Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Molim vas da najpre saslušamo himnu Republike Srbije. (Intoniranje himne.) Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 107 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 152 narodna poslanika, te time imamo uslove za današnji rad. Prelazimo na postavljanje pitanja. Da li neko od predsednika ili ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Prvi se javio Vojislav Šešelj, pa Enis Imamović, Zoran Živković, Vladimir Đurić i Đorđe Vukadinović. Reč ima Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, postavljam pitanje predsedniku Republike Aleksandru Vučiću i premijeru Ani Brnabić - zašto je u raspravu po pitanju rešavanja problema Kosova i Metohije unesen termin razgraničenje? Jer, onda su nastale spekulacije u javnosti da bi moglo biti reči o državnom razgraničenju, pa nakon toga da se prizna nezavisnost Kosova i omogući prijem u UN. Treba javnosti staviti do znanja da to nikada ni u jednoj varijanti ne dolazi u obzir i zato se mora koristiti termin razdvajanje. Pokazalo se da Srbi i Albanci ne mogu zajedno da žive u sredinama gde su Albanci dominantni. Tamo gde su Srbi dominantni, sve je normalno, sve je uredno, živi se civilizovanim građanskim životom, ali tamo gde se Albanci dominantni, teško Srbima. Ako ne mogu da žive zajedno, treba da se razdvoje. Po kom principu? Dvanaest opština sa srpskom većinom da ostane direktno u pravnom sistemu Srbije, a ostatak Kosova da dobije najviši stepen autonomije. Šta znači to najviši stepen? Da im se ne mešamo uopšte u unutrašnje uređivanje društvenih odnosa, s tim što sve granične prelaze mora da drži srpska policija. Dakle, jedino to može biti u opciji kao način rešavanja problema na Kosovu. Naravno, ne treba isključiti ni varijantu razmene stanovništva tamo gde ima malih srpskih sela, koja su potpuno izolovana, da se onda to srpsko stanovništvo preseli na područja sa srpskom većinom, ili u Preševo ili u Bujanovac, da se razmeni imovina sa tamošnjim šiptarima. To je jedina racionalna varijanta, da bi svi oni koji računaju da će na kraju Kosovo biti priznato u ovom ili onom obliku kao nezavisna država i da će biti primljeno u UN jednostavno raspršili svoje fantazmagorične snove, jer ni Rusija, ni Kina neće dozvoliti prijem u UN ukoliko je Srbija protiv toga, a Srbija po svom Ustavu ne može ni da razgovara o otcepljenju Kosova. Nema ni razgovora o tome. Razgovara se, dakle, samo o uređenju unutrašnjih odnosa. Mi da se i ne mešamo u albansku samoupravu, tom ostatku opština, a i zašto bi se mešali, kako im je – tako im je, neka sami rešavaju svoje unutrašnje probleme, ali da mi definitivno odvojimo ovih 12 srpskih opština i da tu Srbi mogu da žive potpuno rasterećeni briga hoće li im noćas neko upasti sa dugim cevima, hoće li ih neko poklati na spavanju, opljačkati imovinu, itd. Još jednu stvar moram u ovom sklopu da kažem. Nema više nikakvog smisla, kada Albanci izazovu neku krizu, da se u Srbiji mere pripravnosti dižu na najviši nivo i vojske i policije. Srbija mora imati uvek spremnu jednu jedinicu do hiljadu vojnika i policajaca i da na prvi sledeći izazov ta jedinica uđe na područje Kosova i Metohije. Zašto? Tako piše u Rezoluciji 1244. Zapad će dići veliku galamu, dignuće dreku – ne može protiv Rezolucije, izazvaćemo međunarodnu krizu, itd. Pa šta? Krajnje je vreme i da se desi neka međunarodna kriza povodom te naše 20 godina okupirane nacionalne teritorije. Dakle, prva sledeća provokacija – ulazi naša jedinica. Ako joj treba pojačanje – ulazi i pojačanje. Ako joj treba avijacija – ulazi avijacija. Mi imamo garancije Rusije da Rusija nikad na cedilu neće ostaviti Srbiju, uopšte, a povodom Kosova posebno, imamo garancije Narodne Republike Kine da će nam pružiti podršku u Ujedinjenim nacijama.
Zahvaljujem. Reč ima Enis Imamović. Izvolite.
Hvala. Pre nekoliko dana, tačnije u subotu, svi smo bili svedoci stravične tragedije koja je zadesila Novi Pazar, kada su u požaru nastradale tri naše sugrađanke, Alisa i Šemsa, od 33 i 25 godina i njihova majka Anica Mojković. NJihova tragična smrt je ujedno još jedno upozorenje na katastrofalan odnos države prema Sandžaku i svim građanima koji tamo žive. Zato tražim objašnjenje od ministra policije, Nebojše Stefanovića, šefa Sektora za vanredne situacije MUP-a, Predraga Marića i komandira Vatrogasne jedinice u Novom Pazaru, Darka Belića, kako je moguće da u gradu od 120 hiljada stanovnika vatrogasna služba ne raspolaže najosnovnijom opremom, nema obične merdevine i vazdušni jastuk? Pitam – ko je odgovoran za takvo stanje? Ja moram da pohvalim i vatrogasce iz susedne opštine Raška, koji su došli da pomognu svojim kolegama. Oni su došli sa novim i opremljenim vozilima iz nama susedne opštine, koja ima 20 hiljada stanovnika, i njima hvala i svaka čast. Naša vatrogasna služba u gradu od 120 hiljada stanovnika je došla na intervenciju u nekom starom kršu u kome nisu imali ni obične merdevine, već su merdevine čekali da donesu iz Raške, da bi se popeli na treći sprat stambene zgrade da gase požar i spašavaju ljude. Vatrogasci a nemaju merdevine da se popnu na treći sprat! Dakle, mi svi plaćamo porez, punimo budžet, plaćamo saobraćajne i prekršajne kazne, pet hiljada, 10 hiljada, a ljudi nam budu živi spaljeni zato što država ima nekakvu svoju političku agendu prema Sandžaku i godinama odbija da opremi vatrogasnu službu najobičnijim merdevinama. U svemu ovome, na Javnom servisu, koga takođe plaćamo, nema ni jedne jedine reči. Dokle? Dokle ovako? Ni u jednoj zemlji na svetu ministar i odgovorni rukovodioci ne mogu ostati na svojim pozicijama kada im zbog nedostatka najosnovnije opreme, običnih merdevina, troje ljudi bude živo spaljeno na terasi. Dakle, na terasi, na trećem spratu, u stambenoj zgradi, u centru jednog od većih gradova u zemlji. Časno bi bilo da ministar, načelnik sektora i komandir podnesu ostavke i ja ih već danas pozivam da to učine. A pozivam i kolege iz drugih stranaka iz Sandžaka, da se ne delimo kada su ove stvari u pitanju, da u ovim zahtevima nastupimo jedinstveno. Ovo nije pitanje na kome treba da se delimo. Ovo nije pitanje na kome treba bilo ko da prikuplja političke poene, jer je ovo poraz za sve nas, a u porazima ne postoje poeni, ne postoje pobednici, svi smo poraženi jednom velikom nepravdom i nepravednom politikom. Pozivam i ostale stranke koje deluju u Sandžaku da zajedno sa nama traže rešavanje ovih poena. Ovo nije pitanje samo Bošnjaka. Funkcionalna vatrogasna služba ne treba samo Bošnjacima. Klinički centar, autoput, železnica, sve su to stvari koje ne služe samo Bošnjacima. Služe i Srbima, i Albancima, i Romima, i svima koji žive u Sandžaku. Ova tragedija je mogla da se desi svima. Mogla je i da se spreči, ali se desila samo iz jednog jedinog razloga. Zbog maćehinskog odnosa države prema većini stanovništva koji žive u Sandžaku, a to su Bošnjaci. Zato onome ko je nepravedan treba imenom i prezimenom reći – Aleksandre Vučiću i Nebojša Stefanoviću, vaša nepravedna politika je dovela do ovoga i vi ste odgovorni.
Zahvaljujem. Prošlo je nešto više od pet minuta. Sledeći prijavljeni je Zoran Živković.
Nekoliko pitanja koja su od interesa za ovaj dom, za državu Srbiju i za građane Srbije. Prvo pitanje. Šesnaestog januara ove godine je ubijen na mučki način Oliver Ivanović. Svi znamo ko je on, ali više od osam meseci niko od nas ne zna šta se desilo, osim toga da je ubijen. Ko ga je ubio? Ko je imao motiv za to? Koja saznanja imaju naše službe koje su zadužene za tu oblast i koje imaju svoje obezbeđeno, po meni, legalno i legitimno prisustvo na teritoriji gde se desilo ubistvo? Ni jedan organ koji je zadužen za to, ni Tužilaštvo, ni službe bezbednosti, ni policija nisu dali nikakvu relevantnu, korisnu, razumnu, profesionalnu izjavu na tu temu i mislim da je to jako važno. Ovde pitam predsednicu Vlade, ministra unutrašnjih poslova i ministarku pravde – šta se desilo, koja su saznanja, zašto se ćuti o tom krvavom događaju? Ako ne znate, ako ova lica koja pitam ne znaju ništa o tome neka pitaju predsednika države, pošto on kaže da sve zna. Druga tema je vezana za spoljne poslove i pitanje upućujem premijerki i ministru inostranih poslova, a vezano je za današnju posetu predsednika države Srbije Rusiji. Prvo pitanje – zašto je ta poseta bez obaveznog protokola? Ko je dočekao predsednika države u Moskvi? S kim se video? Da li su mu ukazane uobičajene počasti koje nisu cirkus, niti rijaliti događaj, nego su obavezan deo svake zvanične posete? Da li je predsednik države Srbije u privatnoj poseti, turističkoj poseti ili u državnoj poseti Rusiji? Drugo pitanje. Čujem da je ovo 15 sastanak predsednika Rusije i predsednika Srbije. Pitam ministra inostranih poslova i pitam ministra za privredu – koji su efekti višegodišnjih, petogodišnjih razgovora o izvozu Fijata 500 za Rusiju i države koje su nastale od bivšeg Sovjetskog Saveza, nezavisne države? Pet godina se najavljuje veliki uspeh i izvoz tog Fijata 500. Koliko sam shvatio, taj Fijat 500 prestaje da se proizvodi, pa pitam da li je prodat ijedan? Šta je sa velikim efektima koji su isto najavljeni zadnjih nekoliko godina o ogromnom povećanju izvoza iz Srbije za Rusiju, pre svega, voća i povrća kada znamo carina i statistika kažu da je to povećanje manje od 1%, a očekivali su ogromni rezultati nakon sankcija koji su međusobno uveli EU Rusi i Rusija EU? Treće pitanje. Toni Bler se pominje kao pregovarač u ime Srbije o budućem statusu Kosova, o budućem statusu Srbije. Moje pitanje je - po kojoj platformi Toni Bler vodi razgovore sa onima sa kojima vodi, po čijem ovlašćenju i pod kojim uslovima? Koliko i ko plaća Toniju Bleru, bivšem premijeru Velike Britanije iz vremena kada je Velika Britanija zajedno sa drugim državama NATO pakta bombardovalo Srbiju? Ko ga plaća, koju platformu zastupa, koje smernice, kome podnose izveštaje? Da li imamo informacije i o nekim drugim savetnicima bivšeg premijera Guzenbauer, Fratini i još neki? Za koliko para, čiju platformu, čije interese oni štite? Koji su efekti savetovanja koje su do sada vršili i kome podnose izveštaj? Da li je srpski parlament ili srpska javnost dovoljno važan subjekat ili subjekti da saznaju bilo šta o tome? Poslednje pitanje postavljam predsednici Vlade i ministru za informisanje - po kom saznanju i po kom pozivu su novinari „Tanjuga“, RTS-a i nekih drugih televizija sa nacionalnom frekvencom bili prisutni na Gazivodama kada se predsednik Kosova ili tzv. Kosova „šalio“ sa bezbednošću i sa svima nama onog dana kada je glisirao po jezeru Gazivoda? Kako se desilo da „Tanjug i RTS tamo…
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić.
Zahvaljujem. Naše prvo pitanje upućujemo direktorki Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje da nam za svo vreme važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzija dostavi tabelarni pregled po mesecima od novembara 2014. godine zaključno sa septembrom 2018. godine: pod jedan, ukupnog iznosa penzija po rešenjima. Dakle, iznosa usklađenih penzija koje su određene rešenjima o utvrđivanju prava na penziju prema Zakonu o penzijskom i invalidskom osiguranju. Zatim, mesečne iznose, ukupne iznose penzija u isplati, one koje su zaista isplaćivane po Zakonu o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Treća kolona – po mesecima da bude razlika ova dva napred navedena iznosa, kako bi dobili tačan podatak o tome koliko su tačno po mesecima iznosila umanjenja penzija za svaki mesec važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, te da bi ih tog tabelarnog pregleda mogli da izvedemo koliko to vredi na današnji dan. Drugo pitanje upućujemo predsednici Vlade, Ani Brnabić, i ministarki pravde, Neli Kuburović. Zanima nas – koliko je sudskih sporova pokrenuto na današnji dan protiv Republike Srbije pred domaćim sudovima i pred Evropskim sudom za ljudska prava zbog primene Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija i kolika je visina odštetnih zahteva i dodatno potencijalnih sudskih troškova koji bi mogli pasti na teret budžeta, odnosno građana Srbije, odnosno opet tih penzionera kojima su penzije umanjivane? Sledeće pitanje upućujem predsednici Narodne skupštine. Naime, državni revizor je još decembra 2017. godine postavio reviziju završnog računa budžeta Republike Srbije za 2016. godinu, pa pitam – da li će i kada biti postupljeno po članu 177. Poslovnika, te ćemo završni račun budžeta analizirati u Skupštini i usvojiti u formi zakona? Pitam ujedno i Ministarstvo finansija – šta je realizovano od preporuka koje je DRI dala u toj reviziji završnog računa budžeta Republike Srbije za 2016. godinu obzirom da je od prispeća tog revizorskog izveštaja prošlo skoro deset meseci, jer DRI je iskazala rezervu na mišljenje o završnom računu budžeta i navela je dosta materijalno krupnih primedbi? Na primer, zbirni izveštaj o nepokretnoj imovini Republike Srbije ne obuhvata podatke o imovini svih korisnika budžeta. To znači da nam je centralna evidencija imovine Republike Srbije nekompletna. Neadekvatno je uređeno ko vrši popis finansijske imovine Republike Srbije. Nije iskazana imovina u vrednosti od preko 26 milijardi. Glavna knjiga budžeta neusaglašena je pomoćnim knjigama Ministarstva privrede, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i sa podacima budžeta i u pogledu učešća Republike Srbije u kapitalu privrednih društava. Dakle, podaci gde je država Srbija vlasnik udela ili akcija u privrednim društvima. Te neusaglašenosti su vredne negde oko 9,3 milijarde dinara. Ovo je preko 35 milijardi dinara neusaglašenih podataka. Nadalje, navedeno je da 4,7 milijardi dinara nije raspoređeno u budžet i nije iskazano kao prihod Republike Srbije. To je reda veličine iznos kvartalnih umanjivanja penzija iz protekle četiri godine. Nadalje je navedeno da podaci o primljenim donacijama koji se vode u Upravi za trezor neobuhvataju prihode od dodatnih 4,5 milijarde dinara donacija evidentiranih kod Narode banke. Jedna od preporuka revizora tiče se upravo uređivanja konsolidacije prihoda i primanja direktnih i indirektnih budžetskih korisnika kako bi se svaki prihodovani dinar prikazao na centralnoj krovnoj nacionalnoj republičkoj evidenciji, jer ovde pričamo o 4,5 ili 4,7 milijardi dinara neevidentiranog potencijalno neevidentiranog prihoda, to je preko 10 milijardi, da li je onda neko baratao sa preko 10 milijardi prihoda budžeta manje kada je odlučivao u kom iznosu i koliko dugo će penzije biti umanjivane da bi se uštedama nadomestio taj nedostajeći prihod koji nije evidentiran? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Đorđe Vukadinović.
