343. Ústní interpelace Nejprve interpelace na pana premiéra. Pan premiér Bohuslav Sobotka je dnes omluven a první interpelaci na premiéra Bohuslava Sobotku přednese paní poslankyně Věra Kovářová. Bude to interpelace ve věci kompenzace navýšení mezd řidičů. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Vážený pane premiére, obracím se na vás ve věci kompenzace krajům kvůli zvýšení mezd řidičů, kterou vláda nedávno přislíbila. Konkrétně jde o částku 420 mil. korun. Problém představuje skutečnost, že rozhodnutí státu navýšit mzdy řidičů nedopadá do státního rozpočtu, ale do rozpočtů regionálních samospráv. Odhadem má jít o dvojnásobek slíbené částky, tedy přibližně 840 mil. korun. Problém spatřuji v tom, že jde o peníze, které musí vynaložit jen jedna větev samosprávy, ta krajská. Obcím a městům, kterým s navýšením mezd řidičů přirozeně také vznikly náklady, kompenzace poskytnuta být nemá, nebo se s ní alespoň zatím nepočítá. Abych byla dobře pochopena. Chápu a podporuji kompenzaci pro kraje. Nechápu však neexistenci kompenzace v případě obcí a měst. Ano, dokonce to považuji za nepochopitelnou diskriminaci a skutečně nerozumím tomu, proč se jí tato vláda dopouští. Může mi to pan premiér vysvětlit? Děkuji za písemnou odpověď.
Jistě se tak stane a my přejdeme k druhé interpelaci. Pan poslanec Antonín Seďa bude interpelovat pana premiéra Bohuslava Sobotku ve věci výcviku afghánských vojáků. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo, vážený pane ministře. Vážený pane předsedo vlády, děkuji za vaši odpověď na moji interpelaci ze dne 2. března 2017 ve věci výcviku afghánských vojáků v České republice. Mohu rozumět tomu, když se soukromá společnost odkazuje na NDA, tedy dodatek smlouvy z hlediska důvěrnosti informací. To, že firma Heli Czech, s. r. o., provádí tento výcvik, bych pochopil. Nicméně dle mého názoru se jedná o outsourcing soukromou firmou, a to přesto, že tuto zakázku financovanou americkou stranou měla získat firma LOM Praha Trade, a. s., což je dceřiná společnost státního podniku LOM Praha. Vážený pane premiére, z tohoto důvodu se chci zeptat na důvod, proč podnik v držení státu provádí výcvik zahraničních pilotů pomocí soukromé společnosti a zda to nepředstavuje bezpečnostní riziko. Druhým problémem je, že bylo podáno trestní oznámení obcí Lochenice na podezření ze spáchání trestného činu podle § 272 trestního zákoníku, podle § 273, § 321 a § 409 trestního zákoníku. Ještě chci doplnit informaci, že na můj dotaz vznesený na výboru pro obranu a týkající se výcviku afghánských pilotů nebyli přítomní zástupci Ministerstva obrany schopni odpovědět. Děkuji za vaši odpověď.
Děkuji panu poslanci, bude mu odpovězeno písemně. Pan poslanec Jiří Koubek ve třetí interpelaci bude interpelovat pana premiéra Bohuslava Sobotku ve věci prodeje sítnického - písnického sídliště. Promiňte, pane starosto.
Děkuji, pane místopředsedo. Vám je prominuto nejen toto. Já jsem vás, vážený nepřítomný pane premiére, interpeloval již několikrát v této kauze, stejně tak i před 14 dny. Já sice chápu, že jste řádně omluven, ale těch 14 dní je dostatečná doba snad na to, abyste mohl zareagovat, protože moc dobře víte, že tady nejde o tu třicetidenní lhůtu, kterou máte na odpověď, ale jde o to, že ta kauza se vyvíjí každým dnem a každý den tady dneska rozhoduje. A škoda, že jste si nenašel tu chvilku a neodpověděl jste. Neboť vítěz soutěže odstoupil, společnost ČEZ vyjednává podle mých informací s druhým uchazečem této veřejné soutěže v pořadí, o kterém si můžeme myslet asi ledasco, ale klíčové je, že ti nájemníci mají zájem o odkup těch bytů. A stačí nyní tu soutěž zastavit a zasednout s nájemníky a učinit jim nějakou nabídku. A já jsem vás žádal, zda jste takto postupoval. Vyzvala vás k tomu 4. května i primátorka hlavního města Prahy poté, co jsme se všichni dozvěděli, že vítěz této soutěže odstoupil. Takže se znovu ptám, co jste pro písnické občany udělal, zda jste učinil nějakou výzvu společnosti ČEZ a jak budete tedy dál postupovat. Tady opravdu čas letí a vaše mlčení je bohužel víc než smutné. Takže vás prosím o nějakou urgentní, ve vší slušnosti urgentní odpověď. Děkuji.
Děkuji. Urgentní odpověď zařídit neumím, odpověď ano. Čtvrtou a poslední interpelaci na pana premiéra přednese paní poslankyně Helena Langšádlová, která bude interpelovat pana premiéra ve věci dezinformační kampaně. Prosím, paní poslankyně.
Vážený pane nepřítomný premiére, dovoluji si vás interpelovat ve věci nebezpečného šíření dezinformací v naší společnosti. Toto úterý vyšel článek, kde zmíněnou skutečnost potvrdil i ředitel civilní kontrarozvědky pan Michal Koudelka na serveru HlídacíPes. Z rozhovoru vyplývají mnohé negativní skutečnosti. Jedná se o nárůst webových stránek, na kterých se velmi často setkáváme s proruskou propagandou, ale i s tím, že se fake news vyskytují i ve zdánlivě seriózních médiích. Považuji za velmi nebezpečné, že často dochází ke zpochybňování základních demokratických principů, zpochybňování nejen domácích institucí, ale i Evropské unie a NATO a našeho členství v těchto institucích. Šíření pocitu strachu a nálady, že všechny informace mohou být nějak jinak, samozřejmě vyvolává ve společnosti neklid. Ale to je asi cílem dezinformační kampaně. Aby nedošlo k nedorozumění, považuji za důležité zmínit, že věcná kritika založená na faktech je naprosto v pořádku a je nedílnou součástí demokratické společnosti. Jsem ráda, že ředitel BIS otevřeně promluvil o ruském vlivu a propagandě, které postupně rozkládají naši společnost. Jsou rizika, před kterými nesmíme zavírat oči. Vážený pane premiére, prosím o informaci, jakým způsobem bude tato situace řešena a jaké budou využity nástroje k řešení. Děkuji za odpověď.
