivši predsjednik HDZ-a, Tomislav Karamarko otišao s te funkcije i sa funkcije potpredsjednika Vlade, zato što mu je supruga radila za firmu koja je radila za INA-u za stotinjak tisuća kuna. S druge strane, to je odradila i Dalija Orešković, koja je kasnije, eto i politički se angažirala, pokazala da ima politički stav, danas eto to isto povjerenstvo koje je omogućilo premijeru Plenkoviću da dođe na to mjesto, ne može napraviti svoj posao jer premijeru ne odgovara nova predsjednica tog povjerenstva. Pa me zanima malo kako eto hrvatski mediji kad je bilo pitanje jednog predsjednika HDZ-a i potpredsjednika hrvatske Vlade, reakcija da je to stavljeno u fokus iznimno snažno, iznimno puno, a sada kada se radi o premijeru Plenkoviću, hrvatski mediji šute. A reći ću da se ovdje radilo o stotinjak tisuća kuna, a ovdje se radi o 500 milijuna kuna. Naravno, on nije direktno povezan s ovim zakonom, ali evo, ja ću jedan mali rezime napraviti od svega ovoga, da ne zaboravite. Pitanje terorističkih organizacija u R. Srbiji, ne samo tu, imamo mi i drugih u susjedstvu, da se stave na popis. Dakle pitanje organiziranog kriminala, govorim o transferu migranata ilegalno kroz RH, tiče se ovog zakona. I nadovezat ću se i volio bih da na neki način i ta privatizacija spomenuta kroz bilo koji zakon, pa možda čak i kroz ovaj zakon, da svi oni koji sutra budu vidjeli račune nekih tajnika hrvatskih u inozemstvu, da znaju da taj novac nije na legalan način stečen nego da je stečen pljačkom hrvatske države i hrvatskog naroda.
Idemo na… Replika nema. Idemo onda na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ova tema, rekao sam u ime kluba, vrlo bitna i značajna tj. mjere ograničavanja pranja novca i borba protiv terorizma je, u biti o tome trebamo raspravljati, a mi u RH smo u tome nekakvom vrznome kolu, da jednostavno nismo ni prihvaćali direktive EU. Opet ću ponoviti, prije 2 godine smo predlagali da se registar stvarnih vlasnika tvrtki, ono što je direktiva u EU već je prihvaćena, da se prihvati u ovome Saboru, međutim ovaj Sabor nije pristao i to je ključni problem. Da jednostavno oni zastupnici koji su bili u EU parlamentu, evo, pa kolega Stier je maloprije govorio, on je glasao u EU parlamentu da se ovaj zakon, da ta direktiva prođe, međutim ovdje nije glasao i tek naknadno ste donijeli taj zakon da se od 2020. godine stvarni ... [[Govornik se ne razumije.]] vlasnika stvarnih tvrtki, dok je EU direktiva davno prije došla. Zbog čega Hrvatska nije htjela odmah implementirati tu direktivu, dok, ponavljam, u isto vrijeme kad je vlast u Hrvatskoj istovjetna, kad je grupaciji istovjetna vladajuća većina, predstavnici u EU parlamentu. I to je ključno pitanje. Što se tiče rasprave, ovo je znači široka rasprava. kolega Zekanović je spomenuo ovdje četnički pokret. Nije ovo rehabilitiran. On nije pristajao. Pa imamo na čelu R. Srbije četnika. Znači on nije rehabilitiran, on je trajan. Znači mi trenutno imamo Aleksandra Vučića koji je bio četnik, koji je bio huškač, koji je bio, i mi ga ovdje dočekamo sa crvenim tapetom. Žao mi je što nas više nije tada upitalo ga tada, i u medijima je čak bilo zabranjeno postavljati mu pitanje kad će u Hrvatsku ... [[Govornik se ne razumije.]] Mislim zabranjeno pitanje tom čovjeku, što znači, njima je normalno da bude četnik šef države u R. Srbiji, a mi ga primamo crvenim tapetom i nemam ništa protiv toga da ga se primi, pa barem da jedno ime od nestaloga donio. Evo, prema tome, kad govorimo o četničkome pokretu, četnički pokret je trajan, mi znamo da je šef četnika Vojislav Šešelj na slobodi, vodi politiku, dok je hrvatski generali koji su se branili i sada su brojni još uvijek u Haagu. Prema tome, ja mislim da mi moramo u borbi protiv terorizma, ograničavanja, sankcija biti puno aktivniji jer smo puno ugroženiji. Mi smo prihvatili Marakeški sporazum, bez obzira što ovaj parlament nije, bez obzira što smo predlagali da se raspravlja u Parlamentu, bez Parlamenta, bez volje naroda, bez volje zastupnika koji su u ovome trenutku u Saboru prihvaćen je Marakeški sporazum a naši susjedi nisu i tom logikom mi smo ugroženiji od terorizma i pranja novca jer moramo znati da tamo nisu sve ljudi koji zbog socijalne, humane ugroženosti, da tu ima ljudi koji prelaze granicu ilegalno, koji su bili vojnici, pripadnici terorističkih organizacija, ISIL-a ili svega sve šta ne u tom području i mi smo puno ugroženiji i već ako Hrvatska se toliko prilagodila Angeli Merkel i njenom načelu, onda je minimalno trebala, minimalno uvažena tajnice što je trebala, trebala je izboriti za novac da se osiguraju ljudi i resursi u provedbi ovih direktiva, ovoga što mi implementiramo u naše zakonodavstvo. Međutim ni to niste napravili. Naši susjedi nisu prihvatili Marakeški sporazum i to je ta EU di smo mi u biti na zapećku, di mi poslušno ulazimo u neke stvari koje provjeravamo pa čak ni financijski ne koristimo da osiguramo novac za provedbu ovih mjera koje implementiramo u zakon koje ćemo prihvatiti jer ono šta je u borbi protiv terorizma, naravno da ćemo mi prihvatiti i nije mi nikako jasno kako 2 g. Hrvatski sabor bez obzira što je ovo bilo službeno predloženo i kroz izmjene zakona i što smo davali amandmane, da nisu prihvatili i oni zastupnici koji su bili europarlamentarci koji su to prihvatili. Zbog čega i zbog čega u 2020. tek izlazi registar stvarnih vlasnika tvrtki? Ako je to EU, ako se mi pozivamo na EU, na načela EU-a i to, mislim, ima tu puno tih stvari koje bi trebalo ovdje odgovoriti uvažena tajnica, trebala bi i ministrica doć ovdje ovako u ovim temama bat ponekad progovoriti jer ima puno toga što nije ona poduzimala mjere i provođenja Republike Srbije u ulasku 2023., tj. povjerenstva, 23., 24. poglavlje, tako da bi mogla i ona kao ministrica, kao osoba na čelu diplomacije pojaviti se ovdje i govoriti o ovoj problematici, naravno da će tajnica to braniti ali ne znam zbog čega u zadnje vrijeme ministrica izbjegava već duže vremena doći ovdje pred saborske zastupnike, očekivali smo je i na Odboru za branitelje, za veterane, nije se ni pojavila jer je morala dati izvješća Srbiji tj. praćenju poglavlja 23., 24. Srbije u ulasku EU-a, naravno da ga ona nije održala ali je bila obavezna, niti jedno izvješće nije poslala. Prema tome, ja mislim da u ovaj zakon će imati smisla kad Hrvatska bude implementirala ono šta je dobro odmah a ne retro i onda s tim mjerama se hvaliti kao da je nešto novo donosimo, neki novi korak a već je ovo trebalo bit davno implementirano, trebalo smo zaštititi hrvatske granice, uletili smo u Marakeški sporazum bez da je ovaj Sabor i to je najbolnije šta ovaj Sabor nije dobio mogućnost raspravljanja kao što je npr. u Njemačkoj Bundestag je raspravljao o tim problemima, međutim na odboru kolega Kovač tada nije prihvatio uopće da se glasa o njemu, da se ima mogućnost da raspravljamo i ja bi volio koje je sve Hrvatska izborila se za koja financijska sredstva koje će to biti institucije ojačane, ljudski resursi koji će biti da se ovo implementira u hrvatsko zakonodavstvo borba protiv terorizma i pranja novca, ograničenje, tko će to provoditi jer dosad je pola Hrvatske opljačkano, nitko ne odgovara. Sve je to bilo pranje novca. Evo hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prvi je poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, evo javili su mi upravo na mobitel, kaže kad ste spomenuli Vučića i crveni tepih, prekinut je prijenos na HRT-u, nešto je drugo prebačeno tako da eto znate koja je bolna točka naše vlasti, dakle da kad se spomene da je naša Predsjednica se kočoperila sa, lijepo ste istaknuli čovjeka koji je deklarirani, deklarirao se kao pripadnik četničkog pokreta i kada se s njim kočoperi po Zagrebu, to je neprihvatljivo, onda ćemo mi očekivat da će Ministarstvo vanjskih poslova sa ovakvom ministricom i vlada sa ovakvim predsjednikom Vlade, potrudit se da se te znači organizacije koje su terorističke, stave na crnu listu, pa normalno na neće kad je Predsjednica koja je vrh piramide političke u Hrvatskoj, kada ona odvodi te ljude ovdje i ona im daje ali znači, ona ih rehabilitira zapravo.
Odgovor, izvolite.
Pa nije bitno, mislim, Vučić je četnik i on je ponosan na to, on je huškao ljude srpske nacionalnosti, on bi se najprije trebao tim ljudima ispričati što je huškao na granice Velike Srbije i on je napravio ogroman problem i narodu hrvatskom i narodu srpskom i naravno da ne može ona to provesti jer jednostavno oni su u koaliciji, oni su zajednički partneri u Europskoj pučkoj stranci, oni su pučani, HDZ i Vučić i jednostavno primanje Vučića na onaj način da se izrugiva na taj način, a uglavnom i dijelovi većine ovdje su kad je dan Oluje, oni su u Bačkoj Palanci, kolega Pupovac je u Bačkoj Palanci, dolje na derneku četničkom dok mi ovdje imamo proslavu Oluje i to je tako jednostavno preveliki je utjecaj Aleksandra Vučića na politiku RH direktno preko većine u Hrvatskom saboru, hvala.
Druga replika poštovani kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Bulj, govorili ste o borbi protiv terorizma, o sigurnosti hrvatske države, ja osobno mislim da mi nismo od početka '92., 92., '95. sad sve do danas čvrsto stali iza onoga što smo doživjeli. Mi znamo da su logori u Srbiji bili, znamo šta su radili sa hrvatskim braniteljima, iz hrvatskog naroda koji je odveden iz Hrvatske u Srbiju. Kolega Pupovac je jučer tako demonstrativno nastupio u Saboru braneći, naravno, ne treba se opravdati ničije, ... [[Govornik se ne razumije.]] sloboda mora bit u Hrvatskoj, ali postavlja se pitanje zašto se nisu procesuirali zločinci koji su trebali biti. Zašto ni danas ne možemo znati istinu o zločinima u njihovim logorima gdje su Hrvati iz Hrvatske odvedeni u Srbiju? Naravno i ovi ljudi, izbjeglice koji dolaze nas iz Sirije ili dolje s onog Bliskog Istoka [[Upadica: Hvala vam.]] kroz Srbiju legalno prolaze i naši ništa ne postavljaju pitanje [[Upadica: Hvala kolega.]] zašto je to tako. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa baš sam kolega Mišić govorio da je trebala biti ovdje ministrica koja je šefica Povjerenstva za praćenje pretpristupnih Srbije otvaranju 23. i 24. poglavlja, koja nije, koja ne poštiva odluke Vlade, vidimo, znači da kaže u čemu je problem. Što se tiče kolege Pupovca, naravno da trebamo sudit sve zločine, svaku agresiju, ali je činjenica da kolega Pupovac, vrijeme je da kaže što je sa dr. Ivanom Šreterom, to bi bilo minimalno prema obitelji da se barem zna gdje su kosti od pokojnoga. To je toliko što očekuje i obitelj, a i svi mi, da znamo dostojanstveno bar pokopati toga čovjeka. Prema tome, smatram da traženje nestalih, zločini, ovi koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] zločinačke ruke, prioritet u ovome trenutku, a da Ministarstvo vanjskih poslova ne obavlja svoj posao. Hvala.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja rasprava pa idemo još na završnu riječ predlagatelja, molim državnu tajnicu Andreu Metelko Zgombić da nam se obrati. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, htjela bih se prvo zahvaliti svim sudionicima u raspravi jer iz svih izjava i komentara ipak se može zaključiti da saborski zastupnici daju podršku ovim našim izmjenama i da će one doprinijeti borbi protiv međunarodnog terorizma, borbi protiv međunarodnog kriminala i miru i sigurnosti. Vezano za konkretna pitanja, možda samo kratko reći da zaista do sada nije primijećene i nije bilo prigovora u provedbi postojećeg zakona, međutim Manival djeluje u okviru Vijeća Europe i on brine i stalno unaprjeđuje praksu država i upravo stoga je predložio Hrvatskoj izmjene i dopune ovog zakona koje su sada pred vama. Između ostalog, precizirajući i pojam, šireći pojam imovine koja može biti predmet restrikcija, pa tako se to sad izrijekom odnosi na naftu i na druge prirodne resurse i ono što je vrlo, vrlo važno jest da se govori o zajedničkom i neizravnom nadzoru i on se kontrolira, tako da se ne zamrzava sama imovina koja je formalno i izravno u vlasništvu osoba koje su predmet sankcija nego one koje su u posjedu ili koje pripadaju osobama pod njegovom kontrolom, nadzorom, dakle, tazbinski, bračni odnosi, rodbinski odnosi, sve su poveznice koje proširuju u stvari predmet sankcija, odnosno imovinu koja je predmet restriktivnih mjera. Vezano za pravo RH kao članice EU, produbiti određene sankcije, da, ona zaista postoji, dakle, imamo sankcije koje se dogovaraju na razini UN-a, imamo sankcije koje se dogovaraju na razini EU, a svaka država članica jednako tako ima pravo produbiti određene sankcije vezano za pitanje uvažene zastupnice, što ukoliko određene države blokiraju donošenje sankcija na razini EU, budući da je za to potrebna jednoglasnost, naravno da se državama članicama ostavlja ta mogućnost za neko dodatno, precizno i možda malo više usmjereno uvođenje pojedinih mjera. Tijekom ove rasprave bilo je riječi i o R. Srbiji, osobama koje su na sankcijskim listama, da, određene osobe iz R. Srbije jesu na sankcijskim listama i UN-a i RH te to provodi, a jednako tako, i na sankcijskim listama koje su zajednički usuglašene u okviru EU. Samo za podsjetiti da je imovina Miloševića i njegove obitelji bila i dalje jest upravo predmet tih sankcija i mjera ograničenja. Kad je riječ o migracijama, one zaista nisu izravno, ne ulaze u primjenu i ovog zakona, međutim, činjenica jest da vrlo često tijekom rasprave spominjani Marakeški sporazum je kompakt, dogovor o migracijama koji nije pravno obvezujući, koji nudi državama koje su mu dale podršku samo set mjera, a na svakoj državi je da zavisno od vlastite migracijske politike bira i određuje na koji način će se postaviti vezano za migracije. EU je svjesna, dakle izazova koje migracije donose i upravo kao što je marakeški dogovor signalizirao u velikoj mjeri pitanje migracija se treba rješavati djelovanjem prema državama izvora i tu EU ima veliku moć i snagu upravo kroz razvojnu politiku i humanitarnu i razvojnu pomoć prema državama koje su u potrebi, djeluje prema izvorima migracije, ja bi rekla da je to ujedno odgovor da na koji način i EU iz svojih fondova omogućava rješavanje pitanja migracija. I u konačnici mogu samo reći da kad je riječ o organiziranom kriminalu, hrvatska policija itekako štiti hrvatske granice i čak 6500 policajaca je angažirano na zaštiti te granice i u proteklim godinama, u ovoj godini također, zabilježen je veliki, veliki porast u hvatanju i razbijanju upravo ovih kriminalnih mreža koje pokušavaju migrante prokrijumčariti nedopuštenim putevima u RH. Zaključno bi možda mogla reći da i Vlada RH i prihvaća amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo Sabora RH, zahvaljujem.
Idemo na replike, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice, ono šta je dobro treba prihvatiti naravno da o tome nema spora, međutim uvijek je problem kako se primjenjuje te direktive ili te izmjene zakonske koje trenutno imamo i ono sve što je u borbi protiv ograničavanja u borbi protiv terorizma i pranja novca koji je, to treba prihvatiti međutim je činjenica da vi niste odgovorili na nekoliko pitanja. Prvo je pitanje zbog čega 2020. tek mi imamo registar stvarnih vlasnika će biti tvrtki, zbog čega kad je direktiva donesena davno prije, prije 2 g. smo mi to predlagali ali nije prihvaćeno? Zbog čega Hrvatska kaska za tim direktivama a ovim se pozivate na vrednote EU-a, direktive EU-a, međutim zbog čega nije taj zakon prihvaćen davno prije? Hvala.
Želite odgovor? Izvolite.
Izrada tog popisa je u tijeku, sami ste rekli da će biti 2020. gotovo, to je jedan kompleksan, zahtjevan posao, treba mu se vrlo pažljivo pristupiti a direktiva daje smjernice državama članicama i Hrvatska je u ovom trenutku u okviru predviđenih rokova.
Druga replika, poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovana državna tajnice, niste odgovorili na pitanje koje je ključno bilo a koje sam vam postavio, govorili ste o migracijama, složit ću se da hrvatska policija i naglasio u raspravi, radi jako dobar posao međutim ne postoji politička volja prije svega ministra da se taj problem riješi koji je očit, znači pozdrav hrvatskim policajcima, Marakeški sporazum se nije morao potpisati jer ga mnoge ključne države svijeta pa čak SAD nisu potpisale ne bez razloga a mi smo ga potpisali samo zbog toga odnosno kako god usvojile da bi se ulizali još jedanputa međunarodnoj zajednici a odgovor nisam dobio na pitanje terorističkih organizacija u našem susjedstvu s naglaskom na četničke terorističke organizacije, ignorirali ste ono o čemu sam ja govorio 5 minuta ovdje. Dakle, zašto hrvatska država se ne potrudi da te organizacije dođu na popis terorističkih organizacija? I što hrvatsko Ministarstvo vanjskih poslova misli o rehabilitaciji tog pokreta u Srbiji?
Odgovor, izvolite.
Svima je dobro poznat mehanizam koji se mora provesti kako bi određena osoba ili organizacija došla na popis, dakle ovim zakonom se ne urešuje taj način nego se trebaju dakle primijeniti određena pravila, dakle na UN-ovoj razini odluku donosi Vijeće sigurnosti UN-a a na razini EU-a sve države zajednički. Prema tome, za to je potreban konsenzus, evo hvala lijepo.
I na kraju, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala, predsjedniče. Poštovana gđo. Metelko Zgombić, vi ste ovdje dali dosta optimistične i smirujuće izjave glede migracija i rekli da se 6500 policajaca kojih je dovoljno da štite granicu, uspješno bore protiv kriminalnih skupina koje krijumčare, Vidite, vi ste potpuno u zabludi. Ovdje je riječ o stotinama tisuća ljudi koji prolaze kroz Hrvatsku, Hrvatska liči na švicarski sir, probušena je, ponekog na cesti uhvate krijumčara a tisuće prolaze dalje prema Njemačkoj, Austriji. Mediji skrivaju ove informacije, Hrvatska je postala nesigurna zemlja za nas građane, posebno određenim koridorima koji su najbrži za prijelaz. Mi građani kada idemo preko granice, moramo stati u red, pokazati putovnicu, osobnu kartu, proć proceduru, tisuće i stotine tisuća godinama prolaze kroz Hrvatsku, tražim od Vlade da zaštiti RH jer je Hrvatska ugrožena i hrvatski narod je ugrožen.
Želite li odgovor? Izvolite.
Poštovani g. zastupniče, Hrvatska nije nesigurna zemlja i mislim da zajedničkim združenim naporima svih nadležnih tijela RH to se osigurava i mislim da bi to trebali svi cijeniti i priznati, hvala lijepa.
Hvala vam lijepa, došli smo do kraja rasprave, zaključujem ju, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, drugo čitanje, P.Z. br. 622. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandmane odbora te oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednostavno 86 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja.
Poštovani g. predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, radi daljeg unapređenja obrambenog sustava i sposobnosti Hrvatske vojske i u skladu sa strateškim pregledom obrane kojim se naglašava važnost razvoja obrambenih sposobnosti, pred nama se danas nalazi ovaj zakon. Sigurnosna paradigma mijenja se, kako u svijetu, tako i u našem okružju. Učestali kibernetički napadi na nacionalnu kritičnu infrastrukturu kao dio hibridnog djelovanja zasigurno su jedne od najvećih prijetnji današnjice. Stoga moramo raditi na obuci korisnika informacijskih sustava, prilagođavati informacijsku arhitekturu, primjenjivati napredne tehnike zaštite, te podizati svijest o sigurnosnoj kulturi i primjeni zakona o informacijskoj sigurnosti i u kibernetičkoj sigurnosti operatora, ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga. U ožujku ove godine proveli smo vježbu Sustava domovinske sigurnosti i kibernetički štit 2019. s ciljem podizanja svijesti o kibernetičkoj sigurnosti s naglaskom na operatore ključnih usluga, davatelje digitalnih usluga, nadležna sektorska tijela i tijela nadležna za prevenciju i zaštitu od incidenata. RH nositelj je cilja sposobnosti i kibernetička obrana kojeg smo preuzeli u okviru NATO-a procesa obrambenog planiranja. Njegova implementacija podrazumijeva razvoj niza sposobnosti Ministarstvu obrane i Hrvatskoj vojsci vezano za kibernetički prostor. Vrlo je važno da razvijamo i integriramo sposobnosti zaštite i obrane u kibernetičkom prostoru s obzirom da su kibernetički napadi u svijetu sve učestaliji. Utvrdili smo da je potrebno poboljšati sustav zaštite vojnih informacijsko komunikacijskih sustava od kibernetičkih ugrožavanja i napada. Zato smo i započeli s procesom ustrojavanja zapovjedništva za kibernetički prostor kao nove postrojbe Hrvatske vojske i to na strateškoj razini, znači do sada Hrvatska vojska je imala zapovjedništvo kopnene vojske, zapovjedništvo Hrvatske ratne mornarice, zapovjedništvo Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, Hrvatsko vojno učilište, zapovjedništvo za potporu, s ovim sada dobivamo to šesto strateško zapovjedništvo, zapovjedništvo za kibernetički prostor. Predloženim zakonom uređuje se normativni okvir i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru za potrebe Ministarstva obrane i Hrvatske vojske. Strateškim pregledom obrane naglašava se važnost razvoja obrambenih sposobnosti koje su kao nacionalna i međunarodna obveza dogovorene sa saveznicima u okviru NATO-a i EU, te drugih organizacija kojima je RH pristupila na temelju međunarodnih ugovora. Jedna od rješenja je i osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela sa zadaćom razvoja zajedničkih ciljeva sposobnosti koje su države prihvatile i koje proizlaze iz članstva u međunarodnim organizacijama. Budući da važeće odredbe Zakona o obrani u odnosu na osnivanje tih tijela nisu detaljno propisane, navedena materija predlaže se urediti ovim zakonom. Uređuje se način osnivanja međunarodnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela tako da se one osnivaju i djeluju u skladu sa sklopljenim međunarodnim aktima i ugovorima. Uredbom Vlade uredit će se naziv, sjedište, organizacija i upravljanje tim tijelom u granicama određenim u sklopljenim međunarodnim dokumentima. Prva primjena ovih odredbi o donošenju i stupanju na snagu ovog zakona bit će multinacionalni specijalni zrakoplovni program. RH preuzela je u paketu NATO ciljeva sposobnosti, cilj sposobnosti koji predstavlja razvoj zračne sastavnice specijalnih snaga. S obzirom na to da su te ciljeve sposobnosti preuzele uz RH i Mađarska, Bugarska i Slovenija, ove 4 države potpisale su memorandum o suglasnosti o uspostavi multinacionalnog, specijalnog, zrakoplovnog programa. Država domaćin tog međunarodnog tijela kojim bi se ustrojio centar za obuku helikopterskih posada za provedbu zadaća specijalnih zračnih snaga je RH sa sjedištem u vojarni u Zemuniku. Svrha centra je obuka posada višenamjenskih helikoptera kroz teoretsku i letačku obuku za provedbu nekonvencionalnih zadaća specijalnih zračnih snaga. Cilj nam je do kraja ove godine dostići inicijalne operativne sposobnosti, a tijekom 2020.g. pune operativne sposobnosti i ono što je važno, dugoročan cilj je da ovaj centar u Zemuniku postane prvi NATO centar izvrsnosti u RH za obuku helikopterskih posada. Znači, mi bi po prvi put dobili NATO centar izvrsnosti u RH za obuku helikopterskih posada. Predloženim zakonom dorađuju se i odredbe koje se odnose na zaštitu podataka obrane i predstavljaju usklađenje s posebnim propisom. Dio odredbi predloženog zakona predstavlja i nomotehničko usklađenje s drugim zakonima i provedbenim propisima. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatno sredstvo u državni proračun RH. Predlažem da podržite i prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo 6 replika, prvi je na redu poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Krstičević, poštovani ministre, zanima me, spomenuli ste kibernetičku sigurnost, dosta se o tome u RH govori, zanima me konkretno određene aktivnosti ovog zapovjedništva odnosno kako ono povećava sigurnost naših građana u RH i vidimo da je i SOA dala određene primjedbe da je RH izložena takvim napadima, zanima me koji su resursi i na koji način to zapovjedništvo omogućuje veću sigurnost naše domovine odnosno na koji način će to konkretno pomoći da se naši građani osjećaju sigurniji? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče i kolega Maras. A što se tiče tog zapovjedništva, jasno da je to zapovjedništvo strateško zapovjedništvo i to zapovjedništvo će upravo prikupiti sve informacije i ono će upravo upravljati sa svim aktivnostima, resursima koji su vezani uz kibernetičku obranu. Mi smo do sada imali i u okviru Ministarstva obrane na jako puno djelova te aktivnosti i upravo s ciljem udruživanja resursa smo, gledali smo i kako to rade i druge države, željeli uvezati sve te znači sposobnosti i upravo sa tog zapovjedništva dati koordinaciju, dati usmjeravanje, dati zapovijedanje, dati upravljane, dati svu onu prevenciju koja je potrebna i mislim da je u sadašnjem razvoju Hrvatske vojske konačno došlo vrijeme za to zapovjedništvo.
Hvala. Idemo na drugu repliku. Poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre kada smo stvarali Hrvatsku vojsku u Kranjčevićevoj '91. godine tada nismo niti slutili da ćemo od međunarodnog objekta postati međunarodni subjekt. Danas mijenjamo i dopunjujemo ovaj zakon zbog tri ključne stvari o kojima ste vi govorili zbog međunarodnog vojnog zapovjedništva vezanog za zapovjedništvo za kibernetički prostor i zbog zapravo podataka koji su vezani za Ministarstvo obrane. Rekli ste i jednu stvar da ovim zapravo Hrvatska dobiva i NATO centar za obuku pilota helikoptere što bi trebalo biti velika vijest danas u Hrvatskoj a ne da se taj dio relativizira. Recite međunarodnim bojnim zapovjedništvom, ovo bi bilo prvo međunarodno vojno zapovjedništvo, što Hrvatska time dobiva? Jača svoju sigurnost? Što je sa troškovima, što je sa sigurnosti granica RH vezano upravo zbog ovog međunarodnog vojnog zapovjedništva.
Hvala. Odgovor izvolite.
Pa uvaženi kolega zastupniče još ovo što ste i rekli, sigurno vi znate da smo ove godine obilježili 10 godina članstva RH u NATO-u i mislim da je dobro da smo uspjeli doći do te pozicije da Hrvatska može ustrojiti to zapovjedništvo i za kibernetički prostor i da možemo krenuti sa ustrojavanjem multinacionalno obučno središte za obuku helikopterskih posada u Zemuniku. Konkretno to je dobro za Hrvatsku vojsku za razvoj helikopterskih posada ali to je s druge strane sigurno dobro i za razvoj partnerstva u okviru NATO-a i sigurno da je to dobro i za sigurnost RH. Što se tiče troškova, određeni troškovi postoje, dio troškova će podnijeti Hrvatska a dio troškova će upravo NATO investirati u Zemunik i na taj način ćemo i taj dio pokriti. Hvala.
Kolega Kirin, izvolite vi ste sada na redu.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Hrvatski vojnik je najvažniji dio obrambenog sustava RH. Hrvatska je bila kroz povijest od Nikole Šubića Zrinskog, Trenkovih Pandura, hrvatskog Bana Josipa Jelačića i u novijoj povijesti i danas u sastavu Međunarodnih snaga prepoznata po vrsnim vojnicima. Također kroz povijest je prepoznata po kvalitetnim vojnim pilotima sve do Perišina u okviru multinacionalnog zrakoplovnog programa Zemunik će biti centar za teorijsku i letačku obuku, za provedbu nekonvencionalnih zadaća, zračnih, helikopterskih snaga. Kako napreduje provedba toga programa?
Odgovor izvolite.
Pa uvaženi zastupniče, pa program ide, vidjeli ste da je cilj ove godine inicijalna sposobnost, sporazum je potpisan sa ove četiri države, aktivnosti idu dobro i evo krajem godine svi ti ministri će doći u Zadar i tada ćemo pokazati inicijalnu operativnu sposobnost tog multinacionalnog obučnog središta a sljedeće godine je cilj upravo doći do pune operativne sposobnosti.
Hvala. Sada je na redu poštovani kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala. Gospodine ministre, ovim zakonom se predviđa da je zabranjeno neovlašteno snimanje i motrenje vojnih objekata, međutim, čini mi se da bi taj zakon mogao, ta odredba mogla ostati samo formalno na papiru ako se ne uvedu i odredbe o neutraliziranju i blokiranju tih bespilotnih letjelica i dronova jer ćemo inače moći samo kažnjavati one koji, čiji vlasnici budu identificirani i nađeni. Vi ste isto tako u načelu sustava Domovinske sigurnosti, ovaj problem koji se ovdje identificira sa ovom odredbom može se preslikati i u drugim područjima zlouporabe, uporabe ovih dronova. Pa me interesira da li Vlada i vi kao čelnik sustava domovinske sigurnosti planirate donijeti i cjeloviti jedan zakon koji bi se ticao uporabe dronova odnosno nedozvoljene uporabe dronova?
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Uvaženi saborski zastupniče i kolega prof. Tuđman, radimo na tome, upravo da bi cjelovito riješili to pitanje zaštite vojnih prostora odnosno vojnih, vojarni.
5. replika, poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, jasno da središte za helikoptersku obuku naših pilota je nešto što je vrijedno ali ono što mene zabrinjava je i pitanje zapovjedništva za kibernetičku sigurnosti, odnosno pitanje koliko se to zapovjedništvo preklapa sa ovlastima i vojno-obavještajne agencije i naše SOA-e. I ono što me također brine koliko će to zapovjedništvo biti samo vezano uz vojsku i vojne objekte a koliko će se slučajno ili ne slučajno proširiti i na civilni sektor. Nisam siguran da iz ovoga što je u ovom zakonu napisano postoji i vrlo jasno razgraničenje što će ta kibernetička sigurnost u vojsci raditi i koliko će ona biti ograničena samo na područje koje treba biti, a evo i SOA je dala svoje primjedbe, a posebno ih zanima prema vojno obavještajnoj agenciji koja je razlika [[Upadica: Hvala]] jednog i drugog.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi saborski zastupniče, pa vi znate da se u kontinuitetu od '90., '91.g. Hrvatska vojska razvija i mislim da danas 2019.g. mislim da je vrijeme da formiramo zapovjedništvo za kibernetički prostor, jasno da smo u pripremi tog prijedloga, ustroja, razgovarali sa svima, prema tome, to zapovjedništvo zatim vojno sigurnosna obavještajna agencija, sigurnosna obavještajna agencija, svi će oni surađivati, jasno je određeno tko što treba raditi i jedni drugima će dati potporu i zaista sam sretan da Hrvatska vojska sustavno, organizirano ulazi u kibernetički prostor. Vi znate da, kibernetika što je danas i primarna zadaća tog zapovjedništva će biti Ministarstvo obrane i MUP, a što se tiče civilnog dijela imaju agencije, službe koje su odgovorni za taj dio.
Hvala. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani generalu Krstičeviću, vi ste spomenuli sigurnosna paradigma se mijenja u svijetu, pa i kod nas, ja se s vama u potpunosti slažem, ova kibernetička odbrana, hvala da idemo u tom pravcu, da se moderniziramo, da naša vojska bude sigurnija, da imamo tehnologiju koja je sada prisutna u svijetu. Ja bi samo mogao reći da u zadnjih 2-3.g. vi ste napravili jako, jako puno za Hrvatsku vojsku, otvorili ste neke vojarne koje su bile zatvorene, u stvari koje nisu bile i ja vam se zahvaljujem na tome, Vukovar, Ploče, Pula i još neke druge koje čujem, Varaždin i mislim da ste jako, jako puno napravili i da naša vojska ide u jednom pravom smjeru, u jednom NATO smjeru gdje ćemo biti sigurniji i naravno i s ovim kibernetičkim sustavom ćemo biti još sigurnosti, moći ćemo onda gledati u naše granice i u tome zahvaljujem vam.
Odgovor na repliku. Nema. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Počinjemo sa raspravom, prvi je g. Anđelko Stričak ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Potpredsjedniče HS, potpredsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani koji će Klub zastupnika HDZ-a podržati. Svjedoci smo da današnje društvo u cjelini se sve više oslanja na umrežavanje i korištenje informacijskih sustava zbog čega područje kibernetičke sigurnosti bilježi značajan globalni rast. RH prepoznaje značaj ovog područja, te je postavila strateški okvir za kibernetičku sigurnost donošenjem nacionalne strategije kibernetičke sigurnosti i akcijskog plana za njenu provedbu. Koliko je to područje u cjelini bitno govori nam zakonodavni okvir koji pokriva to područje, Zakon o sigurnosno obavještajnom sustavu, Zakon o informacijskoj sigurnosti, Zakon o kritičnim infrastrukturama, Nacionalna strategija kibernetičke sigurnosti, Strategija nacionalne sigurnosti, Zakon o sustavu domovinske sigurnosti, Zakon o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga. U skladu s nacionalnom strategijom kibernetičke sigurnosti i akcijskim planom za provedbu nacionalne strategije i kibernetičke sigurnosti tijela javnog sektora moraju poduzeti određene mjere koje proizlaze iz strategije i poduprijeti planirane ciljeve u svrhu povećanja sigurnosti, otpornosti i pouzdanosti u kibernetičkom prostoru. Predloženim zakonom predlaže se uređenje normativnog okvira i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru za potrebe Ministarstva obrane i oružanih snaga RH odnosno potrebno je izgraditi sigurno, potpuno neometano i učinkovito korištenje informacijsko komunikacijskih sustava, a što zahtijeva snažnu, učinkovitu i otpornu kibernetičku infrastrukturu. Upravo iz tog razloga ustrojava se i zapovjedništvo za kibernetički prostor kao postrojba Hrvatske vojske. Također, radi ekonomičnoga, racionalnog i učinkovitog ispunjenja preuzetim međunarodnih obveza, države saveznice se usklađuju i povezuju, te se u okviru multinacionalne suradnje pronalaze zajednička rješenja. S obzirom na proširenje obrambene suradnje RH, ne samo s državama članica NATO, nego i u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU i drugih međunarodnih organizacija kojima je RH pristupila na temelju međunarodnih ugovora, ukazuje se potreba za uređenjem načina osnivanja međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela, te se time omogućuje razvijanje intenzivnije suradnje između RH i država saveznica, kako u okviru bilateralne, tako i u okviru multilateralne suradnje. Odredbe Zakona o obrani u odnosu na osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela u RH nisu detaljno propisane, te se navedena materija predlaže uredit ovim zakonom. Ovim zakonom uređuje se postupak osnivanja međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela, te se ni međunarodni vojni zapovjedništvima odnosno drugim vojnim tijelima niti osobljima zaposlenim u njihovim, ne dodjeljuje imunitet od nacionalnog zakonodavstva ili povlastica, već se njihov pravni status regulira u skladu sa sklopljenim međunarodnim aktima i međunarodnim ugovorima. Kao što je ministar u samom uvodu naveo, prva primjena ovih odredbi bit će multinacionalni specijalni zrakoplovni program u suradnji sa Mađarskom, Bugarskom i Slovenijom. Također na kraju naglasio bih da trenutačno u svijetu postoji oko 25 kriznih žarišta, da se oni ne gase, nego su i dalje aktivna, otvaraju se nova i upravo i iz tih razloga RH mora poduzeti sve da može zaštititi svoje granice i svoje stanovništvo. Kao što sam naveo u samom uvodu Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Sada je na redu gospodin Zdravko Ronko ispred Kluba zastupnika Stranke rada, solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče, uvaženi ministre, cijenjeni suradnici, ovaj prijedlog zakona pored odredbi kojima se određuje zaštita podataka obrane, te čisto …/nerazumljivo/… te nomotehnička usklađenja s drugim zakonima i provedbenim propisima obuhvaća i dva po nama bitna segmenta. Prvi je ocjenjivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela čija je zadaća razvoj zajedničkih ciljeva sposobnosti. To smo prihvatili pristupanjem članstvu u EU, NATO-u i drugim međunarodnim organizacijama gdje je temeljem Sjevernoatlanskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga RH pristupila i protokolu o pravnom položaju međunarodnih vojnih zapovjedništava, a što je potvrđeno u Hrvatskom saboru 10. srpnja 2009. godine. Do sada osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava Zakonom o obrani nisu bila detaljno propisana. S obzirom i na proširenje obrambene suradnje RH ne samo sa NATO-om već i zajedničke sigurnosno obrambene politike EU i drugih međunarodnih organizacija ukazuje se nasušna potreba uređenja načina osnivanja međunarodnih vojnih zapovjedništava i drugih vojnih tijela. Ovaj prijedlog upravo to i nudi i to je po prilici to zašto ćete imati i podršku. Drugi momenat je uređenje normativnog okvira i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru za potrebe Ministarstva obrane i oružanih snaga, a što je u stvari i sastavnica strategije nacionalne sigurnosti RH kao i akcijskog plana za njenu provedbu. Dakle, to je stalna briga o snažnoj učinkovitoj i otpornoj kibernetičkoj infrastrukturi, tim i više jer je Ministarstvo obrane kao nositelj sila sposobnosti E6202 kibernetička obrana preuzeto u okviru NATO procesa obrambenog planiranja u stvari dužno razviti niz novih sposobnosti u ministarstvu obrane i oružanim snagama, a koje imaju dakle za potrebu normativno uređenje kao i pravila djelovanja. Dakle i u ovom slučaju imate punu podršku. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, nema ga, gubi pravo. Gospodin Franko Vidović ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, dakle kao bi razumijevamo u Klubu SDP-a zakon, izmjene Zakona o obrani se u principu donose zbog usklađivanja sa Pariškom poveljom koju je ovaj sabor usvojio ako se ne varam 2009. godine. Njim se regulira u principu pravni položaj međunarodnih vojnih zapovjedništava kao i dopuna odredbi sporazuma između stranaka Sjeveroatlanskog ugovora. Osim toga, predloženim zakonom o čemu je i ministar govorio predlaže se uređenje normativnog okvira i pravila djelovanja na kibernetičkom prostoru za potrebe Ministarstva obrane i oružanih snaga RH te se propisuju nadležnosti Ministarstva obrane i oružanih snaga RH vezano za djelovanje i razvoj sposobnosti u kibernetičkom prostoru za potrebe istih. Predloženim zakonom, također dorađuju se i odredbe koje se odnose na zaštitu podataka obrane i predstavljaju usklađenje s posebnim propisom i temeljem svega nabrojenog obzirom da držimo da je to pozitivno i za razvoj oružanih snaga Klub SDP-a će u prvom čitanju podržati ove izmjene i dopune.
Ste gotovi? Možemo nastaviti? Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Mirando Mrsić ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre današnji zakon koji se usklađuje određene terminologija bi mogli shvatiti kao tehničko usklađivanje, međutim je i to vrijeme da progovorimo o nekim stvarima u Hrvatskoj koje se i tiču samog ovog zakona, ali i drugih zakona koji su dio samog sustava Ministarstva obrane. Ono što se ja pitam gdje je Hrvatska danas, tko Hrvatsku danas ugrožava i kad izdvajamo više sredstava za obranu i osnivamo još jedno zapovjedno središte. To je u dogovoru sa međunarodnim, sa NATO-om i međunarodnim suradnicima, ali je opet pitanje zbog čega Hrvatska izdvaja toliko sredstava za Ministarstvo obrane. Još jednom s ovog mjesta želim potaknuti razmišljanje o tome kakav nam treba proračun za obranu. Mi ćemo vrlo brzo usvajati proračun za 2020. g. i ono što postavljam pitanje sa ove govornice je da li nam treba militarizacija Hrvatske. Ministar Krstičević otkad je god došao na čelo Ministarstva obrane, ponašao se kao vojnik, general a ne kao civilni ministar obrane. U svijetu je rijetkost da ministar obrane je bio u aktivnoj vojnoj službi ali eto i Hrvatska je baš po tome iznimka i to barem po tome. U zlatno doba demokracije, ministrima obrane imenovani su ljudi koji ne dolaze iz svijeta vojske nego političke figure čija je zadaća osiguravanje zakonitog funkcioniranja vojnog stroja. Naš ministar prije neki dan je izjavio da kao ministar obrane neće komentirati rezultate izbora što nije primjereno jednom članu Vlade, potpredsjedniku Vlade i očito da ministar Krstičević treba raščistiti da li vojnik ili je civil. Mislili smo da je demilitarizacija Hrvatske bespovratan proces i da se neće desiti to što se dešava u posljednjih par godina jer prije 10-ak godina vojska je napuštala vojarne, povlačila se iz nepreglednih hektara zemlje, ograđena je visokim i bodljikavim žicama u koje je prema tim planovima trebao se useljavati život. A onaj život koji je trebao živjeti u tim vojarnama, nažalost sada živi u Irskoj, Njemačkoj i vjerojatno ih nećemo nikada vratiti natrag. Zašto u Hrvatskoj mi iz godine u godinu povećamo neprimjereno proračun za obranu u trenutku kada ne postoje nikakve direktne ugroze što se tiče same cjelovitosti i suvereniteta RH a u istro vrijeme u Hrvatskoj 87% umirovljenika živi u riziku od siromaštva ako im ne dajemo transfere iz proračuna. Tko nas ugrožava a tko nas tjera preko granice? Argument s kojim se cijelo vrijeme manipulira u javnosti je pitanje da Hrvatska mora izdvajati 2% BDP-a za obranu međutim to je preporuka NATO-a i to nije nigdje zapisano kao obaveza da svaka zemlja mora izdvajati 2%. Riječ je o neformalnom dogovoru na kojem za sada inzistiraju SAD ali evo, samo 5 od 27 članica NATO-a izdvojile su 2% BDP-a ili više za obranu. Prema zadnjim podacima Europskog statističkog ureda, relativno najmanje za obrambene potrebe izdvajaju, nećete vjerovati oni kojima je naša mladost otišla u ovih zadnjih 2 g. a to su Irci. Oni izdvajaju samo 0,3% BDP-a, znatno manje izdvajaju i stanovnici Luksemburga, 0,4%, Malte i Austrije 0,6%. Dakle, Irska druga domovina našim građanima koji su se iselili, izdvaja svega 0,3% BDP-a za obrambeni proračun. S druge strane, 2,4% izdvajaju za vojne potrebe Estonci a 2% izdvajaju Grci i jasno, tu su velike zemlje, sile Velika Britanija i Francuska ali s druge strane, Njemačka izdvaja 1,23% BDP-a. Prema zadnjim podacima, Hrvatska je sa 1,71% BDP-a koji izdvajamo za obranu na 10. mjestu po izdvajanjima, dakle ispred svojih susjeda, vrlo jakih susjeda i zemalja koje imaju puno više novaca nego Hrvatska, već sam i rekao da Njemačka izdvaja 1,23%. Ondje gdje Hrvatska izdvaja manje nego ostale članice NATO-a išto bi nas trebalo zabrinjavati za budućnost razvija Hrvatske su izdvajanja za obrazovanje. Hrvatska je jedina članica od NATO-a koja najmanje izdvaja za obrazovanje, zašto je tako, da li su Hrvatima milije puške i avioni ili im je milije znanje. Posebno u oko upada trošak koji je Ministarstvo obrane prikazalo kao trošak vojnog proračuna jer evo, vidi vraže, po prvi puta u hrvatski vojni proračun su ušle mirovine branitelja i mirovine profesionalnih vojnika a kada smo govorili o tome da je potrebno razdvojiti mirovine branitelja, dakle sve one, profesionalnih vojnika, policajaca, dakle sve ono što je u kategoriji mirovine po posebnim zakonima ili povlaštene mirovine, HDZ je tada to vrlo glatko odbio i promijenio Zakon o mirovinskom osiguranju ali kada treba izvještavati o tome i kakav je vojni proračun, tada se uredno sva sredstva koje se isplaćuju u tim kategorijama, jasno uključuju u proračun Ministarstva obrane a ne u proračun Ministarstva rada i mirovinskog sustava. To još dokazuje da je onaj put kojim smo krenuli u razdvajanje mirovina bio pravi put jer evo, ako nismo mi uvjerili, očito da je uvjerio NATO pa eto, Hrvatska sada u proračunu za obranu kada izvještava u NATO, onda izvještava na način da su i mirovine branitelja i mirovine profesionalnih vojnika u tom sustavu. Vlada koja predlaže ovakav proračun u zemlji u kojoj više od 1/4 ljudi živi u riziku siromaštva i socijalne isključenosti koja se suočava sa iseljavanjem mladih ljudi, nezaposlenošću, lošim obrazovnim ishodima i lošim poslovnim okruženjem, krizom zdravstvenog sustava i rastućom nejednakosti, od ovih stvarnih i mjerljivih problema bježi smatrajući da treba graditi vrlo jaku vojsku koja će nas obraniti od nekog fantomskog neprijatelja. U ovoj godini udio je 1,7%, vjerojatno u sljedećoj godini ćemo doći do 2% sa ciljem da se dodvorimo toj imaginarnoj granici koja je neformalna, koja nije nikad dogovorena kao čvrsti stav nego je to nešto što bi zemlje trebale ostvariti. Ljudi nam bježe iz Hrvatske, ljudi nam kažu da u Hrvatskoj se nije dobro živjeti, ljudi se ubijaju zbog malverzacija u proračunu, a nadležne institucije šute. Ulaganja u znanost i obrazovanje su sramotna u odnosu na druge zemlje EU, ali mi zato ulažemo u puške, avione koje nam general Krstičević i ministar Krstičević uredno isporučuju. Pa bi ovdje isto tako, postavio pitanje, obzirom da je ministar tu, nakon debakla sa avionima koje smo kupili pa nismo kupili, sada je navodno u tijeku posao sa druga dva ili ista dva proizvođača. Ministar nije obavio posao do kraja prošle godine i u ovo vrijeme prošle godine uvjeravao nas da sve ide po planu, a sada treba nabavljati nove avione i ono što je pitanje, nadam se da će nam i ministar to odgovoriti, u kojoj fazi je taj posao stoljeća jer prošlo je 6 mjeseci, nikakvih pomaka na tom području nema i očito da će se opet desiti ono što je se desilo jer, pitam vas, biste li vi majstoru koji vam nije auto popravio na način kao što je trebao popraviti, dali automobil da vam ponovno popravi auto? Biste li liječniku koji vas nije dobro liječio ponovno otišli na liječenje? I postavljam jedno pitanje danas, a to je pitanje tko će nas obraniti od ovakvog HDZ-a i spaljene zemlje koju će iza sebe ostaviti i sasvim sigurno da ulaganje sredstava u obrambeni proračun ne bi trebalo biti prioritet ove zemlje. Prioritet ove zemlje bi trebao biti znanje, obrazovanje jer samo to će ovu zemlju izvući iz situacije u kojoj sada je. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada je na redu gđa. Vesna Pusić ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre sa suradnicima. Dakle, koliko se može vidjeti, dva su temeljna cilja ovih izmjena i dopuna Zakona o obrani. Prvi ili zadaće koje se za koje se želi pripremiti legislativa. Dakle, prvi je dodatna razrada regulative vezane za osnivanje međunarodnih vojnih zapovjedništava u multilateralnim vojnim savezima u kojima Hrvatska sudjeluje i drugo je kibernetička sigurnost i obrana. Dakle, to na prvi pogled, dva relativno jednostavna, jednostavno za definirati, ali svakako ne jednostavno za napraviti. U tom kontekstu, ova prva zadaća, dakle, dodatna razrada regulative za međunarodna vojna zapovjedništva, mislim da je od ta dva lakši zadatak. Za NATO je to već regulirano Pariškim sporazumom koji smo ratificirali negdje 2009., mislim. Razrada, međutim bi se mogla proširiti i donekle se ovdje radi o tome i na zajedničke sigurnosne i obrambene snage EU. To mislim da je značajno u ovom trenutku zbog mnogih promijenjenih globalnih okolnosti koje će se možda mijenjati ponovno s vremenom ovisno o, kako bi se reklo, političkoj konstelaciji, globalnoj i u pojedinim ključnim zemljama. Međutim ovo iskustvo je u zadnjem razdoblju pokazalo da su zajedničke europske, sigurnosne i obrambene snage važan čimbenik, da ih se ne treba zanemariti jer da mogu postojati okolnosti u kojima je to nešto na što se države članice EU primarno mogu i trebaju oslanjati. Dakle u tom smislu nam je to potrebno. U samom zakonu se, i prijedlogu se navodi da jedna tema koja ne znam koliko vam je upala u oči, ali koja je sporna na mnogim razinama, a to je da u tim međunarodnim zapovjedništvima koja bi onda u perspektivi bila i nešto od toga eventualno u Hrvatskoj, da vojno i civilno osoblje nema imunitet od nacionalnog zakonodavstva, već im je status reguliran međunarodnim ugovorima. To je kako bi rekla, izgleda benigno, međutim je bila vrlo kontroverzna točka i u pristupanju mnogim međunarodnim ugovorima od strane Sjedinjenih država i od strane još nekih značajnijih zemalja. Za Hrvatsku je to neobično važno, pogotovo ako imate takvo zapovjedništvo na svom teritoriju i na svom terenu. Važno je da je nacionalno zakonodavstvo i pravila koja se primjenjuju u slučaju bilo kakvog incidenta na vojno i civilno osoblje je vrlo transparentno definirana. Kao što sam rekla, zadaća svakako treba napraviti, ali manje komplicirana od dvije koje se u ovom zakonu spominju ili dodatno reguliraju, hajmo reći. Druga je kibernetička sigurnost i obrana. To je vrlo osjetljivo pitanje, međutim iz ovog zakona, čini se da je to nešto što se percipira kao tema Ministarstva obrane. Za Hrvatsku glavna opasnost od kibernetičkih napada nije napad na vojsku i vojne institucije, već na civilne institucije. To nije pitanje samo Hrvatske. To je globalno pitanje, kao što je ... [[Govornik se ne razumije.]] izvještaj u SAD-u pokazao, civilne institucije i naročito demokratske institucije i demokratska procedura su glavni u ovom trenutku adresat ili cilj kibernetičkih napada. I zato se od kibernetičkih napada i u cilju povećavanja kibernetičke sigurnosti mora umrežiti jedan puno širi broj ili splet institucija od same vojske koja, ponavljam, nije tu glavni cilj takve vrste napada. U ovom zakonu nije jasno da li se radi dakle, o nečemu što će vojska koordinirati ili Ministarstvo obrane koordinirati, ali će biti uključeni cijeli niz institucija. Ili će Ministarstvo obrane i vojska imati svoj takav centar ili svoje instrumente za obranu od kibernetičkih napada i povećanje kibernetičke sigurnosti, a mi ćemo, kao zemlja morati imati nešto dodatno i novo. Pa bi molila da kažete nešto u vezi s tim, zbog toga što čini mi se da u tom pogledu Hrvatska dosta kasni, a daje pogrešno da se kibernetička sigurnost tretira isključivo ili samo ili čak i primarno kao pitanje Ministarstva obrane i vojne sigurnosti, budući da je to u prvom redu pitanje sigurnosti društva i sigurnosti demokratske procedura koja je, ne samo u Americi nego i po cijeloj Europi na udaru kibernetičkih napada u zadnjih nekoliko godina i u ovom trenutku, čini se prilično snažno pa i u zemljama kao što je Velika Britanija, recimo u slučaju svih problema koji su nastali sa Brexitom. Drugim riječima, ne može se na kibernetičkoj sigurnosti raditi isključivo iz perspektive vojske pa niti primarno iz perspektive vojne sigurnosti, nego u prvom redu iz perspektive sigurnosti političkih institucija i obrane političkih institucija, dakle cijelog niza institucija države koje tu moraju sudjelovati. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Vrlo kratko, neću ući ovdje u zamku govoreći o proračunu s obzirom da je predviđeno u završnim odredbama ovog zakona da ove izmjene ne iziskuju dodatna financijska sredstva ali imamo u sljedećim točkama i izvješće pa ćemo tamo se malo više osvrnuti na proračun i što bi i kako bi trebalo biti. Prije svega, naravno pozdravljamo donošenje ovoga Zakona o obrani u onom svom, izmjene i dopune, u onom svom, u one svoje glavne dvije odrednice, to je kibernetičke sigurnosti i zapravo osnivanje, mogućnost osnivanja međunarodnih vojnih zapovjedništva i drugih vojnih tijela jer kako je tu i sam ministar rekao, to nam otvara vrata za uspostavljanje međunarodnoga, odnosno zapravo prava riječ je rečeno Međunarodnog vojnog centra za obuku helikopterskih posada. Dakle mi kao država domaćin tu dobivamo veliku priliku, znamo što to znači u onim dijelovima razvoja i lokalne sredine ali i kroz određene ekonomske benefite samog dolaska ljudi i organizacije i postojanja takvih stvari pa do nabave, logistike, svega onoga drugoga. I mislim da je već glavni pokazatelj i najava dva, donacije dva helikoptera Black Hawk koji je negdje oko 350 milijuna kuna vrijednosti što apsolutno povećava i našu spremnost. A i ne treba reći da u onih 2% i kada se gleda vojni proračun da tu spadaju i kanaderi, ako se ja ne varam ali i ostalo vojno, vojna transportna sredstva koja se koriste pri svim većim nesrećama i ovdje se to i usklađuje u ovom zakonu, u Zakonu o civilnoj zaštiti i naravno i helikopterima koji se koriste u medicinske svrhe. Dakle imamo i drugih benefita osim sigurnosti što se tiče samog proračuna i imamo potrebe ulagati upravo kad govorimo i o helikopterima mislim da je to izuzetno bitno i nadam se da će i zaživjeti i onaj daljnji razvoj koji govorimo o, helikopterskih jedinica kada govorimo o medicinskim hitnim pomoćima. Dakle mislim da apsolutno ovo osnivanje treba nešto pozdraviti, osnova za to je međunarodni, naravno ugovor, odnosno Pariški protokol iz 2009. i mi kao Sabor uvijek moramo dozvoliti da se strane trupe ili strani vojnici, dati im dopuštenje i na ovaj način to zakonski inkorporiramo da imaju trajno dopuštenje djelovanja na području RH po striktno određenim normama. I apsolutno tu je i ono što je također i to je kolegica i Pusić rekla da nema, ne uživaju nikakve posebne pogodnosti niti imunitete ti vojnici odnosno osobe vojne koje budu ovdje. Dakle mislilo se apsolutno na sve i to je ono što treba pozdraviti jer upravo što više ovakvih referentnih, što više ovakvih centara izvrsnosti i za obuku, to sigurno će i unaprijediti naše samo vojnike i borbeno stanje odnosno pripravnost, ali time i sigurnosti i imati onaj drugi ekonomski efekt koji je dobar. I ovaj drugi dio što se tiče uređenja, di se predlaže uređenje normativnog okvira i pravila djelovanja u kibernetičkom prostoru, to je izuzetno velika prijetnja, mi to znamo i dobro da se ovdje regulira i na taj način isto skreće pozornost i zakonskim rješenjima da kroz i Ministarstvo obrane i sve oružane snage se djeluje u zaštiti kibernetičkog prostora koji zbilja postaje jedan poligon za onaj tzv. nevidljivi rad sa itekako vidljivim posljedicama i moramo biti spremni na to i moramo biti svjesni da je to kontinuirana prijetnja, konstantna prijetnja, kao i sami onaj čin terorizma kojeg vidimo u onom svojem najgorim efektima, također i ovo isto kao jedna mogućnost i terorističkih napada kroz sami kibernetički, u kibernetičkom prostoru. Zaključno, Klub HNS-a naravno će podržati ove izmjene i smatramo i naravno da i vrijedi i da čestitamo na tome da smo uspjeli i ministru i ekipi dobiti upravo tu priliku odnosno tu mogućnost da u RH postoji neki međunarodni centar za obuku i da time sigurno možemo izvući puno toga, benefit za sve nas i u krajnjoj liniji za građane. Zahvaljujem.
Hvala. gđa. Irena Petrijevčanin Vuksanović, nema je, gubi pravo. g. Gordan Maras, gubi pravo. g. Anđelko Stričak, to su pojedinačne rasprave.
Hvala. Kolegice i kolege, kolko je ova tema odnosno kibernetička sigurnost interesantna govori nam jedan podatak od jednog analitičara koji se bavi tom problematikom, a to je da se do 2021.g. na globalnoj razini očekuje trošak internetskog kriminala oko 6 bilijuna dolara. Također naša sigurnosno obavještajna agencija je u svom godišnjem izvješću iz 2018.g. istaknula kako je RH prethodnih godina bila na meti niza kibernetičkih napada, kao i ostale članice EU i NATO-a, a radilo se o napadima koje karakterizira visoka razina stručnosti i prikrivenosti u dužem razdoblju, vrlo složena organizacija i plan napada koji obuhvaća pažljivu selekciju meta odnosno mete tih napada bila su Vladina tijela i kritična infrastruktura. Zbog složenosti tih napada pretpostavlja se da iza tih napada odnosno da su ti napadi sponzorirani od strane pojedinih država, posebice kada su mete infrastruktura, država članica NATO-a i EU s ciljem prikupljanja podataka o njihovim diplomatskim, vojnim i gospodarskim aktivnostima. Kad govorimo o gospodarskim aktivnostima prvenstveno tu mislim na obrambenu industriju. Također prema pojedinim analitičarima RH od 60 zemalja koje su bile uključene u ta istraživanja, nalazi se na 18 mjestu po pitanju kibernetičke sigurnosti odnosno još uvijek RH po tom pitanju dobro stoji jer ta vrsta kriminaliteta kod nas još uvijek nije raširena kao u razvijenim zemljama. Problem koji se javlja u području kibernetičke sigurnosti jest što RH ima malo stručnjaka koji se bave ovim područjem, ali nažalost i time da ti stručnjaci sve više odlaze u inozemstvo. Također naše obavještajne službe su već sada, upozoravaju sva naša tijela javnog sektora da se pripreme na predsjedanje RH EU kada se očekuje da će daleko više biti tih napada odnosno da će ti napadi na informacijske komunikacijske sustave državnih tijela RH u suradnji s drugim nadležnim tijelima da se podignu do najviše razine jer do sad sve države koje su predsjedale EU doživjele su da je bilo više kibernetičkih napada. Stoga evo apeliram, a i cilj ovog zakona je upravo, ide u tom smjeru da poduzmemo sve da i taj dio bude što sigurniji. Hvala lijepo.
Hvala. g. Nikola Grmoja je sada na redu. Molim? g. Mirando Mrsić je tražio repliku. Molim vas, g. Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani kolega Stričak, ono što ste vi govorili nema veze sa kibernetičkom sigurnosti ako sam ja dobro razumio ministra, dakle, nema veze sa kibernetičkom sigurnosti vojske ono što svi govore, mi govorimo o sigurnosti RH kao zemlje i za to su zadužene i druge agencije, između ostaloga Središnja obavještajna agencija. Vi ste u svojoj diskusiji i rekli ono što sam ja i izrazio svoju dvojbu da će se neke stvari miješati da ovo kibernetičko zapovjedništvo odnosno zapovjedništvo za kibernetičku sigurnost se, možda će se u nekim slučajevima malo nagnuti i izvan okvira vojnoga i da će preći u civilni dio, što ne bi trebao biti i to je ono što je meni najveća dvojba oko ovoga da li će se netko u tom središtu zaigrati, pa onda krenuti i u ovaj civilni dio gdje mu nije mjesto.
Vrijeme. g. Stričak, izvolite.
