Austatud Riigikogu, tere hommikust! Soovin ka enda nimel kõikidele head jätkuvat aastat! Alustame Riigikogu täiskogu III istungjärgu esimese töönädala teisipäevast istungit. Nüüd on aeg anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Palun, Vabariigi Valitsuse esindaja Heili Tõnisson!
Austatud proua juhataja! Hea Riigikogu! Vabariigi Valitsus algatab teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse, õppetoetuste ja õppelaenu seaduse ning ülikooliseaduse muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu menetlemisel Riigikogus esindab Vabariigi Valitsust haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo. Aitäh!
Aitäh! Palun kõnetooli Jaak Alliku!
Lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Annan grupi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liikmete nimel Eesti Vabariigi peaministrile Andrus Ansipile üle arupärimise Ida-Virumaa majanduslike ja sotsiaalsete probleemide lahendamise kohta. Enne jõule, 22. detsembri Postimehes ilmus pikem lugu sellest, et valitsus olevat pannud Ida-Virumaa tegevuskava kalevi alla. Seda möönsid ka mitmed koalitsiooni kuuluvad Riigikogu liikmed, keda artiklis tsiteeriti. Me pärime peaministrilt, kuidas asi tegelikult on. Aitäh!
Aitäh! Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe seaduseelnõu. Riigikogu juhatus otsustab selle menetlusse võtmise Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt. Olen vastu võtnud ka ühe arupärimise. Kui see vastab Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses sätestatule, siis edastab Riigikogu esimees selle viivitamata adressaadile. Järgnevad teated. Esiteks, kolmapäeval, s.a 11. jaanuaril osalevad infotunnis järgmised valitsusliikmed: peaminister Andrus Ansip, kaitseminister Mart Laar ja justiitsminister Kristen Michal. Teiseks, Eesti Keskerakonna fraktsioon ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon võtsid 9. jaanuaril menetlusest tagasi 2011. aasta 17. novembril algatatud politsei ja piirivalve seaduse muutmise seaduse eelnõu 136. Kolmandaks, Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimised siseminister Ken-Marti Vaherile ning majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Nüüd, head kolleegid, teeme kohaloleku kontrolli. Hetkel on kohalolijaks registreerunud 89 Riigikogu liiget, puudub 12.
Asume tänases päevakorras oleva punkti käsitlemise juurde. Algab riigikaitsekomisjoni algatatud strateegilise kauba seaduse § 76 ja jälitustegevuse seaduse § 9 muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli riigikaitsekomisjoni aseesimehe Aivar Riisalu!
Hea juhataja! Head kolleegid! Eelnõu eesmärk on tagada Välisministeeriumi valitsemisalas tegutseva strateegilise kauba komisjonile ettenähtud ülesannete täitmine. Luuakse ajakohane strateegilise kauba kontrolli süsteem. Selleks viiakse strateegilise kauba seadus ja jälitustegevuse seadus omavahel kooskõlla ning ühtlustatakse terminoloogiat. Jälitustegevuse seaduse muutmine tuleneb asjaolust, et uue strateegilise kauba seaduse terminoloogiat on muudetud ning seetõttu tuleb jälitustegevuse seaduse § 9 lõike 2 punkt 7 viia vastavusse strateegilise kauba seaduse sätetega. Uues strateegilise kauba seaduses on sätteid, mis ei ole jälitustegevuse seaduse § 9 lõike 2 punktis 2 sisustatud. Näitena võib tuua asjaolu, et jälitustegevuse seaduses on sisustamata strateegilise kauba seaduses sisustatud sertifitseerimise ja lõppkasutuse dokumentidega seonduv. Samuti puudub jälitustegevuse seaduse § 9 punktis 7 rahvusvahelise koostöö säte. Võib juhtuda, et Euroopa Liidu liikmesriik palub abi menetlusega seoses, kuna Euroopa Liidu määruste alusel antud eriload kehtivad terves Euroopa Liidus. Lisaks võivad rahvusvahelise koostöö raames abi paluda teised riigid, näiteks need, kes on meie partnerriigid ekspordikontrollirežiimides. Infovahetus sellel alal toimub pidevalt. Eelnõu alusel tagatakse strateegilise