Děkuji. To byly ústní interpelace na pana premiéra a my přejdeme dle vylosovaného pořadí na ústní interpelace na jednotlivé členy vlády. Pan poslanec Martin Kolovratník bude interpelovat nepřítomnou paní ministryni školství Kateřinu Valachovou ve věci podezření na porušení zákona o státní službě. Prosím, pane poslanče.
Tak dobré odpoledne, děkuji za slovo. Obracím se na vás, vážená nepřítomná paní ministryně, možná do časového limitu se vejdu ještě s dalším tématem, ale to první, jak jsem nazval svoji interpelaci, je moje podezření na podle mého názoru závažné porušení zákona o státní službě. Chci se vás zeptat: vy jste v rozhovorech veřejně tvrdila, že jste na výběr vaší kamarádky paní Simony Kratochvílové na svoji (?) pozici na Ministerstvu neměla žádný vliv, že byla pouze jmenována státním tajemníkem. Já chci konstatovat z veřejně dostupných zdrojů, že k takovému jmenování ale dochází až poté, co analogicky s § 28 zákona o státní službě státní tajemník předloží ministrovi uchazeče, kteří předtím uspěli u výběrové komise. Teprve poté ministr vybere. A já vás žádám, abyste mi, paní ministryně, vysvětlila, proč jste si přes pozitivní doporučení výběrové komise v prvním kole nevybrala vítěze pana doc. Zvonaře, který je proděkanem Fakulty sportovních studií Masarykovy univerzity v Brně. Vy jste si až ve třetím kole vybrala svou tehdejší spolubydlící a ředitelku kanceláře, dnes bohužel nechvalně mediálně známou Simonu Kratochvílovou. Takže prosím o vysvětlení okolností tohoto výběru. [[(14.40 hodin)]] A protože mám čas, tak se ptám na druhou podle mého názoru zásadní věc. Před několika dny rozhodla expertní komise Ministerstva o přidělení finančních prostředků pro takzvané významné sportovní akce. Pod evidenčním číslem 136 je uvedena akce Mistrovství Evropy cestovních vozů, kterou pořádá Autoklub České republiky a na kterou jste přidělili 900 tis. korun. Chci vás upozornit, že z veřejně dostupných zdrojů, z internetu, a dokonce z webových stránek Autoklubu ČR, tedy žadatele, je známo, nebo jsem dovodil, že žádná taková akce neexistuje. Neexistuje žádné Mistrovství Evropy cestovních vozů, ale pouze pohár. Žebříčkový pohár. Ptám se tedy, kdo a na základě jakých kritérií rozhodl o této konkrétní částce pro akci č. 136. Děkuji.
Děkuji, panu poslanci. Bude mu odpovězeno písemně. Pan poslanec Ludvík Hovorka není přítomen, tudíž jeho interpelace propadá. A máme tu pana poslance Jiřího Koubka, který bude interpelovat ve věci prodeje písnického sídliště pana ministra financí. Prosím, pane starosto, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážený pane ministře, děkuji, že jste přítomen. Já jsem vás před 14 dny interpeloval v souvislosti se stále živou kauzou písnického sídliště. Děkuji, že jste dneska přítomen na interpelacích, neboť během těch 14 dnů jsem se odpovědi nedočkal, tak budete mít příležitost dneska. Asi jste měl i možnost se během těch 14 dnů s kauzou seznámit. Nicméně ve stručnosti. Společnost ČEZ, která vlastní písnické sídliště, se rozhodla těch 739 bytů a celé prostranství sídliště prodat. Oproti všem původním příslibům, které společnost ČEZ v minulosti učinila, se rozhodla loni v červnu prodat bytový fond nikoliv nájemníkům, ale ve veřejné soutěži za nejvyšší nabídku. Vítězem tendru se stala společnost Kennial, která ovšem dva dny před lhůtou pro zaplacení oznámila letos, že nezaplatí a odstupuje ze soutěže. Důvodem jsou podle společnosti ČEZ právní vady a žaloba nájemníků na určení vlastnictví. Já se vás tedy dotazuji, vážený pane ministře, zda jste se ve své funkci již s touto živou kauzou seznámil. Zda už uvažujete o výzvě společnosti ČEZ, aby celou soutěž zastavila a učinila přímou nabídku nájemníkům. Za druhé, zda jste se seznámil s dopisem, který společnost ČEZ odeslala dvanácti nájemníkům, který oni osobně považují za vydírání a po jeho přečtení - nebo spíš vyhrožování - a po jeho přečtení se jim ani upřímně nedivím. A na tento dopis jsem vás před 14 dny informoval. Zdali byste byl ochoten se v brzké dohledné době setkat se zástupci těchto nájemníků a vyslechnout si náš společný navrhovaný způsob řešení, ke kterému se přiklánějí jak ti nájemníci, tak městská část Praha-Libuš, kde to písnické sídliště je, tak i hl. město Praha. Děkuji.