Pa kolega Mrsiću, ja sam u samom uvodu svoje rasprave naglasio da ću dati jedan širi pregled kibernetičke sigurnosti jer smatram da je jednostavno nemoguće podijeliti svaki segment svake naše državne institucije zasebno, pogotovo kad i obavještajne agencije su dale jedan, jednu preporuku da se sve naše institucije, državna tijela pripreme na mogućnost učestalijih napada upravo zbog toga jer iduće godine naša država predsjedava EU, a to su doživjele sve države koje su predsjedavale EU. Prema tome, smatram da je nemoguće svako tijelo da zasebno rješava tu problematiku, nego upravo da u sinergiji svih moraju dati najbolja rješenja. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu gospodin Grmoja, nema ga, gubi pravo. I ministar obrane gospodin Damir i potpredsjednik Vlade gospodin Damir Krstičević sada će govoriti završno u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, hvala svima koji su sudjelovali u raspravama, klubovima, pojedinačno, saborskim zastupnicama i zastupnicima, ono što želim još jednom u zaključku po pitanju ovog zakona ponoviti. Smatram da je pitanje obrane i Hrvatske vojske nadstranačko pitanje i kako nam je svima u interesu da imamo jaku i sposobnu vojsku. Vi znate da mi vojsku nismo naslijedili kao što su neke druge države, nego da je Hrvatska vojska stvorena, da je izvršena brutalna velikosrpska agresija na RH i da smo mi svi zajedno vojsku stvarali prije svega se branili, a onda kasnije u svim tim pobjedonosnim operacijama Hrvatske vojske donijeli mir, donijeli slobodu. Još jednom ogromna zahvalnost Hrvatskim braniteljima što mi danas živimo u slobodi i miru u Hrvatskoj i kažem odgovornost svih nas u kontinuitetu Hrvatska vojska se razvija, ona je jamac mira i sigurnosti na prostoru RH. Ja se zaista zahvaljujem još jednom jer vidim da većina klubova podržava izmjene i dopune Zakon o obrani i vidjeli ste što je cilj. Cilj je jača vojska. Prvi cilj je upravo to zapovjedništvo za kibernetički prostor, mislim da je to zapovjedništvo jako bitno, važno za Hrvatsku vojsku. I evo mislim da je dobro da to sada u ovom trenutku učinimo. I drugi, drugi vrlo važan cilj ovih izmjena i dopuna Zakona o obrani upravo formiranje tog međunarodnog tijela odnosno međunarodnog zapovjedništva za obuku helikopterskih posada. Vi znate koliko su ti naši dečki, piloti, tehničari, helihopteri koliko pomažu, kolko su nam pomagali u ratu, kolko su radili sjajan posao u ratu, a kolko i danas. Evo i danas rade traganje i spašavanje, rade hitne medicinske prijevoze i sve ostalo, znači pomažu narodu u nevoljama i to sve skupa i mislim da nam je cilj da im osiguramo još bolju, još kvalitetniju obuku i vjerujem da bi svak ko voli Hrvatsku, ko voli Hrvatsku vojsku to treba podržati. I da smo došli do tog trenutka da to radimo sa našim partnerima u okviru ovaj NATO-a. Evo, još jednom hvala svima na potpori na ovim izmjenama i dopunama Zakona o obrani.
Hvala. Ipak nekoliko replika. Prvu repliku je tražila gospođa Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima ja bi vas najprije vam se zahvalila za sve ono što ste radili i što radite i u ratu i sada u miru da bi vratili dignitet Hrvatskog vojnika, jer vidimo da oni koji to nisu bili ne cijene sve ove napore koje vi sada činite da bi osnažili prvenstveno hrvatskog čovjeka i Hrvatsku državu koja će se kvalitetno znati oduprijeti svim izazovima ne da bi napadala nego da bi sačuvala vlastite granice, da bi sačuvala kako ljudske živote tako i sve one koji dolaze u RH. Dakle, još jedanput vam hvala za sve ono što radite, a na one koji raznim usporedbama žele omalovažiti takve radnje to osuđujem.
Hvala. Želite li odgovoriti? Ne, dobro. Gospodin Felak.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre vi ste u svojem izlaganju istaknuli važnost ovih izmjena i dopuna Zakona o obrani i važnost Hrvatske vojske za Hrvatsku državu. Iz izlaganja nekih članova ovog visokog doma smo čuli i drugačija mišljenja da ne treba izdvajati dodatna sredstva za vojsku, da ta sredstva treba uložiti u znanost ili u nešto drugo, jednom riječju da nam je na neki način vojska u Hrvatskoj bespotrebna. Ja se sa takvim mišljenjem nikako ne slažem, a pitam i vas da li, da li to podržavate, jer imali smo i nedavno ne tako skoroj prošlosti vidjeti koliko nam je vojska trebala, kolko nam je trebala naoružana vojska, a znamo ko je i tu vojsku razoružao prije velikosrpske agresije. Stoga, pozdravljam na svaki način ulaganje u vojni proračun u granicama mogućnosti RH, a što nikako ne isključuje ulaganje i u obrazovanje ili bilo koji [[Upadica: Hvala.]] drugi segment našeg društva. Hvala lijepa.
Dobro. Gospodin Vlaović.
Hvala lijepo. Gospodine ministre slažem se mi iz HSS-a i ja i svi koji smo dali svoj doprinos u Domovinskom ratu da je za Hrvatsku važna obrana. Ovaj zakon omogućuje i dalje jačanje i opremanje Hrvatske vojske i na nekim novim područjima i svakako da obrazovan, kvalitetno opremljen, educiran vojnik je brana i sigurnost Hrvatskoj, ali i na međunarodnom planu se kvalitetno predstavljamo. Paralelno s tim očekujem da to bude i put otvaranju rasta gospodarstva, kako dijela vojne industrije tako i drugih povezanih industrija. I lijepo je vidjeti gdje se gdje se predstavljaju tvrtke iz Hrvatske i gdje prodajemo opremu, međutim postoje još tvrtke u Hrvatskoj kojima treba pomoć, tu mislim na specijalna vozila Duro Đaković i druge tvrtke u Slavoniji koje također očekuju pomoć i vašeg ministarstva da i oni dobiju svoj dio kolača. Hvala lijepa.
Hvala. G. Šuker.
Hvala lijepo. Hrvatska vojska je hrvatski ponos kako u ratu, tako u miru priskaču gdje god treba. Ovaj zakon ukazuje na neke stvari, mi smo postali poželjan partner i našim saveznicima u NATO-u i možda se danas premalo govorilo o tome jer možda nekome baš ti uspjesi koje ste vi kao ministar napravili, ne želi ih reći međutim ono što je i kolega Vlaović rekao, mislim da sad ovaj ustrojbeni dio hrvatske vojske koji se digao na jednu veliki razinu, trebala lagano pretakati u ovaj gospodarski dio. Zašto? Zato to Hrvatska ima potencijale, meni je žao što onaj proces u Đuri Đakoviću oko oklopnog borbenog vozila je stao na nekoj razini, mislim da tu još uvijek imamo šanse kao što imamo i drugdje šanse i naprosto Ministarstvo obrane i Ministarstvo gospodarstva mislim da trebaju raditi na tom segmentu jer i na takav način ćemo osnaživati i pokazivati koliko hrvatska vojska vrijedi hrvatskoj državi, hvala lijepo.
Hvala. I na kraju g. Anđelko Stričak.
Hvala lijepo. Ministre, već sam naglasio i u ime kluba i u pojedinačnoj raspravi da apsolutno podržavam izmjene i dopune ovog zakona, pogotovo kad govorimo o zajedničkom zapovjedništvom međunarodnih snaga. Naime, pa Hrvatska raspolaže jakom obrambenom industrijom i naravno da je to prilika da svi ti naši saveznici i partneri imaju priliku sudjelovati i na vježbama kod nas a u isto vrijeme upoznati se s tom našom obrambenom industrijom, hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, hvala na raspravi svima.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, prvo čitanje, P.Z. br. 649. predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o obrani, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 4 suzdržana i 2 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda: - Godišnje izvješće o obrani za 2018. godinu Podnositelj izvješća je Vlada RH na temelju članka 8. Zakona o obrani. Raspravu je proveo Odbor za obranu. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? G. Damir Krstičević, potpredsjednik Vlade i ministar obrane, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, gospođo uvažene zastupnice i zastupnici. U skladu sa Zakonom o obrani, Vlada RH podnosi Hrvatskom saboru Godišnje izvješće o obrani koje zastupnicima i javnosti omogućuje uvid u stanje u području obrane u 2018. godini. Temeljena svrha Hrvatske vojske je služba hrvatskom narodu i svim našim građanima kao pobjednička vojska stasala u Domovinskom ratu iz naroda i uz narod. Hrvatska vojska je institucija koja prema ispitivanje javnog mnijenja uživa najveće povjerenje građana. Tu činjenicu potvrđuje deseci tisuća građana prilikom obilježavanja važnih obljetnica iz Domovinskog rata poput obljetnica pobjedničkih vojno- redarstvenih operacija i obljetnica, ustrojavanja postrojbi Hrvatske vojske. Domoljublje, požrtvovnost i profesionalizam koji izvoru iz tradicija Hrvatske vojske, temelje su vrijednosti na kojima se gradi budućnost Hrvatske vojske i osigurava trajna sigurnost Hrvatske. Ovo Godišnje izvješće o obrani je mehanizam demokratskog nadzora, prikaz je aktivnosti u prethodnoj godini, stanja i razvoja obrambenih sposobnosti, strukture obrambenih resursa, i ostvarenja razvojnih projekata i prioriteta. Što se tiče našeg okruženja područje jugoistočnog susjedstva i dalje je prostorne sigurnosti ponajprije zbog neriješenih graničnih sporova, etničkog i vjerskog radikalizma i s njima povezanih tenzija. U takvim uvjetima Hrvatska vojska opremljenošću, osposobljenošću te konstantnim unaprjeđenjem i razvojem novih sposobnosti, jamac je sigurnosti i stabilnosti RH i svih njezinih građana. Zahvaljujući ovoj Vladi, obrambeni proračun je i u 2018. g. nastavio sa rastom koji je započet 2017. g. čime se ispunjava naša odgovornost kako prema nacionalnim sposobnostima tako i prema međunarodnim obavezama. Povećanje proračuna u 2018. g. iznosio je 445 milijuna kuna ili 10,2 u odnosu na 2017. godinu. Rastom obrambenog proračuna olakšavamo planiranje i ubrzavamo razvoj ključnih sposobnosti kroz modernizaciju i opremanje Hrvatske vojske. Proces razvoja sposobnosti nastavljen je na razini NATO saveza tijekom 2018. g. kada je dovršen četverogodišnji ciklus NATO procesa obrambenog planiranja a na ministarskom sastanku NATO-a prihvaćeno je zajedničko izvješće o razvoju sposobnosti saveza. Nakon izrade strategije nacionalne sigurnosti i Zakona o sustavu domovinske sigurnosti, u 2018. g. donesen ej i novi strateški pregled obrane. On daje smjernice za djelovanje svih sastavnica obrambenog resora i preporukama predstavlja temelj za izradu dugoročnog plana razvoja. Dugoročni plan razvoja Hrvatske vojske za razdoblje od 2020. do 2031. je u izradi i on bi se trebao naći u Hrvatskom saboru u drugom kvartalu 2020. godine. Aktivnosti koje su se provodile i u sklopu NATO-a bile su usmjerene na obaveze koje proizlaze iz ispunjavanja zavjeta za investiranjem u obranu. RH jasno je opredijeljena za ispunjavanje obaveza investiranja u obranu o čemu svjedoči i već navedeno povećanje obrambenog proračuna, znači 2015. proračun je bio 1,17, u strukturi BDP-a, danas je on 1,71 u strukturi BDP-a. Sjevernoatlantsko vijeće prepoznaje vrijedan oblik investiranja u obranu, saveza i doprinosa Hrvatske sudjelovanjem u nizu NATO operacija, misija i drugih aktivnosti. O tome svjedoči i pohvala glavnog tajnika NATO-a Jensa Stoltenberga koji je 8. listopada 2018. tijekom službenog posjeta Hrvatskoj pohvalio Hrvatsku vojsku za angažman i sudjelovanje u međunarodnim misijama i operacijama. U listopadu 2018. potpisan je memorandum o razumijevanju za multinacionalni razvoj sposobnosti zrakoplovne komponentne specijalnih snaga odnosno … [[Govornik se ne razumije]] , a u znak potpisali su ga još ministri obrane Republike Bugarske, Mađarske i Republike Slovenije, to sam već i rekao, to međunarodno središte bit će u Zemuniku, a cilj nam je inicijalne … [[Govornik se ne razumije]] da dostignemo već ove, a dugoročni cilj je NATO centar izvrsnosti za obuku helikopterskih … [[Govornik se ne razumije]] Što se tiče EU, RH aktivno sudjeluje u zajedničkoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU i članica je europske obrambene agencije. U okviru razvoja obrambenih sposobnosti EU, RH je dio inicijative stalno strukturirane suradnje EU, te se uključila u novi uspostavljeni koordinirani godišnji pregled obrane. Ministarstvo obrane je tijekom 2018.g. poduzelo radnje kako bi se pripremili, te dostojno predstavljali RH tijekom predsjedanja EU u prvoj polovici 2020.g., pripremu nastavljamo i u ovoj godini i vjerujem da će RH i tu zadaću napraviti profesionalno. U suradnji sa Rumunjskom i Republikom Finskom izrađen je program presjedanja koji u području obrane stavlja naglasak na proširivanje obrambene suradnje i provedbu obrambenih inicijativa, jačanje industrijske dimenzije obrane, suradnja EU i NATO-a, te na jačanju napora u zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici s naglaskom na zemlje jugoistočne Europe. RH u okviru NATO-a afirmirala se kao jedan od najsnažnijih zagovaratelja daljeg proširenja saveza na prostor jugoistoka Europa. Znate da smo pomogli i Crnoj Gori, a sad smo i pomogli Sjevernoj Makedoniji. Zato treba posebno istaknuti rad Ministarstva obrane i u sklopu regionalnih organizacija, foruma, inicijativa, od kojih želimo posebno istaknuti inicijativu Američko-Jadranske povelje A5. Osim nastavka suradnje oko zajedničkog sudjelovanja NATO misija odlična potpora Afganistanu u sklopu inicijative provedene su i zajedničke obuke i vježbe s ciljem unapređenja interoperabilnosti. U srpnju 2018.g. RH je bila domaćin, inicijator, posebno sastanka Američko-Jadranske povelje A5 u Zagrebu u sklopu bilateralnog posjeta ministra obrane SAD-a i generala Jamesa Metisa RH, gdje je naglasak bio na ubrzanju integracije preostalih država aspirantica iz Jugoistočne Europe u NATO. Bilateralna obrambena suradnja bila je usmjerena na strateške saveznike i partnere na području obrane i sigurnosti, tako su najvažniji partneri RH u 2018.g. bili SAD, SR Njemačka, Republika Poljska, država Izrael, Ujedinjena kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske, te susjedne države odnosno države od posebnog interesa za regionalnu sigurnost, Mađarska, Republika Slovenija, Talijanska Republika, BiH, Crna Gora, Republika Kosovo i Republika Sjeverna Makedonija. Izvrsni bilateralni odnosi sa SAD-om potvrđeni su prigodom posjeta ministra obrane SAD-a i generala Jamesa Metisa RH u srpnju 2018. koji je rekao kako je upoznat s hrvatskim doprinosima, kolektivnoj obrani koju iznimno cijeni, te je ponovio kako smatra da se RH bori iznad svoje kategorije. Potvrda izvrsnih odnosa očituje se i u donaciji 2, dvaju potpuno novih helikoptera Black Hawk odnosno crni jastreb koji će biti predani na uporabu tijekom 2022.g. Izvrsni bilateralni odnosi sa SR Njemačkom još jednom su potvrđeni tijekom mojeg službenog posjeta ministrici Ursuli von der Leyen u Berlinu u lipnju 2018.g. Ministrica nakon 2017.g. ponovno dolazi u RH u srpnju ove godine. Obrambenoj suradnji s Mađarskom u 2018.g. dan je novi zamah potpisivanjem sporazuma između Vlade RH i Mađarske o suradnji u području zrakoplovstva i protuzračnih aktivnosti. Potrebno je posebno naglasiti hrvatsku potporu u procesu pristupanja BiH Euroatlantskim integracijama odnosno unapređenju interoperabilnosti jer ona je jedina država 5 koja nije postala članicom NATO saveza. Otkako je 2017.g. proglašena godinom hrvatskog vojnika, dočasnika i časnika, nastavljen je rad na poboljšanju kvalitete života i rada pripadnika Hrvatske vojske u 2018.g. koja je proglašena godinom spremnosti i aktivnosti Hrvatskog vojnika. Kako bi pripadnici bili još bolje fizički i mentalno spremni na sve izazove tijekom službe, poseban naglasak u 2018.g. stavljen je na sportski način života. Tako je važno istaknuti da je u svrhu poboljšanja uvjeta za razvoj i održavanje tjelesne spremnosti učinjen značajan iskorak nabavkom sportske opreme, rekvizita i sprava koje su distribuirane u postrojbe Hrvatske vojske. I prije 2 dana otvorili smo i sportske sadržaje u vojarni Croatia Tigrovi. S obzirom kako su ljudi najveća vrijednost i snaga pobjedničke Hrvatske vojske nastavljeno je ulaganje u ljude i u ovoj godini. Novim Zakonom o službi iz 2018.g. vraćena su oduzeta i poboljšana su postojeća materijalna prava pripadnika Hrvatske vojske. Vraćena je naknada za stražarski dodatak, 100,00 kn radnim danom, 120 vikendom i blagdanom, naknada za terenski dodatak 100,00 kn radnim danom, 120 vikendom i blagdanom, naknada za dežurstvo 75,00 kn radnim danom i 100,00 kn vikendom i blagdanom. Tijekom 2018.g. za ove 3 naknade bilo je isplaćeno oko 32 milijuna kuna vojnicima. Od 1. lipnja ove godine povećali smo iznose za ove 3 naknade. Drugo, vrlo važna mjera koju smo uveli za vojnike da nakon isteka prvog ugovora, vojnik može potpisati drugi ugovor na neodređeno do 45.g. života, čime smo osigurali sigurnost zaposlenja. Također, omogućili smo pravo za naknadu za stanovanje za časnike koji dobivaju prvo postavljenje, čime smo ispravili nepravdu prethodnog zakona. Nakon 27.g. postojanja Hrvatske vojske, donošenjem Zakona o zakladi vojne solidarnosti u HS stvoreni su uvjeti za osnivanje zaklade o vojnoj solidarnosti. Zaklada je osnovana radi promicanja humanitarnog djelovanja i potpore zaposlenicima obrambenog resora i njihovim obiteljima pri svim oblicima stradavanja i ugrožavanja njihovog socijalnog statusa. Zaklada već radi i dodjeljuje novčana sredstva. I u 2018. godini nastavljen je povratak Hrvatske vojske u gradove, u 2017. vojsku smo vratili u Sinj i Vukovar, a ove godine, prošle godine 2018. u Varaždin i Ploče, a ove godine ćemo vratiti u Pulu i s time smo omogućili velikom broju ljudi rad blizu mjesta stanovanja, a time i poboljšanje kvalitete života njihovih obitelji. Kao u 2017. godini tako i 2018. godini dragovoljno vojno osposobljavanje realizirano u 3 redovna uputa te su obuku završili 868 ročnika. Novčana naknada dragovoljnim ročnicima u 2018. godini iznosila je oko 2.000 kuna za svaki mjesec uspješno izvršenog programa obuke, a od 1. siječnja 2019. ona iznosi 3.000 kuna. Tijekom 2018. godine u djelatnu vojnu službu primljeno je 899 osoba, od čega 822 djelatne vojne osobe te 77 državnih službenika čime je učinjen veliki iskorak u pomlađivanju osoblja u kategoriji državnih službenika. U 2018. godini u području obrazovanja pokrenuti su procesi transformacije Hrvatskog vojnog učilišta Dr. Franjo Tuđman u visokoobrazovnu znanstvenu ustanovu. Proces transformacije će trajati nekoliko godina, a buduće sveučilište za obranu i sigurnost Dr. Franjo Tuđman će biti stup izobrazbe i znanstvenog rada za potrebe obrane i sustava domovinske sigurnosti. U suradnju sa Sveučilištem u Splitu prošle akademske godine pokrenuli smo novi petogodišnji studij, vojno pomorstvo, za pomorske časnike čime smo zaokružili izobrazbu časnika za sve tri grane Hrvatske vojske. Znači Hrvatska kopnena vojska ima vojno inžinjerstvo i vojno vođenje i upravljanje, Hrvatsko ratno zrakoplovstvo vojnu aeronautiku i sada pripadnici Hrvatske ratne mornarice vojno pomorstvo. Dodjelom učeničkih stipendija, 54 učenicima 3 i 4 razreda Srednje zrakoplovne, tehničke škole Rudolfa Perešina u Velikoj Gorici i Tehničke škole u Zadru u kojima se učenici školuju za specijalistička zanimanja zrakoplovne struke učinjen je veliki korak u osiguranju ljudskih potencijala važnih za održavanje ispravnosti aviona i helikoptera Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. U 2018. nastavljeno je sa ustrojavanjem pričuve te ustrojeno svih 6 rodovskih postrojbi te završeno ustrojavanje pričuvnih postrojbi Hrvatske vojske. Tijekom listopada, studenoga i prosinca 2018. provedeno je osposobljavanje ključnog osoblja i kritičnih vojno-stručnih specijalnosti 5 pješačkih pukovnija, kao uvježbavanje bojevo gađanje razvrstanih pričuvnika Prve pješačke pukovnije Zagreb. Posebno važno za obuku pričuve je da su pričuvnici bili uključeni u provedbu vježbe Velebit 18 združena snaga i zaista se zahvaljujem dečkima iz Krapinsko-zagorske županije, ogroman odaziv i 10 dana su bili na vježbi. Ministarstvo obrane provodi mjere iz Nacionalne politike za ravnopravnost spolova te na voditeljskim dužnostima u Ministarstvu obrane bilo raspoređeno 36,70% žena dok je na zapovjednim dužnostima u Hrvatskoj vojsci bilo 8,58%. Opremanjem modernizacije naoružanjem i vojnom opremom tijekom 2018. godine provodila se u potpori unapređenje sposobnosti za provedbu misije i zadaće Hrvatske vojske u RH kao i za ostvarivanje NATO ciljeva preuzetih 2017. godine. U svim projektima opremanja i modernizacije kad je to moguće vodi se računa o dvojnoj namjeni sredstava za vojno-civilnu uporabu što je u i skladu sa načelima sustava domovinske sigurnosti o združivanju i dijeljenju resursa. Za potrebe opremanja modernizacije putem javne nabave u 2018. godini provedena su 1.058 predmeta javne nabave na temelju je sklopljeno 1.259 ugovora. Važno je naglasiti da od navedenog broja predmeta javne nabave u 2018. godini niti jedan nije bio klasificiran stupnjem tajnosti čime je nastavljena dobra praksa iz 2017. godine. To smatram ogromnim postignućem u povećanju transparentnosti i kvalitetnije primjene načela javne nabave. Primjerice u ranijim razdobljima postupci nabave označeni stupnjem tajnosti iznosili su više od 50% predmeta u odnosu na cjelokupni plan nabave. Na početku 2018. godine potpisali smo ugovore s predstavnicima hrvatske obrambene industrije što predstavlja značajan doprinos gospodarstvu i hrvatskim tvrtkama koje zapošljavaju preko 5.000 ljudi i zaista dajemo ogromnu potporu Hrvatskoj obrambenom i industriji jasno u tomu svemu i Đuri Đakoviću imamo i potpisane ugovore sa Đurom Đakovićem i vidjeli ste da je firma iz obrambene industrije HS Produkt ove godine proglašena najboljom firmom, velikom firmom u Hrvatskoj. Praksom potpisivanja ugovora početkom godine domaćoj industriji pružamo sigurnost i pomažemo planiranju godišnje proizvodnje, a pored toga pružamo im sve potrebne reference kvalitete i prepoznatljivosti za plasman na strana tržišta. Hrvatski vojnik danas je u potpunosti opremljen hrvatskim naoružanjem i opremom, što dokazuje kako Ministarstvo obrane je važan partner hrvatske obrambene industrije te generator razvoja i promotor hrvatskih proizvoda na međunarodnoj sceni. Od značajnijih projekata modernizacije u 2018. godini ističem opremanje 8 borbenih oklopnih vozila Patria s daljinski upravljanom oružanom stanicom, topom 30 mm te protuoklopnim vođeni raketnim sustavom Spike, isporuka 4 vozila očekujemo do kraja 2019., a druga 4 do kraja 2020. godine. U prosincu 2018. godine nakon provedenih ispitivanja u sustavu obalne straže Hrvatske ratne mornarice zaprimljen je prototip obalnog ophodnog broda 31 Omiš. Brod se u ovom trenutku nalazi u fazi prototipnih ispitivanja koju provode pripadnici Hrvatske ratne mornarice. Nakon završetka prototipnih ispitivanja i na temelju rezultata donijet će se odluka o nastavku izgradnje ostalih obalnih ophodnih brodova. Tijekom 2018. godine realizirane donacije pričuvnih dijelova i opreme za helikoptere Kiowa Warrior od strane vlade SAD-a. Tijekom 2019. godine očekuje se isporuka opće i specijalnog alata dok se zatvaranje ovog projekta očekuje 2019., '20. dostizanjem pune operativne sposobnosti. Nakon što je modernizacija Hrvatskog ratnog zrakoplovstva borbenim avionima novije generacije odgađana 15-tak godina Vlada RH je 29. ožujka donijela odluku o nabavi višenamjenskog borbenog aviona države Izrael. Odluka je donesena na temelju transparentno provedenog postupka nabave, stručnih analiza te obavljenih dodatnih konzultacija koje stručni tim Ministarstva obrane je proveo sa SAD-om i državom Izrael. Jednoglasnu potporu Vlade RH za nabavku višenamjenskog borbenog aviona države Izrael dao je Odbor za obranu HS-a i Vijeće za obranu. Pregovori između SAD-a i države Izrael trajale su do prosinca 2018. godine i na njih hrvatska strana nije mogla ni na koji način utjecati. Država Izrael i SAD nisu se uspjele usuglasiti u pogledu uvjeta za izdavanje odobrenja za ... [[Govornik se ne razumije.]] o čemu je država Izrael službeno izvijestilo Ministarstvo obrane i Vladu RH. O postupku nabave višenamjenskog borbenog aviona, raspravljalo se i u HS-u nakon što je Klub zastupnika SDP-a podnio Interpelaciju pa ovom prilikom neću ponavljati ono što je tada rečeno. Vlada RH u postupku nabave višenamjenskog borbenog aviona nije ništa krivo napravila, dobili smo odgovore na sva pitanja te sve potrebna jamstva, što je potvrdila i većina zastupnika u HS-u u zaključku na podnesenu Interpelaciju. Vlada RH ostaje čvrsto opredijeljena za pronalaženje optimalnog rješenja za opremanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva borbenim avionima novije generacije i na tome intenzivno radimo. U 2018. godini nastavljen je i remont 10 helikoptera MI 171 sh, a u ovom trenutku završen je remont na 6 helikoptera, dok završetak remonta preostalih 4 helikoptera očekujemo do kraja rujna i uz tih 10 i 14, MI 8, dobit ćemo 24 helikoptera, što je po prvi put u Hrvatskoj. Nastavljene su aktivnosti izgradnje uređenja, adaptacije građevina u vojarnama diljem Hrvatske s ciljem podizanja standarda života rada pripadnika HV-a. Istaknut ću samo neke građevinske zahvate koji su realizirani tijekom 2018. godine. U vojarni 7. gardijske brigade Puma u Varaždinu uređene su i opremljene 2 smještajne građevine, kotlovnice, restoran te vanjska infrastruktura, čime su osigurani uvjeti za rad i boravak pripadnika bojne Puma HV-a. U vojarni 116. brigade HV-a u Pločama, za potrebe nove postrojbe HV-a, mornaričkog desantnog pješaštva sanirane se i adaptirane dvije smještajne građevine te restoran. U vojarni 1. gardijske brigade Tigrovi Croatia izgrađena je tartan staza i ostali sportski sadržaji s ciljem osiguranja uvjeta za održavanje spremnosti hrvatskog vojnika. Cilj nam je iste takve sportske sadržaje osigurati kroz nekoliko godina i u drugim vojarnama. Što se tiče provedbe zadaća i misija HV-a važno je istaknuti kako je HV tijekom 2018. godine uspješno provela sve Ustavom definirane zadaće. Posebno želim naglasiti provedbu zadaće pomoći civilnim institucijama, gdje je HV kao važna sastavnica sustava domovinske sigurnosti pokazala kako je uvijek spremna pomoći narodu u nevolji. Pripadnici HV-a bili su zajedno sa vatrogascima i u suradnji sa lokalnom zajednicom angažirani na požarištima. S obzirom na iskustvo i naučene lekcije iz 2017. godine važno je istaknuti poboljšanja koja su učinjena tijekom 2018. godine prije početka protupožarne sezone. Ustrojeno je operativno vatrogasno zapovjedništvo u Divuljama. U sklopu zapovjedništva formirali smo i u situacijsko središte, čime smo dobili bolji protok informacija, a samim time bržu reakciju prilikom gašenja požara. Vrhunac pripreme bila je vježba Sigurnost 18 koja je pokazala zajedništvo, združeno djelovanje i sinergiju svih sastavnica sustava lokalne zajednice i građana. Sustav svakog od nas čini boljim, koordinacija je bolja, reagiramo brže, a to je pokazala ovogodišnja protupožarna vježba Sigurnost 19. Tijekom sezone protupožarne snage HV-a izvršile su 2378 letova tijekom kojih su ostvarili 504 sati naleta. Kopnene snage s ukupno 357 pripadnika bili su angažirani 3 puta. HV bila je na usluzi i tijekom velikih snježnih padalina, a namjenski organizirane snage HV-a sa 665 pripadnika i tehnikom bile su ustrojene za borbu protiv poplava. Od ostalih zadaća pomoći civilnim institucijama, želim još jednom istaknuti opskrbu stanovništva pitkom vodom na području Brodsko-posavske županije, hitno medicinsko prevoženje oboljelih i ozlijeđenih osoba zračnim putem, zadaće traganja i spašavanja te sudjelovanje u odavanju počasti preminulim hrvatskim braniteljima. Aktivnosti u provedbi prve misije HV-a obrane RH i saveznika bile su usmjerene na pripremu, odvraćanje, nadzor zračnog i pomorskog prostora te doprinos savezničkoj kolektivnoj obrani. U tom kontekstu važno je naglasili i vježba Velebit, združena snaga, čiji je primarni cilj bila provjera sposobnosti HV-a kroz provedbu združenih operacija na kopnu, moru, zraku i kibernetičkom prostoru. To je bila najveća vježba od završetka Domovinskog rata. U vježbi su realizirani brojni ciljevi, provedena su bojeva gađanja s novim oružanim sustavima, samohodnim haubicama, Panzer 2000 i helikopterima Kiowa Warrior, a važno je naglasiti i uspješno provedeno gađanje protubrodskim raketom RBS 15 B. provedbom vojne vježbe Velebit HV je svom narodu i svijetu pokazala da posjeduje respektabilnu vojsku, dobro opremljenu, izvrsno obučene vojnike koji su spremni za obranu RH i vidite u ovoj godini da nastavljamo intenzitet tih svih uvježbavanja i vidjeli ste nekoliko velikih vježbi koje se sada događaju u Hrvatskoj, vježbe Immedate Response pa Astral Knight pa sada vježba Swift Response. Sudjelovanje u misijama i operacijama potpore ... [[Govornik se ne razumije.]] inozemstvu tijekom 2018. godine RH potvrdila je da je vjerodostojan partner i saveznik. Hrvatski vojnik brand je u svijetu prepoznatljiv po svim sposobnostima i humanosti i ja se zaista još jednom zahvaljujem svim hrvatskim vojnicima, dočasnicima i časnicima na svemu onom što čine za u služenju svome narodu. Pripadnici HV-a tako su tijekom 2018. godine sudjelovali u NATO vođenoj misiji, odlična potpora u islamskoj republici Afganistan, operaciji ... [[Govornik se ne razumije.]] na Kosovu, u NATO aktivnostima ojačane prednje prisutnosti u R. Poljskoj, R. Litvi, EU vođenoj operaciji Somalija, operaciji Sofija i operaciji ... [[Govornik se ne razumije.]] snaga Osim toga, pripadnici Hrvatske vojske sudjelovali su i u operacijama potpore miru UN-a u zapadnoj Sahari, u Pakistanu, Indiji i u Libanonu. Tijekom 2018.g. prošireno je angažiranje u operaciji potpore miru … [[Govornik se ne razumije]] na Sredozemlju i misije potpore miru NATO misije u Iraku. Osim već navedenih vježbi Velebit 18 i Sigurnost 18, Hrvatska vojska sudjelovala je još na 42 vježbe, od kojih 11 nacionalnih, 31 međunarodna vježba, te su na vježbama sudjelovale 7502 pripadnika Hrvatske vojske. Imali smo uz ovo sve skupa i određen broj izvanrednih događaja. Vojna policija je tijekom 2018.g. provodila ciljane preventivne radnje i postupke, što je u odnosu na 2017.g. rezultiralo smanjenju izvanrednih događaja. Ukupno ih je bilo 346. Tijekom 2018.g. bilo je 253 predmeta stegovne odgovornosti, od kojih je dio prenesen u 2017.g. Riješeno je 208 predmeta, dok je 45 predmeta preneseno u 2019.g. Između ostalog, izrečeno je i 11 stegovnih kazni prestanka djelatne vojne službe. Ministarstvo obrane i Hrvatska vojska bez iznimke sankcioniraju svaki stegovni prekršaj, ponašanje izvan okvira dosljednog poštivanja zakona, norma i pravila. Takva ponašanja smatramo nedopustivim i osuđujemo. I zaista, vjerujte mi, tko god krši stegu to se sankcionira, želimo da je slika vojnika slika poštenog, profesionalnog i ogromna većina ljudi je upravo na tome i izvršava svoje zadaće. I na kraju, a jednako važno je i informacija da je Ministarstvo obrane za svoj rad prvi put dobilo bezuvjetno mišljenje Državnog ureda za reviziju u rujnu 2018.g. financijskim izvještajima za 2017. Državni ured za reviziju je u izvješću istaknio kako su financijska izvješća Ministarstva obrane za 2017.g. u skladu sa Zakonom o proračunu i da je poslovanje Ministarstva obrane za 2017.g. obavljeno u skladu sa zakonom i drugim propisima. Svjesni smo kako je još mnogo izazova pred nama, ali smatram kako smo zajedno svi skupa, svi vojnici, dočasnici i časnici, službenici i namještenici, da smo Hrvatskoj vojsci vratili onaj sjaj kakav je imala u Domovinskom ratu. Zaključno, ističem da zajedno sa našim partnerima i saveznicima Hrvatska vojska ostaje jamac mira i sigurnosti i zalog razvitka RH u slobodi i blagostanju. Molim sve saborske zastupnike za konstruktivnu raspravu, raspravljamo argumentima i činjenicama. Još jednom ponavljam i smatram kako je pitanje obrane i Hrvatske vojske nadstranačko pitanje i kako nam je svima u interesu da imamo jaku i sposobnu Hrvatsku vojsku. Predlažem HS i vama saborskim zastupnicima da usvojimo godišnje izvješće o obrani za 2018.g. Hvala.
Repliku je tražio g. Miroslav Tuđman.
Hvala g. potpredsjedniče. g. Ministre, vi ste u vašem izvješću spomenuli da je izdvajanje za vojsku sad 1,7 BDP-a, međutim, potrebno je zbog onih zlonamjernih interpretacija reći da je to došlo zbog toga sa 1,2 na 1,7 zbog promjene metodologije obračuna, tako da su i mirovine za pripadnike vojske sada uključene u to, tako da je to ujednačeno na razini zemalja članica NATO-a jer između ostalog i Amerikanci su rekli, oni imaju 4 i nešto, a taj veliki dio otpada isto na mirovine. Naime, ovo je samo zbog toga da se ne bi tumačilo kako Vlada ulaže u vojsku, a ne ulaže u znanost i obrazovanje i ne vodi o tome računa na isti način.
Hvala. Drugu repliku gđa. Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre obrane sa cijenjenim suradnicima, pa bitno je iz ovog izvješća apostrofirat nekoliko bitnih činjenica, a koje ste već vi istaknuli u svom izvješću, ali mislim da će tijekom rasprave se još dodatno otvoriti. Dakle, Hrvatska vojska i Ministarstvo obrane je jako bitan faktor stabilnosti i kako ste vi rekli, u ovom području relativno nestabilnom jugoistočne Europe i u tom smislu kao jedna od sastavnica NATO-a i naših asocijacija ima itekako važnu ulogu i u geopolitičkom i u geostrateškom smislu. Ono što bismo apostrofirali kao najbitnije iz ovog izvješća to je vaš rad i djelatnika Ministarstva obrane na podizanju materijalnih, tehnoloških i svakih drugih uvjeta tijekom mandata ove Vlade i u ljudskom smislu i u tehnološkom smislu i u stručnom smislu i to je ono što se može u ovoj kratkoj replici apostrofirat kao najbitnije tijekom mandata ove Vlade odnosno ono što je bitno iz ovog izvješća. Hvala lijepo.
Hvala. g. Josip Križanić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, g. ministre, potpredsjedniče Vlade, s obzirom na vaš veliki angažman oko opremanja vojnika i dizanja standarda Hrvatske vojske, te maksimalno moguće uvođenje u Hrvatsku vojsku domaće opreme, govorili ste o brizi za ljude, o transparentnosti javne nabave, zanima me ovo što su Zakonom o javnoj nabavi omogućeni tzv. kratki lanci dostave hrane već više od godinu dana. Da li se taj mehanizam u nabavi hrane koristi za vojsku i policiju? S time osigurali Hrvatskoj vojsci kvalitetnu, zdravu i sigurnu hranu. Nadalje, osigurali bi plasman roba domaćih proizvođača, pogotovo malih OPG-ovaca, što nam nitko na svijetu ne može zamjeriti. Mene zanima da li vi kao ministar obrane svojim autoritetom možete naložiti logistici da se taj članak, kratkih lanaca dostave hrane uključi u javnu nabavu i mora strogo koristiti? To nam isto nitko [[Upadica: Vrijeme]] na svijetu ne može zamjeriti. Hvala vam.
Hvala. Izvolite g. ministre.
Pa uvaženi saborski zastupniče što se tiče Zakona o javnoj nabavi mi ga moramo poštivati, on je takav, ako se on da nadopuniti i promijeniti, vi ste tu svi skupa u HS, prema tome, HS je taj koji donosi zakone, prije toga normalno da netko to treba pripremiti, po pitanju iskrene i pripadnika Hrvatske vojske ono što je bitno ima, unaprijedili smo prehranu jako, evo naši ljudi od prije dva tjedna imaju i desert, pa onda ta sama prehrana vojnika, dočasnika i časnika, vi znate da to kod nas rješava Pleter. Znači, Ministarstvo obrane ima ugovor sa Pleterom, a Pleter nabavlja sve namirnice koje su potrebne i Pleter je odgovoran za tu ishranu i koliko ja imam informacije i te kako se vodi računa da većina toga dođe iz Hrvatske i da to bude proizvedeno u Hrvatskoj.
Hvala. Gospodin Mirando Mrsić.
Poštovani ministre rekli ste u svom izlaganju da je Hrvatska preuzela međunarodne obaveze i da ovih 2% izdvajanja za obranu je nešto što smo preuzeli u dokumentima, kolko je meni poznato u niti jednom dokumentu ne postoji to kao oficijelno brojka koju moramo ispoštovati jer vidi se da druge zemlje također to nisu ispoštovale. Prema tome, recite u kojem to dokumentu postoji taj stav da Hrvatska mora izdvajati 2% za, za obranu. Činjenica je da druge zemlje, opet kažem, koje su puno bogatije od nas izdvajaju puno, puno manje, a da Irska u koju je otišla naša mladost iz Hrvatske izdvaja 0,3%. To je nešto što hrvatski građani moraju znati i moraju znati za što se sredstva koje daju kroz poreze i doprinose za što se koriste. Prema tome, u kojem dokumentu pište da Hrvatska mora izdvojiti 2% od BDP-a za obranu?
Hvala. Gospodin Vlaović.
Hvala. Gospodine ministre iz izvješća je vidljivo da je dobra suradnja Hrvatske vojske i hrvatskog gospodarstva pogotovo vojne industrije i dobro je da opremamo Hrvatsku vojsku proizvodima naše industrije. Naravno da očekujem da i Đure Đaković i druge tvrtke još više u tome sudjeluju, a i također bi pozdravio i povratak Hrvatske vojske u gradove pogotovo u hrvatski herojski grad Vukovar. Očekujem da to još razmislite i neki drugi gradovi to isto tako zaslužuju, a ono što želim istaknuti da je i hrana oružje. I strateški interes je Hrvatske da se proizvodi hrana u Hrvatskoj i ako već postoji školska shema gdje Ministarstvo obrazovanja snabdijeva škole i vrtiće sa namirnicama proizvedenim na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima iz Hrvatske onda se može taj model primijeniti i na Hrvatsku vojsku, bolnice i neke druge institucije i poraditi na tome. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje, ispred Kluba zastupnika HDZ-a govorit će gospodin Anđelko Stričak. Izvolite.
Kolegice i kolege, ministre sa suradnicima evo pred nama je Godišnje izvješće o obrani za 2018. godinu gdje se na 124 stranice dali i jedan cjelovit, detaljan pregled stanja u obranu. Godišnje izvješće o obrani predstavlja tj. daje nam uvid u aktivnosti Ministarstva obrane i Hrvatske vojske u prethodnoj godini, stanju i razvoju obrambenih sposobnosti, provedbi obrambenih priprema te strukturi te strukturi obrambenih resursa i o stvaranju razvojnih projekata i prioriteta. Također, naglašavam da je upravo izvješće mehanizam demokratskog nadzora koji je uobičajen u parlamentarnim demokracijama koji na godišnjoj razini zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru omogućuje uvid u aktivnosti i djelovanje obrambenog resora. Iz samog izvješća vidljivo je da je tijekom prošle godine proračun Ministarstva obrane rastao, ali bitnije od toga smatram da je naglasiti da je prvi puta od neovisnosti RH Državni ured za reviziju dao Ministarstvu obrane bezuvjetno mišljenje za njegovo poslovanje. Također iz samog izvješća je vidljivo da se nastavilo sa opremanjem i modernizacijom naoružanja vojnom opremom Hrvatske vojske, da se to provodilo prioritetno za potrebe opremanja snaga angažiranih u nizu značajnih operacija, misija te vježbovnih i drugih aktivnosti u zemlji i inozemstvu. Naši vojnici kao što je mislim svima ovdje poznato jer sve mirovne misije odobrava Hrvatski sabor trenutačno sudjeluju u mirovnim misijama na 11 lokacija, a tijekom prošle godine u rotaciji upravo u tim mirovnim misijama angažirano je bilo 1.072 pripadnika Hrvatske vojske. U NATO vođenim operacijama i aktivnostima ukupno je sudjelovalo 915 pripadnika, u EU vođenim operacijama 18 pripadnika, a u UN vođenim misijama 137 pripadnika te u operacijama policijskih snaga 2 pripadnika Hrvatske vojske. Kroz sudjelovanje u gašenju požara žurnim zračnim prijevozom životnih, životno ugroženih osoba, hitnim zračnim prijevozom organa za transplantaciju, sprječavanju i uklanjanju posljedice elementarnih nepogoda te u zadaćama traganja i spašavanja na kopnu i moru i otocima Hrvatska vojske se iznova potvrdila kao važan segment sustava domovinske sigurnosti. Naime, svjedoci smo sve učestalijih elementarnih nepogoda što zbog, što požara, poplava, snježnih mećava, uglavnom ni jedna nije prošla bez angažmana Hrvatske vojske. Također, u protekloj godini provedene su 42 vojne vježbe od čega 11 domaćih, 31 međunarodna na kojima je sudjelovalo 7.500 pripadnika Hrvatske vojske. Ja bi ovdje samo istaknuo dvije, a to su Sigurnost 18 i Velebit 18. Vježbom Sigurnost 18 provjerila se obučenost i uvježbanost protupožarnih snaga. Također, ovom prilikom naglasio bih da su protupožarne zračne snage izvršile 2378 letova te provele 67 protupožarnih izviđanja protupožarnim zrakoplovima u županijama u priobalju s ciljem ranog otkrivanja požara. Također na požarištima ukupno je bilo angažirano 357 pripadnika Hrvatske vojske. Kada govorimo o vježbi Velebit 18 bitno je naglasiti da je to bila najvažnija i odnosno glavni obučni događaj u 2018. godini, združena vojna vježba u kojoj su bile uključene sve sastavnice Hrvatske vojske. Glavni cilj vježbe bila je provjera sposobnosti Hrvatske vojske za prvo misiju kroz provedbu združenih operacija u 4 dimenzije, kopno, more, zrak i hibernetički prostor. Iz same vježbe bilo je vidljivo da je naša vojska i opremljena i obučena za te izazove. Također pripadnicima Hrvatske vojske omogućen je bolji profesionalni razvoj kao vračanje dostojanstva vojnog poziva što je dovelo do toga da je prvi puta u 2017. upućen treći naraštaj dragovoljnih ročnika u istoj kalendarskoj godini. Takav interes je odrađen i u 2018. godini a toplo se nadam da će se održati i u ovoj. Također bitno za istači je da je napušten koncept putujuće vojske te novim rasporedom postrojbi omogućen povratak vojske u Sinj, Vukovar i naravno Varaždin. I zaključno, držimo kako je iz ovog izvješća vidljivo da se uvode mnoga nova rješenja ka nadogradnji i poboljšanju u obrambenom sustavu radi povećanja funkcionalnosti i spremnosti Hrvatske vojske i Klub zastupnika HDZ-a će ovo izvješće podržati. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gospodin Zdravko Ronko ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre, cijenjeni suradnici. U ovom sveobuhvatnom izvješću u obrani za 2018. jasno se može zaključiti kako je nastavljen razvoj obrambene sposobnosti na svim poljima djelovanja od povećanja proračuna, razvoja ključnih sposobnosti kroz modernizaciju i opremanje, posebno naprednim borbenim sredstvima, intenzivnu obuku, osposobljavanje, provedbu vježbe posebno ona Velebit 18 združenih snaga, implementacija novih saznanja, suspenzija vojnog roka i uvođenje dragovoljnog vojnog osposobljavanja, pomlađivanje Oružanih snaga zapovjednim kadrom, posebno onim školovanim u inozemstvu, nastavak kapitalnih ulaganja, povećanje učinkovitosti i spremnosti obrambenog resora, međunarodno obrambenu suradnju i priznate aktivnosti kroz NATO i zajedničke sigurnosne obrambene i kroz zajedničku sigurnosnu obrambenu politiku EU, nastavak teritorijalne reorganizacije itd.. Posebno treba podsjetiti kako je godina 2017., dakle godina koja je proglašena godina hrvatskog vojnika, časnika i dočasnika, kada im je uz glavno jelo vraćena juha i salata, sada čujemo da su dobili i desert. Bila je poticaj, ta godina da se 2018. u fokus stavi čovjek i odluči. Plačanje rada a ne isključivo plaćanje dužnosti. Značajno podizanje standarda i uvjeta rada, značajno povećanje sigurnosti zaposlenja i daleko bolja mogućnost životnog planiranja vojnika, časnika, dočasnika i časnika i to kroz ugovore na određeno vrijeme, ono, naknade za stražu, za dežurstva, za rad na terenu kao i povećanje tih naknada, napuštanje putujuće vojske, rotacija zapovjednih i roditeljskih dužnosti itd., itd.. Sve to dovoljno govori o kvantitativnom, posebno kvalitativnom ostvarenju zadaća koje su stavljene pred ministarstvo i Oružane snage a time i povećanje funkcionalnosti i spremnosti Oružanih snaga. I na kraju, posebno treba ne izgubiti iz vida i bezuvjetno mišljenje Državnog ureda za reviziju za 2017. ako za ona saznanja koja imam i kroz odbor, uvjeren sam da će tako biti i 2018., dakle to znači da je poslovanje ministarstva obavljeno u skladu sa zakonom, drugim propisima i unutarnjim aktima Ministarstva obrane i da se takvim odnosom prema povjerenim financijskim sredstvima značajno pridonijelo u izgradnji povjerenja u institucije obrane i stabilnost civilno vojnih odnosa. Slijedom toga a rasprava na klubu je to i pokazala podržati ćemo ovom izvješće. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Miro BUlj će govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi ministre sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Na početku bih rekao ono kao kada sam postao saborski zastupnik, tada je i ministar bio saborski zastupnik bili su ciljevi naši tada slični, vratiti čovjeka, hrvatskoga vojnika u centar, znači u središte jer hrvatski vojnik to zaslužuje a to je moja obaveza na početku i kazati kao čovjek koji je bio 16 godina hrvatski vojnik, od toga 14 profesionalni vojnik, znam šta je biti vojnik i šta je najbitnije za vojnika, to je motiviran vojnik, vojnik do kojeg se drži. I smatram da je red reći i ono što je napravljeno ... [[Govornik se ne razumije.]] i prije dok smo bili zajedno je li, da su ti pomaci bili vidljivi i te pomake treba reći. Vojnik je vraćen u središte pozornosti, dal triba više, triba jel rečeno je da se pomlađiva kadar ulaskom u Hrvatsku vojsku, međutim ipak dok se materijalno pravni status još više poglavito materijalni status ne digne zasigurno će biti i odlazaka, al to triba zaustavljati jer uvijek će otići oni koji, u koje je ulagano, koji su kvalitetni i koji imaju mogućnost da se razvijaju na tržištu na drugu svoju profesionalnu karijeru na nešto drugo. Osobno bih posebno istako ono što je bitno, znači povratak vojska na strateška mjesta jel sam posebno ponosan, to vrijeme sam uvijek i naglašavao s ove govornice i u svom prvom mandatu i u ovome povratak vojske u područja koja su bila zaboravljena i strateški iz kojih razloga to je danas nepoznanica jel je bilo strateški znači i sigurnosno ovaj to su bili promašaji, to je područja od Knina do Prevlake nije bilo znači kopnene vojske nije bilo mogućnosti, taj prostor bio uska granica iz bilo koje ugroze, nije bilo reakcija, ne samo ratnih reakcija, nego i mogućnosti elementarnih nepogoda i svega onoga što je tribalo poduzeti na tome području, ali povijesno to su bili krajevi koji su vojni krajevi kao šta je moj Cetinski kraj, moj Sinj, a naravno da se s time i smanjuju troškovi putovanja ljudi iz toga područja koji je velki broj u ovaj u Hrvatskoj vojsci i zbog samog putovanja radilo se o više desetaka miliona kuna i to su dobre stvari da je se hrvatski vojnik vratio tamo gdje pripada i povijesno gdje pripada. Ja to moram kazati jer dolazim iz kraja, naravno da smo mi ponosni na Sinjsku alku, da smo mi ponosni na to i cijelo vrijeme je to bilo znači vojni grad i Sinj je opet ostao vojni grad šta i povijesno zaslužuje, a također i u Vukovar povratak vojske i u Varaždin povratak slavnih ovaj slavnih Puma, tako da je to dobro da se vojska vraća u narod jer vojska je naravno dio naroda i vojska se ne smije odvajati kolegice i kolege iz naroda, ne smije se jel to su ljudi koje tribamo pozdraviti s ove govornice ma gdje god bili i bivše pripadnike Hrvatske vojske, pobjedničke, mi moramo biti na ponos na hrvatskog vojnika i oni koji sada djeluju unutar sustava i na bilo kakav način triba pomoći tim ljudima. Tako da su određene inicijative išle u skladu s tim i znam što znači kad ste na stražama 7 dana pa vam je neplaćeno, nakon toga imate ovaj razno razne vježbe, dežurstva i kad vam to nije plaćeno znam šta to znači za, i koju to stvara nesigurnost profesionalnom vojniku, jer profesionalni vojnik je nije samo radno mjesto, to je služba, to je odanost, to je lojalnost, to su brojne stvari koje mi, koje ljudi koji su u civili koji nisu bili vojnici ne poznaju, ne poznaju što znači biti hrvatski vojnik. Hrvatski vojnik služi, isključivo služi svome narodu. Znači, te stvari dobre, a vidljivo je koliko znači hrvatski vojnik ja sam jučer na odboru rekao, objekti vojni kao što je vojarna Dračevac evo na dan brigade 4. bili smo doli kad pogledate kako je hrvatski vojnih držao do te dok je bila 4. gardijska brigada u vojarni Dračevac da je to bilo nešto prekrasno, to je se održavalo, a danas je to ruševina i ovim putem upozoravam sve one mjerodavne koji su preuzeli od Hrvatske vojske tu vojarnu da je ono sramotno gledati jednostavno da tolko, mislim na tolko dobrome mjestu u Splitu se nalazi vojarna Dračevac, da je to urušavajuće, da je to katastrofa i koliko znači povratak vojske npr. evo reć ću u vojarnu Sinj koja bi bila također u gorem il istome stanju al tu su zaista spašeni milioni kuna na tome području samo kad govorimo o vojarni na području grada Sinja. Tako da je se vidi šta znači hrvatski vojnik, gdje je hrvatski vojnik kako se ponaša, kako se odnosi prema zajedničkoj imovini i kako se čuva javno dobro, a međutim kad su se propuštale vojarne određene gradovima, državi, lokalnoj samoupravi da je to jednostavno napravio se komunalni problem usred Splita i jednostavno to je ružno vidit. Mislim to je jednostavno katastrofa i još jednom mjerodavne pozivam na sjednice splitske vlade vojarna Dračevac je predana gradu Splitu ne znam kome sve ne, da pod hitno riješe taj komunalni problem, mi imamo sramotu u središtu grada Splita. Nek se ugledaju malo na hrvatskoga vojnika te institucije pa će zasigurno biti bolje i u društvu. Naravno, ministre jučer sam i na ovaj odboru postavio nekakva pitanja, dali ste mi odgovor i smatram da hrvatska javnost mora čuti jel u ovome izvješću za 2018. godinu ima tih pomaka, ali ima i stvari o kojima bi tribali porazgovarati i postaviti ta pitanja koja su naravno određene nejasnoće da se pojasne i to ono minimalno šta mi kao saborski zastupnici možemo. Naravno da očekujem vaš odgovor isključivo zbog toga da idalje znači hrvatski vojnik i vi kao čelni čovik ostane u onome što triba ostati, u onome koje hrvatski harod viruje, a to je zaista i ko zaslužuje, to je hrvatski vojnik. Ja ne bi puno o sitnicama evo na 45 i 46 stranici izvješća imamo mnogo nedorečenih il krivo navedenih, interpretiranih informacija glede samohodnih haubica. Rekao sam, jučer ste mi odgovorili na odboru i ja mislim da bi tribalo sad i javnosti odgovoriti na to pitanje. Tamo se navodi u izvješću da je isporučeno svih 12 samohodnih haubica 155 mm PZH 2000 čime su ispunjene potrebe Hrvatske vojske za suvremenih samohodnim topničkim oružjem s mogućnosti pružanja izravne vatrene potpore i uporabe precizno vođenih streljiva. Budimo realni broj 12 takvih haubica nije ni blizu zadovoljavajući, ali s obzirom na proračunske mogućnosti i slabost naše ekonomije možemo shvatiti da se govori o ispunjenju potreba kopnene vojske. Ono što se ne govori u ovom izvješću, a to je da imamo znači provlači se ta …/nerazumljivo/… kad smo govorili na odboru rekao sam da znači o da nije, da ne radi znači korekcija softvera znači taj sustav, koji je velki problem toga sustava, upravljanja paljbom za koji je bilo planirano da on bude uvezen sa svim bitnim, znači subjektima kopnene artiljerije, izviđanja i nadzora bojišnice, al se pokazalo da to nije tako. U izvješću se ne navodi informacija o tome, a imamo pravo znati što to se događa s projektom kojega su u konačnici biti iz proračuna plaćen preko 400 milijuna kuna, on je potreban Hrvatskoj vojsci, a mi nemamo još sustav potpunih sposobnostima kako je to bilo deklarirano da će ove haubice imati. Odavno je već poznato da haubice nisu samo hrpa gvožđa koje ispaljuje granate na neki domet, već da je to moderno, vrijedno, sofisticirano oružje koje svoju punu funkcionalnost dostiže tek kada ima mogućnost primanja informacija od drugih sustava, izviđanja i informiranja, obrade informacije, plasiranja informacije na umreženoj bojišnici, to je jedan od najvažnijih segmenata ovog sustava i to je plaćeno će sada, znači projekt doći u konačnici 400 milijuna kuna, a koje nažalost u ovome trenutku prema informacija, ne funkcionira onako kako treba funkcionirati i naravno o tome tribamo imati informaciju, što će se poduzeti da ovaj projekat, ove haubice koje su plaćene 400 milijuna, u konačnici će doć 400 milijuna kuna, koje su potrebe hrvatskom vojniku, možda i veće su potrebe Hrvatskoj vojsci, što će se učiniti da ovaj sustav bude, znači da bude za ono šta je plaćen i iskorišten i uporabljiv u Hrvatskoj vojsci koji je vrlo bitan. Kao što ste rekli, spomenuli ste u izvješću i višenamjenske avione, više puta ste spominjali da je problem papir koji je RH dobila od SAD-a u vidu suglasnosti kupnje F-16 Barak, a to ste vi ministre u više puta i naglašavali da ste imali papir od, znači od SAD-a, držim da je to u izvješću trebalo pisati, pa evo ako možete pojasniti taj problem koji je vrlo bitan i naravno da trenutno od onog trenutka kad su u Ukrajinu, doduše ne vaša Vlada, poslala avione koji su bili, znači poslani na remont, da su plaćeno i da su vraćeni u dijelovima, znači mi trenutno, to je 2015.g. bilo, znači imamo problem sada šta ta naša vojska nema tu sposobnost i nakon propadanja kupnje ovih borbenih aviona, trenutno nema sposobnost, znači koju bi trebala imati. A ne znam što je se točno do sada poduzelo, al očekujem da se hitno to napravi jel tolko propusta kao što je bilo, to je nešto i koštalo, putni troškovi, nešto je koštalo i mi jednostavno moramo o tome govoriti, al moramo upozoriti da i ta namjera koja je bila, dokle je sad dovedena, znači vi spominjete da je i dalje težnja Vlade i da će Vlada poduzeti sve da se ta sposobnost vrati, da avione dobijemo, međutim, a kad govorimo, onda triba govorit istinu da je bilo promašenih projekata, kao što je bio remont aviona u Ukrajini gdje su odvezeni avioni u normalnom stanju, borbeni avioni doslovno ispravni, a vraćeni su u dijelovima i to je koštalo hrvatsku državu, tako i ovaj projekt koji je propao, kojega ste vi vodili, u očekivanju da hrvatska Vlada ispuni tu obavezu da osposobimo, znači hrvatsko zrakoplovstvo i da ne izgubimo tu sposobnost. Koliko je važnosti poklonilo Ministarstvo obrane tom pitanju i koliko je javnost bila zainteresirana, smatram da u izvješću je to tribalo spomenuti. Vidim da ste spomenuli tamo, naišao sam da je Hrvatska vojska Hrvatsku nogometnu reprezentaciju podržavala, smatram da to ne triba ni pisati i da trebamo pozdraviti Hrvatsku nogometnu reprezentaciju i da je to prirodno i da je to dobro da podržajemo svoju nogometnu reprezentaciju i ostale reprezentacije. Evo ja bi još glede količine ubojničkih sredstava koji se odnosi na streljivo, granate, mine, rakete i sl., nemamo informaciju da li Hrvatska vojska raspolaže sa dovoljnim količinama, znači tih sredstava ubojivih, ono šta znam da nema dovoljno količina streljiva, koji nema dovoljno za obuku, za vježbe, posebno kalibra nato standard 5,56 mm i 7,62x51 šta se radi po tom pitanju, znači popune streljiva i rekao bi o protuzračnoj obrani vrlo malo se u izvješću spominje, a samo je se tu nešto malo stidljivo spominje da smo produžili resurse protuzračnih raketa za 5.g., al ne navodi se na koji način. Ja mislim da bi i to, ta komponenta je vrlo bitna da se bolje malo javnost upozna o protuzračnoj obrani jel valja istaknut da se radi o raketama kratkog dometa, starim 30.-tak i više godina. Da pojasnim malo kolka je sad sposobnost hrvatskog PZ-a, usporedit ćemo je sa susjednim državama. Dakle, RH nema trenutno protuzračnu obranu ni srednjeg dometa, al kamo velikog dometa. Ja mislim da bi to vrlo bilo, bitno bit dok, vrlo bitno na tome poraditi, dok recimo Slovenija i BiH imaju protuzračnu obranu srednjeg dometa, istina vrlo lošeg stanja, a i Srbija ima, recimo uporabljuju PZO protuzračnu obranu srednjega dometa. Znači, u ovom izvješću se za 2018.g. uopće niti jednom riječju ne navodi što će se raditi na tom polju srednjeg dometa jer je činjenica da imamo u modernim ratovima više ne vode se u modernom ratovanju zračni napad na malim visinama kao što je to bilo u slučaju prije 25.g. kad je bio Domovinski rat, pa smatram tribalo se malo više posvetiti i protuzračnoj obrani srednjeg i većeg dometa. I na kraju bi rekao, evo još 15 sekundi, da se ova Vlada pohvalila kako će izvoziti mlijeko u Kinu. Ministar bez obzira dal se radi o pleteru, ne pleteru smatram da bi triba hrvatski vojnik pit hrvatsko mlijeko, isti proizvode sa hrvatske zemlje i da bi nam to trebala biti zadaća i vama kao ministarstvu, hrvatskoj Vladi a i nama saborskim zastupnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu gospodin Franko Vidović, ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Mi u Klubu SDP-a nažalost moramo ostati suzdržani kod glasovanja o Godišnjem izvješću za obranu za 2018. Zašto je tome tako, objasniti ću. Načelno izvješće je dobro izrađeno i dobro oslikava situaciju i trenutak u kojem se nalaze Oružane snage RH osim dva velika i bitna dijela. Ono što nas smeta jeste da do dan danas nismo dobili analizu niti uzroke propasti posla nabave borbenih zrakoplova. Obzirom da je taj posao proglašavan poslom stoljeća i jednim od krucijalnih projekata ove Vlade jasno da očekujemo duboku i detaljnu analizu te detektiranje razloga i uzroka debakla koji smo doživjeli. Nažalost kada je riječ o toj nabavi zrakoplova ovdje u izvješću se ponavlja stara priča i stare floskule o propasti posla bez jasno navedenih argumenata, bez jasno sagledane situacije. Na samom kraju dijela teksta koji govori o višenamjenskim borbenim avionima na strani 58. ovog izvješća piše da, citiram: „Vlada RH ostaje čvrsto opredijeljena za pronalažanje optimalnog rješenja za opremanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva borbenim avionima novije generacije a time i opstanak ratnog zrakoplovstva kao grane Hrvatske vojske.“, završio citat. Kupnjom eskadrile borbenih aviona Hrvatska ne kupuje samo avion, kupuje se mnogo širi, saveznički paket u svakom pogledu, to treba imati na umu. Kupuje se i tzv. offset ma koliko mi svi šutjeli o tome. Bojimo se da i dalje ostaje osnovni problem a taj je što Hrvatska ne zna što hoće od svog ratnog zrakoplovstva. Je li zrakoplovstvo za obavljanje zadaća air policeinga ili je zrakoplovstvo koje može među ostalim izvršavati precizne udare na zemaljske ciljeve, uskraćeni smo i za odgovor zašto se kupuje baš nadzvučni lovac. Bez jasne analize uzroka i razloga propasti prethodnog natječaja u drugi je bolje niti ne krenuti kao ni bez jasno postavljenih ciljeva. I tad dolazimo do druge vrlo bitne točke ovog izvješća a to je izgradnja obalnog ophodnog broda. U ovom izvješću o tom važnom projektu posvećena je tek trećina jedna stranice. Ministar ga je ovdje spomenuo u par rečenica. Ono što se čuje u kuloarima ovdje neću iznositi ali vijesti nisu dobre. Zaista nas zanima da li su dovršena prototipna ispitivanja i da li je donesena odluka, nastavljamo li s daljnjom izgradnjom ophodnih brodova. Mi nismo nažalost prebogata zemlja pa da možemo u jednoj ili 4 godine nabaviti sve ono što držimo neophodnim a vezano je uz naoružanje Hrvatske vojske. U samom strateškom kontekstu koji se nalazi na početku ovog izvješća postoji rečenica „Unatoč opadanju broja pristiglih migranata problematika nezakonitih migracija ostaje jedno od ključnih pitanja političkih za EU.“. Mislimo da bi Hrvatska kao pomorska zemlja u tom kontekstu trebala tražiti svoj prosto a migranti kao što znamo dolaze prekomorskim putem. Samo od sebe nameće se i pitanje što nam je važnije zrak ili naše Jadransko more koje je jedini prirodni geopolitički prostor u kojem Hrvatska može i mora dominirati. Zar nam kao pomorskoj zemlji nije važna obalna straža i ratna mornarica za sigurnost države, njezinih građana i prirodnih bogatstava. Gdje su analize? Gdje su strategije? Možemo redati ovakva pitanja do beskraj a odgovora nažalost nema. Iskustva Domovinskog rata pokazalo je kako je Dalmacija zajedno sa otocima i cijela južna Hrvatska visjela na tankoj niti koja ju je vezivala uz ostatak države i da je ta nit tek uz velike žrtve bila osigurana. U sigurnosnom razvoju Hrvatske nakon rata treba poći od onih modela koji počivaju na integraciji svih prostora Hrvatske, kopnenog i morskog. Integracija kopnene i morske Hrvatske temeljni je preduvjet njezine vojne i političke sigurnosti. Koliko se griješi u percepciji važnosti mora najbolje pokazuje u riječima onih koji kazuju da su Ploče novo gravitacijsko središte za HRM. Mogu biti samo strateška točka. Kako naša mornarica ima odgovornost na cijelom hrvatskom dijelu Jadrana njeno gravitacijsko središte oduvijek bilo jest i zauvijek će biti morski prostor na spojnicama naših pučinskih otoka tzv. prednjeg kraja Lošinj, Dugi Otok, Vis, Lastovo, Mljet. Samo iz tog prostora, ona zajedno sa obalnom stražom i drugim granama Oružanih snaga RH može i mora djelovati da bi bila pravovremena i učinkovito. Samo tako ona svojim djelovanjem i stalnom prisutnošću na prednjim otocima virtualno ali i realno povećava operativnu i stratešku dubinu naše države u tom dijelu koji trenutno nemamo. Što se tiče samog izvješća, nekih drugih većih zamjerki nemamo. Hrvatska aktivno sudjeluje u misijama pod vodstvom NATO-a i EU kao i u novonastalim asocijacijama poput PESCO-a i slično, da ih ovdje ne nabrajam. I to je posao koji dobro radimo. Bitno je da smo u toku zbivanja. Vježbe Hrvatske vojske i združene vježbe su prošle očekivano dobro kao izobrazba. Kažem očekivano jer čvrsto vjerujemo da je hrvatski vojnik, dočasnik i časnik jedan od najboljih na svijetu. Pitanje je samo kakve ćemo im mi uvjete pružiti. Gospodine ministre dvije godine ste okupirali cijelu hrvatsku javnost s nabavom višenamjenskih borbenih zrakoplova. Dvije godine ste zajedno sa predsjednicom RH javnost okupirali s potrebom povratka ročne vojske. Te su dvije godine nažalost nepovratno izgubljene. Na stranu što mi u SDP-u mislimo da nam ročna vojska nije potrebna a to misli koliko znam i većina hrvatske javnosti. Da rezimiram. Izvješće je korektno napravljeno, kao i svako do sada, daje dobru sliku uvjeta i trenutka u kojem se nalaze Oružane snage RH, osim navedenih zamjerki. Te zamjerke čak nisu na samo izvješće već na provedbu navedenih projekata. Ta dva projekta, a to je projekt nabave borbenih zrakoplova kao i projekt izgradnje ophodnog broda su toliko duboki, bitni i dalekosežni da zbog njih Klub SDP-a ne može glasat pozitivno o godišnjem izvješću o obrani za 2018. već ćemo ostati suzdržani. Hvala.