Zahvaljujem. Moje prvo pitanje ide na adresu Ministarstva poljoprivrede i gospodina Branislava Nedimovića. Hteo sam da ga pitam i u četvrtak, ali niti sam ja stigao na red, niti je on bio prisutan. Tiče se prodaje PKB. Nekako u svim ovim političkim i ozbiljnim temama i raznih dimnih zavesa koje se, rekao bih, i tendenciono bacaju radi proizvođenja jednog političkog rijalitija u kome, hteli ne hteli, svi učestvujemo, ova važna nacionalna i državna tema prodaje PKB je nekako ostala u drugom planu. Moje konkretno pitanje se tiče i zahtevam od ministra i ministarstva informaciju o toj prodaji, o proceni i ko je uradio procenu o neophodnosti te prodaje, zašto nije bilo šanse ili želje da se PKB spasi i zadrži jer zaista poslednji i svaki seljak u Srbiji zna da se ne prodaje njima ispred kućnog praga. PKB jeste njima ispred kućnog praga Beograda, važna u svakom pogledu i ako se kaže, kao što se čulo, u ovim bledim pokušajima da se opravda ta prodaja od strane režima, da je on upropašćen, devastiran, u dugovima i bilo je već više od pola decenije, 16 godina vremena da se to stanje popravi i da novo sposobno rukovodstvo i kombinate, odnosno kompanije i Vlada pod vođstvom SNS postave dobar menadžment i naprave dobar plan i spasu PKB. Ovako, mislim da je šteta velika i dugoročna i bojim se ne popravljiva. Podpitanje za ovo pitanje – da li je tačno da je kupac PKB naših dragulja poljoprivrednog, agrarnog, da je to firma koja je registrovana sada nedavno u Irigu sa 100 dinara osnivačkog kapitala na jedno domaće fizičko lice? Drugo pitanje i najvažnije pitanje, ide na adresu predsednika države, premijera i MUP-a, mada prve dve adrese uglavnom ne odgovaraju na pitanja, treće odgovara, ali uglavnom nezadovoljavajuće. Tiče se najvažnijeg državnog i nacionalnog pitanja u ovom trenutku i juče, i danas i sutra, to je KiM, i jedan važan segment unutar tog pitanja, a to je Rezolucija 1244, prema kojoj, to je moje mišljenje, naša vlast, ova aktuelna vlast, ima maćehinski odnos i kao da pokušava da samu tu rezoluciju nekako bagateliše, marginalizuje i gurne pod tepih. To se najbolje moglo videti sada, prošle nedelje na zasedanju Generalne skupštine UN, gde je naša premijerka, gospođa Ana Brnabić, uspela da u toku čitavog izlaganja ni jednom ne pomene taj najvažniji međunarodni dokument na kojem se bazira tapija, odnosno zahtevi i očekivanja Srbije u vezi za KiM. Predsednik Vučić je više puta tako bagatelišući i usputno rekao, neadekvatno govorio o toj rezoluciji. Sa druge strane, on je danas u poseti Rusiji, pa može da proveri, iako to nije tako, ruski predstavnici, diplomatski od nižih do najviših neprestano i svaki put ističu kada govore da podržavaju sporazum i dogovor između Beograd i Prištine i uvek kažu – u skladu sa Rezolucijom 1244. Tako jasnog stava, nažalost, srpsko državno rukovodstvo nema, ni od strane ministra, a posebno od strane premijera i predsednika zemlje. Samo kao mali podsetnik, kažem i simbolički je možda zgodno što eto baš danas, u ovom trenutku kažem, Aleksandar Vučić razgovara ili će razgovarati sa Vladimirom Putnom. Samo u roku od mesec dana ministar Sergej Lavrov je tri puta pomenuto u Savetu bezbednosti, dakle, tamo gde gospođa Brnabić nije stigla, pomenuli Rezoluciju 1244, u Sočiju Ivici Dačiću i Banja Luci sada nedavno, 21. septembra, 21. avgusta, 28. septembra, da ne pominjem Mariju Zaharovu, da ne pominjem neki drugi niže rangirane visoke funkcionere. U odgovoru koje je Ministarstvo spoljnih poslova, uputio meni, naše Ministarstvo spoljnih poslova, kaže se da Rusija, pa se citira stav da Rusija podržava svaki dogovor Beograda i Prištine. Da, ali tu nije tačka zapeta. U nastavku se uvek kaže - u skladu sa Rezolucijom 1244. Dakle, moje pitanje je zašto naš politički vrh i državni ignoriše, ili kao da se oseća nelagodno zbog Rezolucije 1244, nego moraju drugi da ga, odnosno da nas podsećaju na značaj te Rezolucije? Neko može reći da je to slovo na papiru, ali slovo na papiru je važno, pogotovo ako je taj papir važan međunarodni dokument, koji je uzgred budi rečeno još uvek na snazi, bez obzira na to šta su oni posle činili dobro ili loše, govorim za političke predstavnike Srbije. Hvala.
Hvala. Poslanica Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Godine 2013 godine, 26. marta Zorica Jovanović iz Batočine postala je prva žena iz Srbije koja je dokazala da joj je dete 1983. godine ukradeno iz porodilišta i da je njeno dete, za koje su joj u bolnici rekli da je umrlo, zapravo živo. Tada je 26. marta 2013. godine Evropski sud za ljudska prava u Strazburu presudio da joj je povređeno pravo na porodični život, da treba da dobije određenu nadoknadu, a deo na koji se odnosi moje današnje pitanje je taj da je Evropski sud tom prilikom obavezao Srbiju da godinu dana, nakon pravosnažnosti presude, mora da usvoji zakon o nestalim bebama i uspostavi mehanizme kojima će se obezbediti obeščašćenje svakog roditelja u Srbiji, kom je dete ukradeno iz porodilišta. Presuda je postala pravosnažna 9. septembra 2013. godine, što znači da je rok za Srbiju da usvoji ovaj zakon bio 9. septembar 2014. godine. Danas je 2. oktobar 2018. godine, koleginice i kolege, prošlo je više od četiri godine kako je Srbija morala da usvoji zakon o nestalim bebama i četiri godine kasnije Vlada Republike Srbije nije u stanju taj zakon da predloži, a Narodna skupština Republike Srbije i vladajuća većina u njoj, nisu u stanju taj zakon da usvoje. U međuvremenu je Savet Evrope u nekoliko desetina navrata opominjao Srbiju da ovaj zakon mora da usvoji. Samo u prethodnih godinu dana to je bilo 21. septembra 2017. godine, 7. decembra 2017. godine, 15. marta 2018. godine i poslednji put 7. juna 2018. godine. Tom prilikom je Srbija dobila rok da do 1. oktobra 2018. godine usvoji ovaj zakon, više nego četiri godine kasnije, nego što ga je morala usvojiti. Taj rok koleginice i kolege istekao je juče. Juče je bio poslednji rok koji je Savet Evrope dao Srbiji da usvoji zakon o nestalim bebama i moje pitanje vama kao kolegama u Narodnoj skupštini je – zbog čega vi ovde sedite? Zbog čega ste se kandidovali za narodne poslanike? Da li znate da mi ovaj zakon treba da usvojimo ne zbog toga što smo u obavezi da ispunjavamo presude Evropskog suda za ljudska prava, nego zbog toga što smo u obavezi da radimo za građane Srbije? Ja sam u ovom sazivu 22 puta predložila da se ovaj zakon usvoji. Danas ću to učiniti 23 put i neće me biti sramota da ga predlažem sve dok vas nije sramota da za njega ne glasate. U prethodnom sazivu sam 30 puta predložila da ovaj zakon bude usvojen i imam pitanje, opet za vas – u čemu je problem? zbog čega ne želite da se ovaj zakon usvoji? Zbog čega ne želite da tim ljudima kojima se desila najgora stvar, verovatno koja ikome može da se desi, pomognemo da dođu do kakve takve pravde i kakvog takvog zadovoljenja? Mi u skupštinskoj proceduri imamo predlog zakona koji je dala Vlada da bi ispunila svoju obavezu prema Savetu Evrope, koji od marta ove godine, a bio je i u prethodnom sazivu, nikako ne dolazi na dnevni red. Razumem zbog čega ne dolazi na dnevni red, roditelji su rekli da je to uvreda za njih. LJutite se kada na društvenim mrežama ovih dana građani stavljaju spiskove poslanika koji nisu glasali za zakone koji se odnose na finansiranje lečenja u inostranstvu bolesne dece. Kažete da je to crtanje meta poslanicima na čelo, kažete da je to urušavanje institucija, da vas pitam, zar nije urušavanje institucija to što glasate na zvonce? Što čekate da predsednica Skupštine zvoni, pa da onda za nešto glasate? Moje pitanje predsednici Gojković je zbog čega gospođo Gojković ne zvonite kada se na dnevnom redu nađe Predlog zakona o nestalim bebama i dokle imate nameru da čekate?
Četiri minute, 56 sekundi, postavili ste pitanje samo meni, očigledno. Da vam kažem, od kako sam u mandatu predsednika parlamenta, nijedan jedini put još nikome nisam zvonila, to može da se dokaže. Jeste duhovito, ali posmatrajte moje ruke, ja ne zvonim nikome. Da li nekom odzvanja, to zaista ne znam. Što se tiče predmetnog zakona, evo tu je predsednik Odbora za pravosuđe, gospodin Petrović. Pre nedelju dana sam mu predložila da stavi predlog zakona o kojima ste govorili na dnevni red Odbora. Postavite mu pitanje kada će to biti, meni je rekao u drugoj polovini oktobra i da je takav dogovor postigao sa ministarkom pravde. Mogu odmah to da stavim na dnevni red, i sami ste rekli u vašoj desetoj ili jedanaestoj rečenici da vam je razumljivo zašto se to ne nalazi pred plenumom, jer ovo je već drugi predlog zakona koji Vlada Republike Srbije predlaže, zakon o nestalim bebama, ali se pojedina udruženja uvek protive donošenju, pa onda ne razumem uopšte vaše pitanje. (Aleksandra Jerkov: Verujem.) Naravno, jer je vaše pitanje očigledno politički obojeno, a nije u cilju da donesemo zakon kojim će biti zadovoljene kategorije građana Srbije na koje se materija i odnosi. (Aleksandra Jerkov: Sram vas bilo.) Hvala vam što kažete – sram vas bilo, ali vi želite samo da slušate sebe, a ja dajem odgovor na vaše pitanje. Nekom se dopada, nekom se ne dopada, ali neko želi da nađe rešenje kojim će oni biti zadovoljni, a vi želite da se stavi na dnevni red, da raspravljamo ovde o predlogu zakona, pa da onda vi govorite da ste protiv tog zakona. Potpuno dva različita politička viđenja kako se donosi zakon. Ako je vaše pitanje da hoćete predlog zakona, hoćete stati iza tog predloga zakona ili želite da se donese ovde zakon koji će zadovoljiti građane na koje se ta materija odnosi? Tako je velika razlika vođenja politike između ljudi koji vode računa o tome da budu zadovoljni građani i onih koji žele da uberu nekakav politički poen na tuđoj nesreći, za koju nismo zaslužne ni vi, ni ja, nego neko davno u prošlosti. Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković.
Hvala za aplauz. Pitanje za ministra poljoprivrede. Paori iz Banatskog Karađorđeva zamolili su da se njihova muka iznese u Narodnoj skupštini i da se ministar poljoprivrede, ako je to ikako moguće, založi da se njihov problem reši. Naime u Banatskom Karađorđevu je sproveden proces komasacije mimo svih pravila, uz brojne nepravilnosti, tako da se najvećem broju malih gazdinstava oduzima dobra zemlja, a zauzvrat im se daje zemlja lošijeg kvaliteta. Takođe, u procesu komasacije, u Komisiji za komasaciju bili su kao članovi ljudi koji su u direktnom sukobu interesa i koji imaju ličnu korist od ovako sprovedene komasacije. Ovo je za paore iz Banatskog Karađorđeva i izuzetno emotivno pitanje, jer to su potomci naših solunskih ratnika, koji su tu zemlju dobili kao zaslugu za svoju borbu u Prvom svetskom ratu. U njihovim domovima oni čuvaju silno ordenje svojih pradedova. Oni vrlo emotivno reaguju na pomisao da se ta zemlja koja se naziva, oni je zovu dobrovoljačka zemlja, na ovaj način od njih otima, a pri tome je pre samog postupka komasacije njima bilo obećano da se dobrovoljačka zemlja neće dirati. Oni mole ministra poljoprivrede da obrati pažnju, da se upozna sa ovim slučajem i da učini sve što je u njegovoj nadležnosti da se otklone nepravilnosti koje su napravljene tokom procesa komasacije, tj. da ceo proces krene ispočetka prema Zakonu i propisanim pravilima. Drugo pitanje je za predsednicu Vlade, Anu Brnabić. Poslanička grupa Dosta je bilo prošle nedelje predstavila je javnosti Nacrt zakona o Kosovu i Metohiji, koji za osnov ima presek između Ustava Republike Srbije i međunarodnog prava, tačnije Rezolucije 1244 i koji predlaže jedno dugoročno održivo rešenje za status Kosova i Metohije i rešavanje ostalih problema od kojih stanovništvo u toj južnoj srpskoj pokrajini pati. Kao model za rešavanje ovog problema uzet je odnos između Danske i Farskih ostrva. Usvajanjem ovog zakona, što inače i naš Ustav predviđa, izbegla bi se bilo kakva potreba za potpisivanjem bilo kakvog obavezujućeg sporazuma sa Prištinom, otklonio bi se jedan od najčešćih razloga koji se navodi kao razlog za potrebu tog sporazuma, a to je da mi nemamo ustavnu kontrolu nad kompletnom teritorijom. Znači, uz pomoć ovog zakona, ta kontrola se uspostavlja, u potpunosti se Kosovo i Metohija podvode pod naš Ustav, ustavno-pravni poredak i međunarodno pravo. Dosta je bilo, namerava u oktobru da organizuje javne rasprave, okrugle stolove, javna slušanja i uputilo je kopiju ovog pisma sa kopijom ovog zakona, nacrta zakona, predsednici Vlade, predsedniku Republike i predsednici Narodne skupštine, svim relevantnim političkim organizacijama, Srpskoj pravoslavnoj crkvi, Srpskoj akademiji nauka i umetnosti. Ovim otvaramo dugo očekivani unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji. Pitanje za predsednicu Vlade glasi – da li će uzeti učešća u važnoj javnoj raspravi o rešenju za status Kosova i Metohije, koje je predložila poslanička grupa Dosta je bilo, kroz nacrt ovog zakona koji treba da postane predlog i uđe u skupštinsku proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima poslanik Muamer Bačevac.
Uvažena predsedavajuća, uvažene koleginice i kolege, u subotu se desila, čuli ste i verovatno videli, jedna stravična nesreća koja je pogodila grad Novi Pazar, jedan požar koji je nažalost, juče se videlo, odnela tri mlada života. Ovaj nesretan događaj obeležilo je, pre svega neblagovremena i neadekvatna reakcija vatrogasaca jedinice iz Novog Pazara, pre svega uzrokovana nedostatkom opreme za gašenje požara, kao i za pomoć ugroženima u tim situacijama. Sa druge strane, ovaj događaj obeležilo je herojstvo, solidarnost komšija Novopazaraca, Srba i Bošnjaka koji su se zaista u velikom broju stvorili tu i koji su uspeli da vrlo teško, uz pomoć javnih preduzeća grada Novog Pazara i pomoći koja je stigla iz grada Raške, lokalizuju požar, zaustave požar i zaustave katastrofu, jer je požar pretio da ugrozi kompletnu zgradu i da izgori jedan veliki kompleks zgrada u Novom Pazaru. Stoga želim ovom prilikom da se zahvalim svim građanima Novog Pazara na zaista jednom herojskom činu i solidarnosti koja krasi građane Novog Pazara. Štab za vanredne situacije grada Novog Pazara odbio je da usvoji izveštaj vatrogasno spasilačke jedinice, obzirom da se nije poklapao sa izjavama građana i ljudi iz javnih preduzeća koji su bili na licu mesta, uz konstatovanje da je naša jedinica nedovoljno opremljena i da se mora sve učiniti da se ona što pre kvalitetno opremi kvalitetnom opremom za gašenje požara i spašavanje. U svakom slučaju, konstatovano je da je moglo jako bolje da se reaguje i da je moglo da se zaista pre i kvalitetnije sanira ova nesreća. Ovom požaru u Novom Pazaru prethodilo je još nekoliko požara koji su mene podstakli da 2015. godine, kada smo usvajali tzv. Tamarin zakon ili Zakon o zaštiti od požara, koji je bio afirmativan i dobar zakon, zaista sugerišem ministru i da ga pozovem da bolje opremi i u tom trenutku vatrogasno spasilačku jedinicu u Novom Pazaru, i da u njoj uposli još ljudi. Naravno, insistirao sam da to budu građani Novog Pazara obzirom da zaista ima malo ljudi koji su iz Pazara i koji su bošnjačke nacionalnosti u samoj jedinici. Obzirom da sami građani Novog Pazara bolje poznaju infrastrukturu zgrada i dodatno su motivisani da razvijaju ovu jedinicu, njeno angažovanje i njeno delovanje. Međutim, pored obećanja koja smo dobili, zaista do sada nije učinjeno ništa na tome, i koristim ovu priliku da još jednom apelujem na MUP i Sektor sa vanredne situacije, u čijoj je ingerenciji, isključivoj ingerenciji je ova vatrogasna jedinica u Novom Pazaru, da što pre ojača infrastrukturu ove vatrogasne jedinice, da je ojača u opremi, ojača u ljudima, da dodatno obuči ove ljude i da uposli što više ljudi, onoliko koliko zaslužuje grad od 130 hiljada stanovnika sa specifičnom infrastrukturom, uskim ulicama, naravno po mogućstvu da to budu građani iz Novog Pazara, još jednom kažem, koji su u prednosti u pružanju pomoći, jer bolje poznaju infrastrukturu i na kraju dodatno su motivisani da pruže pomoć, jer brane svoj grad. Podsetiću još jednom da ni jedna lokalna samouprava nije nadležna za ovakve vatrogasne jedinice, ali moram da pohvalim i lokalnu zajednicu koja je sa gradonačelnikom bila odmah na licu mesta, gde su direktori javnih preduzeća učestvovali u samom gašenju požara kao i veliki broj građana kojima se ovog puta zahvaljujem. Naravno, znam da u državi ima problema, ali još jednom ponavljam da nam je zaštita ljudi i njihova imovina uvek na prvom mestu i stoga pozivam na brzu reakciju.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, prošlog četvrtka sam ovde pokušao da dođem do odgovora na neka pitanja u ime građana Republike Srbije, od ministara koji su ovde bili da odgovaraju na poslanička pitanja i sa žaljenjem moram da konstatujem i sada da ministri nisu odgovorili ni na jedno jedino pitanje koje sam im postavio. Stoga ću danas pokušati da to uradim sa premijerkom. Postavljam pitanje premijerki, gospođi Ani Brbanić, s obzirom da njeni ministri nisu dali odgovore, nadam se da će ovog puta ona kao neko ko predvodi Vladu Republike Srbije smoći snage da građanima Republike Srbije da odgovore na neka od jako važnih pitanja koja se tiču Republike Srbije. Prvo pitanje koje postavljam je u duhu toga što smo čuli od predsednika Republike da je njegova politika prema KiM doživela poraz. On je za taj poraz okrivio građane Srbije, nazvao ih je plačljivima, nazvao ih je gubitničkim narodom, ali samo ne znamo niti šta je bila ta politika niti o čemu se razgovaralo niti koja je politika doživela poraz, ali znamo da su za to krivi građani, a nikako Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije. Postavljam pitanje, koja je to politika koja je doživela poraz? Drugo pitanje koje postavljam takođe premijerki Republike Srbije, Vlade Republike Srbije jeste to koja će biti sledeća politika koju ćete zastupati u vezi sa KiM s obzirom da je prethodna za koju ne znamo koja je bila doživela poraz, da o tome obavestite građane Republike Srbije i ovaj parlament. Da li je to politika koju Toni Bler zastupa sada putujući po svetu i zastupajući politiku Aleksandra Vučića i na kraju krajeva, ko njega plaća, zašta ga plaća i šta on u ime građana Srbije može da pregovara, neko ko je bio jedan od glavnih ljudi koji su sprovodili NATO agresiju 1999. godine? Takođe, postavljam pitanje Vladi Republike Srbije, da li je upoznata i šta je preduzela u vezi sa odlukom koju je donela vlada Kosova gde se na delu teritorije opštine Gračanica, tačnije u Ajvali grade rezidencije vlade Kosova gde će biti određene institucije iz Prištine preseljene na deo teritorije opštine Gračanica i predsednik opštine Gračanica je dao deo teritorije svoje opštine da Albanci tu grade svoje rezidencije? Šta će Vlada Republike Srbije preduzeti po ovom pitanju ili ste već počeli da se razgraničavate? Predstavnici Srpske liste koji prete Savezu za Srbiju, liderima i članovima Saveza za Srbiju bolje bi im bilo da daju odgovor šta dogovaraju sa njihovim koalicionim partnerima Ramušom Haradinajem, Hašimom Tačijem i ostalima sa kojima danas vladaju zajedno na Kosovu? Sledeće pitanje na koje takođe nisam dobio odgovor jeste i to ko je ubio Olivera Ivanovića i zašto i dokle se stiglo sa istragom i zašto su nastavljeni Briselski pregovori ako smo čuli od predstavnika Vlade i predsednika Republike da se neće nastaviti pregovaranje u Briselu dok se ne pronađu ubice Olivera Ivanovića, a prošlo je svega 40 dana od njegovog ubistva i nastavljeni su ti pregovori. Dalje, postavljam pitanje, da li smo saznali ko su ti ljudi koji su bagerima rušili u centru Beograda, u Savamali, 24. aprila 2016. godine objekte? Da li je moguće da u jednoj državi mi i dan danas nemamo odgovor na to pitanje. Sledeće pitanje je takođe, ko je odgovoran za pad potpornog zida na Koridoru 10 i dokle je stigla istraga BIA koju je angažovala gospođa Zorana Mihajlović kao resorni ministar? Takođe postavljam pitanje zašto nije i kada će biti srušen nelegalni objekat na Kopaoniku koji pokazuje, on je slika i prilika načina kako se vodi ova država i naravno još jedno pitanje, zašto je Srbija i dalje na crnoj listi FATF osumnjičena za pranje novca i finansiranje terorizma zajedno sa Severnom Korejom, sa Etiopijom, Sirijom, Irakom, Iranom, Jemenom? Jedina zemlja iz Evrope jeste Srbija.