Děkuji. Prosím, pane ministře, o vaši odpověď. Máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já teď nebudu citovat ten dopis... Nebo ta interpelace 29. května 2017 č. 1258 byla doručena. My jsme vám zaslali odpověď na vaši ústní interpelaci včera 7. června 2017. Pravděpodobně jste ji neobdržel. Takže já jenom zopakuji takové hlavní věci, které tam jsou uvedeny. Mohu jen zopakovat to, že ČEZ je akciová společnost se soukromou společností, ve které stát sice vlastní majoritní podíl, téměř 70 %, ale společnost je vlastněna i řadou jiných akcionářů a její akcie jsou obchodovány na veřejném trhu. Do obchodního vedení společnosti ČEZ a. s. tedy nemůže Ministerstvo financí zasahovat a udílet jí pokyny, jak má postupovat. Pokud se týká odstoupení společnosti Kennial z veřejné soutěže, ono to souvisí také s tou žalobou dvanácti nájemníků na určení vlastnického práva. Ta společnost odstoupila a právě proto, že - cituji tedy - neuhradí kupní cenu, protože je zatížena ta celá záležitost právní vadou. To, co bylo odesláno společností ČEZ nájemníkům, je pouze informace o tom, že z takového jednání může vzniknout škoda. Už v podstatě svým způsobem vznikla, protože společnost Kennial odstoupila jako vítěz té soutěže, a tím pádem způsobila určitou škodu, která může být vymáhána, a samozřejmě ta škoda může pokračovat. Je to jenom upozornění na to, že prostě dochází a může dojít ke škodě, která případně bude podle výsledků té určovací žaloby vymáhána. Není to tedy žádné vydírání nebo nějaká výhrůžka. Je to prostě povinnost společnosti ČEZ. Tato interpelace je primárně podávána tady na předsedu vlády. To už jsme tady slyšeli. Předseda vlády má stejné informace jako vy. Podobná odpověď mu byla zaslána. Ta kauza se táhne už dlouho. Já z ní jsem poměrně nešťasten, protože ty nájemníky chápu. Ale zase na druhou stranu jsem tady vysvětlil znova a už poněkolikáté se tady opakuje, že my prostě do fungování společnosti ČEZ, která je kotovaná na dvou burzách, těžko můžeme nějak zasahovat a stejně tak nemůžeme komentovat důvody odstoupení společnosti Kennial z té veřejné soutěže. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec má doplňující otázku. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající. Tak musím malinko jenom rozporovat tu skutečnost, že by primárně mířila interpelace na pana premiéra. To také. Ale samozřejmě i na vás, protože vy jste ministr financí a Ministerstvo financí vykonává akcionářská práva ve společnosti ČEZ. To znamená, troufnu si říci, že to je naopak. Jako sekundární interpelace na pana premiéra. Na vás je ta hlavní. A úplně jste mi neodpověděl na to, zda byste byl ochoten se sejít s těmi nájemníky a s námi, se zástupci městské části, a společně si vyslechnout tedy náš návrh řešení, ke kterému se přiklání i paní primátorka hl. města Prahy. Dopis je adresovaný panu premiérovi a tehdejšímu ještě panu ministrovi financí Andrejovi Babišovi v kopii. A upřímně, myslím si, že se ta situace prostě posunula jako dál. Pokud si ČEZ potřeboval veřejnou soutěží ověřit cenu, tak ji dneska má a nemůže dojít k poškození malých akcionářů a je stále o čem jednat. Prosím, jednejme. Zastavme tu soutěž. Máme o čem jednat.
Děkuji. Prosím, pane ministře, vaši doplňující odpověď.
Děkuji. Ono je celkem lhostejné, kdo je primárním adresátem té interpelace. Já jsem ten dopis nečetl. Určitě se s ním seznámím a uvážím, jestli se tedy setkám s těmi, kdo podali tu určovací žalobu. Jinak soutěž samozřejmě pokračuje, protože na druhém místě se umístila společnost CIB RENT Písnice a s tou jednání firmy ČEZ pokračují. A uvidíme, jak to prostě dopadne. Pokud v tom dopisu najdu nějaké relevantní argumenty, které vyvrátí to, že Ministerstvo financí opravdu nemůže zasahovat a udílet pokyny akcionářům ČEZ, jak mají postupovat, stejně tak jim těžko může bránit k tomu, aby informovali ty, kteří podali tu určovací žalobu o tom, že mohou společnosti ČEZ způsobit škodu, takže pokud tam najdu nějaké skutečnosti, které bych mohl nějak ovlivnit a jsou mimo tyto argumentace, které jsem tady uvedl, tak se samozřejmě s těmi nájemníky setkám. Děkuji.
Děkuji. Čtvrtou interpelaci přednese pan poslanec Jiří Holeček, který bude interpelovat paní ministryni Kateřinu Valachovou ve věci státní investice do sportovišť. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, opakovaně jste tvrdila, že v rámci Investičního programu 133510, kvůli kterému byla obviněna vaše náměstkyně a blízká přítelkyně, nebyla letos vyplacena ani koruna. Jak je tedy možné, že do Labe arény Račic letos peníze doputovaly? Protože vás tady zde nevidím, tak odpověď asi okamžitě nedostanu. A proto bych se ještě zeptal, jestli to byla nějaká výjimka a jestli jste tyto výjimky plánovala i u jiných dotačních žádostí v tomto programu. Děkuji.
Děkuji. Panu poslanci bude odpovězeno písemně. Pan poslanec Antonín Seďa má interpelaci pátou na pana ministra financí Ivana Pilného ve věci důchodů. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane ministře, v rozhovoru pro deník Právo jste vyslovil prognózu, že penzijní systém samozřejmě dojede dřív nebo později. A navrhujete řešení, že lidé nad 65 let si buď našetří na své penze, nebo budou muset pracovat zřejmě až do své smrti. Zároveň jste sdělil, že potřebujeme, aby pracovali, protože je tady zoufalý nedostatek pracovních sil. [[(14.50 hodin)]] Vážený pane ministře, nejen že svým výrokem šíříte poplašnou zprávu mezi staršími spoluobčany, ale podle mého názoru žijete v jiném světě než naši občané. Lidé v produktivním věku, kteří řádně chodí do zaměstnání, by si rádi na své penze šetřili a mnoho občanů tak činí. Nicméně jejich mzdy a platy jsou natolik nízké a životní náklady tak vysoké, že jim na penzijní připojištění zbývá maximálně několik stovek, a to si opravdu nekupují nová auta či necestují na dovolenou na Seychely. Hodně zaměstnanců, aby uživili své rodiny, má i druhá zaměstnání. A co se týče našich seniorů, ti jsou na tom většinově daleko hůře než tito zaměstnanci. Vážený pane ministře, chci se zeptat, zda jste své výroky, které se hodí spíše do doby dávno minulé, myslel vážně. A pokud ano, mohl byste objasnit vaši vizi či vizi politického hnutí ANO 2011 na řešení penzijního systému? Vždyť řada zaměstnanců je fyzicky či zdravotně na tom tak špatně, že si nedovedou představit pracovat nejen do 65 let, a ne tak po této lhůtě. Druhý dotaz. Chtěl jsem se zeptat, zda Ministerstvo financí počítá v návrhu státního rozpočtu na rok 2018 s navýšením průměrné penze o minimálně 500 korun, tak aby průměrné penze neklesly pod 40 % průměrné mzdy. Děkuji za vaše odpovědi.