Sada je na redu gospođa Vesna Pusić ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege ovo je de facto vrlo zanimljiv jedan dokument, pa ću početi s tim da je rast obrambenog proračuna u 2018. iznosio gotovo isto kao ukupni proračun Ministarstva kulture ili Ministarstva vanjskih poslova. Uzimajući u obzir da je to ionako resor sa jednim od najvećih proračuna u RH, usporedite. Dakle, samo rast u 2018. je bio gotovo kao cijeli proračun Ministarstva kulture primjerice. Malo me iznenadio militarizam u raspravi ovdje danas u saboru. Rečeno je između ostalog da je Hrvatska vojska ponos Hrvatske, naravno, kao i hrvatska znanost, kao i hrvatsko obrazovanje, kao i hrvatska kultura. I trebaju biti ponos Hrvatske i trebaju biti, imati dobre uvjete, ali i sve ove, svi ovi drugi aspekti hrvatskog identiteta. Osvrnut ću se na nekoliko, recimo jedno 7,8 točaka koje su, na koje se referira u ovom izvješću. Međunarodna obrambena suradnja i funkcioniranje u okvirima NATO-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU, i jedno i drugo značajno, jedan od glavnih argumenata, snažnih argumenata za naš ulazak u NATO, u koji apsolutno ja vjerujem i vjerovala sam uvijek, je da je to jedan sigurnosni kišobran koji će nam omogućiti da imamo određenu razinu sigurnosti bez nabildavanja vlastite vojske. I to je dobar razlog za članstvo u NATO-u i to je i bio argument i u javnim raspravama i kad smo tamo ulazili. Istina je da je na konferenciji, dakle na NATO samitu u Velsu taj postotak od 2% BDP-a iznesen kao neki okvirni cilj, također je istina da to nije formalna obaveza. Istina je da američki predsjednik Trump na tome jako inzistira, al također je istina da to nije nigdje formalizirano, to je neka vrsta cilja, neka vrsta cilja u od tada 7 godina. Dakle, to nije prva ja bi rekla i najvažnija obaveza koju Hrvatska ima u financiranju svoje infrastrukture, mislim na institucionalnu infrastrukturu i djelatnosti. Ja ne mislim da je, ne krivim za to Ministarstvo obrane, sasvim jer prirodno da svaki ministar i svako ministarstvo pokušava na svoju liniju u svoj resor dovesti što više novaca i mobilizirat što više novaca i što veći dio proračuna jer mu to omogućava naravno više stvari koje može raditi. Ali je dužnost sabora kao civilnog nadzora, a i Vlade da ima neku jasnu sliku o svojim prioritetima i jasna slika o prioritetima mora biti da su za zemlju kao što je Hrvatska te veličine, članicu NATO-a, članicu EU koja po PISA testu, dakle testu 15 godišnjaka iz matematike, prirodnih znanosti i materinjeg jezika i pismenosti je na 40 mjestu bila 2015., a postoji opasnost da je prošle godine pala i niže od toga. To nije pitanje samo identiteta hrvatskog ponosa to je pitanje i ugroze sigurnosti, to mijenja karakter biračkog tijela u Hrvatskoj, a o tome ću nešto i kad budemo govorili o slijedećoj točci. Što se tiče funkcioniranja u okviru NATO-a jedna od stvari koja je također bila cilj je da Hrvatska proizvodi nešto, žnirance bilo šta, da nešto proizvodi za NATO snage to je naprosto jedna od mogućosti i jedna od velikih prednosti članstva u NATO-u. Da li se tu nešto dogodilo? Ja nisam našla to u ovom izvješću. Drugo u okviru te dionice gdje se govori o funkcioniranju o okviru NATO-a imamo vrlo malo o suradnji u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU. Već sam raspravljajući o jednoj točci i ranije danas rekla da je to, sa današnjim iskustvom i u današnjim okolnostima treba biti nešto gdje je Hrvatska mnogo aktivnija, mnogo prisutnija i gdje postoji alternativa to je europska alternativa, naš glavni saveznik u vojnim međunarodnim misijama i u nastupanju na svjetskoj sceni je SR Njemačka, to je njezina politika primarno, to je politika koje je kancelarka vrlo jasno i nedvosmisleno izrekla i to RH svakako mora bit prisutnija i aktivnija. Jedna od stvari koja je vrlo blago dodirnuta i nema informaciju osim uobičajenih stvari i oblika suradnje kao što je Jadranska povelja je suradnja sa zemljama u regiji. Zemlje u regiji su za našu sigurnost naravno najvažnije i jedan od najznačajnijih američkih predsjednika uopće u povijesti je poznat po izreci „pobijedio sam sve svoje neprijatelje, pretvorio sam ih u svoje prijatelje“. Suradnja je temelj toga. Za RH u ovom smislu nekakve vojne sigurnosti je, su susjedne zemlje ključ i najbolja prevencija je suradnja i zbog toga na tu temu treba, nećemo biti veliki čimbenik čak ni u europskim razmjerima, sigurno ne u svjetskim razmjerima, ali u regionalnim razmjerima bi mogli biti značajni, značajni recimo faktor i to je područje na koje se trebamo koncentrirati, naročito u nastojanju i u toj strategiji prevencije neprijateljstava, prevencije sukoba da ponovim ili parafraziram Linkelnovu izjavu. Dakle, to je jedno područje, mi smo imali suradnju sa zemljama iz regije u, recimo NATO operacijama, EU misijama, dal se to nastavlja, što se s tim događa, dal i dalje imamo vojnike ili zapovjedni kadar iz tih zemalja i da li s njima surađujemo? Četvrta točka na koju se želim ovdje referirati je pričuvni sastav. Sve što se govori ovdje o pričuvnom sastavu jako sliči na uvođenje ročne vojske ili vojne obveze na mala vrata. NATO, stav javnosti, naš stav je protiv toga. Dakle, to je nešto, NATO mislim kao članstvo u NATO-u je bila argumentacija koja je dovela do toga da smo smanjili vojsku i da imamo sada ovakvu profesionalnu vojsku kakvu očekujemo i kakvu imamo i pokušaj uvođenja vojne obveze na mala vrata, nemojte ljudi radit, mislim to je nešto što zaista bi, treba biti na jasnom o čemu se radi, a vidim i po reakcijama ovdje u HS da ne bi to saborskim zastupnicima bilo tako mrsko, barem nekima, jer im se čini da je, opet se vraćamo na staru, na staru političku kulturu, vojska je nešto što je najsigurnije, da ne kažem da je ta vrsta logike je prisutna i kod naših mladih ljudi. Dva istraživanja koja su provedena, jedno od strane Pravnog fakulteta, jedno od strane Katoličkog sveučilišta, pokazuju da su, da mladi ljudi smatraju da je čvrsta ruka i jaki vođa su najbolji oblici vlasti. Dakle, da je ono što je, što je poželjno i to od 4 dobne grupacije po kojoj su ispitanici podijeljeni, najviše podrške tome je između 18 i 19.g. dobna kohorta ili dobna skupina, što govori o mnogo stvari, govori o kvaliteti obrazovanja, govori malo i o frustraciji sa nefunkcioniranjem civilnih institucija ili nefunkcioniranjem procedura političkih onako kao što su, kao što je zamišljeno i kao što bi trebali o tom osjećaju nedostatka reda, nedostatka strukture i to proizvodi tu vrstu i konfuzije u vrijednostima općenito i to proizvodi tu vrstu stava. Peta točka na koju se želim osvrnuti je izvješće odnosno dio izvješća koji govori o dušobrižništvu u vojsci. Sve što je rečeno o dušobrižništvu se odnosi na katoličku vjeroispovijest. Što se događa s vojnicima druge vjeroispovijesti, što se događa s vojnicima ateistima? Dakle, dušobrižništvo mora biti servis vojsci, a ne može biti oblik grupnog ili društvenog pritiska. Upozoravam na to jer se nitko naravno u takve stvari ne želi miješati jer je to osjetljivo i možeš dobit natrag oštre reakcije, al je to činjenica. Da li mi računamo da su u Hrvatskoj vojsci isključivo katolici i nitko drugi? Tako izgleda ovo izvješće. Peta točka, dakle to je šesta točka, pardon, psihologijska ispitivanja, 10608 psihologijskih ispitivanja. Iz izvješća ja ne razumijem točno o čemu se radi, da li je to 10608 pojedinaca koji su na neki način bili uključeni u neko psihologijsko ispitivanje ili je to 10608 različitih vrsta psihologijskih istraživanja što je nevjerojatno, pretpostavljam da je ono prvo ali je izrečeno jer ako je ovo drugo onda tu izgledaju vojnici kao populacija koja se zapravo iskorištava za različita psihologijska ispitivanja. Pri tome nije jasno koju ulogu tu igra psihološka pomoć. Psihološka pomoć treba većini ljudi a sigurno mladim ljudima u posebnim uvjetima kao što je vojska. Tu se navodi nekih 800 i nešto slučajeva ali iz izvješća meni nije jasno da li su to ljudi koji su vojnici dakle koji su zatražili i dobili psihološku pomoć pa pitam na koji način i da li ta psihologijska ispitivanja zapravo su povezana ili osiguravaju neku vrstu psihološke pomoći mladim ljudima koji su u vojsci što bi svakako bilo neophodno. I konačno na toj točci ništa se ne govori o eventualnoj edukaciji iz tog područja, socijalne psihologije, razumijevanja društva, razumijevanja procesa koji tu se događaju. Dakle imam još neke primjedbe, činjenica da nema ništa o avionima je možda najvažnija ali molim neke i odgovore na ovo.
Zahvaljujem gospođi Pusić na ovoj raspravi. Sada ćemo privremeno zaustaviti raspravu. Prelazimo nazad na točku dnevnog reda Izvješće o obrani za 2018.g., u ime Kluba zastupnika HNS-a, raspravu će nam podnijeti poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, vrlo kratko odnosno probat bit što kraći, imamo pred sobom Godišnje izvješće o obrani za 2018. godinu. Ono što smo danas imali prilike tijekom rasprava čuti, a dosta i oprečnih razmišljanja, bojazni, ja ću malo se držati nekih stvari koje mislim da su ovdje bitne za reći, pa i općenito nečega. Što se tiče onoga o čemu raspravljamo moramo znati da na dan 31.12.2018. bilo je 16.881 osobe od toga zaposlene u sustavu Ministarstva obrane i Hrvatske vojske od toga 14.640 djelatne vojne osobe, to je naša dame i gospodo vojska 14.640 to je ono o čemu raspravljamo, to je ono što govorimo da bi trebalo biti ovako, manje novaca, više novaca, na ovaj ili onaj način. Ovdje ćemo dalje i ću još napomenut neke stvari što je zapravo po meni dostava bitno u prošloj godini i čime se sve, naravno osim onog očitoga i same svrhe i smisla bilo koje vojske pa tako i naše, ima tu puno drugih stvari, od toga kad to usporedimo sa 2017. imamo 114 manje djelatnih vojnih osoba, gotovo 1%. Od toga je 2.241 državni službenik i namještenik, ne znam zašto baš 2.241 da li je to broj koji je u nekim omjerima ili ne, meni se čini ovako puno, tu je 8 manje, dakle primljeno je 822 vojne osobe tijekom prošle godine. To bi značilo da je otišlo 936 vjerojatno redovnim putem, stjecanjem uvjeta za mirovinu. Također je primljeno 77 državnih službenika i namještenika, plus, minus kaže da ih je 85 otišlo stoga imamo tih 8 manje, ali ovih 114 manje to je možda bitnije. Dalje, ono još što se tiče možda prije nego što krenemo na onu najbitniju stvar, zašto nam je izuzetno bitno kad govorimo o i budžetu samog Ministarstva obrane i ulaganja u vojsku, mi znamo da je standard NATO-a dugoročni cilj koji je zadan, dakle ne ono što je obveza imati 2% BDP-a, mi smo kako smo ovdje čuli sa avionima koji nisu realizirani 1,7 prije toga smo bili na 1,2 ako se ne varam, prosjek EU je 1,3 dakle tu negdje se motamo. Međutim, šta je kod nas slučaj, ne znam kako je to u drugim zemljama, kod nas je slučaj da mi kako bi taj postotak što bio veći, što čak i nije loše s puno stvari smo stavili pod vojnu kapu. Pa također ja bi samo napomenu neke od stvari tijekom samo prošle godine da dobijemo taj dojam što još nama vojska osim svoje osnovne zadaće radi, a to je recimo potpora u gašenju požara otvorenog prostora, znači u sklopu zapravo potpore Hrvatske vojske civilnim institucijama u zemlji, a to smo si svega svjesni i vidimo kad god je neka velika nesreća, katastrofa, požar, poplava ili sl., uvijek najorganiziraniji dio te cijele priče civilne zaštite i ono što najviše potegnu su upravo naše djelatne vojne osobe, vojska, što sa svojom inžinjerijom, što sa mehanizacijom, što sa samim ljudima koji doslovce ili gase ili pune vreće pijeskom. Dakle, to nešto što mi, što spada u onih 1,7 ili ona sva izdvajanja za Ministarstvo obrane. Dakle, protupožarne snage u 2018. izvršile su 2.378 letova, dakle 67 protupožarnih izviđanja itd., kopnene snage su na temelju zahtjeva tadašnje Državne uprave za zaštitu i spašavanje angažirane 3 puta, na navedenim požarištima bilo je 357 pripadnika protupožarnih namjenskih organiziranih snaga Hrvatske vojske bez posebnih, zrakoplovi angažirani su 11 puta. Dakle, onda imamo otklanjanje posljedice snježnog nevremena 575 pripadnika, 25 motornih vozila, 20 radnih strojeva, onda čišćenje snijega itd., sad da ne idem dalje, zaštita od poplave 665 pripadnika i tehnike mislim da je apsolutno jasno, dobro nismo imali hvala Bogu većih, većih elementarnih nepogoda, tu mora svakako se i spomenit onečišćenje vode u vodovodnom sustavu Slavonskog Broda gdje je također angažirana i mehanizacija i podijelilo se 452.000 litara pitke vode, mislim da jedna cisterna ima oko 6.000 pa tu onda možete vidjeti zapravo koliko je to puta i samih strojeva bilo angažirano. I ono što je isto jako bitno, hitno medicinskog prevoženja oboljelih ili ozlijeđenih osoba zrakom, ja bih volio da se tu možda i kroz ovaj što smo ranije govorili Centar za međunarodnu obuku koji će biti u Zemuniku i općenito kroz sve te nove i helihoptere da se uvijek vodi računa na toj brzoj, hitnoj medicinskoj pomoći, zračnim putem upravo helihopterima, da se što više kao što su i kanaderi u sustavu protupožarne zaštite, što više stavi upravo i možda pod ovo financiranje ili kapu samoga ministarstva, Ministarstva obrane. Dakle, tu su u stalnoj pripravnosti dva transportna helihoptera sa posadom i medicinskim timovima, tijekom 2018. izvršena su 774 hitna medicinska prevoženja, dakle gotovo 900 pacijenata i preko 100 pratitelja. Onda imamo tu traganje na spašavanju kopnu, otocima i moru itd., itd. To je ono sve što mi imamo ajmo reći tako dodatno što ne znači da je to manje vrijedno ili manje bitno, dapače to je izuzetno bitno jer se tu radi i o životima i o imovinama i posljedično i o sigurnosti naših građana uzrokovanih ne možda nekom vojnom prijetnjom, nego prije svega elementarnim nepogodama ili nesrećama, a itekako je bitno, itekako se financira iz ovog istog proračuna koji bi vjerojatno trebo biti manji. Ja osobno i mi kao HNS nismo za militarizaciju društva i samo da napomenem, s obzirom da je ovde bilo nekih spomena mi nikad nismo i nećemo podržati nikakvu uvođenje obveznog civilnog, ne civilnog nego obveznog vojnog roka i to mislim da je svima jasno. I ja mislim da se to ovdje niti radi, niti će to biti cilj. Kad govorimo još nešto malo o infrastrukturi volio bi samo spomenuti da je 2017. ako se ja ne varam bilo 222 objekta, sad je 223 u izvješću ja bi tu napomenuo na jedan objekat koji sam i prošle godine prilikom ovog izvješća napomenuo, to je bivši Dom JNA u Osijeku u Zvonimirovoj ulici tzv. bijela kasarna koja stoji unutar portfelja Ministarstva obrane, ne znam za koju svrhu se koristi točno, međutim znam da po nato standardima u gradove sa više od 70 ako se ne varam tisuća stanovnika ne smije biti smještena vojska. To znači da taj objekt se neće moći koristi u nekoj široj namjeni. I ja bih volio da se krenu u dogovore sa Ministarstvom državne imovine, da se ti objekti prebace prvo u njihov portfelj, ako već i nisu da im se da zelene svjetlo da se to dodjeli jedinici lokalne samouprave, konkretno grad Osijeku, da se izvrši svojevrsna ako treba i dodjela, zamjena za gradski prostor, da se tamo eventualno preseli gradska uprava pod jednim krovom što bi se reklo da bude učinkovitija, efikasnija za naše građane da ne moraju ići na više mjesta kako je to danas. Ili da se ta recimo građevina stavi u gospodarske namjene. Mi imamo strlovit rast IT sektora u Osijeku, sada se radi jedna zona gdje se trebaju graditi ovdje sa tim kvadratima, sa tom strukturom, sigurno bi mogao biti jedan poduzetnički IT inkubator u koje bi, barem za one početne faze osigurao radno mjesto isto također pod jednim krovom i imao apsolutno svrhu u daljnjem jačanju tog sektora i gospodarstva istočne Slavonije u koje svi mi se kunemo a u krajnjoj liniji to može apsolutno lijepo biti kroz jedan projekt Slavonije i Baranje. Ja vjerujem da se taj objekt koristi ali siguran sam da se ne koristi u svom punom obimu pa u krajnjoj liniji ako se i koristi nešto može se naći adekvatna zamjena za neke postojeće već gradske prostore. Tako da to je nešto što sigurno bih volio da, o perspektivi mnogi su pričali, ja bih volio vidjeti da u ovom mandatu se nešto i pokrene i napravi se nešto i za taj dio Hrvatske, prije svega i za sami grad Osijek. Ono što je obilježilo prošlu godinu, naravno i s time ću završiti je nabava višenamjenskih borbenih aviona, mislim da je tu apsolutno sve već više puta rečeno, dakle nešto se krenulo napraviti, pokušalo se, nešto što mislim da je bilo vrijedno pokušaja. Jer to sam ja rekao ovdje već i u raspravama kada su bila, ja mislim da je bila čak i interpelacija zbog toga, dakle znamo da smo mi htjeli uvesti nove neke načine trgovanja, prodaje, da li to zrakoplova, bilo kakvog oružja između, partnera NATO-a i ne NATO članova, dakle konkretno Amerike i Izraela i općenito govorim gdje smo pokušali smionio dosta dobiti nešto što vrijedi puno više. To vrijedi puno više znamo zato što su sljedeće ponude bile što za takve nove avione, što za druge neke jednake ili slične kvalitete da ne ulazim u to gotovo duplo veći iznosi. I tih pola milijarde kada govorimo, ja mislim da se radi o dolarima, razlike čak i više, mislim da je ... [[Govornik se ne razumije.]] sljedeća ponuda samo ovih, pa kada se dodaju još tu održavanje, dijelovi, vježbanje, preseljenje simulatora itd., to raste i na više, dakle a tu govorimo više od pola milijarde razlike je bilo vrijedno to napraviti da se uštedi taj novac Hrvatskoj a ispuni osnovna činjenica da naše zrakoplovstvo, zrakoplovni tehničari i ljudi i svi koji su vezani uz to, kasnije i koji prelaze u civilni sektor ili dolaze iz civilnog sektora da nastavimo tu tradiciju da ne moramo ići u neki air policing itd., mislim da je to puno širi aspekt. I generalno gledano projekt nije prošao, naravno žalosno zbog tog TPT-a tzv. gdje nismo dobili odobrenje konačnog proizvođača. I ja vjerujem da je trebalo se pokušati, da je možda moglo to biti malo suptilnije napravljeno ali generalno nemamo tu šta puno za zamjeriti. Izgubili smo jedno vrijeme, netko je smatrao da uopće nismo trebali pa kada nismo onda zašto jesmo, zašto nismo itd., vrtimo se u krug. Ja vjerujem da ćemo mi to uspjeti napraviti u daljnjim koracima i sljedećim mjesecima i godinama koje dolaze jer to je nešto što mislim da je upravo zbog cijelog razvoja i zrakoplovstva i civilnog i vojnog i svih onih pratećih sadržaja bitno za našu zemlju. Tako da taj dio se završava nažalost neslavno, ali mislim da smo naučili, imali jednu veliku ajmo reći i pouku od svega toga, u krajnjoj liniji nismo ni prvi koji su se susreli sa takvim poteškoćama i kod nabave drugih, od strane drugih država i puno naprednijih, dugogodišnjih i demokracija i ljudi koji imaju svoje vojske i godinama puno više nego mi su imali iste i još gore probleme tako da je to nešto što je ajmo reći normalno. Meni je žaljenje što se to naravno dogodilo, ja bih volio da smo imali te modernizirane avione, nažalost ipak je određena strana rekla da ne može se dobiti nešto iz vlastitog dvorišta po puno jeftinijoj cijeni nego što oni to de facto prodaju dalje. Dakle, to je summa summarum i s time bih apsolutno završio. Naravno klub HNS-a će podržati i rad i ovo izvješće ministarstva što se tiče samog izvješća o obrani naravno sa ovom molbom za vezano tu vojarnu u gradu Osijeku da se proba pokrenuti model da se vidi koliko tamo točno je korisnika, što rade, koje su njihove potrebe za smještajem i da se nađe adekvatna zamjena kako bi se taj veliki prostor u centru grada sigurno puno bolje iskoristio za razvoj gospodarstva i time otvorilo još više radnih mjesta, potaklo gospodarstvo i zaustavilo iseljavanje. I mislim da i taj dio isto vojska ima jedan svoj učinak jer ova sva preseljenja vojske natrag u te manje gradove nose i razvoj određenih mikro ekonomskih zajednica, dakle logističkih i svega onog što ti vojnici svojim boravkom tamo troše i troše novca, imaju potrebe i da time živi, se ... [[Govornik se ne razumije.]] , tako bi ovo imalo isti efekt. Evo zahvaljujem još jedanput.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine ministre, državni tajniče i suradnici. Svoju raspravu ću ustvari početi tamo gdje je moj prethodnik kolega Čuraj završio a to je pitanje povratka vojske u gradove kao što je recimo Pula. I reći da nisu baš svi sretni zbog toga. Mi smatramo da za razliku od ovog što je moj prethodnik govorio, vojne objekte upravo na način kao što ste recimo lijepo primijetili za Osijek treba prenamijeniti i privesti drugoj namjeni gospodarskoj, kulturnoj, obrazovnoj ili kojoj god gdje god je to moguće. Poštovane kolegice i kolege, ja doista ne vidim kako bi povratak vojske u Pulu ili ono što ste planirali u jednoj fazi, a to je smještanje eskadrile na aerodrom u Puli, pomoglo obrani RH. S obzirom na naše članstvo u NATO-u, meni baš nije poznato da Italija i Slovenija u ovom trenutku predstavljaju nekakvu ozbiljnu ugrozu za sigurnost RH, ali ako sam u krivu, molim vas, molim vas, ispravite me. No, to je samo jedan dio onoga o čemu sam htio govoriti vezano uz ovo izvješće. Drugi dio se odnosi na najave koje su često dolazile, ne samo od uvaženog g. ministra, nego i od predsjednice RH, a tiču se vojnog roka. Vojni rok nije vraćen u Hrvatsku, ali upravo zato što se kontinuirano, kontinuirano na mala vrata pokušava vratiti, upravo zašto što se kontinuirano o njemu govori i upravo to sa ovako važnih mjesta za pitanje obrane, kao što su Ministarstvo obrane, odnosno ministar obrane i predsjednica RH, kao vrhovna zapovjednica Oružanih snaga RH, treba ponoviti. Vojni rok je ukinut i to je dobro. Uvođenje ponovo obveznog vojnog roka, sigurnosti Hrvatske ne bi donijelo ništa. A kao što je bilo nekad, našim bi građanima oduzelo dragocjeno vrijeme koje su mogli upotrijebiti za svoje obrazovanje, posao ili nešto treće. I zato nije zgorega o ovome govoriti i zato nije zgorega upozoriti. Nemojte vraćati obvezni vojni rok. To Hrvatskoj i građanima RH neće donijeti apsolutno ništa dobroga. No, vratimo se na ovo izvješće i vratimo se na ono što je u stvari trebalo biti najvažniji i najveći dio izvješća, a to je obrazloženje, zbog čega je propala, vjerojatno najveća nabava u povijesti RH. Najveća sigurno kada je pitanje, kada je obrana u pitanju, a to su borbeni avioni. Očekivali smo malo ozbiljnije obrazloženje nego što ste davali kada je taj posao propadao, očekivali smo ozbiljnije obrazloženje nego što ste dali kada je bila Interpelacija u pitanju, očekivali smo obrazloženje ... [[Govornik se ne razumije.]] sa poukama koje smo dobili, a i zbog proteka vremena koje je prošlo od propasti tog posla. Što smo dobili? Dobili smo ovo. Dobili smo stranicu i pol teksta u kojem ne piše ništa, osim da je RH napravila sve dobro, da RH i uvaženi ministar obrane nije napravila ništa krivo, da sa naše strane nije bilo nikakvih grešaka, a ne spominje se, recimo, sve one dopise, pismena i upozorenja koje nam je slala američka strana gdje nas je, kao što je to primjerice u dopisu od 17. siječnja 2018. godine upozorila na sve probleme koji bi mogli nastati sa ovom nabavkom aviona. O tome u izvješću o obrani za 2018. godinu nema ni riječi. Ministar valjda mislim da smo zaboravili na sve laži koje je izrekao u tom postupku. Na bacanje magle, prašine u oči hrvatskim građanima. Svaka neistina koju je rekao u postupku nabavke aviona, vrlo brzo je bila demantirana. I ministar me sada gleda i smije se i na to ima puno pravo jer nažalost, kao što je u slučaju korupcije i svega ostalog, HDZ-ovci misle da im nitko ne može ništa. Ali, poštovani g. ministre, sve ono što ste radili i sva šteta koju ste nanijeli, doći će na naplatu. No, da skratim jer je o avionima gotovo sve rečeno, to nije jedina, jedina stvar i jedini problem koji se u izvješću o obrani zanemaruje. Da su samo borbeni avioni bili problem, to bi već bilo skandalozno. Ali nisu. Poštovane kolegice i kolege, borbenim avionima je posvećena stranica i pol u ovom izvješću. Ophodnom brodu niti toliko. A oko ophodnog broda ima ozbiljnih problema. Ja ću sada ulaziti u genezu tih problema jer za to nema dovoljno problema. Ali je sramotno da se ti problemi u ovom izvješću ne specificiraju i ne obrazlaže kako ćemo unatoč tim problemima nastaviti sa nabavkom. Nabavka ophodnog broda možda nije toliko važna kao i toliko vrijedna financijski koliko i nabava višenamjenskih borbenih aviona. Ali, ima druge vrijednosti. Jer je to nabavka koja je trebala biti provedena u hrvatskim brodogradilištima. Koje hrvatskim brodogradilištima trebala dati određeni impuls u proizvodnji onakve tehnologije kakvu smo nekad proizvodili, a onda s time zastali. I naravno, i to moramo svi biti svjesni. Ako govorimo o vojnoj tehnologiji koju želimo prodati trećim stranama, pa nitko neće kupiti ono što niti država koja to proizvodi ne želi za sebe. Kao što je za uspjeh HS Produkta bilo ključno da i RH od njih nabavlja određene tipove naoružanja, tako i za ophodne brodove. Ako želimo da to postane hrvatski izvozni proizvod, onda ne smijemo šutjeti o problemima koji postoje, već o tim problemima treba govoriti. I vidjeti kako da ih riješimo. Ali poštovani g. ministre, za vas je to nemoguća misija. Za vas problemi ili ne postoje ili se guraju pod tepih. Ali, naravno, to sve vama na dušu. Što se mene tiče, moj stav oko ovog izvješća je isti kao i stav mojeg kluba, a to je, ovo izvješće ne mogu podržati. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Samo malo ministre. Imamo replike, pa onda ćete vi iza toga. Prva replika, poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Grbin, građani Pule imali su tu sreću da nisu na najgori način osjetili prisutnost ratne prijetnje, međutim, ne slažem se s vama da nazočnost Hrvatske vojske može smetati u jednom hrvatskom gradu. Ono što ste maloprije rekli da se Hrvatska treba oslanjati isključivo na vlastite snage, dakle, svaka zemlja članica NATO-a istovremeno razvija vlastitu nacionalnu sigurnost i oslanja se na vlastiti obrambeni sustav, to je jasno. Međutim, oslanjanje isključivo, kako vi zagovarate na kolektivnu zaštitu, može biti pogubno i za tu zemlju članicu i za stanovništvo u toj zemlji i zato sve članice NATO-a upravo podupiru razvijanje vlastitog nacionalnog sustava i vlastitog obrambenog sustava, pa tako i RH.
Zahvaljujem kolegice. Odgovor poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Kolegice molim vas, odlučite se. Da li se ja zalažem za oslanjanje isključivo na hrvatske resurse, što ste rekli u prvom dijelu svoje replike ili se zalažem isključivo za kolektivnu obranu, što ste rekli u drugom dijelu svoje replike. Pazite, u jednoj minuti ste vi uspjeli biti toliko kontradiktorni da je to ustvari tužno, čak ne smješno, tužno. Dakle, ja se zalažem i za razvijanje nacionalne komponente obrane RH, o čemu sam govorio primjerice kada sam pozitivno govorio o potrebi izgradnje ophodnih brodova upravo u hrvatskim brodogradilištima, ali isto tako i za kolektivnu obranu gdje ne moramo, barem se nadam da ne moramo, jer ako griješim, ponovit ću još jednom, molim ministra da me ispravi, čuvati naša leđa od potencijalnog napada od Slovenije ili Italije, jer drugog razloga za vraćanje vojske u Pulu ja doista ne vidim. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Duboko … [[Govornik se ne razumije]] mišljenju i izrečenom riječju kolege Grbina da Hrvatska vojska nije dobro došla u Istru odnosno u Pulu. Pa ja sad pitam kolegu koja je to namjera i koji je to vaš cilj kolega Grbin ukolko vi kažete ko hrvatski, evo zastupnik u HS da Hrvatska vojska nije dobro došla u Pulu, stvarno vas molim da hrvatskoj javnosti i nama ovdje hrvatskim saborskim zastupnicima kažete razlog zašto je to tako. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, Hrvatska vojska je dobrodošla u Pulu, Hrvatska vojska je bila dobrodošla u Pulu od prvog dana kada je osnovana. U Hrvatskoj vojsci je primjerice bio i moj otac. Međutim, smatram da u ovom trenutku ne postoje nikakvi razlozi za povećanje prisustva i stacioniranja pojedinih vojnih jedinica u Puli ili Istri jer držim da u ovom dijelu teritorija nema ugroze. Ako ćemo govoriti o povećanju ulaganja u zaštitu obalnog pojasa, pa primjerice o stacioniranju dodatnih, dodatnih brodova koji bi bili u službi i zaštite obale kao obalna straža i pomorske policije, to ću odmah podržati i ako dođe takav prijedlog, iza njega ću stati, ali stacioniranje kopnene vojske, što je ministar više puta najavio ili eskadrile na pulskom aerodromu je nešto što smatram nepotrebnim i kao političar, ali još više od toga kao Puležan i Istrijan. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Kada bih se pravio naivan i slijep na sve ono iskustvo koje sam stekao u Domovinskome ratu, a i poslije njega, a i u radu u HS, onda bih se čudio vašemu neslaganju da Hrvatska vojska dođe u hrvatsku Pulu. Al isto tako mi je jako dobro znano da se mnogi nisu u Puli bunili kada je tamo bila JNA sa krvavim kapetanom Vladimirom Grbinom koji je u Lošinju s leđa ubio dva hrvatska vojnika. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grbin, izvolite.
… [[Govornik se ne čuje]] kolega Culej, prije nego što vrijeđate Istrijane zbog njihovog doprinosa u Domovinskom ratu, a to kontinuirano činite i to ste sada ponovili, proučite malo povijest i proučite na kojem je području RH, kolega Kliman će to sigurno potvrditi, bio najveći odaziv i najmanje izbjegavanje službi u oružanim snagama RH, bilo je to u Istri. Istrijani su uvijek i kada je trebalo štititi naš kraj od fašizma, bili prvi koji su dignuli, dignuli glas protiv toga i osnovali Labinsku republiku, a kada je trebalo štititi RH od fašizma koji je dolazio iz Srbije, jer to je bio fašizam, opet smo bili među prvima. I možete vi govoriti što god hoćete, ali kod ljudi iz mog kraja vaš govor može izazvati samo tugu, tugu ne zbog onog što govorite o nama, nego zbog onog što se događa u vašoj glavi, a tome vam ja poštovani kolega nažalost ne mogu pomoći.
Zahvaljujem kolega Grbin i molim vas nemojte na bilo koji način vrijeđati i omalovažavati zastupnike i na takav način se obraćati kolegi Culeju. U ime izvjestitelja potpredsjednik Vlade i ministar obrane poštovani g. Damir Krstičević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici, evo jedan dodatak vezano za izlaganje gospodina uvaženog zastupnika Peđe Grbina. Ne bi želio bit na tvojoj razini i sada s tobom ili s vama, kako god hoćete, voditi taj dio rasprave. Što se tiče povratka vojske u Pulu, vojska će doći u Pulu, vidim da vas to žulja, da vam nije drago, međutim, baš prošle godine na sjednici Vlade u Puli, Vlada je donijela tu odluku uz potporu i gradonačelnika i župana istarskog i pozvat ću vas u 10. mjesecu kad bude svečano otvaranje vojarne, vojarna će se zvati Vojarna hrvatski branitelji Istre, isto jedna poruka, jedna zahvalnost hrvatskim braniteljima Istre na svemu što su napravili, učinili u Domovinskom ratu i vojska koja dolazi tamo, ona je opet u funkciji mira, sigurnosti i svak će to pozdraviti kao što je svako pozdravio odluke vezane za dolazak Hrvatske vojske i u Vukovar i u Sinj i u Ploče i u Varaždin tako da evo, uvaženi zastupniče, dobit će te 10. mj., za koji mjesec radovi idu jako dobro, intenzivno i to je dodatak, nova sposobnost Hrvatske vojske, središte za ... [[Govornik se ne razumije.]] zrakoplovne sustave, znači sposobnost koja je bitna za nadzor i mora i granice i onoga svega i zaista mi je drago što ćemo to učiniti i napraviti. Po pitanju broda, samo mali podsjetnik što se tiče broda, taj brod, brod obalnih ophodnji je ugovorila vaša Vlada kao da se to zaboravi. Znate kako ste ga ugovorili? Bez papira, bez projekta. Ugovoriti jedan takav brod bez papira, bez projekta i sada vi prozivati nas da smo mi, pa budite zahvalni da spašavamo taj projekat jer vi koji ste radili na tom projektu, završiti u zatvoru i vi sada prebacujete krivicu nama da smo mi odgovorni za taj brod što to kasni i što ga sada ispitujemo da vidimo što je. Tako da tu puno pitanja vi bi trebali i ljudi koji su bili na tom projektu, odgovoriti nama. A po pitanju aviona, mislim da je sve rečen, oko tog pitanja, nešto ste pokušali, niste uspjeli, proces vrlo transparentan, nema nikakvih troškova za porezne obveznike a za razliku opet ako tako tu priču postavljate što je vaše pravo da je postavljate, prijetite čak u nekoj varijanti za neko vrijeme i sve ostalo, slobodno. Tko god, što god mogu sve tko želi, uvijek ćemo i odgovarali smo uvijek i nema štete. Za razliku opet bi vas podsjetio, MIG-ovi, tko je to radio? Jesmo mi to radili? Jel' to radio HDZ? Novci potrošeni. Ja vam postavljam pitanje, odgovorite mi meni, odgovorite Hrvatskoj, zašto ne lete? Odnosno zašto onaj broj koji je trebao letiti, zašto se to tako ne događa? Zbog čega? Kako ste vodili taj projekt? Stalno, stalno želite napadati a nećete krenuti od vas. Prema tome naša odgovornost svih nas je jačanje Hrvatske vojske i to radimo i to činimo i to ćemo dalje činiti, hvala.
Zahvaljujem, g. ministre. Imamo repliku, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, moja predanost u političkom radu bila je i uvijek će biti demilitarizacija i ako vojska nije prijeko potrebna, onda mislim da ćemo se svi založiti da je bolje da ne bude i bilo bi idealno da živimo u svijetu koji je okrenut miru ali ne živimo i ja sam toga svjestan i zato je u ovom svijetu sada iluzorno reći da bi ta demilitarizacija trebala nastupiti odmah ali militarizacija kakvu pripremate u Puli, za mene nije potrebna i ako su vam gradonačelnik i župan da tako kažem, skinuli gaće i prihvatili sve vaše teze, to je njihova stvar a ne moja. I nemojte me poistovjećivati s njima da vam to nije palo na pamet. Građani Pule misle drugačije ali kad ovo spominjete o ophodnom brodu, poštovani g. ministre, vi ste sada rekli ozbiljne optužbe. Vaša je obveza po zakonima to prijaviti i zato vas pozivam ako niste prijavili da sad objasnite zašto a u protivnom da prijavu podnesete što je moguće prije, to je vaša dužnost.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, želim izraziti prije svega ogorčenje stanjem u vojsci, navest ću tri glavna problema s kojima se vojnici susreću. Prvi je taj što su im plaće premale i sramotno je da naši vojnici daju otkaz u vojci da bi išli radit recimo fizičke poslove u Njemačku, to vam sve govori o tome koliko se cijeni njihov rad tim više što se radi o profesionalcima. Drugi problem je što uvjeti rada katastrofa, znači hrana je loša i umjesto da se tu nešto promijeni, protiv vojnika koji se usude progovoriti o tome, vode se stegovni postupci kao da je to ne znam, problem s disciplinom a ne problem sa lošom kvalitetom hrane. I u konačnici, htio bi navesti treći problem a to je nikakva motiviranost, znači vojnici nažalost nisu motivirani a zašto nisu motivirani, zato jer uviđaju besmisao svoje službe, oni su svjesni toga da je Hrvatska u sluganskom odnosu spram NATO-a, da je Vlada na Markovom trgu marionetska i da je samim time Ministarstvo obrane naše zemlje u službi američke odnosno briselske vanjske politike. Iz tog razloga Hrvatska vojska nije na hrvatskoj granici nego na ruskoj granici, iz tog razloga Hrvatska vojska nije u Hrvatskoj nego u Iraku ili u Afganistanu. Nažalost, sve je manje vojnika koji mogu nositi takav teret. Protiv vojnika koji se odlučuju progovoriti protiv recimo odlaska na rusku granicu, također se koriste razne stegovne mjere i također dio vojnika se pobunio protiv prakse prisilnog cijepljenja, naime, dio vojnika ne želi se cijepit protiv određenih bolesti odnosno cjepiva koja im se nameću i zbog toga se također vode protiv njih stegovni postupci. Sve ovo što sam naveo dovelo je do toga da imamo trajni pad broja ročnika. 2018. g. ročnika dragovoljnih u Hrvatskoj je bilo 868. To je manje nego je bilo 2015., tada ih je bilo 949, 2016. 956 i 2017. 1192, znači unazad 4 g. imamo najniži broj dragovoljnih ročnika u Hrvatskoj vojsci. Ukupan broj vojnika je malen ali čak i taj malen broj nije toliko problematičan koliko je problematična njihova da tako kažem, disfunkcionalnost, znači oni nisu u službi, nisu u funkciji u kojoj bi trebali biti a ta funkcija je zaštita hrvatske zemlje, zaštita svoje republike. Naša republika je Hrvatska i umjesto da naša vojska štiti vanjske granice naše zemlje, ona radi sve osim toga. Htio bi napomenuti problem premještanja vojnika u Gospić, naime ukoliko neki vojnik odbije poslušati zapovijedi i odbije otići u neku vojnu misiju van Hrvatske, za kaznu ga se šalje u Gospić. Sad pokušajte zamisliti vojnika koji je iz Vinkovaca, ima tamo obitelj, mladu obitelj, voli svoju ženu, voli svoju djecu, on želi vrijeme provodit s njima, umjesto da bude u svojem gradu, u svojoj županiji Vukovarsko-srijemskoj, njega se šalje u Litvu, a ako odbije u Litvu, šalje ga se Gospić, budući da mu je Gospić jako udaljen od Vinkovaca, što se događa? On ne može putovati non-stop tamo, taj put je naporan, plaća mu je nikakva, on u konačnici daje otkaz i izlazi iz Hrvatske vojske. Uvažene dame i gospodo zastupnici, takvom politikom obrambenom, takvom politikom upravljanja Hrvatskom vojsko, zapravo činite subverziju protiv vlastite zemlje i protiv vlastitog naroda. Umjesto da se ulaže u ljude, planira se kupnja nekih borbenih aviona, u ciframa u milijardama kuna. Pa ljudi moji, pa jeste li vi svjesni da ti avioni nikome ne bi služili da je sat njihova leta u desecima tisuća eura i da umjesto da se digne moral Hrvatske vojske i da se plaće povećaju barem 50%, da se vojska stavi u funkciju, da se stavi na hrvatsku granicu, što vi radite, vi planirate kupnju tih vojnih aviona ili ne znam, haubica iz Njemačke ili nekakvih radarskih sustava od Amerike koji još uvijek nisu u funkciji a u suštini rezultat toga je trošenje velike količine novca ali taj novac ne ide vojnicima, znači on ide van naše zemlje, ne ostaje njihovim obiteljima i zapravo njihova želja odnosno volja za službom je nikakva. Htio bi napomenuti jedan razgovor kratak koji sam držao, imao s jednim izraelskim vojnikom u Hebronu, Hebron je grad na zapadnoj obali, pod okupacijom i taj vojnik je zapravo ročnik i njegova plaća odnosno naknada je minimalna. Ako se dobro sjećam, on mi je rekao da je plaćen za svoj rad mjesečno 300 dolara znači ili čak 200, znači neka teška mizerija. Međutim ja sam ga pitao kako si ti zadovoljan svojim poslom u smislu da li vidiš smisao u njemu, on je rekao znaš, ja sam ročnik i imam tu plaću mizernu ali ja sam s njom zadovoljan zato jer vidim smisao u onome što radimo. Znači vidi smisao u deložacijama palestinskih obitelji, otežavanju njihovog kretanja, širenju kolonijalnog projekta cionističkog itd., međutim hrvatski vojnici u Hrvatskoj trenutno nisu motivirani za svoj posao, nisu motivirani za svoj rad, znači vi em ste ih stavili u službu američkih interesa, em imaju nikakve plaće, em ne znaju što bi sa sobom tamo u Gospiću itd. Znači jedna jako, jako loša politika, nemam ništa protiv tog da vojska bude stacionirana i u Puli, naprotiv, drago mi je da naši vojnici odu do Pule, da se odmore, da se okupaju tamo, da uživaju u moru, ja sam za to i da im se napravi odmaralište i za njihove obitelji, znači nemam ništa protiv toga ali ponavljam, uloga vojske trebala bi biti zaštita hrvatskih granica što trenutno nije a zašto nije, a, opet se vraćamo na početak priče. Vlada je upravlja na izvana, ti koji upravljaju Hrvatskom forsiraju masovne migracije, govorimo o toj briselskoj eliti i budući da briselska elita agitira za ilegalne migracije, samim tim i Hrvatskoj je zabranjeno koristiti resurse koje ima na raspolaganju u obrani granice. Hvala i pozivam Hrvatsku vojsku odnosno djelatne vojne osobe i njihove obitelji da kad budu izbori da podrže stranu Ivana Pernara kad se osnova zato jer je to jedina stranka koja će beskompromisno stajati u njihovu obranu i zaštitu njihovog dostojanstva, hvala.
Zahvaljujem, kolega Pernar. Poštovanog kolege Ante Babića nema. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Malo je bilo neugodno slušati ovu količinu netočnosti koju je kolega izgovorio ali budući da je na kraju bila svrha predizborna kampanja onda ima smisla da su sve ove netočnosti izgovorene. Dakle, Hrvatska sa partnerskim državama dijeli i sigurnosne izazove i to mi dobro znamo a treba pitati neke zastupnike kao uvaženog koji je upravo izašao, u čije interese on ulaže i za čije interese ta osoba radi jer i to je vrlo diskutabilno pitanje s obzirom na ovoliku količinu netočnosti. Ono što je bitno reći da se predviđa da će EU treba izdvojiti 3,5 milijarde EUR-a iz zajedničkog proračuna u periodu od '21 do '27 i takvo izdvajanje za obranu bit će prvi puta na razini EU, dakle, uopće otkad postoji EU i u tom kontekstu govoriti da Hrvatska vojska nema, treba imati manji proračun ili da zašto je ovaj proračun ovoliki, pa u tom kontekstu treba postavit pitanje zašto proračun nije još veći i zašto nije dosegao onih ciljanih 2%. Kao jedan od prvih projekata ovog, dakle, do sad najvećeg europskog proračuna ikad je razvoj Europskih bespilotnih letjelica. Koliko, dakle, EU stavlja naglasak na obranu, govori ovaj podatak, a i RH kao članica EU i NATO-a, dakle, ne smije kaskati, RH ne bi smjela zaostajati, RH mora biti usklađena sa svim onim sastavnicama EU i NATO-a kako mi i jesmo i kako mi u mandatu ove Vlade i zapravo postižemo te ciljeve i jačanje obrambene suradnje između zemalja članica, ali i između naših saveznika je ono što je bitno. Naravno da mi istovremeno nipošto ne zanemarujemo vlastiti obrambeni sustav, upravo suprotno, ali istovremeno radimo i u simbiozi sa našim saveznicima i kao zemlja članica EU. I ovako slušati neke parcijalne pristupe, to je stvarno tužno, zapravo je tužno da oni koje druge prozivaju da su kontradiktorni, a sami su kontradiktorni, jer činjenica je kad bi kombinirali sve europske proračune, dakle, zemalja članica EU, onda bismo dobili ukupno drugu po veličini obrambenu kvotu na svijetu odmah iza SAD-a i sad u tom kontekstu govoriti o nekakvim ovakvim trivijalnim i paušalnim ocjenama je stvarno neozbiljno, ja bi rekla da to čak narušava ona 4 cilja iz sigurnosti nacionalne, sva 4 cilja, a to nije nešto što je odgovoran rad zastupnika u HS, ali svatko odgovara za svoj rad i kad se na prvi pogled čini da je sve stabilno i da živimo u jednom stabilnom geopolitičkom sustavu onda to je samo naizgled zato što ako pogledamo sve pokazatelje, ja govorim isključivo na temelju činjenica, ne na temelju svojih osobnih dojmova ili nekih frustracija. Onda onaj naziv koji mi jako ne volimo čut, ali nažalost ga često koriste u svijetu, a to je balkansko bure baruta i postao je već uvriježen je nešto što često čujemo, pa onda čujemo da je ovaj jugoistok Europe vrlo trusno i nestabilno područje, a RH je na jednom osjetljivom geopolitičkom položaju, pa je to, kako oni kažu, a i mi se svi slažemo s tim i izvorište sigurnosnih izazova i terorističkih prijetnji i migracija ilegalnih i organiziranog kriminala i hibridnog ratovanja o kojem kolega Tuđman dosta zna, ako ne i najviše ovdje, vjerojatno najviše, prema tome, to su sve izazovi s kojima se Hrvatska vojska, s kojima se sustav obrane i s kojima se sustav nacionalne i domovinske sigurnosti danas nosi i o tome govorit paušalno je stvarno neozbiljno, stvarno je neodgovorno. Ono što treba reći da hrvatski obrambeni sustav danas i u europskom i u svjetskom kontekstu je respektabilan i stručan i to nije moje osobno mišljenje koje sam ja izvukla iz malog prsta, nego su to činjenice. Treba naglasit stalno ulaganje u taj obrambeni sustav, nažalost, čuli smo neistine, a zapravo to samo govori da zastupnik nije uopće pratio što se radilo u hrvatskom parlamentu, jer da je pratio onda bi znao da su doneseni novi pravilnici, da je donesen novi Zakon o službi u oružanim snagama, da su podignuta sva materijalna prava naknade za dežurstvo itd., naknade za stražu, znači vidimo da su činjenice jedno, a ovaj paušalni govor je nešto drugo. I ako govorimo o ljudskim resursima, onda je također i u materijalnom i u stručnom smislu došlo do podizanja razine tih ljudskih resursa, a ono što smo već čuli iz prethodnog izlaganja potpredsjednika Vlade i ministra obrane, dakle, 195 milijuna kuna u jednoj godini za opremanje, to je predviđeno i to je iznos koji je zaista respektabilan, a ako znamo kako izgleda sustav domovinske sigurnosti i sustav nacionalne sigurnosti, onda znamo da uloga Hrvatske vojske nije samo ovo kako bismo rekli konzervativni vojni poslovi, nego su to i oni netradicionalni vojni poslovi i to je i protupožarna zaštita, to je i zaštita od poplava itd., gdje vojska itekako pridonosi i gdje ne štedi ni na ljudstvu, a ne štedi ni na proračunu i posebno želim naglasiti da su to sve ustavne obveze Hrvatske vojske koje ona i provodi i disciplinirano i sustavno, a isto tako ne možemo očekivati kvalitetan rad bez nedovoljno sredstava. Tako bi se samo osvrnula na prethodne rasprave gdje je rečeno da RH nema potrebu za rastom proračuna, pa ja bi uz dužno poštovanje prema svakom zastupniku postavila pitanje da napravimo možda komparativnu analizu, pa da vidimo kolko druge države izdvajaju, pa ćemo onda reći da je RH sa svojih 1 i nešto posto, 14.-ta od 27 zemalja NATO-a, a NATO ima 28 članica, pa recimo da je prosjek europskih zemalja 1,46 i čak 17 zemalja ispod tog prosjeka. Prema tome, mi kao zastupnici ne bismo trebali ni o čemu, a naročito ne o obrambenim pitanjima se zalagati za to da RH bude ispod nekog prosjeka. Upravo suprotno, trebali bi se zalagat da hrvatski prosjek stalno raste i ako gledamo ovdje imamo obrambeni proračun od 2008.-2019., znači 2008. je udio bio obrambenog proračuna 1,76, 2010. 1,45, 2012. 1,38 i sad pazite ovo 2016. samo 1,17, pa sam tu našla zapisnik sa matičnog tijela, dakle, 2017.g. gdje oporbeni zastupnici koji sada govore suprotno, kažu da je sramotno da RH izdvaja samo 1,17 BDP-a u obrambeni proračun, dakle, iz proračuna jer to znači cijelu godinu stagnaciju hrvatskog obrambenog sustava. E to se sada ne događa, kao što vidimo nema više stagnacije, kao što vidimo kvalitetan rad je postignut uz idemo reći objektivno povećanje proračuna koliko to dopuštaju ekonomske prilike u Hrvatskoj. Međutim kad pitate, kad razgovarate s nekim uvaženim kolegama sa stranih Sveučilišta West Pointa, Stanforda, pa ako hoćemo i Georgetown University u Washingtonu itd., oni će, oni dobro znaju što je sustav domovinske sigurnosti i te kako znaju što je ako hoćete njihov home line security program, a što je naš sustav nacionalne sigurnosti. I nitko od njih u svim dosadašnjim razgovorima, kongresima i kako god hoćete stručnim krugovima nikad nije rekao ni jednu kritiku na sustav hrvatske domovinske sigurnosti odnosno na ovo što je ova Vlada učinila, a znamo koliko godina je trajali bezuspješni pokušaji da se donese ovako jedan kvalitetan sustav. Naravno da svaki sustav ima prostora za poboljšanja i objektivno govoreći i ovaj sustav uvijek može bolje, ali objektivno govoreći treba reći da je i ovo sada vrlo dobro i da ako bude bilo financijskih mogućnosti, a stručnih kapaciteta ima, može još i bolje, ali ne vodim kad se govori paušalno i ne volim kad se govori na temelju nekih osobnih frustracija, a ne na temelju činjenica. Tako da ovo je svakako jedan pozitivan, pozitivno izvješće koje treba podržat. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčan Vuksanković. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Irena slažem se s vama u ovom dijelu u kojemu ste posebno izdvojili povećanje proračuna Ministarstva obrane odnosno Hrvatske vojske. Kada smo ovdje u saboru govorili o interpelaciji, o radu Vlade, tada smo nabrojili sve ono što je napravljeno u mandatu gospodina Damira Krstičevića i posebno smo izdvojili dakle povećanje proračuna i omogućavanje materijalnih prava hrvatskim vojnicima, od dežurstava, dnevnica, terenskog rada, stražarske službe itd., itd.. Dakle, uz činjenicu da su povećana materijalna prava, da hrvatske vojarne danas su, izgledaju apsolutno drugačije, uređene, sređene u odnosu na ovo što je bilo prije gospodina Krstičevića i uz činjenicu da je Ministarstvo obrane prvi puta nakon 27 godina dobilo bezuvjetno mišljenje Državnog ureda za reviziju govori o tome da je za mandata ovog ministra i ove Vlade vraćen dignitet i hrvatskom vojniku i Hrvatskoj vojsci. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Poštovani kolega Bačić, kad je Hrvatski sabor 23. ožujka 2018. donio većinom glasova izmjene i dopune Zakona o obrani i Zakona o službi u oružanim snagama onda znate tko je bio protiv toga, a zahvaljujući tim izmjenama kao i izmjenama onih pravilnika koji su donesi svi u svrhu poboljšanja materijalnih i radno-pravnog statusa Hrvatskih oružanih snaga, a prije svega ljudskog faktora jer je prilično ova Vlada i ovo ministarstvo usmjereno na čovjeka, onda znamo i da su ostvarane i te naknade i na terenu i naknada za dežurstvo i naknada za rad vikendom i naknada za stražarsku službu i one se kreću u iznosima od 120 kuna do najniža je koliko vidim 80 kuna za rad, rad za dežurstvo radnim danom i 100 kuna vikendom. Prema tome to nisu beznačajni iznosi, bez obzira koliko se neki trudili minorizirati taj posao.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo drago mi je što ste upravo vi imali zadnju pojedinačnu raspravu, upravo da pobijete teze nekih ovdje kolega koji su nastupili u svojim pojedinačnim raspravama baš vezano na temu smanjenja proračuna Ministarstva obrane i što ste pobili teze i dokazali zašto je proračun MORH-a upravo trebao biti povećan i što ste naglasili sve benefite i koristi samog sustava domovinske sigurnosti. I vidim ovdje razmjerno od pojedinih klubova, nažalost da neki se slažu sa prijašnjom koncepcijom sustava naše vojske, a to je da se ona zatvori u vojarne, naš ministar jasno je protiv takvoga sustava i mi svi ovdje jer same benefite i sama ova suradnja kroz domovinsku sigurnost i suradnju sa civilnim institucijama se pokazala kroz sve ove nepogode i snježne i vodene i protupožarne, pokazala koliko je koristi da je naša vojska [[Upadica: Zahvaljujem.]] zajedno sa civilnim institucija na terenu.
Odgovor poštovana kolegica Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega, treba pobijati one neistine budući da je posao ovdje naš treba biti odgovoran jer govorimo objektivno i činjenično. Pa sustav domovinske sigurnosti bi mi svakako rekli da je ona karika koja je nedostajala i to je jedan od većih uspjeha u mandatu ovog ministra i njegovih djelatnika i suradnika, pa ako hoćete i ove Vlade. Zato što sustav domovinske sigurnosti je jedan sveobuhvatan sustav koji obuhvaća sve nacionalne ugroze, a ako hoćete metaforički rečeno u zemlji, zraku, pa i kibernetički prostor je uveden 2016. u NATO sustav kao jedan od aspekata koji može biti ugrožen nacionalna, čija nacionalna sigurnost naša može biti ugrožena kroz kibernetički prostor. Dakle, to samo pokazuje jedan sveobuhvatan i sistematičan pristup u resoru obrane i to je ono što sam ja istaknula kao nešto što je dobro i što treba svakako pohvaliti.
