[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, dobar dan. Dakle, sada ćemo pristupiti glasovanju. Prvo ćemo dopuniti dnevni red, a onda glasovati o 15 točaka koje imamo. Kolegice Benčić izvolite prije nego što krenemo.
Tražim stanku u ime kluba zeleno-lijevog bloka iz razloga što se želimo dodatno konzultirati oko Prijedloga izmjene i dopuna Zakona o koncesijama gdje su odbijeni od strane Vlade svi amandmani koje je predložila oporba, a neki od tih amandmana ključni su za parlamentarnu kontrolu nad strateškom zaštitom strateških interesa RH kao što su proglašenje strateškim interesom proizvodnje i distribucije električne energije iz obnovljivih izvora. Znamo zašto je to važno, imali smo aferu, raspravljamo još uvijek o njoj i vidimo koliko je važna parlamentarna kontrola i nad tom vrstom strateškog interesa. Drugo, vašim odbijanjem onemogućeno je Saboru da pristupi izmjeni ugovora o koncesiji i kada se radi o zaštiti gospodarskih interesa RH. Zašto se ne omogući izmjena ugovora od strane Sabora i da Sabor utvrdi da je narušen gospodarski interes RH, zna naravno samo HDZ vjerojatno zato što se gospodarski interes RH u HDZ-u prevodi sa financijski interes stranke ili njenih pojedinaca. Isto tako smo tražili da se ne može zasnovati založno pravo na koncesiju u korist financijskih institucija kada se radi o dobrima od posebnog interesa pod zaštitom RH kao što su poljoprivredno zemljište, luke, morska obala itd. i taj amandman je odbijen iz razloga što se ne želi dati mogućnost Parlamentu da taj dio kontrolira i da putem založnog prava financijske institucije dakle banke ne dolaze u višedesetljetni posjed najvrjednijih javnih dobara koje imamo poput poljoprivrednog zemljišta. Iz tog razloga tražim stanku u trajanju od deset minuta.
Dobro. Hvala vam. Ako ne idemo prvo onako, inače vas molim da se javljate prije nego točke budu na dnevnom redu o kojoj se glasuje, dakle sada još uvijek imamo dopunu dnevnog reda i onda kreće glasovanje, tako oni koji će se javljati za stanku molim da se uvijek javljaju prije glasovanja o točci ili kad krene najava da ćemo glasovati o nekoj točci. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom unutar kluba, ali i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti jasno pokazali kako se zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o koncesiji na niti jedan način ne umanjuje značaj, važnost HS-a kada je u pitanju i kada se govori o strateškim interesima RH i u tom dijelu izmjena ugovora o koncesiji između davatelja koncesije i koncesionara. Naime, o tome je i predstavnik Vlade i tijekom rasprave i mi smo u ime kluba u nekoliko navrata tijekom same rasprave o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o koncesiji to jasno naveli. Naime, čl. 74. Zakona o koncesiji i dalje i dalje ostaje pravo HS da intervenira uz ugovor o koncesiji onda kada ocijeni da bi se provedbom koncesije, obnašanjem gospodarske djelatnosti od strane koncesionara ugrozio nacionalni interes da HS može intervenirati. I druga stvar što je još važnija, a to je da se u svakom trenutku posebnim zakonom, zakonom lex specialis može intervenirati i propisati koji su to nacionalni interesi RH koji ne mogu biti predmetom koncesije ili koji se koncesijom ne mogu ograničavati na bilo koji način. Naime, Zakon o koncesijama je krovni zakon kojim se daju koncesije koncesionarima u RH, ali on definira 23 različita područja u Hrvatskoj i svaka od tih 23 područja se rješava posebnim zakonom, kao što koncesioniranja pomorskog dobra se regulira definiran Zakonom o pomorskom dobru, Zakon o poljoprivrednom zemljištu definiranje koncesioniranja poljoprivrednog zemljišta tim se zakonima [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Bačić.]] propisuju sve one odredbe kojima se definira strateški interes RH. Prema tome gospođa Benčić obmanjuje javnost. Hvala.
Hvala vam kolega Bačić. Dobro, idemo onda sada na dopunu dnevnog reda sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda s 15 novih točaka. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akvakulturi, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o konačnosti namjere u platnim sustavima i sustavima za namjeru financijskih instrumenata, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o doprinosu između Europske investicijske banke i RH vezano uz paneuropski jamstveni fond kao odgovor na COVID-19, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o jamstvu na prvi poziv između prvotnih jamaca i jamaca pristupnika koji pristupaju s vremena na vrijeme u europske investicijske banke, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, Prijedlog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o poljoprivrednom zemljištu, Izvješće o radu i poslovanju HRT-a za 2019. godinu, Izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2019. godinu, Prijedlog zaključka o izvješću Vlade RH o radu Stožera civilne zaštite, Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2019. godinu i Prijedlog odluke o izmjeni odluke o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU-e, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su 2. i 3. točka dnevnog reda. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenje Zakona pod točkom 8. predložene dopune? To je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupka, prvo i drugo čitanje, predlagatelj je kolega Silvano Hrelja. Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da se sve predložene točke uvrštene u dnevni red 3. sjednice. Prije nego što pređemo na Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama, pozdravio bih kolegu Đakića koji je isto tako bolestan od korone i želim mu što prije ozdravljenje i da nam se vrati. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama, prvo čitanje, P.Z. br. 8. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnika, 90 za, 24 suzdržana i 8 protiv, pa je donesen zaključak kako su ga predložila radna tijela.
Dobro jutro želim vam svima, makar smo malobrojni, ali vjerojatno će nam se kolege pridružiti. Dakle, krećemo kao što je bilo najavljeno sa izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o koncesijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z.E. br. 16. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnici Miro Bulj i Zvonimir Troskot, zastupnik Zvane Brumnić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka te zastupnik Darko Klasić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Najprije amandman br. 1 zastupnika Darka Klasića, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici. Prvi amandman se ne prihvaća. Predlagatelj amandmana postojeću normu iz konačnog prijedloga zakona ovim amandmanom dopunjava odredbom da se koncesija ne može dati na pomorskom dobru na rok od 99 godina. Zakon o koncesijama o kojem je ovdje riječ je krovni zakon u odnosu na druge posebne propise kojima se uređuje davanje koncesije pod pojedinim područjima. Kao takav propisuje opće odredbe a postojeći članak propisuje, 8., propisuje predmet koncesije dok se stavak 2. toga članka na koji se daje dakle amandman, isključivo definira koja područja se uopće mogu dati u koncesiju pa se tako propisuje da se koncesije ne može dati na šumama i šumskom zemljištu u vlasništvu RH, u području obrane i sigurnosti i na drugim dobrima utvrđenim posebnim propisima. Dakle, drugi posebni propisi kojima se uređuje davanje koncesije po pojedinim područjima uza ostalo propisuju i određuju rokove na koji se koncesije mogu davati. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnika Klasića nema, prema tome, o tome ćemo morati glasovati. Drugi amandman je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Vezano uz predmet koncesije, Hrvatski sabor je u čl. 8. stavku 4. Zakona o koncesijama dakle u stavku na koji se daje amandman izrijekom odredio što su strateški interesi RH pa je tako određeno koncesija za izgradnju i upravljanje autocestama, izgradnju i upravljanje željezničkim prugama, prijenos i distribucija električne energije, izgradnja i upravljanje infrastrukturom za prijenos nafte naftovodima, izgradnja i upravljanje transportnim sredstvima plina. Dakle, dodjeljivanje ovih koncesija u ovim područjima moguće je isključivo putem donošenja posebnih propisa u Hrvatskome saboru. Obzirom da stavak 5. istoga članka propisuje da Hrvatski sabor osim koncesija koje smo maloprije spomenuli iz stavka 4., može bilokoju drugu koncesiju za pojedina dobra, usluge i radove proglasiti strateškim interesom RH, smatramo da nije potrebno dopunjavati odredbe stavka 4. na način kako je to predloženo amandmanom.
Hvala, u ime kluba, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, ovim amandmanom željeli smo zapravo zaštititi kao strateški interes RH i postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. S obzirom na europski zeleni plan, s obzirom isto tako da su dijelovi europskog zelenog plana integrirani u program Vlade, ne razumijemo zašto bi morao ovaj Sabor posebno odlučivati kao što ste sad napomenuli, u pojedinim slučajevima da su obnovljivi izvori energije strateški interes RH ako sada imamo priliku dodati tih nekoliko riječ u ovaj članak kako bi zaštitili zapravo upravljanje i izgradnju postrojenja za proizvodnju električne iz obnovljivih izvora. Naime, ako nam je plan povećati udio obnovljivih izvora energije u ukupnoj proizvodnji RH, tada ne vidim niti jedan objektivan razlog da to sada ne napravimo nego da posebno o tome moramo odlučivati. Dakle, na ovaj način zapravo Vlada pokazuje da ne razumije ili da ne želi razumjeti ili ne želi zaštititi postrojenja za obnovljive izvore energije, ko zna iz kojeg razloga. Naime, imali smo i afere u tom području pa nas baš zanima koje je konkretno objašnjenje da se sada to ne doda.
Tražite li glasovanje o tome amandmanu? [[Upadica Benčić: Da, da, ostajemo pri amandmanu i tražimo glasovanje.]] Hvala lijepa. Treći amandman zastupnika Darka Klasića.
Amandman se ne prihvaća. Kroz predložene izmjene i dopune ovoga konačnoga prijedloga zakona, ova norma već je sadržajna na primjeren način tako da buduće studije opravdanosti davanja koncesije moraju uzeti u obzir prostorne planove kako bi se u ranoj fazi pripreme davanja koncesija provjerila usklađenost sa odredbama propisa koji uređuju prostorno uređenje te usklađenost s prostornim planom. Naime, u ovom konačnom prijedlogu zakona kroz čl. 4. na koji se daje amandman, u postojećem čl. 18. koji se odnosi na studiju opravdanosti davanja koncesije, već su dodane riječi „prostornim planovima“ a u postojećem čl. 19. koji se odnosi na sadržaj studije opravdanosti se kroz odredbu čl. 5. stavak 4. dodaje riječi „i njegovog odnosa prema važećim prostornom planu“. Isto tako, Zakonom o koncesijama kao krovni zakon kroz čl. 11. definira slučaje prije postupka davanja koncesija koje se odnose na imovinsko-pravno odnose a posebni odnosno sektorski propisi uređuju specifičnosti iz područja svojih nadležnosti. Dakle u studiji opravdanosti davanja koncesije iz čl. 18. zakona, članak na koji se daje amandman te potom i dokumentacije za nadmetanje, propisani su uvjeti koji se odnose na pitanja koja su i djelom predloženoga amandmana.
Ne vidim zastupnika Klasića pa ćemo o tome amandmanu morati glasovati. Slijedeći četvrti amandman je također zastupnika Darka Klasića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je istovjetno kao i amandman br. 3 obzirom da se norma odnosi na čl. 18. i čl. 19.
Kako zastupnika Klasića nema, morat ćemo i o tom glasovati. 5. amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 25. Zakona o koncesijama na koji se daje amandman, propisuje ostale razloge isključenja gospodarskog subjekta iz postupka davanja koncesije, dakle propisuje postupanja koja prethode donošenju odluke o davanju koncesije i sklapanju ugovora koncesije s izabranim koncesionarom. Nakon toga, sami članak 66. Zakona o koncesijama uređuje prijenos ugovora o koncesiji, odnosno propisuje mogućnost i uvjete izmjene ugovora o koncesiji, dakle izmjene već postoje čijeg, odnosno sklopljenog ugovora. Stoga izvršenje predložene norme iz čl. 66. st. 2 u kontekstu primjene čl. 25. nije moguće primjereno provesti poradi gore navedenih razloga. S tim u vezi napominjemo da se čl. 24. zakona propisuju obvezni razlozi isključenja gospodarskog subjekta iz postupka davanja koncesije u bilo kojem trenutku, a ostali razlozi isključenja gospodarskog subjekta propisani su čl. 25. uz napomenu da su navedeni članci u potpunosti usklađeni s direktivom o koncesijama br. 214/23/EU i Zakona o javnoj nabavi.