Děkuji panu poslanci. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Rozdělil bych svoji odpověď na dvě části. První jsou fakta o tom, co se pro - já jim budu říkat senioři, protože jsem v tom věku také a nerad slyším slovo důchodce, spíš senior - co jsme pro ně udělali. V roce 2015 byly důchody zvýšeny o 205 korun, dopad 7,8 miliardy korun. V roce 2016 o 40 korun, dopad valorizace 1,3 miliardy korun. To bylo kompenzováno jednorázovým příspěvkem ve výši 1 200 korun, 3,6 miliardy. V roce 2017 o 308 korun, dopad valorizace 10,7 miliardy. V roce 2018 se předpokládá zvýšení důchodu o 444 korun dle platného právního stavu. Pokud bude schválen jiný návrh, je to 509 korun, dopad valorizace 17,6 miliardy. Prostředky na valorizaci důchodů jsou v celkových výdajích pro rok 2018 zapracovány. A teď k mým mediálním vyjádřením, ono jich bylo víc. Podle mého názoru, a je mi to líto, že to musím říct, důchodová reforma, o které se tady diskutuje možná už dvacet let, je velmi problematická jednak pro nějakou politickou shodu, která tam je, a také proto, že prostě populace stárne, prodlužuje se věk dožití, což je správně. To nejsou jenom náklady, které jsou dány na důchody, ale jsou to také náklady na zdravotní pojištění, které tam je. Domnívám se, že je velmi nereálné se dohadovat na důchodové reformě zvlášť proto, že když se přijme nějaká parciální úprava, která s tím souvisí, například založení nějaké pilíře, tak už od okamžiku, kdy vzniká, tak příští vláda prohlašuje, že ji zruší, což se nakonec také stalo. To vyvolává jenom nejistotu, protože ti lidé přece nebudou něco takového dělat, když prostě nemají ani ujištění o tom, že vůbec ty prostředky budou využity. Další věc, kterou je potřeba říct. Tak jak přibývá seniorů, tak ubývá lidí v produktivním věku. A to je velký problém, který vede k tomu, že ti senioři, kteří chtějí a mají možnost pracovat, a to rozhodně ne, jak jsem říkal, řídit autobusy. A že jsem užil příměru sekat trávu, tak možná obrázek nějakého seniora, který pojíždí po fotbalovém stadionu traktorem a seká trávu a přitom se baví s fotbalisty a ještě s dalšími lidmi, vůbec pro něj nemusí být něco špatného. Je to také otázka socializace, protože ti lidé mají kontakt s lidmi. Myslím, že bychom pro ně měli udělat daleko víc než jen uvažovat o důchodové reformě, ale třeba dát jim i ten zadarmo. Měli bychom zvyšovat vzdělávání. Nejen univerzita třetího věku, která je brána jako koníček, ale možnost se dovzdělat pro to, aby mohli vykonávat nějaké zaměstnání třeba z domova, ale rozhodně dobrovolně. Rozhodně ti, kteří chtějí a kteří v tom vidí další benefit, nejen příspěvek k důchodu. To byla celá esence toho příspěvku, který jsem dával do médií. To, že prostě některé politické strany to využily na to, že sociální demokracie chce důchodovou reformu a ANO posílá důchodce sekat trávu, je prostě mediální zkratka nehorázná. Ale tak už to v tom mediálním světě chodí. Racionální důvody, které jsem tady uvedl, prostě platí. A také platí ty částky, které jsem tady uvedl. Takže na důchody v roce 2017 byl schválen rozpočet 416,5 miliardy, pro rok 2018 je to 438,1 miliardy. Děkuji.
Děkuji. Prosím, pane poslanče, vaše doplňující otázka.
Děkuji. Vážený pane ministře, já úspěchy vlády kvituji, jsou zřejmé. Chci poděkovat vládě, že alespoň částečně nahradila seniorům to, co jim bývalé pravicové vlády sebraly. O důchodové reformě se hovoří opravdu od roku 2002 a tady souhlasím, že bude těžké se vždycky domluvit, ať už to byla jakákoliv komise. Chci jenom upozornit, že řada seniorů pracuje i v důchodovém věku. A jak jsem sdělil, mzdy a platy jsou tak nízké, že lidé by si daleko více šetřili, pokud by ty platy vzrostly. Takže já vidím jako jedno z řešení opravdu růst platů. Chtěl bych se zeptat, jestli byste mohl rozvinout tu vizi o podpoře. Protože pokud budeme přispívat seniorům, a já bych s tím souhlasil, třeba na náklady bydlení, tak to je z jedné kapsy do druhé kapsy. Děkuji.
Prosím, pane ministře.
Jsem rád, že tady bylo konstatováno, že ta vláda pro seniory opravdu něco dělá. A pokud se týká návrhů, které je potřeba dopracovat, některé vůbec státní rozpočet zatěžovat nemusí. My jsme tady v Poslanecké sněmovně už jednali o tom, aby operátoři dávali důchodcům výraznou slevu na internet, protože jednak je to zařazuje do společnosti, protože je to důležité, a také mohou pomocí toho pracovat. Narazilo to na odpor ČTÚ. A to vůbec není něco, co by zatěžovalo státní rozpočet. Dál jsem mluvil o dovzdělávání. Chtěl bych jenom upozornit, že když se podíváme na jinou skupinu, třeba 50+ nebo skupinu absolventů škol, tak vidíme, že neustále je 50 tisíc lidí bez práce. A rekvalifikační programy, které se pro ně dělají, se prostě míjejí účinkem, protože těch 50 tisíc lidí prostě tu práci permanentně nenajde. Rezervy ve státním rozpočtu, které by měly být skutečně orientovány na to, aby ti lidé dostali práci, tady jsou. A to se týká všech postižených věkových skupin, třeba těch 50+ nebo té skupiny absolventů škol a stejně tak se to týká seniorů. Ale je to něco, co je dobrovolné a co ten prvek začlenění do pracovního procesu má i prvek výrazné socializace u těch lidí, kteří si to přejí - já jsem v tomhle tom věku a vidím lidi, kteří leží doma, strádají, dostávají se do psychických a fyzických problémů - ale měli by za to být přiměřeně nějakým způsobem odměňováni, a tím si situaci vylepšit. A nemluvil jsem tady také o solidaritě v rodině, protože ta bude muset existovat v budoucnosti. Lidé v produktivním věku se budou muset trochu starat o své rodiče. Je to normální, dělá se to ve všech státech. A to, že tady to funguje obráceně, je prostě etická katastrofa. A ti lidé, kteří jdou do penzijního věku, tak prostě musí myslet na zadní kolečka. To, že jsem uvedl zrovna Seychely, nebylo úplně OK, ale prostě musíme myslet na to, že se dostaneme do věku, kdy budeme potřebovat něco, co jsme si našetřili.
Děkuji, pane ministře, za vaši odpověď. V šesté interpelaci paní poslankyně Lorencová bude interpelovat pana ministra zdravotnictví ve věci Diag Human. Prosím, paní poslankyně.