Zahvaljujem. Završnu riječ u ime podnositelja, poštovani potpredsjednik Vlade, ministar obrane gospodin Damir Krstičević. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo i gospodo uvažene saborske zastupnice, zastupnici, evo meni je drago ja još jednom zahvaljujem se svima koji su danas sudjelovali u raspravi sa činjenicama, netko sa argumentima, netko sa ne argumentima oko godišnjeg izvješća o obrani za 2018. iako netko će ga podržati, netko će ga neće ga podržati, netko će biti suzdržan. Hvala Bogu, to je sve demokracija, to je sve jedan proces i meni je zaista drago kao ministra obrane da sam evo saslušao sve. Čuo sam ono što još jednom želim, odmah otpočetka i još jednom sa ove govornice, iz ovog Doma želim se zahvaliti. Želim se zahvaliti našim vojnicima, dočasnicima, časnicima, svih linija zapovijedanja u Hrvatskoj vojsci od zapovjednika desetine, voda, satnije, bojne, brigade, zapovjedništva, grana, zatim službenicima namještenicima, sve što čine, svaki dan, 24h da Hrvatska bude sigurna, oni svi i naše kolegice služe, služe Hrvatskoj. I zato evo, još jednom, ja im odajem priznanje. Ovo sve što smo danas ispričali, što smo napravili u kontinuitetu napravili smo zajedno, to je rezultat njihovog rada. Ja sam tu gore na vrhu, međutim, to su ti ljudi, vojnici, dočasnici, časnici. I temeljna je činjenica, istina da je obnovljena Hrvatska vojska, obnovljena Hrvatska vojska, da je Hrvatskoj vojsci vraćen sjaj iz Domovinskog rata. I činjenica je da je neka druga Vlada, evo tu gospođa Pusić je bila u toj Vladi od 2011. do 2015. oduzela, oduzela Ministarstvu obrane milijardu i 200 milijuna kuna, milijardu i 200 milijuna kuna a to je skoro 26%. I tada nikome to nije smetalo. Jeste se tada, kada ste to radili pitali, kada ste donosili takve odluke a vi ste bili u toj Vladi kako je, kako je bilo vojniku, dočasniku i časniku. Oduzeli ste im materijalna prava, vojnicima, oduzeli ste im terenski, dodatak za stražu, dodatak za dežurstvo. Jeste li razmišljali tada kako je tim obiteljima, kako je tim vojnicima, kako su je njihovim obiteljima? Niste. I zato je Vlada Vlada upravo ovih nekoliko godina povećala proračun da bi vratila ta materijalna prava koja su bila oduzeta hrvatskim vojnicima, pa zatim da bi te ugovore koje su naši vojnici imali na 4, na 5, na 6, to je 15 godina, šta nakon toga. I to smo isto promijenili, to smo isto vratili i dali smo ljudima sigurnost, da ljudi mogu planirati svoje obitelji i sve ono što vojnik mora imati, kao u Hrvatskoj tako i u svakoj drugoj modernoj i razvijenoj državi i to je naša zadaća, to je naša odgovornost. I zato drago mi je da iz godine u godinu Hrvatska vojska jača, da razvijamo nove sposobnosti koje su potrebne. I drago mi je da smo vratili strateški vojsku u Vukovar. Vukovar je gravitacijsko središte ove države i drago mi je vidjeti svako jutro hrvatski barjak, hrvatskog vojnika u Vukovaru, jedna satnija, slijedeće godine biti će cijela bojna, inženjerijska bojna koja je u funkciji opet sigurnosti ali koja je u funkciji i pomoći lokalnoj zajednici. Pa evo nedavno smo kada je bio snijeg malo čistili snijeg itd., itd.. Drago mi je da je vojnik u Pločama, pa u Sinju, pa u Varaždinu i ovo posebno sada u 10. mjesecu, hrvatski vojnik ponovno i u Puli. I ono što nas još čeka, to je u 9. mjesecu Udbina, isto povratak Hrvatske vojske u Udbinu, formiranje središta za borbenog vođu da bi bili još jači i da bi bili još spremni. Prema tome, mislim da dečki rade sjajan posao, ogromna zahvalnost njima, jasno da imamo izazova, jasno da imamo nekad i problema, ali se nosimo sa svim tim izazovima, nosimo se sa svim tim problemima. Što se tiče pa i Ministarstva obrane, po prvi put dobilo je bezuvjetno mišljenje, isto je to netko gledao, gledao je taj neki rad i to sve skupa i evo meni je drago još jednom zahvalnost svim ljudima, timu koji je u tome sudjelovao. Tako da evo, još jednom na kraju hvala svima koji ste sudjelovali u raspravi. Mi ćemo dalje nastaviti čvrsto, snažno jačati Hrvatsku vojsku a kome to smeta ja mu ne mogu pomoći. Hvala puno.
Zahvaljujem na završnoj riječi, poštovanom ministru. Imamo nekoliko replika, poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle vaš posao je jačati obranu Hrvatske i bez obzira na koji način se to najbolje radi. Mene čudi vaš tako direktni napad na vašeg prethodnika, ministra Kotromanovića, ja mislim da je on odlično radio svoj posao, poanta je jačanje obrambene sigurnosti Hrvatske danas jer je hrvatsko društvo vjerojatno najnesigurnije od ikad. I na cesti napadajju ljude, tuku a mi smo dali ogromne količine novca u Ministarstvo obrane, u proračun Ministarstva obrane. F16 su pitanja, ne status hrvatskih vojnika, svatko hoće da hrvatski vojnici pristojno žive. Nema nikog i ne trebate takve argumente vući van. Gdje su potrošeni novci uz sve pripreme za projekt koji je propao, to su veliki novci.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani ministar Krstičević. Izvolite. Ne? Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre nisam kanila replicirati vam ali ste me na neki način izazvali tvrdnjom da je Vlada premijera Milanovića uzela sustavu obranu i čini mi se da ste rekli milijardu i pol tisuća kuna. I da, to je tužno, nije uzela samo vojnicima, uzela je učiteljima, nastavnicima, policajcima, radnicima socijalnim radnicima, medicinskim sestrama, liječnicima. Zašto? Zato što nije bilo novaca. Zašto nije bilo novaca? Jer je Hrvatska popljačkana. Tko je popljačkao Hrvatsku? Oni koji su se kunuli u tu zemlju, držali ruku na srcu i pod krinkom domoljublja uzimali novce građana i odnosili u nepoznatim pravcima. Imamo i neke sudske postupke koji govore tome u prilog.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo na kraju svega, ministre čestitam vam na ovom izvješću, vrlo jasno ste pokazali što je danas Hrvatska vojska, da bi osjetili što jest hrvatski vojnik i Hrvatska vojska bilo je dovoljno biti na obilježavanju dana Oružanih snaga kada vidite jednog zadovoljnog hrvatskog vojnika koji sam sebi vjeruje, koji je častan, ponosan i koji na bilo, na jedan dobar način pokazuje što je hrvatski vojnik danas, ne u Europi nego u čitavom svijetu. Ono što je vidljivo i po svim vojarnama i u samom razvoju svih brodova Hrvatske vojske je zasluga zasigurno i ljudi koji vode ministarstvo a prije svega i samih vojnika. Svi ostali koji imaju drugačiji pogled, jasno su ga danas ovdje iznosili, čuli smo čak i da vojska negdje nije čak ni dobro došla, čujemo sad da bi trebala valjda izaći i na ulice i sve ostalo. A vidjeli smo u svim događajima koji su bili važni za hrvatski narod da je Hrvatska vojska bila uz taj narod. I zbog toga vam čestitke na svemu što ste učinili za Hrvatsku vojsku u proteklih nekoliko godina.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću. Sljedeće replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. O tome kakav je rad ministra obrane, vaših suradnika, rekao bih Glavnog stožera Hrvatske vojske dovoljno je doći u hrvatske vojarne, u vojarne Hrvatske vojske, vidjeti kakve su one danas i kakve su bile prije vašeg dolaska na čelo Ministarstva obrane. Čestitam vam na činjenici da ste preraspodjelili Hrvatsku vojsku na važne strateške točke RH, u Vukovar, u Sinj, u Varaždin, u Pulu, očekujemo u Pulu a ono što je posebno meni važno jer dolazim iz Dubrovačko-neretvanske županije što ste vratili vojsku u Ploče. I što će mornarička pješadija doprinositi sigurnosti i stabilnosti juga hrvatske i u sigurnosnom smislu a biti će potpora građanima Dubrovačko-neretvanske županije u svim potrebama koje se pojavljuju na tom prostoru. Još jednom hvala na poslu koji ste obavili.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću. Sljedeća replika poštovani kolega prof. Miroslav Tuđman, izvolite profesore.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, vi ste rekli da ste vratili sjaj Hrvatske vojske što zapravo izaziva nezadovoljstvo kod jednog dijela i današnjih diskutanata koji su, nezadovoljstvo koje je motivirano iz dva različita izvora. S jedne strane onih koji nikada nisu sretniji sa učincima Hrvatske vojske u Domovinskom ratu i stvaranja teritorijalne cjelovitosti a s druge strane oni koji ne razumiju ste nove sposobnosti koje suvremena vojska treba imati. Treba samo podsjetiti da NATO postrojbe su već prije 20-ak godina imale formacije za, tada se to zvalo informacijsko ratovanje, mi sa kašnjenjem od 20 godina zapravo formiramo sada ove centre za kibernetičko ratovanje, odnosno za kibernetičku sigurnost. To znači da vojsku pripremamo za sasvim novu ulogu, nove rizike, nove opasnosti koje do sada nisu bile.
Zahvaljujem kolega Tuđman. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zahvaljujem još jednom ministru obrane i potpredsjedniku Vlade g. Damiru Krstičeviću i njegovim suradnicima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Godišnje izvješće o obrani za 2018. godinu. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o obrani za 2018. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 80 glasova za, 24 suzdržana i 2 glasa protiv donesen Zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. - Izvješće o provedbi Strategije nacionale sigurnosti RH; Podnositelj izvješća je Vlada RH. Raspravu je proveo nadležni Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za obranu. Molim predstavnika podnositelja, potpredsjednika Vlade i ministra obrane g. Damira Krstičevića da nam da dodatno obrazloženje ovog izvješća. Izvolite ministre.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Želio bih vas danas upoznati sa temeljnim elementima Izvješća o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti koje Vlada RH podnosi Hrvatskom saboru jednog godišnje na temelju odredbi iz Srategije nacioanlne sigurnosti RH. Nakon malo više od četvrt stoljeća postojanja samostalne i neovisne RH 15 godina od donošenja prve Strategije nacionalne sigurnosti iz 2002. godine RH je 2017. godine donijela modernu Strategiju nacionalne sigurnosti, evo tu je još jednom koja uvažava važne promjene po pitanju razumijevanja sigurnosti u suvremenim demokratskim državama i društvima. Znači naša Vlada nakon 15 godina smo donijeli tu strategiju. Sam proces i pristup izrade strategije bio je sveobuhvatan, uključiv, transparentan, međuresorski i nadstranački. Prethodila mu je analiza i procjena stanja čiji je konačan zaključak bio da se samo kroz organizirani sustav, partnerstvo za sigurnost mogu ostvariti preduvjeti z arazvoj države i društva u čijem je središtu ljudska sigurnost. Strategija polazi od četiri nacionalana interesa koji su konsenzusom utvrđeni, prihvaćeni tijekom široke rasprave u procesu izrade i usvajanja strategije. Nacionalni interesi su dugoročni, trajni a strateški ciljevi definirani i elaborirani u strategiji, njih ukupno 9 u funkciji su ostvarivanja tih nacionalnih interesa. U realizaciji tih interesa svi imaju svoje mjesto i ulogu. Od građana do institucija na svim razinama države i društva. I ovo Izvješće o provedbi strategije i rasprava o njemu u ovom Visokom domu su u funkciji ostvarivanja tih ciljeva. Rasprava vođena tijekom procesa izrade i usvajanja strategije nacionalne sigurnosti RH pokazala je da u hrvatskom društvu postoji veliki interes u svezi s tim dokumentom, već to je pridonijelo razvoju i svjesnosti od važnosti i sigurnosti, te u mogućnosti i potrebi da svi subjekti društva daju svoj doprinos jačanju sigurnosti. Pokazalo se to i prilikom donošenja Zakona o sustavu domovinske sigurnosti kada su se brojni subjekti društva i države, uključujući i građani kao jedinke prepoznali kao oni koji su pozvani da participiraju kao aktivni dionici tog sustava sa svojim mjestom i važnom ulogom u okviru njega. Premda je donošenje strategije imalo pozitivne utjecaje na percepciju i razumijevanje važnosti i sigurnosti, samo postojanje strategije nacionalne sigurnosti nije naš krajnji cilj. Njezine odrednice treba neprekidno i sustavno ostvarivati, treba ih inovirati u skladu sa možebitnim važnim promjenama unutarnjeg i vanjskog sigurnosnog i općeg strateškog okruženja i stalno upozoravati da apsolutne sigurnosti nema. Rasprava o ovom izvješću treba također pridonijeti sveobuhvatnoj provedbi odrednica strategije i jačanju svjesnosti cjelokupnog društva o važnosti nacionalne sigurnosti za sveukupni razvitak, te opstojnost države, društva i naroda. Ovo izvješće pokriva razdoblje od donošenja strategije nacionalne sigurnosti 14. srpnja 2017. do dana podnošenja izvješća HS-u, a izrađena je prema nacionalnim interesima i iz njih izvedenih strateških ciljeva na temelju izvješća državnih tijela koje donose strateške dokumente radi zaštite nacionalne sigurnosti. Izvješćem se daje sažet i vjerodostojan pregled dosadašnjih zajedničkih napora i ostvarenog napretka u promicanju nacionalnih interesa i provedbi strateških ciljeva. Pri tom želim naglasiti da strategije nacionalne sigurnosti ne određuje vremenske rokove u kojima se pojedini interesi i ciljevi moraju ostvariti jer su izvedeni iz temeljnih vrednota RH definiranim Ustavom, iz vizije navedene u uvodu strategije polazeći od vlastitog geostrateškog, geopolitičkog položaja, te stanju trendova u međunarodnom okružju. U sadržaju izvješća ističe se uravnotežen pristup svim interesima i ciljevima definiranim strategijom koja reflektira temeljnu spoznaju o širokom zahvatu pojma nacionalne sigurnosti koja obuhvaća pitanje sigurnosti stanovništva, zaštite teritorijalnog integriteta i suvereniteta RH, osiguranje snažnog obrambenog sustava i drugih poluga države u suočavanju s izravnim izazovima i prijetnjama našoj sigurnosti. U području nacionalnog interesa sigurnost stanovništva, te teritorijalni integritet i suverenitet RH, utvrđeno je da je stanje sigurnosti u RH stabilno i nema vidljivog potencijala njegovog značajnog narušavanja, bez obzira što pojas nestabilnosti oko Europe nastavlja generirati sigurnosne izazove. To potvrđuje i najnovije javno izvješće sigurnosno obavještajne agencije za 2018.g. Glavni izazovi su povećane terorističke prijetnje u Europi, procesi u jugoistočnom susjedstvu, ilegalne migracije, strano obavještajno djelovanje, kibernetičke prijetnje i hibridno djelovanje. Posljedice kriznih žarišta očituju se u porastu organiziranog kriminala i krijumčarenja ljudi, oružja i roba, hibridnog ratovanja i radikalizacije putem društvenih mreža. Strategija je potvrdila složenost sigurnosnih prilika u RH i okružju, te brzinu i nepredvidljivost promjena koje se događaju. U tom smislu strategija proširuje i odgovornost i ulogu državnih tijela u zaštiti nacionalne sigurnosti, te upućuje sva nadležna tijela na zajednički i usklađen rad i na razvoj novih sposobnosti u zaštiti nacionalne sigurnosti. Svojim nalazima i smjernicama strategija bitno određuje smjer djelovanja i razvoj sposobnosti sigurnosno obavještajnih i drugih službi u narednim godinama. Zato je sigurno obavještajni rad u 2018.g. posebno bio usmjeren na terorizam, radikalizam, ekstremizam. Djelovanje drugih država koje predstavljaju sigurnosnu prijetnju il izazove vrijednostima i interesima RH, globalne i regionalne, političke, društvene i sigurnosne procese i interese, organizirani gospodarski kriminalitet i korupciju, gospodarske i financijske procese koji utječu na gospodarske interese i stabilnost RH, ratni zločini, zatočene i nestale osobe, te protuobavještajnu zaštitu i sigurnost štićenih osoba, objekata i prostora i kritične infrastrukture. Sigurnosno obavještajne agencije uložile su napore u stvaranju, razvoj i jačanje sposobnosti odgovora na nove i na … [[Govornik se ne razumije]] izazove i prijetnje poput neizravnog, hibridnog i informacijskog djelovanja, te djelovanja u kibernetičkom prostoru. Posebni napori učinjeni su u području borbe protiv nezakonitih migracija, te vrlo aktivnoj ruti zapadnog balkanskog pravca kroz BiH, te Crnu Goru, što je ključno za nadzor sigurnosti, te stvaranje preduvjeta za povratak i normalno funkcioniranje šengenskog prostora. Ulazak RH u šengenski prostor strateški je cilj i nacionalni prioritet, te su tijekom 2018.g. ispunjeni gotovo svi tehnički preduvjeti za ostvarenje navedenog cilja. Pored čuvanja vlastite granice zbog povećanog migracijskog pritiska morali smo pojačati zaštitu vanjske granice EU, te u tu svrhu upućen dodatan broj policijskih službenika na vanjsku granicu EU. Pojačani su kapaciteti kroz tehničku opremljenost, izgradnju infrastrukture, prevođenje različitih aktivnosti uz pomoć fronteksa kao i pojačanu suradnju sa susjednim zemljama. Pokrenut je projekt Sigurnost 18 kojim se podigla razina sigurnosti zaštite stanovništva, te kritične infrastrukture tijekom turističke sezone. Činjenica je da je toliki broj stranih turista izabrao RH za svoj posjet i odmor, pokazuje da smo izuzetno sigurna zemlja. Izrađen je pregled stanja sustava civilne zaštite, ažurirana je procjena rizika, te izrađen novi registar prijetnji koji sadrži 35 prirodnih i tehnološko tehnoloških prijetnji. Provedene su analize u području zaštite kritične infrastrukture, izrađen je opći plan upravljanja krizom u području sigurnosti hrane za ljude i životinje, donesen je Zakon o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga i uspostavljeni su kriteriji za određivanje nacionalnih operatora, ključnih usluga i pružatelja digitalnih usluga. Od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2018. ukupno minsko sumnjivo područje smanjeno je za 81,6 km2, u potpunosti su od mina očišćene Bjelovarsko-bilogorska, Brodsko-posavska, Dubrovačko-neretvanska, Virovitičko-podravska, Vukovarsko-srijemska i Zagrebačka županija. Očekuje se da će RH bit očišćena od mina do kraja 2026.g. Uspostavljen je sustav domovinske sigurnosti koji je u prvoj godini postojanja postigao jako dobre rezultate, posebice u području borbe protiv elementarnih i drugih nepogoda. Provedene su vježbe za provedbu pripremljenosti sustava Kibernetički štit 2018. i vatrogasna vježba Sigurnost 2018., kao iste vježbe u 2019. godini uspostavljeno je Operativno vatrogasno zapovjedništvo u Divuljama koje je znatno pridonijelo vrlo uspješnoj protupožarnoj sezoni, a koordinacije za sustav domovinske sigurnosti redovito se održavale sjednice i djelovalo na terenu tijekom velikih snježnih padalina, poplava i požara. Premda su klimatske prilike pogodovale smanjenju broja, posljedice požara, poboljšan sustav upravljanja i brži i reaktivni sustav odlučivanja u uporabi zračnih ali i kopnenih protivpožarnih snaga doveli do toga da je u odnosu na 2017. godinu broj požara u 2018. godini bio manji za 67,81%. Slični pozitivni rezultati postignuti su u borbi protiv snježnih padavina i borbi protiv poplava nastali brzim otapanjem snijega. Izgrađeno preko 10 km boks barijera, 15 km privremenih zemljanih i zečjih nasipa od vreća. Utrošeno je preko 21.000 m3 pijeska. 13,500 km3 kamenog materijala te više od 650.000 vreća od čega je gotovo 200.000 vreća ustupljeno gradovima i općinama pa su štete od ogromnih količina vode bili minimalni. Uspostavljeni sustav domovinske sigurnosti omogućuje optimalno i poboljšano djelovanje potrebnih državnih institucija i lokalne uprave u odnosu na radnije razdoblje što se ogleda u funkcioniranju sustava, učinkovitijem planiranju, boljoj preventivi i bržoj reakciji. U konačnici u protekloj sezoni nije bilo ljudskih žrtava, a smanjenja je materijalna šteta. Sustav je sada uvezan, razmjenjuju se informacije, a svim poduzetim aktivnostima se utjecalo na smanjenje posljedica elementarnih nepogoda radi čega se građani osjećaju sigurnije. Nastavljen je i razvoj obrambenih sposobnosti koji proistječu iz koncepta kolektivne obrane. Provedene su promjene i u teritorijalnom rasporedu postrojbi Hrvatske vojske, pa se tako Hrvatska vojska vratila u Vukovar, Sinj, Ploče i Varaždin, a planira se i povratak u Pulu, čime se osigurava bolja pokrivenost teritorija i brža reakcija. Osim sigurnosnog gledišta ovim se novim operativnim rasporedom povećava standard života i rada vojnika, promiče vojni poziv i vrijednosti Domovinskog rata, te daje potpora lokalnom gospodarstvu i stanovništvu. U skladu s planom ustrojavanja popune pričuvnog sastava oružanih snaga tijekom 2017. i 2018. kompletiran je ustrojavanje svih 6 pričuvnih pješačkih pukovnija i 6 pričuvnih rodovskih postrojbi. Provodi se nadzor i zaštita suvereniteta, suverenih prava i provedba jurisdikcije RH na moru i u zraku. Nastavljeno je sudjelovanje u operacijama i misijama potpore miru. Povećana su financijska sredstva namijenjena obrambenom resoru. Održana intergranska vježba Velebit 18, pokrenut je studij vojno pomorstvo i suradnja sa Sveučilištem u Splitu. U području nacionalnog interesa, dobrobit i prosperitet građana u srpnju 2018. donesen je Zakon o državnoj potpori za istraživačko razvojne projekte s ciljem povećanja ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj te poticanja suradnje poduzetnika s organizacijama za istraživanje i širenje znanja na istraživačko razvojnim projektima. Pokrenut je niz aktivnosti jačanja kapaciteta i osvješćivanja stručne i opće javnosti utjecajima i rizicima od klimatskih promjena. U sektoru električne energije zabilježen je porast ukupno instalirane snage proizvodnih postrojenja na teritoriju RH što se uglavnom odnosi na postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije i kogeneracijska postrojenja. Priključna snaga svih elektrana na teritoriju RH porasla za 111 megavata u odnosu na 2017. godinu. U lipnju 2018. donesen je Zakon o terminalu za ukapljeni prirodni plin kojim se utvrđuje infrastruktura terminala za ukapljeni prirodni plin koja je od strateškog interesa za RH. Za osiguranje opskrbe naftom i naftnim derivatima u slučaju prijetnje energetskoj sigurnosti države formirane su obavezne zalihe nafte i naftnih derivata u količini od najmanje 90 dana prosječnog dnevnog neto uvoza nafte i naftnih derivata. S ciljem smanjenja ovisnosti o uvozu nafte i plina potpisano je 5 ugovora o istraživanju i podjeli eksploatacije ugljikovodika na istražnim prostorima smještenim u istočnoj Slavoniji. Investicije vodnog gospodarstva odnose se na ulaganje u vodnokomunalnu infrastrukturu odnosno na poboljšanje sustava javne vodoopskrbe, odvodnje, pročišćavanja otpadnih voda te ulaganje u projekte zaštite od štetnog djelovanja voda i projekte navodnjavanja. Jadransko more iznimno je važno za RH te ima njezinu osobitu zaštitu. Izrađuju se godišnji planovi inspekcija o ribarstvu gdje se upravljanje rizicima postiže optimizacija nadzora. RH trenutačno raspolaže s 10 brodova čistaća za čišćenje Jadranskog mora i riječnih ušća od izljeva ulja, smjese ulja, štetnih i opasnih tvari, plivajućeg otpada, nakupnina na površini mora od izvanrednih prirodnih pojava. Program ruralnog razvoja RH za razdoblje 2014. – 2020. osigurava održiv ekonomski razvoj i konkurentnost poljoprivrednih gospodarstva uz očuvanje prirodnog okoliša i njegovih sastavnica tla, zraka, vode, flore i faune. Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU u okviru svojeg djelokruga pristupilo je provedbi aktivnosti izrade, provede i praćenja provedbe strategije regionalnog razvoja RH za razdoblje do kraja 2020. godine i povezane izmjene indeksa razvijenosti pri čemu se posebno ističe povećanje broja jedinica lokalne samouprave sa statusom potpomognutog područja. Imajući u vidu demografska kretanja s kojima se RH suočava u proteklom razdoblju poduzete su dodatne aktivnosti u smjeru povećanja nataliteta u RH odnosno mjere kojima se podupire obitelj te pruža potpora skrbi o djeci. Primjenom Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama na izravan način štiti se majčinstvo, olakšava usklađenost obiteljskih i profesionalnih obaveza, potiče natalitet te omogućuje veće sudjelovanje očeva u radnom podizanju i odgoju djece. U cilju stvaranja povoljnijeg okruženja i financijskih uvjeta za obitelj s novorođenom djecom izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama povećane su visine novčanih potpora za pojedine skupine prava korisnika. Radi učinkovitije djelovanja pronatalitetne i populacijske politike na snagu su stupile izmjene i dopune Zakona o doplatku za djecu kojima je omogućeno podizanje razine dohodovnog cenzusa kao uvjeta za ostvarivanje prava za djecu kao i potencijalnih korisnika pronatalitetnog dodatka za 3. i 4. dijete. U kontekstu za ustavljanja depopulacije dijelova teritorija i neravnomjernog regionalnog razvoja provodi se program integrirane fizičke, gospodarske i socijalne regeneracije malih gradova na ratom pogođenim područjima. Putem programa održivog razvoja lokalne zajednice i programa podrške regionalnom razvoju provode se nacionalne mjere za ostvarivanje ravnomjernog razvoja svih krajeva RH u skladu sa načelima održivog razvoja i socijalne uključenosti. Programom ruralnog RH za razdoblje 2014./2020. godina oplemenjuje se život u ruralnim područjima, odgojnim, društvenim i sportskim sadržajima kako bi se podigla kvaliteta života na selu te umanjio negativan populacijski trend. Sufinancira se rekonstrukcija izgradnje male infrastrukture od cesta i vodovoda do dječjih vrtića i društvenih domova. Najveći doprinos generacijskoj obnovi u poljoprivredi ima potpora za mlade poljoprivrednike. U segmentu razvoja usluga u javnom sektoru i planiranju Strategije razvoja digitalnog drutšva aktivno se radi na apliciranju za projekte financirane sredstvima EU čime se želi povećati kvaliteta e-usluga, javne uprave ali i promicati digitalne vještine građana. U području nacionalnog interesa, nacionalni identitet, međunarodni ugled i utjecaj ističe se da RH ima bogatu, raznovrsnu kulturnu baštinu na temelju Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, mjere zaštite i očuvanje provodi Ministarstvo kulture s ciljem prenošenja kulturnih dobar budućim naraštajima. U razdoblju od donošenja Strategije nacionalne sigurnosti u Registar kulturnih dobara RH upisano je 477 kulturnih dobara od kojih su 234 kulturna dobra upisana na listu zaštićenih kulturnih dobara i 243 dobra na listu preventivno zaštićenih dobara. Posebna se skrb vodi o pravilnom pozicioniranju, afirmaciji promociji hrvatskog jezika, književnosti kulture u svjetlu kroz mrežu lektorata hrvatskog jezika i književnosti na inozemnim sveučilištima. Mrežu sačinjava 31 lektorat, većinom u državama članicama EU, 3 centra za hrvatski jezik u Kanadi i Australiji te hrvatska komponenta u okviru studija komparativne književnosti na Sveučilištu u Glasgowu. Promociju hrvatskoj jezika i kulture provodi se kao potpora Sveučilištu u Mostaru koji kao jedino inozemno visoko učilište izvodi nastavu na hrvatskom jeziku te tako pridonosi očuvanju nacionalnog identiteta i ravnopravnog položaja Hrvata u BiH. Pripadnici nacionalnih manjina imaju pravo na obrazovanje na svojem jeziku i pismu zajamčenim Ustavom, Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina i Zakonom o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. RH predano i kontinuirano provodi aktivnosti zaštite očuvanja i promicanja vrijednosti Domovinskog rata usmjerenih na povećanje razine svjesnosti šire javnosti u Domovinskom ratu, dostojanstvenom vrednovanju uloge hrvatskih branitelja u obrani suveremeniteta RH u očuvanju i zaštiti digniteta i članova njihovih obitelji u društvu te prevladavanju i ublažavanju posljedica Domovinskog rata. Donesen je i novi Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za pružanje sveobuhvatne skrbi prilagođene njihovim potrebama. RH čuva uspomene na važne događaje iz hrvatske prošlosti Domovinskog rata odajući počast svima koji su žrtvovali svoj život i zdravlje za hrvatsku slobodu i državnost. RH ulaže dodatne napore u pronalaženjui identficiranju osoba nestalih tijekom Domovinskog rata. RH traga za 1509 osoba nestalih tijekom Domovinskog rata. Uz to je 404 zahtjeva za traženjem posmrtnih ostataka poginulih osoba što ukupno čini 1923 neriješena slučaja. Potpisani su međudržavni sporazumi sa Srbijom, BiH, Crnom Goru o suradnji u traženju nestalih osoba. Uz angažman u misijama i operacijama na regionalnoj europskoj i globalnoj razini RH svoj utjecaj jača aktivnim djelovanjem međunarodnim organizacijama, integracijama osobito u EU, NATO-u ali i UN-u. Od svibnja do studenog 2018. RH je prvi put predsjedala Odborom ministara Vijeća Europe. Uz dvogodišnje članstvo u UN-ovom Vijeću za ljudska prava koje je započelo 2017. ovo predsjedanje za RH je iznimno važna mogućnost za povećanje vidljivosti svojih vanjsko političkog djelovanja u području zaštite ljudskih prava te će se nedvojbeno pridonijeti prepoznatljivosti i pozicioniranju RH kao međunarodnog čimbenika u ovom području. U 2018. godini RH je predsjedala srednjoeuropskom inicijativom. Tijekom 12018. godine, RH je sudjelovala u pripremi, potvrđivanju 18.-sto mjesečnog programa predsjedanja Vijećem EU za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 30. lipnja 2020. Slijedom tog programa i temeljem nacionalnih prioriteta biti će pripremljen program predsjedanja RH Vijećem EU od 1. siječnja do 30. lipnja 2020. Intenzivirana je suradnja u okviru Kina + 17, RH od 2019. bila je domaćin sastanka na vru inicijative. Kine + 17 a predsjednik Vlade RH bio je domaćin i bilateralnog posjeta kineskog premijera. Ministarstvo turizma predstavlja RH Svjetskoj turističkoj organizaciji. Z aširenje ugleda na međunarodnom planu osobito vežući se uz uspjehe hrvatskih sportaša, Hrvatska turistička zajednica kao institucija nadležna za promociju turizma u sklopu promotivnih aktiovnosti ostvarila je uspješnu suradnju sa eminentnim hrvatskim sportskim savezima, sportašima i Hrvatskim olimpijskim odborom. Hrvatska turistička zajednica snimila je najgledaniji promotivni video pod nazivom ambasadori hrvatskog turizma u kojem glavnu ulogu imaju svjetski prepoznatljive hrvatske zvijezde poput nogometaša, tenisača i košarkaša. Navedeni video je u vrlo kratkom roku vidjelo oko 7 milijuna osoba. Izvrstan nastup Hrvatske nogometnih reprezentativaca na Svjetskom nogometnom prvenstvu u Rusiji 2018. godine nemjerljivo je pridonio promociji RH. Tijekom 2018. godine u programu HRT-a popraćene su sve važnije obljetnice iz Domovinskog rata te je promovirana hrvatska kultura praćenjem brojnih kulturnih manifestacija, emitiranjem dokumentarnih filmova i serijala t enajavama informiranje građana u kulturnim zbivanjima u zemlji. U području nacionalnog interesa ravnopravan položaj, suverenitet i opstanak hrvatskog naroda u BiH, položaj hrvatske nacionalne manjine u drugim državama te hrvati u iseljeništvu. RH o svojim aktivnostima zagovara i nastaviti će zagovarati jednakopravnost hrvatskog naroda u BiH u skladu sa ustavnim načelom jednakopravnosti u skladu sa ustavnim načelom jednakopravnosti triju konstitutivnih naroda i legitimne zastupljenosti na svim administrativno političkim razinama vlasti. U okviru europskih institucija aktivno smo se zalagali za afirmaciju ustavnog načela konstitutivnosti naroda, te za potrebu reforme izbornog zakona BiH koji će omogućiti svim konstitutivnim narodima i građanima BiH lektimnu zastupljenost na svim razinama vlasti, uključujući i predsjedništvo BiH. Kao rezultat naših nastojanja, politika EU prema BiH sve više pozornost poklanja političkim reformama, a osobito izmjenama izbornog zakona BiH, što se očituje u zaključcima Vijeća EU. Zalažemo se da se putem pravedne reforme izbornog zakona BiH mora omogućiti Hrvatima da izaberu svoje lektimne predstavnike. Isto tako, tražili smo da vlast BiH riješi probleme s kojima se suočavaju Hrvati, a naročito povratnici, zaštita imovine, obnova kuća i infrastrukture, provođenje istraga u kaznenim dijelima počinjenim protiv pripadnika hrvatskog naroda, te da se poštuju administrativne odluke u pitanjima kao što je financiranje Katoličkog školskog centra u Bihaću i odluke domaćih sudova u pitanjima kao što je povrat zgrade Vrhbosanske nadbiskupije u Travniku. U cilju osiguranja podrške hrvatskom narodu u 2018.g. otvoren konzulat RH u Vitezu i konzulat RH u Livnu. U travnju 2018. otvoren ured HGK u Sarajevu i Mostaru. HRT u veljači 2018. otvorila dopisništvo u Sarajevu i u Mostaru, te od svibnja 2018. je uspostavljena izravna zrakoplovna linija između Zagreba i Mostara. Euroatlantski put BiH jedan je od ključnih vanjskopolitičkih ciljeva i strateški prioritet RH. RH snažno se zalagala za aktivaciju akcijskog članstva, akcijskog plana za članstvo BiH u NATO. S tim u vezi u prosincu 2018. ministri vanjskih poslova NATO-a potvrdili su odluku Sjeveroatlantskog vijeća o tome da se BiH pozove da podnese prvi godišnji nacionalni program. Potpisan i ugovor između Vlade RH i vijeća ministara BiH o europskom partnerstvu, njima se pruža institucionalni okvir za podršku BiH u svladavanju izazova u procesu integracija u EU. Jedan od najvećih programa Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH usmjeren je na strateško ulaganje u BiH je program financiranja, obrazovnih, kulturnih, znanstvenih i zdravstvenih programa i projekata koji su od interesa za hrvatski narod u BiH. Uz rješavanje pitanja osoba nestalih '91. i '92.g. u Republici Srbiji još uvijek postoje otvorena pitanja vezana uz položaj Hrvata kao nacionalnoj manjini na čijem rješavanju inzistiramo u svim kontaktima i razinama sa drugom stranom. Očekujemo da će Republika Srbija u punoj mjeri ispuniti preuzete međudržavne obaveze i sporazume između RH, Republike Srbije i Crne Gore o zaštiti prava hrvatske manjine u Republici Srbiji i srpske i crnogorske manjine u RH. Za RH je ključno da hrvatska manjina u Republici Srbiji ima jednaka prava kao i srpska manjina u RH, što podrazumijeva da i Hrvati u Republici Srbiji imaju svoje predstavnike na svim razinama vlasti i lokalnoj, pokrajinskoj i republičkoj. Pitanje zaštite hrvatske manjine u Makedoniji potaknuti u … [[Govornik se ne razumije]] s najvišim makedonskim dužnosnicima, te istaknuto da je Makedonija spremna poduzeti snažnije aktivnosti i izvršiti svoje obaveze prema hrvatskoj nacionalnoj manjini uključujući i navođenje Hrvata kao nacionalne manjine u Ustavu Makedonije. Uvažavajući stajalište i traženje pokrajinskih Hrvata Crne Gore i Boke u RH čini se sve da se zaštite njihova prava, te osigura zaštita bokeljske mornarice sa svim njezinim elementima, kao onima koje baštine u Crnoj Gore, tako i onima koje baštine u RH. U okviru rasprave na odboru ministarskih zastupnika vijeća Europe o provedbi okvirne Konvencije za zaštitu nacionalnih manjina u svibnju 2018. RH je od Kosova zatražila da se među preporuke vlastima Kosova uvrsti zahtjev za priznanje Hrvata kao nacionalnu manjini i omogući im i zastupljenost u skupštini. RH vodi brigu o Hrvatima u iseljeništvu u Sjevernoj, Srednjoj i Južnoj Americi, te u Australiji i Novom Zelandu kroz zaštitu njihovih prava i interesa, te promicanju njihovih veza sa domovinom. Na kraju, izvješće ne daje tek pregled poduzetih aktivnosti i ostvarenog napretka, nego i naznačuje izazove s kojima se susrećemo u promicanju nacionalnih interesa i ispunjenju strateških ciljeva. Ovo izvješće je i dodatna podloga za intenzivnije, zajedničke, koordinirane napore u prepoznavanju i suočavanju s prijetnjama i izazovima nacionalne sigurnosti. Izrada i usvajanje strategije nacionalne sigurnosti veliki je demokratski iskorak i postignuće, a i ovo izvješće i rasprava o njemu, dio je tog postignuća. Izvješće je napravljeno u najboljoj vjeri i sve manjkavost i nedostaci dio su procesa zajedničkog učenja da budemo svake godine sve bolji i bolji. Zahvaljujem svima koji su na bilo koji način sudjelovali u izradi strategije nacionalne sigurnosti i koji će svojim raspravama pridonijeti daljnjem razvoju i ostvarenju nacionalnih interesa RH. Predlažem da HS usvoji ovo izvješće. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vladu, ministru obrane, g. Damiru Krstičeviću. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani ministre, ja bi samo pitao kad je donesena strategija, šta u njoj piše, koliko puta i kad treba podnosit izvješće i koliko je vremena prošlo od vremena kad je donesena do trenutka kad se podnosi. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Krstičević.
g. Ostojić, pa to sam već rekao da je strategija donešena 14.7.2017.g., da to nakon 15.g. da smo donijeli jedan takav strateški dokumenat koji je potreban, a strategija nacionalne sigurnosti je vrlo moderna, svi smo bili uključeni u donošenje te strategije, pa i vi ste, sjećate se da sam vas isto zvao nekoliko puta, pa i ostali ste isto bili u tom dijelu i to je, kažem nakon 15.g. i tamo isto stojim da trebamo jednom godišnje, pa prema tome, evo mi smo sada znači obuhvatili taj period od 14.7. do kraja 2018.g. zato što je po prvi put i vjerujem da će iz godine u godinu znači biti godina za godinu. Evo mislim da je to jedan dobar put, dobar iskorak u tom pravcu.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministr Strategija je bitan dokumenat i Strategija je ona koja bi morala biti zaštita ključnih hrvatskih resursa za opstanak ljudi u Hrvatskoj i van Hrvatske naravno Hrvata. Međutim, mi nismo zaštitili vode, pitke vode, mi danas imamo ogroman problem gdje strane tvrtke ulaze, postaju vlasnici naših izvora na 50, 60 ili 100 godina. Mi nismo zaštitili naše poljo9privredno zemljište. Ja sam se ovdje protivio, davao amandmane, od 2020. će nam mogći praznu Dalmaciju, poljoprivredno zemljište kupiti strane fizičke i pravne osobe dok u Mađarskoj hrvatske fizičke i pravne osobe ne mogu kupiti poljoprivredno zemljište, znači nismo dva ključna resursa a nismo ni treći, naše Jadransko more, nije prihvaćen prijedlog koji smo davali o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. Tri ključne teme zua opstanak ljudi na ovome području nisu prihvaćene. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega bulj. Sljedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Dakle ja osobno smatram da je u ovoj Strategiji nacionalnoj trebalo pisati da je, evo jedan od novijih sigurnosnih problema veliko iseljavanje dakle ljudi, pogotovo mladih ljudi. Ja mislim da bi se ozbiljna država trebala pozabaviti puno ozbiljnjie nego ova sadašnja Vlada. Zamislite da Izrael kao država koja ima takve susjede kakve ima, dakle da gubi toliko stanovnika kao š to mi gubimo, mislim da bi se oni puno ozbiljnije pozabavili s tim problemom, ne samo iseljavanja iz Hrvatske nego i iz BiH. Dakle moje je stajalište da je iseljavanje mladih postalo sigurnosni problem i da je sigurno trebalo postojati u ovoj Strategiji.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, spomenuli ste nastojanja vezano za zaštitu hrvatske kulture u Boki. Nešto sam u ovom Saboru govorio o Bokeljskoj mornarici i s ovog mjesta bih samo upozorio da na primjeru Bokeljske mornarice i onoga što je Crna Gora poduzela, želeći Bokeljsku mornaricu odijeliti od Kola sv. Tripuna i uvrstiti na UNESCO popis nematerijalne baštine da nam je to najbolji primjer na koji način ono što je nacionalno može opstati samo putem kulture. U Crnoj Gori, sada koliko mi je poznato je manje od 7 tisuća Hrvata se izjašnjava, građana se izjašnjava Hrvatima. U međupopisnom razdoblju između 2003. i 2011. godine tisuću ih se manje izjasnilo Hrvatima, bježe kao Crnogorci, Katolici kao Bokelji. I stoga je iznimno bitno da Hrvatska štiti taj hrvatski kulturni identitet putem Bokeljske mornarice.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vučetiću. Žele li možda izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Vlade, predstavnici Vlade. Izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti je ozbiljan dokument u svakoj ozbiljnoj demokratskoj državi. Sukladno strategiji Vlada je dužna, odnosno zadužena jedanput godišnje izvješćivati Sabor o provedbi strategije ali je Vlada tu obavezu propustila izvršiti 2018. čime je i formalno potvrdila zanemarivanje svojih dužnosti prema zaštiti nacionalne sigurnosti. No Vladino sadržajno zanemarivanje nacionalne sigurnosti puno je opasnije za RH jer Vlada nakon javnih razotkrivanja propusta u sustavu nacionalne sigurnosti s položaja ne uklanja odgovorne osobe nego ignorira propuste i traži izlike. Strategija je sveobuhvatan dokument kojim se potvrđuje da se nacionalna sigurnost ostvaruje usklađenim djelovanjem na svim područjima razvoja a ne samo sigurnosnim instrumentima. U tom smislu je i korupcija u javnom sektoru u strategiji prepoznata kao jedan od ozbiljnih sigurnosnih rzika. Stoga je sramotno što Vlada u izvješću prikriva alarmantne podatke Europske komisije koja potvrđuje da je politička korupcija pravosuđa u Hrvatskoj 2017. dosegnula dno među svih 28 država članica EU. Štoviše najnoviji podaci potvrđuju da je u 2018. stanje još više pogoršano odnosno da se vladajuća struktura u Hrvatskoj zakopava dublje u dno političke korumpiranosti koju više nisu u stanju sakriti niti najviši dužnosnici Vlade pod čijim javnim nasrtajima popuštaju pravosudne institucije još istog dana u što smo se uvjerili i ovdje u Hrvatskom saboru. Strategija kao i izvješće potvrđuju da je promocija najviših vrednota ustavnog poretka jedan od strateških ciljeva zaštite nacionalne sigurnosti. No svjedoci smo sve većeg institucionalnog nasrtanja na najviše vrednote ustavnog poretka. Sloboda izražavanja koje je bila preduvjet za ostvarivanje brojnih ostalih sloboda nije bila pod ovakvom političkom represijom od uspostave demokratskog sustava u RH. Po nalozima političkih močnika policajci traže novinare po redakcijama a ministrice zaposlenicima uskraćuju privatno izražavanje ako ne zatraže službenu suglasnost. Ja ne znam ima li tu netko iz Ministarstva vanjskih poslova ali ako ima postavljam pitanje kakav je osjećaj vršiti visoku dužnost u instituciji koaj je nakon 29 godina od proglašenja demokratskog Ustava zaposlenicima nametnula traženje službene dozvole za privatno izražavanje. Jesu li to vrijednosti o kojima su sanjale generacije Hrvata u hrvatskom komunističkom sustavu. Strategija također ističe i zaštitu Hrvatskih branitelja i obitelji poginulih i nestalih sudionika Domovinskog rata, a svjedoci smo da ministrica vanjskih poslova već dvije godine namjerno krši važeću odluku Vlade i ne saziva obavezne sjednice Povjerenstva za nadzor Srbije u izvršavanja obaveza preuzetih pri otvaranju Poglavlja 23. Ministričinom sabotažom važeće odluke Vlade hrvatske žrtve i branitelji bespovratno su izgubili još dvije godine u iščekivanju ostvarivanja svojih prava o čemu također nema niti riječi u izvješću. Zašto je to opasno i zašto je prijetnja i nacionalnoj sigurnosti objasnit ću vrlo jednostavno. Ministrica se u javnosti izvlači floskulom da se neće dozvoliti zatvaranje Poglavlja 23. za Srbiju ako Srbija ne surađuje, ali ovdje se postavlja jedno pitanje. Zbog hrvatskih žrtava koje čekaju 28 godina Vlada RH ne smije gubiti vrijeme i čekati trenutak zatvaranja Poglavlja 23. za Srbiju, posebice jer su ministar Bošnjaković i gospodin Sučić iz Ministarstva branitelja već potvrdili da Srbija ne surađuje. Izgubljene su 2 godine jer se ritam pregovora sa Srbijom već mogao i trebao usporiti zaustavljanjem otvaranja novih poglavalja kao što je zbog drugih razloga to npr. EU učinila s Turskom i to evo kad već nitko u Hrvatskoj to ne može javno reći ili kad Ministarstvo vanjskih poslova i Vlada to ovaj ne želi ili ne zna napraviti, evo ja ću reći i kako. Sukladno odredbama znači pregovaračkog okvira iz općih stajališta EU iz 2014. koje predviđaju obustavu otvaranja drugih poglavlja u slučaju zaostajanja napretka Srbije u Poglavlju 23. ili sukladno proceduri jednoglasnog odlučivanja na međuvladinoj konferenciji na kojoj svih 28 država mora jednoglasno odlučiti o otvaranju novih poglavlja za Srbiju. Ovdje smo i na tom mjestu mogli diplomatski zatražiti potporu od ostalih država, a ako ne dobijemo potporu slobodni smo bili unilateralno blokirati Srbiju. Drugim riječima, Hrvatska članica EU je već 2017. mogla i morala Srbiji predstaviti konkretne i argumentirane zahtjeve upravo iz tog razloga je i osnovano povjerenstvo, da radi izvršavanja preuzetih obveza Srbije iz mjerila za Poglavlje 23., na taj se način Srbiju već moglo primorati da bez odlaganja počne izvršavati svoje preuzete obveze za to poglavlje prema hrvatskim žrtvama te spriječiti za Srbiju povoljno odugovlačenje dok na dnevni red ne dođe zatvaranje Poglavlja 23. kad će sigurno, a toga ste svi vi drage kolegice i kolege svjesni, sigurno dodatno porasti međunarodni pritisak na Hrvatsku, da se ovaj, da se Srbija ne blokira odnosno da se to poglavlje ovaj zatvori. Dakle, jasno je ovdje da Ministarstvo vanjskih poslova krši i ministrica važeću odluku Vlade i da je to zapravo suprotno hrvatskim nacionalnim interesima o čemu sam više puta ovdje u Hrvatskom saboru govorio. Ovo nisu jedini razlozi zbog kojih se ovo izvješće ne može podržati, kada bismo mi u MOST-u podržali ovakvo izvješće postali bismo sudionici u relativizaciji sustavnog razaranja državnih institucija, ustavnih vrijednosti i vrijednosti Domovinskog rata. Ja naravno pozivam sve kolege zastupnike da ne prihvate ovakvo izvješće Vlade i referirat ću se samo kratko na ovo što je rekao kolega Bulj. Da tri bitne stvari, voda, zemlja znači i naše more svo troje znači prema svim tim trima bitnim komponentama hrvatske suverenosti ova Vlada je pokazala ignoranciju. To je pokazala odbacivanjem proglašenja isključivog gospodarskog pojasa odnosno proširenja jurisdikcije RH na moru, to je pokazala time da se naši izvori vode znači prebacuju na jedan način ovaj u koncesiju novim vlasnicima Agrokora i daju u dugogodišnje koncesije i zbog toga će MOST već sutra pokrenuti znači zaštitu izvora voda i vode u Hrvatskom Ustavu odnosno prava na pitku vodu kao javno dobro za sve hrvatske građane, a kolega Bulj je što se tiče ovog državnog zemljišta odnosno znači zemljišta ovaj davao već amandmane da se znači stavi moratorij na prodaju zemlje ovaj zemljišta strancima kao što je to učinila Mađarska, vidio sam da su danas kolege iz HSS-a pokrenule i interpelaciju po tom pitanju, koju ćemo, koju ćemo svakako poduprijeti. Dakle, imamo Vladu koja nažalost ne brine dovoljno o hrvatskim nacionalnim interesima, o interesima hrvatskih građana, hrvatskog čovjeka, koja zanemaruje i vrijednosti Domovinskog rata i hrvatske žrtve u Domovinskom ratu i imamo Vladu koja, to je kolega Sladoljev otvorio ovdje kao pitanje, ne poklanja dužnu pažnju jednom od najvećih problema Hrvatske, a to je iseljavanje i depopulacija koja, za koju možemo slobodno reći da je najveća ugroza za nacionalnu sigurnost i dobro je kolega Sladoljev rekao to se ne odnosi samo na RH nego se odnosi i na BiH jer iseljavanje Hrvata iz BiH je također znači jedna velika ugroza naše nacionalne sigurnosti.U tom smislu ovo izvješće nikako ne možemo podržati, MOST će uvijek biti na liniji zaštite hrvatskih nacionalnih interesa i nacionalne sigurnosti odnosno sigurnosti naših građana i opstanka naše države. U tom smislu znači ponovno ponavljam, pozivam sve zastupnike da ne podrže ovako izvješće. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Kolega Bulj se javio za riječ, izvolite kolega Bulj.
Hvala predsjedavajući. U ime Kluba MOST-a tražio bi stanku od 10 minuta da ukažemo još jednog na strategiju nacionalne sigurnosti na ovo izvješće. U biti, da ukažemo na ključne probleme nacionalne ugroženosti i nacionalne sigurnost. Privatiziraju nam strane kompanije, multinacionalne naše izvore. Poljoprivredno zemljište od 2020. g. u iseljenoj Slavoniji i 2/3 Hrvatske hoće kupiti strane fizičke i pravne osobe, dok u Mađarskoj, hrvatske pravne i fizičke osobe to ne mogu. Mi nismo ravnopravni i time ne štitimo naše najbitnije, hranu i vode. Zemlja poljoprivredna je hrana. Nismo proglasili isključivi gospodarski pojas, što je naše, po međunarodnome pravu, naša obaveza zaštiti Jadransko more. Mi imamo obavezu proglasiti IGP, niste to prihvatili. Imamo problem depopulacije, ne rješava se. Zbog čega? 161 lokalna samouprava. 1/3 lokalnih samouprava nema uvjeta za otvoriti jedan, mjesto za jedno dijete u dječjem vrtiću. 2/3 Hrvatske su prazne. Ne upravljamo svojim resursima kako bi trebali, ne štitimo naše nacionalne resurse. Ne samo što se teleoperateri u RH, što su preuzeli našu infrastrukturu, što smo ju dali u strane ruke i tako prepustili i taj dio nacionalne sigurnosti u tuđe ruke, nego se ne ponašaju kao u svojim državama, nisu im potrebne za njihove objekte građevinske dozvole, najveću dobit imaju u RH. A koriste infrastrukturu naših lokalnih samouprava i tako i u energetici. Pogodujemo velikim kompanijama koje vuku novac za vjetroelektrane iz obnovljivih izvora, subvencije, 2 i pol milijarde kuna godišnje [[Upadica: Zahvaljujem.]] dok mikrosolare ne želite postaviti.