U ime kluba, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Ovako, ovim amandmanom željeli smo osigurati da se zapravo ono što je posljedica čl. 66. st. 2 kojim se predlaže da prijenos ugovora o koncesiji ne smije umanjiti kvalitetu i narušiti kontinuitet provedbe ugovora o koncesiji, da se, kada se taj uvjet ne ispuni, da onda dakle bude uvjet zapravo za isključenje, odnosno izmjene ugovora, u ovom slučaju izmjene ugovora o koncesiji. Jer, naime, u čl. 66. gdje se navodi taj uvjet da prijenos ne smije umanjiti kvalitetu i narušiti kontinuitet, ne postoji, nije propisana nikakva sankcija, odnosno koje su posljedice toga da se, ako se naruši i umanji kvaliteta ili kontinuitet provedbe ugovora. Iz tog razloga smo smatrali da i taj uvjet treba staviti u ovaj članak. Ostajemo pri amandmanu, naravno i tražimo da se o njemu glasa.
7. amandman, također, kluba zastupnika ... [[Upadica se ne čuje.]] Pardon, 6. također, zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj amandmana svoj prijedlog dopuna čl. 62. zakona obrazlaže važnošću javnog interesa koji bi se štitio predloženom odredbom jer bi Hrvatski sabor imao mogućnost izmijeniti ugovor o koncesiji, kada isti eventualno krši gospodarski interes RH. Čl. 62. zakona, uređuje u kojim slučajevima i uz koje uvjete se može izmijeniti ugovor o koncesiji bez pokretanja novog postupka davanja koncesije. U tom smislu, sadržane su i odredbe koje propisuju u kojim slučajevima HS kao najviše zakonodavno tijelo može izmijeniti ugovor o koncesiji. U kontekstu amandmana, amandmanom predložene norme bez striktno i jasno propisane definicije gospodarskog interesa, smatramo da bi takva odredba bila preopćenita i time arbitrarna, što se pokazalo kao prijepor u postojećoj odredbi st. 1. toč. 2. zakona. A u tom smislu, u pogledu zaštite javnog interesa, koji navodi predlagatelj amandmana u kojem je sadržan i gospodarski interes, naglašavam da postojeće odredbe zakona sadržane u glavi VI. zakona i koje se odnose na prestanak koncesije već propisuje da koncesija prestaje raskidom ugovora o koncesiji zbog javnog interesa te odredba o pravu na raskid ugovora u cijelosti ili djelomično mora biti sadržano u ugovoru o koncesiji ako HS svojom odlukom odredi da to zahtijeva javni interes.
U ime kluba, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem. Moram reći da sam zaista začuđena da ovaj amandman oko kojeg se složila velika, velika većina zastupnika ovdje i velika većina zastupnika je upravo ovaj argument iznosila da se uz ugroženost nacionalne sigurnosti i obrane države okoliša doda i gospodarski interes RH. Dakle, nevjerojatno je da upravo HDZ-ova Vlada koja ima nebrojeni broj afera korupcijskih, vrlo često i upravo na pitanju i koncesija i generalno ugovora sa izvođenjem određenih ili prenošenjem određenih ovlasti na privatni sektor, dakle, da ona ne vidi da je gospodarski interes RH jedan od ključnih razloga, jedan od ključnih javnih interesa koji moramo ovdje istaknuti. Dakle, ako je orijentacija ove Vlade je zaštita javnog dobra, je zaštita javnog interesa RH u koji sigurno, uz nacionalnu sigurnost i obranu i okoliš mora spadati gospodarski interes RH, zaista ne razumijemo da se na prijedlog cijele oporbe i ovaj amandman odbija. Dakle, to pokazuje da je zapravo pitanje koncesija domena u kojoj HDZ želi zadržati monopol, gdje se zakoni pišu na način da se omogućava i dalje da zapravo RH gubi veliki dio sredstava koji bi mogla uprihoditi putem koncesija i isto tako, da se zakon radi na način da zapravo Sabor RH ne može kontrolirati Vladu u pitanjima ugovora o koncesiji. Hvala. Ostajemo pri amandmanu naravno i tražimo da se o njemu glasa.
7. amandman je zastupnika Mire Bulja i Zvonimira Troskota.
Amandman se ne prihvaća. Kao što je to navedeno u obrazloženu konačnoga prijedloga zakona, čl. 62. precizirane su mogućosti izmjene ugovora o koncesija, briše se odredba o izmjeni ugovora koncesiji st. 1 toč. 2 obzirom da takva odredba preopćenita jer se ne definira što bi bio interes RH, a da već nije propisan u točci 1. istoga stavka. Čl. 50. st. 2 Ustava RH određuje da se poduzetnička sloboda i vlasnička prava mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti RH, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Povezano s time, da podsjetimo, u postojećoj točci 1. istoga stavka ovoga zakona propisano je da se ugovor o koncesiji može izmijeniti bez pokretanja novog postupka davanje koncesije u slučajevima kada HS utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliša i ljudsko zdravlje. Također, u točci 3. toga stavka, propisano je da se ugovor može izmjeniti i bez pokretanja novog postupka davanja koncesije u drugim slučajevima određenim posebnim zakonom, dakle propisima koje donesi HS. U tom smislu, u cilju zaštite javnog interesa u kojem je sadržan, ponavljam i gospodarski interes, postojeće odredbe zakona koje su sadržane u glavi VI. i odnose se na prestanak koncesije, već sadrže odredbe koje propisuju da koncesija prestaje raskidom ugovora o koncesiji zbog javnog interesa, a odredba o pravu na raskid ugovora mora biti sadržana u ugovoru o koncesiji ako HS svojom odlukom odreda da to zahtjeva javni interes.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Hrvatski sabor ima svoje ovlasti i nas je narod birao i jedini smisao ovoga zakona kojega ste vi dali uvaženi tajniče i vaša Vlada Andreja Plenkovića je da se razvlaste HS, da se oduzmu prava nama saborskim zastupnicima, da imamo mogućnost mijenjati ugovore koncesija. Ja mislim da je ovo jedan od najsramotnijih zakona i jedan od najvećih kukavičjih jaja, jel tko će odlučivati o ključnim resursima u pitanju koncesija od pomorskoga dobra na kojem egzistirate vi i vaša stranka, naravno to su pomorsko dobro, poljoprivredno zemljište, to je energetika, to je sve što nam je Bog dao i čovjek što je stvorio u RH. Vi razvlašćujete nas saborske zastupnike. Pa gdje ćete odlučivat? Bit će u klubovima šefova javnih tvrtki. Bit će da ste i vi tamo donijeli ovaj zakon, ne znam jeste li bili, a vjerojatno jeste. Vidim da vam se brci malo smiju u klubu od gospodina Kovačevića i tamo ćete odlučivati sa Mesićem, Milanovićem. S kime ćete tamo odlučivat? Pa mi ćemo kolegice i kolege dozvoliti da oni odlučuju po tim klubovima od šefova javnih tvrtki kome će dati koncesiju. Pa jel vas sramota uopće dat bilo ovaj prijedlog o koncesijama kada znate što ste napravili zbog ovih koncesija. Pa izvore voda ste vi dali u koncesije strancima, više krava popije u jednom mjesecu vode nego što oni plate u koncesiju za izvor Cetine. 5.000 kuna vlada Zorana Milanovića je 32 sekundi raspravljala na sjednici Vlade. Hoćete odlučivat u klubovima? Evo ja vas pitam, odgovorite slobodno, dajem vam vrijeme imate 20 sekundi. U klubovima šefova tvrtki koji su dužni da se bore za interese javnoga dobra. I mi ćemo vama sad razvlastiti se, ako to kolegice i kolege prihvatimo onda tribamo raspustiti Sabor, donesite ovdje prijedlog raspuštanja Sabora da ga nema. Koji je smisao demokracije? … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Tražite glasovanje? [[Upadica Bulj: Obavezno.]] 8. amandman je zastupnika Darka Klasića.
Amandman se ne prihvaća. Obzirom da je sadržajno kao i prethodni, obrazloženje kao i na prethodni amandman obzirom da su sadržajno slični.
Zastupnik Klasića nema koliko vidim, pa ćemo morati glasovati. 9. amandman je zastupnika Zvane Brumnića.
Amandman se ne prihvaća. Tijekom trajanja ugovora o koncesiji mogu nastati različite iznenadne poslovne ili nepredviđene okolnosti poput više sile zbog kojih može biti nužna izmjena ugovora, a takve okolnosti mogu se dogoditi i u zadnjem periodu konzumiranja samoga ugovora. Također predložena odredba dovela bi do kršenja direktive i propisivanja krajnjeg roka za podnošenje zahtjeva za izmjenu ugovora o koncesiji, a isto bi posljedično utjecalo na zaštitu tržišnog natjecanja te na prava ugovornih strana.
Poštovani zastupnik Zvane BrumniĆ. Nema ga, morat ćemo glasovati. 10. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman je prihvaćen tijekom rasprave.
Postaje sastavni dio zakona. 11. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Vezano uz pitanja pomorskog dobra kao i zemljišta čl. 52. Ustava RH more, morska obala i otoci, ali i zemljište, šume te drugi dijelovi prirode imaju osobitu zaštitu RH. Primjerice, Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima propisano je da morska obala kao opće dobro nije sposobno biti objektom prava vlasništva i drugih stvarnih prava. O općem dobru vodi brigu o njima, upravlja i za to odgovara RH ako posebnim zakonom nije drugačije određeno. Zaključno, Zakonom o koncesijama stvorene su sve pretpostavke za temeljito uređenje i unapređenje pomorskog dobra kroz primjenu i usklađivanje Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama sa Zakonom o koncesijama kao krovnim zakonom, ali i zaštitu pomorskog dobra kao i njihovo bolje gospodarenje.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Ali moram vam zbilja reći da recimo ovo obrazloženje nije u nikakvoj relaciji sa predloženim amandmanom. Dakle, vi sada pričate o tome šta je regulirano čl. 52. Ustava je da su to predmet posebnih Zakona o koncesijama primjerice na pomorskom dobru, primjerice Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima onemogućuje vlasništvo na primjerice pomorskom dobru. To sve znamo, mi o tome niti ne govorimo. Mi smo tražili da se onemogući stavljanje, dobivanje založnog prava na pravo na koncesiju na dobrima definiram iz čl. 52. Ustava dakle ta dobra su kao što ste vi već to i pobrojali more, morska obala i otoci, vode, zračni prostor, rudno blago, druga prirodna bogatstva, zemljište, šume, biljni i životinjski svijet, drugi dijelovi prirode, nekretnine i stvari od osobito kulturno-povijesnog, gospodarskog i ekološkog značenja. Dakle, ono što smo mi željeli ovim amandmanom je osigurati da financijske institucije ne mogu dobivati dugotrajno založno pravo na koncesiju nad ključnim prirodnim dobrima kao što su poljoprivredno zemljište, luke itd. Zaista ponovno ne razumijemo zašto Vlada HDZ-a ne bi željela zaštititi na ovaj način od stavljana založnog prava na ključna javna dobra, zašto bi odbila isto tako amandman oko kojeg se velika većina oporbe složila. Ja sam zaista kada sam to vidjela da niste ograničili, ja sam mislila da je to zapravo bilo slučajno. Dakle, ne možete namjerno i svjesno omogućavati financijskim institucijama dobivanje založnog prava na 30 godina na koncesiju na velike dijelove poljoprivrednog zemljišta. Mislim to zaista nije u redu. Ostajemo pri amandmanu, tražimo glasanje.
12. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženim izmjenama u konačnom prijedlogu zakona jasnije se određuje postojanje mogućnosti podugovaranja, a na način da se uvjeti za podugovaranje određuju prema tržišnim uvjetima, a zakonom se i dalje propisuju uvjeti za sklapanje ugovora o pod koncesiji. Navedeno je dijelom usklađenje ovoga zakona sa Direktivom 214/23 EU o dodjeli ugovora o koncesiji. Sama mogućnost za sklapanje ugovora o potkoncesiji definira se u okviru dokumentacije za nadmetanje tako da je budući koncesionar unaprijed upoznat s područjima u kojima je moguće sklapati ugovor o potkoncesiji ili nije.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Amandman broj 13. zastupnika Darka Klasića.
Amandman se ne prihvaća ovaj članak je izmijenjen i usuglašen sukladno primjedbama Državnog odvjetništva RH samo bi podsjetio, davatelj koncesije sklapa ugovor sa koncesionarom, a ne sa potkoncesionarom te je u tom smislu koncesionar i dalje odgovoran davatelju koncesije za provedbu ugovora o koncesiji i ima sva prava i obveze iz ugovora prema davatelju koncesije bez obzira što je eventualno sklopio ugovor ili podugovor o koncesiji što je uobičajena praksa u EU. Za sklapanje ugovora ili podugovora koncesionar je dužan dobiti prethodnu pisanu suglasnost davatelja koncesije kao i na sve eventualno predložene izmjene. Važno je također istaknuti da uz davatelja koncesije inspekcijski nadzor nad poslovanjem koncesionara koji obuhvaća cijelo područje koncesioniranja provodi i Carinska uprava.
Ne vidim poštovanog zastupnika Klasića, pa ćemo o tom amandmanu morati glasovati. Tim smo završili raspravu o amandmanima i idemo na slijedeću točku.
Sada prelazio na glasovanje. Prvi je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama. Izvolite, kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime Kluba Mosta. Slušao sam pažljivo prijedlog novih tema i opet dok DORH po nečijem nalogu zabavlja javnost sočnim informacijama, tko je gdje koliko krao po Hrvatskoj, tko je sve bio u nekom klubu od nekog Kovačića, očito su bili svi predstavnici obje partije, dotle se određene bitne teme za Hrvatsku ne rješavaju, vidim, ponovo. I neću prestati na to upozoravati. Jedan od bitnih problema je onaj koji stoji već mjesecima, a to je onaj koji dijeli 50 tisuća studenata u Hrvatskoj. Njima će taj problem pokucati na vrata za 3 mjeseca. Dakle, gotovo 50 tisuća studenata u Hrvatskoj je upisivalo po tada važećem zakonu stručne studije i garantiralo im se zakonom, ne obećanjem, zakonom, njihova prava. Ustavni sud im je to srušio. Nemate pravo retrogradno poništavati nečija prava. Nečije obitelji su ulagale u njihovo obrazovanje. Ako ćete donositi zakone kakve ćete donositi i donosite ih, nek ustavni sudovi ruše što god hoće rušiti, ali nemaju pravo uništavati retrogradno određena prava ljudi koji su ulagali financijska sredstva u svoje obrazovanje. Njih trebate ispoštivati. Donosite odluku za one koji idu naknadno. A ako odlučite ta prava njihova rušiti, budući da je njih oštetila država, onda im predlažem da tuže državu. Hvala.
Znadete i sami da ova vaš zahtjev za stankom nije bio povezan sa točkom o kojoj ćemo sada glasovati. Barem ja to tako vidim, Zakon o koncesijama, dakle. Ali dobro, idemo sada na glasovanje. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 16. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnici Miro Bulj i Zvonimir Troskot, zastupnik Zvane Brumnić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnik Darko Klasić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. O amandmanima smo se izjasnili ranije na sjednici pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, krećemo s glasovanjem, prvi je amandman zastupnika Darka Klasića. Vlada ga ne prihvaća, molim vas glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. 2. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 zastupnika Darka Klasića ponovno, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4 istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 6, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7, zastupnici Miro Bulj i Zvonimir Troskot, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8. zastupnik Darko Klasić, vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 9. zastupnika Zvane Brumnića vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. 11. amandman je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća, glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 12. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. I zadnji 13. amandman zastupnika Darka Klasića vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Pa sada idemo glasovati o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 ljudi, 120 zastupnika, 85 je za, 13 je suzdržanih i 22 je bilo protiv, te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama. Prijedlog zakona o proglašavanju Parka prirode Dinara, prvo čitanje, P.Z. br.6. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o proglašenju Parka prirode Dinara i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnika, 105 za, 17 suzdržanih, pa smo donijeli zaključak kako su ga predložila radna tijela.
Poštovani gospodine predsjedniče. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 24. rujna 2020. godine zahtjev Općinskog kaznenog suda u Zagrebu poslovni br. 15 točka K-69/16-8 upućen predsjedniku HS-a za davanje odobrenja za nastavak kaznenog postupka protiv Nikole Grmoje zastupnika u HS-u povodom tužbe privatnog tužitelja Ranka Ostojića zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 2. KZ-11. Nikola Grmoja zastupnik je 10. saziva HS-a te na temelju čl. 76. Ustava RH i čl. 23. Poslovnika HS-a ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke HS-a ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu čl. 116. Poslovnika HS-a predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke „Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za nastavak kaznenog postupka koji se vodi pred Općinskim kaznenim sudom u Zagrebu poslovni br. 15 točka K-69/16-8 protiv zastupnika Nikole Grmoje po privatnoj tužbi privatnog tužitelja Ranka Ostojića zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora je zauzelo načelan stav da po zahtjevu DORH-a kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, a isto tako i sudu koji vodi kazneni postupak kako bi mu se omogućilo da na temelju Ustav i zakona samostalno i neovisno obavlja sudbenu vlas. Međutim, u slučaju privatnih tužitelja povjerenstvo je zauzelo stav da će HS predlagati uskraćivanje odobrenja. Naime, stav je povjerenstva da institut imunitetnog prava utvrđenog u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca, vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s tim morale poduzeti moglo bi onemogućiti zastupnika u obnašanju njegove redovne zastupniče dužnosti te time utjecati na rad HS-a. Kazneni postupak može se nastaviti nakon isteka zastupničkog mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Zahvaljujem kolegi Jankovicsu. Otvaram raspravu. Kolega Bulj, izvolite.
Evo ja sam imao obavezu kao zastupnik da se javim i da progovorim o ovome slučaju gdje je kolega Ostojić podigao prijavu protiv našeg kolege.
Govorite u ime kluba ili osobno?
Mogu i osobno … isto. Velika stvar, bitna je poanta uvaženi predsjedavajući [[Upadica predsjednik: Samo zbog vremena da li 10 ili 5 minuta.]] funkcioniranja sustava i institucija hrvatskih. Samo bih kazao da je razvidno da u ovome slučaju ono što je rekao premijer bivši Milanović i sadašnji predsjednik da institucije u RH poglavito ne funkcioniranju tj. da oni znadu kada se provode istrage DORH-a na koji način to funkcionira i da se utječe u biti na provođenje određenih istraga i da ministar unutarnjih poslova, tada je bio ministar unutrašnjih poslova tužitelj u ovome slučaju na Nikolu Grmoju Ranko Ostojić, a baš je premijer koji je bio tada premijer kada je Ranko Ostojić bio ministar unutrašnjih poslova, baš je on tada bio, a Milanovićeva izjava glasi da sve istrage, sve se prati, sve zna ministar unutarnjih poslova. Rekao je za Božinovića čak da zna svaku sekundu gdje se tko nalazi, ko je u klubu, koliko eskort djevojaka koje plaćamo našim novcem, tako po izjavi premijera Milanovića, a kojem mi nemamo razloga ne vjerovati, on je ipak predsjednik i bio je bivši premijer da je tada ministar njegov unutrašnjih poslova sve znao što i kako mi unutar Mosta funkcioniramo. I to je taj slučaj u biti gdje je on tužio Nikolu Grmoju da on nije imao nikakvog utjecaja na praćenje rada Mosta tada kada je došao kada smo izabrani u Sabor u slučaju pregovora koji su se u to vrijeme vodili. U biti premijer Milanović sada predsjednik Republike potvrdio da je Ranko Ostojić sve znao u to vrijeme, sve da je znao kao ministar unutrašnjih poslova. Zato bih ukazao s ove govornice još jednom da institucije u RH ne funkcioniraju jer prema izjavi predsjednika Republike koji je nadležan, dijelom nadležan i za obavještajne sigurnosne službe, a samim tim i za provođenje i nadzor zakona u RH, poglavito prema neovisnim tijelima kao što je DORH i ministar MUP-a ne bi smio znati za istrage koje provode i po Ustavu koje provode ovaj tijela koja su, koja vode, koja su neovisna tijela i pravosuđe, to je izravno miješanje u pravosuđe. Još bi jednom ukazao na taj problem koji imamo u RH na nefunkcioniranje institucija i da mi saborski zastupnici moramo osnovati povjerenstvo da se vidi koliki je utjecaj politike u ovome slučaju je bio Ranko Ostojić, sada je kolega Božinović ministar unutrašnjih poslova i da vidimo koliki je utjecaj politike na istražne radnje državnoga odvjetništva koje moraju biti tajne i ostalih nadležnih institucija koje bi morale provoditi tajne istrage. Jer ovo nije mala stvar, kad kaže predsjednik RH da sve zna o istragama, da sve zna o istragama.
Kolega Bulj, ja vas molim, sad ste izišli izvan okvira, puštam vas.
Nisam iz okvira ovo se radi o Ranku Ostojiću, u to vrijeme je Ranko Ostojić tužio Nikolu Grmoju.
Je, ali držimo se ove tužbe koju je podnio kolega Ostojić protiv kolege Grmoje i nemojmo sada zalaziti u ovo što je aktualna tema, a to je povjerenstvo, o tome možete govoriti sada u slobodnom govoru. Ja vas molim samo da se držite Poslovnika. Izvolite.
Ja bi samo još jednom rekao da u Hrvatskoj nema, narod nema povjerenje u pravosudna tijela zbog ovoga, zbog izjava koje vanka izlaze da ljudi koji su na vrhu države znadu kako se istrage provode, a moramo se sjetiti kako je i premijer Plenković održao tiskovnu konferenciju sa, u slučaju dnevnica sa državnim odvjetnikom. Prema tome, u ovome trenutku pozivam vas saborski zastupnici da smo mi jedina brana ostali kako Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost da zaustavimo ovu krizu institucija i utjecaja politike na neovisna tijela u RH jer je Ranko Ostojić tada bio ministar kao što je sada Božinović. Hvala lijepo.