Pane předsedající, kolegyně a kolegové, já s tím Diag Human nedám pokoj, prostě nemůžu. Jsme v situaci, kdy mezinárodní tribunál vydal rozhodnutí, podle kterého naše republika bude platit této firmě pravděpodobně dnes již zase o mnoho milionů víc, ale v té chvíli, kdy bylo vydáno toto rozhodnutí, šlo o 13 miliard firmě, která evidentně na to nemá nárok. Evidentně opět z naší kasy odplynou miliardy a daňový poplatník bude jenom smutně hledět, jak je někdo odváží do své soukromé kapsy. Pane ministře, na Ministerstvu zdravotnictví, kde má tato kauza kořeny už někde na úplném začátku 90. let, naprosto neoddiskutovatelně leží důkazy pro to, že tato kauza měla být dávno zastavena. Tajným rozhodnutím vlády místo toho - to byla vláda premiéra Špidly tenkrát - bylo této firmě vyplaceno 356 milionů. 356 milionů bez toho, že by pro to byl relevantní podklad. Tato firma tím získala jakousi jistotu, že pokud do toho sporu půjde, tak má šanci ho vyhrát. Tím se stalo, že samozřejmě do toho sporu šla, a dnes jsme na 13 miliardách, pravděpodobně už před čtrnácti, a nebude trvat dlouho, kdy se dostaneme pomalu ke dvacítce. Pane ministře, co s tím hodláte dělat jako Ministerstvo zdravotnictví? Tam to začalo. Tenkrát jste nechali ve vzduchoprázdnu i tehdejšího velmi slušného ministra Martina Bojara, kterého to poznamenalo jak na osobním, tak na profesním životě. Do dnešního dne nikdo neuznal za vhodné se tomuto velmi slušnému ministrovi alespoň omluvit. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Takže pane ministře, žádám vás velmi důrazně, abyste vysvětlil této Sněmovně, co se vlastně v této věci dá podniknout, abychom ty peníze a slušné jméno zachránili.
Děkuji. Paní poslankyně, skutečně jste žádala velmi důrazně. V sedmé interpelaci pan poslanec Martin Lank bude interpelovat nepřítomného pana ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka ve věci postoje České republiky k SA v OSN. Prosím, pane poslanče.
Hezké odpoledne. Vážený pane ministře, já se na vás obracím ve věci postoje České republiky k nedávné volbě do orgánů Organizace spojených národů. Ve stručnosti. OSN má komisi pro práva žen. Jejím členem se relativně nedávno stala i Saúdská Arábie. Jinak řečeno, na práva žen má mimo jiné dohlížet země, kde ženy například stále nesmí řídit automobil, bez povolení muže nesmí cestovat ani se vzdělávat. Je to země, která rovnoprávnost neuznává, snahy o práva žen potlačuje a obecně uplatňuje drakonické středověké tresty jako bičování a popravy mečem. Podle šéfa neziskové organizace při OSN Watch je zvolení Saúdské Arábie do této komise zhruba stejné, jako by se obecně známý žhář stal šéfem hasičů. Členy této komise volí zástupci zemí, které jsou členy Hospodářské a sociální rady OSN. Tedy i Česká republika. Hlasování je sice tajné, přesto je zjevné, že pro Saúdskou Arábii muselo hlasovat minimálně pět členských států Evropské unie. Nejenom mě by asi zajímalo, jak hlasoval zástupce České republiky. My se domníváme, že pokud má česká vláda ve svém středu jednu z nejhlasitějších bojovnic za ženská práva, tedy paní ministryni Marksovou, tak snad nemůže její spolustranický kolega z téže vlády připustit jiné hlasování než proti přijetí Saúdské Arábie. Mé kolegyně realistky proto v tomto smyslu oslovily Ministerstvo zahraničních věcí podle zákona 106 o svobodném přístupu k informacím. Odpověď, pokud ji zestručním, byla ve smyslu, že o hlasování neexistuje záznam, protože bylo tajné, a tím pádem ministerstvo nic neřekne. Vážený pane ministře, vláda této republiky je volena občany této republiky. Jim je také odpovědna a má zastávat jejich názory a jejich postoje. Podle našeho názoru tedy máme právo vědět, jaký postoj Česká republika a prostřednictvím našeho zástupce v OSN, tedy vlastně i každý z nás, v takto citlivé otázce zastává. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Já se proto ptám, jak hlasoval zástupce České republiky při volbě Saúdské Arábie do komise pro práva žen. Děkuji za odpověď.
Děkuji. V osmé interpelaci paní poslankyně Věra Kovářová bude interpelovat pana ministra financí Ivana Pilného ve věci kompenzace navýšení mezd řidičům. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, dovoluji si vás oslovit ve věci kompenzace krajů kvůli zvýšení mezd řidičů, kterou vláda nedávno přislíbila. Konkrétně jde o částku 420 milionů korun. Problém představuje skutečnost, že rozhodnutí státu navýšit mzdy řidičů nedopadá do státního rozpočtu, ale do rozpočtů krajských samospráv. Odhadem má jít o dvojnásobek slíbené částky, tedy přibližně 840 milionů korun. Polovinu nákladů tedy ponesou kraje na svých bedrech. Problém spatřuji v tom, že jde o peníze, které musí vynaložit jen jedna větev samosprávy, ta krajská. Obcí a měst, kterým s navýšením mezd řidičů přirozeně také vznikly náklady, kompenzace poskytnuta být nemá, nebo se s ní podle toho, co vím, nepočítá. Proč je tomu tak? Já to považuji za nepochopitelnou diskriminaci a skutečně nerozumím tomu, proč se jí tato vláda dopouští. Můžete mi to prosím, pane ministře, vysvětlit? Děkuji za odpověď.
Děkuji. Prosím, pane ministře - proč se toho vláda dopouští?