Reč ima Boško Obradović.
Poštovani narodni poslanici i poštovani građani Srbije koji pratite ovaj početak redovnog jesenjeg zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije, pomaže Bog svima. Izuzetno mi je bilo drago slušati u domu Narodne skupštine Republike Srbije srpsku himnu „Bože pravde“ i lepo je čuti da mi ovaj naš poslanički rad počinjemo molitvom, jer ne zaboravite, himna „Bože pravde“ je molitva. Ono što želim pre svega da pitam predsednika Srbije Aleksandra Vučića jeste, ko ga je ovlastio da pregovara o KiM? Ne sećam se da je za ove dve i po godine aktuelnog saziva Narodne skupštine Republike Srbije ikada tema KiM došla na dnevni red, a ja ću upoznati građane Srbije šta su recimo naše današnje teme dnevnog reda – očuvanje afričko-evroazijskih migracionih ptica vodenih staništa, zaštita i održivi razvoj Karpata i očuvanje populacije slepih miševa u Evropi. Dakle, to su prioriteti Vlade Republike Srbije i Narodne skupštine Republike Srbije, a tema KiM o kojoj govori čitav svet dve i po godine ne može da dođe na dnevni red aketuelne Skupštine. Generalni sekretar predsedništva, Nikola Selaković je nedavno ustvrdio da je Aleksandar Vučić glavni pregovarač. Opet pitam, ko ga je i kada ovlastio? Kada je u ovom parlamentu usvojena platforma na osnovu koje on može o nečemu da pregovara i uopšte da bude ovlašćen za to? Takođe, sam Aleksandar Vučić je juče izjavio da ne pregovara Toni Bler u njegovo ime o razgraničenju, korekcijama granica, podeli Kosova, priznanju nezavisnog Kosova nego on lično pregovara. Opet ponavljam, ko ga je i kada za to ovlastio? Drugo pitanje na istu adresu predsednika Srbije, predsednika Vlade Republike Srbije glasi, tražim javnim demanti da opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa kao deo državne teritorije Republike Srbije nikada nisu bile niti će ikada biti predmet bilo kakvih pregovora o razgraničenju, korekciji granica, podeli KiM ili bilo kakve razmene našeg za naše. Nikada ni jedan predstavnik aktuelne vlasti nije demantovao javno da su Preševo, Bujanovac i Medveđa teritorija Republike Srbije u ovom trenutku na stolu tajnih pregovora Aleksandra Vučića i Hašima Tačija? Dodatno pitanje, kakva je uloga sina DŽordža Soroša, Aleksandra Soroša koji se u više navrata sastao sa Aleksandrom Vučićem, a pre nekoliko dana i sa Hašimom Tačijem, javno na svom tviter nalogu okačio zajedničku sliku sa Hašimom Tačijem i rekao da je sa njim razgovarao o priznanju Kosova. Čijem priznanju Kosova? Da li možda njegovog prijatelja Aleksandra Vučića sa kojim se redovno sastaje ovde u Beogradu i širom sveta? Zar to nije onaj isti srpski dušmanin DŽordž Soroš koga SNS i režimski tabloidi neprestano napadaju da pravi nekakve pučeve, revolucije u Srbiji, a onda se predsednik SNS i predsednik Srbije sastaje sa njegovim sinom i očito mu je on posrednik u razgovorima sa Tačijem. Tražim, istovremeno, da se razmotri i da mi se odgovori na pitanje - koji je smisao koordinacionog centra za Preševo, Bujanovac i Medveđu, koji ništa ne radi i kako se uopšte opština Medveđa koja nikakve veze sa Preševom i Bujanovcem nema tretira u tom zajedničkom koordinacionom centru i kakva je to Preševska dolina koja nikada nije postojala niti sada postoji, već postoje opštine Preševo, Bujanovac, Medveđa? I u tom smislu, Srpski pokret Dveri traži ukidanje ovog koordinacionog centra koji inače ništa ne radi. Veoma važno pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije je - ko je ministar kulture u Vladi Republike Srbije? Da li je to Vladan Vukosavljević ili je to Željko Mitrović? Kada je Vladan Vukosavljević sa pravom kritikovao rijaliti programe koje treba zabraniti, ukinuti, oporezovati i na svaki drugi način sprečiti da truju i raspamećuju ovaj unesrećeni narod, stao protiv rijaliti šoua i predsednik Vlade i ministar Vojske i Policije, što je posebno zanimljivo, stali su na stranu naravno Željka Mitrovića, kao pravog ministra kulture, odnosno nekulture u Srbiji. I konačno pitanje za Agenciju za borbu protiv korupcije - da li je SNS u drugom krugu predsedničkih izbora 2012. godine oprala 246 miliona dinara koji su uplaćeni na račun fantomske marketinške agencije koja nije ni upisana u APR i ne postoji, a koja je, odnosno da li je, pitam, vlasništvo kuma Aleksandra Vučića, Gorana Veselinovića, i da li je na taj način u privatne džepove o državnih para prebačeno dva miliona evra? Hvala.
Vreme. Hvala. Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, prvo moje pitanje je Ministarstvu finansija i poreskim organima. Da li je tačno da je sredstvima iz izborne kampanje za predsedničke izbore politička stranka „Dveri“ svom lideru kupovala odeću 27. aprila 2017. godine? Vi vrlo dobro znate da sredstva, imam sve fakture, dobio sam je od te političke organizacije od „insajdera“ koji mi je dostavio celo njihovo računovodstvo, 27. aprila politička stranka „Dveri“ svom lideru, koji ima platu 100 hiljada, kupuje odeću. Kaže muški sako – 24.600 dinara. To mora da je nešto firmirano. Ovde nas većina nosi odela, donosi Lale iz Pirota sa sedam-osam hiljada dinara, odelo kompletno. Kaže muški sako, broj dva, 19.680 dinara. Vidim ja da je to tamo nešto skupo i firmirano. A onda dalje, muški sako treći 19.440 dinara. Zašto bi imali jedan sako? Najbolje imati tri. Muške pantalone 12.600 dinara. Idemo dalje. Ponovo muške pantalone 17.760 dinara, pa onda na kraju muški kaput 15.000 dinara. E sada ja pitam, ako su ova sredstva bila namenjena i država ih je dala za izbornu kampanju, ja pitam nadležne organe da li se oni mogu trošiti za kupovinu odeće lideru jedne političke stranke, koji uzgred budi rečeno, ima platu od 100 hiljada dinara? Idemo dalje. Moje sledeće pitanje je Vladi Republike Srbije, Ministarstvu spoljnih poslova da li je ovo Toni Bler? Dakle, Zoran Đinđić i Toni Bler. Da li se taj susret desio, koliko puta? Koliko puta se Boris Tadić susreo sa Toni Blerom? Koliko se puta se prijatelj Boška Obradovića, Vuk Jeremić, susreo sa Toni Blerom? Koliko puta je bio oduševljen i da li je to oduševljenje preneo LJotićevcima? Dakle, koliko se puta to desilo i da li Vlada Republike Srbije, odnosno Ministarstvo spoljnih poslova u američke agencije izdvajalo pare pa i za ove susrete za navodno lobiranje, itd? Ja verujem da kolega Živković, koji je ovde nešto govorio o Toni Bleru da ovo nije video. Verovatno je bio pod uticajem „vatrene vodice“, jednostavno je to prenebregao da vidi, ali zato pitam organe da mi odgovore na to. Dalje, Ministarstvo poljoprivrede, pitanje, da li je tačno da je izvoz srpskog agrara skočio za dva puta? Dakle, da je porastao za dva puta izvoz srpskog agrara u Rusiju s obzirom da se ovde tvrdilo da je taj izvoz skočio svega za 1% i ovde se veoma neumesno govorilo o Rusiji i našim odnosima sa tom nama bratskom i prijateljskom zemljom? Dalje pitam, šta će Vlada preduzeti povodom pretnji koje je Boško Obradović uputio pozivajući Vojsku da nasilno i Policiju da nasilno smeni predsednika Republike Srbije? Šta će Ministarstvo pravde, šta će Tužilaštvo, šta će Policija preduzeti zato što je prekršen član 309. Krivičnog zakonika koji kaže – Ko u nameri ugrožavanja ustavnog uređenja ili bezbednosti Srbije poziva ili podstiče da se silom promeni njeno ustavno uređenje, svrgnu najviši državni organi ili predstavnici tih organa kazniće se zatvorom od šest meseci do pet godina. Ja tražim od države, od Vlade, od Tužilaštva da se zakon poštuje, jer ovde mora da vlada sila zakona a ne zakon sile. I na kraju da pitam, šta će Vlada Republike preduzeti povodom u Crnoj Gori neviđene antisrpske kampanje gde deo crnogorskog naroda, rukovodstva, tvrdi da je srpska vojska okupirala Crnu Goru 2018. godine?
Hvala. Reč ima Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre svega na početku želim da demantujem ono što je rekao Đorđe Vukadinović da je Ana Brnabić u nedavnoj poseti UN nije spominjala Rezoluciju 1244. Dakle, predsednica Vlade Ana Brnabić je na forumu koji se održavao u okviru UN u NJujorku u forumu „Akcija za mir“ izričito tražila da se misija UNMIK-a ne smanjuje ni u broju članova ni u trajanju mandata. Ovo govorim zbog građana Srbije da ne bi ostala neistina da predsednica Vlade u UN nije spominjala Rezoluciju 1244 i misiju UN na Kosovu i Metohiji. Ono što želim da pitam jeste, odnosno moje pitanje je upućeno DRI, a vezano je za izjavu Rodoljuba Šabića, lažnog Poverenika za informacije od javnog značaja, koji iz dana u dan sve više pokazuje svoje pravo političko lice. Naime, on je, iako je nekada bio perjanica DOS 2001, 2002. godine kao potpredsednik Narodne skupštine, pa se odjednom pretvorio u nekakvog nezavisnog državnog organa, on je pre nekoliko dana, tačnije 26. septembra 2018. godine za list „Danas“ koji je poznat po objektivnom pisanju o Aleksandru Vučiću i SNS, izneo čitav niz neistina. Rekao je da je na njegov poziv DRI došla u njegovu službu Poverenika za zaštitu podataka o ličnosti i informacije od javnog značaja, da je sačinila izveštaj, da je taj izveštaj objavljen na zvaničnom sajtu DRI i da je državni revizor konstatovao da sam ja kao predsednik poslaničke grupe SNS slagao da je Rodoljub Šabić za svoja službena putovanja potrošio milion i 350 hiljada dinara. Istovremeno je mene optužio da sam ja, i kaže „Martinovićevi poslanici“. Ovde nema ni jednog „Martinovićevog posalnika“, osim poslanika SNS, da su dakle „Martinovićevi poslanici“ potrošili 150 miliona dinara ili u evrima milion zarez dvadeset sedam miliona evra. Onda je nastavio dalje u svom uobičajenom maniru, kako smo mi iz SNS botovi, da mu pretimo metkom u glavu, nožem, da ga prostački vređamo, da smo plasirali neverovatnu vest da je davao informacije nekakvim tajnim službama, a istovremeno želim da podsetim građane Srbije da je taj isti Rodoljub Šabić mog kolegu Marijana Rističevića nazvao „lažljivim lupežom“, samo zato što ga je pitao da li je tačno da je od Britanske ambasade on i tadašnji Zaštitnik građana, Saša Janković, dobio 80 hiljada funti, za šta se kasnije ispostavilo da je potpuno tačno? Dakle, želim da pitam DRI, prvo, da li je došla u službu Poverenika, na zahtev Poverenika, ili je došla po sopstvenoj inicijativi, po redovnom programu koji DRI ima za pregled poslovanja svih državnih organa, pa i Poverenika za informacije od javnog značaja? Da li je tačno da je Rodoljub Šabić za svoja službena putovanja potrošio 1.350.000 dinara ili je u pitanja neka druga brojka? I, pitam DRI - da li je na svojoj zvaničnoj veb prezentaciji objavila konačan izveštaj o reviziji poslovanja gospodina Rodoljuba Šabića i njegovih saradnika? Takođe, pitam Rodoljuba Šabića, kao državnog organa, za koga znam da nije nezavisan, da otvoreno radi protiv svoje države, da otvoreno radi protiv njenih interesa, da otvoreno radi protiv interesa naših obaveštajnih službi, kada će prestati sa takvim aktivnostima, zato što on platu ne prima od tih stranih obaveštajnih službi, nego iz budžeta Republike Srbije?
Hvala. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju poslanici Dušan Tarbuk i Stefana Miladinović. Molim vas da pre prelaska na glasanje utvrdimo kvorum. Molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 146 narodnih poslanika. Dostavljeni su vam zapisnici Prve, Druge, Treće, Četvrte i Pete sednice Prvog redovnog zasedanja, zatim, zapisnici sednica Šestog, Sedmog i Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu i zapisnici Petnaeste, Šesnaeste, Sedamnaeste, Osamnaeste i Devetnaeste Posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 6, 7, 8, 9, 12, 13, 14. i 22. marta 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 128, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 26, 27, 28. i 29. marta i 2, 3, 4. i 5. aprila u ovoj godini. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – dva, nije glasalo 16 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 11, 12, 16, 17, 18. i 19. aprila ove godine. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – dva, nije glasalo 17 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje zapisnik Četvrte sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 24, 25, 26. i 27. aprila i 3, 4, 7, 8. i 9. maja. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Pete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, održane 14, 15, 16, 17, 18, 21, 22, 23, 24. i 25. maja 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – dva. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 1, 4, 6, 7. i 8. juna 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Sedmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 12, 13, 15, 18, 19. i 20. juna 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Osmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 21, 22, 25, 26, 27. i 28. juna 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Petnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 28. i 29. maja 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Šesnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 7. juna 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Sedamnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 19. jula 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Osamnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 23. jula 2018. godine. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. Stavljam na glasanje Zapisnik Devetnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 15. septembra 2018. godine. (Narodni poslanici Demokratske stranke dobacuju.) Zvaćemo Nadu Kolundžiju da nas poduči sledeći put kako se to mahalo rukama, nogama, i gospođu Aleksandru Jerkov, koja je bila njena zamenica, koja je, kad ona ne maše, maše ona. Ima snimaka. Ja se time ne bavim, nemam vremena. A, možemo i da mašemo kao propeleri. Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila ovaj Zapisnik. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Prelazimo na odlučivanje po hitnom postupku. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu. Molim da se izjasnite. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Dosta je bilo da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim da glasate. Zaključujem glasanje: za – 124. Konstatujem da ovaj predlog nije prošao da se uvrsti po hitnom postupku. Mislim da je trebalo, ali kako hoćete. Izvinjavam se, prošlo je, ne treba 126. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Socijaldemokratske partije Srbije da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim da se izjasnite. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Srpske radikalne stranke da se stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Molim da se izjasnite. Zaključujem glasanje: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je izglasan ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Srpske radikalne strane da se po hitnom postupku stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Somboru Zaključujem glasanje: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Srpske napredne stranke da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmenama Odluke… Molim poslanike iz Bodruma da ne ometaju glasanje i da ne koriste mobilne telefone. …o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine … …Dobro, iz Soluna… …Republike Srbije. Molim da glasate. Zaključujem glasanje: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Vlade da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Molim da se izjasnite. Zaključujem glasanje: za – šest. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Čabradi predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o obrazovanju komisije za utvrđivanje posledice industrijskog zagađenja, voda, vazduha i zemljišta po zdravlje stanovnika grada Pančeva, opštine Bor, opštine Obrenovac, kao i stanovnika opština uz Veliki Bački kanal (Vrbas, Kula Crvenka, Sivac). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Dveri da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za ne rešavanje problema građana Republike Srbije zaduženih kod poslovnih banaka kreditima indeksiranih u švajcarskim francima. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Grupa od 60 narodnih poslanika predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – osam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Đorđa Vukadinovića da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmeni Zakona o presađivanju ljudskih organa. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Đorđa Vukadinovića da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Prelazimo na tačke dopuna dnevnog reda. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Da li želi reč? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojičića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojičića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojičića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojičića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojičića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojčića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojnobezbednosne agencije (VBA), koja bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikate i pojedine sudija. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Radoslava Milojčića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja u fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine. Izvolite.