Zahvaljujem kolega Bulj. Nema više nitko sa zahtjevom. Određujem stanku do 15 i 50. STANKA U 15,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,49 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. U ime Klub zastupnika HDZ-a, poštovani prof. Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. potpredsjedniče Vlade i dužnosnici, kolegice i kolege. Strategija nacionalne sigurnosti je strateški dokument kojim se određuje politike i instrumenti za ostvarivanje nacionalne interesa te strateških ciljeva. Vlada RH donijela je ovu strategiju nacionalne sigurnosti 2017. g. a prema zakonu, jedanput godišnje mora izvješćivati Hrvatski sabor o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti. Strategija je pisana vrlo sustavno zato što polazi od definiranih nacionalnih interesa, 4 nacionalna interesa, to je sigurnost stanovništva te teritorijalni integritet i suverenitet RH, dobrobit i prosperitet građana, treći je cilj nacionalne identitet, međunarodni ugled i utjecaj i četvrti cilj ravnopravan položaj, suverenitet i opstanak hrvatskog naroda u BiH-u, položaj hrvatske nacionalne manjine u drugim državama te Hrvata u iseljeništvu. Iza toga slijede 9 strateških ciljeva koji su u funkciji ovih nacionalnih interesa i zapravo je to bio okvir unutar kojega se podnosi ovo izvješće. Zakonom o sustavu domovinske sigurnosti koji je donijet u listopadu 2017. g. stvoren je zakonski okvir za razvitak aktualnog modela i paradigme nacionalne sigurnosti. Strategijom nacionalne sigurnosti određeno je da će RH razvojem sustava domovinske sigurnosti osigurati usklađenu pripremu i provedbu planova i propisa kojima će određivati mjere i postupke sigurnosne zaštite važnih za nacionalnu sigurnost posebno zaštite kritičnih infrastruktura. Sustav domovinske sigurnosti podrazumijeva usklađen rad svih njezinih sastavnica. Prema tome, kao što je ministar na kraju svog izvješća rekao, nije bilo lako pisati ovo izvješće jer zapravo postoje dva metodološki oprečna pristupa koja se na neki način sudare. S jedne strane realizaciju strategije nacionalne sigurnosti moguće je ocjenjivati sa stajališta provedbe zadaća i aktivnosti svake od sastavnica sustava domovinske sigurnosti koje su u funkciji upravljanja sigurnosnih rizicima. S druge pak strane, sa stajališta organizacije i funkcioniranja sustava domovinske sigurnosti, moguće je taj pristup prikazati kao jednu cjelinu koja je definirana u sklopu i kroz taj model domovinske sigurnosti. Izvješće ovo koje danas imamo pred sobom nastoji zadovoljiti oba ova pristupa, prikazati rezultate prema komponentama nacionalne sigurnosti, s druge strane dati jednu cjelovitu ocjenu. Koliko je to složeno, vidi se i po tome da se žele spomenuto sve one strategije koje je Hrvatska donijela i na koje se referira ovo izvješće odnosno preciznije koje utječu na strategiju nacionalne sigurnosti. Ako želimo samo pobrojati te strategije, vidimo koliko je to onda zahtjevan posao pripremiti ovakvo izvješće. Strategije su slijedeće, Strategija regionalnog razvoja Hrvatske do 2020. g., Strategija razvoja javne uprave, isto do 2020., Strategija suzbijanja korupcije do 2020. g., Strategija razvoja digitalnog društva, nacionalne strategija kibernetičke sigurnosti, Nacionalni širokopojasni plan RH koji se formalni sastoji od 4 povezanih dijelova da ih sada ne nabrajam, Strategija poticanja inovacija RH, Strategija pametne specijalizacije RH do 2020. g. koja zapravo ima 4 područja od zdravlja i kvalitete života, energije i održivi okoliš, promet i mobilnost, sigurnost te hrana i ekonomija. Osim toga, tu se referira i od Strategiji prilagodbe klimatskim promjenama te naznačava izrada Strategije razvoja sustava civilne zaštite. Drugim riječima, područje Nacionalne sigurnosti kada govorimo o mogućim ugrozama ili pak nacionalnih interesa kada govorimo o njihovoj promociji je sveobuhvatno i ponekad nepredvidljivo, s jedne strane od teritorijalne cjelovitosti do klimatskih promjena ili pak od hibridnih ratova i ilegalnih migracija do depopulacije i neadekvatnog obrazovnog sustava. Zato je je jako teško ukratko i sažeto, pregledno pripremiti Izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti RH. Ovo je izvješće prvi korak da se ovakvo referira o stanju nacionalne sigurnosti ali isto tako prvi korak u formatiranju jednog ovakvog izvješća. Ono je opsežno jer su autori izvješća bili primorani slijediti institucionalni ali i funkcionalni pristup. U izvješću se na ovaj ili onaj način spominju aktivnosti gotovo svih ministarstava Vlade RH odnosno prikazuju se aktivnosti prema usvojenim važećim strategijama iz pojedinih područja. Zbog toga takvom pristupu mogu biti prigovori s jedne strane da je izvješće preopširno i da su neki dijelovi možda mogli biti izostavljeni ili s druge strane da mogu se postaviti prigovori da nešto što je od interesa za nacionalnu sigurnosti nije uključeno u izvješće. I osobno bih mogao prigovoriti da je izvješće moglo uključiti sažeti pregled dosadašnjih i predvidivih učinaka investicijskih tj. kohezijskih Fondova EU na sigurnost i razvoj RH ili pak procjenu izlaska Velike Britanije po sudbinu i budućnost EU odnosno europske sigurnosti. Međutim, o tim ili nekim sličnim prigovorima i zanovijetanjima u Hrvatskom se saboru može raspravljati i raspravlja se u drugim prigodama. Pravo je zato pitanje možemo li u budućnosti očekivati sažeti prikaz ovakvih izvješća koje bi bilo pripremljeno kao cjelovita slika nacionalne sigurnosti i ostvarenih nacionalnih interesa a ne zbir institucionalnih napora i učinaka. Međutim, odmah odgovor na ovakvo jedno retoričko pitanje je tak da za takvo što je potrebno prethodno suglasje o pokazateljima razvoja sigurnosti te zajedničkim pokazateljima rezultata međuresorne suradnje kako ministarstava tako i različitih specijaliziranih agencija i službi. Treba naglasiti da danas nemamo standardizirane pokazatelje i indikatore za praćenje Nacionalne sigurnosti nit mi u Hrvatskoj ali niti druge zemlje se baš sa time ne mogu pohvaliti. Sustav domovinske sigurnosti ima zadaću planiranja i koordinacije svih onih službi i institucija koje su odgovorne za nacionalnu sigurnost. Taj je sustav nov, nije da ga nismo imali do sada nego je nova organizacijska forma definirana 2017. godine. Vjerujem da će jedan od učinaka tog sustava biti i implementacija nove metodologije za vrednovanje rada i sustava i stanja nacionalne sigurnosti. No pitanje je u kojoj će mjeri Hrvatski sabor biti organiziran i raspoložen raspravljati o nacionalnoj sigurnosti RH u kategorijama strateškoga mišljenja ili će se pak izgubiti u traganju za parcijalnim, stranačkim i osobnim interesima. Moramo biti svjesni da živimo u svijetu u kojem smo izloženi različitim nacionalnim, regionalnim i globalnim interesima i strategijama a da kao država i društvo nismo razvili znanstvene centre koji se sustavno bave tim pitanjima. DA bismo strateški razmišljali, da bismo znali što je na strateškoj razini što se misle regionalni i globalni igrači i mi u Hrvatskom saboru moramo razviti te sposobnosti. Moj je zagovor da se upustimo u formiranje takvih znanstvenih središta kako bi se u Hrvatskom saboru moglo razgovarati na temelju šireg uvida u strateške interese međunarodnih čimbenika te kako bismo o tim problemima govorili razumljivom terminologijom. Ako bih htio biti maliciozan onda bi trebalo reći da i mi ovdje se trebamo educirati da o tim stvarima možemo razgovarati na jednoj drugoj razini. Danas raspravljamo o ovom izvješću ovakvom kakvo jeste, koje nastoji biti, pokriti sva ministarstva i sve ove strategije koje su ovdje nabrojane, njihove učinke. Mislim da je u ovakvom, u ovim okolnostima učinjeno maksimum što se moglo te ovo izvješće treba prihvatiti i Klub HDZ-a će ga prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Tuđmanu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Nacionalni interes koji se spominje u ovom izvješću kao prvi je sigurnost stanovništva te teritorijalni integritet i suverenitet RH i onda strateški cilj dosizanje najvišeg stupnja sigurnosti i zaštite stanovništva te kritičnih infrastruktura. Još se na jednom mjestu kao nacionalni interes također spominje dobrobit i prosperitet građana. Ako gledamo u kontekstu ovih navedenih nacionalnih interesa i ciljeva a to zaista jeste temeljni cilj nacionalne sigurnosti je sigurnost građana, sigurnost u društvu da čovjek može izlaziti na ulicu, živjeti u skladu sa svojim stavovima i uvjerenjima, slobodno se kretati i osjećati se sigurnim. U tom smislu ovo izvješće je potpuni promašaj, ne govori ni jednom riječju o onome što je u ovom trenutku za hrvatske građane najveća opasnost, a to je nasilje, nasilje u društvu, nasilje u školi, nasilje u obitelji, nasilje na cesti. Mi raspravljamo o nacionalnom, izvještaju o stanju nacionalne sigurnosti u situaciji u kojoj su ljudi pretučeni na Braču, u kojoj su sportaši, zato što su druge nacionalnosti odnosno etniciteta, u kojoj su sportaši zato što su drugog, iz druge države i druge nacionalnosti, napadnuti na cesti, u situaciji u kojoj je čovjek u Rijeci ubijen zato što je druge nacionalnosti, u situaciji u kojoj sve više ima žena koje su ubijene, dakle, ne samo pretučene, nego i ubijene kao žrtve obiteljskog nasilja, a nakon usvajanja Istambulske konvencije ništa nismo napravili da to provedemo, u situaciji u kojoj je nasilje u školama u porastu, dakle, u kojoj, ukoliko si žena, Srbin, Rom, gay ili nisi ekstremno desničarskih političkih uvjerenja, nisi siguran i može te pretuć svatko na cesti, počinitelj nepoznat, to je naš glavni problem u ovom trenutku i mi trošimo novce na sve moguće naoružanja tvrdeći to je nacionalna sigurnost, naša nacionalna sigurnost je nesigurnost u našem društvu i to je naš temeljni problem i dok se mi s tim ne suočimo, od svega ovoga neće biti ništa. Pod odgovarajućim okolnostima svako društvo se može okrenuti protiv demokracije, štoviše ako nas povijest ičemu uči, to je da će na kraju svako društvo to i učiniti, to je citat iz jednog članka od … [[Govornik se ne razumije]] jedne od vodećih historičarki današnjice, o lakoći deterioriranja odnosno nazadovanja demokratskih standarda, demokratskih sloboda i demokratskih institucija u suvremenim društvima i to je ono što se nama u ovom času događa i to je najveća ugroza nacionalne sigurnosti, ugroženo je naše društvo i sloboda života i uopće identiteta u tom društvu. RH je bila mnogo europskija ako hoćete po, da ne ponavljam šta su europske vrijednosti, 2012., 2013., 2014. nego što je danas. To se odnosi na 4, mislim odnosi se na mnogo stvari, ali može se vrlo plastično pokazati kroz 4 ključne institucije ili instituta. Jedno je reforma pravosuđa, drugo je borba protiv korupcije, treće je odnos prema susjedima i četvrto je politička kultura, neću ulaziti u detalje svega toga jer za to nemam vremena, ali ako nekog interesa bez daljnjega mogu to eksplicirati. Samo da kratko kažem što se političke kulture tiče, indeks demokratičnosti, koju svake godine časopis Ekonomist radi, je konstatirao da je RH u područjima politička kultura, politička participacija i građanske slobode u 2018. pala, dakle, pala je s onog što je bila od 2012. do 2015. je bila na 52. mjestu od 167 zemalja, 2018. je na 60. mjestu i to specifično u ovim točkama. Ovo je postalo preozbiljno da bi se koristilo za stranačko prepucavanje ili nadmudrivanje, zbog toga što se tiče svih nas i reflektira se na slobodu i na sigurnost i na kvalitetu života svih nas i ako smo ozbiljni, a možda ćemo jednog dana postati, ćemo ozbiljno pokušat analizirat zašto je došlo do toga, zašto je došlo do takvog pada sigurnosti u hrvatskom društvu i takve ogromne opasnosti da te netko u najmanju ruku prebije na cesti i da se počinitelji ne pronalaze. U svakom društvu u svako doba postoje ekstremisti, postoje nasilnici, međutim, vlast i država je ta koja šalje signale s vrha šta je prihvatljivo, šta nije prihvatljivo, šta se sankcionira, na šta se žmiri, što je neka generalna civilizacijska svjetonazorska crta, profil, koji ta država poprima. Jedan od razloga zašto je nesigurnost u porast, zašto je nasilje kao glavna ugroza nesigurnosti, glavna ugroza u hrvatskom društvu i glavni uzrok nesigurnosti zašto je u porastu je zbog toga što od najviših mjesta uključujući i ovo ovdje, uključujući i Vladu RH dolaze kontradiktorne poruke, jedanput smo jedno, pa smo odmah drugo. Iznijet ću nekoliko primjera ratifikacija Istambulske konvencije na jednu stranu, izlazak Obiteljskog zakona koji definira obitelj kao muž, žena i djeca koji je onda povučen jer je čak i Vladi izgledao prestrašan na drugu stranu. Što je profil našeg društva? Da li branimo žene i djecu od nasilja i pravimo društvo u kojem to nije privatna stvar ili imamo konzervativni koncept u kojem je između ostalog nasilje privatna stvar zatvorena u obitelji. Druga takva dihotomija, potpisivanje Marakeškog sporazuma, dakle nekakvi normalni odnos prema legalnim migracijama. Tjeranje, maltretiranje izbjeglica na granici sa BiH sa mnogim čak i fatalnim posljedicama, civiliziranost, divljaštvo, snažna, ponavljana deklarativna podrška ulasku BiH u EU, saborska deklaracija o BiH i lobiranje nakon Čovićevih gubitka izbora u EU, zahtjevi za lobiranje Srbije na europskom putu, s druge strane paktiranje i koketiranje sa Dodikom. Ovo su samo neki primjeri konfuzije u vrijednostima, što smo mi, tko smo mi. Mi se ne moramo slagati u tome tko smo i što smo ali jedna adresa mora imati jednu jasnu poziciju. Naša adresa Vlada u prvom redu, a onda i Hrvatski sabor nemaju jasnu poziciju. Jedan dan zagovaraju jedno, drugi dan drugo. Pronalaze se ljudi koji, bi rekli, male prestupe rade iz političkih razloga, a ne pronalaze se ljudi koji recimo kao što je primjer bio neki dan u Dubrovniku koji su prijetili čovjeku iz Trebinja da se u 24 sati mora nestat iz Dubrovnika, što je čak u medijima, na moje apsolutno zaprepaštenje opisano kao da nisu nacionalistički razlozi nego valjda nogometni odnosno navijački jer je taj čovjek navijao za Crvenu zvezdu ili imamo tetoviranu Crvenu zvezdu na ruci. To nije normalno društvo. I društvo koje tolerira takve stvari, koje tolerira progon ljudi šta god vi mislili, koje tolerira nasilje po ulicama i verbalno i fizičko nad ljudima drugog etniciteta, nad ljudima drugog seksualnog opredjeljenja, nad ženama, šalje poruku tim luđacima kojih svugdje ima, u svakom društvu, samo u pristojnim, uređenim, normalnim društvima poruka njima je to nije prihvatljivo i bit će kažnjeno. A u našoj situaciji, to nasilje koje se rasplamsava i čiji smo svjedoci je rezultat poruke, ako ste mi politički bliži i simpatičniji neće biti ništa ili će biti neka prekršajna prijava pa ćemo zaboraviti, dakle tretiranje npr. nasilja vezanog za nogomet, nogometne navijače kao nečeg što je specifično, što nije naprosto divljaštvo i nasilje je također jedna poruka koja ugrožava nacionalnu sigurnost. I zato temeljni interesi i temeljni ciljevi koji su navedeni u ovoj strategiji, a to je sigurnost hrvatskog društva je apsolutno potpuno promašena. Hrvatsko društvo je u ovom trenutku najnesigurnije što je bilo od rata naovamo, dakle nakon direktnih ratnih razaranja i to je naša tema, to bi trebala biti naša tema i to je naš glavni problem. I dok se ne okupimo oko toga, zataškavat ćemo, omalovažavati, minorizirati, pokušavati ignorirati rastuće nasilje u hrvatskom društvu, a to je glavni temelj i glavni razlog zašto nacionalna sigurnost pada, a ne raste, a sve ostalo su priče. Hvala, nećemo ovo podržati.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, štovani kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, poštovani ministre sa suradnicima ja sam namjerno na početku pitao kad je donesena strategija jer to samo govori kakav je odnos zapravo prema jednom tako važnom dokumentu. Ako je Strategija nacionalne sigurnosti, a dobro znamo da je izuzetno bitna s obzirom na sadržaj, raspon svih onih koji su uključeni unutra, može bit ignorirana u toj slijedećoj rečenici koja kaže slijedeće, a to je, ova strategija se temelji naravno za razdoblje koje je od njenog donošenja, pa do izvješća u saboru, a rečenica prije toga glasi da će jedan puta godišnje izvješćivat Hrvatski sabor o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti. Znači, dvije rečenice jedna do druge, izvješće obuhvaća razdoblje od donošenja Strategije nacionalne sigurnosti do podnošenja izvješća Hrvatskom saboru. To je odnos prema jednoj vrlo bitnoj temi, prema samoj Strategiji nacionalne sigurnosti ali i za mene je puno važnije da je ovo razdoblje zapravo pokazalo koliko neizvješćivanje Hrvatskog sabora zapravo dovede do toga da se ono u međuvremenu već i raspalo. Znači, ono što je bilo u strateškom dokumentu o kojem danas razgovaramo i za koje se izvješće podnosi, u međuvremenu se bitno izmijenilo. Prije svega, govorimo o sustavu civilne zaštite u kojemu danas imate zapovjedništva koja sjede jedni do drugih, to znači zapovjedništvo civilne zaštite, broj 192, koji je trebao biti jedinstveni, pardon 112 koji je trebao biti jedinstveni broj, do njega je policija sa 192, pa onda vatrogasci i sljedeći, svi sjede jedni do drugih i to vam je ta koordinacija koju smo dobili u ovom novom sustavu u kojemu smo dodatno, naravno, militarizirali priču jedne civilne komponente koja je trebala biti građevina upravo na ovim europskim standardima i na svemu onome što se zapravo godinama radimo po pitanju postojećeg modela civilne zaštite. Ono što također želim istaći, a to je podsjetiti vas na priču da konsenzus nije postignut kod donošenja strategije racionalne sigurnosti iz razloga što je g. ministar odbio onaj prijedloge koji su bili vrlo jednostavni, a pozivali su se na Deklaraciju HS-a koja je govorila o istom onome što piše u Ustavu RH, o temeljima znači, antifašizma, pobjedničke zemlje u II. Svj. ratu i protivljenje Kluba SDP-a konkretno, ignoriranje te činjenice da smo mi bili jedna od zemalja pobjednica i da je to trebalo upravo ugraditi unutra i staviti u temelje i da na isti način se treba odnositi prema onima koji jesu, kako to piše u Ustavu RH, u preambuli, a svi možete pročitat, nasuprot NDH utemeljena je ova država na ZAVNOH-u. Ako to ne želite pročitati, to možete vidjeti, znači Ustav RH, temeljni akt ove države. Iz tog razloga nismo postigli konsenzus oko donošenja same strategije. Također, što se tiče nacionalnih interesa koji su pobrojani u 9. točaka, ja ću ići naravno argumentirati jednu po jednu, no prije toga bih želio naglasiti u samoj strategiji je napisano da će RH sveobuhvatnim pristupom prevenirati i suzbijati radikalizam i ekstremizam, uključujući obrazovanje za demokraciju, nenasilje, ljudska prava i manjinska prava te kulturu mira. E to, ako se u Hrvatskoj događa, svaka čast, ja mislim da ovdje imamo potpuno drugačije ozračje, a ne onako kako piše u strategiji, a to je da će se stvarati ozračje nulte tolerancije prema nasilju, posebice zločini iz mržnje, nasilničko ponašanje među školskom populacijom i mladeži te zlouporabi sportskih i drugih manifestacija te iskazivanje radikalizma, ekstremizma i huliganskog ponašanja. Ovo nisam napisao ja, ovo je napisano u strategiji nacionalne sigurnosti koju ste predložili i koja nije, rekao sam zašto dobila potporu, u ovom segmentu sigurno da. To je ono što je danas zapravo slika Hrvatske i kad vi kažete da je situacija stabilna, da trebamo biti zadovoljni, onda moram reći da je to razlog zašto ni u kojem slučaju nema šanse da se takvo izvješće u javnosti, pa vam je sasvim jasno kakva je zapravo slika i koliko, evo, u ovim glavnim naznakama koje sam sad pročitao iz same strategije nije ostvareno ono što je u njoj napisano. Oko područja sustava civilne zaštite i sveobuhvatnog pregleda postojećeg stanja sposobnosti, prijetnje i rizika, naglašavam da smo došli do varijante u kojoj je sve ono što je ovdje bilo navedeno i gdje se ostvarila zadovoljavajuća razina i učinkovitiji pristup tome, nije realizirano, zakoni su promijenjeni. Danas više nemamo situaciju u kojoj se očekuje da budemo sudionici upravo onoga što se željelo postići sveobuhvatno, a to je da se angažiraju i nevladine udruge, građani, da se potiče spremnost građana na međusobno pomaganje i kulturu solidarnosti kao prvog odgovora nakon nesreće i katastrofe. To se izmjenama zakona dogodilo i danas više toga nema. U samoj priči također vidim da je puno više naglaska u samo izvješće stavljeno na stvari koje se nije željelo očito komentirati, ali ja ću sad podsjetiti na još neke detalje koji su izuzetno važni, a to je tijekom 2018. godine. U vrijeme kad je ovo bilo izvješće na Odboru na unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, onda ne prezentirano da su ispunjeni gotovo svi tehnički preduvjeti za ostvarenje cilja, a to je da RH ispuni tehničke uvjete za ulazak u Schengenski prostor. Također, u drugom papiru je napisano isto tako da će to biti obavljeno do kraja ove godine, odnosno do kraja 2018. g., recentne godine o kojoj sam govorio, ministar je ovdje, Božinović, unutarnjih poslova, na moje zastupničko pitanje javno odgovorio da će za mandata ove komisije, to znači ove koja uskoro više neće biti aktualna u EU, bit dato zeleno svjetlo RH za ulazak u Schengen. Očito je da imamo jedan ozbiljan nesklad i tu se može vidjeti kako se radi na ostvarenju strategije, dok istovremeno inozemnom časopisu, naš predsjednik Vlade, premijer, kaže da je 2024. g., godina u kojoj možemo očekivati da ćemo dobiti zeleno svjetlo. Toliko o koordinaciji kad ti ljudi koji su na vrhu zanemaruju taj vrlo važan i bitan segment koji bi trebao biti okosnica po meni vrlo važne stvari, a to je jačanja i prosperiteta gospodarskoga jer jasno vam je da ukoliko bi mi bili unutar Schengena, da bi to značajno se odrazilo i na prihodima u turizmu, smanjilo mogućnost da zapravo imamo probleme lii čekanja na granici, vaš u onome segmentu gdje smo drugorazredni u odnosu na zemlje članice Schengena. Također želim istaći da, naravno da se preskače stanje na terenu, odnosno mi imamo strategiju nacionalne sigurnosti u kojoj prva rečenica da je stanje stabilno i sigurno. Imamo nepropusnu granicu, a onda nam Slovenci vrate 6 tisuća ljudi. To je vrlo zanimljivo kako kroz nepropusnu granicu prođe 6 tisuća ljudi, a to je otprilike brojka koji se onda povezati sa desecima tisuća koji su zapravo prošli jer su ih Slovenci uhvatili 9200, vratili su nam za sada 6000, govorim samo o prošloj godini, a mi naravno to onda vratimo nazad u BiH, a to vam je otprilike isto koda grabite kanticom bujicu i vraćate nazad u istu tu bujicu, nikakvih pomaka u tom pravcu neće bit napravljeno, prema tome, podsjetit ću stvar, a to je da smo u ožujku 2015.g. podnijeli zahtjev za šengen, opremili graničnu policiju u iznosu koji je jedan od najjačih u Europi 97,3% ostvarenja od 120 milijuna EUR-a. Vidio sam jedan simpatičan predizborni plakat za Europske izbore, 6500 policajaca koji je koristio HDZ, sad u ovim izborima, ja ću samo podsjetit da je to naravno ista brojka graničnih policajaca koliko je RH ispunila u uvjetima za ulazak u EU, a u EU smo ušli 1.7.2013.g., to je bio jedna od uvjeta iz monitoringa, jedan od 10 točaka koje su morali ispunit, zadovoljit broj graničnih policajaca upravo na tu brojku, prema tome, on nije niti malo veći, nego što je bio prije. U samoj ovoj izvješću se kaže da je povećan broj, nije povećan ništa broj, broj je ostao isti, samo su povećani troškovi radi toga što se ljudi sa aerodroma upućuju na hrvatsku granicu, što svi oni koji pripadaju graničnoj policiji ne rade svoj posao na svome mjestu i 150 milijuna, to je brojka, znači koju smo čuli prošli, na jednoj od prošlih sjednica Odbora za unutarnju politiku je potrošeno samo za dodatne troškove za ljude na nepropusnoj hrvatskoj granici kroz koju prođu naravno tisuće migranata jer bi u protivnome situacija koja je apsolutno nesigurna u Gorskom kotaru na području Begovog Razdolja i sl. bila onda i drugačija. Ono šta također želim reći, a to je da pitanje upitnika ispunjavanja u situaciji kad ne znate podatke onda dođete do jedne varijante, to je da ne znate da dvije godine od ulaska u EU tek onda možete podnijeti zahtjev za ulazak u šengen, prema tome to je već razdoblje u kojemu ulazimo u izborni proces, međutim, sve je bilo napravljeno, riješeno, od radara koje imamo na otocima do svega onoga što je ovdje navedeno u strategiji do termokamera, helikoptera koji na 8 km mogu pročitat na znački broj policijskog službenika, koji mogu bez ikakve greške, znači pokrivat sa dalekometnim sistemima sve ono što je potrebno za zaštitu granice, pa ipak tu uspjeha nema. Također pitanje je poštivanja šengena, moram to istać ovdje, podrazumijeva da se to totalno krivo razumije, Europski šengenski zakoni kažu da ljude treba odvraćat od toga, nego da treba ić na redovni prijelaz. To ne znači da ga uhvatite u Čabru ili eventualno negdje u Istri ukrcate u kombi i vratite nazad na granicu sa BiH, ne evidentirate ga i onda mu zapravo omogućite da možda postane jedan od onih rekordera koji su već naučili hrvatski, koliko su puta neevidentirano ušli u RH, to nije posao, to je suprotno šengenu, a to ćemo uostalom moć vidjet po presudama koje su itekako u ovom trenutku aktualne pred sudom u Strasbourgu, pa me baš interesira koji će onda odgovor bit nakon svih ovih upozorenja koje sam izgovorio u HS, ne u lošoj namjeri, nego iz razloga što mislim da je poštivanje zakona jedna od europskih vrlo važnih i bitnih točaka. Svi oni koji misle da kvazi odvraćanje itd., da je to rješenje, da je to situacija u kojoj bi se postupilo po šengenu, ispravno postupanje, osobu morate zadržat, pritvorit, utvrdit da li joj treba međunarodna zaštita ili ne ukoliko se poziva na azil, ako to nije tako readmisijom vratit nazad u zemlju iz koje je došao i to je put. Ovako smo u situaciji da mi zapravo vrtimo stalno, možda jedne te iste ili tko zna koliko tisuća ljudi, pritisak je sve veći i veći, a šta se tiče RH sve mjere koje se poduzimaju zapravo možda su najbolje oslikane u slijedećem dokumentu, a to je slijedeći dokument, on je poziv bivšem policijskom službeniku, znači bivši policijski službenih granične policije i dobija slijedeće upozorenje, ako se ne odazove i izostanak ne opravda, bit će priveden, to je poziv da se javi na službu u pričuvni sastav granične policije, to je situacija koju mi danas imamo, to je vrlo friško znači da ne bi bilo zabune, 11.6.2012.g. poziv na službenom obrascu za obavijesni razgovor za vršenje ankete, e to vam je sigurnost RH, MUP šalje poziv bivšim znači pripadnicima policije odnosno onima koji su umirovljeni da se moraju odazvat, ukoliko se ne odazovu i ne opravdaju, da će bit privedeni. To radi MUP kojima je očito dozvoljeno da rade šta ih je god volja po pitanju slijedećega, a to je građanin, bivši djelatnik MUP-a će uć vjerojatno u sastav o kojem ja odavno govorim, a to je 7300 mogućih službenika pričuvne policije koji su odavno mogli biti aktivirani, koji su se mogli nalazit na terenu koji itekako dobro poznaju, pa onda ne bi plaćali 180 ili 150 milijuna kuna godišnje za pokrivanje onih mjesta na koje se šalje ljudi koji nemaju pojma gdje se nalaze, koji ne znaju uopće teren, ali naravno tada je rečeno da to sve skupa nije važno. Također samovolja koja se u ovom trenutku događa ne samo u ovim situacijama premlaćivanja, ubojstava, osjećaja nesigurnosti kod građana, Zakon o kaznenom postupku jasno definira da se ljude mora zvat na obavijesne razgovore, obavijesni razgovori se rade sukladno Zakonu o kaznenom postupku, MUP to ne poštuje i radi na način da to radi na terenu [[Upadica: Zahvaljujem]] Hvala.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi potpredsjedniče Vlade i predstavnici ministarstava Vlade RH strategija nacionalne sigurnosti je, je donesena nakon, čini mi se 15-tak, 20.g. uopće nije usklađena, ušli smo bili i u NATO, pa nismo imali nacionalu strategiju, tako da je to pohvalno šta smo donijeli strategiju nacionalne sigurnosti, da ona ima, al jednostavno ona nije bila usklađena godinama i to je dobro i pozitivno. Međutim, kad govorimo o strategiji nacionalne sigurnosti onda moramo je gledati naravno iz sigurnosnog aspekta i taj aspekt je najbitniji, bilo koji rizik i ugroza koja se može spriječiti i prevenirati od dječjeg vrtića trebaju uključeni ljudi do, ne znam, do obrazovanja, sve strukture, znači moraju uprava do vojske, vatrogasaca, policije, svi moraju biti jedinstveni. Međutim, i politika znači i vanjska politika koja je vrlo bitna, ja sam to i rekao kod stanke da imamo mi svoje resurse koje moramo štititi kao jedan dio suverenoga prava bez obzira šta smo mi pristupili EU, šta smo članica EU, smatram da nismo ravnopravni zbog loših odluka koje donosimo, ako krenemo što je bitno, znači bitno je da imamo vode, pitke vode, da zaštitimo pitke vode, ako je Slovenija zaštitila pitke vode, zbog čega oni to rade, jel to je javno dobro, to je javno dobro svih nas, ne može bit voda komercionalno dobro, ne zbog toga što kaže Miro Bulj, nego to je prikupljena peticija u EU, 1 600 000 ljudi je prikupilo peticije u tim direktivama da je voda javno dobro i naravno ja sam taj prijedlog davao dugo vremena, mi moramo sačuvati izvore, recimo američka tvrtka je preuzela izvor 2015. za vrijeme Zorana Milanovića u roku 15 i 37 sekundi predali su izvor Cetine stranoj tvrtki koja ga 50.g. koristi, a 5.000,00 kn godišnje plaća izvor, 5.000,00 kn. Znači, voda je javno dobro svakog građanina, ima pravo svatko, to koristi i drugim državama, Belgija je riješila na jedan način, a Slovenija je to riješila na najbolji mogući način. Što se tiče hrane, pa mi gospodo, mi sada uvozimo nikada više hrane, prehrambenih proizvoda 3 milijarde EUR-a, od toga najviše onoga šta bi mi najviše tribali izvoziti i naravno sad kad se iselila se Slavonija, iselila se Zagora, Lika, sve se iselilo, e sad od 2020.g. ćemo prodavati, imat će pravo kupnje zemljišta strane pravne i fizičke osobe, ja sam to upozoravao da je to problem. Zbog čega? Ako je Mađarska mogla, ako je Orban može zaštititi mađarsko zemljište, zbog čega RH neće zaštititi poljoprivredno zemljište od prodaje stranim fizičkim i pravnim osobama, i Mađarska je u EU. Znači, hrvatski građanin il pravna, fizička, pravna ili tvrtka ne može kupit poljoprivredno zemljište. Znači, isključivi gospodarski pojas, znači, nije teritorij samo zemlja, teritorij je i naše more. Mi imamo potpuno pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas, nismo ga proglasili jel smo tada se dodvoravali pri ulasku u EU, svima. Tada je bilo locirajte, uhitite, transferirajte, ugrožavajte Domovinski rat, ne smite proglasiti isključivi gospodarski pojas, ne smimo oko Savudrije disati, nismo smili ništa, sve smo generale i hrvatske branitelje oblatili, zatvorili, potrali iz vojske da bi se dodvorili, a nismo smili proglasit isključivi gospodarski pojas. Znači, ta politika dodvorništva sad nam dolazi na naplatu, kad smo pristupali, potpisivali smo sve, da je bilo reć i potpisat da ste izgubili Domovinski rat, potpisale bi tadašnje politike, to bi Vladimir Šeks najlakše citirao u te 4 riči, on je tada to u ime Mesića i Sanadera iznio naravno i prijašnje politike nisu tu bile puno bolje od 2000. I do čega smo se doveli, potpisivali smo svašta, ali mi ovom strategijom moramo se izboriti da budemo jednakopravni u cijelom području, u EU, a ne da budemo njihova kolonija, mi ne smijemo bit njihova kolonija i zato sutra mi i krećemo u proceduru prikupljanja potpisa kolege zastupnici da u Ustav uđu pitke vode kao javno dobro, nikako komercijalno dobro, to Konvencije UN-a, EU, Europske komisije, građani, znači to je naše, to je pravo svakog građanina na vodu i to moramo sačuvat. Naravno da je vrlo bitno što se ovdje spominjalo, ali prije toga nego šta krenemo na ovo što je, na nasilje, ja bi još spomenuo recimo protokol RH sa Kinom, evo tu je Ministarstvo poljoprivrede, Vlada je metila na stranice, potpisali smo protokol o izvozu mlijeka u Kinu i mliječnih proizvoda. Prije ulaska u EU imali smo 65000 gospodarstava koji su se bavili mljekarskom proizvodnjom, sad imamo manje od 5000, sad uvozimo 80%, tada smo uvozili 30% mliječnih proizvoda. Znači, mi nemamo dovoljno za tri dječja vrtića u tri grada mliječnih proizvoda, a kamoli da ćemo izvozit u Kinu, mi nemamo sustav navodnjavanja i odvodnje, evo ministar u Vrgoračkom, potpredsjednik Vlade u Vrgoračkom kraju, ljudi su vridni, ali imaju problem poplave, nema odvodnje. U Sinjskom polju nema navodnjavanja, 6% površina mi samo navodnjavamo našeg poljoprivrednog zemljišta, a hrana je nacionalna sigurnost, proizvodnja hrane, ne bit ovisan, mi ne smijemo biti ovisni o vodi, ni o stranim multinacionalnim kompanijama i ničije ekskluzivno pravo samo tko ima novac da može imati pitku vodu, a nastavimo li ovako, 4 izvora smo, i ova Vlada je prije mjesec dana Jamnicu dala stranoj kompaniji, izvor, govorimo o izvorima, tako su 4 već data i to moramo zaustaviti i to tribamo zaštititi, ako je Slovenija mogla, niti jedan razlog, ona je to najbolje uredila da i mi napravimo. Što se tiče, znači nasilja o kojem bi trebalo naglašavati, da donešena je Istambulska konvencija i prije neki dan kolko je implementirana govorilo se da će to sve bit riješeno, evo Daruvarac koji je u Zadru djevojku od 18.g. razbijao glavu od pisoar, školjke, wc, s tim kad je viđena, smanjena mu je kazna u pravosuđu sa 5.g. na 4.g a kad smo mi govorili da nam triba urediti zakonodavstvo, zaštititi svaku ženu svaku obitelj, mi smo ti koji moramo štititi, a mi koji nismo glasali za Istambulsku konvenciju ovde su nam govorile kolege koje se pozivaju na antifašizam i na te vrednote antifašizma govorili su da smo i neljudi. Pa šta će nama neka Grevio, neke udruge da nas kontroliraju, evo izglasali smo Istambulsku konvenciju, od kad je Istambulska konvencija povećano je nasilje gospodo, nasilje. Tada je to predložio HDZ-ova vlada, pljeska SDP. I od kad je Istambulska konvencija donesena nasilje je veće. Samo presuda Daruvarcu koji je onako djevojku pretukao je žalosna i tragična, pa tko je to da ne štitimo žene i da sigurnost ne bude, pa svi smo mi ali mi koji smo bili protiv Istambulske konvencije da štitimo suverenost da ne tribaju nama strane udruge koje ćemo plaćati, e mi smo tada bili problem ogroman. Marakeški sporazum naravno, sve naše članice, sve članice EU naše susjede nisu prihvatile Marakeški sporazum ili kompakt, mi smo prihvatili, bez prava ono što je MOST predlagao da idemo na plenarnoj sjednici raspravljati o tome, čak i mi saborski zastupnici nismo raspravljali o tome i naravno da je sad to nacionalna sigurnost. Tko će nam sad pomoći kad dođu izbjeglice, tko će nam pomoći? Opet će se tu morati uključiti hrvatski čovjek, hrvatski policajac, hrvatski vojnik. Tko sve ulazi? E nije to napravila Italija, Austrija, Mađarska, ne bojte se nije otišla. Jesmo li mi saborski zastupnici ovdje raspravljali, dozvolili da se to podrži? Nismo, nego Vlada RH samoinicijativno, otišli su u Marakeš i ugrozili su nacionalnu sigurnost naših građana u podgraničnom području i na području odakle dolazi ministar Krstičević i odakle dolazim ja i kolega Babić koji je saborski zastupnik i sve kolege ovdje. Zašto nismo raspravili u saboru o tome ako držimo do demokracije i digniteta ovoga parlamenta? Čak ni zaključak nisu tili, evo Miro Kovač je ovdje, nije htio prijedlog zaključka samo da raspravimo u parlamentu, al ne Angela Merkel je zakon i njena suradnja s Kinezima i mi tu moramo se naći u tome okviru i pustimo mi naše neka bude Hrvatska, svi će je neće podržat Marakeš, al vi morate. Jesmo li mi jednakopravni? Telekomunikacije neću niti govoriti. Mi moramo isključivo štititi nacionalnu sigurnost, pa mi smo dali telekomunikacijski sustav u strane ruke bez ispaljena metka koji se ne ponaša u Hrvatskoj kao u svojoj državi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Imamo replike. Poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, smatram sramotnim da se u zadnjih dakle par sati o ovoj temi dakle spominjalo na te navijačke skupine kao sigurnosni problem u RH. Samo da podsjetim, da navijačke skupine nisu bile sigurnosni problem kad su prvi krenuli u Domovinski rat, kada su zajedno išli gasiti požare, kada su išli pomoć poplavljenim područjima. Smatram smiješnom državom koja od svoje navijačke skupine smatra sigurnosnim problemom. Navijačke skupine su problem samo mafijaškoj interesnoj organizaciji jer su preuzeli posao institucija RH koje su se trebale baviti kriminalom u njihovim klubovima a za koje navijaju. Dakle, smatram to sramotnim dakle da se navijače dakle spominje samo u kontekstu dakle nasilja, a nasilja u nekim zemljama koje se ovdje spominju kao primjer Skandinavskih ima puno više nego u RH čak sa smrtnim posljedicama, a o tome se nikad ne piše.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Osuđujem svako nasilje, al ponosan sam na navijačke skupine u RH, od Bad blue boysa ja kao pripadnik nekada Torcide, Armade, svih navijačkih skupina, Maligana sinjskih, ponosan sam na te ljude jer su svi dali obol u Domovinskom ratu i to su izrazito hrabri, pošteni ljudi koji navijaju i za Hrvatsku i za svoje klubove. I pozivam ih na jedinstvo i da nasilje nije potrebno, ali da generalizirati navijačke skupine prozivati na način koji nije primjeren je više nego sramotno, više nego sramotno. Osuđivati nasilje da, pojedinačne istupe osuđivati ima država i neka postupa, kako nema ima znači sva tijela, ali navijačke skupine koje su prve krenule u obranu RH i koje su prve izrazile da je Hrvatska treba biti slobodna država, brojni su dali svoje živote, sad su njihovi djeca navijači, smatram ispod [[Upadica: Zahvaljujem.]] razine i to generaliziranje se nije događalo ni za vrijeme Hitlera. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Kolega Bulj, s nekim dijelovima vašeg izlaganja se slažem, međutim ne znam odakle vam podatak da od pristupanja Hrvatske odnosno potpisivanja i ratificiranja Konvencije Vijeća Europe o zaštiti žena od nasilja i zaštiti od nasilja u obitelji se broj nasilja povećao, zaista ne znam odakle vam taj, taj podatak. Kada govorimo o Istambulskoj konvenciji morate biti svjesni činjenice da nije dovoljno nešto potpisati i ratificirati, nego i postupati u skladu s potpisanim. Za početak ono što skoro ne košta ništa, otvaranje telefonskih linija žrtvama nasilja, stvaranje pretpostavki za otvaranje skloništa za žene na određeni broj stanovništva. Ima i onih znatnije kompliciranih koraka za koje treba neko vrijeme, ali nije dobro na ovakav način komunicirati da smo pristupanjem u Konvenciji Vijeća Europe doprinijeli porastu nečega što na taj način želimo i hoćemo spriječiti.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Poštovana kolegice, zaštita žena i slabijeg smatram da je to prioritet svake države i da provedba tijela pravosudna policija, DORH, sve službe, udruge triba podržavati, ali u Hrvatskoj ne tribaju nama strana nikakve udruge da mi izdvajamo milione, da mi moramo biti spremni. Ja ne znam kako ste vi komentirali, vi dolazite iz Zadra, da je Daruvarcu sad poslije Istambulske sa 5 godina, nakon onoga nasilja koje je bilo katastrofalno opće teško, morbidne one slike gleda video zapis, da je smanjena kazna sa 5 na 4 godine i da se takvi likovi kokoše po diskotekama u RHp pa nitko nije ... [[Govornik se ne razumije.]] ali kako vi tumačite izjavu da mi koji smo iz svojih razloga glasali protiv, da smo neljudi, ali su bile od izjave, ne, ne kažem vam ali određeni zastupnici su govorili za nas koji ne glasamo za Istanbulsku da smo neljudi, to je ravno fašističkim izjavama.
Zahvaljujem kolega Bulj. Kolegice Glasovac, ja bi vas lijepo molio ako imate potrebe raspraviti još ovu temu sa kolegom Buljom, otiđite do saborskog kafića, na moj račun popijte kavu. U ime podnositelja, državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, g. Tugomir Majdak, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo replika prije nego što sam i rekao išta. Evo, ispred Ministarstva poljoprivrede i u ime Ministarstva poljoprivrede, dužan sam kao jedna od dionika ovog procesa izrade izvješće Provedbe strategije nacionalne sigurnost RH, pojasniti u ovom Visokom domu zastupnicama i zastupnici što znači državno i privatno poljoprivredno zemljište u RH jer već godinu dana čujemo, ovdje slušamo o nekim dezinformacijama iz ovog Visokog doma tako da Ministarstvo poljoprivrede je dužno objasniti o čemu se radi. RH je pristupnim ugovorima RH u EU-u ispregovarala moratorij od 7 g. koji ističe 2020. g. kao i druge zemlje članice koje su to ispregovarale a to su dakle Litva, Latvija, Mađarska i Slovačka odnosno Estonija i Češka, ove prve 4 zemlje su zatražile i produljenje moratorija i objasnile zašto traže to produljenje dok Češka i Estonija to nisu zatražile i upravo su Mađarska, Litva, Latvija i dobile produljenje od 3 godine. Hrvatska će na vrijeme zatražiti moratorij, produljenje moratorija od 3 g., dakle nama to razdoblje podnošenja zahtjeva za produljene moratorija ističe 1. srpnja iduće godine i do kraja ove godine 2019. g., Ministarstvo poljoprivrede odnosno Vlada RH zatražit će produljenje zabrane prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima, tijelima Europske komisije temeljem onoga što je već do sada dobra praksa u ovim zemljama. Također, naš novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je prošle godine izglasan u ovom Visokom domu, jamči pravo prvenstva i iz njega nije nigdje vidljivo da u tom djelu stranci imaju prednost dakle oni nisu prepoznati ovim novim zakonom, naglasak je na OPG-ima, na mladima, na stočarima i na dosadašnjim posjednicima državnog poljoprivrednog zemljišta. Također jamči se i uredno upravljanje privatnim poljoprivrednim zemljištem što je iskorak uz svu dosadašnju praksu, u svim dosadašnjim zakonima o poljoprivrednom zemljištu jer je ono neobrađeno poljoprivredno zemljište za vlasnike koji su nedostupni ili nepoznati, Ministarstvo poljoprivrede može dati u zakup budućim poljoprivrednicima koji to traže. Također što se tiče samog navodnjavanja, nacionalni program navodnjavanja je prije 14 g. usvojen, do ove Vlade nije se puno učinilo na istom, sada imamo u okviru programa ruralnog razvoja gdje su županije korisnice, 6 novih sustava navodnjavanja koji se financiraju europskim sredstvima, još 7 je u fazi pripreme za realizaciju što će biti polovica od ukupnog iznosa do sada učinjenih napora na nacionalnoj razini u svih ovih 14 g., samo u ovih nekoliko godina ove Vlade će putem EU sredstava biti stavljeno u funkciju novih površina pod navodnjavanjem. Što se tiče ovog djela, tu imamo raspoloživa sredstva putem programa ruralnog razvoja da i povećamo ove poljoprivredne površine pod navodnjavanjem. Dakle, glede samog upravljanja osnovnim resursima u poljoprivredi, to je zemljište odnosno tlo i voda, Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RH skrbi marom dobrog gospodara odnosno štiti nacionalne interese, hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem državnom tajniku. Replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, što se tiče poljoprivrednog zemljišta, ovdje je bio zakon, vi ste bili predlagatelj, ja sam davao amandman da ne bude 2020. g., 1.1. prodaja poljoprivrednog zemljišta omogućena strancima, niste to prihvatili. Niste to prihvatili, zbog čega, ja ne znam razloge. Da li ćete vi zatražiti moratorij, naravno da morate jer bit će prevelik pritisak, ispraznili ste Slavoniju od vaše loše politike i sad prodajemo zemlju. Pa u Mađarskoj je to napravljeno jednostavno. Orban je napravio referendum, 80% građana Mađarske je reklo ne prodaji zemlje strancima poljoprivrednog zemljišta, to je strateški resurs kao i voda. Ali to znači i hrvatski građani i fizička i pravna osoba ne može kupiti zemljište u Mađarskoj a u Hrvatskoj može, ja podržavam da zatražimo moratorij, ne moratorij nego da 20 g. da nema kupnje poljoprivrednog zemljišta minimalno stranim fizičkim i pravnim osobama dok se ne oporavi hrvatski poljoprivrednik i ne vratu narod u Slavoniju, hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća rasprava poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege i poštovani predstavnici ministarstava koji su dionici provedbe Strategije nacionalne sigurnosti. Strategija nacionalne sigurnosti je kao jedan organizam sa puno organa, gdje svaki organ ima svoje zakone i legislativu, a svi zajedno trebaju funkcionirati kao jedna simbioza. I Strategija nacionalne sigurnosti za naše građane koji rijetku su, ali neki ipak prate ovu raspravu treba reći da je jedan trajan proces, a da ugroze i rizici koji se navode u Strategiji nacionalne sigurnosti nisu nešto što je unikatno samo za Hrvatsku, već su te ugroze i ti rizici nešto što je imanentno svakoj zemlji članici posebice u EU i oni su gotovo pa jednaki za sve zemlje u EU. Ovdje je postavljeno nekoliko pitanja. Postavljeno je pitanje da li je RH danas spremnija nego prije, ako hoćemo nego prije godinu dana mislim da je takvo bilo pitanje, zaštititi se od terorističkih prijetnji i ostalih ugroza, odgovor je jest, je. Drugo pitanje, je li RH zaštitila svoje sustave kritičke infrastrukture? Što znači kritička infrastruktura, pa to znači po onom Zakonu o kibernetičkoj sigurnosti operatera ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga to je vitalna državna infrastruktura u kojoj je uključeno 17 resornih tijela, ako hoćete to je i energetski sektor, to je i sektor policije, sektor obrane, to je virtualni sektor za što su nadređena isto određena tijela. Da bi naši građani bolje razumjeli što se tiče ovog područja nacionalne sigurnosti, dakle to je vrlo kompleksno područje, svaki resor ima svoje obveze unutar te provedbe, a fokusirat ću se na ono o čemu je najmanje govoreno, a to je informacijska sigurnost. Mi danas imamo kvalitetan legislativni okvir, imamo Zakon o informacijskoj sigurnosti, imamo Nacionalnu strategiju kibernetičke sigurnosti, imamo Zakon o kibernetičkoj sigurnosti operatera ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga gdje je Hrvatska prvi puta zapravo zaštitila svoju kritičnu infrastrukturu i gdje 17 resornih ministarstava, 17 tijela uključujući i resorna ministarstva, a tu su još i operateri, operateri telekomunikacijski, pa banke, dakle kompletna infrastruktura s kojom raspolaže jedna država je uključena u provedbu toga zakona. Zakon je bio vrlo važan, 3 godine se usklađivao između tijela od Europske komisije, parlamenta i vijeća da bi se konačno došlo do toga i kako zaštititi infrastrukturu svake države, a Ured vijeća nacionalne sigurnosti je tijelo koje je zaduženo za provedbu uz suradnju sa MUP-om i sa Ministarstvom obrane. I skoro ćemo imati sinergiju akademske i operacione razine i kad govorimo o nacionalnoj sigurnosti onda objektivno moramo reći da su svi pretkoraci učinjeni. I neki kolege su ovdje prethodno pitali, pa gdje su analize i gdje su strategije, da nemamo analiza i da nemamo strategije. Ja se čudim takvim pitanjima zašto što imamo mi i analizu, imamo mi i sinteze, imamo mi i strategije, ali mnogo važnije od toga, od tih analiza, sinteza i strategija je važnije jel imamo rezultate. A ono što možemo reći, pa imamo i rezultate. I nemojmo ovdje u saboru obezvrjeđivati ničije rezultate. Uvijek naravno kao što sam rekla i u prethodnoj raspravi objektivno govoreći uvijek može bolje i mi težimo boljemu, ali nemojmo obezvrjeđivat ovo što je učinjeno. Jer ako obezvrjeđujemo rezultate resornih ministarstva pa i ove Vlade, onda obezvrjeđujemo rezultate, trud i rad mnogih ljudi koji stoje iza tih rezultata. Ja znam da su ovdje politički razlozi uvijek na prvom mjestu i oni su katkada bitniji od nekog objektivnog vrednovanja, međutim i to je pravo svakog u politici, međutim to nije objektivno. Objektivno treba reći učinjeno je to, to i to, ovdje još ima prostora za poboljšanja, a ovo ćemo poboljšat ako budemo mogli ovisi o tome i o tome. Mislim da je to objektivan govor. I svaka objektivna rasprava se temelji na tim činjenicama, a svaka naravno ozbiljna država ima preduvjete za sigurnost i stabilnost koji se temelje na simbiozi svih resornih i ključnih tijela koji su zaduženi za infrastrukturu svake države, pa tako i Hrvatska. Kad govorimo o toj kritičnoj infrastrukturi, kad govorimo svim dionicima nacionalne strategije onda govorimo i o zemlji i o vodi i o zraku i o kritičnoj infrastrukturi i ako hoćete vodoopskrbi i o energetskom sektoru, pa onda govorimo i o ovom virtualnom, internetskom sektoru koji je i te kako bitan za nacionalnu sigurnost jer onaj tko kaže da internet nije dio nacionalne sigurnosti ili da gospodarstvo nije dio nacionalne sigurnosti, uz dužno poštovanje ta osoba onda nije upoznata s tim što jest nacionalna sigurnost. Jer kao što sam na početku rekla metaforički rečeno, to je jedan organizam da bi naši građani bolje razumjeli, složena cjelina, ali svaki organ ima svoju funkciju i svi zajedno funkcioniraju u jednoj simbiozi. A nacionalna sigurnost bi bio kako nekakav imuni sistem tog organizma i imamo unutrašnji imuni sistem dakle to su naša tijela, a imamo i vanjski imuni sistem da baš metaforički se izrazim, a to su naše asocijacije u kojima smo uključeni to su NATO, to je EU, to je UN itd., itd., dakle imamo vlastiti sistem imamo unutrašnji, zajedno radimo na obrani naših nacionalnih interesa, ali smo dionici i interesa ako hoćete i u Jugoistočnoj Europi, u svijetu i globalno, ali uvijek vodeći računa o našim nacionalnim interesima. Nove ugroze kao što sam rekla dolaze jako s interneta i to često čujem pitanja, što uopće znači domovinska sigurnost u smislu interneta. Naravno da je puno stranih pojmova i da naši građani nisu često, niti ja ne bi bila da se ne bavim tim područjem, dakle nisu često nije im jasno šta znači nacionalna sigurnost, što znači domovinska sigurnost, u kojoj su relaciji te dvije sigurnosti odnosno te dvije strategije, koji je zakon zadužen za jednu, koji je za drugu, mislim da se s tim možda ni ne treba zamarati, treba se zamarat s tim da zašto je bitan kibernetički kao u smislu nacionalne sigurnosti. Pa bitan je zato što kao što vidimo diljem svijeta, nije rijetkost da se mijenjaju politički sustavi, da padaju vrlo stabilne Vlade, da dolaze na vlast određeni anarhistički i populistički pokreti koji zapravo dugoročno rade štetu i državu i narodu na način da stečena prava jednog prava vraćaju korak unatrag i cijeli taj kibernetički prostor je vrlo delikatan je prostor za kriminalne, za političke a onda i za vojne djelatnosti a svaka od tih djelatnosti zahtjeva specifičan pristup. I ono što trebamo imati u vidu da to što smo mi da članica NATO-a ne mora značiti da ćemo mi bit za 10 g. i o tome treba voditi računa zato što nije svejedno tko je na vlasti a određeni anarhistički i populistički pokreti, pojedinci dakle iz vlastitih interesa, iz određenih interesa u koje ja ne mogu ulazit sada, žele izaći i izvesti državu iz globalnih, iz regionalnih partnerstava što može biti vrlo, vrlo opasno, što može biti dugoročno vrlo štetno, što može biti pogubno u konačnici za tu državu. Moje osobno mišljenje je da je dobro da smo i u globalnim i u regionalnim partnerstvima ali to je moje osobno mišljenje i mišljenje svakog razumnog i racionalnog čovjeka ali to, s tim mišljenjem se mnogi ne slažu i toga moramo biti svjesni. I imamo, ovdje je spomenuo čini mi se kolega Ostojić, kad je bilo izvješće na odboru Strategija nacionalne sigurnosti, dakle 27. lipnja 2017., da su pojedini kolege željeli da se ugradi tekst kojim se spominje antifašistički pokret u RH, treba spomenut da imamo daj strateški cilj nacionalnog identiteta, međunarodnog ugleda i utjecaja RH kao dio nacionalne strategije, međutim, to je već ugrađeno u izvorišne osnove Ustava RH prema tome, nema potrebe da se i ovdje ugrađuje jer bi to bilo redundantno, bilo bilo dupliciranje. Evo na kraju, zaključno, smisao nacionalne strategije zapravo sveobuhvatni koncept sigurnosti koji osigurava bolju koordinaciju, bolje strateško planiranje, bolju zaštitu naših građana i bolje funkcioniranje države generalno, hvala lijepo.
Hvala lijepa, imamo replika, prva je poštovanog zastupnika Mire Tuđmana.
Hvala. Kolegice vi ste govorili o analizama, strategijama i rezultatima i njihovim komparativnim usporedbama, ovdje smo danas mogli čuti to da je Hrvatska danas najnesigurnija od Domovinskoga rata. Svako je nasilje za osudu ali isto tako treba praviti razliku između javne sigurnosti i nacionalne sigurnosti. Problem javne sigurnosti ako po stranim prikazima i anketama ili čak najvjerodostojnije samo stanje u turizmu, onda je Hrvatska jedna od najsigurnijih zemalja ne samo u Europi nego i u svijetu. Tragedije da jedno nešto drugo što možemo vidjeti da se ankete o sigurnosti ili čak o stanju u pravosuđu, rade na temelju novinskih natpisa a ne analize faktografije tako da i ove diskusije u Saboru doprinose tom krivom prikazu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani kolega. Pa to što te naveli je dio tzv. hibridnog ratovanja, ako pogledate osim HINA-e koja je izvještajna agencija i koja mora objektivno izvještavat o ovim današnji tri ili četiri točke su rasprave, sve su povezane uz vrlo vitalne resore, kak se izvještava, vidjet ćete da to nije objektivno izvještavanje izuzev HINA-e, pa sad tko god se osjeti ovdje prozvan. Što se tiče pristupa sporadičnog nacionalne sigurnosti da se na temelju pojedinačnih incidenata govori o ugrozi nacionalne sigurnosti, to je neozbiljan pristup, jedna je jurisdikcija MUP-a, drugo je jurisdikcija Ministarstva obrane, govoriti o nekakvom nasilju u obitelji, prozivat Ministarstvo obrane, to samo pokazuje da se ne poznaje jurisdikcija tih dvaju ministarstava ili se to namjerno radi.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ranka Ostojića.
Poštovana kolegice, ja bi ipak naglasio da je itekako potrebno to podcrtat i nije bilo nikakvih razloga uostalom i zaštita Hrvata u svijetu se nalazi isto tako zapisano u Ustavu pa smo to stavili kao jedan od prioriteta. Mislim da zaista ne bi bilo na odmet podsjetiti se toga, ja ću vas samo podsjetiti na Deklaraciju o antifašizmu donesenu ovdje u ovom Hrvatskom saboru koja govori upravo o tome da se trebalo nać u zakonskom rješenju pogotovo u strategiji, hvala.
Hvala. Odgovor, poštovane zastupnice, izvolite.
Pa ja sam poštovani kolega za to da se poštuju sve vrednote iz svih sustava koji su bili recimo vrijedni poštovanja i to je zapisano u Ustavu međutim nije potrebno stvarati redundanciju u zakonima. Ako je nešto opisano u jednom zakonu, nema potrebe ili Ustavu da se onda duplicira kako se nama prohtije, pretpostavljam da je namjera potpuno ispravna međutim mislim da je to ako hoćete iz nekih strateških i operacionih razloga, nepotrebno.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre obrane, državni tajnici Vlade RH, poštovane kolegice i kolege. Meni je uvijek drago kad ima određeni slijed, kad jedna Vlada ima određeni slijed a ona je sa prije izbora išla sa svojim programom Vjerodostojno, između ostaloga je govorila i o nacionalnoj sigurnosti i obrani odnosno Strategiji nacionalne sigurnosti koja je odgovor izazovima današnjice poput kriminaliteta i terorizma te bolja zaštita same državne granice. Sama strategija jest jedan temeljni dokument i kojim se udružuju politike i instrumenti za ostvarivanje nacionalnih interesa. Podsjećam da ova, ovakva strategija nije bila donesena 15 godina i za vrije Kukuriku vlasti, kada smo tada govorili i upozoravali tadašnjeg aktualnog ministra Kotromanovića, zato me čudi da je u ime Kluba SDP-a kolega Ostojić govorio o tome da je ona donesena 14.07.2017. g. i da ovo dolazi sad kao izvješće u HS-u. Dakle, istina, možda sa pola godine zakašnjenja, ali treba podsjetiti dakle, kad je bila Kukuriku vlast, tada koalicija na vlasti, mi smo dobivali pojedina izvješća sa zakašnjenjem od 2 ili 3 godine. Dakle o tome se uopće nije vodilo računa, prema tome, ako je ovo jedini propust koji se dogodio, onda to po meni nije nikakav propust. Kolega Tuđman je govorio u ime HDZ-a zapravo 4 glavna cilja, odnosno 9 strateških ciljeva ove same strategije. Ja se ne želim ponavljati, ali treba zapravo reći da bi svaki zastupnik trebao pročitati ovo izvješće i zapravo vidjeti koji su to nacionalni interesi RH vezani za to. Oružane snage RH, a kolegica Petrijevčanin je govorila o ova 3 zakona koja smo imali vezano za samo izvješće Ministarstva obrane, odnosno izmjeni i dopuni Zakona o Ministarstvu obrane i sada vezano za strategiju, zapravo su jamac hrvatske slobode, samostalnosti, suverenosti, teritorijalne cjelovitosti RH i tome treba pridavati veliku pažnju. Posebno mi je, meni osobno, bilo drago i prošle godine i ove godine, 28. svibnja kada smo bili u Dvorani Vatroslav Lisinski vidjeti zapravo takvu jednu dobru obučenu, discipliniranu i ustrojenu Hrvatsku vojsku i vjerujte mi, sama percepcija kod građana, kada vidi tako nešto, stvara jedan dojam sigurnosti. U operativnim snagama civilne zaštite, mislim da je to ministar jako dobro danas naglasio, zapravo sudjeluje veliki broj ljudi i službi, od samog Crvenog križa, HGSS-a, lokalne zajednice, regionalne zajednice i zapravo kroz ovu strategiju treba znati jedno mjesto kod bilo kakvih ugroza, bilo elementarnih nepogoda ili sličnih, mjesto iz kojeg se upravlja. Ja se sjećam, kada se dogodila poplava u Gunji, iako smo imali tada zakon, onda smo se rastrčali tada po Hrvatskoj, sjećam se, ostavljenih paketa kod Arena Centra, potpuno nepotrebno, neorganizirano, bauljanja zapravo tim područjima, a zapravo kroz ovakav vid bi to trebalo biti puno, puno bolje organizirano. Ono što treba posebno apostrofirati, mislim da je to naišlo na dobar odjek u javnosti, a to je prebacivanje vojske u pojedina područja RH jer ondje gdje je vojska i narod se drugačije osjeća, pogotovo u tim pograničnim dijelovima, rekao bih i Sinja i Ploča i Vukovara, ne samo zbog dužine granice, i zbog niza ugroza koje prijete RH i da se to može zapravo na vrijeme i prevenirati. Ono što želim posebno istaknuti, a to me je iritiralo u raspravama kolegice Pusić, ako ste slušali pozorno, na samom početku, ona je rekla, ova nacionalna strategija, kao da ju je ona pisana za 2019. godinu, a ne za 2017. godinu, odnosno kroz 2018. godinu, dakle, kolegice Pusić želi stvoriti sliku Hrvatske kao nasilne države. Posebno podcrtava nasilje pojedinim ... [[Govornik se ne razumije.]] prema Srbima ili, dakle, hrvatska država, ova Vlada se bori protiv bilo kojeg oblika nasilja. Nije problem je li se radi o Romima, o Srbima, o Hrvatima, o mladima, o starima, dakle, protiv bilo kojeg oblika nasilja. Nema te zemlje nigdje na svijetu gdje nemate određenih ekstrema gdje se to može dogoditi i u školama i na stadionima i na ulici i zbog ne znam kojih drugih razloga, pa ako hoćete i na stadionima kada nastupaju određeni pjevači ili određene grupe, zabavne ili rock glazbe, nebitno, da se ne događa određeno nasilje. Dakle, nasilje je uvijek i svugdje prisutno, ali stvarati jednu sliku nasilne države, podsjećam i na Izvješće Pučke pravobraniteljice koja je nešto tako govorila i u ovom izvješću za 2018. g. s kojim se ja uopće ne slažem, dakle, jedne države koja u kojoj su ustaška obilježja svakodnevnica, svaki dan sada nasilje i kad stvorite jednu takvu sliku i kad to šaljete i kad vam to gleda diplomatski ... [[Govornik se ne razumije.]] onda zapravo stvarate sliku o svojoj vlastitoj državi. Dakle, ja izvučem zaključak, što gore to bolje, stvarati sliku o hrvatskoj državi, a bilo kakvi pomaci, pa i ovi vezani iz strategije nacionalne sigurnosti kao takvi nisu dobrodošli. Ono što me posebno iritiralo kod g. Ostojića. kolege, dakle kada govori o nasilju, odnosno diskriminaciji, podsjetit ću ga na jedan sraman upit koji je na njegovim stranicama, zapravo na stranicama HS-a upućen MUP-u. Dakle ovo je nedopustivo što ste vi napravili, kolega Ostojiću, a ja ću to pročitati. Dakle, ovo je vaše zastupničko pitanje. Molim vas, vi pitate ministra, da mi dostavite podatke vezane za navedene novozaposlene službenike u sjedištu MUP-a prema podacima o informacijskog sustava MUP-a u koliko slučajeva je njihov bračni drug odnosno bar jedan od roditelja tijekom svog života imao prebivalište na području grada Imotskog odnosno njegov pripadajućih naselja. I nije vam neugodno, dakle ovo je neviđen oblik diskriminacije, rasizma i brojanja krvnih zrnaca. Što to znači, kada biste vi došli ponovno na vlast i bili kojim slučajem ministar unutarnjih poslova, ja sam siguran da nećete to biti, što bi Imoćani, trebali bi pisati u MUP-u za Imoćane i pse, zabranjen ulaz? Što bi trebali nositi crvene trake? Ministar vam je odgovorio. Od koliko, 1500 ljudi, 6 ljudi je zaposleno iz imotskog područja ili jednog od njihovih roditelja. Pa to ne da je sramota, to je nedopustivo, ja to nisam mogao vjerovat kad sam pročitao. Dakle, kad govorite o tome i kad govorite o strategiji u ovoj strategiji dotakli ste se toga pa sam evo to namjerno danas rekao jer mi je to apsolutno, apsolutno neprihvatljivo. Ono što, da mi vrijeme ne istekne, dakle sve ove različite mogućnosti koje radi RH svakako su pozitivne i treba takve informacije i sa Europarlamentom i sa Frontexom zapravo ovoga razmjenjivati pogotovo što smo mi i EU direktivu prvi preuzeli u razmjeni podataka putnika u zračnom prostoru što je jako bitno kao turistička reciptivna zemlja. Dakle, nije to mali posao i mislim da i sigurno turistička sezona kao naš projekat kojega žele preuzeti neke druge zemlje jest jedan dobar i odličan projekat koji ide u prilog svima nama i mislim da na ovome treba raditi. Ono što o čemu manje govorimo ili manje znamo, a to je da kod ove strategije je radio jedan veliki broj ljudi i njih se zapravo ne spominje, a oni su napravili jedan veliki posao. I kolega Tuđman je zapravo govorio o nizu strategija koje je trebalo prvo dobro i razložno pročitati, analizirati i inkorporirati u ovakav jedan dokument. To nije nimalo lako i mislim da o tim ljudima, da njima dugujemo jednu veliku zahvalnost pogotovo kroz sama izvješća njihova sastavljanja i znam da je to na jednoj volonterskoj bazi, ali to su pretpostavljam ljudi i stručnjaci i akademici, dakle i stručna javnost i oni ljudi koji se bave i lokalnom, regionalnom samoupravom koji rade zapravo na ovome. Ono što želim reći na samom kraju, dakle strategija ova govori o jednom okviru za objedinjavanje svih sastavnica našega sustava u sigurnosnom sektoru, a naglasak je zapravo najviše na MUP-u, na Ministarstvu obrane te sigurnosno-obavještajnim agencijama. Ono možda što meni osobno nije drago, ja o nekim stvarima ne bih volio govoriti javno i transparentno jer neke slabosti koje ovdje iznosimo ti koji nam vrše ugrozu uvijek mogu iskoristiti i imati u svoju korist, a na štetu RH. Dakle, nisam uvijek da se mnogi podaci iznose pa čak ni ovdje javno u Hrvatskom saboru, to ipak treba ostati za službe kojima trebamo vjerovati kao i Hrvatskoj vojsci koja u hrvatskoj javnosti uživa veliki ugled kao institucija, a nadam se da će taj ugled doživiti i neke druge institucije u hrvatskom društvu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo povreda Poslovnika, dignuo je tablicu poštovani zastupnik Ostojić. Izvolite.
Povrijeđen 232., govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja prema utvrđenom dnevnom redu, ukoliko se udalji od teme predsjedatelj će ga opomenuti da se drži teme dnevnog reda, ako govornik nakon drugog poziva da naglašavam dalje. O tome kako sam ja zastupničko pitanje šta je moje ustavno pravo postavio i kakav sam odgovor dobio, gospodin ga zna ja ga još uvijek ne znam. To je ovaj dosta interesantna stvar, apsolutno nema veza s nacionalnom sigurnošću niti sa strategijom.
Dobro, ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik jer danas se kao i često išlo u širinu i govorilo o raznim stvarima koje nisu striktno vezane uz izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti. Neke kolegice su o tome govorile, neki kolege su isto išli u širinu, pa ovaj do jedne granice se može ići u širinu, nakon te granice više ne. Ovaj, sad ćemo ići na replike i prvu repliku je, će imati poštovani zastupnik Ranko Ostojić.