Děkuji za slovo. Pane předsedající dnešní los byl ke mně opravdu štědrý, musím říct. Já bych především chtěl říct, že u krajů došlo za rok 2016 takřka k osmimiliardovému nárůstu daňových příjmů. Pouze zhruba polovina přitom odpovídá růstu podílu krajů na DPH ze 7,86 na 8,92 od roku 2016 schválenou novelou rozpočtového určení daní na konci roku 2015. Zbývající část meziročního přírůstku lze přičíst převážně vlivu rostoucího inkasa sdílených daní. Kraje získaly samozřejmě také v průběhu těch let peníze na financování opravy silnic II. a III. tříd. V roce 2015 to bylo 4,4 miliardy, v roce 2016 pak 3 miliardy. Bohužel vždycky to bylo - já jsem také členem řídicího výboru SFDI - z přebytků, které byly v SFDI. Letos vláda k tomu z vládní rozpočtové rezervy přiklepla další peníze, což třeba kasu vyprázdnilo pro paní ministryni Valachovou, která přišla pozdě. Pokud se týká těch autobusů, tak z kapitoly Všeobecná pokladní správa bylo krajům přiděleno 420 milionů korun. Ty peníze tam opravdu jsou a ty kraje opravdu dostanou. Byl trošku problém a ještě možná je s přesným vyčíslením, protože každý kraj má trošku jiné problémy, takže ty požadavky nějak sesumarizovat byl docela problém. Ale tyto peníze budou z kapitoly Všeobecná pokladní správa uvolněny. Zase upozorňuji, že díky podobných zásahům - mohu citovat další - je státní kasa, pokud se týká rezervy, na nule, což také odnesla paní ministryně Valachová se svou inkluzí. Můj názor, a já jsem ho vyjádřil i na rozpočtovém výboru včera, je ten, že silnice II. a III. třídy jsou v pravomoci krajů. Jestliže zbyly nějaké peníze, a státní rozpočet byl na ně vždycky štědrý, tak je to úplně v pořádku. Pokud ale peníze nezbudou, tak prostě ty peníze tam nejsou a pokus vložit je jako přílepek do zákona o rozpočtovém určení daní, který se bude odehrávat zítra, považuji za naprosto nehorázný. Protože za prvé do toho zákona to nepatří a za druhé to prostě vyvolá to, že za mnou přijde pan ministr dopravy, bude chtít ty miliardy nahradit, nebo to odnesou přípravy na stavby silnic, dálnic a I. tříd, které jsou už připraveny, kdy konečně příští rok se může začít stavět, a ty peníze se budou muset nějakým způsobem nahradit. Je to pravomoc krajů a kraje se k tomu chovají různým způsobem. Některé v zásadě velmi dobře, protože pro ně je dopravní struktura prioritou, jiné ne. Známe případy třeba ze Středočeského kraje, kde bydlím, kde tyto peníze byly rozdány na žákovské jízdenky nebo na zrušení poplatků ve zdravotnictví. Potom samozřejmě silnice ve Středočeském kraji vypadaly tak, jak v současné době vypadají. Takže primárně je to věc krajů. Kodifikovat to v zákoně podle mě není správné a já, který rozhodně jsem příznivcem toho, aby rozpočtové určení daní bylo nastaveno takovým způsobem, aby směřovalo k těm, kteří vlastně jsou - aby bylo decentralizováno, protože tam ty potřeby jsou daleko víc vidět a ty investice, nebo ty peníze jsou tam utráceny celkem rozumně. Ale stejně bych na druhou stranu chtěl upozornit, já jsem se díval na křivku investic, které jsou prováděny v krajích, a tato křivka stále klesá. To znamená, i kraje se uchylují k tomu, že ty peníze spíš spotřebovávají na různé účely, než aby je proinvestovávaly. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyně a její doplňující otázka. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za odpověď, pane ministře, nicméně vy jste asi předběhl dobu, odpovídal jste na to, co se bude dít zítra, týkalo se to rozpočtového určení daní. Neodpověděl jste mi na otázku, zda se počítá s tím, že budete vyrovnávat ten příspěvek za zvýšení platů řidičům také obcím a městům, takže bohužel to jsem se nedozvěděla. Věnoval jste se zcela jinému tématu. Možná k tématu se zeptám - řekl jste, že 420 milionů je připraveno, a já se tedy ptám, kdy krajům bude tato částka vyplacena. Protože částka byla sumarizována, je to 840 milionů, tak vznesly kraje své požadavky. Co se týče silnic a investic, tak to nebylo předmětem mého dotazu a možná že si o tom budeme povídat zítra. Děkuji.
Prosím, pane ministře, vaše doplňující odpověď.
Já děkuji. Samozřejmě vždycky když někde chybí peníze, tak je to otázka kompromisu a vyjednávání mezi těmi, kdo to mají zaplatit. Takže rozhodnutí vlády, které bude dodrženo a ty peníze budou vypláceny postupně, tak jak jsou nastaveny finanční toky, tak je to těch 420 miliard. Pokud se týká těch obcí a dalších entit, tak peníze v té kase prostě nejsou, paní poslankyně. Je mi líto, ale ta kasa byla postupně vyprazdňovaná na různé mandatorní výdaje a na další věci. I teď poslední návrh paní ministryně Marksové, který byl respektován, zvýšení platů sociálních pracovnic, zdravotních sester. Byl tady návrh pana ministra Ludvíka na 600 milionů, které také dostal. Kasa je bohužel prázdná. Takže vás bohužel musím ubezpečit, že v tomto roce 2017 tomuto požadavku není možné vyhovět. A ta moje odpověď byla rozšířená jenom proto, aby nevyplýval dojem z vaší interpelace, že státní rozpočet pro kraje vůbec nic nedělá, takže jsem do toho zahrnul i statistiku, která říká, že tomu tak skutečně je. Ale přece jenom ta kasa není bezedná a bohužel v tomhle okamžiku je opravdu prázdná. Děkuji.
A to bylo zásadní sdělení dnešních interpelací. Další interpelaci přednese pan poslanec Jaroslav Holík na nepřítomného ministra obrany Martina Stropnického ve věci pozemků obcí v CHKO Brdy.
Vážený pane ministře, navazuji na svoji interpelaci z konce roku 2016 týkající se návratu lesů rostoucích na katastru obcí vojenského újezdu Brdy. Dne 21. května letošního roku ČT1 odvysílala informaci zmíněných obcí o navrácení majetku, které užívala armáda, zpět do jejich vlastnictví. Zmínila také návrh několika poslanců napříč politickým spektrem na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 172/1991 Sb., o přechodu některých věcí z majetku České republiky do vlastnictví obcí. Byl jsem překvapen reakcí mluvčího Ministerstva obrany. Ten citoval, že pracovníci ministerstva a pan ministr dotčené obce navštívili a tyto obce si o navrácení lesů neřekly. V obcích Těně a Dobřív pan ministr ani úředníci nebyli. A bylo by nelogické, aby obce nechtěly vrátit majetek, který jim historicky patřil. Takže z mého hlediska pan mluvčí ministerstva nemluvil pravdu. Obce, o kterých hovořím, v roce 1950 musely svůj historický majetek předat armádě, a to bezplatně. Lesy dodnes užívá firma Vojenské lesy, a i když o to obce už od roku 1992 žádají, nebyla jim za to poskytnuta žádná náhrada a navíc byly vypsány z majetku obcí a převedeny na stát. Podle výpisu z katastru Příbram se z několika parcel stalo několik stovek drobných parcel a nechci říct, jaký s nimi bude asi záměr. Jak je prosím vás možné, že majetky, které tyto obce desítky let vlastnily, jsou najednou v katastrálním registru přepsány na někoho jiného? Občané zmíněných obcí žádají po starostech vysvětlení, proč bylo vrácení jejich historického majetku odmítnuto. Mám informaci, že zastupitelstva zvažují podání trestního oznámení na krádež obecního majetku na Ministerstvo obrany a stát. Vážený pane ministře, žádám vás o zajištění nápravy, tj. vrácení lesů nebo finanční kompenzaci, jak navrhuje uvedený poslanecký návrh. Jinak to musím hodnotit jako krádež za bílého dne.