Zahvaljujem. Naravno da je finansiranje AP Vojvodine jedno od ključnih pitanja za kvalitet života građana Vojvodine i njenih građanki i zaista smatram da moramo povesti ozbiljnu raspravu o tome zbog čega i 11 godina nakon usvajanja Ustava, odnosno 12 godina nakon usvajanja Ustava, ono što je predvideo Zakon o sprovođenju Ustava Republike Srbije, a to je da se donese zakon o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine, nije ispunjeno. Odmah da se razumemo, nemam razumevanja ni za prethodne vlade koje to nisu učinile u periodu do 2012. godine, ali čini mi se da oni koji danas treba da odgovaraju na pitanja zbog čega se to nije desilo ni u prethodnih šest godina jesu oni koji danas čine većinu u Skupštini Srbije i koji tu istu većinu manje-više sličnom sastavu čine u prethodnih šest godina. Predlog zakona koji sam podnela nisam pripremila sama. To je Predlog zakona koji je napravila Vlada AP Vojvodine, koji je urađen u okviru jednih širokih konsultacija koje su se u Vojvodini držale i zaista on podrazumeva da kao izvorni prihodi Pokrajine budu definisani oni prihodi koji su neophodni za to da Vojvodina i njena Vlada čine sve da kvalitet života građana i građanki AP Vojvodine bude što bolji. To nisu novci koji treba da pripadaju Vladi Vojvodine. To su novci koji treba da pripadnu njenim građanima. To su novci koji AP koristi ili je koristila u prethodnom periodu za trudnice, za poljoprivrednike, za one koji počinju svoje poslove, za razvoj opština, za razvoj gradova. To su novci koji građanima Vojvodine treba da omoguće da Vojvodina može da finansira sve ono što im Ustav garantuje, što je uzgred budi rečeno, sramno malo. Kažem da je to Vojvodina ranije koristila, budući da Vojvodina i njena Vlada u poslednje vreme izdvajaju najveći deo novca za Beogradski festival igre. Zli jezici i mrzitelji reformi bi mogli zaključiti da je to zbog toga što su izvesne organizatorke tog Beogradskog festivala igre zdušno podržavale SNS na prethodnim gradskim izborima, ali ako Vlada AP smatra da u Vojvodini i u njenoj kulturi nema drugih prioriteta od Beogradskog festivala igre, onda neka im je na čast, ali u svakom slučaju, te pare koje oduzimate građanima …
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima.Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Zakon o udžbenicima je jedan od loših zakona koje je ministar Šarčević predložio ovde u Narodnoj skupštini, a vi ste ga tako lošeg usvojili i zbog toga sam predložila zakon kojim bi se taj Zakon o udžbenicima mogao nekako popraviti. Ne postoje dobre reči kojima bi se moglo naglasiti koliko su udžbenici kao osnovno nastavno sredstvo važni za našu decu koja idu u školu. Situacija je takva da su naši udžbenici zastareli, prevaziđeni, veoma često pogrešni, da su preskupi, preteški, da nisu dobri ni za nastavnike, ni za učenike, ni za roditelje i da Vlada Republike Srbije nema apsolutno nikakvu nameru da takvo stanje ispravi. U vreme mandata prethodnog ministra, Srđana Verbića, za koga nemamo mi u DS mnogo lepih reči, predložen je jedan zakon o udžbenicima. Kasnije se ispostavilo da je Verbić koji danas i sam o tome svedoči bio izložen neverovatnim pritiscima od strane izvesnih izdavača koji imaju monopol u Republici Srbiji, da su ti pritisci dolazili iz kabineta tadašnjeg premijera, a današnjeg predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića, koji se time direktno svrstao na stranu izdavačkog lobija i onih koji u ovoj zemlji zarađuju na tome što će roditelji u Srbiji kupiti apsolutno sve što im nastavnik kaže da je potrebno i da Aleksandar Vučić je time stao na stranu onih koji reketiraju roditelje, a za račun izdavača udžbenika. Zakon koji predlažem zapravo govori o tome da naši udžbenici treba da budu prilagođeni vremenu u kome živimo, da budu prilagođeni potrebama škola, nastavnika, učenika i roditelja u 21. veku, da treba da budu takvi da decu obrazuju za ono što ih nakon završetka školovanja čeka, a ne da se i sami svode na način na koji naše školstvo funkcioniše, a to je da deca pasivno sede za vreme časa, slušaju šta im nastavnik govori i da njihova ocena u budućnosti zavisi isključivo od toga da li su dobro reprodukovali ono što su na času čuli. Verujem da vi ni ovaj put nećete prihvatiti da se ovaj zakon ovako usvoji, ali mislim da o ovome makar treba da razgovaramo i o ovome makar treba da počnemo da pričamo jer je neverovatno koliko je to i za decu i za nastavnike i za roditelje važno.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Vi ste mi u odgovoru koji ste mi dali na poslaničko pitanje dali nekoliko netačnih informacija, ja bih rekla i zlonamernih i molila bih vas da se ovaj put uzdržite od komentara budući da nemate poslovničke mogućnosti da komentarišete ovo što ću reći. Vidim da se kolege ludo zabavljaju i ne slušaju ono o čemu govorim, a ja ću vam još jednom danas reći da je juče, 1. oktobra 2018. godine, istekao poslednji rok koji je Savet Evrope dao Republici Srbiji da usvoji zakon o nestalim bebama. Taj rok je istekao još pre četiri godine. Savet Evrope od tada u nekoliko desetina navrata je upozoravao Srbiju da mora da usvoji taj zakon. Vama je i sada to smešno, verovatno vam je smešno i kada razmišljate o tome, ali verujte da vam ne bi bilo smešno kada biste se videli sa bilo kojim od udruženja roditelja koji svakoga dana pišu verovatno i vašem poslaničkom klubu moleći vas da se sretnete. Verujte, njima je apsolutno svejedno ko je iz koje stranke, ko je za koga glasao i ko je kada bio u vlasti. NJima je važna smo jedna stvar, a to je da saznaju istinu šta se desilo sa njihovom decom, za koju im je neko rekao da su umrla. Predsednica Gojković, sada je otišla, malopre je obmanula građane, rekavši da ne zvoni nikada u ovoj Skupštini, sada vidim da je zapravo bila upravu, potpredsednik Marinković, pritiska zvono, kada vi kolege treba da glasate za nešto za šta treba da glasate. LJutite se kada se na društvenim mrežama, objavljuju imena narodnih poslanika koji ne glasaju za neke zakone, govorite da je to urušavanje institucija, govorite da je to ismevanje Narodne skupštine, verujte mi ja za veće urušavanje ugleda Narodne skupštine, nisam čula, od toga da vi ovde sedite, smejete se, pričate telefonom i čekate da Marinković pritisne zvono, da bi ste glasali za to da ljudi kojima se desila najgora stvar u životu, dobiju kakav takav pristup istini i pravdi. Umesto toga, Vlada Republike Srbije je ponudila 15 hiljada evra, u zamenu za istinu o tome šta se desilo sa njihovom decom. Kada budete, kako je neko rekao, drugom polovinom oktobra glasali za to, razmislite da li bi ste glasali za to da vam neko da 15 hiljada evra, a da uzme vaše dete, pa tada razmišljajte da li ćete pritisnuti taster kada čujete zvono.
Zahvaljujem, koleginice Jerkov. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodna poslanica dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. Da li narodna poslanica dr Aleksandra Jerkov želi reč? Da. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je jedan od zakona koji je usvojen u prethodnom sazivu Skupštine, ali ga je predložila ista Vlada, tada ju je predstavljala naša koleginica Snežana Bogosavljević Bošković, a i ista većina u ovoj Skupštini. Tim zakonom je, naime definisano, pored drugih poprilično problematičnih stvari i to da se trećina zemljišta, u državnom vlasništvu, u svakoj lokalnoj samoupravi u Srbiji može dati jednom investitoru, manje više po slobodnom izboru predsednika opštine, ili gradonačelnika, u dogovoru sa Ministarstvom poljoprivrede, a bez ikakvih javnih nadmetanja, bez ikakvih kriterijuma, bez ikakvog poštovanja pravila i mimo svake transparentne procedure. Praksa je pokazala, ono što smo mi upozoravali kada je taj zakon i ovde predlagan, a vi ga koleginice i kolege usvajali, a to je da se to zemljište deli uglavnom odbornicima SNS, poslovnim partnerima SNS, odabranim tajkunima, ljudima koji su firme osnovali svega nekoliko dana pre donošenja odluka o tome da će dobiti trećinu najboljeg poljoprivrednog zemljišta u toj opštini i da vidimo sada u čemu je problem. Problem je u tome što, pod jedan, to je najbolje poljoprivredno zemljište koje u tim opštinama postoji. Niko od vaših odbornika, niko od vaših poslovnih partnera, niko od vaših tajkuna, neće da uzme zemljište druge, treće, četvrte, ili pete kategorije, oni svi uzimaju zemljište prve kategorije, što znači da vi desetine hiljada porodica, koje žive isključivo od toga, što obrađuju poljoprivrednom zemljište u državnom vlasništvu, osuđujete na to da ili prestanu da se bave poljoprivredom, ili rade kao nadničari na zemlji koju ste poklonili svojim odbornicima i svojim tajkunima. To što vi njima poklanjate, gospodo, nije vaše. To zemljište u Vojvodini su paori otimali generacijama od močvara i napravili od njega najplodnije poljoprivredno zemljište u ovom delu Evrope. Tako da tog momenta kada odete sa vlasti, svi ti ugovori će biti raskinuti, vašim tajkunima, vašim odbornicima i vašim privrednim partnerima će biti ta zemlja oduzeta i vraćena onima kojima ta zemlja pripada, a to su vojvođanski paori i u to budite sigurni.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Izvolite.
Hvala. Teško je odlučiti u kojoj je sferi obrazovanja SNS napravila veću štetu. Da li je to visoko obrazovanje gde je ceo proces akreditacije stavila pod direktnu kontrolu ministra, u kom je zakon donela isključivo da bi jedna od naših kolega mogao da akredituje svoj nelegalni univerzitet, koji radi već šest godina uz specijalne odluke, iako ne uspeva da dobije nijednu dozvolu kod svih nadležnih tela koja se u ovoj zemlji bave akreditacijom. Da li je to u srednjem obrazovanju, gde je uvela prinudni dečiji rad i prodala to kao dualno obrazovanje i način da se deca nakon škole lakše zaposle ili u gimnazijama, gde je nakon dvodnevne obuke uvela devet novih predmeta, koje oni koji treba da predaju apsolutno ne znaju ni čemu služe ni kako treba da predaju, ni kako to treba da izgleda ili u osnovnim školama, gde je uvela apsolutni haos kroz neprestane želje ministra da se takmiči i kupuje ljubav, ne znam već čiju, predstavljajući se kao veliki reformator, a da pri tom te reforme niti su dobro osmišljene, niti dobro planirane i krajnje, niti dobro sprovedene. Naše škole su pune problema. Mislim da je svima jasno, i nastavnicima i roditeljima da to kako danas škole izgledaju, nije onako kako škola u 21. veku treba da izgleda. Najveća laž koja se u tom smislu potura jeste da imamo puno nezaposlenih zato naši ljudi su glupi, neobrazovani, neobučeni za poslove koje treba da obavljaju i da je problem našeg obrazovnog sistema u tome što ne stvara dobre radnike. Mi u DS verujem da je problem našeg obrazovnog sistema taj što ne stvara dobre građane, one koji mogu kritički da promišljaju svet oko sebe, one koji su opremljeni znanjima za 21. vek, one koji mogu da se snađu onog momenta kada završe školu i da naprave sebi budućnost, izgrade sebi život u ovoj zemlji, onakav kakav treba da imaju. Naravno, to je stvar oko koje se ne razumemo, oko koje se, verujem, nikada nećemo razumeti, jer vama dobri građani ne trebaju, jer vi kod njih ne biste imali nikakve šanse, vama trebaju samo oni koji će sutra biti srećni što će dobiti posao za 200 evra u nekoj fabrici, čiji ste dolazak kupili. Očigledno, takav sistem obrazovanja i pravite.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu, u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodina i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Sugerišu mi ovde kolege da argumentima ne dopirem do vaše poslaničke grupe i do poslanika iz većine, pa da vidimo da li ćemo do poslanika većine i do njihovog glasa, uprkos tome što ne pritiskate dugme, dopreti sudskim presudama. Naime, 9. maja 2013. godine je Vrhovni kasacioni sud doneo presudu u, za nas Novosađane, čuvenom i prilično skupom predmetu u kom izvesni Ilija Dević tuži grad Novi Sad zbog toga što je, kako on tvrdi, oštećen u jednom poslu sa gradom i zbog toga trpi štetu od više desetina miliona evra. Radi se, naravno, o izgradnji autobuske stanice, nama, Novosađanima, nažalost, izuzetno dobro poznato. Kažem – nažalost, jer smo već u nekoliko navrata plaćali greške tadašnje gradonačelnice. Ali, da vidimo šta je Vrhovni kasacioni sud tom prilikom u tom slučaju utvrdio. Ugovor koji su zaključili parničari, to su Maja Gojković i Ilija Dević, je u očiglednoj suprotnosti sa određenim društvenim normama i načelima obligacionog prava i u suprotnosti sa dobrim poslovnim običajima. NJegovim izvršenjem bi se u većoj meri narušila materijalna dobra na štetu javnog gradskog saobraćajnog preduzeća, a ugovornici su pri tom postupali sa lošim namerama, tj. namerom da se nanese šteta trećem licu i omogući korist tužiocu. Nema sumnje da su oba ugovornika znala da postoji nedopušten motiv i loša namera. Kriva su oba ugovornika i njihova krivica je jednaka. Ovo proizilazi iz zajedničke volje i namere i cilja ugovaranja. Iz dosadašnjeg izlaganja, vezanog za savesnost, motiv, lošu nameru, nedozvoljen predmet činjenja, nesumnjivo proizilazi da je odgovornost ugovornika ista, jednaka. To podrazumeva da postoji podeljena odgovornost za nastalu štetu u jednakoj srazmeri. Da prevedem na srpski jezik, nama, Novosađanima, Maja Gojković dođe 50 miliona evra. Ono što je ona ugovorila, što Novosađane košta 100 miliona evra, za taj posao, Vrhovni kasacioni sud, ne Demokratska stranka, ne neki tabloid, kaže da je jednako kriva kao i onaj koji je tuži, tako da očekujem od gospođe Gojković da Novosađanima iz ličnih sredstava ili iz sredstava stranke, vidim da imate dosta novca, uplati 50 miliona evra, jer njen kriminal i njen lopovluk mi u Novom Sadu nemamo apsolutno nikakvu nameru da plaćamo.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici dr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li narodna poslanica dr Aleksandra Jerkov želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj Predlog zakona zapravo je naša podrška peticiji koju je pokrenula naučna zajednica, iza koje je stala Srpska akademija nauka i umetnosti, iza koje je stalo više od 300 profesora, naučnika i predavača na našim fakultetima, a radi se o tome da su oni tražili da se iz skupštinske procedure povuče Zakon o visokom obrazovanju, odnosno Predlog zakona kada je bio u proceduri, a nakon što je usvojen, da se taj zakon stavi van snage. Razlog za ovakav njihov stav i ovakav njihov zahtev jeste taj što je ovim zakonom, onako kako ga je Mladen Šarčević predložio i onako kako ste ga vi usvojili, apsolutno ceo proces akreditacije fakulteta stavljen isključivo pod kontrolu izvršne vlasti, a u mnogim svojim segmentima isključivo pod lično ministrovu kontrolu. Radi se o tome da je naš kolega, koji ovde nije prisutan, muftija Muamer Zukorlić, u ulozi predsednika Odbora za obrazovanje i u ulozi vlasnika privatnog univerziteta koji već godinama ne može da akredituje ni jedan svoj nastavni program, podmetnuo svega nekoliko sati pre početka glasanja i pre početka skupštinske rasprave, preko Odbora čiji je predsednik, amandmane, kojima je celokupni proces akreditacije obesmišljen, izmešten iz ruku onih koji se u ovoj zemlji akreditacijom mogu baviti i stavljen pod kontrolu ministra, pod kontrolu Vlade i pod kontrolu Srpske napredne stranke. Mi ovde ne plediramo da govorimo u ime Srpske akademije nauka i umetnosti ili onih koji su tu peticiju potpisali, mi se jednostavno pridružujemo njihovom zahtevu. Budući da smo narodni poslanici, ovo je instrument koji nam stoji na raspolaganju. Pozivam vas, kolege, da glasate za ovaj predlog, pa da onda zajedno dođemo do načina na koji se proces akreditacije može drugačije urediti, jer nije muftijin univerzitet vredan toga da se ovde sramotite i da kaljate svoj obraz. Verujte da ima i važnijih stvari od toga.