Kolega Bačić, javljate se u ime kluba isto? Kolega Zurovec vi se pojedinačno javljate, kolega Hrebak isto, sad otvaramo raspravu očito. Molim vas da bilježite onda tko se prijavio.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dobro se zna da Klub HDZ-a ne raspravlja po izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva kada se traži skidanje imuniteta zastupnicima po privatnoj tužbi. Moram reći da me je za ovo moje javljanje u ime kluba potaknuo kolega Bulj tim više što se u svom izlaganju nije osvrnuo na razloge zbog čega se ne skida imunitet kolegi Grmoji nego se referirao na potrebu da se u Hrvatskom saboru osnuje istražno povjerenstvo na temu kako bi se utvrdilo ima li izvršna vlast utjecaj na tijela progona u Hrvatskoj s jedne strane i s druge strane oko probijanja mjera koja se, a to ćemo vidjeti kako će elaborirati oporba u svom zahtjevu za istražno povjerenstvo, probijaju mjere od strane dok te mjere provode istražna tijela. No, ovdje sad moram reći da bi bilo dobro i da se nadam da će u tom prijedlogu o odluci oporbe biti i ova tema. Naime, mi danas ne skidamo imunitet kolegi Grmoji jer je u tom postupku tužbe prema kojoj ga tuži gospodin Ranko Ostojić naveo da ga je gospodin Grmoja klevetao jer da ima saznanja iz PNUSKOK-a, da je PNUSKOK nakon izbora obrađivao kolegu Božu Petrova. Pa prema tome mislim da bi bilo dobro da u tom aktu u kojega će oporba napraviti i odluku o osnivanju istražnog povjerenstva pridružiti Hrvatskom saboru da se ispita okolnosti kako je to kolega Grmoja imao saznanja iz službi da službe prije svega PNUSKOK ispituje odnosno propitkuje i prati, nadzire, obrađuje gospodina Božu Petrova. Bilo bi, nas interesira odakle takve informacije kolegi Grmoju, pa evo očekujem i predlažem da oporba u svojim pitanjima na koje treba odgovoriti povjerenstvu i istražiti, istraži kako je to i od koga dobio kolega Grmoja te informacije jer je on u javnosti tada prozvao tadašnjeg ministra unutarnjih poslova ministra gospodina Ranka Ostojića, da je prema njegovom nalogu PNUSKOK obrađivao kolegu Petrova, mislim da je to vrlo važno, možda već od tada počinje svojevrsno probijanje informacija pa ćemo, ja se nadam da ćemo i to odgovoriti kroz ovo istražno povjerenstvo koje će biti formirano ovdje u Hrvatskom saboru, ako se za osnivanje takvog povjerenstva budu stekli zakonski uvjeti s obzirom da je Članom 4. zakona [[Upadica: Kolega Bačić sada i vi ste počeli skretati s teme.]] ustavnim povjerenstvima jasno kazano da se povjerenstvo ne može, ne može baviti pitanjima za koji je pokrenut sudbeni postupak. Hvala.
Dobro. Kolegice i kolege molim vas dakle da se držimo teme, a tema je ono što je izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, nemojmo širiti temu imamo druge formate o čemu želi, o čemu pojedini zastupnici govore. Sada je na redu kolega Hrebak, Klub zastupnika HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege zastupnici ne bi htio da se ovo shvati kao određena vrsta populizma međutim doista građani od nas očekuju snažene poruke. Ovo konkretno kolega Grmoja vezano za verbalno očito prepucavanje je zajedničko dakle gdje je gospodin Ranko Ostojić podnio dakle prijavu protiv njega, to je jedan segment i on se tzv. u narodu se uvriježilo verbalni delikt, ja ga ne bi zvao verbalnim deliktom, verbalni delikt na svu sreću smo izišli iz tih vremena kad je postojao verbalni delikt, ali da zauzmemo isto tako stav da pošaljemo snažnu poruku. Kažem ne želim biti populista međutim iskreno sa građanima u komunikaciji, građani su razočarani, građani su ti koji su poslali upravo nas saborske zastupnike ovdje u ovaj visoki dom da ih predstavljamo. Koju poruku mi šaljemo kada vidimo kakve se korupcijske afere događaju u kojima presumpcija nevinosti vrijedi, međutim u kojima se pojavljuju očito i neki naši kolege i kada se mi svi moramo ovdje sastajati da moramo imati 76 ruku da bismo nekom skinuli imunitet za teška korupcijska dijela. Koja je to poruka? Zašto mi kao saborski zastupnici moramo biti zaštićeni kao lički medvjedi? Ja sam svjestan toga da se treba ustav promijeniti i da se ustav, nije dobro da se ustav svako malo mijenja, al da nakon 25.g. saborski zastupnici koji su poslani ovdje u ovaj visoki dom od strane građana imaju takvu vrstu imuniteta da ih se ni za najteže korupcijske skandale moramo ovdje sastat da bismo im skinuli imunitet kako bi neovisno sudstvo moglo dalje procesuirati ta dijela. U smislu ovog verbalnog dijela neka to ostane, ali za ova najteža kaznena dijela mislim da bismo ipak trebali poslati snažnu poruku što je to moguće prije da se doista, ja osobno nemam potrebu da imam saborski imunitet i sram me je što imam saborski imunitet koji mi priječi, dakle da, da se bilo što dogodi, dakle da se mora skidati imunitet i da sam u tom segmentu na neki način privilegiraniji u odnosu na sve građane koji su nas ovdje birali. Što se tiče ovog dijela, tu ću bit vrlo kratak uvažavajući ovu činjenicu što je rekao i sam predsjednik sabora, nije ovo tema. Ali što se tiče saborskog povjerenstva apsolutno mi kao liberali smo za, nema se što skrivali i sam premijer je rekao da se nema što skrivati, da nije ništa znao i ja ću biti na toj strani jel smatram da apsolutno izvršna vlast ne može i ne smije znati ništa što se tiče izvida. To piše u našim zakonima i ne, skandalozno je kada čujem od nekih političara da tumače da zakoni su jedno, ali praksa je nešto drugo. Pa neće nam valja praksa uređivati zakone, neće nam valjda praksa određivati, imati prioritet u odnosu na zakone koji se donose u ovom visokom domu. Dakle, mi smo apsolutno za povjerenstvo [[Upadica: Hvala vam kolega, kolega Hrebak, ajde molim vas]] ali ono što je rekao i g. Derenčinović, ne da zakon da nam vlast [[Upadica: Kolega Hrebak]] zadire u dio izvršne vlasti. Hvala.
Ajde molim vas, nemojmo zloupotrebljavati Poslovnik. Kolegice Orešković prvo, vas dvije ste iz kluba u sabornici, može biti samo jedna. Drugo, niste vi na redu sada … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Da, ali se u međuvremenu javio kolega Bauk za stanku, ja bi vas prozvao. Dakle, molim vas za strpljenje, molim vas da stavite masku i molim vas da jedna od dvije članice kluba napusti sabornicu. Izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, tražim stanku, al stvarno stanku u trajanju koliko odobrite, a predlažem …
Kolegice Orešković, ja vas molim da stavite masku. Izvolite.
U ime Kluba SDP-a tražim stanku u trajanju koliko odobrite, ja predlažem 10 minuta kako bi se unutar kluba konzultirali na koji ćemo način sudjelovati u ovoj raspravi. Jedna rutinska rasprava o skidanju imuniteta zbog privatne tužbe koja inače na, obično na raspravi bude četvrtkom navečer, a u petak se samo glasa, pretvorit će se u ozbiljnu političku raspravu o krupnoj političkoj temi i najvećoj političkoj temi u Hrvatskoj, a to je neovisnost institucija, što nije uobičajeno za raspravu o skidanju imuniteta. Dakle, ovo nije suđenje Ranku Ostojiću nego je ovo rasprava o tome hoće li se postupak njih dvoje nastaviti za vrijeme trajanja Nikolinog mandata ili poslije, to je jedino o čemu mi tu raspravljamo. Ali rasprava je krenula malo u krivom smjeru i mi smo za nju spremni, al onda će se javit nas 10 i pričat ćemo o ovome što se dogodilo ovaj prošli tjedan. Nema nikakvih problema i zato tražim stanku za sjednicu kluba da se o tome, da se o tome izjasnimo. Prema tome, predsjedniče predlažem a) da prekinemo raspravu da se o ovome ili glasamo ili da se rasprava nastavi slijedeći tjedan ili ćemo o ovome raspravljati cijelo popodne, ali nećemo raspravljat o skidanju imuniteta nego ćemo raspravljati o onome što je cijelo vrijeme u fokusu hrvatske javnosti. Prema tome, ili postupimo rutinski za skidanje imuniteta po privatnoj tužbi kao dosad ili ćemo raspravljati o meritumu, al onda cijelo popodne. Zahvaljujem.
Kolega Bauk, ja se slažem s onim što ste rekli. Dakle, ovo sada izlazi izvan okvira onoga što je predviđeno Poslovnikom. Dakle, ja ne mogu automatizmom zabraniti zastupnicima da govore, oni imaju pravo govoriti o ovoj temi, ali isto tako moja je obaveza da ih upozoravam. To sam činio u prva tri kluba koji su se javili, činit ću to i dalje. Dakle, pozivam vas da to ne činite jer ću biti primoran kontinuirano oduzimati riječ, davati opomene, što mi nije baš jako drago, ali takva su pravila igre. Dakle, imamo sada još nekoliko klubova i imamo pojedinačnih rasprava.
Tražio sam … [[Govornik se ne razumije]] stvarno sam tražio pravu stanku.
Odobrit ću stanku, je. Nastavljamo u 13 sati i 10 minuta. STANKA U 13,02 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo s raspravom u međuvremenu se javilo velik broj zastupnika. Ja samo upozoravam ako sad se to pretvori u raspravu o nekim drugim temama, a ne o onome što je meritum onda nećemo mi danas ni glasovati, pa ćemo ostaviti da se rasprava vodi do kad hoćete, da ako treba i do kasnih večernjih sati, ali ovo ću smatrati onda klasičnom zlouporabom i morat ću se isto tako i kao predsjedavajući na taj postaviti. Dakle, idemo redom, prva je poštovana kolegica Dalija Orešković, Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolege i kolegice zastupnici, uvodno bi samo htjela napomenuti da bismo svi mi kao zastupnici trebali imati jednaka prava iznositi svoje argumente i očitovati se o onome što je na dnevnom redu neovisno o tome što su se u mandatima prethodnih saziva zastupnici starog kova navikli na to da se o određenim točkama dnevnog reda glasa po određenom defaultu i po određenoj navici. Što se tiče konkretne teme podržavam stav da se povodom privatnih tužbi zastupnicima ne skida imunitet zato što to uistinu može dovesti do zlouporaba i do toga da Hrvatski sabor kao zakonodavno tijelo ne može obavljati svoju temeljnu zadaću. Koliko mi je poznato kada imunitet skida povodom drugih kaznenih djela vidim da nije bilo zapreke da se taj imunitet skine brzo i učinkovito. Problem nije zapravo u samom institutu ovog imuniteta zastupnika kolega Hrebak, nego u onome što se događa nakon toga. Naša javnost debelo vidi da pravosuđe ne funkcionira, da kazneni postupci ne funkcioniraju. Kada gledamo što se ovih dana događa, a povezano je sa konkretnom temom dnevnog reda utoliko što je ova privatna tužba potaknuta očitovanjem o stanju naših institucija i o tome kako država u cjelini funkcionira. I o tome treba govoriti. Dakle, građani ne vide da je …
Kolegice Orešković, samo malo, samo malo, oprostite što vas prekidam. Kolegice Glasovac, dakle odredba i piše na samoj prijavnici da se zastupnici moraju osobno prijaviti. Samo malo, izvolite molim vas prijavite sebe, druge ne možete prijaviti … [[Upadica: Ne razumije se.]] kolegice Glasovac ja vas lijepo molim [[Upadica: Pa kad im da sjede u sabornici, će moći doći ovdje za vaš stol.]] kolegice Glasovac dobivate prvu opomenu, molim vas sada da se maknete odavde. To je pravilo koje vrijedi za sve jednako, jasno vam piše, ispunjenu i potpisanu prijavu predati osobno na predsjednički stol, to što su potpisali [[Upadica: A zašto ste ih razbacali po cijeloj zgradi sabora, pa nisu mogli?]] pa zato što je, zato što je korona draga gospođo Glasovac, korona je. Ja ne znam jeste vi toga svjesni ...
… [[Upadica: Ne razumije se.]]