Děkuji panu poslanci, bude mu odpovězeno písemně. Pan poslanec Ludvík Hovorka není přítomen, tudíž jeho interpelace propadá. Pan poslanec Martin Kolovratník? Taktéž není přítomen, jeho interpelace propadá. Pan poslanec Jiří Holeček bude interpelovat paní ministryni Kateřinu Valachovou ve věci střetu zájmů poradce MŠMT. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, chtěl jsem se vás zeptat a rád bych od vás odpověď, jaká byla role pana Karla Březiny na MŠMT. Pokud vím, tak byl poradcem pro oblast sportu vašeho ministerstva. Můžete mi toto prosím potvrdit? Pokud ano, tak vzhledem k tomu, že pan Karel Březina byl v této době svým působením na ministerstvu coby poradce a zároveň byl poradce společnosti STES, což je dceřiná společnost Fotbalové asociace České republiky, která je příjemcem financí ze státního rozpočtu skrze FAČR, se domnívám, že tady dochází nebo docházelo k přímému střetu zájmů. Myslíte si totéž, co si myslím já? Pokud ano a byl skutečně poradce MŠMT, tak bych vás chtěl požádat o informaci, jaká byla jeho měsíční odměna, hodinová sazba, počet odpracovaných hodin v jednotlivých měsících, abychom věděli, kolik státní kasu a veřejný rozpočet pan Březina stál. Děkuji za tuto informaci. A dále bych se vás chtěl zeptat - on nastoupil, pokud vím, na Ministerstvo školství jako poradce zhruba ve stejné době jako paní obviněná Simona Kratochvílová, náměstkyně pro sport, jestli zde může být nějaká souvislost. Jestli můžete vyloučit, že mezi tím souvislost žádná není. Neměl náhodou pan Březina radit paní náměstkyni, která pro výkon agendy sportu neměla dostatečné předpoklady? Děkuji za odpovědi.
Děkuji panu poslanci. Paní poslankyně Věra Kovářová bude interpelovat nepřítomného ministra zdravotnictví Miloslava Ludvíka ve věci lékařské péče na venkově. Prosím, paní poslankyně.
Vážený pane ministře, na vašeho předchůdce jsem se obracela s interpelacemi týkajícími se zajištění lékařské péče na venkově. Konkrétně mě zajímala reakce na dopady stárnutí zubních lékařů a řekněme jejich rozmístění. Pan ministr Němeček něco přislíbil podniknout, něco i podnikl, další kroky měly následovat. Ráda bych se po čase zeptala, jak tato opatření hodnotíte, jaké jsou jejich výsledky a případně co dalšího a kdy se chystáte v této oblasti vykonat. Jenom podotýkám, že mě už nezajímají jen zubní lékaři, ale i další poskytovatelé zdravotní péče, protože jak se ukázalo, ten problém je prostě širší. Děkuji za písemnou odpověď.
Děkuji paní poslankyni, bude jí odpovězeno písemně. Pan poslanec Antonín Seďa bude interpelovat pana ministra dopravy Dana Ťoka ve věci D49. Cítím, že to bude o křečku polním. Prosím, pane poslanče.
Ano, děkuji, pane místopředsedo. Máte pravdu. Vážený pane ministře, přes veškerou snahu zahájit stavbu rychlostní komunikace R49, nově D49, z Hulína do Fryštáku soud kvůli žalobě spolku Egeria pozastavil výjimku EIA na získání stavebního povolení této významné stavby Zlínského kraje. Údajným důvodem je chráněný křeček polní, na jehož výskyt upozornili ekologičtí aktivisté již před lety. Vážený pane ministře, přesto, že na místě je ekologický dozor, který problémy řeší, také Ministerstvo životního prostředí, které loni výjimku potvrdilo, se k žalobě aktivistů vyjádřilo negativně. Problém je, že předběžné opatření i možné rozhodnutí soudu může posunout zahájení stavby o další rok. Připomínám, že potíže řeší Ředitelství silnic a dálnic i v případě dostavby druhé části dálničního obchvatu Otrokovic. Vážený pane ministře, proto se ptám, jak bude postupovat vaše ministerstvo v případě jak D49, tak obchvatu D55, protože tyto dvě stavby jsou jedny z nejdůležitějších staveb dopravní infrastruktury. Já osobně podporuji ochranu zvířat a životního prostředí, nicméně dnes se hazarduje se zdravím a životy občanů, nehledě na potřebnost rozšíření a zkvalitní dopravní obslužnosti v našem Zlínském kraji. Děkuji za vaše odpovědi.
Děkuji panu poslanci. Ale pan poslanec ještě vydrží u pultíku, protože mu byla vylosována i další interpelace na pana ministra Ivana Pilného ve věci návrhu státního rozpočtu. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Vážený pane ministře, rozumím tomu, že prakticky všechny resorty vznesly finanční požadavky nad rámec návrhu rozpočtu Ministerstva financí na rok 2018. Přesto existují problémy, které je třeba řešit, a bez potřebných financí se prostě nevyřeší. Ministryně školství žádá posílení rozpočtu vysokých škol, a to konkrétně na financování doktorandů. Podle analýzy České asociace doktorandek a doktorandů se průměrná doba doktorského studia od roku 2002 neustále prodlužuje. Nyní je to pět a půl roku, přičemž řádná doba studia jsou tři, maximálně čtyři roky. Téměř polovina studentů toto studium nedokončí. Základním problémem je nízká úroveň doktorského studia, kdy studenti musí chodit do práce, aby vůbec toto studium mohli z finančních důvodů dokončit. Dalším problémem je nedostatek času na toto studium a kvalita dizertačních prací, a to právě z důvodů nízkých stipendií. [[(15.20 hodin)]] Vážený pane ministře, bez peněz nelze ani bádat, ani plánovat. Proto se chci zeptat, zda vyhovíte požadavku Ministerstva školství na navýšení rozpočtu vysokých škol, aby se umožnilo nejen vyřešit výše zmíněný problém, ale aby se mohlo také pokračovat v realizaci změn ve financování vysokých škol. Děkuji za vaši konkrétní odpověď.