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da počnem sa jednom ispravkom. Muamer Zukorlić nije više muftija, ali ja nisam doktor, ni magistar evropskih nauka, pa imam priliku da to objasnim doktorici. Mi nemamo tu sreću da sveštenici SPC, koji se bave politikom, skinu mantiju. Dakle, Sava Janjić uporno služi politici DS i ne skida mantiju. Dakle, da demantujem, Muamer Zukorlić nije muftija, a ja ga se sećam kao muftije kada ga je DS, u kojoj je i Milojičić, ustoličila za glavnog čoveka Univerziteta koje je tada osnovano u Novom Pazaru, i ja ponavljam, ja sam to tada podržao i mislim da bez obzira na međunacionalne razlike, ljudi imaju pravo da se obrazuju. Po pitanju velike poljoprivrednice, ona treba da pita svog kolegu, pošto se izdaje jedan bazen, pošto se izdaje termalna voda, itd. Ali, moram takođe da demantujem zato što je DS takođe davala zemljište za investitore. Ona to ne zna, ona pati za selom. Lakše je patiti za selom, nego na selu posebno kada selo vidite samo kada su lokalni izbori, kada treba napasti biračka mesta u Popincima, stati na ludi kamen i odatle gledati, naravno protivzakonito, nadgledati izbore, stajati ispred biračkih mesta i grubo se mešati u izborni proces. Zato ja njoj opraštam što ne zna da je DS na 30 godina izdavala zemljište čak i ono koje je predmet restitucije. To sada više ne može. E, sad, to zemljište koje je bilo predmet restitucije, koje ste vi izdali za 30 do 50 evra po hektaru na godinu dana, na 30 godina sa godišnjom zakupninom od 30 do 50 evra, ne može da bude vraćeno prethodnim vlasnicima. Znači, vi ste istorijsku nepravdu, komunističku koja je izvršena nad seljacima legalizovali davajući svojim ljudima, to možete da pitate i Živkovića, na 30 godina investicione saglasnosti bez ikakve potrebe i zahteva da se na tom zemljištu neko uposli. To više nije slučaj. Danas investitori moraju, pre svega, da imaju zemljište koje je čisto državno, koje nije predmet restitucije, moraju da se bave preradom i moraju nekog da zaposle što kod Demokratske stranke nije bio slučaj. Vi ste 300 hiljada hektara zemljišta prodali za 50 godina, a toliko danas država dobija za zakupninu samo za jednu godinu.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić, želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodna poslanica Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodna poslanica Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodna poslanica Maja Videnović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče, izmene Zakona o elektronskim medijima koje smo podneli pre gotovo godinu i po dana, je nešto o čemu poslanici prevashodno DS i opozicije ukazuju u prethodnih šest godina, a to je da medijskom prostoru imamo medijski haos i da jedan od glavnih krivaca za nepoštovanje zakona tzv. REM za koje sam potpuno sigurna da građani su Srbije u nekom trenutku mislili da zapravo ne postoji, da je nekakva reč na koju se pozivamo zbog njihovog nečinjena ali nam se onda to regulatorno telo koje nije reagovalo na govor mržnje, koje nije reagovalo na crtanje mete, koje nije reagovalo na diskriminaciju najgoru moguću, koje nije reagovalo na satanizam i kriminalizovanje političkih protivnika, javilo u liku i delu i peru jednog od članica REM u sred predizborne tišine. Tada su građani Srbije shvatili da to Regulatorno telo za elektronske medije zapravo postoji. Znate, kada nemate institucije i kada jedna vlast, odnosno SNS kontinuirano pet godina radi na urušavanju institucija onda vlast preuzima jedna stranka, odnosno jedna čovek. Predsednike Srbije kome u nekom trenutku onda padne na pamet da ima pravo da javnost obaveštava da nije bilo u redu što je na javnom servisu u centralnom Dnevniku bio zastupljen u prilogu koji po njegovoj oceni nije trebalo da bude zastupljen. Predsednik Srbije koji govori da će poslati stranačku kontrolu u javni servis time što je nezadovoljan kako su funkcionisali regleri, da li je neko od njegovih stranačkih prvaka bio zastupljen na dobar način. Kada nemate REM i kada REM ćuti, to je nešto što strašno nije ne znanje predsednice Vlade, gospođe Brnabić, nego brutalna zloupotreba. Nije nacionalna frekvencija nešto što ne mora da se poštuje, nacionalna frekvencija je javno dobro i potpuno je nebitno da li je korisnik nacionalne frekvencije državni vlasnik ili privatna televizija. Privatna televizija u ovom slučaju nije privatna televizija koja poštuje zakon, nego je privatna televizija koja je postala oružje u rukama jednog čoveka, a REM koji ćuti i koji ne reaguje na huškanje, na crtanje meta, na najbrutalnije mogući način postaje regulator namera i interesa jednog čoveka, a ne regulator javnog interesa. Kada se tako nešto dešava onda je osnovna stvar da mi predložimo izmene i dopune Zakona o elektronskim medijima, koji će onemogućiti prostor za zloupotrebe, koji će predvideti apsolutno u članovima koje smo predložili, koji će predvideti apsolutno za tako nešto ne može da se dešava zato što kada nema demokratije, kada nema poštovanja zakona, kada nema slobode izražavanja, tada nema šanse da ovo postane demokratsko društvo.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog Odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodna poslanica Maja Videnović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala potpredsedniče. Da podsetim sve kolege narodne poslanike za koje sam potpuno sigurna da će svojim glasom za, za stavljanje na dnevni red, za formiranje ovog anketnog odbora pokazati spremnost da ovo ne bude zemlja u kojoj se desilo nešto što se desilo 31. maja 2017. godine. Podsetiću sve građane Srbije koji na žalost to jako dobro znaju, da je to dan kada je predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić imao svoju drugu inaguraciju. To je dan kada je u centru Beograda, kada je ispred Narodne skupštine Republike Srbije došlo do brutalnog napada na novinarke, novinare i foto-reportere koji su radili svoj posao, došli da izveštavaju o drugoj inaguraciji predsednika Aleksandra Vučića. Predložila sam da se formira anketni odbor sa vrlo preciznim zadacima kako Poslovnik i nalaže, to je anketni odbor koji bi trebalo da utvrdi nekoliko veoma važnih stvari, a to je, da li je prilikom inaguracije ispred Narodne skupštine koja se održavala 31. maja 2017. godine bilo angažovano privatno obezbeđenje. Da li je, ukoliko jeste bilo angažovano privatno obezbeđenje, ko je angažovao to privatno obezbeđenje, po čijem nalogu su nepoznata lica fizički napadala novinarke, novinare i foto-reportere koji su radili svoj posao u danu inaguracije predsednika Aleksandra Vučića. Takođe, zadatak ovog anketnog odbora je da utvrdi i zašto prisutni policajci u civili i u uniformi nisu reagovali na očigledno nasilje koje se dešavalo ispred Narodne skupštine Republike Srbije, koji je ceo svet i građani Srbije imali priliku da vide, ne zbog toga što je to loša poruka u svet, ta poštapalica koja se često koristi, već zbog toga što Srbija ne sme da bude zemlja koja građanima Srbije plasira poruku da je apsolutno dopušteno da se fizički napadaju ljudi koji rade svoj posao, gde je apsolutno dopušteno da se fizički napadaju novinarke, novinari i foto-reporteri koji rade svoj posao. Ukoliko narodni poslanici i većina koja u ovom trenutku čini vlast, ne glasa za formiranje anketnog odbora, koji će utvrditi da li je zapravo bila u pitanju privatna paravojska, da li je bila u pitanju naredba koja je bila izdata pripadnicima unutrašnjih poslova, pripadnicima policije, da pod a) – organizuju tako nešto i pod b) – ne sprečavaju evidentno nasilje koje se održavalo, narodni poslanici će pružiti potpuno jasnu poruku da je ovo zemlja u kojoj ne važe zakoni, da je ovo zemlja u kojoj važi sila i da je apsolutno legitimna meta koju predstavljaju ljudi koji rade svoj posao, a to su novinarke, novinari i fotoreporteri.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodna poslanica, Maja Videnović, želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Kada govorimo o izmenama Zakona o budžetskom sistemu zapravo govorimo o nečemu što, evo, već tri godine predlažem ovde u Skupštini, a to je da se ukine tzv. „privremena“ tzv. „zabrana“ zapošljavanja. Kada kažem tzv. „privremena“, to potpuno jasno ukazuje činjenica da se ona već godinama, evo šesta godina, iz godine u godinu produžava, tako da apsolutno nema reči o tome da je privremena mera, nego je u pitanju stalna mera i opasnije od toga vrlo jasna namera SNS i ove vlasti da za sve građane Srbije važi zabrana zapošljavanja, jedino ne važi za članove i aktiviste SNS. Kada kažem tzv. „zabrana“ zapošljavanja, građani su svedoci činjenice da ona ne važi za svakoga, da ona ne važi za mladu naučnicu, umetnicu, koja ne može da se zaposli, koja je pošteno radila, koja je izabrala da se bavi profesijom koja je prirodno usmerena na državu. Ona ne može da radi u privatnom sektoru. Znate, postoje zanimanja i to je nešto što verujem da mnogim kolegama je nešto što ne mogu da razumeju, neki ljudi u ovoj zemlji su pošteno studirali, neki ljudi u ovoj zemlji su pošteno stekli diplomu, neki ljudi u ovoj zemlji su uprkos svemu što se dešava odlučili da rade u ovoj zemlji i da rade u onim profesijama, to su profesije, odnosno oblasti nauke, umetnosti, kulture, pravosuđa, to su ljudi koji rade u sudstvu, to su ljudi koji rade u tužilaštvu, koji su prirodno usmereni da rade na oblasti koje se na neki način oslanjaju na državu. Ta država kaže – za vas važi, dragi građani, zabrana“ zapošljavanja, koja ne važi na primer za Mišu Vacića, osuđenog ekstremnog desničara, koja na primer ne važi za Tomislava Nikolića, bivšeg predsednika, kome se izmišlja nekakva kancelarija koju niko ovde ne ume ni da ponovi na šta se odnosi. To ne važi za stotine i hiljade stranačkih aktivista SNS, ali ta zabrana zapošljavanja koja ostavlja haos u sistemima, koja udara na ljudsko pravo, znate, kada vi nemate u tužilaštvu, nekoliko puta sam o tome govorila, i ljudi iz Tužilaštva, ljudi iz svih ovih oblasti stalno kontaktiraju poslaničku grupu DS, ljudi iz prosvete, iz umetnosti, iz nauke, kada vi ostavite nedovoljan broj upisničara ili daktilografa u Tužilaštvu, posledica toga je da pravda građana trpi zato što oni ne mogu da ostvare neko svoje pravo u roku koji je primeren i koji je normalan. Dakle, ova tzv. „privremena“, tzv. „zabrana zapošljavanja, nije privremena, to je stalna mera SNS, da se svakome ko nije član SNS onemogući da radi u oblastima koje su usmerene na državu. Postoji tzv. „diskreciono pravo“, nekakva komisija Vlade, koja diskreciono odlučuje o tzv. „izuzecima“, koji nećete verovati, sve do jednog se odnose ili na one lokalne samouprave ili na one oblasti u kojima je nadležna i zadužena SNS, te u tom smislu nakon tri godine i dovoljno argumenata vas i ovaj put pozivam da glasanjem – za, razgovaramo o ovoj temi.
Zahvaljujem, koleginici Videnović. Stavljam na glasanje ovaj predlog.
Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla Cevdet Ayaza, kao i utvrđivanja odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Predložila sam formiranje anketnog odbora u nazivu, kako ste upravo pročitali, zato što duboko verujem da Srbija ne sme biti zemlja u kojoj su ljudska prava manje važna od privatnih dogovora predsednika dve države. U ovom slučaju predsednika Republike Srbije i predsednika Republike Turske. Ovo mora biti zemlja u kojoj su ljudska prava neprikosnovena. Građani su svedoci i zašto je važan ovaj slučaj, ne samo zbog jedne dramatične sudbine turskog državljanina kurdskog porekla, već zbog poruke koju taj slučaj prenosi svim našim građanima. Taj slučaj govori da država Srbija, odnosno nadležni organi, institucije, a u predlogu za formiranje anketnog odbora, koji neću sada ponavljati ni čitati, je decidno navedeno preko 14 stavki koji su sve zakoni, koji su sve međunarodni ugovori, koje su sve međunarodne konvencije povređene činjenicom da je Republika Srbija, prekršeći sve njih i prekršeći sopstvene zakone, dozvolila da se mimo svake procedure, mimo zakona, odnosno suprotno zakonu, a samo zbog onoga što je osnovana indicija privatnog dogovora, ljudska prava stavljaju u zapećak i ljudska prava budu kusur, odnosno potkusurivanje u nečemu što ne bi smelo da bude. Protiv svih ovih konvencija koje su taksativno navedene u predlogu za formiranje ovog anketnog odbora, sa jasnim zadatkom da se utvrdi tačno koja institucija Republike Srbije, koji ljudi, odgovorni ljudi u ovim institucijama su prekršili i zbog čega je turskom državljaninu kome preti, koji je dao priznanje pod prisilom i to je utvrdio Evropski sud za ljudska prava, mimo svih procedura, mimo svih zakona, nažalost izručen Republici Turskoj?
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Ja ću predložiti danas četiri zakona koja bi trebalo da doprinesu, naravno, uz vaše razumevanje da o tome treba razgovarati, da doprinesu pravednijoj socijalnoj i pravednijoj regionalnoj raspodeli u Srbiji. Svedoci smo da je od početka godine do danas po pristupačnim podacima u Srbiji poginuo 31 radnik na radu. Dobar deo njih nije imao ugovore o radu, što znači da su poslodavci isplaćivali zarade bez poreza i doprinosa. Zbog toga sam već evo unazad nekoliko zasedanja vama predstavljao predlog zakona o varijabilnom porezu na dobit pravnih lica koji bi trebalo da neodgovorne i nedovoljno osetljive vlasnike preduzeća za način na koji žive njihovi radnici urede takva pravila da isplaćuju više prosečne zarade. Evo šta podrazumeva ovaj predlog. Dakle stopa poreza na dobit pravnih lica je varijabilna i iznosi 10 do 30%, a u korelaciji je sa prosečnom neto zaradom po zaposlenom prema statističkim teritorijalnim jedinicama. Dakle, pravno lice koje je tokom prethodnog poreskog perioda isplatilo prosečnu zaradu od 80 do 150% od proseka regiona u kome obavlja delatnost, zadržava poresku stopu od 15% do sledećeg obračunskog perioda. Dakle, svi oni koji isplaćuju prosečnu zaradu od 80 do 150% od proseka u tom statističkom regionu imaju istu stopu koja je u ovom trenutku aktuelna, ali ovaj predlog podrazumeva i stimulativni i onaj destimulativni, destimulativnu meru koja bi neodgovorne vlasnike preduzeća koji isplaćuju zaradu ispod 80% od proseka obavezali da njihova stopa poreza na dobit iznosi 30%, a za sve one koji isplaćuju više od 150% od proseka u statističkom regionu, ta stopa bi iznosila 10%. Siguran sam da bi ova mera, u jednom delu, motivisala vlasnike preduzeća koji najčešće na crno isplaćuju zarade svojim radnicima iz isplaćene dobiti, da povećaju njihove prosečne plate, jer će se i njima to isplatiti, jer će stopa poreza na dobit pasti i na takav način ćemo, makar nekim delom, izbeći to da nam radnici ne primaju plate sa doprinosima, sa isplaćenim porezom, bez jasne i malo duže vizije za budućnost, jer na takav način očigledno gubimo dragocene živote u Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Da li želite reč? Izvolite.
Dakle, i ovaj zakon je predložen sa ciljem pravednije socijalne raspodele i pravednije regionalne raspodele. Mislim da je važno za sve nas da se suočimo sa podacima koji govore o prosečnoj plati u Srbiji, koji govore o prosečnoj potrošačkoj korpi i koji govore o minimalnoj potrošačkoj korpi, jer u Srbiji je prisutno siromaštvo i to u dvostruko većoj meri od proseka zemalja EU. To pokazuju podaci i analize koji su dostupni i na sajtu Vlade, koji govore da je 7,3% stanovništva Srbije ispod granice siromaštva, a ta granica siromaštva je označena sa 11.000, 11.500 prihoda po glavi porodice. Za četvoročlanu porodicu sa decom ispod 14 godina ta granica siromaštva je 31.500 dinara. Dakle, kada znamo da je minimalna potrošačka korpa 37.000, dakle, minimalna potrošačka korpa je 37.000, a granica siromaštva je 31.500, znači 5.500 nedostaje do minimalne potrošačke korpe. U tih 31% je onih 7,5%, što znači oko 500.000 ljudi, a oko 25%, po svim statistikama, ljudi u Srbiji, dakle, četvrtina stanovništva je u velikom izazovu i blizu granice siromaštva. Taj procenat je još lošiji kada se govori o riziku od siromaštva i riziku od socijalne isključenosti, a to je ukupno 38,7%. U ovom Predlogu zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana predlažem da uključimo prihode od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Dakle, do sada ti prihodi od dividendi, dakle, prihodi od kapitala, a znamo da je porez na kapital značajno manji od poreza i doprinosa koji se plaćaju na rad. Pokazujemo kao društvo kakav je odnos prema kapitalu i kakav je odnos prema uloženom radu. Želimo da tu granicu negde približimo i ovaj predlog podrazumeva da se prihod od dividendi uključi upravo u obračun godišnjeg poreza na dohodak građana, jer smatramo da ćemo time makar u nekom delu uspostaviti taj pravedniji odnos i rastuće razlike između ekstremno bogatih i ekstremno siromašnih u Srbiji smanjivati iz dana u dan.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite.