Ja ću sada ovako prekinut ću rad Hrvatskog sabora danas s obzirom da ovo nema nikakvoga smisla, završit će svoje izlaganje kolegica Dalija Orešković. Prekinut ćemo onda glasovanje i nastavit ćemo u srijedu. Imamo doduše još slobodni govor, to moramo odraditi, ali ovu točku ćemo završiti sa izlaganjem kolegice Orešković … [[Upadica: Ne razumije se.]] tako zato što, gledajte pa ne mogu ja ovaj u neredu koji se svjesno stvara, svjesno se stvara nered ja u takvim uvjetima ne mogu predsjedati. Dakle, ako nećemo biti kolegijalni i fer jedni prema drugima onda ne možemo ni raditi. Dakle, molim vas kolegice Glasovac da sjednete, jasna su pravila igre, važe za sve i molim vas da sjednete. Dozvolimo da nastavi kolegica Dalija Orešković sa svojim izlaganjem, ako se stvore uvjeti ponovo, a molim vas da mi u tome svi pomognete onda možemo nastaviti s radom. Kolegice Glasovac dobivate sada drugu opomenu, a ako ovako nastavite morat ću nažalost
… [[Upadica: Ne razumije se.]]
pa ne zamolit ću vas sami da napustite. Pa ovo je nevjerojatno da si ovo dozvoljavate, ja sam mislio, ja sam mislio da ste vi pristojna zastupnica, ali očito niste, ne niste. Pa kako ne razumijete da su pravila takva da zastupnik i zastupnica osobno predaje prijavnicu, vi predajte … [[Upadica: Ne razumije se.]] Kolegice Glasovac sada dobivate treću opomenu i više ne možete sudjelovati u raspravi. Izvolite, nastavite dalje kolegice Orešković. Izvolite, govorite.
Može?
Izvolite.
Pa mislim da ću današnji dan zapamtiti za ostatak svog života, kao dan kada je nošenje papirića kojim se netko prijavljuje za raspravu u Hrvatskom saboru ili činjenica skida li se maska s lica 2 metra dalje ili za ovom govornicom postala važnija tema i veći problem pristojnosti i načina funkcioniranja institucija od činjenice da se država vodi iz jednog ilegalnog podruma. Od činjenice da se zakonodavna, izvršna i sudbena vlast sastaje u jednom tajnom klubu u kojem se jede, pije, prima mito, daje mito, ne plaćaju se računi, ali se brojač novca nalazi iza tezge, a mi pričamo o povjerenju građana u institucije. Pričamo o tome cure li informacije, pa možda i cure iz čiste frustracije što se nakon velikih kaznenih afera ne događa ništa. Je li to veći problem ili je problem zastoj informacija tamo gdje bi informacija trebalo biti. Nije li problem rad Sigurnosno obavještajne agencije? Što su mjesecima radili predsjednik države i predsjednik Vlada? Nije li vrijeme da svog šefa tajnih službi pozovu na red.
Kolegice Orešković, ja vas molim ne držite se teme [[Upadica Orešković: Ovo je tema broj jedan.]] upravo se događa, samo malo vas molim, upravo se događa ono što sam najavio, ne poštujete Poslovnik. Dakle, kao predsjedavajući moja je obaveza da se držim Poslovnika, u Poslovniku u čl. 238. kaže „Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije“, ne smije „govoriti o temi koja nije predmet rasprave“. To se uporno sada ponavlja, to se radi namjerno, smišljeno zato što se na taj način pokušava skrenuti na sebe pozornost. Dakle, to ja kao predsjedavajući ne smijem dozvoliti jer mi tako piše u Poslovniku. I ja vas molim da to ne činite niti vi niti drugi zastupnice i zastupnici, već sam neke upozorio. Ako se to sada nastavi ja ću zaista morati prekinuti sjednicu jer ovo nema zaista nikakvog smisla i šaljemo jako lošu poruku. Građani sada misle da se mi sami ne držimo akata i opravdano misle koje smo sami donijeli, pa zašto bi onda i oni poštivali Ustav, zakone i sve ono što je nužno da bi funkcionirala pravna država. Dakle, molim vas držite se teme. Izvolite.
Uistinu zašto bi se naši građani pridržavali zakona koji se piše u nisko profilnim klubovima. Ja ću sada završiti svoje izlaganje, a vjerujem da svi zastupnici koji su se prijavili za govor iza mene htjeli su reći o glavnom problemu i glavnoj temi koja ovih dana državu muči. Ako to neće biti govornica u HS naći se druga platforma putem koje će se reći ono što se mora reći. Hvala.
Dakle, a propos ovog zadnjeg komentara, nakon ovoga što završimo postoji rasprava slobodna rasprava po klubovima i pojedinačno zastupnici, dakle svatko tko želi reći svoje mišljenje i o toj aktualnoj temi koja se tiče tog famoznog kluba, može to napraviti u raspravi od pet minuta koja je za to i osmišljena da bi zastupnici mogli komentirati aktualne teme. Dakle, molim vas još jednom sve koji govorite da se držite Poslovnika čl. 238. dakle, nikome nije uskraćeno pravo govoriti o čemu god hoće, ali ne može govoriti o čemu god hoće u trenutku kada je predviđeno o čemu se mora govoriti. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Prvo bih se ispričao gospodinu Bukarici jer sam zahvalio na kemijski kada sam ju posudio, ali niste me čuli, a niste migli vidjeti ni mimiku usta s obzirom da sam imao maskicu. Drugo bih iskoristio priliku, pitao bih predsjednika Sabora, poslao sam dopis osnovan, utemeljen znanstveno da ja ne trebam nositi maskicu, niste mi odgovorili pa … [[Govornik se ne razumije.]]
Evo izvijestit ću vas odmah, dakle kolega Zekanović pitao je mora li on nositi masku kao osoba koja je preboljela COVID-19 i ja ću o vašem upitu izvijestiti HZJZ i zamoliti da mi odgovore trebate li to učiniti ili ne jer se ne osjećam dovoljno stručan da bih ja mogao odgovoriti na vaše pitanje. Izvolite.
Može, hvala vam na tome, evo ja poštujem vašu odluku i željno iščekujem mišljenje HZJZ. Dakle, danas govorimo o kolegi Nikoli Grmoji i ono što je praksa, a svi znamo da se imunitet ne skida kada je privatna tužba i naravno da ćemo tu zaštititi našeg kolegu u ovom slučaju, to je ono što je logično i to je ono što će inače svi kolege napraviti pa čak ja pretpostavljam i kolege iz SDP-a bez obzira što je njihov član, visokopozicionirani član i kolega tužitelj. I ovo je mjesto u kojem se iznosi politički stav o svim temama i o temi Nikole Grmoje, kolegi Ostojiću, ali teško je nekada ne povezati više tema koje su aktualne. Ali neću skrenuti s teme jer ovdje govorimo zapravo uvijek o nekakvim tužbama odnosno tuženicima i tužiteljima. Ja ću se ovdje složiti s kolegama da se na ovome mjestu, s ove govornice treba raspravljati o ključnoj temi, a to je politička odgovornost. Politička odgovornost koga? Andreja Plenkovića, pa nek me sada i prekine, Andreja Plenkovića. Za što? Za korupcijske afere koje potresaju hrvatsko društvo danima i danima, tjednima i tjednima. Zaboravljamo te afere, one se nižu jedna za drugom. Zaboravljamo Josipu Rimac, zaboravljamo Sanadera i mi jednostavno želimo sa ovoga mjesta govoriti o tim aferama, a nemamo mogućnost jer nema o tome rasprave.
Kolega Zekanović, molim vas sada sam poduže govorio o tome što ne treba i ne smije se raditi sukladno čl. 238. vi to sada radite. Dovodite me u nemoguću situaciju, dakle ja vam ne mogu to dozvoliti jer kada bi to dozvolio onda bi svaka tema, pa bio to vodovod ili kanalizacija ili bilo što treće, moglo bi se iskoristiti ta tema da govorite onda i o ovome o čemu sada govorite. Dakle, tema je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, tema nisu aktualne afere. O aktualnim aferama možete govoriti kada završi ova točka u slobodnom govoru. Dakle, to je jedino pravilo koje postoji da se držimo teme, a slobodni govor je vrijeme u kojem možete govoriti što god želite. Dakle, iskoristite to pravo ja vas pozivam kada dođe slobodni govor, ali u ovome trenutku ja moram štititi Poslovnik. Izvolite.
Dobro. Evo poštovani predsjedniče Sabora neću više spominjati Andreja Plenkovića i aferu Janaf, čak zapravo neću više ni raspravljati, samo bi evo ipak ukazao na jednu malu sitnicu poslovničku, evo koristit ću priliku nemojte me opomenuti molim vas, kada je bio onaj najveći nalet korona krize, nas je u sabornici bili više, sada kada korona nije toliki bauk nas je u sabornici manje. Ja bih molio da malo prilagodimo i ove mjere da maka duplo više zastupnika može nazočiti sjednicama jer ovo stvarno onemogućava rad, znači onemoguće je jedan demokratski rad HS-a evo ja vas molim da o tome povedete računa i da nam omogućite da radimo, da nas bude u sabornici koliko je bilo i na početku korona krize, a bilo nas je više. Hvala lijepo.
Dobro. Idemo dalje, ovako samo da vam kažem danas nećemo glasovati o ovoj točci nego ćemo sada otvoriti raspravu koja će trajati ne znam koliko dugo, a glasovat ćemo onda drugi puta o ovoj temi. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja naravno se neću ljutiti i kad bi nastavili u srijedu navečer, neću čak smatrati da ste to napravili zbog mene. Klub zastupnika SDP-a dugi niz godina po pitanju izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva uz određene sitne izuzetke postupa na isti način kao i drugi klubovi u Hrvatskom saboru, a to je da glasa za skidanje imuniteta kad to zatraži DORH i da ne glasa za skidanje imuniteta kad to zatraže privatni tužitelji bez obzira da li je privatni tužitelj član naše stranke ili je onaj kojega tuži privatni tužitelj član naše stranke ili je čak član neke druge stranke. Smatram predsjedniče da ste napravili jedan propust za koji se nadam da je slučajan, a to je da ste ovu raspravu stavili petkom u praim timeu kako se kaže jer ćete se sigurno sjetiti da smo u prošlom sazivu skidanje imuniteta imali u Pernaru zbog grafita na trafostanici raspravljali 4 sata, zato što je to bila rasprava petkom. Zastupnici su malo motiviraniji raspravljati petkom u sred dana nego četvrtkom navečer. Pa recimo prošli četvrtak navečer smo raspravljali o skidanju imuniteta za troje zastupnika plus još dvoje pritvora i rasprava je trajala kratko. Svi su rekli što su imali nije bilo nekih pretjerano velikih ovaj potrebe za, za raspravom jer je više-manje sve bilo jasno. A i sada je više-manje sve jasno osim što ste stavljanjem ove rasprave ovoga u ovo vrijeme umjesto da tema bude Vlada, su tema Ostojić i Grmoja. I meni je žao što kolega Bulj nije odolio sirenskom zovu da se javi za raspravu, a onda i kolega Bačić isto nije odolio sirenskom zovu da se javi za raspravu i svi smo znali kada se to godi da će ova rasprava trajati i da neće uopće biti rasprava o ovome o čemu je rasprava. Tako da nije dobar uvod u bilo kakvu vrstu o istražnom povjerenstvu jer se vidi kako će to otprilike izgledati, ali nema veze. A sada malo o meritumu. Dakle, ovdje se ne skida imunitet Ranku Ostojiću nego se skida, nego se rasprava o tome hoće li se skinuti imunitet Nikoli Grmoji zato što je Nikola Grmoja prije nekoliko godina nešto rekao o Ranku Ostojiću, a kolega Ostojić se smatra da je oklevetan i traži zaštitu na sudu. I jedan i drugi znaju da do tog procesa će doći kada završi mandat jednog dana Nikoli Grmoji, želim mu dugo zdravlje i dugu političku karijeru, možda to tad više neće ni biti aktualno ali kao što vidite te stvari su više-manje uvijek aktualne. Nakon nekoliko godina došli smo baš u temu koja je dnevno politička. Dakle, ako sam dobro razumio gospodina Bulja, tema je da je gospodin Grmoja rekao da je tadašnji ministar unutarnjih poslova nešto naložio PNUSKOK-u. Prošlo je nekoliko godina, on više nije ministar, a ni jedno državno tijelo nije istražio da li je on to naložio. Zašto? Pa zato što nije naložio, vrlo jednostavno, to je meni logičan odgovor. A ako nije naložio onda je bilo, bilo logičan odgovor da se ili to utvrdi, da se kolega Grmoja ispriča ili da to ima svoj sudski epilog. Ali nisam siguran da će to istraživati istražno povjerenstvo, jer ako je netko nešto naložio nezakonito taj je počinio nekakvo kazneno djelo koje se progoni po službenoj dužnosti, a to ne istražuje sabor, niti istražno povjerenstvo. To istražuje policija, državno odvjetništvo i na kraju ako se to dogodilo odlučuje sud. Ovo nije pitanje tko je šta znao, ovo je pitanje da li netko nešto naložio, da li je utjecao na pravosudni proces ili odnosno na istražni proces kad nije trebalo. A ako sam dobro shvatio tu bila insinuacija da se nekoga pratilo dok je trajao proces uspostave vlati 2015. godine, to je bila insinuacija. Da bili su kolege ih MOST-a malo paranoični tada, to se i ja sjećam stalno su govorili da ih netko prati ali ne mi. Prema tome, kolegice i kolege danas se neće glasati, danas će se malo raspravljati o institucijama. Naravno neće nas ova rasprava pokolebati da sad odstupimo sa onoga što, kao velika stranka, oni manji i noviji klubovi mogu malo biti lepršavi u tome pa reći trebamo svima ukinuti imunitet ili trebamo o svemu raspravljati ili, ali tako država ne može onda funkcionirati. Mislim da je način na koji smo dosada funkcionirali sa slučajevima iz MIP-a bio korektan, da nije bilo velikih izuzetaka jedino je 2011. mislim Želju Jovanoviću skinut imunitet jer rekao za HDZ ono što je rekao, al to poslije nije nastavljeno, to je bila jedina privatna tužba HDZ-a protiv jednog zastupnika kada je HDZ-ova većina skinula imunitet jednome zastupniku. Također pitanje je ovoga što se događa sa neovisnim institucijama će vjerojatno možda isto imat neki sudski epilog. Možda se nekome i u ovome našem slučaju omakne koja riječ da insinuira i da optuži nekoga za zloupotrebu i nemojte se čuditi ako se neko ide braniti i to će isto biti na sudu. Nadam se samo da onda neće biti ovakvih rasprava koje će sada trajati. Prema tome, da se vratim na temu, predsjedniče hvala što me niste upozorili da sam izvan teme iako sam bio, ovoga Klub SDP-a će glasati za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva da se ne skine imunitet kolegi Nikoli Grmoji i nastavit ćemo dakle suradnju za, sa ostalim oporbenim strankama oko osnivanja istražnog povjerenstva onda ćemo morat nastaviti suradnju i sa parlamentarnom većinom bez obzira što će možda u nekom trenutku naše oporbene kolege svoju oštricu usmjeriti i prema nama, ali nije da se nećemo braniti, a nije da nećemo ovoga i pitati, bili su i oni, ima su oni uostalom ministra unutarnjih poslova, gospodin Orepić je bio njihov član kad je bio ministar unutarnjih poslova i to za vrijeme dok je donošen zakon o Agrokoru. Prema tome, imamo i mi nekih saznanja o tome, bit će uostalom, uostalom zanimljivo. Evo, kolega Bulj, dakle mogli smo već svi bit doma, al niste odoljeli, pa ćemo sada, pa ćemo sada raspravljati. Zahvaljujem.