Děkuji panu poslanci. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já bych nejprve uvedl pár parametrů státního rozpočtu, abychom mohli zasadit tento požadavek i do nějakých souvislostí. Návrh předběžných příjmů státního rozpočtu na rok 2018, to je bez peněz Evropské unie, je proti roku 2017 vyšší o 69 mld. korun, to je o 6 %. Daňové příjmy se zvyšují o 38,6 mld., to je 5,8 - rostou i příjmy z pojistného na sociální zabezpečení a tak dále. To samozřejmě mohu potom dále rozvést. Předběžné výdaje státního rozpočtu jsou vyšší o 59,6 mld. Já jsem zavázán usnesením vlády, abych snížil deficit pro rok 2018 na 50 mld. Sociální oblast je posílena o 37,7 mld., platová oblast o 21,8 mld., výdaje na sport zvýšeny ze 6 na 7 mld., výdaje kapitoly Ministerstva obrany se navrhují ve výši 57,9 mld., to je nárůst o 5,4 mld. Rozpočtové určení daní, které zítra bude Sněmovna přijímat, pokud ho přijme, zasáhne státní rozpočet 8,5 mld. Mám shrnuty požadavky jednotlivých resortů, tedy nejenom Ministerstva školství, a ty přesahují deficit 50 mld. o 97 mld. korun. To znamená, kdybychom je všechny přijali, máme deficit státního rozpočtu 147 mld. Každé zasedání Poslanecké sněmovny, každé zasedání vlády, každé zasedání Senátu je nesmírně kreativní v tom, že na základě různých doplňků do zákonů, případně vládních nařízení, přináší nové a nové výdaje státního rozpočtu. Kreativita je tady celkem bezmezná. Pokud se týká Ministerstva školství, a to není jediné ministerstvo, které má rezervy z minulých let, jsou to takzvané profilované výdaje, které se mohou uplatnit v dané kapitole, a pak neprofilované, které se mohou libovolně rozmístit v rozpočtu. Úspory v jednotlivých ministerstvech jsou řádově v miliardách, například peníze na vědu, výzkum a inovace, tam mají v tomto okamžiku rezervu 4 mld. korun v profilovaných a neprofilovaných výdajích. Přesto vláda přiklepla panu místopředsedovi Bělobrádkovi navíc 3 mld., přestože peníze má z minulých let a nespotřeboval je. Pokud se týká vysokých škol, tak bohužel když se seznámíte se situací na univerzitách, oni vám to budou říkat velmi neradi, ale zjistíte, že mají obrovské rezervy, které se lijí do betonu. Ne do lidí, ale do betonu. Stavějí se prostě nové budovy. Jsou vytvořeny rezervní fondy a vysoké školství má peníze v rezervách. Je velmi obtížné si na to jaksi sáhnout nebo se tyto údaje dozvědět, protože je samozřejmě nikdo příliš nezveřejňuje. Já osobně považuji výdaje do školství za prioritní, protože vzdělávání je základní podmínkou udržitelné zaměstnanosti, ale peníze musí být vydávány s rozmyslem. Resort je vysoce podfinancovaný. Týká se to zejména platů pedagogů, protože třeba na Pedagogické fakultě v Hradci Králové učí profesoři za 17 nebo 19 tisíc korun. Když pracují jako mentoři o prázdninách, tak za to mají 80 korun na hodinu. Dneska mají učitelky menší plat než prodavačky v Lidlu nebo Kauflandu, které jsme uchránili od toho, aby nemusely pracovat ve svátcích. To je tristní situace. Pro mě je školství jednou z prioritních oblastí, i když to není přímo označováno za investiční výdaje, ale jsou to výdaje, které prostě jsou ve prospěch ekonomiky. Udělám, co bude možné, abych v rámci rozpočtu prioritním požadavkům vyhověl, ale budou to především požadavky na investice, požadavky na vzdělávání a požadavky na investice, které jsou ovšem měřeny, ne které jsou orientovány na spotřebu, jako je většina výdajů na vědu, výzkum a inovace. Děkuji za pozornost. Paní ministryně Valachová mimochodem letos tedy opravdu nějaké peníze oželela. Byla bohužel v Senátu, kde jí stříleli do zákona o kariérním řádu, a mezitím jí její kolegyně a kolegové na vládě vyprázdnili kasu. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Seďa má doplňující otázku.
Děkuji, pane ministře, za informace. Je škoda, že vaši spolupracovníci se mě nezeptali, protože návrh státního rozpočtu, uznávám, že je takový všeobecný dotaz, na konkrétní dotaz, který bude směřován na vás. Nicméně já si myslím, že tento problém s nízkými stipendii doktorandů je vážný problém. A pokud mluvíte o investicích, tak si myslím, že investice do vzdělání bychom měli podporovat všichni. Děkuji.
Prosím, pane ministře, vaše doplňující odpověď.
Děkuji. Já s tím opravdu problémy nemám, ale s doktorandy je to ještě o něco složitější. Doktorandi musí mít také nějakou praxi a stýkat se s pracovníky, kteří mají skutečnou expertizu. Jejich umísťování třeba do Akademie věd je velmi problematické. Na druhou stranu jsme byli nedávno s hospodářským výborem v Koreji, kde existují instituce jako KIST, to je velká instituce, která má rozsáhlý program výuky pro studenty, kteří jsou zapojeni do práce přímo s lidmi, kteří jsou prostě ve svých oborech špičkovými experty. Nám se tam podařilo umístit deset doktorandů, deset studentů. Ono to není jenom o kvantitě, to znamená, kolik peněz na doktorandy dáme, ale je to také o kvalitě, to znamená, jak vlastně jejich vzdělávání probíhá. Bohužel řada doktorandů se věnuje, a možná i z platových důvodů, zcela jiným činnostem než tomu, aby byli řádně vzděláni. To je bohužel smutný fakt.
Děkuji panu ministrovi. Další interpelaci má přednést pan poslanec Ludvík Hovorka, který není přítomen, taktéž pan poslanec Martin Kolovratník není přítomen a taktéž pan poslanec Ludvík Hovorka není přítomen. Tím jsme se vypořádali se všemi interpelacemi. Děkuji panu ministrovi jako vzornému ministrovi, který byl účasten na interpelacích. Přerušují jednání Sněmovny do zítřejší deváté hodiny ranní, kdy budeme pokračovat blokem třetích čtení, bodem 274, zákonem o elektronické identifikaci. Přeji vám hezký podvečer.