Dakle, i ovo je zakon koji ima za cilj, još jednom kažem, pravedniju i socijalnu raspodelu, ali i pravedniju regionalnu raspodelu. Mislim da treba dopuniti ove podatke o kojima smo govorili, o pragu siromaštva u Srbiji. Još jednom ponavljam, četvrtina stanovništva u Srbiji je u granici siromaštva, u opasnosti od siromaštva, a da je oko 35% taj procenat za one koji su ugroženi od siromaštva, ali i socijalne isključenosti. Ovaj predlog zakona podrazumeva rešenje da lica dostavljaju podatke, dakle, informativnu poresku prijavu dva puta u toku godine, i to 15. januara i 30. juna, a u članu 58. dodaje se stav 2. koji glasi: „Podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima, koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP, Katastrom, NBS, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR, Uprave za trezor, Uprave za sprečavanje pranja novca, vršio obradu podnetih prijava kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu. Osnovna ideja je da izvršimo efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Jasno je da bi ovaj predlog bio u skladu sa harmonizacijom poreskih zakona, sa zakonom o poreklu imovine. Ja mislim da svako od nas ovde čuje stalno razmišljanja i predloge i makar deklarativno spremnost o usvajanju zakona o poreklu imovine, a mislim da bi ovo bio jedan od prvih koraka koji može da doprinese usvajanju ovog zakona i budućoj primeni ovog zakona. Ja sam navodio te primere i mislim da je potrebno i pošteno da krenemo od nas samih, o tome koliko poreza plaćamo i kolike smo poreze prijavili u našem radnom veku i koliku imovinu imamo na svoje ime. Prosečan narodni poslanik koji je ušao 1992. godine u ovu skupštinsku salu i koji je bio poslanik do 2012. godine, dakle 20 godina, sa prosečnom platom, to se može izračunati, sigurno manjom od 500 evra, ali da računamo i sa tih 500 evra prosečne plate u tih 20 godina, za 240 meseci je mogao da zaradi ovde 120.000 evra, za 20 godina. Kada uporedite imovinu mnogih, koja je prijavljena na njihovo ime, i te prihode na koje su plaćali porez, jasno je da je teško opravdati tu vrstu imovine. Mislim da je potrebno poći od predsednika države, od ministara u Vladi, od poslanika i to jeste način i primena na najbrži mogući način i priprema za usvajanje i primenu zakona o poreklu imovine.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite.
Dakle, i ovo je jedan od zakona koji je imao za cilj, pre svega, uspostavljanje pravednije regionalne raspodele. Znamo da mnoge naše lokalne samouprave imaju velike izazove i sa svojim budžetima, i sa svojim funkcionisanjem najosnovnijih komunalnih izazova, komunalnih sistema. I ovo je jedan od načina da na najjednostavniji način prevaziđemo, makar u nekom delu, te razlike. Podsetiću vas da jedinicama lokalne samouprave pripadaju porezi ostvareni na njenoj teritoriji, a ovde je predlog, dakle, iz poreza na zarade, a ovde je predlog da lokalnim samoupravama pripadaju i porezi van njene teritorije, i to na način koji bi bio definisan u tački 1. podtačka 6, koji bi se menjao i glasi - 74% od poreza na zarade, koji se plaća prema prebivalištu zaposlenog, osim na zaposlenog u javnom sektoru, dakle, ovo rešenje imamo sada, a dodatak je izmena – uključujući uopšte državu i javna preduzeća, kao i 100% udela u porezu na zarade koji plaćaju zaposleni u javnom sektoru, uključujući uopšte državu i javna preduzeća jednakog i proporcionalnog udela populacije u lokalnim samoupravama u ukupnoj populaciji Republike Srbije po poslednjem popisu. Dakle, da pojednostavimo, cilj je prvo očuvati demografski potencijal na čitavoj teritoriji Republike Srbije, jer nije pravedno, jer najveći deo javnih preduzeća koje pružaju usluge svim građanima Srbije imaju svoja sedišta u najvećim centrima u Beogradu, pre svega, u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i na osnovu poreza na dohodak koji primaju u MUP, i u Vladi, i u Elektroprivredi Srbije, i u svim državnim organima tamo gde je prihod najveći, porezi pripadaju upravo tim lokalnim samoupravama dok ljudi koji finansiraju te javne sisteme iz unutrašnjosti Srbije nemaju nikakvih prihoda iz tog dela poreza. Dakle, to je najjednostavnije uočljiva nepravilna raspodela poreza na dohodak građana i lako bismo mogli da je otklonimo ukoliko usvojimo ovaj predlog zakona. Zato vas pozivam, kao odgovorni ljudi iz svojih gradova, možete da doprinesete time jer bismo time doprineli sa nekih 300 miliona evra koliko se ubere iz ovih prihoda, iz ovih poreza. Kada bi podelili na sedam miliona stanovnika, to bi značilo 43 evra godišnje po glavi stanovnika u svakoj opštini. Za opštinu od 10.000 stanovnika, to bi značilo 430.000 … [[Isključen mikrofon.]]
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS. Izvolite.
Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS je najjednostavniji. Dakle, predlog je - član 86b se briše. Pozivam vas da čujete prvo kako glasi ovaj član 86b. O tom članu smo govorili i davali isti taj amandman kada smo usvajali Zakon o NBS, pa ću vam ga pročitati. Mislim da je važno da se podsetimo svi mi, a i javnost Srbije. Članom 86b predviđeno je da NBS, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova NBS, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri. Dakle, nema nikakve odgovornosti za ono što bi uradili i što bi učinili kao štetu koja bi nastala obavljanjem poslova, sem ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri. Za štetu iz stava 1. ovog člana zaposleni iz tog stava ne mogu odgovarati ni nakon prestanka radnog odnosa u NBS, odnosno prestanka važenja vršenja funkcije. Narodna banka Srbije snosiće troškove zastupanja lica iz stava 1. ovog člana u sudskim i upravnim postupcima pokrenutim u vezi sa poslovima iz ovog stava. Dakle, mislim da možemo da se složimo da je ovo zaista nelogičan član, da jedino pomenuti funkcioneri NBS imaju tu vrstu izuzimanja od bilo kakve odgovornosti, a mi smo svojim glasom to upravo omogućili usvajajući ovakav zakon sa ovakvim članom. Ako smo birali te ljude i dali im neku vrstu odgovornosti i nadležnosti, valjda je logično da u svakom sistemu očekujete odgovornost tih istih ljudi za ono što donose kao odluke i za ono što su efekti njihovog rada. U takvoj instituciji koja se brine i treba da radi na stabilnosti cena, koja se brine o javnom dugu, koja vodi monetarnu i fiskalnu politiku, mi se unapred odričemo bilo kakvog zahteva za njihovu odgovornost. Mislim da to snižava njihovu spremnost, ali i njihovu opreznost i odgovornost kojom će vršiti sopstvenu funkciju. Time se obesmislili ove izbore, skoro smo imali izbor viceguvernera, jer zbog čega smo ih uopšte birali ako od njih ne očekujemo bilo kakvu odgovornost? Ovde smo im dali mandat, a sa druge strane u Zakonu o NBS u članu 86b odrekli se bilo kakve njihove odgovornosti. Zbog toga je potrebno brisati ovaj član i ja vas pozivam da to uradimo glasanjem za ovaj predlog zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane za bivšim predsednikom SO Inđija Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, prethodni govornik u vezi ove teme je spomenuo siromaštvo. Malverzacije u Inđiji, a i širom Srbije, u vreme vladavine DS su nas dovele do toga da imamo dva naroda u Srbiji – gladance i gole i golance, da imamo dve vrste radnika – one koji su dobili otkaz i one koji će dobiti otkaz ako oni ostanu na vlasti. On je pričao o siromaštvu. Ja ovde imam dva ugovora. Interesantno kako su pripadnici DS od pocepanih patika jurnuli prema stambenim površinama, malo većim, u Beogradu i Novom Sadu. Ja ovde imam dva stana. Jedan je u Beču, stekao ga je Goran Ješić pripadnik DS, 160 m2. Sada ga nije prijavio na vreme i na sudu u Staroj Pazovi se vodi postupak zbog neprijavljivanja imovine. Naravno, sud njihove partije nije našao da tu ima korupcije i da neko sa 800 evra može da kupi stan koji vredi preko pola miliona evra, neko ko je zauzeo pozamašnu površinu u Beču. Izvršena je agresija na Beč i zauzeta značajna površina u centru Beča. Ovaj drugi stan u Novom Sadu od 130 m2, kao i gospodin Ćirić, oni ne priznaju ništa ispod 100 kvadrata, kao ljubav prema sugrađanima, Nišu, Inđiji, a onda trkom u Beogradu, dva – tri meseca plata i tako se iz pocepanih patika, iz pocepanih farmerki sa platama od 500, 800 evra dođe do značajnih površina. Ono što je mene iznenadilo, da prethodni govornik ništa ne kaže i ne pokuša da se izvini, recimo, na uvredu sa sajta, koja je zbog ovih mojih reči upućena meni, DS. Kaže – vi niste politički protivnik, vi ste bitanga. Niko da se izvini. Niko da se izvini RTS. Kaže njihov predsednik, ovaj sad najnoviji, ovaj privezak od predsednika, a ja ne znam ni ko im je kada predsednik, to se često menja, ovo sada Đilas promeni dok si rekao keks, kaže on – RTS, koji prenosi ovu sednicu, vaše pravo da imate javnu kuću. Možda je to vama tamo javna kuća, ali da vas podsetim, niko iz SNS, ni iz moje Narodne seljačke stranke se tamo nije zaposlio, nego tamo rade vaši ljudi, supruge vaših koalicionih partnera.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog poslanika Rističevića. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen. Narodna poslanica Vesna Marjanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za– devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranje“. Nije tu poslanik. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za– devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za– šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za– sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za– pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice Skupštine. Kolege narodni poslanici, uvaženi građani, ovo je predlog koji traje već više od godinu i po dana. Mi smo ga predložili kao poslanički klub i ja lično kao deo poslaničkog kluba Demokratske stranke iz prostog razloga što je red da Beograđani znaju na izborima za koga glasaju i to je ono što je bila namera naša i pre beogradskih izbora, dakle, da imamo izbore za koje građani znaju kada su raspisani i ko je njihov kandidat za gradonačelnika. Imali smo situaciju pre nekoliko dana da je jedan od čelnika u gradu Beogradu, Goran Vesić, izjavio da su Beograđani glasali za određene radove koje grad Beograd vrši kako u centru Beograda, tako i na rubnim područjima, ali u svakom slučaju manje više u svakoj opštini u gradu Beogradu. Radove sa kojima se ne slažu građani Beograda, radovi koji remete život građanima Beograda. Samo jedan od njih, od tih radova dešava se i u samom centru Beograda, u ulici Topličin venac, koji su počeli pre nekoliko dana. Jako je značajno da Beograđani znaju ko je odgovoran za radove koji su plaćeni njihovim novcem iz budžeta grada Beograda, 60 miliona dinara je opredeljeno za ulicu koja nije duža od pedesetak metara, za jedan parkić koji nije veći nego ovaj dom gde se održava sednica Narodne skupštine, ova sala, pardon. S druge strane je veoma čudno zato što ti radovi ne podrazumevaju ni građevinsku dozvolu, čak nemaju ni projekat, a čak nemaju ni lokacijske uslove koji su neophodni za projekat. Dakle, očigledno nenamensko trošenje sredstava, bez ikakvih dozvola, gde naravno inspekcija danima ne izlazi na zahtev građana da zapravo vidi o čemu je reč. Prosto je neverovatno da vodovod i kanalizacija ne mogu već nedelju dana da utvrde gde je tačno kvar u raskopanoj ulici koja ima svega pedesetak metara. Dakle, ako se na taj način pere novac, ako se na taj način izvlači novac, građani moraju da znaju ko je za to i odgovoran. U pitanju je njihov novac, u pitanju je budžet Republike Srbije i budžet grada Beograda koji upravo pune građani između ostalog i iz tog dela Beograda. Ceo Beograd se pretvara u jednu betonsku ploču koja se besumučno finansira njihovim novcem, a građani ne znaju ko je za to kriv.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Mi smo upućivali u nekoliko navrata koliko je loše stanje vojnika Srbije. Kada pričamo o odbrambenoj moći, ako već neodgovorno ministri iz Vlade Republike Srbije, a pre svega ministar odbrane, daju neodgovorne izjave, kada predsednik podiže borbenu gotovost zbog marketinških razloga, kada se zvecka oružjem a štetu isključivo imaju građani Srbije koji žive na KiM, građani Srbije koji žive na jugu Srbije, ono što je veoma sramotno jeste da 2018. godine imate vojnika Vojske Jugoslavije koji nema stan, čija primanja nisu dovoljna da prehrani svoju porodicu, imate vojnika koji apsolutno nema opremu, čizme, uniformu i sve što je potrebno za svakodnevno obavljanje dužnosti. Vojnik Srbije koji nije zadovoljan svojim imovinskim stanjem, a koji vidi šta se dešava oko njega, gde direktori imaju desetine hiljada evra platu, a vode i u vezi su sa javnim preduzećima u Srbiji kada vidi koliko se novca troši na projekte koji ne postoje, koji nemaju apsolutno nikakvu građevinsku dozvolu, projekti koji nikada nisu dobili upotrebnu dozvolu, projekti koji ne postoje a troši se novci iz budžeta koji pune građani Srbije, a onda sa prosečnom platom apsolutno ne može da odškoluje decu, niti da im obezbedi sigurnu budućnost, kako onda možemo da govorimo o bilo kakvoj strategiji odbrane, kako možemo da govorimo o zakonskim aktima koji se ne upotrebljavaju, koji se ne sprovode, kako možemo da govorimo o tome da želimo da ovo bude sigurna zemlja i da trošimo na stotine miliona evra na opremu vojnu, na avione, a vojnik Srbije nije zadovoljan ni svojim doručkom kada je u pitanju njegov život. To je stvar o kojoj ne vodite računa zato što isključivo vodite računa o marketinškim razlozima, o svojoj popularnosti, o demagogiji, o naslovnim stranama u vašim tabloidima. Vojnik Srbije danas predstavlja odbrambenu moć Srbije, a ona je na najnižem mogućem nivou u poslednjih šest godina zato što vojnici pre svega nisu zadovoljni sa onim načinom na koji ova Vlada tretira njih i njihov život.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti o bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, prošlo je nekoliko godina od kada se dogodilo to čuveno rušenje u Savamali. Do dana današnjeg svetski mediji su zainteresovani za ovu temu, ali nisu zainteresovani poslanici većine u ovom Domu. Mi smo tražili Anketni odbor da ne bi svet na nas gledao kao da smo neka luda zemlja u kojoj neko može preko noći da poruši nečije privatno vlasništvo, ili nečiji javni objekat, a da sa druge strane apsolutno niko za to ne odgovara. Dakle, ako su fantomi rušili Savamalu, onda moramo da znamo ko su, imenom i prezimenom, ti ljudi i zašto Tužilaštvo ništa ne radi da ih stavi iza rešetaka? Moramo da saznamo čiji bageri i čija oprema, koje građevinske kompanije, bliske ovoj vlasti, je učestvovala i pozajmila mašine u rušenju Savamale? Moramo da znamo šta je tačno izjavio jedini svedok koga su vezali, mučili, maltretirali tokom rušenja Savamale, koji je svega nekoliko dana nakon toga, pod veoma nerazjašnjenim okolnostima, preminuo u bolnici na VMA? To je ono što je sramotno za građane Srbije, a pre svega za vas koji apsolutno nemate nameru da pokažete ni jedan trenutak pažnje na nečiji izgubljeni život, na nečije nezakonito ponašanje, na razbojništvo koje se dogodilo u Savamali. Fantomke koje su ostale simbol jedne beogradske vlasti koju vodi SNS će ostati zauvek simbol SNS, pre svega, koja ima većinu u Beogradu i koja ima većinu u ovom Parlamentu. Ukoliko bilo ko od vas ima hrabrosti, ima kičmu da ustane i da zaštiti ustavni poredak u ovoj zemlji, zakon u ovoj zemlji, onda neka glasa za ovaj Predlog. Ako niste kukavice, pritisnite mimo zvonceta dugme i recite da stojite iza toga, da je to kriminal, da je to mafijaški poduhvat i da se toga stidite. U suprotnom, vaša imena i prezimena, svih vas koji gledate u telefone, jer nemate hrabrosti da pogledate u lice ovome ko vam priča, imena svih vas će zauvek biti zabeležena kao jedne većine koja je učestvovala u tom razbojničkom poduhvatu. Hvala vam.