Dobro, sad imamo pojedinačne rasprave, znači imamo ih 10-tak. Neću dozvoliti, još jednom ponavljam da napuštamo temu koja je naša tema, a to je izvješće MIP-a, pa bih pozvao eventualno zastupnike i zastupnice koji će biti dobre volje da eventualno povuku svoje rasprave jer mislim da nema potrebe i slažem se s onim što je rekao kolega Bauk, mislim da je praksa dosadašnja bila korektna i ovu vrstu rasprave koristimo za potpuno nešto drugo. Izvolite kolega Zurovec.
Hvala predsjedniče. Ovo je bilo vrlo zanimljivo za…
Možete tu.
Zahvaljujem predsjedniče. Ovo je bila jedna vrlo simpatična rasprava, no na koncu smo se možda čak maknuli od onog pravog merituma, od pravoga merituma. Naime, svi smo mi ovdje tu ljudi koji bi trebali odgovarati hrvatskome narodu. Ako mi odgovaramo hrvatskome narodu bez obzira dal su to privatne tužbe mislim da ne moramo se uopće bojati da nam se svima skine imunitet. Ako mi zaista radimo sve po savjesti, ako je to zaista ispravno, nemamo se čega bojati bez obzira o kojim pojedincima se radilo i bez obzira o kojim kaznenim dijelima ili tužbama se tu uopće radilo. A što se tiče same opasnosti od zatvora ili od pravosuđa, evo vam nekoliko podataka. Po neovisnosti pravosuđa mi smo na fantastičnom 126. mjestu od 141. zemlje, a učinkovitost pravnog okvira je, evo začuđujuće, 140. mjesto od 141. Naime, da u ovom sporu između g. Gromoje i Ostojića jedan od njih eventualno završi ovaj u zatvoru, znači to se ne može teoretski dogoditi. Kod nas doslovce vi se možete ušetati u Remetinec i vjerojatno će vas poslati ovaj van zato što ste nepoželjan gost, pa makar da ste kriminalac ili bilo što drugo, tako da smatram da to apsolutno nema uopće poante. A na koncu svega mislim da bi se svi zajednički trebali ponašati sa malo više uvažavanja međusobno, na koncu bez obzira da li se mi ideološki ili na bilo kojoj ekonomskoj temi slažemo ili ne slažemo, mislim da možemo i normalnije raspravljati nego što se to odvijalo u proteklih par mjeseci. Hvala.
Prije kolege Bulja, kolega Škoro zatražio je stanku, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedniče HS. Saborski zastupnici Domovinskog pokreta došli su u ovaj visoki dom sa željom da uistinu doprinesemo i razvoju demokracije i kvalitetnoj raspravi. Žao nam je što je došlo do ovoga da jedna uistinu benigna stvar poput ove o kojoj smo trebali glasovati izazove ovoliku količinu rasprave. Tražim stanku u vremenu koje nam odobrite da se dodatno konzultiramo iz jednostavnog razloga što nismo bili pripremljeni na ovo, ali evidentno je da postoji određena količina frustracije i kod zastupnica i zastupnika, kao i u hrvatskoj javnosti, po određenim pitanjima, pa predlažem da vi kao predsjednik sabora sazovete možda predsjedništvo, pa da u nekom trenutku možemo raspravljati o tome treba li ovome dati više prostora. A što se tiče zastupnika Domovinskog pokreta mi jednostavno nismo pripremljeni na raspravu ovoga tipa, ovoga sadržaja, te tražimo stanku zbog konzultacija i da vidimo da li ćemo ostati na daljnjem tijeku sjednice. Hvala.
Dakle, neću dozvoliti raspravu izvan ovoga što je tema. Ta tema je bila već na saborskim sjednicama sigurno više 10-taka puta, a ovo što je izvan teme o tome možemo razgovarati, nema potrebe na predsjedništvu, postoji jasan način kako se o tim temama može razgovarati kroz osnivanje istražnog povjerenstva, kroz prijedlog klubova koji nakon onda 60 dana, ja ih moram staviti na dnevni red ako ima dovoljan broj zastupnika koji su potpisali, dakle sve forme već postoje u okviru Poslovnika. Tako da nastavljamo s radom, razumijem što ste htjeli reći, ali još jednom pozivam sve samo držimo se teme. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, kad sam govorio o ovoj temi gdje uglavnom svaki put se privatne tužbe odbace u HS, onda sam baš tio progovoriti ne ovo što kolega Bauk govori da se govori o SDP-ovim ministrima samo ili HDZ-ovim ili HNS-ovim, nego u dijelu gdje su svi sudjelovali, uopće nije bitno, ovdje je bitno nefunkcioniranje pravosudnih institucija koje moraju biti samostalne, koje moraju biti one institucije koje neće imati niko na nji utjecaj. I kontradiktornosti koje se javljaju u javnosti od dva ključna čovika u RH koji su odgovorni za tajne službe i za ministarstva koje su nadležni mi kao sabor onda trebamo raspravljat o tome, onda mi trebamo raspravljat bez obzira o kome se radi. Ja mislim, ja g. predsjedniče sabora, kolegice i kolege smatram da ove rasprave kad se potaknu bilo kakve tužbe, kad vidimo kako se u podrumima i klubovima dijeli novac i na koji način se ponašaju i kako je pola vlade, pola vlade, svi ministri su bili u klubu gdje se plaćalo našim novcima eskort … [[Govornik se ne razumije]] ove vlade sada tako da demantiram kolegu Bauka da ja nešto nekome pomažem, ne, nego institucije ne funkcioniraju. Nacionalna sigurnost i unutarnja politika ne funkcionira. Ovdje je predsjednik odbora, pozivam ga da sazove sjednicu, ne funkcionira država i građani nemaju povjerenja [[Upadica: Kolega Bulj]] u institucije i pravosuđe [[Upadica: Kolega Bulj]] i to je moj primarni cilj jel izjave predsjednika i premijera [[Upadica: Kolega Bulj]] dovode u egzistencijalnu krizu. Hvala lijepo.
Hvala vama. O ovome vas pozivam da govorite u 5-minutnim slobodnim govorima. Idemo sada dalje, kolega Mišel Jakšić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, dobar dan, lijep pozdrav svima, dakle prije svega i rasprava koja je nastala na ovoj po meni tehničkoj točci pokazuje koliko je trenutno dosta toga, ja ću se našaliti, divljega u zraku i koliko se postavlja pitanje kako će dalje funkcionirati i naš institucionalni okvir pa samim time se dovode i u pitanje određena prava koja su saborski zastupnici stekli samim ulaskom u Hrvatski sabor. Kao SDP-ovac mogu reći da smo se dogovorili i odmah ranije da ćemo podržati uzance ili pravila koja su postojala i ranije i zato mi je žao da smo došli do ove rasprave, ali očigledno da ono što zaokupljuje javnost ovih dana se uspjelo prevaliti i na ovu temu i na ovu raspravu. Mogu reći da i oporba komunicira oko potencijalnog istražnog povjerenstva da na nivou odbora i za pravosuđe i unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost komuniciramo i kao oporba i sa vladajućom većinom da vidimo što možemo zajedno napraviti i pokazati građanima da su nas birali ovdje da štitimo institucije ove zemlje i da konačno stvorimo jednu normalnu i pravnu RH, ali kao SDP-ovac koji je sad u prvom mandatu u saboru, koji je gradonačelnik u Koprivnici, ne mogu pristati na to da se tako paušalno proziva tko je bio ministar 2015., tko 2007., tko 2001. i mogu samo reći da, bez obzira što se sad radi o Grmoji i Ostojiću mi se čini da kolege iz MOST-a predvođene Buljem ipak malo peru savjest što su upravo oni bili ti koji su dizali ruke za vlade u kojima su bili i Josipa Rimac, pa i vlade koje su imenovale na funkcije Dragana Kovačevića. Eto, hvala vam lijepo.
Idemo dalje. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, ovo je da se tu, da nastavim tamo gdje je kolega Jakšić završio, dakle ovo je treba biti čisto tehnička točka. I ne postoje neki nepisana pravila, neka praksa koja je bila do sada. Dakle, DORH uvijek kada traži skidanje imuniteta smo bili za to, privatni tužitelj ne. Neki su ovdje rekli da ih je sram što imaju imunitet, neki su govorili da mi nismo odgovorni hrvatskim građanima, ali oni koji govore i iznose takve stavove i takve teze očito ne znaju što imunitet u praksi znači. Imunitet za izrečenu riječ vam upravo i garantira da bez straha ovdje u sabornici možete izreći svoje mišljenje, svoj stav, ono što građane tišti da bi baš na kraju dana se osigurala i vaša sloboda rada, da možete raditi ono za što su vas građani izabrali. Na kraju dana, kao što su kolege prije mene rekli, mi ćemo naravno podržati stav Mandatno-imunitetnog povjerenstva kao što smo uvijek i do sada radili bez obzira koja su imena ovdje u priči, bez obzira što se radi našem članu i postupili bi tako i da se radi o nekim drugim imenima. Hvala.