Poštovani predsjedavajući moja replika se odnosi prije svega na pitanje jednog važnog dokumenta. To je dokument koji se zove Strategija nacionalne sigurnosti, ishodišni je strateški dokument i vi kao kolega zastupnik pozivate da je normalno da se ne podnosi izvješće onako kako je propisano u Poglavlju 5 te iste strategije. Ni za 2017., za 2018. i sad kad već govorite o zastupničkim pitanjima ja sam inicirao da ovo dođe na dnevni red ovde jer sam tražio da se taj dokument kako u njemu piše dostavi napokon Hrvatskom saboru. Toliko o zastupničkim pitanjima.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, ovaj dokument je došao u Hrvatski sabor 17. siječnja 2019. godine, rekao sam ukoliko postoji određena zakašnjenja mislim da je to ministar u svojoj najavi danas kada je govorio rekao i govorio o tim stvarima kod formiranja same strategije pola godine je zapravo samih koordinacija i svega onoga što se dogodilo. Mislim da je on to daleko bolje objasnio nego što bih ja sad ovdje u ovom trenutku trebao jer ne znam za podatak zbog čega je recimo se kasnilo pola godine. Ja ne znam za taj podatak. Naravno da bih volio da sve stvari koje su u ovom Hrvatskom saboru dolaze na vrijeme i da o njima možemo raspravljati, ali vas podsjećam, sjetite se kada ste vi bili na vlasti mi smo dobivali ovakva izvješća, ovih opće nije ni bilo, ali slična dvije, sa dvije ili tri godine zakašnjenja, sa dvije ili tri godine zakašnjenja. Dakle, dopustit ćete da ovo zakašnjenje od pola godine i nije toliko, toliko bitno. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega spomenuli ste krizne situacije pa ste naveli primjer Gunje ili recimo izbjegličke krize. I sad ja uvijek volim postaviti 3 pitanja da se vidi razlika kako je bilo prije i kako je bilo sad. Recimo je li tad županijski stožer koji je bio oformljen mogao sam riješiti krizu? Je li taj županijski stožer u slučaju Gunje brzo reagirao prema državnom stožeru? Znamo da nije i znamo da je trebalo puno vremena. I je li se izgubilo vrijeme i multiplicirale odgovornosti, nije bila jedna linija zapovjedne odgovornosti itd. Na greškama se uči. Da je onda bio jedan krizni stožer, s jednom linijom odgovornosti, s jednom linijom zapovjedne odgovornosti i suradnje takve situacije bi bile prevenirane. Praktički sada imamo jednu liniju zapovjedne odgovornosti, imamo jedan krizni stožer i jedan sustav odgovornosti s međuresornom suradnjom. Prema tome, 3 u 1 kako bismo rekli i ove situacije bi trebale biti prevenirane.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Petrijevčanin Vuksanović, dakle ja sam spomenuo samo Gunju jer mi je ostala ta slika onako u glavi sjećam se da smo o tome razgovarali, amfibijska vozila, trče generali u čizmama, raybanke, predsjednik vlade pada sa amfibijskog vozila, ne zna se tko pije, tko plaća. Dakle dogodio se, dogodio se jedan scenarijo neželjeni koji se jednoj državi ne smije dogoditi, dakle iz jednog centra s kojim se upravlja, a zna se tko to treba raditi, u tom trenutku je samo trebalo dobro iskoordinirati stvari. Gunja se svakome može dogoditi, takve elementarne nepogode se mogu svakome dogoditi, ali zato postoji država, zato postoje centri koji o tome moraju voditi brigu uostalom zato ih i plaćamo. Ova strategija zapravo govori o takvim stvarima, dakle poveznica MUP-a, Ministarstva obrane i svih onih institucija i službi koji trebaju raditi u takvim, takvim trenucima. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Zahvaljujem. Kolega Babiću dakle u današnjem izvješću se iscrpno govori dakle o hibridnom djelovanju protiv RH. Pitam dakle u kojoj mjeri zapravo diplomacije predstavnika RH prema svojim građanima, prema svoj državi zapravo pridonose ovom hibridnom ratovanju. Imali smo danas raspravu gdje je jedna zastupnica dakle osuđuje huligansko nasilje u RH, a u isto vrijeme podržava dakle političko naselje nad čitavim Hrvatskim narodom u BiH dakle podržavajući ovaj čestitajući Komšiću na izboru i predbacujući institucijama RH što su to osudili. S druge strane sjetimo se da je bivša ministrica nekada dakle optuživala Hrvatsku za agresiju na BiH ili da je bivši predsjednik RH izabran velikom većinom glasova dakle govoreći u Knessetu govorio o ustaškoj zmiji koja je duboko zapletena još uvijek u srcu hrvatskih građana koji su ga većinom glasova izabrali, a koja je odgovor u Drugom svjetskom ratu bila za dakle zločine nad Srbima i ovaj i Židovima. Prema tome u kojoj mjeri zapravo ovaj iznutra [[Upadica: Hvala.]] mi djelujemo na …/Govornici govore istovremeno./…
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Teško je u 1 minuti sažeti neke stvari, ali sam svjedok određenih događanja koja su se dogodila na štetu RH. Nažalost ona su išla iznutra od pojedinih institucija, zamislite opunomoćenika Hrvatskog sabora koji se bavi ideologijom, dakle on se bavi ideološkim stvarima pobija određene stvari jednog Vijeća za suočavanje sa totalitarnim režimima i takva izvješća vam idu vanka, vani, bilo da se radi o izvješću pučke pravobraniteljice, univerzalnom izvješću povjerenika za ljudska prava, nekadašnjem ministru …/nerazumljivo/… koji je tada govorimo o problemima recimo Roma u Hrvatskoj sa napisanim izvješćem, a još nije bio došao u RH. Dakle, stvara se jedna slika, potpuno nepotrebna slika koja nije realna slika u RH. Ovo što ste govorili recimo i spomenuli ste poštovanu kolegicu, dakle njeno je pravo da se ona tako odnosi pa i prema Hrvatima u BiH odnosno da favorizira [[Upadica: Hvala.]] Komšića kao takvoga, ja na to ne mogu utjecati ali mi je žao što se to događa zbog Hrvata u BiH.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marije Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Babić, pa vi ste u svom, u svojoj raspravi se dotaknuli i nečeg što možemo nazvati i sive naočale i ružičaste naočale, smatrajući kako u ovom pogledu znači provedbi Strategije nacionalne sigurnosti zapravo vam sive naočale nisu baš dobre što podrazumijeva da bismo gledajući kroz ružičaste i govoreći da je sve dobro, da je sve u redu zapravo bili na tragu očuvanja ili zaštite nacionalne sigurnosti. Ma je li je to zaista tako i moguće? Jer ako ne govorimo to bi značilo da ne govoriti o tome da postoji nasilje, da tog nasilja nema ili ako ne govorimo ili ne vidimo da postoje siromašni, znači da siromaštva nema i da će ono nestati u Hrvatskoj. Govoriti o tome da ili ne govoriti o tome da postoji diskriminacija znači to bi podrazumijevalo da diskriminacije u Hrvatskoj uopće nema. Pa je li je to zaista tako i da li ružičaste naočale [[Upadica: Hvala.]] zaista vode nacionalnoj sigurnosti?
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Razumio sam vas u potpunosti kolegice Alfirev, dakle ja ne govorim da nema nasilja i da nasilje ne postoji, ali ne volim tu selektivnost. Znate selektivan pristup prema nasilju u datom trenutku iskoristit ga za dnevno političke svrhe odnosno stvarati sliku koja zapravo to nije. Ja vas uvjeravam da to nije tako. Nasilje u školi jel ima ih, naravno da ima, nasilje na ulici, pa ima, nasilja ne znam na koncertima, na, naravno da ima i protiv toga se treba boriti, zato je 0 tolerancija na nasilje u RH, pa nitko normalan vam neće kazati da je za nasilje, ali sam protiv te selektivnosti zato što se dogodilo recimo da su napadnuta ne znam dva kažu Srbina na Braču, ne znam jel to točno, ali dobro, ukoliko je prihvaćam tu činjenicu, ali mi govorimo o nasilju da li je to prema Srbima, prema Hrvatima, prema Romima, mi smo protiv nasilja, a ne zato da se to izvlači pa onda to diže [[Upadica: Hvala.]] na jednu veću razinu i onda oko toga pravimo nepotrebni problem i ružnu sliku.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Babić o raspravama nacionalne strategije danas nažalost ofarbana politički, ideološki i dodvoravajući se određenim skupinama društva. To je naprosto činjenica koja se može pročitati iz ovih današnjih rasprava. Ovo je upravo tema koja to ne bi smjela biti, jer nasilje je nasilje, a ako smatram da nešto se dobro ne radi onda kažem da bi ja to smatram da bi trebalo napraviti tako i tako. Međutim, danas smo ovdje čak čuli izjavu da nasilje dolazi isključivo iz desne političke opcije, a ovo sve drugo je divno i krasno, ali desničari su ti koji vrše nasilje. Čak smo to čuli u saboru ovdje u ime jednog kluba. Pa i prebrojavanje krvnih zrnace jedne pokrajine u Hrvatskoj dosta su ih 45 godina prebrojavali pa neće ih valjda danas prebrojavat, pa sjetite se onog brisanja jednog kolege ministra unutarnjih poslova, nije to bio kolega Ostojić nego jedan drugi u Vrgorcu kad je izbriso toliko i toliko ljudi, ali vrlo interesantno da ih ne smetaju onih koji dolaze po naknadu za zaposlene i naknadu doplatak na djecu preko granice u nekim drugim područjima Hrvatske i to nitko neće riješiti jer ako bi se to riješilo jer onda bi to bio napad na jednu nacionalnu manjinu.
Poštovani zastupnik Babić odgovor.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Upravo to, dakle takva selektivnost, a i nekakvi povijesni razlozi koji je pojedina područja koje ste vi nazvali pokrajinom imotskom i imaju jedna ružna iskustva i još kad vam k tome saborski zastupnik ide brojati krvna zrnca tih ljudi je nedopustivo. Ja stvarno to od njega nisam očekivao, ali kad se to, kad se to već na takav način, što bismo mi trebali s tim ljudima? Izmislite negdje na Mars, negdje izvan RH pa bismo bili sretni i evo, zato da se ne bi dogodilo da se neki Imoćanin možda ne bi zaposlio i MUP-u. Dakle, slažem se s time, stvara se jedna ružna slika i ono što dolazi od lijeve opcije, a to je da ova desna strana ili desnica u Hrvatskoj je sklona nasilju, a lijeva to nije, oni su avangarda ovoga društva i mi ih kao takvu avangardu moramo poštivati. E, pa nije tako.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajnici sa suradnicima. Pozdravljam ovo izvješće i naravno, Strategiju o nacionalnoj sigurnosti koju smo donijeli, evo, nakon 15 godina. To je kvalitetan dokument i dobra je podloga svih naših aktivnosti u području zaštite nacionalne sigurnosti. Temeljni interesi svake politike i nacionalne sigurnosti jesu razvijanje osjećaja sigurnosti kod građana kao i stvaranje održive i stabilne države. Strategija definirana u 9 strateških ciljeva koje podupiru odgovarajuće nacionalne interese. Vjerujemo da je trenutno najveći nacionalni interes onaj koji se tiče ekonomskog dijela sigurnosnog sustava, a to je stvaranje ekonomski stabilne i održive RH, zajedno s demografskog obnova i revitalizacijom. Nacionalni interes kojeg Vlada RH posebno naglašava jest zaštita hrvatskog naroda u BiH, kao jednog od konstitutivnih naroda, ali osim BiH, također je važna zaštita i Hrvata u ostalim zemljama u okruženju, poput Srbije, Crne Gore, Slovenije, očuvanje njihovog identiteta, kulture kao i osiguranje njihovog obrazovanja na materinjem jeziku predstavljaju važan segment hrvatske vanjske politike. Kako sam i ranije napomenula, prvi nacionalni interes je sigurnost stanovništva te teritorijalni integritet i suverenitet RH, a kao prvi strateški cilj određeno je dostizanje najvišeg stupnja sigurnosti i zaštite stanovništva i kritičkih infrastruktura. Posebno napominjem napore koje je Vlada i nadležna ministarstva ulažu u kibernetičke sigurnosti koje postaje sve veći problem u modernim sigurnosnim ugrozama. Također napominjem i da je Sigurnost 18, održavanje reda i suradnja sa ostalim državama za vrijeme turističke sezone iznimno bitna za naše gospodarstvo jer turizam predstavlja vrlo važan izvor prihoda za RH i zaštita turista, ali i domicilnog stanovništva za vrijeme najvećeg priljeva stranog stanovništva u turistička središta u RH. Što se tiče kontrole granica, Vlada i MUP predano rade, kao što smo vidjeli u izvješću o nabavci najnovije tehnologije kojom se na efektivan način kontroliraju ljudi, roba, kao i prijevozna sredstva. Posebna pozornost pridaje se nezakonitim prelascima graničnih prijelaza, isto tako, pazi se da prirodne granice budu u svakom trenutku pod nadzorom kako bi se osigurale eventualne rute kojima se odvijaju ilegalne aktivnosti. Svako poboljšanje sustava nemoguće je bez obrazovanja stručnog kadra koji se bavi zaštitom, stoga pozdravljam obrazovanje pripadnika odnosno polaznika policijskih programa, polaznike je naravno, potrebno upoznati sa suvremenim ugrozama i pripremiti ih za konkretne situacije na terenu. Naravno, važna uloga je tu i SOA-e koja prikuplja, obrađuje informacije, obavještajna djelatnost je, programi ranog raspoznavanja prijetnji i rizika, kao i ostalih zadaća koje se tiču obavještajne djelatnosti. SOA kontinuirano rad na prilagodbi suvremenim izazovima, prije svega, terorizmu i protuobavještajnih aktivnostima. Uz SOA-u, važnu ulogu tu ima i VSOA koja zajedno s NATO-om i sigurnosnim alatima EU sudjeluje na obrambenom području i obavještajnim aktivnostima vezanim uz vojne operacije i aktivnosti. Naravno, vrlo bitna je civilna zaštita, to je tradicionalno već kod nas. Prije svega je utemeljena na Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje, vatrogastvu koje prve, naravno zaštićuju kritične infrastrukture, civilna zaštita je međuresorni sektor MUP-a i MORH-a gdje je potrebo strogo koordiniranje kako bi se izbjegli mogući nesporazumi, što smo, evo već prethodnim raspravama mogli i čuti. I naravno, kako bi smanjili i otklonili štete i smetnje. Vlada RH pomaže jedinicama regionalne uprave i samouprave u nabavci opreme, ali i školovanju kadra jer smo vidjeli da EU civilnu zaštitu stavlja u fokus svojih sigurnih politika. Zanimljivo je za napomenuti kako RH sudjeluje u brojnim akcijama spašavanja u drugih državama, a posebice na more, pa evo ja ću napomenuti da u izvješću stoji kako je provedeno 480 akcija spašavanja na moru u kojem je spašeno 765 ljudi, što turista, što migranata. Posebne napore vidimo da Vlada i ostali resori ulažu u razminiravanje. Naime, u posljednjih nekoliko godina minska polja koja su ostala iz vremena još Domovinskoga rata su smanjena sa 446 kvadratnih kilometara na 365. Upućena je zamolba da UN-u da se taj rok produži, naravno i da se odobri više sredstava i pretpostavka je da će do 2025. godine cijelo područje RH biti u potpunosti očišćeno od mina, ali evo, ovdje je naravno za pohvaliti da imamo nekoliko županija koje su u potpunosti očišćene od mina, između ostalog, tu je i moja Brodsko-posavska županija. Sigurnost granica predstavlja jednu od temeljnih odrednica po kojima će Hrvatska ući u Schengenski prostor. Hrvatska granica sa BiH, Srbijom i Crnom Gorom je jedna od najdužih vanjskih granica EU i potrebna je njezina sustavna kontrola i nadzor. Posebno je važna nabavka suvremene tehnologije, kamera i ostale opreme kojima bi se otkrila svaka mogućnost ilegalnog prelaska državne granice. Naravno da je strateški cilj ulazak Hrvatske u Schengenski prostor i evo, nadam se da su ostvareni gotovi svi preduvjeti za to. Obrana teritorijalnog integriteta i očuvanja suvereniteta je cilj kojeg Hrvatska teži od svoga nastanka, kao i ostatak država u NATO savezu, Hrvatska, vidimo da kontinuirano povećava svoje izdatke za obranu kako bi oni dostigli onih 2%. Evo, ja još jednom se ovdje zahvaljujem, nema ministra, ali tu je državni tajnik, na svemu što ulažu, što materijalno, što ljudsko, kako bi olakšali i omogućili život hrvatskih vojnika, naravno, profesionalnih vojnika. Nedavno je, MORH je naravno svakodnevno provodi i radne sastanke s predstavnicima i čelnicima drugih država. Kontinuirano radi na proširenju, suradnji i razmjeni iskustava, što je naravno, vrlo bitno kako bi se surađivalo i kako bi imali informacije koje su bitne u pravo vrijeme. Naravno, Vlada RH je prepoznala važnost klimatskih promjena i utjecaja koji isti imaju na život građana, ali i na ekonomiju države i štetu koju mogu prouzročiti, čak i na kritičnim infrastrukturama. Stoga jedan od ciljeva, vidimo da je stvaranje ekološki održive RH u čemu vrlo važnu ulogu imaju i EU fondovi. Vrlo važan segment sigurnosti koji se dosta često zaboravlja je energetska sigurnost u RH. Posebnu pozornost pridaje se pravovremenoj opskrbi građana energentima, kako bi ona bila dostupna i naravno, kako bi bila dostupna i po najpovoljnijim cijena koje se formiraju, naravno na tržištu energentima. Kod energetske sigurnosti, važno je napomenuti da je Hrvatska pospješila svoju opskrbu strujom, naravno da se tu ulaže puno više i puno bolje, ali evo, znači ide se ka naprijed. Opskrba plinom pospješit će se, naravno, izgradnjom LNG terminala koji smo vidjeli da i EU proglasila svojim strateškim projektom. Oni će naravno, pridonijeti opskrbi i učinkovitosti plinom Hrvatske, ali i drugih dijelova Europe i učiniti ih manje ovisnim i naravno, dostupnijim. Jedan od resursa koje RH ima u dovoljnim količinama su šume i one čine gotovo 33% hrvatskoga teritorija. Nažalost, one su u ljetnim mjesecima izložene požarima. U gašenju istih angažirana su vatrogasna društva, kao i kanaderi, koji su u mogućnosti u relativno kratkom vremenu gasiti požare. Važno je da je Vlada RH promoviranjem i oglašavanjem da sustavno građani upozorava i napominje da su šume prirodno bogatstvo, da ih je potrebno sačuvati, prema njima se i prema okolišu odnositi, kad se u njemu boravi, znači onako kako treba. Isto tako, RH je u vrhu svjetskome po zalihama pitke vode po broju stanovnika. Očuvanje zaliha pitke vode i pravilno gospodarenje predstavlja jedan od glavnih interesa Vlade RH. Demografska obnova, po meni sada, u ovom trenutku možda jedan od najbitnijih, također jedan od strateških ciljeva Hrvatske kao i sve zemlje, i Hrvatska se suočava sa demografskim deficitom i zato konstantno se radi na poboljšanju demografske slike. Ministarstvo demografije, naravno u suradnji sa Vladom RH je donio niz zakona kojima se pokušava poboljšati, a to je, ja ću nabrojati samo neke, Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama, koji je povećan znači u onih drugih 6 mjeseci dopusta za roditelje do tadašnjeg [[Upadica: Hvala.]] 2 tisuće… Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Maksimčuk, vi ste puno toga rekli u svojoj raspravi, mogao bih se referirati na više stvari, ali referirati ću se samo na jednu. Dakle, rekli ste kako je obrazovanje važno i da pozdravljate obrazovanje policijskih djelatnika i tu se ja s vama slažem. Obrazovanje jest važno, ali ta vaša rečenica je upravo dokaz da je ova strategija popis lijepih želja, a da je ovaj izvještaj skup lijepih riječi, jer dok mi u ovoj strategiji pričamo o važnosti školovanja policijskih djelatnika, ova ista Vlada, vaša Vlada, predlaže jedan drugi zakon koji se zove Zakon o policiji u kojem snižava kriterij obrazovanja ljudi koji ulaže u policijsku službu. Dakle sa sadašnjeg 4-godišnjeg obrazovanja, minimuma da bi netko mogao uči u policijsku službu, prijedlogom novog zakona, ova Vlada to spušta na 3-godišnje školovanje. Dakle, ovu strategiju, treba ju pratiti popratne aktivnosti [[Upadica: Hvala.]] a to su drugi zakoni i akcije da bi se ona provodila, a to nažalost, [[Upadica: Hvala.]] ova Vlada ne radi.
Odgovor, poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala uvaženi kolega. Nisam za to da ikoga degradiramo, naravno da MUP pokušava što je najbolje moguće izraditi taj zakon i prilagoditi ga, naravno izazovima koji jesu i jednako tako i obrazovanju kadra. Mislim da svi zajedno trebamo zajednički raditi, Hrvatska je sigurna zemlja, ali mi zajedno odavde trebamo širiti tolerantno i pravedno društvo.
Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Dakle, danas kada razgovaramo o izvješću o provedbi strategije nacionalne sigurnosti u RH, trebamo se zapitati kakva je nacionalna sigurnost u RH. Ja neću ulaziti u cijelu širinu koju obuhvaća ova strategija, stvarno je puno područja o kojima se govori, o puno toga bi se moglo govoriti, ali jednostavno, 10 minuta za to nije dovoljno, a ja ću se dotaknuti samo jednog dijela ove strategije. Dakle, u ovom izvještaju piše, između ostalog, gdje se govore sve stvari koje prijete Hrvatskoj, koje ne prijete, koje su dobre, koje su u granicama, koje nisu, piše i da su novi, jedan od novih glavnih izazova pred kojima se Hrvatska nalazi, osim terorističkih prijetnji koje prijete i cijeloj Europi, također i ilegalne migracije. I da u cilju zaštite vanjskih granica RH, Hrvatska je povećala broj policajaca na našoj granici i svaki dan upućuje nove snage na granicu da bi se to zaustavilo, međutim, ono što se dešava u praksi je nešto sasvim drukčije. Dakle, migrantska kriza poprima sve šire i šire razmjere, ja dolazim iz Primorsko-goranske županije koja je jedna od ruta migrantske krize i o tome sam već govorio u ovom parlamentu nekoliko puta i ono što želim reći je da mi sada srećemo skupine migranata koji hodaju po Gorskom kotaru po malim mjestima sada već idu i po naseljenim mjestima, po zaleđu Novog Vinodolskog, Vinodolske općine, u okolici Rijeke i šta sad mene zanima. Mene zanima, reći ću vam jedan primjer, dakle nedavno se prije jedno 7 – 8 dana ljudi su za medije svjedočili koji su imali susret sa migrantima u svome kraju riječ je o zaleđu Novog Vinodolskog su rekli kako su im kucali migranti na vrata i kako su bili uporni i u jednom trenutku su otvorili vrata i kaže im čovjek između ostalog ono standard imate hrane, imate vode, imate ovo i kaže čovjek imate cigareta, a on kaže, čovjek naš znači Hrvat kaže ne, ne pušim, a kaže on kako ne pušite prošli tjedan ste imali dali ste našim kolegama. Dakle, oni znaju kuda idu, znaju rute kojima se mogu kretati, znaju tko ima cigarete, tko nema cigarete, gdje živi čovjek, gdje ne živi čovjek. E sad mene zanima kako institucije ove zemlje ne mogu znati kuda se oni kreću i da ne mogu to spriječiti odnosno drugo pitanje, meni je jasno da netko može ilegalno proći granicu i da može završiti u određenom dijelu Hrvatske, to se sve dešava i nemamo mi dovoljno ljudstva da bi to spriječili na samom izvoru, ali kako netko može proći 150, 160 km kroz šumu da ga prije toga nitko ne zaustavi? E sad nije pitanje samo migranata, pitanje svih, mene zanima kakva je nama sigurnost ako tako ljudi prolaze i kreću se, a institucije ove zemlje ne mogu to kontrolirati i ne mogu to pratiti? I do kuda idemo, kamo, kako možemo jamčiti sigurnost našim sugrađanima. To je veliki problem. Sada su počeli recimo učestale su provale u obiteljske kuće, posebno na području Gorskog kotara. Mi smo turistički kraj, mi živimo od turizma. Dakle, s jedne strane županija, država i institucije ove zemlje potiču turizam u našem zaleđu, s druge strane tamo imamo skupine migranata koje sada u sred bijelog dana hodaju po mjestima, evo u centru Fužina su nedavno viđeni dakle više nemaju ni straha od kretanja nekakve vlasti ili institucija. S druge strane koliko to ugrožava naš turizam i gospodarsku granu od koje svi skupa živimo. Policija, to mještani sami govore dobro radi posao na tom području kada dođu, ali je problem što recimo na području zaleđa Novog Vinodolskog koje je ogromno područje patrolira jedan policijski auto jer njih nema dovoljno. Znači, njih nema dovoljno u Policijskoj postaji Crikvenica koja je nadležna u Policijskoj upravi Primorsko-goranskoj i na tome bi država trebala raditi. Dakle, tu bi trebalo povećat osim same granice i broj djelatnika MUP-a na onim područjima koje su poznate migrantske rute kada se to već dešava. Iako je opet, još jednom ću reći, meni je nejasno kako netko može 160 km prolazit kroz neku zemlju da ga, da ga nitko ne uhvati. Šta rade institucije? Da li smo mi sigurna zemlja ili nismo sigurna zemlja? To su pitanja koja mene zanimaju. Dakle, to je problem koji sve više i više eskalira, koji budi nesigurnost naših građana, koji ugrožava njihovu egzistenciju i o tome treba više poraditi. Dakle, ne možemo mi u ovoj strategiji samo napisati da su to neki novi izazovi pred nama, da smo povećali veći broj policajaca, dakle treba aktivnije djelovati. Drugo pitanje koje želim postavit, isto vezano za ovu temu, dakle neki dan se na Gradskom vijeću Delnica otvorila ova tema, načelnik policije je rekao da oni rade očevide i da popisuju svaki, svaku situaciju provale u objekte, provalu u kuće tih ljudi i svu nastalu materijalnu štetu jer da imaju informacije u policiji da Vlada priprema nekakav fond za obeštećenje ljudi koji dožive štetu od migranata. Ja sam to prvi put pročito u Novom listu neki dan. E sada mene zanima da li mi netko od predstavnika Vlade može reći da li je to točno, da li Vlada organizira i osniva nekakav fond za obeštećenje, obeštećenje ovoga građana koji dožive štetu od migranata, meni je to malo nevjerojatno moram vam reći jer ono znam da tako sustav ne funkcionira niti bi država to mogla raditi, ali ako to kaže neki službeni organ na službenom tijelu gradskog vijeća jednog mjesta onda valjda čovjek nije to izmislio nego mu je valjda netko to reko. Tako da me zanima da li netko ima te informacije, da li je to točno i da li se u tom slučaju onda ljudi mogu nadati nečemu i da li mogu očekivati nešto od toga? Evo, to su u stvari po meni jedna od gorućih tema o kojoj kada pričamo o ovom segmentu nacionalne sigurnosti uz sve ove druge važne stvari koje se spominju u ovom izvještaju, je jedna važna tema koja pogađa moj kraj i zbog toga sam želio o tome još jednom ovdje progovoriti. Apeliram na vas iz Vlade da pojačate napore na tom kraju, da povećate broj policijskih službenika i da, i da probamo riješiti taj problem, jer opet ću se vratit dakle, često se ovdje u raspravi sada u nekoliko drugih tema spominjala bivša vlada. Ja ću opet spomenut bivšu vladu i migrantsku krizu 2015. godine. Reći ću samo ovo 2015. godine naši građani nisu sretali migrante na svojim kućnim pragovima, nisu, ne nisu. Dakle vi me razuvjerite, u novinama niste mogli čitat o migrantima koji lutaju hrvatskim šumama, po naseljenim mjestima, upadaju na vrata i rade štetu hrvatskim građanima. Ja ne znam ni jedan tekst iz 2015. godine o toj situaciji, dajte mi ga donesite, evo vidim da negodujete pa dajte me razuvjerite. Ja se samo sjećam slika kako se taj problem rješavao i da naši građani to nisu sretali. Vi kolega Boriću se smijte ovo je problem naše županije, mogli bite i vi o tome govoriti, jer kad vam počnu plivat tamo na otok Rab onda se nećete više smijat. Tako da ovo je ozbiljna tema i o njoj treba govorit i treba ukazivati i treba ju probat riješit. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Raguža.
Gospodine dopredsjedniče, predstavnici ministarstava, kolegice i kolege zastupnici, izvješće o provedi Strategije nacionalne sigurnosti prigoda je da se progovori koliko ona u svojim ambicijama da realizira nacionalne ciljeve kroz 9 strateških, nacionalne interese kroz 9 strateških ciljeva konstatira i promjene koje su nastale u protekle dvije godine od 2017. do 2019. kada je u pitanju recimo BiH položaj hrvatskih manjina ili Hrvati u iseljeništvu. Cijenim da je upravo važno pored svega što je danas kazano o vrijednosti Strategije nacionalne sigurnosti propitati sukladnost ključnih konstatacija iz izvješća o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti sa promjenama koje se događaju u izravnom okružju RH. Iako se njezini ključni dijelovi odnose na RH što je prirodno, vrijedna činjenica je da je Strategija nacionalne sigurnosti prepoznala i poziciju hrvatskog naroda u BiH, položaj hrvatskih manjina i hrvatskog iseljeništva. Kada su u pitanju hrvatske manjine pored niza uspjeha, napora koje poduzimaju državne institucije RH prije svega Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i Središnji državni ured bilo bi važno primijetiti da je krajnje vrijeme pored uspjeha u zaštiti kulturnog identiteta hrvatskih manjina u europskim državama, posebice u dvije države u Srbiji i Crnoj Gori gdje su Hrvati u statusu manjine autohtoni narod na tome području konstatirati potrebu da se osigura političko predstavništvo Hrvata hrvatske manjine u Srbiji bilo na lokalnoj, pokrajinskoj ili državnoj razini u istom statusu kakav imaju pripadnici srpske manjine u RH. Također političko predstavništvo u vlastima i sredinama gdje Hrvati žive u Crnog Gori, ali isto tako i u mjeri u kojoj to omogući specifično prilagođeno uvjetima i u drugim državama gdje su Hrvati u statusu nacionalne manjine. Kada je u pitanju hrvatsko iseljeništvo bilo bi važno prije svega naglasiti u provedbi strategije izostanak potrebno jednog racionalnijeg, realnijeg odnosa o važnosti hrvatskog iseljeništva ukupno u statusu i perspektivi hrvatske nacije ne samo u RH već i izvan RH. Naime, pored napora koje Vlada, aktualna Vlada RH u tom pravcu poduzima konkretnim inicijativama i zakonima kada su u pitanju Zakon o strancima, Zakon o hrvatskom državljanstvu ili posebice u okviru rasprava o izbornom zakonu i potrebama izmjena izbornog zakona, bilo bi važno primijetiti da ne postoji dovoljno raspoloženja u političkim strukturama, dakle ovdje u Hrvatskom saboru da se hrvatsko iseljeništvo vrednuje na primjereniji način. Treći važan segment iz pozicije Hrvata izvan Hrvatske je BiH i sve ono što je hvale vrijedno, što je navedeno i u izvješću o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti. Postoji tu niz aspekata, političkih prije svega, ali po meni i izostanak jednoga preciznijega pristupa i u izvješću provedbe Strategije nacionalne sigurnosti prema BiH. BiH nije država koja ima nekih manjih problema u funkcioniranju u političkom životu. U BiH se događa ključni proces koji se ne želi primijetiti, a koji može biti predmet i izazova sigurnosti RH, a to je činjenica da na području BiH ne daj bože, ali se stvaraju uvjeti zato izrastaju dvije buduće države koje će neminovno doći u sukob. Oni koji žele realnije, racionalnije gledati što se događa u BiH primjećuju, a to se na temelju niza činjenica da i objektivno i zaključiti i utvrditi, da osim entiteta Republika Srpska na području drugog entiteta Federacije BiH se također razvijaju procesi, ne samo nacionalne dominacije Bošnjaka već potpunog preuzimanja upravljanja sa entitetom Federacije. Mnogi su skloni primijetiti i zaključiti kako u Republici Srpskoj postoji ambicija da Republika Srpska izraste u državu, oni se time javno i hvale, ali sličan proces se događa i na području drugog entiteta, dakle Federacije BiH gdje Bošnjaci preuzimaju sve nadležnosti države na području entiteta Federacije BiH i guraju hrvatski narod u status nacionalne manjine što je njihova krajnja ambicija. Sa aspekta Strategije nacionalne sigurnosti navest ću i dva primjera kojim ilustriram ove procese o kojima govorim. To je primjer dakle vojne namjenske industrije kakva je kao što je poznato bila na području bivše Jugoslavije 60% nazočna na području današnje BiH i to upravo u većinskim bošnjačkim sredinama. Bošnjačke političke strukture odbijaju nadzor nad realizacijom dakle programa vojne namjenske industrije od središnjih državnih institucija BiH kako inicijative potiču iz entiteta Republika Srpska. Distribucija proizvedenog naoružanja se u najvećoj mjeri realizira preko Saudijske Arabije u žarišta sukoba danas na Sjeveru Afrike ili u prednjim dijelovima Azije. Druga pozicija koja ilustrira procese koji se događaju dakle u BiH samostalnog funkcioniranja sa državnim nadležnostima i ambicijama entiteta je razvijanje pričuvnih sastava policije i u Republici Srpskoj i u Federaciji BiH. Pod krinkom takve priprema za migrantske krize i razvoj krize u tom pravcu u BiH angažira se više tisuća pričuvnih pripadnika MUP-a Republike Srpske ili Federacije BiH gdje Bošnjaci samostalno mimo suglasnosti sa hrvatskim političkim predstavnicima vrše priprema za razvoj pričuvnog sastava MUP-a Federacije BiH koji bi u najvećem dijelu bio sastavljen od Bošnjaka. Dakle, ove dvije pozicije dakle vojna namjenska industrija koja se razvija na području bošnjačkog dijela dakle Federacije BiH i pričuvni sastav MUP-a u oba entiteta ilustrira za one koji žele realno gledati što se događa u BiH razvoj dvije državne strukture koje neminovno klize u sukob, a hrvatski narod je priličito zbog svoje pozicije nezaštićen. Zato konstatacije kako se nepotrebno vrši militarizacija RH nemaju svoga objektivnog uporišta i te kako je važno i hvale vrijedno da se u RH razvija sustav odvraćanja razmještajem Hrvatske vojske od Ploča preko Sinja do Vukovara. U tom pravcu treba nastaviti i to će doprinijeti sigurnosti RH već i regionalnoj stabilnosti, prije svega mislim na BiH druge dijelove okružja današnje RH. Zaključno, hvale vrijedan dokument izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti, treba nastaviti u tom pravcu propitivati ove nove okolnosti o kojima sam u jednom dijelu govorio, a iz perspektive Hrvata izvan Hrvatske hvale vrijedno je što je Strategija nacionalne sigurnosti u svim ključnim segmentima zahvatila politički položaj hrvatskog naroda u BiH, nužnosti izmjena njegove političke pozicije, dala dodatan značaj položaju hrvatskih manjina u europskim državama i hrvatskom iseljeništvu. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Kolega Raguž u svojoj raspravi ste dakle dotakli se i prava nacionalnih manjina hrvatskih izvan Hrvatske, pa i prava crnogorske nacionalne manjine. Danas u Crnoj Gori prema popisu stanovništva živi nešto više od 7.000 stanovnika, međutim Hrvati su u tom području dali ogroman pečat u svojoj povijesti. Prije par mjeseci je zapravo bratovštinama Bokeljske mornarice koja djeluje u Hrvatskoj zapriječeno da sudjeluju na mimohodu za vrijeme blagdana Sv. Duje u Splitu jer je došla pritužba od druge organizacije dakle koja tradiciju Bokeljske mornarice želi prepisati dakle Crnoj Gori odnosno odmaknuti zapravo od povijesnog naselja Hrvata ovaj u Crnoj Gori. Želio bi dakle da čujem i vaše mišljenje u kojem smjeru bi trebalo ići u rješenju ovoga pitanja odnosno s obzirom da se Bokeljska mornarica treba prijaviti dakle na materijalno, nematerijalnu baštinu prema Unescou i bilo bi šteta ukoliko bi Hrvati ovaj zapravo bili ovaj …/nerazumljivo/…
Odgovor poštovanog zastupnika Raguža.
Hrvati u Republici Srbiji i Hrvati u Crnoj Gori nažalost izloženi su i asimilacijskim ambicijama većinskih naroda, Srba i Crnogoraca, bilo da se radi o poticaju za razvijanje Bošnjačke nacije u Srbiji, bilo da se radi o ambicijama negiranja hrvatske kulture na području Crne Gore. RH u tom pravcu je poduzimala niz koraka posebice kada je u pitanju zaštita kulturne baštine Bokeljske mornarice odnosno Hrvata u Crnoj Gori, ali cijenim da i u diplomatskim naporima kroz radi i suradnju mješovitih vladinih povjerenstava ta pitanja treba otvarati na jedan primjereniji način i čvršće se zauzeti za položaj i očuvanje hrvatske nacionalne manjine u Crnoj Gori i suprotstaviti se asimilacijskim ambicijama većinskih naroda.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Raguž, strategija Hrvatske prema iseljenim Hrvatima i Hrvatima u BiH debelo kasni. Politički gledano stalno o tome pričamo, a u stvari ništa ne činimo. Mi znamo koliko je Hrvata protjerano iz BiH, a posebno iz Bosanske Posavine gdje smo tek 5.000 vratili Hrvata. To je strategija, a mi je nemamo, nismo izgradili kuće, nismo im pomogli, nismo im niti danas nije ništa posebno učinjeno. To je najveći problem. Druga stvar imamo spominjanje ovdje izbjeglica i tih migranata, zašto mi nismo postavili žicu između Republike Srbije pa čak i BiH? Nama je Mađarska postavila, Slovenija koje su članice EU, pitam se da li je i to strategija da ih puštamo da prolaze. Mi puno pričamo i ovdje u saboru, a u stvari ne činimo, ako strateški želimo u BiH imati Hrvate mi strateški moramo pomoći prvo Hrvate [[Upadica: Hvala.]] u Bosanskoj Posavini …/Govornici govore istovremeno./…
Odgovor poštovanog zastupnika Raguža.
Hrvatski politički predstavnici u BiH zbog Daytonske strukture BiH i nemogućnosti samostalnog odlučivanja, kakvu imaju Srbi u Republici Srpskoj odnosno Bošnjaci u većinskoj vladi u Sarajevu, u dobrom dijelu nisu mogli niti utjecati na procese o kojima govorite kolega Mišiću, nažalost to je tako, a što se tiče RH i danas smo svjedoci u konstatacijama kolega zastupnica i zastupnika kako zagovarajući otpor što je prirodno, logično o bilo kom nasilju, odobravaju nasilje političko nasilje nad hrvatskim narodom u BiH. Upravo takvo političko nasilje je onemogućilo Hrvate i da se vraćaju i da se brinu o sebi i svom položaju u BiH.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Bože Ljubića. A oprostite jednu repliku sam preskočio, poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Raguž vi ste napravili jednu odlučnu sintezu i zapravo bi trebala ova replika biti koliko zapravo i vaša rasprava jer se na sve možemo ovaj obuhvatiti u vašoj, u vašoj pojedinačnoj raspravi. Međutim, jedan od 4 statička cilja ove Strategije nacionalne sigurnosti jest i briga za Hrvate u BiH i za Hrvate u dijaspori za Hrvate kao nacionalnu manjinu. Ono što zaboravljamo, govorili ste o reciprocitetu, u HS-u postoji Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjima i on kaže da nacionalne manjine mogu imati od 5 do 8 zastupnika u HS-u. Oni u našem Saboru imaju 8 zastupnika. To nije ... [[Govornik se ne razumije.]] nego i poštovanje prema nacionalnim manjinama koje to neće priznati, za razliku od ostalih zemalja, što ste rekli i u Crnoj Gori, možda je bolja situacija, ali u Srbiji je posebno teška situacija i tu imamo najveći problem sa predstavništvom hrvatskog naroda u Narodnoj skupštini Srbije. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Raguža.
Pa upravo kako je RH pokazala širinu u poštivanju prava političkog položaja nacionalnih manjina u RH, tim primjerom RH još snažnije ističući svoj pozitivan primjer, treba se zauzimati za isti status hrvatske nacionalne manjine u Srbiji, Crnoj Gori i svih drugim državama gdje za to postoje pretpostavke. Ali ono što je važno naglasiti, to je da osim hrvatske diplomacije i mi u HS-u bi trebali o tom pitanju imati konsenzus. Nažalost, svjedoci smo da se o tome na različite načine govori upravo se politizira, a to nije dobra pretpostavka da bi hrvatska diplomacija imala snažniji zamah u rješavanju toga pitanja.
Sad će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Božo Ljubić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Pred nama je Izvješće o provedbi strategije nacionalne sigurnosti koje na jedan sveobuhvatan, kontinuiran, sustav i suvremen način dakle definira dakle i skrbi o interesima Hrvata i RH. S obzirom da kada smo izbornu bazu kao na svoju poziciju u Saboru, naravno, ja ću se primarno fokusirati dakle na strateški cilj 9, koji se tiče očuvanja konstitutivnosti hrvatskog naroda u BiH i podrške RH, hrvatskim manjinama i Hrvatima u dijaspori. Ovdje ću se dakle referirati posebice na jedan paragraf iz same strategije koji govori zapravo, skrbi o ustavnom položaja Hrvata u BiH, s tim da će posebnu pozornost posvetiti dakle, provedbi postojećih međunarodnih sporazuma, sklapanju novih, a sve u cilju ostanka i opstanka hrvatskog naroda u BiH kao samostalnog autohtonog subjekta. Kolegice i kolege zastupnici, još jedanput podsjećam sa ove govornice, da je kršenje Washingtonskog i Daytonskog mirovnog sporazuma, čiji je RH potpisnik, višekratno u zadnjih 20 godina onemogućeno Hrvatima izabrati svoje legitimne narodne predstavnike, čak i institucije Ustavom zajamčene za legitimno zastupanje, a posljedice je iznio i kolega Raguž u svojoj raspravi jer, dakle BiH strukturirana na dva entiteta, sve više klizi u pravcu stvaranja dvije paradržave, jedne od srpskog, a druge pod bošnjačkom dominacijom. Stoga ja pozdravljam stajalište RH da je očuvanje pune ustavne konstitutivnosti i jednakopravnosti i legitimne zastupljenosti na svim administrativno-političkim razinama, ne samo zalog funkcionalnosti i opstojnosti BiH, već i strateške hrvatske državne i nacionalne interese. Ponavljam, također zalaganje, dakle, hrvatske Vlade, hrvatskog premijera, hrvatske predsjednice, ministrice vanjskih poslova i diplomacije, da se ... [[Govornik se ne razumije.]] u međunarodnoj zajednici kako za stabilnosti i ostvarenje ovoga cilja zapravo nisu dovoljno samo socio-ekonomske reforme koje su dakle predlagane od tih pojedinih međunarodnih klubova, već je potrebno dakle jedna politička reforma koja će harmonizirati prava 3 konstitutivna naroda na simetričan, jednak način u skladu s ustavnim principima iz Daytona i sa Rezolucijom EU parlamenta, citiram, baziranih na principima federalizma, supsidijarnosti i legitimnog zastupanja. Kolegice i kolege zastupnici, dakle, nije to samo interes hrvatskog naroda u BiH, već je to interes i RH da na svojim granicama ima prijateljsku i stabilnu državu na granici preko 1000 km. A što znači negiranje izbornog legitimiteta hrvatskog naroda u BiH? ilustriraju 3 jedine zapravo odluke koje je Predsjedništvo BiH, koje ovoga puta po 3. puta je bez hrvatskog predstavnika donijelo zadnjih 8 mjeseci. Sve te odluke su protiv Hrvata ili protiv RH. Prvo, prva se odnosi dakle na notu Glavnom tajniku UN-a, gleda usvajanja Zakona o državnoj imovini u HS-u. Druga je smjena svih hrvatskih veleposlanika i generalnih konzula i imenovanje na mjesta hrvatske kvote osoba od kojih se polovica ne izjašnjavaju uopće Hrvatima. I treća se odnosi dakle na notu RH zbog navodnih aktivnosti SOA-e prema građanima RH, a zapravo se radi o ... [[Govornik se ne razumije.]] elementima radikalnih islamista koji su djelovali na području RH. I sada da ja pitam ovdje građene RH. Da li bi to bilo moguće da je u Predsjedništvu BiH legitimni predstavnik Hrvata. Sigurno da ne. Drugo pitanje vezano za nacionalnu sigurnost koju ja poimam mnogo šire od državne, dakle, sigurnost i tiče se migrantske krize koja se odbija tzv. zapadnom balkanskom rutom, a jedan srbijanski političar je ovu rutu nazvao džamijskom rutom. Zašto? Zato što migranti uglavnom slijede većinska islamska područja, muslimanska područja, od Makedonije, Kosova, Sandžaka i BiH. Ne znam da li su svi u Hrvatskoj svjesni izazova i rizika koji ova kriza ima za stabilnost BiH, položaj Hrvata u BiH i RH kao zemlju prvog ulaza dakle u EU. Desetine tisuća migranata se kreću prema Hrvatskoj, a aktualna vlast u BiH niti žele nit mogu dakle nositi se sa ovim problemom i uglavnom rješenje vide u njihovom ulasku u RH. Međutim i oni koji se zadržavaju u BiH, prevaljuju se na leđa preostalih Hrvata, što može biti nažalost okidač dakle novog iseljavanja. Jučer sam na adresu Odbora za Hrvate izvan Hrvatske stiglo je pismo, peticija preko 5 stotina potpisa Hrvata, mjesnih zajednica, Zavalje, Skočaj, Žegar, Vedro Polje, protiv odluke vlasti Bihaća i Ministarstva sigurnosti protiv izgradnje kampa za 5 tisuća migranata u mjesto Vučjak, mjesna zajednica Zavalje. Radi se o mjesnim zajednicama gdje većinski žive Hrvati. Iako spadaju pod državnu jurisdikciju BiH dio ih čak pripada Gospićko-senjskoj biskupiji i ovih mjesnih zajednica. Ovi ljudi, za vrijeme rata njihove kuće su uništene, oni su bili izbjegli ili protjerani, vratili su se, obnovili svoje kuće i nastoje živjeti u regiji Bihaća. Interesantno je kako je gradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić obrazložio izgradnju ovoga migrantskog naselja, centra naselju Vučjak. Načelnik Fazlić obrazlaže da se ova lokacija nalazi na putu prema granici sa Hrvatskom koja je migrantima poznata jer se nalazi direktno na ruti kojom oni prolaze već više od godinu dana prema Hrvatskoj i da je u blizini priključak na lokalni vodovod. Međutim, podsjećam iz ovog pisma da su taj lokalni vodovod upravo ti povratnici Hrvati sami napravili a grad Bihać nikada nije htio taj vodovod legalizirati, niti ga rekonstruirati niti uključiti u javne službe. S ovim što nije iznenađenje, složio se i notorni ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić, međutim to je bilo moguće i glas Hrvata iz Bihaća se ne čuje zato što Hrvati nemaju svog legitimnog predstavnika niti u gradskom vijeću Bihaća niti u županijskoj skupštini Unsko-sanske županije. A što o ovom problemu zna RH? Ništa. Za medije u Hrvatskoj glavni su nacionalni državni problem odnos Vladimire Palfi i Ivana Pernara zadnja dva tjedna a prije toga mjesecima neka sms afera. Za mene to nije nikakvo iznenađenje. Prije pola godine smo ovdje raspravljali o Deklaraciji Hrvatskog sabora o položaju hrvatskog naroda u BiH. U mainstream medijima RH skoro ni riječi osim prenošenja negativnih reakcija Hrvatima nesklonih krugova iz BiH. Pa čak ni na HRT-u to nije bila tema za temu dana niti za Otvoreno. Nedavno smo raspravljali ovdje prije evo tjedan dana o Izvješću Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, također ništa u medijima. Gledajte ne možemo na takav način zapravo provoditi do kraja niti Strategiju nacionalne sigurnosti ako nismo građanima osvijestili njezin značaj. S druge strane u BiH a pogotovo i protiv Hrvatske i protiv Hrvata u BiH vodi se određena vrsta hibridnog rata. Hrvate se nastoji difamirati odnosno stigmatizirati za navodne da tako kažem podržavatelje proruskih utjecaja iako je poznato da su jedini Hrvati zapravo u BiH bez rezerve opredijeljeni za euroatlanske integracije a sve zato da bi se Hrvatska pozicija u BiH oslabila u pregovaračkoj poziciji pred ... [[Govornik se ne razumije.]] zakona, Ustava, itd. a da bi se Hrvatsku što više odmaknulo od RH. Zašto? Zato što u BiH djeluju geostrateški i geopolitički interesi sila kojima nije u interesu ulazak BiH niti u EU niti u NATO. Naravno to se reflektira i na drugim poljima. Npr. prometna infrastruktura, sustavno se već godinama opstruira izgradnja koridora 5C koji je paneuropski koridor od interesa za Hrvatsku jer povezuje istok i jug Hrvatske, od interesa za Hrvate u RH jer povezuje Posavinu sa Hercegovinom a s druge strane favorizira se izgradnja autoputa na relaciji Banjaluka-Beograd, protiv čega mi nemamo ništa. U zadnje vrijeme se intenzivno govori o izgradnji autoputa Beograd, Sarajevo-Beograd koji će, koji bi i Turska sufinancirala pod uvjetom da prolazi kroz većinska muslimanska područja Sandžaka. A u čemu je problem? Hrvate tu ništa nitko ne pita a kada se uzmu krediti morati ćemo ih svi vraćati. Naravno, puno toga bi se još moglo reći ali pozdravljam dakle i ovo Izvješće i ovu Strategiju koja kao što sam rekao na početku na jedan sustavan, suvremen i sveobuhvatan način tretira pitanje nacionalne sigurnosti a posebice sa zadovoljstvom pozdravljam dakle da se tretiraju Hrvati u BiH odnosno politički subjektivitet Hrvata u BiH kao strateški državni nacionalni interes.
Hvala. Imamo neke replike. Prva je poštovanog zastupnika Željka Raguža.
Kolega Ljubiću kazali ste da je sadašnji saziv predsjedništva donio tri odluke i sve tri su bile protiv RH. Tako je nažalost bilo i u ranijih nekoliko izbornih ciklusa kada su Bošnjaci birali Željka Komšića ili Jozu Križanovića ali je nevjerojatno i molim vas kako objašnjavate da u Hrvatskom saboru zastupnici postoje koji se raduju da Bošnjaci Hrvatima biraju političke predstavnike da bi bili u prilici sa takvim lažnim predstavnicima Hrvata nanositi štetu RH a takve kolege sjede u Saboru i danas govor ena sličan način.
Odgovor poštovanog zastupnika Bože Ljubića.
Da, kolega Raguž, međutim upravo Hrvati su dovedeni u ovu poziciju, dakle kršenjem Daytonskog i Washingtonskog mirovnog sporazuma na koji predstavnici RH oni koji danas pozdravljaju izbor Željka Komšića nisu reagirali kada su to morali a to je u prvom redu se poklapa sa mandatom Stjepana Mesića na Pantovčaku i mandatom Vlade 3. siječanjske čini mi se ovdje u Zagrebu a to je vrijeme zapravo kada su doneseni amandmani, nametnuti amandmani zapravo na ustav entiteta koji su erodirali hrvatsku ustavnu poziciju u BiH, Hrvatska tada je mogla i bila obvezna reagirati ali nije. Srećom danas imamo i Vladu i predsjednika Vlade i predsjednicu koji su svjesni, kao što rekoh strateškog državnog i nacionalnog interesa, očuvanja političkog subjektiviteta Hrvata u BiH i još više od toga što imaju kompetencije i međunarodni kredibilitet da to pitanje stave na agendu međunarodnih institucija kojima se još uvijek odlučuje u BiH.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ljubić, vi ste iznijeli jednu jako bitnu činjenicu a to je da pojedinci i organizirane skupine u Republici Srpskoj zapravo rade veliki problem u smislu da potpomažu dovoz migranata do hrvatske granice gdje ih onda transferiraju a to su iste skupine kriminalne koje su s početkom '90.-tih bavili se s krijumčarenjem oružja itd.. Ono što je bitno i što ste spomenuli hibridni rat, dakle danas je upregnuta cijela sila energije da i silna energija se troši da se iskrivi slika onoga što se događa na hrvatskim granicama pa se onda od izoliranih incidenata koji su zaista pojedinačni i mogu se dogoditi pravi se od muhe slon i radi se od iznimaka pravilo a to je loše i za kredibilitet svih nas i to je daleko od istine jer kada je premijer bio Milanović, dakle niti jednom pa ni na vrhuncu 2015. krize nije dobio pohvalu za organiziranost granice i ovoga što se događa a za razliku od njega ova Vlada je dobila već više pohvala i čestitki za organizaciju situacije na granici.
Hvala. Odgovor, poštovanog zastupnika Ljubića.
Zahvaljujem. Dakle kolegice apsurdno i porazno da zapravo dakle lokalne vlasti u Bihaću podržane od strane notorno ministra sigurnosti u Sarajevu zapravo smještaju ovaj, taj budući izbjeglički, migrantski centar, najprije na većinsko hrvatsko područje gdje su se Hrvati vratili, napravili vodovod itd. i obrazlažu da je u blizini vodovod. S druge strane porazno je da smještaju migrantski centar zapravo na ruti migrantskoj prema RH, na taj način zapravo upućuju kojim smjerom trebaju krenuti i zapravo Hrvatska bi trebala i u okviru EU i u okviru sigurnosnog sistema EU i NATO-a poraditi na tome da Hrvatska dobije mandat zapravo da taj problem rješava u ime ovih institucija odnosno da bude predvoditelj toga rješenja problema jer se on sigurno ne može riješiti na bosansko-hercegovačko-hrvatskoj granici, on se mora rješavati dalje od granica BiH, BiH nema kapaciteta institucionalnog da se sa time nosi a nema niti volje.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Marije Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, uvaženi dužnosnici i kolegice i kolege. Pred nama je dakle ovo Izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti RH i evo odmah u samom, na samom početku bih spomenula neke stvari koje jesu u samoj strategiji jer gledajući je i čitajući temeljni dokument, znači temeljnu strategiju za nju zaista se može reći da je to zaista jedan niz i lijepih želja i lijepih rečenica i bilo bi vrijedno spomenuti neke od njih jer o njima ću malo kasnije možda malo više govoriti ali one su zapravo jako značajne. Pa prije svega u Strategiji kada govorimo o nacionalnom identitetu kaže se da je Hrvatski nacionalni identitet da se temelji na ustavnim vrednotama koje promoviraju slobode, prava i ravnopravnost te povoljnu društvenu klimu koja uključuje toleranciju, jednakost pred zakonom, jednakost prilika za osobno ostvarenje, zaštitu ljudskog dostojanstva, općih i manjinskih prava, uvažavanje sličnosti i različitosti, zaštitu ranjivih skupina te isključuje sve oblike diskriminacije. Jednako tako na drugom mjestu je još jedna rečenica, RH će sveobuhvatnim pristupom prevenirati i suzbijati radikalizam, ekstremizam, uključujući obrazovanje za demokraciju, ne nasilje, ljudska prava i manjinska prava te kulturu mira, stvarati će ozračje nulte tolerancije prema nasilju posebice zločinu iz mržnje, nasilničkom ponašanju među školskom populacijom i mladeži te zlouporabi sportskih i drugih manifestacija za iskazivanje radikalizma i ekstremizma i huliganskog ponašanja. Stoga nitko ne može reći da ovo što stoji u Strategiji da to nije dobro, dapače, to je zaista, to su najviše dakle vrednote kojih se mi želimo držati i kakvu, za kakvu želimo da Hrvatska jest i da Hrvatska zaista to poštuje. No, iz ovog Izvješća koje je pred nama možemo li reći da je to točno? Možda je točno, možda nije točno. Mi iz ovog Izvješća zaista teško možemo zaključiti i ne znamo da li je to upravo tako. Da li se Hrvatska, da li je ovo što radimo, da li se držimo tih vrednota iz ovog izvješća kad govorimo? Ono što znamo da ako prihvatimo Izvješće kao takvo onda ćemo prihvatiti ono što je napisano a to su nabrojane administrativne mjere, to su nabrojani zakoni, to su nabrojane neke aktivnosti koje sigurno imaju za cilj postizanje ili dostizanje ovih vrednota. No da li je to zaista tako? Da li je to točno? I da li je to zaista napravljeno i da li je ovim mjerama postignut taj cilj, mi to ne znamo, to u Izvješću zaista ne piše. U Izvješću pored ovoga nedostaje zaista analiza, nedostaju ishodi, nedostaju rezultati, nedostaju efekti onoga što je napisano ako je, evo primjerice govoriti ću sve što je nabrojano što se tiče demografske obnove ili cilja jačanja pronatalitetne politike. Sve ovo što je nabrojano ispred Ministarstva za demografij, sve zakoni, svi propisi koji su doneseni, jesu li oni u proteklom razdoblju urodili plodom? Da li je došlo do povećanja rođenih u odnosu na ranije razdoblje? Da li je s druge strane, da li su, da li je smanjeno iseljavanje ljudi iz Hrvatske u proteklom razdoblju? Hoćemo li reći da je onda u tom slučaju to što je napravljeno, to što je urađeno, sve te mjere da li su postigle cilj koji strategija želi i koje pišu u strategiji. Toga zaista nema, stoga je vrlo, vrlo teško govoriti o izvješću i o svemu onome što strategija želi ako nema ovog drugog. Mislim da su i neke kolegice ili kolege govorili o tome da analiza nije potrebna jer da nam je dovoljno rezultata. Međutim ne znamo, dakle samo donošenje zakona nije dovoljno. To je ishod, ako smo zacrtali donijeti jedan zakon ili izmjene i dopune to nije dovoljno. Dakle, mi moramo imati i efekte samog tog zakona, a to je ono čega nema. Da bismo vidjeli kako je zaista stanje, možda ne zaista, možemo se složiti sa nekim opservacijama nekih drugih institucija, ali osim, osim ovog izvješća vrijedno je pogledati i izvješće pravobraniteljice, pučke pravobraniteljice koja upravo kad govorimo, kad strategija govori o nultoj stopi, nultoj stopi na nasilje ili na diskriminaciju ona upravo govori o tome da osim siromaštva i diskriminacije prema nacionalnoj pripadnosti, dobi, imovinskom stanju zabilježeno je i nepovjerenje građana prema institucijama, a nastavljen je i problem iseljavanja. Nije rekla da je možda tu najveći problem, ali najveći izazov 2000 upravo je 18 godine i da će se on nastaviti. Dakle, to je ono što je svakako nedostaje i u ovom izvješću. Zašto? Zato što bi bilo dobro vidjeti u njemu, ne samo ovo nabrojeno nego rečeno gdje smo sada i što treba učiniti u narednom razdoblju da bi se upravo sve, sve ono što ste, sve što doneseno, sve što smo zacrtali i ostvarile. Još malo o samoj diskriminaciji. Upravo pučka pravobraniteljica kaže i dalje su mnogi suočeni s diskriminacijom temeljem svoje nacionalne pripadnosti, dobi, imovinog stanja posebice u područjima rada, zapošljavanja i pristupa dobrima, a polarizirajući i diskriminatoran govor, pa i govor mržnje koji snažno obilježava javni diskurs. I posebno zabrinjava kada se njime koriste javne osobe i političari koji bi umjesto toga svojim primjerom trebali graditi društvo utemeljeno na toleranciji i uvažavanju različitosti. To je ono što trebamo graditi, ali to pitanje je da li je tako. Mi od samog premijera Plenkovića kada je u pitanju nasilje ne dobivamo jasan i uvjerljiv nastup i to je ono što nedostaje. Kad slušamo ministricu Murganić koja je upravo zadužena za ovo područje onda ni u izjavi o nasilju nemamo jasan i siguran nastup koji će reći ja osuđujem to i to nasilje. Tako i sada kada je bilo nasilje na Braču, dakle jednako tako nije vrlo jasno osudila to nasilje nego je čak rekla, mada će reći opet to su mi izvukli iz konteksta, ali je rečeno, da isticanje različitosti vodi ka još jačoj diskriminaciji. Pa ljudi moji, pa upravo je u strategiji napisano da uvažavanje sličnosti i različitosti isključuje na neki način sve oblike diskriminacije. Dakle, mi moramo poštovati različitosti svakog građanina bez obzira o kojoj se različitosti radi jer je različitost bogatstvo ovog društva i morala bi biti bogatstvo Hrvatske. Stoga je zaista važno kad ljudi u Vladi govore i kako govore i kakav to utjecaj ima pogotovo na mlade ljude [[Upadica: Hvala.]] u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Alfirev ne znam šta bi vama bilo dovoljno snažno i jako da, i na koji način očekujete da premijer Plenković, ministrica Murganić osude takve nastupe i ovo što nam se, što smo svjedoci da se dogodilo. Naime, čak i danas na sjednici Vlade osim onog što je odmah reagirao i odmah osudio i danas na sjednici Vlade imamo naslove kaže, nasilje nedopustivo pa onda dalje stoji točno što je izrekao, svjedoci smo huliganskog nasilja i smatramo da je to nedopustivo, u ime Vlade osuđujem sva takva ponašanja, moramo učiniti još i više na preventivnom ali i na represivnom djelovanju protiv takvih pojava da se neprihvatljivi, primitivni i divljački ispadi zaista oštro sankcioniraju. Kako to mislite jače i snažnije? Zar ima jače i snažnije kad ponovno sjednicu Vlade počinjete sa osudom takvih napada?
Odgovor poštovane zastupnice Alfirev.
Zar ima jače i snažnije ako se ponavljaju neke stvari, ako se i javnost, ako je javnost puno prije zgrožena ili ako se puno prije reagiraju sve druge institucije, a zapravo nemamo osudu onih koji prvi morali reagirati. To je ono što nedostaje. Mi nemamo dovoljno brzo i jasno, jasnu osudu svog ovog nasilja koje se događa. Da je drugačije onda bi klima društvena bila sigurno drugačija.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Lonačara.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Marija koliko znam nikad se više kad je u pitanju demografska obnova u Hrvatskoj nije vodilo brige što upravo zadnju godinu, mogu reći i dvije. A pokazatelji za to su upravo izgradnje velikog broja dječjih vrtića, škola u jednoj smjeni, rada, nastave u jednoj smjeni i dnevnih škola po dječjim vrtićima i ... [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj. Svjedok takvih događanja upravo sam iz kraja iz kojeg dolazim gdje jako puno imate izgrađenih vrtića i rada škola u jednom smjeni. Pa vas molim kada je u pitanju demografska obnova da to, još jednom ponavljam nikad do sada bilo nije.
Odgovor poštovane zastupnice Alfirev.
Pa poštovani kolega sigurno postoje, dakle ono što je učinjeno je učinjeno sigurno i dobro. Dakle nema, nije sve ni crno ni bijelo. Međutim, to što je napravljeno, to što je izgrađeno i više vrtića, to što je učinjeno u tom pogledu pogotovo na područjima koje vi spominjete, to ne znači da nije i više iseljavanja. U ovom proteklom razdoblju, pogotovo o kojem govori ovo izvješće je daleko više iseljavanja nego ikada prije. A jednako tako izgrađeni su možda i vrtići tamo gdje nema ni jednog djeteta skoro. Ima ili se potiče gradnja ili se uvode neke mjere a da je pitanje uopće hoće li biti djece i hoće li biti mladih obitelji jer nije to samo dovoljno. Potrebno je još nešto drugo da bi se zaustavilo iseljavanje.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ranka Ostojića.