kauba kontrolli süsteem. Tõhustatud kontroll on oluline abinõu Eesti ja rahvusvahelise julgeoleku tagamiseks, aidates laiemalt kaasa üleilmse rahu ja julgeoleku säilitamisele, terrorismi tõkestamisele, konfliktide vältimisele, samuti inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse toetamisele ning tugevdamisele. Samuti on paremini tagatud nii Eesti hea maine kui ka Eesti ja Eesti liitlasriikide huvid ja julgeolek. Eelnõu on vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiviga ning teiste Euroopa Liidu õigusaktidega. Vabariigi Valitsus arutas eelnõu oma 5. jaanuari istungil ning otsustas seda toetada. Riigikaitsekomisjon arutas asja oma koosolekul 12. detsembril, algatades seaduste muutmise. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 15. detsembri koosolekul konsensusega teha Riigikogu juhatusele ettepanek lülitada arutlusel olev eelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu esimese töönädala päevakorda, st tänasesse päevakorda. Ettekandjaks määrati siinkõneleja. Lisaks otsustas komisjon 2011. aasta 15. detsembri istungil konsensusega teha Riigikogule ettepanek seaduseelnõu esimene lugemine lõpetada ning tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 99 lõikele 1 paluda Riigikogu esimehel määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 16. jaanuar kell 10.30. Aitäh!
Aitäh! On laekunud küsimusi. Palun, Tõnis Kõiv!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kuulates seda paberi peale kenasti kirja pandud suhteliselt kantseliitlikku teksti, tekkis mul küsimus, õigemini palve: kas sa oleksid nii kena ja ütleksid paari lihtsa lausega lihtsale inimesele arusaadavas keeles, mis selle seaduse vastuvõtmise korral täpselt muutub?
Selle seaduse vastuvõtmise korral muutub järgmine tagasihoidlik asjaolu. Kui riigikaitsekomisjon oli lõpetanud teise lugemise ja muudatusettepanekuid enam võimalik teha ei olnud, siis lükkus vahepeal menetletud kriminaalmenetluse seadustiku teatud rakendussätete jõustumine edasi 1. jaanuarile 2013. Selle tõttu me viime nüüd selle seaduse vastavusse nende muutustega, mis kriminaalmenetluse seadustiku rakendussätete jõustumise edasilükkumisega kaasnesid.
Suur tänu! Palun, Väino Linde!
Aitäh! Hea ettekandja! Küsin jälitustegevuse seaduse muudatuse kohta. Kas on obligatoorne, et strateegilise kauba puhul peab taotleja andma sellele komisjonile nõusoleku, et ta lubab teha enda suhtes jälitustoiminguid, või on see ainult siis nii, kui see komisjon peab seda vajalikuks? Kuidas on see mõeldud seaduseelnõu teksti järgi?
Strateegilise kauba seaduse regulatsioonid puudutavad vahel isegi meie pahaaimamatut igapäevast tegevust. Näiteks kui Väino Linde, hea kolleeg, otsustab Eestisse tuua sõjaväe veoauto, millel on automaadikinnitus, siis on tegemist strateegilise kaubaga. Ütleme niimoodi, et kui ta ei ole küsinud luba strateegilise kauba komisjonilt, siis on ta rikkunud seadust. Komisjonil on pädevus otsustada selle üle, mida kodanikud või ettevõtted tahavad teha. Vaadake, see on koostööküsimus. Strateegilise kauba komisjon ei ole kindlasti jälitusorgan. On täiesti normaalne, et ta teeb importijate ja eksportijatega koostööd. Kui ta avaldab soovi süsteemi kontrollida, siis on täiesti mõistlik, et ta teatab sellest asjaomasele isikule. Kui asjaomane isik ehk mingi toimingu tegija leiab, et tema suhtes on kohaldatud liigselt repressiooni, siis lähevad asjad juba järgmisesse instantsi. Kui tüli on majas, siis neid küsimusi lahendavad juba teised organid.
Rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, Aivar Riisalu! Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 148 esimene lugemine lõpetada. Määran eelnõu 148 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 16. jaanuari kell 10.30. Esimene lugemine on lõpetatud. Head kolleegid! Tänane päevakord on ammendatud. Soovin kõigile tegusat päeva! Istungi lõpp kell 10.12.