Kolega Vukas, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, pa nije sporno da će Klub SDP-a podržati prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva međutim kao što su rekli moje kolege Jakšić i Hajduković poanta je da poslije Ranka Ostojića je ministar bio i Vlaho Orepić, poslije Vlahe Orepića je bio i današnji aktualni ministar Davor Božinović i činjenica je da se stvari ne rješavaju. Problem je države da jednostavno sudstvo ne funkcionira, pravosuđe ne funkcionira i mi danas o jednom tehničkom pitanju gdje manje-više se 80% nas slaže da Mandatno-imunitetno povjerenstvo podržimo, da se ne skine imunitet Nikoli Grmoji mi smo se sad dohvatili onih ključnih tema osnivanja povjerenstva saborskog za slučaj curenja informacija. Znamo šta se dogodilo u slučaju Agrokor, prema tome činjenica je da sustav ne funkcionira. Mi ćemo sigurno na Odboru na unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Miro to bez da ti sad prozivaš kad ćemo to napravit, sazvat ćemo, ali je činjenica da oko jednoga tehničkoga pitanja smo došli do onoga što nas u suštini sve brine, a to je nefunkcioniranje pravne države, praktički smo već i zaboravili kad je kolega Ostojić bio ministar, a to je danas glavna tema, je li ministar naložio nekom PNUSKOK-u da prati Nikolu Grmoju u tranziciji, u tranziciji prelaska jedne političke opcije na vlast. Prema tome mi ćemo to podržati, ali ovo sve skupa ukazuje na duboko, na duboko stanje, nečinjenje svih sustava u republici i državi, a prije svega na pravosudni sustav. Hvala.
Sada bi trebao govoriti kolega Fabijanić, nema ga pa gubi pravo govora, Željko Pavić kolega isto tako nije ovdje gubi pravo govora. Ja zaključujem onda raspravu po ovoj točci, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo sada na slobodni govor po klubovima, prvi bi trebao govoriti kolega Dretar, nije ovdje gubi pravo govora, drugi kolega Vilim Matula, ne vidim ni njega pa gubi i on pravo govora i u ime kluba SDP-a poštovana [[Upadica: Kolegica Marić je na …]] gotovo je, žao mi je [[Upadica: Kolegica Marić je na putu iz dvorane Ban Jelačić.]] i to mi je isto žao, nema je u ovome trenutku tako da završavamo s raspravom i kolegica Puljak isto tako nije ovdje, gubi pravo govora i zaključujem današnji dan, vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 13,45 SATI. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu sigurnosti, zaštiti i uslugama na nogometnim utakmicama i drugim sportskim priredbama, drugo čitanje, P.Z. br. 17. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 121 zastupnik, 96 za, 11 suzdržanih i 14 protiv, pa je donesen Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o integriranom pristupu sigurnosti, zaštiti i uslugama na nogometnim utakmicama i drugim sportskim priredbama.
Tražim stanku u ime Kluba Suverenista jer moramo se dodatno konzultirati s obzirom da nismo dobili obrazloženje od predlagatelja hoće li se u novom sveučilištu kojeg podržavamo ovaj da se konstituira, programski obrađivati teme iz Domovinskog rata posebno teme doprinosa jake snage MUP-a, obrani i oslobođenju domovine Hrvatske što dosada nije bio slučaj. Drugo moramo se također konzultirati oko toga kako predvidjeti modele da se spriječi da na to časno sveučilište dolaze kao predavači ili gosti predavači ljudi koji ne poštivaju Ustav RH, Deklaraciju o Domovinskom ratu, koji smatraju da je Domovinski rat građanski rat, znači revizionisti, šarlatani, krivotvoritelji povijesti poput Dejana Jovića i ostalih velikosrba. I treće svakako podržavamo da prijedlog sveučilišta bude naš velikan koji je nakon 9. stoljeća ostvario slobodu Hrvatske države dr. Franjo Tuđman, a duboko s gnušanjem osuđujemo svaku klevetu na njegov račun i vas gospodine predsjedniče molimo da promptno reagirate i oštrije na takove izljeve u ovom časnom domu.
Zahvaljujem kolega Sačić, stanka je odobrena ali ćemo pristupiti odmah dalje glasovanju, pa još jednom ponavljam zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti, drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika, 89 za, 2 suzdržana i 28 protiv, pa smo donijeli zaključak kako ga je, kako su ga predložila radna tijela. Godišnje izvješće o obrani za 2019. godinu. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće o obrani za 2019. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 123 zastupnika i zastupnice su glasovali, 77 za, 46 bilo je suzdržano i to znači da je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Idemo na slijedeću točku, a to je: - Izvješće o izvršenju Godišnjega provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2019. godine Podnositelj izvješća Vlada RH temeljem Članka 37. Zakona o službenoj statistici. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun te Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da, poštovani državni tajnik Ministarstva financija, Zdravo Zrinušić. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine predsjedavajući. Što se tiče ovoga izvješća uvodno bih samo rekao da je prije nepunih 8 godina tj. početkom 2013. godine Državni zavod za statistiku predstavio Strategiju razvoja službene statistike RH za razdoblje '13. – '22. koja definira misiju, viziju te opće i posebne strateške ciljeve hrvatskog statističkog sustava. S tim u vezi kvaliteta i pravovremenost statističkih podataka te troškovno i učinkovito prikupljanje, obrada i pravodobna diseminacija tj. prijenos ili širenje statističkih podataka odražava misiju dok sama vizija, određena vizija Državnog zavoda za statistiku se temelji na ciljevima učinkovitosti i inovativnosti pri izvršavanju zadataka, primjeni suvremenih tehnologija i elektroničkih oblika komunikacije, uključenosti u društvene i ekonomske pojave orijentiranosti korisniku. Državni zavod za statistiku u suradnji s drugim nositeljima službene statistike za potrebe srednjoročnog planiranja izrađuje nacrt višegodišnjeg programa, programskog dokumenta pod nazivom „Program statističkih aktivnosti RH“ koji svojom odlukom prihvaća Hrvatski sabor. U programu se navode glavni rezultati služene statistike i najvažnije razvojne aktivnosti koje je potrebno ostvariti, a u odnosu na ovo izvješće to je Program statističkih aktivnosti RH '18.-'20. koji se temelji na potrebama korisnika ali i zahtjevima EU. Dakle, svrha službene statistike jest kontinuirani razvoj statistike te proizvodnja i diseminacija statističkih podataka u skladu s temeljnim načelima službene statistike, a jedan od glavnih zadataka statističkog sustava jest učinkovita i pravodobna priprema i širenje kvalitetnih statističkih pokazatelja koji odražavaju ekonomske i društvene pojave i procese te osiguravaju korisnicima pouzdani izvor za analizu postojećih stanja i donošenje odluka. Stoga je službena statistika važna ne samo u nacionalno već i u međunarodnim okvirima jer je moguće usporediti usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. Po pristupanju RH EU poseban naglasak stavlja se na integraciju statističkog sustava RH u Europski statistički sustav te omogućavanje usporedivosti statističkih podataka RH s podacima država članica EU. Na temelju samog Zakona o službenoj statistici, državni zavod uz mišljenje statističkog savjeta izrađuje nacrt prijedloga izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana, a slijedom pribavljenih izvješća nositelja službene statistike odnosno ministarstva i ostalih tijela državne uprave. U skladu s navedenim nacrt prijedloga ovog izvješća raspravljen je i jednoglasno prihvaćen na sjednici statističkog savjeta RH održane 10. lipnja ove godine, a izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana za ovu godinu drugo je izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno programom statističkih aktivnosti '18.-'20. te pruža informacije o izvršenim aktivnostima cjelokupnog statističkog sustava te daje pregled najznačajnijih razvojnih aktivnosti kao i najzanimljivijih rezultata statističkih istraživanja. Uz Državni zavod za statistiku koji je glavni nositelj, diseminator i koordinator sustava službene statistike na temelju Zakona o službenoj statistici i programa statističkih aktivnosti definirani su nositelji službene statistike, u ovom slučaju to je HNB, Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, Ministarstvo poljoprivrede i HZJZ. Slijedeći najbolju europsku praksu vezano za godišnje izvješćivanje nacionalnih statističkih ureda ovo izvješće je za 2019. strukturirano je u 2 dijela. Prvi dio osim uvoda u kojem se ukratko opisuje statističko područje sadrži prikaz onih istraživanja kod kojih su izvršena unapređenja odnosno razvojnih aktivnosti u procesima proizvodnje službene statistike pa tako primjerice unapređenje metodologije revizija, uvođenje novih ili modifikacija postojećih istraživanja radi usklađivanje s nacionalnim ili europskim standardima. Drugi dio sadrži popis svih planiranih aktivnosti po statističkim područjima uključujući i pregled njihova izvršenja te eventualna obrazloženja da istraživanje nije provedeno u cijelosti ili u skladu s definiranim rokom iz godišnjeg provedbenog plana. U skladu sa Zakonom o službenoj statistici i godišnjim provedbenim planom propisano je provođenje triju vrsta istraživanja. Statistička istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka, potom statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja i treći to su razvojne aktivnosti, popisi i druga opsežna statistička istraživanja. Za 2019. godinu godišnjim provedbenim planom bilo je predviđeno ukupno 284 statističke aktivnosti od čega 164 na temelju neposrednog prikupljanja podataka potom 82 na temelju administrativnih izvora podataka i 38 razvojnih aktivnosti. Od ovih 284 Državni zavod za statistiku planirao je provesti 233, a drugi nositelji 51 statističku aktivnost. Što se tiče Državnog zavoda za statistiku kao glavni nositelj logično je da ima i najviše tih statističkih aktivnosti i od ovih planiranih 200, 281, nisu provedene 3 statističke aktivnosti i to iz područja makro ekonomske statistike odnosno Metodologija i obračun vrijednosti dugotrajne imovine Hrvatske, izrada godišnjih nefinancijskih računa po institucionalnim sektorima i izrada tromjesečnih nefinancijskih računa po institucionalnim sektorima. Navedene aktivnosti nisu provedene do konca 2019. zbog pomaka rokova za izvršenje tih aktivnosti od strane Eurostata. Novi rok je postavljen bio na 31. ožujak ove godine, što je i, i do tada i izvršeno, te uslijed dodatnih povećanja obveza prema Eurostatu i ograničenih ljudskih resursa, što inače stalno iz godine u godinu provlači se kroz izvješća Državnog zavoda za statistiku. Drugi nositelji službene statistike provele su sve aktivnosti planiranim godišnjim provedenim planom, dakle njih 51. Prema, gledano prema područjima statističkih istraživanja i projekti u 2019. odnose se na 6 područja, na, to su područje poslovne statistike, demografske i društvene statistike, makroekonomske statistike, statistike poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, potom statistike za više područja i na kraju podrška statističkom izlazu, a samo bi spomenuo da dvije najčešće područja, a to su poslovne statistike i demografske i društvene statistike imaju najviše istraživanja, poslovne njih 100-tinu, a demografske i društvene statistike njih 74. Za provedbu svih ovih aktivnosti u 2019. zavod je planirao 106,2 milijuna kuna, izvršeno je 94,7 milijuna kuna, što je 89,11% od ukupno planiranih sredstava il gotovo na istoj razini kao i za 2018.g. Valja podsjetiti kako Državni zavod za statistiku u skladu sa općim statističkim ciljevima kontinuirano nastoji povećati razinu uključenosti korisnika u proces definiranja statističkih aktivnosti. A aktivno sudjelovanje i angažman dionika važan su preduvjet za daljnji razvoj i unaprjeđenje službene statistike RH, posebno u pogledu zadovoljavanja korisničkih potreba. Zaključno, temeljem Zakona o službenoj statistici, pored donošenja odluke o ovome izvješću ono se putem Vlade RH podnosi HS. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala. Molim vas ostanite jer imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prvo je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče. Dakle, kad je riječ o statistici, 2021. će bit jedna izazovna godina, godina u kojem će, kao što ste i u ovom izvješću naveli, godina u kojem će se raditi popis koji će raditi i ljudi na terenu jer neće biti moguće kvalitetne podatke dobiti na drugi način, pa me zanima koje su aktivnosti do sada poduzete, koliko opće planirate ovaj imati ljudi u kontekstu korone i u kontekstu nekih novih, novog normalnog, da li ste razmišljali o nekakvim drugim načinima, o nekakvoj drugoj metodologiji jer bit će teško baš da svakom možete pozvonit na vrata, bit će teško i za one koji se nalaze u stanovima, ali i oni koji će raditi teren, pa me zanima što, da li je tu već nešto napravljeno, nekakva dogovor bio, nešto promišljali neke nove scenarije da tako kažem. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Dakle, kao što i znate, Zakon o popisu stanovništva 2021. bio je pretpostavka za provedbu samoga popisa, on je uobičajeno konstruiran kao i u prethodnim razdobljima kada su se radili popisi. U međuvremenu su provedena ovaj testna ispitivanja u smislu popisa stanovništva kako bi se nove tehnike metodologije ovaj mogle u testnom dijelu verificirati i eventualno otkloniti neki nedostaci. U tom smislu jasno je da će sada u kontekstu i same ovaj korona krize taj popis se odvijati malo složenije nego što je to bilo do sada, ali inače se predvidjelo da bi možda ovaj, ovaj popis ujedno bio i posljednji koji će se obavljati na terenu, a da bi se informatički, košto će i sada biti u smislu korištenja sustava e-građani taj popis provodio putem sustava e-građani gdje sada se procjenjuje da je gotovo 800 000 ljudi koji koriste taj sustav, predvidljivo oko 10 000 [[Upadica: Hvala]] izravno ili indirektno će biti angažirano na popisu.