Poštovanje potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću nastaviti tamo gdje sam se zapravo zaustavio ranije a to je bilo pitanje povjerenja u institucije, jedno od bitnih stvari koje imamo je pitanje povjerenja institucije pa možda će se upravo nasloniti na nastavak ove rasprave. To vam je pitanje da li je dovoljno osuditi i koja je to kvaliteta te osude. Jer kad pogledate zapravo situaciju da smo imali odluku suda da mora biti udaljen 150 metara od vatrogasca Tome sutra dan pod pritiskom javnosti, odnosno svega skupa odluka o pritvoru. Slučaj koji se dogodio prije toga u kojemu je bio nedužni momak ovdje iz Zagreba u pitanju prva mjera je bila isto tako da su bili pušteni a onda su dobili pritvor mjesec dana pritvora. Prema tome to pitanje povjerenja koje je vrlo bitna stavka, jedna od 9 točka o kojima mi govorimo bi trebale biti sastavni dio i našega postupanja i zaista izgradnje institucija koje onda čine Strategiju nacionalne sigurnosti. Kad pogledate pitanje Alojza Tomaševića, gospodina koji će, članica Vlade objasniti da je to tako u braku ili kada uzmete Vedrana Neferovića recimo koji je prijetio smrću novinaru koji umjesto da se kandidira za gradonačelnika ostaje samo dožupan. Josu Mraovića poznatog rukovatelja koji je to silovanje objasnio na jedan vrlo prizeman način ali on je rado viđen gost što se tiče skupova. Kad pogledate Maria Pešuta, pravomoćno osuđenog za obiteljsko nasilje a treba se brinuti upravo za socijalnu skrb tih ljudi. Ili da nabrojimo gospodina Culeja kojeg nažalost ovdje danas nema, Čefulića, Filić Nenada i da ne nabrajam dalje, znači svih onih koji su zaista dobili takvu osudu da to nisu osjetili na bilo koji način od stranke koja nam priča da vrlo oštro osuđuje nasilje, da vrlo oštro osuđuje napade, da vrlo oštro, čovjek bi se prepao toga, mislio bi da je ... [[Govornik se ne razumije.]] u pitanju. Ono što ja znam da je ta osuda je apsolutno deklarativna, isforsirana jer inače se ne bi stvari takve događale. Nije isto kad to netko u Saboru kaže, kad političari kažu a onaj tko ima represivni sustav, tko rukovodi time, tko vodi između ostaloga i odgovara za pravnu sigurnosti građana a podsjetio bih da u Hrvatskom saboru napokon je donesen zaključak a to je da će se razgovarati o zastarama. Znači zastara nešto što je uobičajena stvar, vezano je uz ovu vlast je postala uobičajena stvar spašavanja svih onih koji su itekako oštetili i ovo društvo i zajednicu i gdje se najbolje vidi na koji način su zapravo osuđeni. Osuđeni su tako da mi ne možemo imati povjerenje u institucije, napokon će se progovoriti na Odboru za pravosuđe o tome koliko ih se zapravo izvuklo i dezavuiralo rad i policije i krim policije i Državnog odvjetništva i svih onih koji su sudjelovali pa ćemo onda vidjeti šta su to povjerenja u instituciju. Ja također moram reći da kada gledate sve ove odgovore pa i naše rasprave ovdje mi smo uspjeli demografski obnoviti samo Irsku. Vidim da je ovo situacija u kojoj je to postao naš najveći otok, definitivno, u kojoj se događa varijanta da atmosfera u kojoj se sve to skupa biva nije dobra. To je nešto što ja mislim da je važno da progovorimo jer kad slušate priče ili neistine koje su se ovdje producirale onda naravno da ste uvijek u prilici da tu i odgovorite. Ovdje je malo prije sjedio čovjek u civilu kojeg niste prepoznali, generala Hrvatske vojske koji je sudjelovao u Gunji, u toj krizi. Ovdje je doktor koji je bio u timu koji je spašavao šefa tadašnjeg stožera koji je nastradao u toj istoj Gunji i tome ste se ismijavali. To su vam svjedoci tih događaja kad govorimo o nacionalnoj sigurnosti tko se na koji način oko nečeg trudi a ne busa u prsa oko toga. Jer 17.5. je trebalo biti u Gunji i bilo se, po istim zakonima koji su postojali onda, koji postoje i danas i koji se nisu promijenili. Odgovornost se nije promijenila niti malo, samo su ukinuta tijela državne uprave, premještena u Ministarstvo unutarnjih poslova i to je jedino što se zapravo tu izmijenilo, ništa drugo. I ono što moram reći a to je da kad interveniraš i pokušavaš spašavat ljude onda nemojte to podcjenjivat, nemojmo se igrat time tko je bolji, kome požar ide brže, 20 km ti prođe u jednome danu i onda dođe do predgrađa Splita. Hoćemo li se tu igrat? Ili oko Crikvenice pa je to ugašeno nemam poima u 4 ili 5 sati. To nije povjerenje u institucije. Na taj način ne treba po meni ni razgovarat, to nije dobro. Ja ću vam reći da maloprije pitanje povjerenja u institucije također vidim u situaciji da meni zastupnik citira odgovor na moje zastupničko pitanje koje su dokumentima ovdje stoji odnosno na stranicama Hrvatskog sabora piše neodgovoreno, ja taj odgovor dobio nisam, on mi ga citira i govori šta je u odgovoru. To vam je pitanje znači povjerenja u instituciju. I Hrvatskog sabora i pitanje zastupničkog pitanja koje je postavljeno 16.4.2019., ja odgovor nemam, ali ga zato zna zastupnik iz HDZ-a. Ja ću također reći maloprije one rečenice koje su bile oko dodvoravanja, da saborski zastupnici se trebaju dodvoravati žrtvama i to je istina, žrtve i građani očekuju da ono šta piše u Strategiji nacionalne sigurnosti to i ostvarimo. Tamo piše da će njihova sigurnost biti zagarantirana, da će se prema svima jednako postupat i prema tome i prema vatrogascu Tomi i prema Varaždinki koja je tijelom branila ljude koji su napadnuti, jednako taksisti koji je sudjelovao u spašavanju, slijepom mladiću iz Vinkovaca Hrvatu kojeg su pretukli isto tako u jatu skupina, a znate čija. Prema tome, mislim da je vrijeme da progovorimo o tome šta zapravo znači stvarna, stvarna borba za sigurnost naših građana. I ponovo ću se vratit na ono šta uvijek se kaže varijantu povjerenja u institucije ponovo. Znači, ukinuta presuda gospodinu Vrbanoviću. Nitko goru kritiku HDZ-u, ministru pravosuđa i ovom pravosuđu nije izrekao kao jedan saborski zastupnik jučer, ocjenjujući moju izjavu primitivnom. Pri tome ismijavajući zapravo da ova vlast uspijeva doći do toga da i prekršaj otiđe u zastaru, prekršaj. Ne kazneno djelo, nego prekršaj i to zato što netko nije bio sposoban gospodina Vrbanovića dovesti na sud, Prekršajni sud. Da je netko drugi u pitanju to se sigurno ne bi dogodilo. I ja ću na kraju ove svoje rasprave ipak spomenut ono, ponovit ću još jedanput. Pitanje naših podjela koje imamo redovito ovdje treba cijenit svaki doprinos, branit svaku žrtvu, stoga mi je krivo što svaki put vraćamo priču koju sam ja jučer izbjegao o partizanima i ustašama, ali je loše kad smo u situaciji da jedno propagiramo i branimo, a nismo sposobni poštovat vlastite deklaracije koje postoje u ovom Hrvatskom saboru. U ovom Hrvatskom saboru je doneseno, neću vam ih čitat vjerojatno ne bi vjerovali da je ovo zaista istiniti tekst usvojeno na 60-tu obljetnicu pobjede nad fašizmom. Hvala.
Hvala lijepa. Evo vidite kako se može u širinu ići, a ja vas svejedno nisam opomenuo niti je itko, niti je itko ovaj dignuo, a ja mu ne bi tada opravdao ovaj da je to povreda Poslovnika, a pričali ste o svemu i svačemu uključujući i deklaracijama o antifašizmu, ali dobro. Ovaj, ne, ne samo hoću reći da treba uvijek jednako gledati na sve strane. Ja gledam jednako na sve strane i procjenjujem jednako. Ovaj, imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin Vukasnović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Ostojić ni u primisli nije bilo nikakvo omalovažavanje kad smo govorili o Gunji. Samo smo govorili o tome da se na greškama može učiti i da ako koordinacija nije bila dobra da može biti bolja. Prema tome, nikakvo omalovažavanje nipošto. Ono što ste u svom mandatu učinili dobro učinili ste, ono što niste niste. Prema tome to su činjenice. A vezano za pripreme za Schengen u cijelom mandatu vlade gospodina Milanovića uspjelo se, to vi dobro znate, samo predati tzv. izjava o spremnosti za provedbu postupka evaluacije RH i to tek 2015., a to je zadnja godina mandata gospodina Milanovića odnosno te vlade, a dvije godine nakon što je Hrvatska punopravna članica u EU. A sam postupak evaluacije tek je otvoren 2016. kad je već bila druga vlada, danas je ispunjeno 270 preporuka za 8 područja, dakle ostalo je samo 1 područje, što će reći da je već sad započela izrada onog završnog izvješća vezano za Schenegen za RH.
Odgovor poštovanog zastupnika Ostojića.
Znači istina je slijedeća, a to je kad se u nekoliko sati utvrdilo da je nesposoban županijski stožer rukovodit, preuzeo je državni stožer i to je riješeno. Što se tiče Schengena žao mi je što ne znate znači činjenice, dvije godine od trenutka pristupanja imate pravo podnijeti zahtjev za Schengen, vlada Zorana Milanovića ugovorila je 91% sredstava u vremenu dok je funkcionirala, nakon toga je dodatno još riješeno 6,3. Sva oprema koja danas imate na Hrvatskoj granici je kupljena u vrijeme i ugovorena u vrijeme Zorana Milanovića. Prema tome, nije se moglo formalno prema europskom zakonu bilo što napravit prije tog datuma, a sam evaluacijski proces je započeo u 9. mjesecu 2015. godine, valjda toliko dobro znam jer sam ja bio ministar tada. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Ostojiću, kad bismo da smo slušali samo izvješće koje je nam je predstavljeno i slušali evo HDZ-ove zastupnike onda bismo rekli da je ovo izvješće i da je zapravo stanje odlično, fenomenalno i da tu nikakvih u Hrvatskoj nema nikakvih problema. Ipak zahvaljujući ovome što smo do sada govorili, što su zastupnici oporbe govorili, ipak smo stekli i drugačiju sliku i znamo da se i da postoji i diskriminacija i da postoje problemi i da na mnogo čemu još treba raditi. Ono što je bitno u zaključku piše sljedeće, da je strategija bitna, da temelji se na modelu ljudske sigurnosti, sigurnosti pojedinca. Ja bih rekla da nam je važno osim nas što govorimo važno što govore mediji i zaštita samih novinara. Evo, recimo umjesto da zastražuje Đurđicu Klancir policija mora štiti zapravo novinare.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika, nema odgovora, hvala. Sljedeća pojedinačna rasprave je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim ja nešto reći o strategiji, o Izvješću o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti jer danas smo imali jednu zanimljivu raspravu pogotovo s naše druge strane i čuli smo da kada je ta druga strana vodila ovu državu da smo svi jednako skoro mislili, sigurnosti je bila na najvišem nivou, svi su dobro radili, sustav je dobro funkcionirao, nije bilo nikakvih podjela, nije bilo nasilja, maltene je sve bilo savršeno i prva primjedba je bila da to raspravljamo evo sa zakašnjenjem već gotovo godinu dana o nekakvom dokumentu jer da to piše u V. poglavlju i da nitko to do sada nije primjetio dok to nije primijetio bivši ministar policije. I naravno što na to odgovoriti? Ja se sjećam, bio sam tu saborski zastupnik oporbe, mi nismo raspravili ni jedno izvješće o provedbi nacionalne strategije, nacionalne sigurnosti. A zašto nismo? A zato jer je nije bilo? Mislim šta ćemo sada pričati bajke ovakve i onakve, nismo pričali ni o čemu, nacionalna sigurnost je bila jedna valjda ministru unutarnjih poslova a drugi je bio ministar obrane, tu i tamo premijer bi se pojavio, vjerojatno su se oni iskoordinirali i to je bila nacionalna sigurnost. Danas, nakon što smo raspravili prethodnu točku i sve ovo što sada govorimo jasno je da je sustav postavljen. Možemo se mi uvjeravati tko je bolji, pametniji, tko više zna ili ne zna ali činjenica je da se vidi da sustav postoji. Svatko tko govori drugačije ne izgovara istinu po meni ali ima pravo na svoje političko ili bilo kakvo drugo mišljenje. Uvjeravati sve da je bio super ministar uz određene slučajeve koji su poznati javnosti i još prozivati neke i kolege ovdje iz moje stranke, ne znam za obiteljsko nasilje a preskočiti neke iz vlastite stranke po meni je, isto nije nekako drugačije viđenje ili da ne kažem drugačiju riječ osim licemjerja. Jer ako ministar policije ne može na dnevnom redu naći odgovor na svoje pitanje postavlja se pitanje kakav si bio ministar unutarnjih poslova pa i to je dio nekakve naše sigurnosti i obrane da znamo baratati i pronalaziti određene informacije. A još kad dodaš i na to da je nečija izjava vrijednosti nekog dvoslojnog wc papira kada rješavaš situaciju nasiljem e onda je to ono što smo mi prošli u one 4 godine, politika, mi ili oni, 4 godine smo slušali na jednoj strani mi a na drugoj svi ostali ili oni. I znamo kako je to izgledalo, znamo. I dva puta je to poraženo na izborima i dobro da je poraženo. Jer govoriti o ovom izvješću na ovaj način za mene je licemjerno kada se vidi što unutra piše i što se napravilo u 2018. godini. Ako smo nacionalnu strategiju ili Strategiju nacionalne sigurnosti donijeli u 7. mjesecu 2017. što smo mogli raspraviti u 2018., nekoliko mjeseci. Pa mislim da je normalno da smo obuhvatili od donošenja Strategije do kraja 2018. aktivnosti. I one su opisane po svim područjima. Mi tada kada su oni vodili Strategiju, tj. sigurnost nismo imali o čemu raspravljati, pa nikad nisu ni bili ovdje, koliko se ja sjećam. Ja mislim da sam ministra obrane vidio jedan puta da je bio ovdje u Saboru. Što se radilo? A govorili su da su oni super, da sve nešto dobro rade i da će sve biti lijepo. Zadužili nas 70, 80 milijardi kuna. Što su riješili? Ništa. I danas moramo slušati kako je to bilo super a kako sustav koji odgovara dnevno na svoje izazove koji su puno drugačiji nego što su bili prije nekoliko godina i u političkom smislu ali i u svakom drugom smislu odgovara. Sjetimo se načina ili borbe protiv požara prije 2 godine i danas. Sjetimo se borbe protiv poplava prije 2 godine i danas. I utvrditi da sustav ne valja, to može samo netko tko je licemjeran. Ili utvrditi da danas migranti prolaze kroz RH kad su bili oni sve je to super funkcioniralo. 600 tisuća ih je ušlo, kažu nećemo vam uzeti ni otisak da se ne bojite. Vlak, pravo u Mađarsku, zaustavilo ga tamo nekoliko tjedana. Pa ljudi moji o čemu, pa zar vi mislite da mi zaboravljamo? Možda ima nekih koji zaboravljaju. Ja ne mogu te stvari zaboraviti da bi me netko uvjeravao da smo živjeli u bolje organiziranom sustavu tada nego danas i da pojedinačni slučajevi nasilja koje svatko osuđuje da za to kakvu ćemo izjavu dati moramo pitati SDP da li je to dobro, što smo izgovorili, da li je to dovoljno učinkovito. Jer kad oni kažu no pasaran svi prestanu, svi. Ili ne znam, smrt fašizmu, nitko više nema, nema nasilja na ulicama. O čemu mi pričamo ljudi moji dragi. Gospodo draga, vremena su izazovna, izazovna i nositi se sa sigurnošću u ovom vrmeenu i prije nekoliko godina nije isto i to bivši ministri moraju znati, moraju. Jer, što imamo danas, evo dolaze nam tisuće turista, pitajte turista, imam prilike pa ih pitam, što im je najvrjednije u ovoj državi kada dolaze kod nas, sigurnost na broju 1. Pitajte Nijemca je li sigurniji kada dođe ovdje ili u svome mjestu u svojoj Njemačkoj, pitajte ga pa ćete čuti odgovor. Da mi sami podcjenjujemo svoju državu, svoje službe, sve one koji se brinu da mi danas slobodno ili sigurno živimo da bi to nekome zvučalo ili da bi se uhvatio politički poen, ili da bi to bilo uvjerljivo za to ipak treba imati nešto malo argumenata. Jako su vam loši na drugoj strani. I zato me je iznenadila ova rasprava tim više što su i na čelu Odbora ako se ne varam nacionalnu sigurnost i ljudi koji govore tako o svojoj državi znaju da to netko i sluša. Ako ja nisam siguran ili mene predsjednik odbora saborskog uvjerava da smo mi u tako katastrofalnoj situaciji, da je u ovoj državi samo nasilje, da je sve loše, da je sve katastrofa, da nema napretka nigdje, postavlja se pitanje što bi ja trebao misliti? Što bi trebao misliti običan građanin? Ja se s time ne slažem i zato sam se javio za ovu raspravu jer je to za ne slušati, ti napadi koji veze nemaju s ničim, ti napadi na jednog čovjeka koji je preokrenuo odnose u Hrvatskoj vojsci i odnos prema Hrvatskoj vojsci da bi se netko sebi valjda učinio važnim. Evo, ja sam svom generalu ili nekom bivšem generalu, a sadašnjem ministru mogao nešto reć, da ništa ne zna, da nema pojma, pa kakve su to razine politike? Jer ako ovdje nije napisano što smo radili, pa jasno piše, ja dolazim sa lokalne razine, planovi, zaštite od velikih nesreća, plan zaštite od požara, obavezna dva dokumenta, morate ih imat, stožer civilne zaštite mora se sastat najmanje jedanputa u tri mjeseca, najmanje dva puta u 6 mjeseci, moramo imati motriteljsku dojavnu službu, moramo imati znači sustav motrenja posebno u ljetnim mjesecima, moramo odrađivati sve ono što nam je država rekla, inspektor vatrogasni dođe, nisi plasirao dovoljno ili nisi dao koliko treba, pišemo, ide kazna. Sve ono što nam je nametnuto, lokalne samouprave moraju raditi, vidi se da postoji sustav, sustav civilne zaštite sasvim drugačiji nego prije nekoliko godina, vatrogastvo pa dignuto na najvišu razinu, pa nas se traži pomoć od drugih država da im pomognemo i mi kažemo da to ništa ne valja danas, da to sve ne valja ništa i da smo tamo napravili ne znam neku malu sistematizaciju, pa to je poništavanje truda tisuće i tisuće dragovoljaca, ljudi koji svaki dan nekome pomažu, posebno DVD-i, posebno njih ističem, a gdje su svi ostali? I na taj način kad predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost govori o stanju u vlastitoj državi na taj način, ja kao saborski zastupnik, bio oporba ili većina, meni je to neprihvatljivo, neprihvatljivo, ne vjerujemo u svoju državu, rugamo se vlasti, a znamo da nismo učinili po tom pitanju ništa i još pitamo zašto kasnimo sa izvješćem, a 4.g. nisu bili u stanju napraviti ništa od strateških dokumenata, ni strategija obrane, niti nacionalne sigurnosti. Di su zakoni? Nigdje. Šetali smo okolo, a da ne govorim kako su rješavali određena pitanja koja su ovdje spominjana sada i sad bi netko drugi trebao biti kriv? Ne gospodo, možemo se razgovarati, ali argumentima, nećemo na osjećaj ovako ili onako jer ako ova strategija nije dobra, onda ćemo mijenjati neke stvari, ali vidimo da konačno postoji sustav i nije se Karlovcu desila ponovno poplava i nije se svim onim mjestima ispod desilo ono što im se desilo prije 2.g. i vidimo sustav upozoravanja i vidimo sustav reakcije, prije je to bilo iznenadilo nas. A priča o migrantima je posebna priča o kojoj bi se dalo govoriti tko je šta radio i kakvi su bili uvjeti i što je bio cilj jer bilo je dovoljno prevezemo vas od točke A do točke B i vi niste više naša briga i to smo uspješno radili i svaka čast na tome.
Ima nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Sjećam se, te godine smo mi bili zajedno na putu i slušali smo na radiju … [[Govornik se ne razumije]] tako je to bilo kad su dolazile izbjeglice u RH. Međutim, ja moram reći da je i g. Ostojić i velika grupa ljudi tada nadljudskim naporima rješavala te stvari koje su se dogodile i koji nam se i danas mogu dogodit i ja to ne želim niti ismijavati, niti želim to omalovažavati, to je bio jedan mukotrpan i težak posao, međutim, u tom trenutku se nismo snalazili, svi oni koje smo tada prijavljivali, naravno morali su nam se i dijelom i vratiti u RH, tada se dogodio i taj spomenuti vlak o kojem vi govorite. Dakle, što želim kazati? Ti problemi s kojima smo se mi suočili, možda nisu na vrijeme prepoznati. Mi smo tada upozoravali g. Kotramanovića da nije donesena strategija, međutim, [[Upadica: Hvala]] on je to ismijao odnosno [[Upadica: Hvala]] na to se nije obazirao i zbog toga su se takve stvari događale.
Kolega Ostojić je dignuo povredu Poslovnika, koja je točka povređena?
Povrijeđen čl. 235., a to je slabo se broji broj puta repliciranja. Naime, ja sa suzdržavam ovdje da ne repliciram, a trebalo bi bilježit kolko puta je kolega po istoj točki dnevnog reda replicirao.
Bilježi se, itekako se bilježi, ne možete to raditi, dajem vam sad opomenu jer itekako se bilježi za svakoga. Ne možemo se o takvim stvarima i na takav način funkcionirati, jel? Odgovor poštovanog zastupnika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Babić, tako je bilo. Znači, nije postojao sustav koji se danas napada, a kad nema sustava onda ide improvizacija, oni su ostali iznenađeni tada sa stotinama tisuća imigranata na granici s RH, što su mogli raditi? Evo, čestitke ministru tada, sve ih je lijepo prebacio nekome drugome na teret i to je bilo sustavno, odlično, čak i vlakom proć kroz granicu i ne zaustavit se dok oni ne prođu, to je bilo u redu i ako je to sustav i ako mi to i danas želimo, ja nama to neću braniti, vi to ponudite kad god budete htjeli u kampanji ili gdje god hoćete. Mi ćemo se boriti za ovaj sustav koji funkcionira. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Pa njemu odgovara jer je on spomenuo da ste bili taj ministar koji je ušao u autobus, koji je ušao u autobus [[Upadica: Ajmo molim vas ne iz klupa…]] i lijepo sve pozdravio [[Upadica:…i ne međusobno, molim lijepo]] Znači, bio je ministar koji je ušao u autobus, pozdravio i reko bit ćete ovdje 3 dana, nećemo vam uzeti [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Slijedeći…]] i prebacit ćemo vas gdje god vi želite [[Upadica: Slijedeća…]] i to je istina.
…replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Borić, da li je vama svastika na nogometnom stadionu prije odigravanja utakmice pitanje nacionalne sigurnosti? Da li je netko s tim htio poslat poruku kakva je to hrvatska žemlja? Gledajte, kad je nekome odgovaralo, neki dužnosnici Hrvatskog nogometnog saveza su osuđeni, što se danas dogodilo, ne zna se tko je svastiku nacrtao, tko ju je napravio, sve je otišlo u zastaru i nikome ništa. Međutim danas, umjesto da govorimo, imamo dokument, umjesto da govorimo što je dobro a što nije dobro u što se ovo pretvara? Dvoje ministara kaže da je u Hrvatskoj danas, bivših ministara, katastrofa, da je strahovito nesigurno stanje. Sad kad to netko gleda izvana, pa ti ljudi moraju shvatiti da oni nisu Ranko, Marko, Vesna, Pesna ili šta ja znam tko drugo nego da su to bili ministri u hrvatskoj Vladi i njihova izjava se mjeri sasvim drugačije nego kada to kaže običan građanin i to je odgovornost prema vlastitoj državi i to je odgovornost prema ovom Visokom domu gdje sjedimo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, kad govorimo o svastici na Poljudu, to je rezultat rješavanja močvare, one čuvene močvare u hrvatskom nogometu kroz politiku mi ili oni i tako se to rješavalo do današnjih dana dok nije otišlo u zastaru. Uz sve videokamere, uz sve mogućnosti koje policija ima itd.. I naravno što imamo danas? Priču o tome kako smo podijeljeni. Mi ili oni? Nije to završilo baš završetkom izbora. I oni koji su ulazili svjesno u takvu politiku znali su što rade, itekako su znali što rade. I mi vidimo i danas u ovim rasprava i jutros i sada da nema toga što nam neće reći, ništa se ... [[Govornik se ne razumije.]] ali kad vratite imate odmah nervoza, odmah ne znate, odmah ste nazadni, odmah nemate pojma itd., itd.. Gospodo draga, ovdje smo svi zajedno da činimo dobro ovoj državi a ne govoriti na ovakav način.
Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika SDP-a sada će govoriti poštovani zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Što se tiče nacionalne sigurnosti i njene strategije o njoj možemo govoriti tek onog trenutka kada je usvojena. Prema tome, prije toga za razliku od redovne prakse ministar unutarnjih poslova jedan jedini u povijesti svih ministara je podnosio izvješće od 2001. godine kada je donesena obaveza da ministar podnosi izvješće Hrvatskom saboru. To sam bio ja, 4 puta sam bio ovdje u Saboru i svaki put na odboru i podnosio izvješća o stanju sigurnosti, … ... [[Upadica se ne čuje.]] gospodine Šuker, ja govorim [[Upadica Reiner: Molim ne sa mjesta.]] Prema tome, to je nešto što je istina i argument koji ne možete ničim pobiti a netko na 55 sjednica šta odbora ili ovdje u Saboru bilo kojeg zakona nije se pojavio, mi tada tu strategiju nismo imali. Malo prije kolegica je govorila o šengenskom području itd., pa s obzirom da je više nema onda ću vas zamoliti da netko od vas uzme materijale od MVEP iz 2017. godine koja može argumentirano potvrditi ono što sam vam i malo prije rekao a to je kada se može podnositi zahtjev za šengen tko je šta napravio itd.. Što se tiče migracijske politike ona je postojala od 2015. do 2018. godine, nakon toga i nakon opetovanih zahtjeva prema Vladi RH, Vlada RH odbila je donijeti migracijsku politiku i mi nju danas više nemamo. Ono što je također istina, sustav je ostao isti, znači nije se promijenio sustav a što se tiče zastara i poljudske svastike i njene nacionalne sigurnosti itd., mene puno više brine a to je da ispada da je samo ta svastika bitna. Valjda su bitne i tisuće drugih fašističkih oznaka koje su napravljene po RH ali jedino ova ispada da je važna. Sve ono što drugo mogu zaključiti iz te priče a to je nažalost da vam moram reći da nemate pojma. I stvarno nemate pojma jer kada bi znali zakon onda bi znali da to djelo nije riješeno, nije riješeno iako je ministar Božinović prije još godinu danas obećao da će skoro biti riješeno. Prema tome kada govorimo o prekršaju, govorimo o organizatoru koji nije bio sposoban pregledati niti prazni stadion ni travnjak ni utvrditi da se tamo nalazi ta svastika. Taj predmet odlazi u zastaru, to je nešto što je u zastari a ne kazneno djelo koje se tamo dogodilo. Svi policajci koji su taj posao radili su unaprijeđeni, postali su. Prvo šefovi krim policije, pa glavni ravnatelj policije, pa onda isto tako drugi koji je radio u krimu u Splitu je postao isto tako načelnik krima u Zagrebu. Šef policije i uniforme koja bi zapravo trebala štiti izvana stadion je postao načelnik policijske uprave. Prema tome ako imate kakva pitanja pitajte policiju a ne ministre jer je zakonom zabranjeno da se bavi poslovima koji jesu policijski. To je druga stvar što to neki ne rade. Ja ću reći također da kada se radi o kaznenim djelima onda treba biti vrlo precizan bez obzira o kome se radi lijepo ... [[Govornik se ne razumije.]] i privedete osobu koja počini kazneno djelo a ne pričati o tome da netko iz neke stranke nekome drugome to sugerira. Što se tiče godišnjih izvješća ona su redovito rađena. Migranti koji su u RH ušli, došli su iz EU svi oni su registrirani za razliku od navoda koje je govorio ovdje gospodin Borić, svi oni su u sustavu, ne daj Bože valjda da će se nekome sjetiti ili pasti na pamet da takve podatke da nekome drugome. Nisu u Dublinu radi toga što svi oni koji jesu bili u dablinskom postupku su vraćeni nazad u Hrvatsku. 3841 je vraćeno nazad u RH bez obzira što su došli iz Schengena i svima su uzeti otisci. Svi oni su registrirani i zato se zna da ih je 682 tisuće. Što se tiče situacije kakva je danas nije zaista isto, danas je puno lakše a to vam govore brojke. 6000 kaže Ministarstvo unutarnjih poslova pa to usporedite sa 682 tisuće i biti će vam puno jednostavnije da onda ne pričate o tome da je nešto nepropusno. Isto tako argumentirano možete usporediti požar iz 2018. godine i požar iz 2012. godine, pogledajte malo podatke ako se već hoćemo utjecati, natjecati. Što se tiče uvjeravanja ja vas zaista nemam namjeru uvjeravati ali osjećaji koje imaju građani RH to je ono što je najbitnije, oko toga se trebate potrudit argumentirano, a ne lažima. Hvala.
Slijedeća će biti u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno. Poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa Klub HDZ-a nije mislio govoriti završno, međutim nakon ovoga naprosto moramo reći nešto. Mi smo danas imali po prvi puta izvješće o provođenju jedne strategije koja je prvi puta donešena. Donešena na temelju što je netko radio do tada. I mi danas smo trebali ovdje raspravljati o tome što je napravljeno po toj strategiji, međutim u što se to pretvorilo i meni je iskreno žao kolega Ostojić što ste vi podlegli tome da radite nekakav obračun što ste vi radili s nekim drugim. Umjesto da ste rekli strategija je napravljena na nečemu što je bilo dotada. Svako vrijeme nosi svoje. I kad bi tako raspravljali, osobito svi mi koji smo bili nekad ministri, dakle tu stavljam i sebe i kolegu Lalovca i mene nikada neće čut da tako raspravljamo međusobno, onda bi ozbiljnost ovog visokog doma bila na jednoj sasvim drugačijoj razini. Međutim, kad vi kao bivši ministar unutarnjih poslova i bivši ravnatelj policije kažete da je Hrvatska nesigurna zemlja, vjerujte mi iz vašeg govora se to može pročitati kolega Ostojić, ja sam slušao vaše danas sve 3 rasprave, onda to nažalost ima jednu sasvim drugačiju težinu. Kad bivša ministrica vanjskih poslova kaže da je Hrvatska danas u gorem stanju nego što je ikad bila, to ima određenu težinu. A ako volimo ovu zemlju, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo onda se moramo klonit takvih ovoga izjava. Zašto? Zato što oni koji nas ne vole će jedva dočekati takve izjave. Pa zar mislite kolegice i kolege da razno razne rasprave, pa i neke prije, jučer u ovom saboru ne dovode do toga da određene ekstremiste praktički potiču na zlodjela koja se događaju. I zato smo mi koji imamo priliku javno nastupati i te kako odgovorni. I te kako odgovorni za svaku riječ. Zašto sam ja kolegi Boriću u replici spomenuo svastiku? Upravo na tragu ovoga što se prebacuje, ne možete reći da ta svastika je nešto kao tisuće tih fašističkih oznaka diljem Hrvatske. Ne, tada je skoro nogometna reprezentacija izbačena, da se to tada dogodilo ne bi se veselili u Rusiji, druga stvar to je bio prijenos koji su gledale desetine miliona ljudi i kamera je najedanputa, ma mislit slučajno iz kuta iz kojeg se jedino može vidjet ta svastika, fokusirala tu svastiku i prikazala je. Jer kolega Ostojić, nemojmo se zavaravati, nitko tko hoda po stadionu tu svastiku nije mogao vidjet, ta svastika se točno mogla vidjeti sa mjesta gdje se znalo da će biti postavljena kamera, točno pod toliko i tolkom rasvjetom ona se točno vidi. Zašto to tada nije otkriveno, ja ne znam, ja nisam stručnjak za to. Vi nama govorite da mi poima nemamo, mi se nismo bavili otkrivanjem, valjda oni su to tek trebali otkrit, poima nemaju, ali ja to nikada kolegi u saboru to neću reći. I žao mi je, stvarno mi je žao. Kolega Krstičević, general Krstičević se stvarno danas potrudio da nam da niz informacija, potrudio se je u uvodnom obrazloženju da govori o strategiji što se je napravilo i možemo imati različite poglede da određene mjere koje provode razno razna ministarstva bi možda napravio na drugačiji način i ako ćemo raspravljat na takav način doći ćemo do kvalitetnog rješenja. Kolega Majdak se valjda ovdje sa svima nama iz HDZ-a potrošio govoreći da stranci ne mogu kupit zemlju u Hrvatskoj i da Hrvatska ima period do srpnja slijedeće godine, ako se ne varam da podnese zahtjev za moratorij, međutim mi u saboru uporno pričamo stranci imaju pravo kupit zemlju. Umjesto da kažemo pritisnimo ministra idemo na moratorij, tražimo taj moratorij. To je naš zadatak. Zašto? Pa zato što nam je valjda svima cilj i interes da se ta hrvatska zemlja ne prodaje strancima. Jer ovo je točka dnevnog reda gdje svatko od nas pokazuje političku odgovornost. Pokazuje ljubav prema domovini bez obzira koje je političke ovoga provenijencije i kako razmišlja. Pokazuje pogled kako misli da bi se neke krizne situacije riješile, jer kolega Ostojić oprostite što vas prozivam al vi ste govorili u ime Kluba SDP-a, ne prozivam vas u stvari nego ajde ovako, zar mislite da ta ova kriza migrantska u ono vrijeme dok ste vi bili na vlasti i danas je nešto isto, ne može se naprosto usporediti. Ali određena iskustava koja imamo tada mogu se koristit danas, a ne napadat apriori ono nije valjalo, zapravo ono je valjalo ovo ne valja. Tako nećemo doći nikada do rješenja. I zato kažem žao mi je što je rasprava završila ovako kako je, imali smo dokument da kritički progovorimo o stvarima koje nisu dobre i za koje smatramo da bi trebale biti drugačije, međutim nažalost [[Upadica: Hvala.]] opet smo ideološki raspravljali. Jel ovo možda vaša penkala, kolega? [[Upadica: Nije, crna je, crna.]]
Hvala lijepa, hvala lijepa. I time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Izvješće o provedbi Strategije Nacionalne sigurnosti RH, predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 1 suzdržani, 23 protiv donesen zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo.
Pa ćemo preći na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiraju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, prvo čitanje, P.Z. broj 460 Predlagatelj je Klub SDP-a temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila mišljenje. Želi predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Očito da, jer je već kolega Bernardić ovdje za govornicom. Izvolite.
Evo hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče sabora. Možda najviše o važnosti ove teme svjedoči zadnja rasprava kolege Šukera koji je u biti izrazio negodovanje što se o jednoj istini koja je bila u slučaju migrantske krize želi govoriti iz rekursa da je sad sve sjajno i da jednostavno što je prije rađeno ne valja. I to je jednostavno nešto što se godinama sada i kroz vašu raspravu pokušava na neki način obezvrijediti i postaviti pod tepih. Jer kad god se pojave problemi vi pokušavate te probleme staviti pod tepih [[Upadica: Hajmo o temi kolega Bernardić.]] i raspravu maknuti od očiju javnosti. Kao što sada pokušavate kad je točka o najvažnijoj stvari koja muči hrvatske građane, a to je točka koja se tiče direktno njihovog životnog standarda i rasta plaća, sakriti istinu od naroda, sakriti istinu od naroda zato jer je to još jedan rasprava koju gurate u sitne sate iza 19 sati navečer kada malo tko to prati. Prema tome, kad se raspravlja o životnom standardu, o nužnosti povećanja plaća, o mirovinama, o nečemu što direktno se tiče hrvatskih građana, vi to pokušavate sakrit od naroda i to je sramota, to je sramota, uzurpirali ste institucije i uzurpirali ste, pokušavate uzurpirati HS, a kad se, a što se tiče samog konkretnog prijedloga zakona onda treba reći nekoliko činjenica. RH je nažalost se danas suočava sa porastom nejednakosti u društvu i taj jaz možda nikad nije bio veći. Raste broj naših sugrađana koji su siromašni ili su izloženi velikom riziku od siromaštva. Najugroženija skupina su definitivno nezaposleni, generalno neaktivni građani, a velik udio nažalost imaju i umirovljenici koji sve teže žive od svoje mirovine jer se od mirovine u RH može sve teže živjeti. Stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u 2017. iznosila je 26,4%, što je daleko više od prosjeka EU, to je hrvatska stvarnost, siromaštvo i socijalna isključenost. Preko milijun ljudi u RH živi u siromaštvu ili su izloženi velikom riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i kada se gleda dob ljudi koji su najviše izloženi siromaštvu, onda su to oni koji pripadaju starijoj dobnoj skupini, iznad 65.g., ali to i ne čudi s obzirom na činjenicu da najveći broj umirovljenika prima mirovine koje su ispod svakog socijalnog minimuma odnosno praga siromaštva od 2.339,00 kn. Diskriminacija, korupcija, klijantelizam i nepotizam glavni su izvori daljnjeg rasta nejednakosti naših građana i najviše pogađaju upravo skupine koje su izložene siromaštvu još dodatno pogoršavajući njihov položaj. Zato je odgovornost na vladajućima da jasno definiraju ciljeve i prioritete javnih politika u smjeru smanjenja nejednakosti u društvu. A posve je jasno da u vremenima krize, te razlike se i tenzije pojačavaju, kao i da u vremenima rasta i veće stabilnosti treba posebnu pozornost posvetiti povećanju životnog standarda i smanjenju socijalnih razlika u društvu. Rastuća nejednakost, ona je sve veća, je nešto što prijeti samim temeljima RH. Znanstvene studije pokazuju da je rast manji, a recesija češća u zemljama s većim nejednakostima. Ako obitelji imaju manje za potrošiti, to znači da trgovci imaju manje kupaca, istovremeno kućanstva imaju veće kredite, građani veća zaduženja, to je hrvatska stvarnost. Rastuća nejednakost je loša i za obitelji koje žive u RH i za socijalnu koheziju jer jednostavno u uvjetima velike nejednakosti ljudi ne samo da manje vjeruju institucijama, manje vjeruju jedni drugima, u neimaštini manje se druže jedni s drugima i otuđuju se jedni od drugih. Prema tome, rastuća nejednakost znači rastuće nepovjerenje. Za smanjenje nejednakosti u društvu nužni su odgovarajući materijalni i financijski resursi u korist najugroženijih slojeva društva, a novca za to ima. Samo prihodi od poreza za 2019.g. u državnom proračunu koji su planirani, su na razini koja je veća od 10 milijardi nego što je to bilo na kraju 2015.g. i kad se usporede upravo brojke na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, onda je vidljivo da prostora ima dovoljno za porezno rasterećenje, za povećanje plaća, za povećanje mirovina, za socijalne naknade s ciljem smanjenja nejednakosti i siromaštva u našem društvu jer ukupni rast plaća u RH je još uvijek u zoni koja ne može biti zadovoljavajuća s obzirom na zemlje EU u koje nažalost, svakodnevno migriraju i odlaze mnogobrojni naši ljudi. Primjerice, neto plaća u Danskoj je čak 4 puta veća nego u RH, u Irskoj preko 3 puta veća, u Njemačkoj skoro 3 puta veća, a u isto vrijeme zadnji dostupni podaci za 2018. govore da pola ljudi u RH, pola zaposlenih od 1600 000 radi za plaću manju od 5.400,00 kn, ¾ zaposlenih radnica i radnika u RH radi za plaću manju od prosječne plaće, a oko 200 000 ljudi koji rade ili koji su na bolovanju ili koji rade nepuno radno vrijeme dobijaju manje od 3.000,00 kn neto, dakle, 200 000 ljudi u našoj zemlji dobiva plaću koja je manja od 3.000,00 kn neto, to je zabrinjavajuće, to je skandalozno. SDP smatra da ova HDZ-ova Vlada ne vodi politiku plaća koja bi osnažila položaj građana s nižim primanjima i onih koji predstavljaju upravo ugroženu srednju klasu. Naprotiv, dosadašnja politika Vlade, osobito u smislu poreznog rasterećenja i drugih poticaja primarno je okrenuta krupnom kapitalu, a zanemarivo najvećem broju radnika u RH. Podsjetit ću, vladajući su povećali plaće za 18000 najbogatijih u zemlji, po principu uzmi od sirotinje da bi dao bogatima. Vladajući su smanjili PDV na dio hrane koji je izuzetno podložan uvozu, to su voće, povrće, svinjetina, govedina, pa su tako u najvećoj mjeri pomogli upravo uvoznim lobijima, trgovačkim lancima jer hrana kao što znate nije pojeftinila. Vladajući su i podigli PDV, a onda i druge namete na turistički sektor, posebno su udarili na preko 100 000 malih iznajmljivača, čime su doveli u pitanje preživljavanje mnogih obitelji koji na taj način krpaju svoje tanke kućne budžete. Zato mi u SDP-u nudimo građanima jasnu alternativu u politici plaća. Mi smo već prezentirali ideje za povećanje plaća za preko 700 000 naših sugrađanki i sugrađana, uključujući učitelje, profesore, zdravstvene djelatnike, informatičare, inženjere sve one koji su ugroženi migracijskim pritiscima. Model je baziran na povećanju osobnog odbitka sa sadašnjih 3800 na 5000 kn, čime bi se plaće povećale između 330 i 500 kn mjesečno. Dakle, odmah u startu već sljedeći mjesec. Ukupan trošak ove mjere kreće se na razini 2 milijarde kuna, a kako ne bi opteretio, prije svega, lokalne proračune, a to je nešto o čemu raspravljamo danas, predlažemo prepuštanje ukupnog poreza na dohodak, dakle dodatnih 17% jedinicama lokalne samouprave, općinama i gradovima, a sredstva za fiskalno izravnanje osiguravano kroz ostale porezne prihode državnog proračuna. Što to znači, prije svega za zaposlene? Uzmimo primjer mladog magistra elektrotehnike, farmaceutike, povijesti ili bilo kojeg drugog zanimanja, koji se zapošljava na svoje prvo radno mjesto i danas prima plaću od 4670 kn. On plaća porez i prirez od 330 kn. s ovim prijedlogom, plaća bi mu u startu iznosila 5000 kn, odnosno 330 kn više mjesečno. Ako uzmemo gospođu koja radi kao trgovkinja u nekoj od brojnih trgovina u Hrvatskoj i prima plaću od 4670 kn, a njen suprug je zaposlen i na svojoj poreznoj kartici je već iskoristio poreznu olakšicu za njihovo dijete, ta gospođa također plaća porez od 330 kn. I njoj bi s ovim prijedlogom plaća porasla upravo za tih 330 kn mjesečno. Ako uzmemo učiteljicu koja ima prijavljeno jedno dijete na svojoj poreznoj kartici kao poreznu olakšicu i prima plaću od 6165 kn, nakon ove izmjene, plaća će joj narasti na 6400 kn. Svi ostali zaposleni s dohotkom od 7, 10, 12 tisuća kn ili više, imat će siguran rast plaća od 330 kn jer im se osobni odbitak povećava s 3800 na 5, odnosno sa 5550, na 6750, ako imaju jedno dijete ili jednog uzdržavanog člana obitelji. Dakle, povećanje odbitka za 1200 kn znači manju obvezu plaćanja poreza i prireza za 330 kn i toliko iznosi neto povećanje plaća mjesečno za preko 700 tisuća građana. O tome danas ovdje govorimo. I to je mjera koja bi koštala puno manje od novca kojeg se država odrekla kroz smanjenje PDV-a na meso i povrće, a od kojeg građani nisu imali ama baš nikakve koristi jer hrana nije pojeftinila i dogodilo se upravo suprotno, ono na što smo upozoravali. Dodatno su se obogatili vlasnici trgovačkih lanaca. Imam danas poruku za vladajuće. Našim građanima nije bitan rast kreditnog rejtinga i smanjenje deficita. Od toga neće živjeti bolje. Našim građanima treba rast plaće i smanjenje siromaštva. Što se duže nastavi trend rasta nejednakosti, to će više rasti strah i nepovjerenje našim građanima. Da neće moći otplatiti kredite, da neće moći uštedjeti dovoljno za mirovinu, da nikad neće vidjeti svoje dijete na dobro plaćenom poslu s kojeg ono neće moći imati priliku uzdržavati svoju obitelj. I to je razlog zašto danas nudimo naš plan za povećanje plaća. Naš plan za smanjenje nejednakosti. Naš plan za borbu protiv siromaštva. To je razlog zašto danas nastavljamo našu borbu za ravnopravnu Hrvatsku. Ako mislite, gospodo vladajući, da naš plan nije dobar i da ne treba povećati plaće, recite nam onda koji je vaš plan za dizanje standarda građana. Kako biste vi to napravili? Ako imate konkretan plan, kako smanjiti nejednakosti i pomoći ljudima koji žive u siromaštvu? Dajte da to čujemo. Bilo bi dobro da čujemo vaš plan, ako ga imate. Recite građanima. Oni su itekako zainteresirani za tu temu. Molim vas, gospodo vladajući. Izvolite, recite nam vaš plan, da ga čujemo. Ajde.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Predraga Matića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bernardiću, maloprije u prošloj točci više se puta isticalo i govorilo se o tome kako i koliko se voli domovina. To zasigurno više nije samo jedino držanje ruke na srcu ili sudjelovanje u ratu koji je završio prije 30 godina. Sada je standard građana najvažniji cilj i pokazivanje te iste ljubavi prema svojim građanima. Vi ste dali konkretne prijedloge kako do toga da dođe i pokazali ste 30 godina nakon rata kako se vole građani svoje zemlje. Ovoga puta bit će vrlo interesantno gledati kako vladajući budu odbijali gotovo sigurno ili reći ću, sigurno će odbiti ovaj prijedlog zakona i onda ćemo vidjeti da li je to ta ljubav koja se pokazuje prema onim ljudima koji su nas birali i koji od nas očekuju da im pružimo bolje uvjete života, bolji standard ili je dovoljno staviti ruku na srce i od toga se živjeti. Hvala lijepo.
Odgovor, poštovanog zastupnika Bernardića.
Hvala vam g. zastupniče Matić. Pa evo, ja od vladajućih nažalost nisam čuo nikakav konkretan plan kako povećati plaće u Hrvatskoj, kako povećati mirovine. Kako podići životni standard građana, ali sam vidio kako povećati životni standard samih ministara, kroz skupocjene Mercedese parkirane u dvorištu, kroz satove od 60 tisuća kuna, kroz roštiljarnice od preko 150 kvadrata, kroz milijune, milijunske vile koje nisu prijavljene u imovinskim karticama. Dakle, oni imaju plan za sebe, ali nemaju plan za građane.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Koliko je važna politika plaća u RH, zapravo govore i podaci koji su zapravo hrvatski građani u zadnje 2, 3 godine, podigli preko 10 milijardi gotovinskih kredita. Što to drugim riječima znači? Da jednostavno ne mogu svoj osnovni životni standard ne mogu zadovoljiti iz svojih osnovnih dohodaka i bez gotovinskih, odnosno gotovinski krediti koji rapidno rastu, ponovo građane uvlače u jedno dužničko ropstvo. Vidimo svaki dan na poslovnim bankama, samo se, slobodno se prijavite, dajte osobnu iskaznicu i dobit ćete novaca koliko trebate i to je ono svakako na što trebamo upozoravati jer građani žele rješavati svoja životna pitanja, ali nažalost ponovo ih se vraća na uzimanje tzv. lešinarskih onih kredita koji će nažalost jednom ponovno doći na naplatu, hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Bernardića.
Poštovani kolega Lalovac, otvorili ste jedan važan strukturni problem, dakle novac u Hrvatskoj nikada nije bio jeftiniji. Novca nikada nije bilo više i umjesto da ga dižu poduzetnici i investiraju, nažalost, poduzetničke investicije u Hrvatskoj nikada nisu bile manje, one su na povijesno niskim razinama, dakle poduzetničke investicije su jednostavno po svim indeksima koji mjere investiranost u Hrvatskoj, na jednoj najnižoj razini od naše samostalnosti i to je nešto što je skandalozno. Dakle, nema otvaranja novih radnih mjesta, nema investicija a građani se zadužuju samo zato da bi se prehranili. Da bi prehranili svoje obitelji, da svoji školarcima kad se već ne provodi obrazovna reforma, na jesen mogu kupit barem nove tenisice.
I za repliku se javio poštovani zastupnik Alen Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo kolega Bernardić, vi ste govorili o smanjenju socijalnih nejednakosti. Jasno da s ovim našim prijedlogom smanjuje se barem malo socijalna nejednakost ali ima nešto drugo što ono ja evo, znam i vidim od mladih ljudi što je frustrirajuće. Jučer čitam u novinama, Hrvatski nogometni savez je podijelio svojim članovima izvršnog vijeća po 200 000 kuna svakom. 200 000 kuna, to je doista frustrirajuće. Evo nekoliko mladih ljudi me zvalo i kaže daj Alene, reci to kad imaš prilike u Hrvatskom saboru, to je frustrirajuće da su podijelili a znamo u HNS-u nažalost politika je do vrata ubačena. Tamo od većine u izvršnom odboru su članovi HDZ-a, to je frustrirajuće moj kolega Bernardiću, kad mladi ljudi vide da 200 000 kuna dobe oni koji to stvarno ničim nisu zavrijedili.
Odgovor poštovanog zastupnika Bernardića.
Tako je, kao što je frustrirajuće da npr. sinovi određenih saborskih zastupnika sa 20 g. imaju hotele, da pojedini ministri imaju milijunske vile, da ne znaju kako su se preko noći našli parkirani Mercedesi baš u njihovom dvorištu, da nose satove koje im je eto poklonila njihova obitelj od preko 60 000, pa kako ostale obitelji u Hrvatskoj nisu tako uspješne, kako ostale obitelji jedva spajaju kraj s krajem, zašto 3/4 naših građana ima plaću maje od prosječne? Zašto 200 000 ljudi za plaću manju od 3000 kn, a u isto vrijeme gledamo o ovom besramnom, besramnom bogaćenju, to je ono što je frustrirajuće, da, i zato, i zato što to gledaju, sva autobusa mladih ljudi je i danas napustilo Hrvatsku do kej g. Šuker pričao o svastikama jer očito iz HDZ-a vole pričat o svastici.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dat dodatno obrazložit mišljenje? Ne. Otvaram raspravu, prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista trebao je govorit poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na govor pa će govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. Prijedlog zakona koji je ovdje pred nama, prijedlog SDP-a je u odnosu na ono što imamo sada kao aktualni zakon, razlika u tome da SDP predlaže da 73% imaju iz poreza na dohodak gradovi, 21% županije i 6% za decentralizirane funkcije i nema fonda poravnanja dok je sadašnji prijedlog zakona odnosno zakon koji je aktualan je 60% gradovi, 17% županije, 17% ide na fiskalno izravnanje i 6% su decentralizirane funkcije. Kolege su zaboravile da je u ovom periodu od kad je ova Vlada su provedene zapravo tri kruga porezne reforme i u tom periodu je ukupno rasterećenje što privrede, što građana preko 6,6 milijardi kuna, rasterećenje uz istovremeno povećanje osobnog odbitka svakom građaninu sa 2600 koliko je bilo 2015. na 3800 kn osnovnog odbitka koji je sada dakle svakom građaninu se uračunava i u obračunu plaća. U ovom slučaju je isto važno za reći da u prijedlogu koji ima SDP, bi trebalo iznaći dodatnih milijardu i 700 000 iz državnog proračuna kako bi se namaknulo sve ono što bi u tom slučaju jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave izgubile u ovoj raspodjeli, odakle to naći, pa to ne vidimo osim da bi na taj način zapravo dali iz izvora koji su u državnom proračunu a to je npr. PDV. Ovom reformom koju je aktualna Vlada napravila, napravila je kvalitetnu raspodjelu i omogućila da se porez na dohodak i fond poravnanja omogućava ravnomjerni razvoj RH uzeo se u obračun petogodišnji prosjek ukupnih prihoda svih jedinica lokalne samouprave i na taj način se ostvaruje da svakodnevno svaka općina i svaki grad i svaka županija ostvaruje prihode od izvornih prihoda poreza na dohodak i na taj način može puno kvalitetnije raspolagati svojim sredstvima, pa se dogodilo da su neke nerazvijene i potpuno pasivne općine povećale i gradovi proračune za dvostruko. Što se time omogućilo, da u tim upravo gradovima i općinama čelnici mogu prepoznati što tim općinama treba, mogu napraviti projekte, mogu se prijaviti u aplikaciju za EU projekte, mogu napraviti infrastrukturu, mogu napraviti vrtić i sve ono što nedostaje upravo u toj općini ili gradu ili županiji. To do sada im nije bilo omogućeno i bile su ovisne o tome da li će im netko udijeliti nekakva sredstva. Na ovaj način kada se napravila točan izračun, dakle, 2018. kao referentne vrijednosti, iz općine je bilo 1.927,00 kn po stanovniku, za gradove 2.585,00, a županije 319 i ono se u tom periodu mijenjala u odnosu na 2019. koja iznosi vrlo blizu tome i te referentne vrijednosti zaista omogućavaju da svaka ili većina jedinica lokalne samouprave ima značajno povećanje i upravo može kvalitetno servisirati sve svoje obveze i može dodatno raditi na vlastitoj izgradnji i vlastitom napretku. Spominjali ste u uvodnom izlaganju kolika je stopa nezaposlenosti, pa za čudo 2015. ona je bila 16,3%, da bi na kraju 2018. ona bila ispod 10%. Prema tome, dokazuje se da ova Vlada je itekako radila na tome da se stopa nezaposlenosti smanji, a stopa zaposlenosti poveća. Kada govorimo o tome tko je veći Hrvat i tko će držati više ruku na srcu onda će svaki Hrvat koji sada uzima kredite plaćati manju kamatu jer su kamatne stope zahvaljujući stabilnosti, zahvaljujući ustrajnosti i radu daleko ispod onoga kako je to bilo 2015., pa je npr. za stambene kredite to oko 3,5%, za razliku od nekad kad je to bilo 5 i 6%, a da ne kažem za nenamjenske koji su bili do 8-9%. Prema tome, upravo ta stabilnost koju imamo, koju je ova Vlada učinila da dvije godine za redom da ima suficit, da ima, da je otplatila i platila jamstva koja ste apro po vi dali preko 4,4 milijarde i da je uz to uspjela podići dva puta rejting, a za vrijeme vaše Vlade je dva puta padao i uz to je javni dug u relativnom iznosu padao dvostruko brže od drugih zemalja, onda možemo vidjeti što je to voditi ispravno javne financije i kako upravljati cjelokupnom državom. Prema tome, Klub HDZ-a ne može i neće prihvatiti ovakav prijedlog jer ovo je populizam koji daje samo lažno nadu, a ne daje kvalitetno rješenje i ne ostvaruje se na pravi način kojim bi se podigla plaća na realnoj osnovi, a na ovaj način, dakle, mora se zadirati u ono što su drugi izvori državnog proračuna, što bi dodatno onda izazivalo izmjenu i drugih zakona, ali ne bi kvalitetno riješilo financiranje kao što to vi kažete. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg je trebao govorit poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, nema ga, gubi pravo na govor, pa će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo danas je Klub SDP-a otvorio jednu važnu temu i stalno o tome govorimo zato što vidimo da pitanje životnog standarda i pitanje plaća u RH je jedna od važnih tema, važnijih tema. To se zapravo vidi i po strukturi gospodarskog rasta da je, ako znamo da je 60% bruto domaćeg proizvoda, čine potrošnja hrvatskih građana i da je u ovome gospodarskom rastu bio najveći udio rasta, odnosio se na rast potrošnje, zbog toga i tih razloga, Klub SDP-a i dalje će inzistirati na povećanju životnog standarda i povećanju plaća. Ono čega se mi plašimo, a to zapravo pokazuju podaci HNB-a da je u zadnjih 3.g. upravo zato što građani nakon recesije i krize koja je RH od svoje samostalnosti nije imala, a to je od 2009.g. do 2014.-2015.g. koju ne pamtimo, da je hrvatski građani su jako puno štedjeli, nisu imali, jako im se srozao životni standard i jako je puno bilo odricanja. I to je ono bilo, čekajte, pričekajte, to je jednostavno takve, takve jednostavno su bile okolnosti. Nakon 2000 vi znate da je Vlada SDP-a dva puta mijenjala osobni odbitak, s 1800 na 2200 i sa 2200 na 2600. I HDZ-ova Vlada to učinila, ja sam to osobno i više puta rekao da je to dobar model, znači SDP-ova je 800 kn digla i također i HDZ-ova. Međutim ono što je u zadnjim izmjenama jer nije obuhvaćen širi sloj građana jer ne može samo 15 tisuća građana RH koji imaju najveća primanja ili koji imaju 20 i više tisuća kn neto plaću nositi gospodarski razvoj i rekli smo da, vezano za porez na PDV, onda govorimo o PDV-u, poreznu na potrošnju, da jednostavno taj dio se nije prelio u novčanike hrvatskih građana, što kasnije su potvrdili i nekakvi istraživanja koja su provela i ponovo ukazuje na to da je možda najispravniji put da se zapravo direktno ide u povećanje osobnog odbitka jer se na taj način direktno utječe na povećanje plaća odnosno građenje životnog, dizanje životnog standarda. Ono što je zabrinjavajuće je da je najveći dio rasta osobne potrošnje u ovome periodu, a to je to, kako, jednostavno građani od 2015. su počeli više ulagati u, ne samo u podizanje svog životnog standarda, da se to ponovno prelilo na bankarske kredite i to nije dobro, vidim da je i HNB reagirala, da su preko 11, 12 milijardi kuna u zadnje dvije godine uzeti gotovinskih kredita i to je ono što nas zabrinjava i to je ono što pokušavamo reći da se to treba ograničiti i da se zapravo kroz organski rast, a to je prvenstveno kroz rast plaća, može podizati standard. Jer kada govorimo o danas, jučer je zapravo bilo govora, kako se Hrvatska najjeftinije zadužila. Ja ću vam reći primjer, žao mi je što nema g. Šukera tu. 2008. godine, poveznica sa rejtingom, sa javnim dugom i sa stopom zaduživanja. Nažalost, od financijske krize danas više nema neke direktne poveznice o tome da li imate rejting ili nemate rejting i koliki vam je javni dug u zaduženju i u odnosu na ... [[Govornik se ne razumije.]] tržištu. 2008. imali smo 40% udio javnog duga. Imali smo investicijski rejting. g. Šuker, tadašnji ministar financija, teško se mogao na financijskom tržištu zadužiti ispod 7%. Ispod 7%. Vlada SDP-a kad je 2015. g. izdavao euro obveznicu, nažalost nismo investicijski rejting, a na financijskom tržištu smo se zadužili za 3,2%. Zašto se danas Hrvatska može zadužiti za 1,5%? Isključivo zato što u politici, a vidjeli ste da smo izdali euro obveznice, da se nalazimo na tržištu, isključivo zato što EU zadnjih 3 godine vodi politiku jeftinog novca. Isključivo zato što EU i dragi njihova politika, dragi iz Europske centralne banke, vodi politiku jeftinog novca, da bi stabilizirao financijska tržišta u Europi, da bi smanjio prinose na obveznice, da bi smanjio prinose obveznice i Grčke i Španjolske i brojnih drugih zemalja jer se bilo govorilo u euro obveznici, jer ako smo jedinstveno europsko i monetarno tržište, htjeli su smanjiti u toj dijelu dug. I Hrvatska se uklopila i to je onaj doprinos Hrvatske u EU. To je doprinos i to treba reći hrvatskim građanima i to je ono kada su oni koji govore protiv EU o ulasku, mislim da je to doprinos i kada sam ja i kao ministar tada govorio 2015. se sjećam da su me napadali kako ja to mogu reći, da smo se jeftinije, da ćemo se jeftinije u budućnosti zaduživati, da, to danas se događa jer postajemo dio integracija. Postajemo dio jedinstvenog tržišta i to je dobro. To je dobro. Međutim, ono što je problem danas, što danas imamo politiku jeftinog novca, a građana ne mogu dizati svoje životne standarde, to je ono što nas zabrinjava. To je ono što pokušavamo da morat ćemo zajedno tražiti takva rješenja jer kada je dobro nam ide, pod navodnicima, je li imamo jeftini novac, vidimo i na hrvatskom financijskog tržištu, da su kamate 0. Na euro tržištu da su kamate 0. Na euro tržištu da su kamate 1%. Da se država jeftinije zadužuje, što će u drugom kontekstu značiti manje mirovine onim u 2. mirovinskom stupu jer one, odakle oni zarađuju? Oni zarađuju od strane države, mi o tome moramo isto razgovarati jer oni dok su imali kamatne stope 6 i 7% na hrvatske obveznice, oni su imali dobar prinos i osiguravali su veći prinos na mirovine naše koje su u drugom stupu. Kada kamatne stope padnu na 1%, a te obveznice, euro obveznice će kupiti hrvatski mirovinski fondovi, moramo otvoreno reći, tada će biti i opasnost hrvatskih građana koji imaju mirovine u 2. stupu. Otvoreno to moramo reći i način, hoćemo li stvoriti na takav način s jedne strane imamo benefite države i to je u redu. S druge strane imamo problem manjih mirovina svih nas koji smo u drugom stupu. Morat ćemo nalaziti i za to rješenja. Ali nas plaši da jednostavno kad igrate politiku jeftinog novca, kad imate politiku i u Hrvatskoj i u EU, hrvatski građani još uvijek ne mogu dosegnuti standard negdje na razini 50-60% standarda EU. E to je ono što mi zapravo pokušavamo ukazivati da se mora jače možda i hrabrije intervenirati, iako kažem, pozdravljam određen odluke Vlade kada su išli u rasterećenje osobnog odbitka. Mislim da će to učiniti, iskreno vam govorim, mislim da će to učiniti iduće godine, da će to napraviti i da ćete s 3800 ići na više jer jednostavno u tom kontekstu, morate, u tom dijelu dati doprinos, dati doprinos i potrošnji, ali s druge strane, svakako je pitanje da će se nejednakost koja se dogodila u hrvatskom, koja se događa u hrvatskom društvu u ovih 20 godina, da se ona ne smanjuje do 2015. do 2019. g. kada imamo akumulirani gospodarski rast preko 20%. Morat ćemo nalaziti mehanizme jer ako nam BDP raste 20% u 4 godine ili 5 godina, nije bitno, a to ne osjete hrvatski građani u svom podizanju životnog standarda, morat ćemo vidjeti koje instrumente fiskalne politike ili monetarne politike Vlada mora učiniti ono što zapravo i sami govorite da hrvatski građani počnu to osjećati na svom standardu. I to su sad izazovi i pred Vladom RH, to su izazovi i pred nama ovdje u HS-u, to su izazovi šta će nam biti sa našim mirovinama kada se jeftino razdužujemo sa onom obveznicom od 5 do 6% što je koštala državni proračun, a što su bili prinosi na naše mirovine, a s druge strane što će one sad donositi 1% i pitanje je koje ćemo prostore otvoriti Hrvatskim mirovinskim fondovima u tom kontekstu. Znači, pozdravljamo dugoročnost i to znači i stabilnost i javnih financija, ali stabilnost i financijskog tržišta, međutim, trebamo otvarati pitanje podizanja životnog standarda jel to je ono što hrvatski građani očekuju od nas ovdje i u HS, što svakako očekuju od Vlade RH, na koji način i kojim politikama, njih ne zanima jel to monetarna politika, fiskalna politika, socijalnim politika ili nekim drugim politikama, oni to žele osjetiti na svom standardu jel žele dio tih 20% ili 15% rasta BDP-a osjetiti na svojim kućnom budžetu, žele osjetiti u financiranju svoje djece, u financiranju školovanja, u servisiranju kredita i odnosno plaćanju, plaćanju režija. Tako da je ono što će SDP svakako činiti ubuduće i dalje otvarati pitanje, otvaranje pitanje podizanja životnog standarda jel ako nećemo taj jaz između najsiromašnijih i najbogatijih u RH početi smanjivati u doba rasta, enormnog rasta u RH i potrošnje i ulaska u EU, integracija u EU u 4.g. … [[Govornik se ne razumije]] koliko će nam godina trebati da približimo te hrvatske građane jedni drugima i da oni kažu da mi smo napokon ravnopravni građani EU, osjećamo to i to, to žele i neće ih se onda tad htjet iseljavati. Jel postavlja se pitanje što ako više ne možemo ni fiskalnom politikom utjecati da zaustavimo naše mlade ljude da odlaze vani? … [[Govornik se ne razumije]] što me iskreno me strah. Kad jednom kažemo da ne možemo ni podizanjem plaća više zaustaviti odljev prema vani, e onda smo u ozbiljnom problemu, onda smo u ozbiljnom problemu i zato dok još možemo, dok imamo rast proračunskih prihoda preko 10 milijardi kuna od 2015. do 2019.g., što je dobro, što je dobro za stabilizaciju javnih financija. Međutim, nije jedini i osnovni uvjet, uvjet države stabilnost, svakako je da stabilnost osnovna preduvjet, međutim, mora se podizati i životni standard i moramo taj jaz smanjivati u doba kada nam ide dobro jel ponovo neka kriza će zapravo taj jaz ponovo proširivati i zato vi nađite instrumente politike, ako vam treba mi ćemo vam dati također podršku, zato otvaramo ta pitanja, želimo tu stvarno biti sugovornici i pomoći i našim djelovanjem u HS, a i vas kao Vlade da otvarate ta pitanja i da pokušavamo zajedno naći, zajednička ta rješenja, jel to nam je u zajedničkom interesu, međutim, nemojte svaki put govoriti da su ovo nekakvi populistički potezi, da mi samo želimo dobivati određene poene i mi smo vodili državu, isto u teškim trenucima, kada su isto bili visoki deficiti, kad se isto nismo mogli zadužiti na financijskom tržištu, kada smo isto trebali donositi nekakve hrabre odluke, koliko god ih vi podcjenjivali, morali smo ih donositi, tako da znamo i mi i vi jel smo vodili, bili smo odgovorni za državu u određenim kriznim trenucima, i vi ste bili u određenim kriznim trenucima, ali ajmo probati zajedno naći nekakva rješenja za podizanje životnog standarda i to je ono na što ćemo mi inzistirati, al mislim da je to i u vašem interesu odnosno u interesu jel onda će biti puno manje radikalnih, radikalnih nekakvih pitanja u hrvatskom društvu jel kažu kada ti je plaća viša od 1.000,00 EUR, onda uvijek više nije važno koje si nacionalnosti. Hvala lijepo.