Stavljam na glasanje Predlog i molim poslanika da ne vređa prilikom obrazlaganja svog Predloga. Zaključujem glasanje: za -10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj zakon, i to želim da naglasim, koji je predložio bivši ministar odbrane Dragan Šutanovac, zakon koji govorio o tome, i Predlog koji govori o tome da se registrovanim nasilnicima u porodici oduzme njihovo legalno stečeno naoružanje. I, mi smo predložili zajedno ovaj Predlog zakona. Pre svega, Dragan Šutanovac, ali s obzirom da nije narodni poslanik, Predlog obrazlažem ja u ime poslaničkog kluba. Dakle, onaj ko je registrovani nasilnik u porodici, onaj koga policija zavede kao nasilnika, po ovom zakonu treba po sili zakona da mu oduzme i oružje ukoliko ga ima. To legalno stečeno oružje za koje nasilnik ima dozvolu. Predlog zakona smo uputili iz razloga što policija registruje nasilnika, ne oduzme mu oružje, on se vrati u svoju kuću i ubije ženu, ubije decu, izvrši krivično delo i posle je svima apsolutno nebitno zašto nismo na vreme reagovali, zbog čega nismo mogli da spasimo jedan život tako što ćemo ovaj zakon staviti na dnevni red. Mi smo se odrekli da o ovom Predlogu zakona, ukoliko ga usvojite i stavite na dnevni red, apsolutno i diskutujemo. Mi smo želeli da ovaj Predlog, predsednice Skupštine, predložimo vama, ako ga usvojite, da to bude zajednički Predlog koji ćemo usvojiti svi zajedno. Zato što smo mogli da spasimo na desetine i desetine života, da smo na vreme doneli ovaj zakon. Ni sada nije kasno i nikada nije kasno, dok god možemo da spasimo makar jedan život. Od dana kada smo predložili ovaj zakon, do danas, preko 40 života je izgubljeno zato što policija nije imala na osnovu čega da oduzme legalno stečeno oružje, registrovanih nasilnika u porodici. Da je imala na osnovu čega da oduzme oružje, spasili bi na desetine života. Ja vas molim da spasimo svaki život koji će izgubiti nečija supruga, nekog nasilnika, i to je veoma lako ukoliko donesemo ovaj Predlog zakona i usvojimo ga danas i stavimo na dnevni red. U suprotnom, bićete odgovorni za svaki naredni slučaj u kojem nečija supruga izgubi život i neka žena pogine zato što nije ovaj zakon usvojen, ili stavljen na dnevni red. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Izvolite.
Zahvaljujem. Imali smo pre nekoliko dana situaciju u kojoj je jedan od ministara Vlade Republike Srbije rekao da želi da Ujedinjeni Arapski Emirati budu strateški partner, specijalni strateški partner Srbije. Pretpostavljam da nije znao koliko su Ujedinjeni Arapski Emirati specijalni partner Srbije, s obzirom da imaju status ovlašćene države, odnosno povlašćene nacije. Dakle, nije normalno da Srbija i Ujedinjeni Arapski Emirati imaju Sporazum koji će na kraju dozvoliti da zemlja poljoprivredna u Vojvodini bude, po specijalnim zakonima i pod specijalnim uslovima, predata u ruku tzv. arapskih investitora koji tu zemlju niti obrađuju, niti imaju odnos prema njoj, a koja je na neki način oduzeta i paorima i ostalim seljacima koji su do sada vršili obradu te zemlje i na kraju živeli od nje. Nije normalno da taj specijalni odnos postoji i taj poseban ugovor između Srbije i UAE zato što se desilo da smo pod specijalnim uslovima predali celokupno zemljište centra Beograda, jednog dobrog dela centra Beograda arapskom investitoru Alabaru i firmi „Igl hils“ koja je imala osnivački kapital od 100 dinara. Milijardu evra vrednosti zemljišta smo predali bez ijednog dinara nadoknade. Dali smo im javno finansiranje koje plaćaju građani Srbije svaka ne rođena beba u Srbiji je već dužna zato što su milijarde i milijarde predviđene da se potroši kako bi se tom specijalnom arapskom prijatelju obezbedili uslovi da on tamo ima svoje kupole, svoje stanove, svoje poslovne prostore, na kraju smo i predali objekte javne namene, hotel „Bristol“, Železničku stanicu i mnoge druge objekte. Pitam vas šta Srbija i šta građani Srbije imaju od toga? Šta svako dete koje se u Srbiji rodi ima od toga? Nema apsolutno ništa. Imaju samo dugove i troškove. Svaka novorođena beba u Srbiji je preko 2.500 evra dužna da isplati arapskom investitoru zato što ste vi smislili da neko mora da dobije specijalni status samo zato što je prijatelj predsednika Republike Srbije. To jednostavno nije normalno i mi se ovim predlogom zalažemo da se raskine taj specijalni odnos i da se građani Srbije oslobode dužničkog ropstva.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj predlog je popularno nazvan „zakon o zapošljavanju mladih“. To je predlog zakona koji je u Skupštini već dve godine, predlog zakona koji na neki način omogućava svakom mladom čoveku, bez obzira odakle dolazi, bez obzira da li su mu roditelji funkcioneri u ovoj zemlji ili ne, bez obzira da li su mu roditelji stranački orijentisani ili ne, bez obzira da li imaju vezu ili ne, daje jednaku šansu i priliku da dođu do posla. Nije normalno da deca funkcionera u ovoj zemlji imaju prednost pri zapošljavanju, a da deca ostalih građana Srbije nemaju istu tu mogućnost. Dakle, ovo je predlog zakona koji omogućava svakome jednaku šansu da dođe do posla. Ako znamo da se preko 85 hiljada građana godišnje odseli iz ove zemlje, onda zamislite samo koliko je mladih ljudi koji su u najboljim svojim godinama, koji imaju životnu energiju, koji imaju svoje znanje, koje će upotrebiti neka druga zemlja, neka druga država, neki drugi deo sveta, a da to nije Srbija. Veoma je važno, da se bez obzira na nacionalnu pripadnost u Srbiji, dešava da građani masovno odlaze. Isto tako i Mađari, isto tako i Albanci, isto tako i svi drugi u ovoj zemlji, kao i građani srpske nacionalnosti, odlaze trbuhom za kruhom, a to su pre svega mladi ljudi, mladi ljudi koji nešto znaju, mladi ljudi koji su moderni, mladi ljudi koji su sposobni za život, mladi ljudi koji jedva čekaju da svoju energiju ulože u nešto vredno, kako bi ova zemlja postala modernija i bolja nego što jeste. Vi očigledno nemate sluha za njih, zato što oni iz godine u godinu u sve većoj meri odlaze odavde, a vi jednostavno nećete da im dozvolite ni jednake mogućnosti. Imali smo uštedu od penzija za ove četiri godine, i vi ste rekli da se zaposlilo nekoliko desetina hiljada ljudi. Pitam vas, da li su se zapošljavali unuci i unuke tih penzionera, ili su se samo zapošljavali unuci i unuke, sinovi i ćerke, funkcionera SNS? To je nešto što ova država nikada neće moći da vam oprosti, mlade ljude koje na ovaj način terate iz Srbije i terate iz ove zemlje, zato što vam nisu po volji i zato što nemate poverenja u njih. NJih ne možete da slažete, njih ne možete da prevarite, oni jesu budućnost Srbije i mi ćemo ovaj zakon, kao prvi, usvojiti u nekom narednom sazivu, u parlamentu kada budemo većina. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje.
Ovo je drugi deo Zakona o zapošljavanju mladih. On u praksi radi u Holandiji, koja ima sličan način kako da podstakne zapošljavanje najmlađih. Dakle, progresivna stopa doprinosa je predviđena za one najmlađe od 15 godina, sve do završetka studija, odnosno 29 i 30 godina. Dakle, što ste mlađi to ste jeftiniji za kompaniju gde konkurišete za posao. Sa druge strane ovaj zakon predlaže i na neki način obavezuje mlade ljude da što pre završe svoje obrazovanje, da ne odugovlače sa studijama , da ne odugovlače sa praksama, da ne odugovlače sa srednjoškolskim obrazovanjem. Na ovaj način stavljamo u brzi voz one koji su vredni i nagrađujemo to što su redovni studenti, to što su najbolji učenici i na ovaj način ih stimulišemo da što pre završe svoje obrazovanje i da steknu diplomu, da bi mogli sutradan da budu konkurentniji na tržištu radne snage. Ovaj zakon važi do 30 godine, od 30 godine je stopa za obavezno socijalno osiguranje kao i za sve ostale. U pitanju je pozitivna diskriminacija, kada su u pitanju mladi ljudi zato što su mladi ljudi budućnost. Ako oni odu iz Srbije, Srbija će postati zemlja starih ljudi. Dakle, ovaj zakon je smišljen da bi mladi ljudi ostali u zemlji i da bi ih Srbija zadržala u ovoj zemlji. Ono što je takođe važno, jeste da onaj ko zaposli mladog čoveka on sa jedne strane ima jednu vrstu olakšice, i državi na neki način, kada uplaćuje doprinose za obavezno socijalno osiguranje, taj radnik jeste jeftiniji. S druge strane, država je predvidela u ovom Predlogu zakona, da svaki mladi čovek koji ima želju da uči i radi, da ima želju pored obrazovanja da stekne i neku praksu, da mu država za to obezbedi jedan džeparac, na taj način što će mu obezbediti troškove prevoza i toplog obroka, i to je nešto što bi nekog mladog čoveka zaista stimulisalo da nema troškove ukoliko pored studiranja ili srednjoškolskog obrazovanja želi da ide na neku praksu. Mi mislimo da je ovo zakon koji se dokazao u praksi u Holandiji. On košta 50 miliona evra. Mislim da je 50 miliona evra da bi zadržali mlade u Srbiji veoma malo, s obzirom koji novac je ova država i ova vlast spremna da troši, pre svega, na pogubne projekte o kojima smo imali prilike da slušamo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen. predlog Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“.
Mi smo protiv „Beograda na vodi“ zato što smatramo da je to ruženje Beograda i diskontinuitet sa istorijom Beograda, sa njegovim vizuelnim identitetom, sa njegovom kulturom, sa njegovom istorijom. Zašto smo protiv „Beograda na vodi“? Zato što je prljav, zato što je sumnjiv, zato što je koruptivan, zato što mu nije tu mesto, zato što menja simbole ovog grada, zato što arhitektonski ne pripada području Savskog amfiteatra, zato što obezbeđuje zaradu stranom investitoru koji je vaš prijatelj, a ne obezbeđuje bilo kakvu pogodnost građanima Beograda. Mi smo protiv tog projekta zato što svako rođeno dete u Srbiji, preko dve hiljade evra treba da plati po Ugovoru o izgradnji „Beograda na vodi“, iz budžeta da se izdvoje sredstva za investitora koji je osnovao firmu u Srbiji „Igl Hils“, sa kapitalom od 100 dinara. Sa 100 dinara ne možete da kupite kafu u Srbiji. E, toliko je bilo potrebno da se uloži da bi neko dobio milijarde evra na raspolaganju od strane Srbije i Grada Beograda. Sto dinara, firma „Igl Hils“ sa osnivačkim kapitalom, a sa druge strane poklonjeno zemljište u vrednosti od milijardu evra. Privatni investitor ima sto dinara troškova, a Srbija mu poklanja Železničku stanicu, hotel Bristol i daje mu mogućnost da izgradi milion i 700 hiljada kvadrata. To zaista nema nigde. To je toliko smešno da apsolutno ne vredi čak ni trošiti reči na to. To što se svako od vas pravi „Toša“, pa ne želi da pogleda istini u oči, to ne znači da jednog dana neko neće odgovarati za ovaj prljavi posao. To pranje novca i to pranje para koje se dešava na „Beogradu na vodi“ koji ste otvorili, podelili ključeve, a niko i dalje ne živi tamo, je posebna smejurija i o tome piše, ne ceo region, nego se cela Evropa bavi time. Istraživačko novinarstvo, koje je na niskom stupnju razvoja u Srbiji, može da se ugleda na istraživačko novinarstvo EU koja o ovom projektu piše sa takvim podsmehom i cinizmom da ćete, dragi prijatelji, ostati upamćeni kao ljudi koji su glasali za taj projekat.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije.
Ovo je još jedan zakon koji govori o regulativi koja nije usklađena kada je u pitanju Vojska Republike Srbije. Mi smo se zalagali za to da kuću gradimo od temelja, ne od krova, da reformišemo obroke vojnika, da reformišemo njihov svakodnevni život, da im obezbedimo mesto gde će da stanuju, da im obezbedimo uslove za normalno funkcionisanje njihove porodice, da im obezbedimo osnovnu opremu, čizme i uniformu, kako letnju, tako i zimsku, a tek nakon toga da uđemo u ono, što se kaže, nabavku teškog naoružanja. Mi smo krenuli otpozadi. Kupili smo neke avione za koje ministar tvrdi da su generacija četiri plus, koji nikad nisu postojali u Srbiji, a sa druge strane smo ih platili toliko da su isti ti avioni bili duplo jeftiniji u Ukrajini, koja prodaje iste te migove, sa istom mogućnošću, da dobiju opremu i budu generacija četiri plus. Zbog čega je Srbija bacila tolike pare na neke kante koje je posle morala ponovo da renovira, reparira i da ih popravlja, to nikome nije bilo jasno. Kupili smo avione kao jedina zemlja u regionu koji nisu bili u voznom stanju, u stanju letenja. To je, ja mislim jedinstveni primer u istoriji strategije odbrane jedne zemlje da je kupila avione koji nisu došli tako što su sletali na aerodrom, nego su došli drumskim saobraćajem, tako što su prevoženi u delovima. E to je ono što je sramota kada pričamo o stanju u Vojsci Srbije i to je ono što je sramota kada pričamo o tome kako i na koji način se danas Vojska Srbije suočava i sa kakvim problemima. Vaše je da, naravno, kao i sve što ste uradili u prethodnih šest godina, vaše je da raspodeljujete sredstva na način na koji vi mislite da treba, ali mi ćemo uvek upućivati da to nije u skladu sa javnim interesom i da to nije u skladu sa lečenjem dece u inostranstvu. To nije u skladu sa interesima porodica koji svoju decu nemaju kako da izleče. Nemaju novca a država u taj fond ne uplaćuje dovoljno sredstava, ali s druge strane, kupuju se avioni koji ne mogu da lete, pa posle još toliko novca treba da damo za te avione da bi uspeli da polete. Kako da vam kažem, to je zamena teza, to je demagogija u kojoj mi ne učestvujemo, ali u svakom slučaju, opet kažemo, svaki od ugovora će biti prečešljan prvog dana kada budete pali sa vlasti i neko će morati da odgovara za to.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine.
Predložili smo formiranje anketnog odbora da bi znali kako se finansirate, da znamo gde se to sretnu dvojica u kafani, pa šapuću jedan drugom na uvo, evo uplatiću po 800 evra, da vidimo ko su ti ljudi i odakle im novac. Ko im je dao keš da uplate, s obzirom da po zakonu jedini mogući način finansiranja jeste upravo taj. Međutim, vi krijete ono što Agencija za borbu protiv korupcije smatra da nije u skladu sa zakonom. Vi krijete spiskove ljudi, pod broj jedan, koji su uplaćivali po 40, 50, 100 hiljada dinara, a sa druge strane, ne govorite odakle taj keš koji ste dali tim ljudima, hiljadama njih, da uplate na račun SNS. Dakle, bavite se politikom kao stranka u Srbiji SNS, koja krije svoje izvore finansiranja, koja krije način na koji nabavlja novac, koji se posle uplaćuje na račun SNS. To kaže i vaš predsednik, to ne kažem ja. Dakle, ja sam predložio anketni odbor da bih pomogao Aleksandru Vučiću, da pronađe način na koji vi koruptivno skupljate novac za vašu kampanju, jer je prosto neverovatno kako se npr. tužilaštvu nije setilo da proveri ili pita nekog odakle tebi šefe kao nekome ko prima socijalnu pomoć 50.000 dinara, da uplati SNS pred izbore? Šta si to prodao, koji je to novac uplaćen i odakle, kakvo je njegovo poreklo itd. itd? To vas apsolutno ne zanima, ali to je nešto što bi trebalo da zanima svaku državu kojoj je stalo do vladavine prava. Ja mislim, ako je predsedniku Republike Srbije, stalo vladavine prava, i da poštovanja zakona, on prvo treba da reši korupciju unutar SNS. Kako je moguće da su svi iznosi isti. Nekoliko hiljada, desetina hiljada iznosa po 50.000 dinara. Toliko se građani onako su se dogovorili, da svi uplate isti iznos. Dakle, potpuno je smešno govoriti o finansiranju SNS zato što je očigledno u pitanju crni novac koji vi ne znate kako da objasnite.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila, marke „Škoda“ Ministarstvo unutrašnjih poslova.
Ovo je kratko pitanje, Vlada Republike Srbije je neposrednom pogodbom odlučila da kupi 700 automobila marke „Škoda“ koje će koristiti MUP, dakle, bez tendera, pod broj jedna. Pod broj dva, ne znam da li sećate ali mi imamo fabriku „Fijat“ u Srbiji, 500L koja je bila i jeste i dalje u krizi. Bilo je govora da li će produžiti ugovor, da li neće produžiti ugovor, da li će zatvoriti pogone, da li neće zatvoriti pogone. Pored fabrike „Fijat“ koja je u Kragujevcu i vozila 500L MUP kupuje 700 vozila marke „Škoda“ od firme koja uvozi škode iz neke druge zemlje u Srbiji. Da li vi smatrate da je to normalno? Da li smatrate da je to u redu? Znam da vam je smešno i verujte mi na reč i meni je smešno. Dakle, taj automobil „Fijat 500L“ koriste policije i policijske uprave mnogih gradova po Evropi, prevashodno u Italiji. Kako je njima automobil „Fijat 500L“ dobar, kako je to da je jeftiniji od „Škode“, a vi ste se ipak odlučili za „Škodu“ i to neposrednom pogodbom Vlade bez tendera, bez javnih nabavki. Platili ste novcem građana nešto što je tajna, koliko je automobila možda dobio tom neposrednom pogodbom, šta je nekome učinjeno prilikom te neposredne pogodbe. Smešno je, gospodine Arsiću, znam da je smešno. I meni je smešno, verujte mi na reč. Pored fabrike automobila u Srbiji, vi 700 automobila kupujete marke „Škoda“, patriotski nema šta. Od vas se i nije očekivalo drugačije. Dakle, ovo je u pitanju predlog za formiranje anketnog odbora, kako bi eventualno došli do istine ili možda nekom narednom prilikom skrenuli pažnju nekom od vaših ministara da ne kupuje baš automobile neposrednom pogodbom, mimo tendera, marke koja se ne proizvodi u Srbiji. Pošto ste vi veliki nacionalisti, velike patriote, očekivao sam da ćete kupiti „Fijat“, ali to očigledno nije slučaj sa vama. Smešno gospodine Arsiću, jeste, jeste.