Prelazimo na, u ime predlagatelja će govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić, izvolite.
Vrlo kratko, vrlo kratko, zapravo više je pitanje, čuli smo ovdje predstavnicu Kluba HDZ-a gđu. Perić, ja vas moram pitat nešto, dakle, ukoliko je naš prijedlog za povećanje plaća svim radnicima i radnicama u RH za 330,00 kn mjesečno već slijedeći mjesec, populizam, kako se zove kad se preko noći Mercedes od preko milijun kuna nađe u dvorištu jedne ministrice? Jel se to možda zove banditizam? Jer sigurno nije altruizam. Kako se to zove?
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Predraga Matića, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Dakle, kolega Bernardiću, kolegica iz HDZ-a kad je dala svoje obrazloženje otprilike to je kako Kolinda vidi svijet, recimo trebalo bi doć ovdje jedno povjerenstvo da vidi kako se živi u RH i onda mi nekim slučajnim uzorkom izaberemo troje građana i prvi građanin kaže, građanka, pazite samo u RH ujutro se probudite i ono Mercedes u dvorištu, to nema stvarno nigdje, drugi građanin slučajnim uzorkom kaže, pa ja imam roštilj, živim u RH, imam roštilj, moram autom obilazit roštiljarnicu, ne mogu obić to pješice, treći građanin slučajno odabran kaže, pa gledajte ja kupujem vilu za 800.000,00 kn iako ona vrijedi 4 milijuna kuna i to stvarno ima samo u RH. Jedini preduvjet je da bi to povjerenstvo bilo tu, da sve ostale građane zatvorimo u kuće i da ne smiju izaći vani.
Hvala na kvalitetnoj replici, odgovorit će poštovani zastupnik Bernardić, izvolite.
Pa evo nažalost, vidite dobro ste potegnuli ovu paralelu, nema sluha od strane vladajućih, bilo je sluha kad je trebalo povećati plaće najbogatijima, bilo je sluha kad je trebalo pogodovat uvoznim lobijima, ostavit novac, ekstra profit trgovačkim lancima, trgovačkim centrima, ali kad treba povećati plaće, povećati mirovine, onda nema sluha. Ali možda bi upravo podršku ovoj vašoj inicijativi dala predsjednica RH koja je prije 4.g. najavila da će RH biti najrazvijenija zemlja na svijetu. Pa ne bi bilo loše možda da se upravo na ovom vašem tragu složi sa tom inicijativom.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Davora Lončara.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bernardiću, nisam imao namjeru se javiti, ali je ponukala vaša rasprava u dijelu kad ste spominjali svastiku … [[Govornik se ne razumije]] SDP-u, ali ne vama direktno jer cilj svastike SDP-a je bio rušenje domoljublja odnosno hrvatstva u RH, to je jedno. Drugo, nevjerojatno je čudo kako iznosite netočne podatke kad su u pitanju ulaganja u RH, ja sam jedan od svjedoka svakodnevnih ulaganja u RH u izgradnju društvene, komunalne i gospodarske infrastrukture i smanjenje nezaposlenih ljudi upravo otvaranjem radnih mjesta kod razvoja gospodarskih zona i svih ostalih potrebnih razvoja u RH a vi tako paušalno, bez dokaza, bez činjenica iznosite podatke oko neulaganja u RH što nije točno.
... [[Govornik se ne razumije.]] što nije imalo s temom a drugo će vjerojatno odgovoriti poštovani zastupnik Bernardić.
Poštovani kolega, mnogi su ljudi branili ovu zemlju, mnogi su ljudi ginuli za ovu zemlju, mnogi su ljudi nažalost danas ispod zemlje zbog naše zemlje a za to vrijeme su se neki bogatili, postojali ratni profiteri i postajali predsjednici vaše stranke, i o tome se ovdje radi. Dakle, Hrvatska se voli radom, poštenjem, odricanjem a ne desnom ruku na srcu a lijevom rukom u tuđem džepu kao što radite vi kolege.
Ovako je prvo, nemojte vikat s mjesta, a kolega Bernardić, ne možete govorit kolegi da on krade, to se ne radi, jel. Da ima ruku u tuđem džepu, to ne možete govorit, jel', to nije u redu. Idemo dalje, kolega Đujić, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
... [[Govornik se ne čuje.]]
Drago mi je, hvala. Evo izvolite, možete pojedinačno govoriti.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Dakle ono što želim reći je da cijeli dan kolege iz HDZ-a sa ovim pričama o svastici, o domoljublju, o navodno nekome tko je želio rušiti domoljublje bez ikakvog dokaza to govore o nama, o SDP-u, kad kažemo nama ne mislim o sebi osobno, a onda istoj rečenici kaže da mi nešto radimo paušalno, bez dokaza i lupetanjem ali u biti pozadina cijele ove priče sa tom svastikom cijeli dan koju su započeli kolega Šuker na prethodnoj raspravi i još neki je skretanje pozornosti sa stvarnih problema a stvarni problemi u ovoj zemlji nisu svastika na Poljudu a ja ću vam sad reći i o svastici. Dale, načelnik policijske uprave, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pustite vi mene u mojoj raspravi, potpredsjedniče, molim vas, nemojte me prekidat, dakle kako ste puštali druge, tako pustite i mene, hvala lijepo. Dakle, načelnik policijske uprave Splitsko-dalmatinske županije u vrijeme SDP-ove Vlade koji je trebao vidjeti istragu protiv te urote antidomoljubne svastike na Poljudu je valjda loše odradio posao odnosno radio je za SDP tako da ruši hrvatsko domoljublje pa ga je HDZ-ova vlas za nagradu stavila za glavnog ravnatelja policije kad ste osvojili izbore.
[[Upadica Reiner: Ja vas molim da govorite o temi.]] Govorim o temi [[Upadica Reiner: Ne govorite o temu, dajem vam opomenu.]]
Pa šta mi hoćete zabranit govorit? [[Upadica Reiner: Ne, ne, izvolite nastavit govorit ali o temi.]] Pa zašto kolegi niste kad je govorio, on je govorio o temi, držao se teme striktno, kolega Šuker se drži teme striktno [[Upadica Reiner: On je rekao jednu rečenicu i opomenuo sam ga.]] Gledajte potpredsjedniče, ja vas molim da kada nešto mjerite, mjerite nas sve s istim metrom, nemojte to radit [[Upadica Reiner: Ja vas mjerim i to vi vrlo dobro znate.]] Ne, ne mjerite, ne mjerite [[Upadica Reiner: Nemojte se sa mnom svađat, dobit ćete drugu opomenu!]] Pa dajte, izbacite me van! [[Upadica Reiner: Neću vas izbacit. Dat ću vam…]] Pa izbacite me, dajte mi drugu opomenu, šta vam je problem što govorim? [[Upadica Reiner: Ne, govorite o temi, molim vas.]] Pa govorim o temi. Govorim o temi. Tema su plaće. Tema su plaće. Dakle, glavni ravnatelj policije iz SDP-ove Vlade kada smo izgubili izbore …
…/Upadica Reiner: Dajem vam drugu opomenu./…
Pa ne, dajte mi da završim, pa niste čuli šta sam htio reć. Dakle mi kad smo izgubili izbore, čovjek je ostao bez plaće, e vidite kako je HDZ-ova Vlada brinula o njegovoj plaći je tako da je većina ljudi u izvršnom odboru HNS-a koji su članovi HDZ-a, to čovjeka koji je opstruirao hrvatsko domoljublje sa svastikom na Poljudu, zaposlila kao šefa sigurnosti u HNS-u, da ima plaću. Ja bi volio da HDZ-ova Vlada brine tako o plaćama svih hrvatskih građana, svih, a ne samo onih koji loše rade po vašim mišljenjima. Šefa Splitsko-dalmatinske policijske uprave koji je po vama tako loše radio ste mu dali plaću ravnatelja policije u vašoj Vladi jer je rušio domoljublje po vašim riječima. Dakle dajte ljudi pustite se svastika, pustite se šuplje priče, shvatite da živimo u 2019. g. i da se domoljublje mjeri djelima a djela mogu biti povećanje plaća a to je ono što ova Vlada radi samo za najbogatije i samo za svoje članove stranke. Dakle imate propalu poreznu reformu iza sebe koja nije dala nikakve rezultate osim toga da je 18 000 najbogatijih ljudi u Hrvatskoj dobilo još više a da 28% stanovništva Hrvatske koje živi na rubu siromaštva i dalje nemaju ništa, da mladi ljudi odlaze iz Hrvatske, da nemamo demografsku politiku, to je sve politika plaća. Odbili ste naš prvi prijedlog, ovaj prijedlog zakona je prijedlog paketa SDP-ovih zakona koji rade na rješavanju ovog problema. I tada ste govorili da smo dali na prvom čitanju prvog zakona ste rekli da smo dali nepotpun prijedlog, da smo trebali i ovo trebali i ovo predložiti, pa mi smo to i predložili, znači niste pogledali ni dnevni red. Žao mi je što nema ovdje kolege Šukera koji je maloprije u raspravi govorio da mi samo kritiziramo i rušimo ne znam, domoljublje hrvatsko a da ne dajemo nikakav konkretan prijedlog. Pa evo vam konkretan prijedlog, kako svim zaposlenima u Hrvatskoj istu sekundu povećati plaće. ovo je prijedlog koji mi dajemo, podržite ga. Nemojte ga kritizirat administrativnim pogreškama. Dakle, svaki dan i jučer se ministar Marić hvali izuzetnim financijskim pokazateljima u zemlji, nižem zaduživanju, enormnom punjenju proračuna, što građani od toga imaju, ništa, samo najbogatiji, samo pojedini članovi HDZ-a, dakle nije točni da nema novca, novca ima samo ga vi ne želite dat i to je razlika između vas i nas. i to je razlika što vi to ne vidite, a vi samo i dalje pričajte o domoljublju, o svastikama, Za dom spremni pa ćete drugi put dobiti dva mandata za izbore za Euro parlament, ne četiri, dva jer to tu vas je dovela da politika i vaša glava u pijesku jer ne vidite šta vam ljudi govore, ponašate se po Plenkovićevoj „mogu ja što hoću“ i tražite okolo po Hrvatskoj crne labudove i ne znam sabotere u svojim redovima. Samo vi tražite i dalje, samo vi govorite o ovim temama to je za nas dobro, a mi ćemo govoriti o svojim prijedlozima, a naš prijedlog je povećanje plaća za sve hrvatske građane. I to je to, tu se jasno vidi razlika ili ćete to podržat ili to nećete podržat, tu se vidi domoljublje, tu se vidi tko je domoljub i tko misli na hrvatske građane. I ovo nije samo mjera poboljšanja standarda hrvatskih građana, ovo je i demografska mjera, ovo je mjera povratka odnosno zaustavljanja iseljavanja ljudi, a zašto bi se ljudi vraćali kad vide šta radite vi iz HDZ-a. I to ne samo sad, nego već 3 puta ste zemlju pokrali, '90.-tih u privatizaciji, onda Sanader veliki domoljub nepravomoćno osuđeni ratni profiter to je čovjek kojem ste klicali, vikali ste mu zastave najveći domoljub, najveći domoljub. Svi se sjećamo one rečenice lupežima je odzvonilo. Pa onda imate jednog premijera u sukobu interesa, pa imate onda drugog koji se boji institucija zemlje pa ne znam ima nakon sinkope pa nije znao tko gdje radi kad ga je imenovao na neku funkciju se sjetio ono pola sata prije nego što o njemu odlučuje da je možda radio negdje, ali ne vidi da je njegov ministar radio negdje itd. Dakle, gledajte dajte se malo saberite, saberite se, nama u SDP-u nije drago kad je HDZ loš, kad ste slabi, mi volimo da ste bolji jer onda smo i mi bolji, mi smo ovako sad, sad smo bolji od vas, ali želimo biti još bolji, a to možemo biti jedino ako se vi malo popravite. Dajte se trgnite ljudi, to je u interesu Hrvatske. Znači u interesu Hrvatske mora biti balans ja ne volim gledat, žalostan sam kad vi propadate, vi ste jedna jaka hrvatska stranka. Nije to dobro, za nikoga, dajte nađite više tog crnog labuda i saberite se, idemo dalje, idemo se borit muški i idemo raditi u interesima građana, ali do tada ćemo mi i dalje predlagat svoje prijedloge, a vi možete pokazat barem malo ono volje prema, prema da pokažete da vam je barem malo stalo do hrvatskih građana pa ovo podržite. Ovo je prvo čitanje tek, tako da do drugog čitanja imate priliku podržat i onaj prvi zakon i ovaj zakon i dali smo jedan cjeloviti prijedlog, ako ne dajte kontra prijedlog. Evo mi ćemo podržati vaš prijedlog za povećanje plaća, nek bude isti, evo prepišite ga, nek bude ono plagijat, kompilacija, nek bude kompilacija, mi ćemo ju podržat samo da građanima bude bolje. Ali ovo su stvari na kojima se mjeri domoljublje i dajte prestanite pričat ono, shvatite nismo u srednjem vijeku, nismo ono u prošlosti. Ja sam se jutros bio prijavio za ove sve točke prije, onda kad sam došao kad sam vidio pojedine kolege koji ne znaju se ono, koji su još tamo u, u ne znam u '92. nisu se pomakli naprijed, sam povukao raspravu, ne da mi se uopće raspravljati. Ono bolje mi bit na miru nego, nego slušati nekakve gluposti koje slušam često. Tako da dajte, ajmo razgovarat o ozbiljnim temama, 21. stoljeće je ljudi, otišli smo nekud naprijed, građani imaju neke probleme koje vi ne vidite jer živite u svom balonu, ali dajte spustite se više i idemo, idemo raditi u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Čini mi se da kolega Bauk ipak hoće ili neće, neće, dobro. Slijedeća, aha dobro, slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Mislila sam da kolega Đujić ima replike, ali nema, očekivala sam barem replike sa HDZ-ove strane, ali očito je kolega Đujić u dobrom dijelu svoje rasprave ipak u pravu. Neću reći u svoj raspravi ništa spektakularno, ni povijesno nego ću iskoristi priliku da apeliram još jednom na vladajuću stranku odnosno na vladajuću koaliciju i najjaču stranku u vladajućoj koaliciji HDZ, a to je da prihvati ovaj zakon. Ovaj zakon je u paketu sa zakonom kojeg smo također predložili, Zakon o porezu na dohodak, izlaz iz teške situacije za dobar broj hrvatskih građana. Što on znači? On znači s jedne strane povećanje plaća za svakog zaposlenog građanina u RH s 330 na 500 kuna, ali posredno on znači i bolju startnu poziciju, bolji životni standard, veću sigurnost. Dužni smo to našim građanima. Pogotovo u situaciji kada svakodnevno s malih ekrana predstavnike vlade slušamo kako je u Hrvatskoj konačno krenulo, kako su naši proračunski problemi i kriza s kojom smo se suočavali dobar niz godina konačno na zalasku, kako na rejting raste, kako smo financijski potentniji. Pa ako je tome tako, ako svaki dan hrvatskim građanima o tome govorimo i dobro da je tako, pa dajmo onda učinimo nešto da svatko u ovoj državi osjeti benefite toga da je u Hrvatskoj dobro, a ne da ljudi gledaju televiziju i imaju osjećaj da žive u nekakvom paralelnom svemiru u kome ih netko uvjerava da nam je bolje, a oni to nažalost ne osjete. Kolegica Perić u ime Kluba zastupnika HDZ-a vrlo jasno je dala do znanja, da Vlada odnosno da Hrvatski sabor, Vlada ne namjerava podržati naš prijedlog. Navela je tako da je ova Vlada učinila dosta na rasterećenju državnog proračuna pa i hrvatskih građana, hrvatskog gospodarstva, spomenula je tri kruga porezne reforme kao ključne reformske mjere, rasterećenje od 6,6 milijarde kuna time su profitirale naravno kako ona kaže jedinice lokalne samouprave s dodatnih 1,7 milijardi kuna što je njima dalo nekakav dodatni input da ulažu u infrastrukturu, da ulažu u vrtiće, da su neke jedinice lokalne samouprave čak udvostručile svoje prihode, da su kamate u Hrvatskoj nikad manje, ako se građani već moraju zaduživati, a nažalost moraju, pa se pohvalila sa 3%-tnom kamatom koju najvećom kamatom koju mogu doseći kamate na stambene kredite, poticajne stambene kredite za kupnju prve nekretnine mladih obitelji. Međutim, ako pitate naše građane osjete li oni benifite ovih mjera koje ste vi naveli kao nešto što Vlada čini za dobrobit građana, što je poboljšalo standard građana i da zbog toga ne treba tražiti dodatnih 1,7 milijardi kuna koje bismo morali tražiti za jedinice lokalne samouprave kada bismo usvojili naš zakon, odgovor će biti ne građani to ne osjećaju. Zašto? Vašu poreznu reformu građani ne osjećaju, dobar dio 90% hrvatskih građana ju ne osjeća, vi možete misliti da ste napravili nešto spektakularno, nažalost ne niste, ona je osigurala nažalost veće plaće samo za 15.000 najbogatijih. U te najbogatije ne spadamo mi saborski zastupnici, čisto javnosti radi, spadaju predsjednik Hrvatskog sabora kao jedini od nas, spada predsjednik Vlade, menadžeri, bankari itd., itd., ali dobar dio hrvatskih građana od te porezne reforme nažalost nema ništa. Kad govorimo o poreznoj reformi o stambenim kreditima kažete da potičemo kupnju prve nekretnine, da regulirali smo limit kamate koja je maksimalno 3% za tu polovinu odnosno prve 4 odnosno 5 godina koje Vlada sufinancira pola kredita, ali zaboravljate reći da ste svakoj mladoj obitelji u Hrvatskoj, a to oni jako dobro znaju nametnuli 4% porezna na nekretninu, kojeg nisu morali plaćati do prije nekoliko godina. I kažete gdje ćemo naći 1,7 milijardi za provedbu našeg zakona. Pa tu ga nađite, tu gdje ste uzeli mladim obiteljima, gdje ste odlučili oporezovati ih sa 4% za kupnju prve nekretnine iako do jučer nisu morali platiti porez, evo uzmite te novce i usmjerite u, usmjeravajte ih u veće, veće plaće. Ne mora biti 330 do, odbitak biti kako smo ga mi predložili, predložite vi neki manji ali da bude veći u odnosu na postojeći, evo uvijek ima rješenja. Tko hoće nađe način, tko neće nađe izgovor. Spomenuli ste isto tako da te benifite jedinica lokalnih samouprava, kako oni sad ulažu u vrtiće pa evo ja i vi živimo u Zadru, ja ne vidim da se izgradio neki novi vrtić ili počeo graditi ili da se u proračunu osiguralo sredstva za primjerice gradnju nekog novog vrtića ili škole. Da smo rekli ok, sad imamo veće prihode od super vlade koja je provela dobru poreznu reformu, imamo veće prihode kao grad Zadar, ok sad ćemo graditi jedan vrtić i recimo školu na Novom Bukanjcu, 20 godina se priča o gradnji te škole, nasušna je potreba za tom školom, al ne samo za tom, al to je ova koja je broj 1, nasušna je potreba za njom i ja ne vidim, a upoznata sam sa stavkama proračuna grada Zadra, ja ne vidim da je jedinica lokalne samouprave nažalost nešto profitirala od ovih prihoda i da je usmjerila u ovo što ste spomenuli da je trebalo ovaj usmjeravati. Kurikularna reforma, završit ću s tim, nema reforme obrazovanja, iako ja i dalje držim da je to polovična reforma to je više forma nego reforma i svela se na ulaganje u ovo, ulaganje u strojeve, ulaganje u tablete, a ne ulaganje u ljude, nema većih plaća za učitelje i nastavnike. Sad nešto ministrica Divjak priča mi ćemo povećat plaće 4%, pa plus 2, s nikim se nije o tome konzultirala, rade nekakav PR HNS-u, pritišče na taj način Vladu RH, ali mislim budimo realni tih novaca u proračunu nema. kako žena može reći da će u 9. mjesecu učitelji i nastavnici kad počne obrazovna reforma imati veće plaće za 4%, da će se povećavati koeficijenti kada tih novaca u proračunu nema, pa to je neozbiljno, to je jako neozbiljno. Iako mene uopće ne bi čudilo, mislim da rebalans u tom smjeru nećemo doživjeti da se povećaju plaće učiteljima i nastavnicima od 9. mjeseca, al me ne bi čudilo da tamo u onom proračunu za slijedeću predizbornu godinu Vlada prepiše naše ideje, plagira naše ideje i odluči povećavati, povećavati plaće. Ajde nek budi i tako, nek bude i u predizborne svrhe, ali nek bude barem nešto, ali time ćete isto pokazati da vam stvarno nije stalo do života hrvatskih građana nego do pobjede na izborima i do izbornog rezultata. Iako kažem, iako bude u predizborne svrhe dobro da bude, bolje ikad nego ikad. Još jednom apeliram, u državi u kojoj 27,9% živi na rubu siromaštva ili društvene isključenosti, u državi gdje nas je 130.000 ljudi napustilo i napušta još uvijek ovu našu zemlju, u zemlju u kojoj 1,2 milijuna zaposlenih ima plaću manju od prosječne, u zemlji u kojoj je ogroman broj zaposlenih i dalje ne prima plaću, a dobar dio njih niti ne radi, molim vas i apeliram na vas, bez obzira što smo predlagatelj mi, opozicija, prihvatite prijedlog i time omogućite veće plaće i početnicima i vježbenicima i pripravnicima i mladim ljudima koji nemaju nikakve porezne olakšice na djecu ili uzdržavane članove obitelji, svim ljudima koji imaju niske plaće, onima koji pripadaju srednjem sloju iako se nažalost kod nas srednji sloj izgubio, mi imamo ljude koji su bogati ili ljude koji su siromašni. Nažalost mi ljude koji žive normalan prosječni život nemamo, jer većina naših sugrađana nema ni za osnovne životne potrebe. Ja znam da će ovo biti riječi biti bačene u vjetar, a možda i neće, pa ako bude tako i ako bude samo zbog izbora i zbog kampanje, dobro je vrijedilo je.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Damira Mateljana.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegica Sabina govorili ste o tome o argumentima HDZ-a kada, ne argumentima i Vladi jer predsjednik Vlade šuti, o tome na koji način brane odnosno govore o tome kako je sadašnji Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave donio čitav niz povlastica odnosno benefita jedinicama lokalne samouprave u smislu silnih milijardi koje su se slile u njihove proračune i njihove proračune udvostručile. To nije cijela priča. Naime, porez na dohodak od 60% na sve jedinice lokalne samouprave bez obzira na njihov indeks razvijenosti nije poštena stvar. 265 jedinica lokalne samouprave u RH imaju udio u porezu 28%, manje nego što su imali ... [[Govornik se ne razumije.]] i to oni koji su najugroženiji, brdsko-planinska područja i područja koja su ispod 75% razvijenosti RH. Mjere kompenzacije, odnosno fiskalno izravnanje nije dovoljno da to pokrije. Do 2021. postoje osigurači, što nakon toga. Te će jedinice izgubiti ne dva puta svoj proračun, nego 3 puta svoj proračun. ... [[Govornik se ne čuje.]]
Odgovor poštovane zastupnice Glasovac.
Nemam ja tu što ni dodati ni oduzeti. Vi to jako dobro znate kao načelnik jedne općine i to vrlo uspješan načelnik općine. Iz vas ne progovara teorija kao iz mnogih ovdje koji su danas govorili protiv ovoga zakona u ime kluba, iz vas progovara život i praksa. Znači, vi znate kako je jedinicama lokalne samouprave, kako žive i koje benefite je porezna reforma donijela i što možemo očekivati, dugoročno, ne kratkoročno, a to je, vidimo, jedan sustav koji nije baš, nažalost najnepravedniji, ali nije ni cijela porezna reforma najpravednija, to smo već rekli. Samo 15 tisuća najbogatijih u zemlji je profitiralo. Drugi ništa, to je nepravda, ništa drugo nego nepravda.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, evo, drago mi je da je kolega Mateljan spomenuo ovu priču oko financiranja jedinica lokalne samouprave, dakle HDZ cijelo vrijeme želi nametnuti tezu kao kako oni kao brinu o jedinicama lokalne samouprave, a mi im kao želimo uzeti novac. Gledajte, mi smo i u ovom prijedlogu zakona naveli da, otkuda bi se namirila sredstva, odnosno kompenzacija za ovaj dio koji bi se izgubio iz fonda poravnanja, ali oni to ne žele čitati. Kolega Mateljan je spomenuo jedan primjer kako HDZ brine o jedinicama lokalne samouprave. Ja ću spomenuti drugi. Dakle, s 1.1. ove godine na snagu je stupio Zakon o brdsko-planinskim područjima. Rok 1.3. je bio da se donesu podzakonski akti koji će propisati mjere koji bi imali benefiti stanovnici tih područja. Danas, do dan danas nema ničeg. Nema ničeg. Dakle imamo zakon koji je neprimjenjiv, koji se ne primjenjuje i koji ne funkcionira i HDZ [[Upadica: Hvala.]] dužnosnike koji stalno govore mi smo donesli Zakon o brdsko ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] A oprostite, odgovor, odgovor. Poštovana zastupnica Glasovac, oprostite.
Hvala lijepo. Ma mene vam to ništa ne čudi, znate, ja se sjećam kad smo mi bili u poziciji odgovornosti za Hrvatsku, jedna samo sličica, ono, utrobu su nam vadili kako radimo protiv zadarskih interesa, kako ćemo uzeti zadarsku transfuziju, kako radimo na štetu zadarskih projekata. Danas, kada mi više nismo u poziciji odgovornosti za Hrvatsku, ti isti ukidaju zadarsku transfuziju, stopiraju, zaboravljaju, to vam je čisto stvar perspektive, znaš, jeste li na vlasti ili niste na vlasti. Ako ste na vlasti, sve vam je dozvoljeno, a ako niste na vlasti, dozvoljeno je sve, čak pa i laž da oblatite protivnika. Tog smo se već nagledali, nauživali i nakusali, ništa novo. Ali žalosno.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Glasovac, ako itko ima pravo govoriti o ovom porezu, onda sam to ja. Sigurno više sam se s tim borila nego vi i svi ostali. Grad Zadar je, ako spominjete grad, izgradio nekoliko vrtića, školu na Bilom Brigu, financira privatne vrtiće itd., itd., ogromne iznose i to vi jako dobro znate i nemamo neupisane djece. Što se tiče poreza na promet nekretnina, on je 3% i on, njega ne plaćaju mlade obitelji zato što one u pravilu nabavljaju nove stanove pa plaćaju onda PDV, a onda ne plaćaju porez na promet nekretnina. Dakle, to je u rangu upravo toga, a što se tiče vaše velike brige, e pa potrebno je doći do 5 tisuća kuna da bi neki poslodavac mogao isplatiti.
Odgovor poštovane zastupnice Glasovac.
Pa treba i nekad solidna plaća da bi se moglo zadužiti po tim vašim povoljnijim uvjetima i dobiti kredit, čak i onaj s kamatnom % od 3%, je li tako? Da. Hajmo se mi vratiti na Zadar. Ovdje je, to smo sve rekli što smo imali. Spomenuli ste školu na Bilom Brigu. Sramota. 5. grad u Hrvatskoj u 25 godina izgradio 1 školu, a i to ne bi izgradio da nije bilo Radimira Čačića. Tako da, o vašim prioritetima tamo se zna, ne samo u Zadru nego nažalost i šire, nažalost i šire, da i o modelu kojim se upravljalo i koga se zvalo ... [[Govornik se ne razumije.]] se isti tako znalo i šire. Taj model je bio primijenjen i na razini RH i neki procesi su sad u tijeku upravo zbog toga što su to baš bili jako čisti poslovi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Lončara.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Sabina, kad već spominjete Zadar, pa čudo je da nećete spomenuti ... [[Govornik se ne razumije.]] Stvarno mi je žao od vas što nećete spomenuti, a tu u srcu HS-a, jedna od najboljih općina u hrvatskoj državi. A tu među vama sjedi bivši ministar koji je osporavao razvoj zone u Murvici. Koji je zaposlio 700 ljudi, tada u to doba. A cijelo se vrijeme ... [[Govornik se ne razumije.]] na grad Zadar zato što niste imali mogućnosti apsolutno ničim. Baš vi ... [[Govornik se ne razumije.]] i još jedna stvar. Porez na dohodak je u vaše doba kad su jedinice lokalne uprave bio manji, 2013. ste ugasili porez na dobit, jedinice lokalne uprave i što to govori? I imali ste prosjek ... [[Govornik se ne razumije.]] 75%, tobože nekih općina koje su bile u nekoj većoj izgrađenosti. Znači u to doba ste uzeli općinama i gradovima 3 milijarde kuna. Ja to dobro znam i tom sam svjedok jer sam dugo godina čelnik jedne općine.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Glasovac.
Nismo mi uzeli općinama i gradovima, uzeli smo mi, danas smo čuli i vojsci, uzeli smo i učiteljima i nastavnicima i medicinskim sestrama i liječnicima i socijalnim radnicima, mnogima smo mi uzeli. Kidali. Kidali. Zašto? Jer nije bilo novaca. A zašto nije bilo novaca? Jer je država popljačkana. A što se tiče, a tko ju je popljačkao? Zna se. Ali sad ajmo se vratiti na ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarsku zonu, svaka vama čast, kamo sreće da se naš gradonačelnik ugledao na vašu i da smo ugledali gospodarsku zonu crno koja je nažalost 10 godina samo na papiru. Tako da kamo sreće da je bilo ovih više gospodarskih zona koje nisu bile Potemkinova sela koja nitko nije vidio nego da su bile stvarne barem u ovom dijelu kao vaš.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ova tema zapravo se sada i ovaj naš prijedlog zakona svakako se nastavlja i dobro je što dolazi nakon rasprave o Izvješću o provedbi Nacionalne strategije sigurnosti Hrvatske jer što je veća, što je važnije zapravo kada govorimo i o sigurnosti, što je važnije od dobrobiti svih građana? Mislim da je upravo ovaj zakon koji mi sada predlažemo i koji je dio paketa zakona koji smo veći predstavljali je na neki način i dio i jednim malim je dio odgovor kako zapravo, kako podići životni standard građana, kako učiniti život većine građana boljim, što učiniti da bi se smanjio jaz siromaštva, što učiniti da većini ljudi ili većem broju zaposlenih se plaća poveća. I upravo kada govorimo o ovom našem prijedlogu ja ne vidim sa druge strane pa niti jedan argument koji govori, koji bi bio protiv, ja zaista ne vidim ni jedan izrečeni ili jedan stvarni argument zašto ovaj zakon ili ovaj naš prijedlog ne treba prihvatiti. Jer zbog čega ste toliko protiv povećanja plaće za 700 tisuća ljudi? Ima li, ima li uopće nekog razloga, ima li nekog argumenta osim zato što dolazi prijedlog sa strane, ne sa vaše strane, ne sa strane HDZ-a nego dolazi sa ove strane i što zapravo je jedina prepreka koju vi očito vidite. Zašto ne prihvaćate ovaj prijedlog kada ste već i sada sami se uvjerili da ono što ste napravili vi Izmjenom zakona o porezu na dohodak da je dovelo do povećanja i plaća i životnog standarda, dakle još boljeg standarda za 15 tisuća a oni koji su već bili bogati. Dakle za one najbogatije i menadžere i bankare i političare, predsjednika Vlade i predsjednika Hrvatskog sabora. Ili je to zapravo bio cilj ili je to zaista jedini vaš cilj? Što bi značilo da ovo drugo ne želite, da vam do ovog drugog nije jednostavno stalo. I to je zapravo, ne znam ili je to točno ili je, ili je nešto drugo u pitanju, nije vam stalo, nije vam stalo do građana, nije vam stalo do učitelja, nije vam stalo do medicinskih sestara, nije vam stalo do liječnika inženjera, do svih onih kojima bi ukoliko se odbitak poveća na 5 tisuća kuna automatski značilo povećanje plaće, automatski. I sad ne samo da govorimo dakle o tome da će doći do plaće ili da iznosimo ovaj naš prijedlog, mi smo ovaj prijedlog zaista i promislili, mi smo ovaj prijedlog obrazložili, mi imamo projekciju ovoga prijedloga, imamo i izračune kako bi to izgledalo i kako bi to utjecalo i na živote 700 tisuća ljudi. I to je ono najvažnije. I upravo u ovoj situaciji kada imamo i najnovija izvješća za 2018. godinu kada se vidi da i dalje je porast, da je usprkos rastu BDP-a porasla i dalje stopa rizika od siromaštva, pogotovo za one starije životne dobi. Dakle kad i to imate pred sobom, kada vam sva izvješća govore, kada vam izvješća pučke pravobraniteljice govore o tome vi i dalje zanemarujete sve one prijedloge koji zapravo bi na neki način vodili ka povećanju životnog standarda u ovom trenutku većeg broja građana. I to je zapravo neshvatljivo, to je nejasno i zapravo je jedna i nejasna uopće, ne zainteresiranost za ovaj prijedlog, za ovaj način rješavanja problema, mislim o kojem možemo razgovarati, možemo pričati, možemo ga dograđivati ako je potrebno ali ja ne vidim sa druge strane nikakav zapravo interes. Da li je interes samo povećati plaću onima koji su najbogatiji, pa to je ključno pitanje ili učiniti nešto drugačije a ako mi govorimo o tome da je potrebno učiniti nešto drugačije, vi kažete pa to nije dobro. mi smo izgradili vrtiće ili napravili smo dvosmjenski, jednosmjenske, napravili smo to da se škola organizira u jednoj smjeni ili u vrtiće da imaju mogućnosti roditelji i u dvije smjene, međutim pitanje je još uvijek mogu li, je li je dostupno, jesu li dostupni vrtići svima, pitanje, ili samo njima. Pitanje je tko će moći sve platiti ovo štose napravili i tko će moći održavati sve ovo što ste napravili? Pitanje je da li je predložena minimalna plaća dovoljna odnosno da je optimalna kao što kaže ministar u vašoj Vladi i li je ona zapravo zaista ispod svakog dostojanstva jer 3000 kuna, za 3000 kuna reći da je zaista sasvim dovoljno za pristojan život je zaista neshvatljivo i nije dobro, nije dobro pogotovo kad se govori a pozicije onoga tko je u Vladi. Stoga znam da neće se bitno promijeniti, znam da se baš po vašoj prisutnosti se vidi da je to nešto što nije vaš interes, što je vama nezanimljivo ali ja vjerujem i nadam se da će građani ipak odgovoriti drugačije i da će prepoznati ono što je bitno, da će prepoznati da je važno vidjeti brigu o svim građanima a ne samo o onima koji su najbogatiji.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, kolegice Alfirev, vi ste u svojoj raspravi primijetili šta je u biti problem i Vlade, nažalost i RH i svega onoga što se dešava danas u Hrvatskoj i da nisu problem crni labudovi HDZ-u niti nikad stigli glasovi sa brodova koje je iščekivao potpredsjednik Reiner da bi došlo do petog mandata jer ako se sjećate g. Reiner je rekao da čeka još glasove sa brodova da stignu u izjavi medijima, znači ti glasovi neće nikad stići ali da stignu povišice ljudima, da stignu plaće koje su dostojanstvene za život, možda bi crni labudovi odletjeli iz Hrvatske i o tome treba razmišljati. Znači problem je danas u Hrvatskoj nezadovoljstvo građana Vladom RH, [[Upadica Reiner: Hvala. Odgovorit će poštovana zastupnica Alfirev.]] Ja bi vas molio g. Bukarica da ne suflirate, g. Reiner može i sam pogledati na sat vrijeme, vrijeme [[Upadica Reiner: Izvolite.]] Da završim rečenicu. Znači problem crni labudovi, …
[[Upadica Reiner: Izvolite, kolegice Alfirev.]] nego je problem crni život naših sugrađana, hvala vam lijepa.
Hvala. Točno je kolega Maras, crni labudovi upravo nisu tamo gdje su oni mislili ili misle da jesu, crni labudovi upravo su građani rekli što misle o ovome, što misle o trenutnoj politici. Što misle o tome kako se HDZ odnosi prema građanima, to je ključno i to je i ja vjerujem da će i dalje i da će vidjeti što se događa i da će prepoznati i na slijedećim izborima upravo i da su građani ti koji odlučuju o tome što je ispravno a što nije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Mateljana.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. 2021. g. kad ne stane osigurača u smislu članka 15. stavka 2. Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave kojim se najsiromašnijim jedinicama lokalne samouprave, njima 256, nedostatak sredstava dodjeljuje ne iz fonda izravnanja nego direktno iz proračuna, 2021. dakle tih 256 jedinica lokalne samouprave ostat će bez 2/3 svog proračuna. Pitam vas onda tko će financirat održavanje silnih domova kulture, vatrogasnih domova, dječjih vrtića koje sad gradimo europskim novcima u tim općinama i gradovima, tko će financirat kad te općije izgube sredstva koji će izgubit dugoročno ovim vašim dobrim Zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, hvala lijepa.
Slijedeća replika je poštovanog, a nije se kolegica javila za odgovor, slijedeća replika poštovanog zastupnik Borisa Lalovca, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Ono kolegice što ste govorili, to je raslojavanje u društvu a ono što je mene svakako prije koji mjesec dana sva uznemirilo je podatak koji je iznio guverner HNB-a da svega 3% hrvatskih građana posjeduje štednju 75 milijardi kuna, znači 10 milijardi eura hrvatski građani imaju u štednji a kada se govorilo o blokiranim građanima, negdje oko 150 000 hrvatskih građana prema svim onim analizama FINA-e, nije imala 10 000 kuna za osnovne potrebe, režije, rješavanje, deblokade. E tu je sad određeni problem funkcija onih koji imaju u društvu, nažalost u zadnjoj poreznoj reformi, oni koji su dobili na plaćama, to će dalje preusmjeriti u štednju ili u štednju ili kroz kupovanje nekretnina i vidimo šta se radi u onome balonu tržišta nekretnina međutim dok najveći dok hrvatskih građana osjetiti taj dio ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Alfirev.
Ma da, pa točno je, upravo je to ključno što ste rekli, dakle reforma koju su oni zamislili, koja se provodi, upravo dovodi do Još većeg raslojavanja i upravo to što ovaj mali broj, dakle 3% građana ima toliku štednju, a s druge strane, toliko se građana zadužuje ili toliko građana živi u siromaštvu je zapravo bi trebao predstavljati alarm. Trebao bi predstavljati alarm i zato se čudim da na taj alarm, da trenutna Vlada zapravo nema odgovor. Ili nam ne daje odgovor, a ono što mi sada govorimo, o čemu mi govorimo i što sad predlažemo, jedan je sigurno dio odgovora kako bi trebalo kreirati podizanje životnog standarda.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, u biti, za naslov ovog zakona se krije želja jednog kluba, jedne stranke u RH da se omogući dostojanstven i kvalitetniji život naših sugrađana. I čak ponekad i u rasprava i od strane Vlade i od strane vladajućih, doduše tu su kolegice koje su ostale braniti boje vladajuće stranke, gđa. Grozdana i Branka iz HDZ-a. Naravno, naravno, tu je i potpredsjednik Sabora koji samo moderira sjednicu. Ali, koliko god se oni trudili, čak i u njihovim pogledima vidiš da bi možda i htjeli da se ovi uvjeti iz zakona ostvare, ali zbog toga što nažalost u Hrvatskoj još uvijek prevladava onaj stav kada netko predloži nešto i kvalitetno, ukoliko nije iz naše stranke ili Vlade, ne prihvaćamo i ne želimo to podržati. Nažalost, ni ovaj prijedlog neće dobiti podršku. I o ovom prijedlogu raspravljamo evo, 20 do 9, već je vrlo kasno, možda nekoliko stotina naših sugrađana gleda ovu sjednicu i u biti nije im jasno zbog čega HDZ odbija uporno povećati 300, 400, 500 kn plaće ljudima kada znaju i sami da te plaće nisu danas u Hrvatskoj dostojne da bi čovjek mogao normalno živjeti. Znači, ukoliko 5,5 tisuća kuna prima više od pola naših sugrađana, odnosno prima manje od 5,5, tisuća kn, onda o čemu mi govorimo? Zbog čega ljudi odlaze? Zbog čega su puni autobusi za Austriju, Njemačku, avioni za Irsku, nego zbog toga što plaće u Hrvatskoj nisu dovoljne da bi ljudi živjeli na kvalitetan način. I sve one priče o poličniku, količniku, o određenim zonama, radnim mjestima, tome koliko se reformi napravilo, koliko se ljudi trude, ne znače ništa. Što reći o tome da 75% građana ne vidi te napore Vlade i što reći o tome da vladajuća koalicija u ovom trenutku ima podršku manju od 30% biračkog tijela u RH. O kakvim mi reformama govorimo? Što će provesti ova Vlada još u godinu i pol dana mandata? O čemu pričamo? O čemu mi govorimo ovdje? Pa to je, to je, jednostavno gubitak vremena i novaca, a najgore od svega, gubitak perspektive naših sugrađana koji svakim danom u Hrvatskoj ima sve manje i manje. Odite u Slavoniju i pogledajte od sela do sela, svaka druga kuća je prazna, prodaje se, ljudi ne mogu ni prodati kuće jer jednostavno ne postoji tržište, to iseljavaju se stotine tisuća ljudi iz Slavoniji, u zadnjih 3 godine otišlo od tamo. I onda će netko reći da se nešto napravilo. Pa po čemu se to vidi evo? G. državni tajniče, recite, po čemu se to vidi? Di su pokazatelji, tko to primjećuje te silne porezne reforme, olakšice, poboljšanja statusa naših ljudi, boljeg života, zbog čega ljudi odlaze? Je li imaju nešto protiv HDZ-a pa baš ne žele biti dok je HDZ na vlasti u Hrvatskoj pa zato odlaze? Ili zbog toga što jednostavno nema mogućnosti da kvalitetno i dostojanstveno žive. Koliko Vlada vodi računa o tome i koliko ministar financija vodi računa o prijedlozima opozicije, govori vam to da čovjeka ovdje nema, svaki puta, g. Zrinušić može od naših prijedloga zakona ovu jednu stolicu je on sam izraubao, koliko ovdje čovjek sjedi. Sjedi mjesecima, mi predlažemo, predlažemo, ali g. ministar financija nije došao i rekao jednu rečenicu što misli o tim prijedlozima koje, siguran sam, da prihvati da bi ljudi živjeli bolje, a da mi ne bi svojatali i govorili mu i sutra mu možda i na neki način onako u prolazu govorili da smo mi to predložili. Pa neka bude njegov prijedlog. Nismo ni trebali dati ovaj zakon u saborsku proceduru, mogli smo evo, dati prijedlog njemu, pa neka on napiše se je to prijedlog HDZ-a, g. Zdravka Marića, koga hoće, g. Plenkovića, g. Milijana Brkića, nije bitno. Samo da se usvoji i da imaju ljudi plaću 5 stotina kuna višu nego što to imaju danas. I kada bi na taj način razmišljali, možda bi nešto napravili i možda bi vidjeli da, ne bi hrvatski građani onda u toj mjeri odlazili iz Hrvatske. Da bi vidjeli određenu perspektivu, određenu pravdu, a ne da gledaju kako se ljudi iz HDZ-a bogate preko noći. Pa pazite vi ministra poljoprivrede Tolušića. Čovjek je u 4 godine stekao nešto što netko ne može steći cijeli svoj radni vijek. Odjednom. Napravio je čovjek imovinu koju nije, koliko je ima, uspio ni upisati u zemljišne knjige. Toliko ima imovine. I onda sad naravno mora nadopunjavati svoju imovinsku karticu i vjerojatno će se naći u određenom sukobu interesa. Je li gđa. ministrica Žalac iz te iste, to je parakos, znači dvoje ministara iz najvećim dijelom opustošenog dijela Hrvatske, Slavonije, Žalac i Tolušić su najveći primjeri naglog i nevjerojatnog poboljšanja njihovih osobnih materijalnih statusa. Gospođa Žalac mercedes, a gospodin Tolušić kuću odnosno roštilj od otprilike kvadrature kakve velika većina građana nema ni blizu stambene, stambene površine gdje žive. Naravno, to se podrazumijeva da je uvijek povezana i firma koja je radila za županiju da se tu našla. Nekim čudom nema, ne znam da li je čovjek pokazao jedan račun od svega toga što je napravio ili se to podrazumijeva da to tako funkcionira gdje je HDZ na vlasti. Jer složit ćete se oni ne primijete ni kad nestane 17 miliona kuna, a šta će se onda opterećivat sa računima za roštilj, za kuću, za ogradu itd. Tako da sa te strane, dok te pravde u Hrvatskoj nema, dok te solidarnosti, dok ljudi ne dopuštaju hrvatskim građanima da žive dostojanstveno neće imat niti oni osjećaj da u Hrvatskoj mogu živjeti i zbog toga odlaze iz RH. A imam osjećaj, imam osjećaj da se to HDZ-u i isplati i da im to odgovara, a to možemo kao evo gospodin potpredsjednik je znanstvenik, možemo i materijalno dokazati. Na izborima europskim u Irskoj HDZ dobiva jedan jedini glas. Znači, nevjerojatno s kojom preciznošću HDZ tragetira ljude koji odlaze iz Hrvatske da to nisu njihovi glasači. Znači od 30.000 ljudi naših u Irskoj samo jedan je glasao za HDZ. Nevjerojatno ovaj gospodin Kopal zbilja ima sjajne mogućnosti analitičke da prepozna koje skupine društva treba otjerati iz Hrvatske kako bi HDZ popravio svoj rezultat. I sa te strane treba tražiti, ja bih rekao odgovore na ona pitanja koja nas muče, a to je zbog čega su ljudi u Hrvatskoj imaju osjećaj besperspektivnosti, nemaju osjećaj pravde, nemaju osjećaj ni to da će moći ovdje ostvariti neke svoje osobne ambicije i da se jedino mogu zaposliti, i ovo čak sad i nestvarno izgleda kada se privedu ravnatelji nekoliko nacionalnih parkova. Pa to nas je Bandić i HDZ nas je naučio da je to normalno, da se tak zapošljava. Evo neki dan slušamo snimke na sudovima gdje se prebacuje službenica s jednog na drugo plaćenije radno mjesto sa pitanjem jer ti znaš tko je njezin tata, a ne da li znaš šta gospođa zna raditi ili ne, i zbog čega to nije napravljeno. Znači, mi živimo u takvom društvu zbog toga što ste takve standarde postavili koje ćemo morati godinama i desetljećima možda mijenjati da bi ljudi uopće osjetili da imaju šansu neku ovdje, ukoliko nemaju kuma, sestričnu, tetka ili tetku. Tako da, evo da završim ovu raspravu, ja bi mogao još puno ovdje pričati o nepravdama, o tome koliko HDZ ne želi napraviti jedan iskorak i pomoći našim ljudima, ali ovako jedan ja bi rekao lagani poen koji mogu ubrati mi je nevjerojatno da ne žele. Da ne žele prihvatiti prijedlog koji bi u biti njima samima išao u prilog. Da svi naši zaposleni u Hrvatskoj imaju 300, 400 kuna veću plaću [[Upadica: Hvala.]] već od slijedećeg mjeseca. Hvala vam lijepo.
Ima nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, pa spomenuli ste perspektivnosti, neka istraživanja zaista govore da pogotovo mladi ljudi navode nedostatak, da dakle da za ostat u Hrvatskoj bi trebao biti razlog perspektivnosti i da to zbog toga jednostavno, zbog tog razloga najviše odlaze iz Hrvatske naravno navodeći uz to i plaće. Evo također još jedan podatak da je sve manje mladih radno sposobnih u dobi tako da se smanjuje za nekih više od 100.000 mladih nego ranije i pitam se zapravo kako taj veći broj mladih gleda na onaj manji dio koji je toliko perspektivan da sa 21 godinu recimo može već biti vlasnik hotela.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Kako to gledaju? Pa, ljudi to gledaju sa gađenjem, ljudi to gledaju sa prijezirom jer znaju da to što je stečeno, nije stečeno nečijim trudom, znanjem, radom, nego jednostavno okolnostima da ti je tata u HDZ-u i da ti je tata lokalni šerif i da je lokalni šerif bog i batina već 29 godina u svom kraju, da bez njega se ne može vjerojatno zaposliti ni čistačica u županiji, a kamoli nešto drugo. Dok to ne raščistimo, dok se vi kolege i kolegice iz HDZ-a protiv toga ne pobunite, dok zajednički to ne raskužimo, neće biti ni drukčijih pogleda naših sugrađana na situaciju u RH.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovani kolega ne trebate se vi brinuti za HDZ je napravio u ovih 2,5 godine puno i još će, da ćete se vi iznenaditi. Ako ćemo o broju glasova u Irskoj onda je za HDZ glasovalo 53 osobe, a za SDP 9. Što se tiče podataka o broju zaposlenih i onih koji plaćaju ukupno porezna na dohodak je bilo kad je ministar predlagao 2.750.000 ljudi od toga je tada u tom momentu 915.000 bilo onih koji nisu plaćali porez na dohodak, da bi novim zakonom bilo oslobođeno još 560.000, dakle 1,5 milion osoba nije u poreznim škarama tada i na taj način je prosječna stopa poreza na dohodak pala sa 7,6 na 6,3%. Dakle, vidi se da se i te kako vodi računa o …/Govornici govore istovremeno./…
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa gospođo Perić, ja bi volio, ja bi volio da se iznenadim i da, evo ja svaki dan gledam, pratim, čitam novine, gledam vijesti i u nadi da ću vidjeti nešto šta je kvalitetno šta će me iznenaditi, šta će potaknuti naše ljude da ostanu u Hrvatskoj ostanem razočaran. Otvorim vijesti i vidim mercedes ministrice Žalac, otvorim vijesti vidim roštilj gospodina Tolušića od 100 i nešto kvadrata, otvorim vijesti vidi kuću odmah sam dao ponudu, kontra ponudu gospodinu Mariću za duplo veću cijenu. Odakle, uzet ću u Kreditnoj banci, a banka će procijenit za duplo više, pokrit će ju. Znači kuća je kupljena za 800 ja dam 1,6 miliona, a banka će je procijenit za 3,2 i ja je kupim i prodam i ostane mi 1,6 miliona, ha kako to na HDZ-ov način jednostavno ide [[Upadica: Hvala.]] znači to vam govorim gospođo Grozdana. To je …/Govornici govore istovremeno./… ponudite gospodinu Mariću i riješili ste se [[Upadica: Kolega Maras, rekli ste svoje.]] plaće zastupničke za 6 mandata. Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras rekli ste kako ova Vlada ima sada povjerenje svega 30% naših građana pa sam išla malo vidjeti koliko je imala, kakvo povjerenje i su imali u vladu u kojoj ste vi sjedili, naši građani. Pa onda kaže 2013. 23,8%, a u lipnju 2014. kaže vladi vjeruje još samo 13% Hrvata. Ne bi baš da se ova Vlada ugleda na rad vlade u kojoj ste vi sjedili pa da ima ovoliku podršku.
Dobro. Slijedeći u ime predlagatelja će poštovani, niste se javili, jeste, onda nisam vidio. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Branka morate biti točni, znači uvijek se uspoređuje usporedivo i onda uzmete, pa to je najjednostavnije, uzmete izbore europske 2019. i 2014. i ona vidite da je tadašnja vlada il ista tadašnja vlada imala skoro 30% podrške sama, da ne govorim još sada neke druge stranke koje bi se mogle nazvati bliske ili većina s kojima je bila na neki način kompenzirana ili rađena, recimo glasovi Mirele Holi su također bili ovaj na neki način glasovi koji su se mogli pribrojati većini tada. Tako da s te strane vrlo jednostavno je izbrojati 22 plus Bandić 3% plus HNS s 2,5% i da sve zbrojiš ove žetone i žetončiće ne možeš, ha ja povjerenje vlade je glasovi na izborima, glasovi na izborima su povjerenje vlade, pa ne možemo ankete, a najbolja anketa je izborna anketa [[Upadica: Hvala.]] ja sam morao sad zbog toga što je gospođa Branka me malo omela koju sekundu više.
Ma svaki put vas nešto omete, stalno govorite po 15, 20, 25 minuta, sekundi dulje, hajde, dajte se držite konačno jedanput vremena pa da može i predsjednik vaše stranke nešto reći u ime predlagatelja. Izvolite kolega Bernardić. Završno jel?
Kraj je poštovani potpredsjedniče sabora, prije svega evo žao mi je što uvijek kada se raspravlja o životu, o ljudima, o njihovom standardu, o plaćama, o mirovinama, o iseljavanju, o razdvojenim obiteljima, pokušavate sakriti istinu od naroda. Gurate raspravu u sitne noćne sate, ne bi li narod ne vidio ono što vidi, a to je da su obitelji razdvojene, da ljudi iseljavaju, da autobusi napuštaju našu zemlju, da preko milion ljudi živi u siromaštvu ili na rubu siromaštva, da su plaće niske. To pokušavate sakriti, da i dobro je zastupnik naš kolega primijetio da ovdje nema ministra financija, pa nema ga jer mu tema života ljudi, naših građana, radnika i radnica u Hrvatskoj nije važna, da mu je važna bio bi ovdje, ali mu je bilo važno i bio je ovdje kada je trebalo isplaćivati milijunske savjetničke naknade u Agrokoru, kada je trebalo trpati novac u džepove, kada je trebalo ovdje sudjelovati u najvećoj korupcijskoj aferi u povijesti, onda je bio ovdje, onda je bio zainteresiran, milijuni su prolazili, tad je bio ovdje. Danas kad treba razgovarati o plaćama ljudi koji imaju crkavicu, njega nema jer ga nije briga, nije ga briga za ljude ove zemlje, nije ga briga za narod, nije ga briga za nikog osim za svoj interes i njegov vlastiti džep. Ali mi nećemo stati, nećete nas obeshrabriti i ne možete nas zaustaviti. Imamo neukrotiv duh da ovoj zemlji vratimo opet nadu koju ste pokušali uzet 3 puta i sada na tome radite ponovo. I najvažnije pitanje u Hrvatskoj je pitanje plaća, jel ima važnijeg pitanja, jel ima važnijeg pitanja od života i standarda naših građana. Kada su plaće najviše podignute u Hrvatskoj? U razdoblju od 2000. do 2003. čak preko 50%, mirovine preko 40%, da i kolega je dobro reko iz Poličnika kod Zadra, pa ja i sutra odlazim u Dalmaciju i ponosan sam i sretan kada se upravo na toj autocesti sjetim onoga koji je omogućio da spojimo Dalmaciju sa Zagrebom, Ivica Račan. Možda je i vrijeme da državna cesta A1 nosi ime Ivice Račana koji je omogućio Dalmaciji da bude povezana sa Zagrebom. To su mogli napraviti mnogi prije njega, napravio je on, ponosan sam, da digo je plaće, digo je mirovine. Gospođo nemojte dobacivati, molim vas. Vi morate objasniti, vi objasnite ljudima u Hrvatskoj od kud vam novac za mercedes, od kud vam novac za skupe satove, objasnite ljudima otkud vam novac za luksuzne vile dok s druge strane ljudi grcaju u dugovima, tonu u dužničko ropstvo, šalju svoju djecu u inozemstvo. Dok skapavaju u siromaštvu. Pa morate to objasniti. I morate objasniti što imate protiv povećanja plaća za preko 700 tisuća ljudi u Hrvatskoj. Što imate protiv toga? Zašto ne podržite naš prijedlog ako su vam vrijednosti obitelji na prvom mjestu kao demokršćanskoj stranci? Pa zašto ne podržite te hrvatske obitelji? Njih 700 tisuća. Zašto tim obiteljima ne omogućite da imaju veći dohodak? Zašto te obitelji već sljedeći mjesec ne bi imale 330 ili 500 ili 660 ili 1000 kuna više kućnog budžeta? Zašto tim obiteljima ne omogućite da možda ne moraju sljedeći mjesec poslati svoju djecu u Irsku? Pa dajte pomognite obiteljima, o tome ovdje govorimo. Ako ste mogli pomoći trgovačkim lancima, da podebljaju svoje profite, pa hajmo pomoći ljudima koji rade za male plaće. Ako ste mogli dignuti plaće najbogatijima u Hrvatskoj, pa hajmo pomoći onima koji imaju male plaće, barem da imaju 330 kn više. Ako vam naš prijedlog nije dobar, pa dajte svoj prijedlog, učinite nešto. Ako mislite da ne treba povećati plaće i dignuti standard građana, pa da čujemo vas. Da čujemo što treba napraviti. Samo nemojte raditi kao dosada, ništa. I govoriti da će Vlada napraviti puno dobrih stvari i da ćemo se još iznenaditi. Pa svaki dan se iznenadimo. Svaki dan nova afera. Pa ja se iznenadim kad dođe dan da ne ispliva neka nova afera vladajućih. Nemojte nas tako iznenađivat, molim vas. U ime razuma, podržite da ljudima omogućimo već sljedeći mjesec 330 i 500 kn veće plaće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa kolega Bernardiću na ovom zaključku i jednostavno, vidite da niste izazvali niti malu reakciju, ni g. državni tajnik očito ima sutra neke zadatke pa rješava ... [[Upadica se ne čuje.]] statistiku, pa voljeli bi čuti neku statistiku, pozitivnu, što se tiče plaća i bilo bi nam puno lakše ili mirovina ili recimo da ne odlaze ljudi iz Hrvatske. Te vrste statistika nažalost u Hrvatskoj nema. U Hrvatskoj samo negativna statistika i ljudi se pitaju kada će krenuti neki pozitivni trendovi koji bi omogućili našim ljudima da žive bolje. Tako da, žalosno je da se ovakvim stvarima ne raspravlja dok je direktna sjednica Sabora, dok je dvoje zastupnika od 77, 8 većine u HS-u i da jednostavno ovo ne dopire do ušiju onog tko je najodgovorniji u [[Upadica: Hvala.]] RH, a to je premijer Andrej Plenković [[Upadica: Hvala lijepa.]] koji nema uopće sluha za prijedloge opozicije koje [[Upadica: Hoćemo opet 15 sekundi, 20 ili 25 nego što smijete?]] Samo do kraja rečenice [[Upadica: Ne, svaki puta, svaki puta je to tako.]] Samo do točke. Bilo bi dobro da Andrej Plenković ovo čuje. Hvala lijepa.
Hvala vama. Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sutra sa radom u 9,30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između RH i Japana o uklanjanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak te sprječavanju porezne utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, drugo čitanje, P.Z. br. 646. Želim vam ugodno veće. SJEDNICA PREKINUTA U 21,00 SATI.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, prvo čitanje, P.Z. br. 460, predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 73 za, 3 suzdržana i 22 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.