Stavljam, na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatuje da nije prihvaćen Predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavije i izgradnje muzičke fontane. Izvolite.
Tako je, to je za Beograđane važna tema, predsednice. Zato smo i predložili anketni odbor da vidimo kako je moguće da na jednom sajtu, koji se zove, ne znam, „Alibaba“ ista ta fontana ili slična košta nekih 10 ili 15 puta jeftinije nego ova koju ste izgradili na Trgu Slavija. Zbog čega se raspada ceo Trg oko te fontane, koji je skoro završen? Koja firma je dobila posao i zbog čega se nije vršio, na primer, nadzor? Kako je moguće da imamo muzičkog urednika fontane na Slaviji? Pričalo se da je to, čini mi se, Leontina, ne znam tačno kako se preziva, estradna umetnica, koja za neku svotu, 100-150 hiljada dinara uređuje, ona ili taj neko ko je na čelu te komisije za muzičko uređivanje te fontane. Dakle, prima toliku svotu novca, a tamo se puštaju, zaista kako da vam kažem, neke pesme koje ili neka muzika koja apsolutno nije u skladu ni sa čim. Dakle, znate koliko puteva treba da se u Srbiji popravi, koliko ulica treba da se asfaltira, koliko nemaju asfalt mnogi u Beogradu, mnogi u Srbiji, a vi dva miliona evra dajete na jednu fontanu. Dakle, mnoge ulice u širem reonu Beograda nemaju ni prvi, a kamoli drugi asfalt. Ni prvi asfalt nemaju, a dva miliona evra je potrošeno za fontanu kojoj ne može da se priđe i za rekonstrukciju Trga Slavija, koji je trebao da ima neke podzemne prolaze da bi bio, jel tako, bezbedniji za pešake i za saobraćaj, vi ste od svega toga odustali i od podzemnih prolaza i od bezbednosti za pešake i od bržeg protoka saobraćaja, a za taj novac ste izgradili samo fontanu. Mi smo želeli da pitamo ko se ugradio na toj fontani i koliko? Anketni odbor da se organizuje pa onda da dobacujete na tom anketnom odboru, a ne ovako da se pravite hrabri, jer nemate hrabrost da izađete anketnom odboru na crtu. Vaš kukavičluk i korupcija koju štitite i branite je očigledna i iz tog razloga znam da nećete glasati za ovaj anketni odbor, ali građani Beograda imaju pravo da znaju na šta se troše njihove pare. Hvala.
Stavljam, na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu koji je ministar odbrane Vlade Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 kvadrata u vrednosti od 244 hiljade 620 evra. Izvolite.
Pre nekoliko dana, sretnem čoveka na ulici i on me pita - A zašto zaboravljamo stvari i afere koje su se dešavale u ovih 6 godina? Ovo je dokaz i ovi predlozi anketnih odbora, da nismo zaboravili ni jednu stvar. Ovo je čuvena afera „Tetka“ koja pitanje je da li postoji negde u Kanadi, koja se tridesetak puta vozila avionom od Kanade do Srbije i u kešu pozajmljivala novac ministru odbrane, Aleksandru Vulinu, koji je tako tim novcem kupio stan od sto čini mi se i sedam kvadratnih metara. Dakle, postoje profesori, postoje priznati stručnjaci koji su Srbiji rade 20 ili 30 godina, a nemaju stan i ne mogu da ga steknu preko noći. Postoje vrhunske arhitekte, umetnici, oni koji su osvajali međunarodna priznanja i nagrade, a nemaju svoje stanove, ali ministar Vulin preko noći zaradi stan tako što mu nečija tetka pozajmi taj novac. Dakle, ovo je dokaz da nismo zaboravili ni jednu stvar, ni jednu aferu koju ste napravili, ni jednu krađu koja je više nego očigledna, ni jednu korupciju koja je više nego očigledna i ovo je samo spisak stvari i ovi anketni odbori služe kao podsetnik vama da znate kada uveče legnete da spavate da spisak postoji i da svako od vas ko je napravio bilo koju koruptivnu aferu ili bilo koji novac skembao, nije pretnja verujte mi, nego obećanje, ovo je obećanje da će svaka stvar biti razrešena do kraja. Od „Beograda na vodi“, Savamale, od raznih „tetaka“, od raznih „strina“ i „šurnjaja“, od razne imovine koju su stekli funkcioneri u poslednjih šest godina, a jednostavno Tužilaštvo ćuti i policija okreće glavu kao da se to ne dešava. Ovo su spiskovi funkcionera i ministara Vlade Republike Srbije, koji će kad tad doći na dnevni red. Ja znam da vam je sad smešno, ali ko se poslednji smeje, najslađe se smeje. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradskih vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Dakle, kada je u pitanju deponija u Vinči, desilo se to da nesrazmerno ulaganju privatni investitor će zarađivati mnogo više nego što je to neko mogao da pretpostavi, a građani Beograda će imati veću cenu usluga odvoženja smeća, koje je inače u Beogradu katastrofalno i odlaganja otpada i to će plaćati iz svog džepa. Postoji ugovorena zarada za privatnog investitora. To znači da privatni investitor ne može da propadne jer ako zaradi u jednoj godini manje nego što je predviđeno ugovorom, onda mu to nadoknađuje budžet grada Beograda. Zašto su gradske vlasti potpisale ovakav ugovor? To je verujem pitanje za anketni odbor i za ovaj parlament. Ogromna ulaganja koja grad finansira imaju za rezultat to da će privatni investitor zarađivati, a ne grad Beograd. Na neki način, iz budžeta grada Beograda olakšavaju se poslovi privatnom investitoru kada je u pitanju spalionica u Vinči. Sve ovo samo znači da će se povećati cena i računi građana za stavku odvoženja smeća i to će vrlo brzo pogoditi građane Beograda. Ovo je samo jedan primer koji nećemo zaboraviti i koji će kad-tad dočekati svetlost dana. Hvala vam.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. žuta kuća. Izvolite.
Ovo je veoma ozbiljno pitanje za državu Srbiju i za svaku vlast. Ovo je ozbiljno pitanje i za vladajuću većinu i za opoziciju – da li ćemo preći i da li prelazite preko ovoga, preko zločina koji je počinio, za koji je zapravo okrivljen Ramuš Haradinaj, kao predsednik kosovske vlade, za zločine koje je počinio nad nedužnim stanovništvom, najvećim brojem srpskoj nacionalnosti? U pitanju su, takođe, i Romi i Goranci. Da li ćemo dozvoliti da Tužilaštvo za ratne zločine Republike Srbije ima sve nepobitne dokaze, a da još uvek nije Haška kancelarija kontaktirana i nisu predati svi podaci koje je sakupilo Tužilaštvo za ratne zločine? Zašto Vlada Republike Srbije o tome ćuti? Zašto Vlada Republike Srbije ćuti na sumnju da je u ratnim zločinima učestvovao i Hašim Tači? Zašto Vlada Republike Srbije trpi i ne štiti one čije smo slike imali prilike da vidimo ispred Skupštine Republike Srbije, koji se vode kao nestali, koji nikada nisu pronađeni, čiji su organi izvađeni, koji su na mučki i brutalni način ubijeni? Trgovalo se organima građana Republike Srbije tokom 1999. godine i rata na Kosovu. Kidnapovani su, mučeni, brutalno ubijani i na kraju su im oduzimani organi, sa kojima se trgovalo na crnom tržištu organa u svetu. Komisija Dika Martija, koja je utvrdila da postoje nepobitni dokazi, pokrenula je istragu, ali ubrzo je zataškana. Ali, zašto ćuti Republika Srbija? Zašto ćuti Vlada Republike Srbije? Zašto Srpska napredna stranka ćuti kada su u pitanju građani Srbije kojima su oduzimani organi? Zašto? [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, isključila sam vam mikrofon zato što vičete. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB-a. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine, tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost, kako bivših, tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija. Izvolite.
Dakle, zanima nas zbog čega Tužilaštvo nije pokrenulo sveobuhvatnu istragu i pozvalo one političare koji su imali direktnu odgovornost za paljenje ambasada tokom protesta „Kosovo je Srbija“ u Beogradu, koji su huškali razne ekstremne grupe, ekstremno-nacionalističke, imali nacrtane mete, imali objekte koji su bili predviđeni za paljenje i rušenje, a policija koja je odradila svoj posao i predistražni postupak do kraja nikada nije bila podržana od strane Tužilaštva, koje je imalo apsolutno sve podatke, sve dokaze, a nikada nije procesuirala one govornike na mitinzima, koji su huškali na najgore zločine, one najekstremnije, koji su bili dobro organizovani i pripremljeni danima pre toga? Dakle, ne radi se samo o nečijoj imovini. U pitanju su dve strane zemlje ne tako male i ne tako nemoćne, kao što su Amerika i Nemačka, koje su ključne za budućnost Srbije, koje su ključne kada je u pitanju partnerstvo sa Srbijom, a sa druge strane, Srbija nije uradila ništa da njihovu imovinu i da sve ono što se dogodilo procesuira do kraja. Mislim da je ovo važno zbog civilizacijskog lica Srbije pred svetom. Vlada Republike Srbije je dužna da sa ovim završi jednom zauvek, da vidimo ko je i na koji način i pod kojim okolnostima uticao na paljenje, gde je izgubljen jedan život, gde je polomljen ceo Beograd i napravljena ogromna materijalna šteta. Ako vas samo podsetim na jedan vid progona koji su doživeli čak i građani romske nacionalnosti te večeri, pa čak i neki mediji, čak i neki novinari, stvara se utisak da Srbiju apsolutno nije briga da li će imati čisto evropsko lice ili će zauvek ćutati o ovakvim stvarima koji su ružili njeno lice pred celim svetom. Ovo je veoma važna stvar. U pitanju je dignitet našeg naroda. Iz tog razloga smatram da je ovaj anketni odbor više nego potreban.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mei Ta“ u Bariču. Izvolite.
Investicije SNS u poslednjih šest godina prete da od Srbije naprave kinesku menzu. Dakle, 100 hiljada evra su bili troškovi za jedno radno mesto radnika na traci koji prima 200, 250 evra platu. Sa tom platom ne može da preživi apsolutno niko danas u Srbiji, ni sam čovek i radnik kao takav, a kamoli njegova porodica. S obzirom na ono što je obezbedila opština Obrenovac, s obzirom ono što je obezbedio grad Beograd i ulaganja Republike Srbije, preko 100 hiljada evra smo platili jedno robovsko radno mesto. Kada sam govorio da su kineski investitori izabrali Srbiju zato što su radnici u Srbiji postali jeftiniji nego oni u Kini i kada sam ta radna mesta proglašavao robovskim, a investitore iz Kine robovlasnicima, vi ste se izvinjavali ambasadoru Kine i govorili kako to vi ne mislite, kako je to rekao jedan opozicioni narodni poslanik. Ja sam to rekao. To sam rekao i sada rekao sam to i tada. Ja stojim iza tih reči zato što smatram da se na ovaj način pravi robovska radna snaga u Srbiji, da je Srbija zemlja koja ima dobre radnike, koji ne zaslužuju da rade na traci 10 sati u pelenama i da ne mogu da odu ni u toalet, koji se maltretiraju, koji se drže u strojevima, a koji u toplim obrocima, baš u ovoj „Mei ta“, imaju hranu u kojoj su crvi, bajatu hranu koju jedu crvi. Dakle, to je slika i prilika da danas radničkih prava u Srbiji i iz tog razloga ova sramota koju vi proglašavate razvojem od Srbije preti zaista da napravi kinesku menzu, i to je ono što je veliki problem za budućnost ove zemlje. Mi se ne slažemo sa ovim konceptom razvoja. Mi smo rekli da je u pitanju obrazovanje, vladavina prava, poštovanje Ustava i zakona, da su to preduslovi za stvaranje jednog povoljnog ekonomskog ambijenta, da najbolje zadržimo u zemlji kako bi prosečna plata bila 800 evra, a ne da se hvalite sa radnim mestima gde je plata 200 evra, i to je suštinski koncept koji je potpuno drugačiju u odnosu na vas. Vi ste izabrali da tlačite ljude Srbiji. Mi biramo dobro obrazovanje za najmlađe i da najmlađi i najbolji ostanu u zemlji kako bi svoju energiju i svoje znanje upotrebili u ovoj, a ne u nekoj drugoj zemlji. Hvala vam.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora za projekat „Beograd na vodi“.
Što se tiče Ugovora o „Beogradu na vodi“ koji je potpisan od strane Vlade Republike Srbije, ovlašćenje za to je dobila tada ministarka Mihajlović, ovlašćenje od predsednika Vlade Republike Srbije Aleksandra Vučića, kome je naglo bilo pozlilo, pa nije uspeo da dođe na potpisivanje tog Ugovora, već je ovlastio gospođu Mihajlović. Tada sam tvrdio da je Aleksandar Vučić kao dobar pravnik shvatio o čemu se radi kada je u pitanju Ugovor o „Beogradu na vodi“, te ga sa namerom nije potpisao on, nego je poslao gospođu Mihajlović da ga potpiše ona, jer je vrlo brzo nakon toga ministarka Mihajlović od mene lično dobila tužbu koja je završila u Tužilaštvu za organizovani kriminal, a koja se ticala evidentnog zločina korupcije koji stoji u tom Ugovoru. Stvar je u sledećem. Kompanija koja je imala osnivački kapital od 100 dinara, koja nije uložila ni jedan jedini evro, ima 68% zajedničkog udela u „Beogradu na vodi“, a Srbija, odnosno Vlada Srbije sa milijardama evra, koje će tek da plaćaju građani iz svog novčanika, ima svega 32% udela u zajedničkom preduzeću „Beograd na vodi“. To je ono što je, ne samo nesrazmera, nego govori o razmeri korupcije i lošeg posla koji je zaključila Vlada Republike Srbije. Javno pravobranilaštvo je moralo da reaguje kada je u pitanju ovaj Ugovor. Ovaj Ugovor mora da se proglasi ništavnim, jer nije u skladu sa zakonom Republike Srbije, zakonima i Ustavom Republike Srbije. Iz tog razloga je vaš poslovni partner predvideo arbitražu u Beču koja je zadužena za raskidanje ovog Ugovora, te je na neki način ovaj Ugovor veoma teško raskinuti. Kada bi država Srbija raskinula ovako štetan Ugovor po sebe, morala bi da isplati sigurno nekoliko milijardi evra Alabaru koji je lični prijatelj vašeg predsednika stranke. Dakle, ovaj Ugovor ćemo poništiti prvog dana dolaska na vlast. To obećavam.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da bezobrazluk boli, prethodni govornik bi jaukao od bola, mislim da bi završio u bolnici. Naime, oni su pre neki dan na svom tviter nalogu napisali meni – pali majmune. Evo, to može da se vidi. Mene su roditelji, koji su patrijarhalni, učili da je Bog stvorio ljude. NJega su njegovi roditelji verovatno naučili da je postao od majmuna. Ja sa tim ne mogu da se složim. On je ovde optužio nas za sve i svašta. Pravnik iz kafića „Bonafides“, tamo je završio zajedno sa Vodinelićkom neki kombinovani fakultet, rekao je, najgore u svemu, da smo mi podržali teroriste koji su vadili Srbima organe. NJegova vlast je, u kojoj je bio njegov otac, i to vrlo blizak premijeru Đinđiću, njegov otac, čuveni Zeka Božović, veoma blizak premijeru Đinđiću, to ja tvrdim, pustila 2.108 albanskih terorista 21.3.2001. godine, Dreničku grupu, Đakovičku grupu. Braću Mazreku su pustili poslednje, 22.3.2002. godine. Oni su, uz učešće njegovog oca, pustili albanske teroriste koji su Srbima vadili organe, a sada pokušavaju da operu odgovornost i pričaju nama. Dalje, on nas je ovde optužio za pranje para. Global financial integrity kaže da je do 2010. godine iz Srbije izneta 51 milijarda dolara. U tih 51 milijardu spada i gospodin Šutanovac ili zgrabi novac. Za plac je dao 272 hiljade evra, 300 hiljada je zatečeno na računu, kuća 157 kvadrata, stan 329 kvadrata. Pored tog stana ima i Balša stan. Neko ima tetku, neko ima Miju. Proverite moju tvrdnju. U istoj zgradi gde je Šule i Balša ima stan, a vodi se na izvesnu Miju. Dalje, kolekcija satova, kolekcija slika itd. To je pranje para od onih 51 milijardu. Tako su napravili sirotinju. Tako su vojnike ostavili tada bez doručka. Tako su ih ostavili bez topova, oružja itd. Danas kada uđete, a danas im je Veselinović predsednik, Janko, u njihovu organizaciju, ne znate da li ste ušli u politiku ili u kriminal. To je jedan savez lopuža, prevaranata i ljotićevaca. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme Al RAWAFED INTERNATIONAL INVESTMENT. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu u Republici Srbiji 2013. godine. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i „ETIHAD AIRWAYS“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj „AIR SERBIA“. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućnom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani poslanici, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Nastavljamo sa radom u 15.00 časova. Hvala. [[Posle pauze.]] Molim poslanike da sednu, da ubace svoje kartice i da nam omoguće da nastavimo naš rad. Molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice da proverimo kvorum da bismo nastavili da radimo. Molim poslanike, pogotovo poslanike vladajuće većine, pošto na ekranu ima mnogo manje nego što vas ima u sali da ubacite svoje identifikacione kartice da mogu da utvrdim kvorum za nastavak rada. To vas molim da uradite dosta brzo. Određujem pauzu u trajanju od 10 minuta. Molim da pozovete vaše kolege da dođu u salu da nastavimo sa radom. Hvala.