Repliku ima i zastupnica Peović, izvolite.
Dobar dan. Zanima me prije svega zašto Državni zavod za statistiku ne proizvodi međusektorske analize? Dakle, analize učinaka pojedinih privrednih sektora na domaću zaposlenost, dohodak, mogućnost i pozitivne učinke na privredu, povećanje dodane vrijednosti, povećanje zaposlenosti itd., znači imamo neke standardizirane statističke podatke koji nam ne koriste u potpunosti. Samo za usporedbu, dakle takve input, autput analize su se radile '60.-tih, '70.-tih, '80.-tih za specifične, znači privredne grane, pa tako i za brodogradnju kada smo bili i 3. u svijetu u brodogradnji, radile su se takve međusektorske analize. Znači, privredne grane, specifične privredne grane koja ima učinaka na druge privredne grane i ima pozitivne multiplicirajuće učinke jer nije dosta znači samo da imamo jednu informatičku, recimo tako, firmu koja [[Upadica: Hvala]] je dobra, mislim [[Upadica: Hvala]] u svom području.
Poštovani državni tajnik Zrinušić.
Hvala lijepo na vašem pitanju, pitanje je potpuno logično u smislu odraza pojedine gospodarske grane i industrije, kako god hoćete, na neku drugu ili u konačnici na cijelo gospodarstvo. Kao što sam uvodno rekao sam zakon je dorađen u smislu odredbi EU zakonodavstva, u ovom slučaju se izravno primjenjuje tzv. Uredba EU 223 iz 2009. koja je standardizirala postupke Državnog zavoda za statistiku u kontekstu ovoga izvještaja i, a poradi usporedivosti tih podataka na razini svih država članica EU i povezivanja tih podataka na razini EU, što podrazumijeva da ti podaci moraju biti u bilo kojoj strukturi horizontalno ili vertikalno povezani na razini EU. Naravno, na mikrorazini gledat će to, povezivanje tih istraživanja, nemam ovdje podatak kod sebe, koja sva istraživanja ima Državni zavod za statistiku, ali to je razumno očekivati da se takve stvari rade.
Hvala vam lijepo. Želi izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa svojim suradnicama. Poštovani građani. Evo, govorimo o statistici, o DZS-u, statistika su brojevi, a iz tih brojeva bi morale biti i usmjeravane hrvatske politike. Da li je samo cilj napraviti statistiku radi statistike ili je cilj da rečeno u zdravstvene usluge, zdravstvo ima probleme te i te, temeljne statistike ili svaki put, kako statistički pokazatelji izlaze, imamo sve manje liječnika, sve lošije usluge na području RH, a kad govorimo o poljoprivredi, npr. statistički pokazatelji u poljoprivredi pa ćemo evo reći da u posljednjih 10 godina se 64 tisuće obiteljskih gospodarstava koje se bavili mljekarskom proizvodnjom, došli smo sad na nekoliko tisuća, to je jednocifreni, ja mislim da je to došlo na 3, 4 tisuće obiteljskih gospodarstava, što znači 20 puta je manje u posljednjih 10 godina proizvodnje mlijeka. Ili ako govorimo o neobrađenom poljoprivrednome zemljištu, npr. imamo 700 tisuća hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta i to statistika izbaci. I što kad statistika izbaci? Da li nešto politika Vlade, uvaženi državni tajniče, da li vi nešto poduzimate po pitanju tih loših statističkih pokazatelja? Pozivamo se i na popis stanovništva. Nastavite li vi onako raditi temeljem statističkih pokazatelja iz godina u godinu, doslovno neće trebati ni popis stanovništva npr. u Slavoniji, Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru i Lici. Nećete imati koga upisati jer statistički pokazatelji moraju i rezultati tog, te statistike moraju biti usmjeravani prema razvoju RH u svim segmentima. Ako govorimo o demografiji, onda vidimo da je demografski pad strahovit. Ja ponavljam to uvijek evo, samo u Dalmatinskoj zagori, od Krke do Neretve, od kad su županije oformljene, 100 tisuća ljudi imamo manje. Prođite, vidjet ćete. Drniškim krajem, kninskim krajem, cetinskim krajem, prođite vamo dole prema Vrgorcu imotskim krajem pa ćete vidjeti da ima više Imoćana, Sinjana, Cetinjana u Irskoj, u Zagrebu i dobro je ako su u Zagrebu, nećemo govoriti o Splitu, nego su više u Irskoj, Njemačkoj i ne znam gdje da zarađuju svoj kruh, kod naše plodne zemlje, kod mog Sinjskog polja, kod Petrovog polja, kod Kninskog polja, kod Imotskog polja, kod Vrgorskog polja. Ako statistički pokazatelji kažu da smo uvoznici prehrambene proizvodnje nikad veće, mlijeka, mesa, a nemamo stoke, stočni fond nam pao, onda što vi nama svake godine donosite to izvješće da pročitate izvješće uvažavajući vaš rad statističara koji radite svoj rad kvalitetno. Ali koja je politika temeljem statističkih pokazatelja koji se odrade i koji nama dođu. Imamo li mi uopće politike prema tome? Nemamo. Nemamo, to vam kažem da nemamo. Jer je sve svedeno na statistiku van statistike, van statistički pokazatelji, ja bi vas zamolio, ako možete to nekako naći, statistika unutar klubova kao što je bio klub od šefa JANAF-a. Tu je statistika se donosi se vriće para, eskort dame sa novcima, sa novcem plaćan od tih građana kojima se moralo ulagati da opstanu tu. Kod tolikih prirodnih resursa, statistički pokazatelji bi morali biti mjerodavni. Da usmjerimo sve politike, to je osnova, znači osnova statistike nije da mi dobijemo ovdje na izvješće suhoparne brojke i da mi svake godine glasamo kao, statistika je odrađena. Pa naravno da su kolegice iz statističkog zavoda, .../nerazumljivo/... ako se ne varam, da su odradile svoj posao maksimalno koliko mogu u skladu sa kapacitetima i tehničkim mogućnostima koje imaju, ljudskim kapacitetima i svim. Međutim, koji je to rezultat, predstavniče Vlade? Koji je rezultat? Koji je rezultat svake godine? Koji je rezultat po pitanju poljoprivrede, mene zanima. Evo. Jeste li vi nešto izvukli, osim što ste, nikad više dali poticaja poljoprivrednicima, a nikad manja proizvodnja? Ja ću opet kazati, ponavljat ću do kraja ovoga mandata. Zato što dajete poticaje za, ljudima koji se bave stočarstvom, dajete OPG-ovima koji ne znaju, vlasnicima OPG-ovima koji nisu nikad .../nerazumljivo/... krave u životu. Ne znaju koliko krava ima sisa. Dok ljudi koji se bave na terenu sa proizvodnjom mlijeka, stoke držanjem, apsolutno ne mogu doći do toga zemljišta da dobiju potican na krškom području. Ne mogu doći u priliku. Nego otvori netko OPG, dadu im se cila planina, hektri, hektri, to se riješi sa Hrvatskim šumama, nekakva manja naknada i ogromni novci odlaze u džepove koji se ne bave sa proizvodnjom, primjera, mesa. I to je problem, uvozni lobiji su problem. A statistički pokazatelji kao sami pokazatelji, njih svake godine ovdje komentiramo, a ja sam u Saboru, ovo je 5. godina. 5 godina. 5 godina u Saboru, svake godine donosi i dižemo ruku, .../nerazumljivo/... statistički pokazatelji takvi kakvi jesu. Kad govorimo o demografiji. Pa koje ste vi mjere poduzeli po pitanju demografije? Koje mjere? Osim što dođe u Split premijer Plenković svako 4 godine pred lokalne izbore i uvijek obećaje iste projekte za razvoj Dalmatinske zagore, otoka, Slavonije i onda drži priču, evo sad ćemo graditi cestu do Drništa, evo ... [[Govornik se ne razumije.]] smije, nisam ja davao ovde amandmane 4 godine za cestu za dokumentaciju. Za cestu, spoj Drniš-Knin-Sinj. Cetinski kraj, Imotski, od Zagvozda do Imotskoga, nisu ga prihvaćali i prije neki dan, dolazi premijer da se to riješi taj problem i dolazi iza njega Oleg Butković i ponavlja 5 milijardi kuna ulaganje bit će u Dalmaciju u Splitsko-dalmatinsku županiju, a prije tri godine sjednica Vlade u Splitu, svi ti projekti su obećani po pitanju infrastrukture, navodnjavanja. Evo zanima me koliko je navodnjavanja u Hrvatskoj, je li 1%? Koliko ćete dostignut? Bit će da ćete 1,1% do kraja mandata. Znači obećaju se svaki izborni ciklus se obećaju isti projekti. Ja sam jednom to napravio i opet ću napravit, ja ću im da ne imaju troškove na sve obećane projekte ću im položiti kamene temeljce. Jel primjer ako ljudi, ako znamo što nam treba za opstanak ljudi u cetinskom kraju, ako nam treba navodnjavanje Sinjskog polja, ako imamo Sinjsko polje gdje ide bistra rijeka Cetina, više rijeka Cetina u jednom danu izbaci čiste bistre vode nego svi izraelski izvori u godinu dana. Izrael navodnjen, a Sinjsko polje nije. Zamislite da netko dođe iz Izraela ili odnekle pa da vidi da Sinjsko polje nije navodnjeno. Suša u Sinjskom polju u srid lita. Pa jel to moguće? Tko će opstat tu? Tko će biti konkurentan? Ali dajte poticaje onima koji ne zaslužuju, a to je u slučaju Rimac jako vidljivo uvaženi tajniče, dal ste vi bili po tim klubovima kada se dogovaralo, ja ne znam, ne znam. U klubovima vidim da je bila većina ministara i sada se natječete tko će prije reći. Ćorić … ja sam bio u klubu, ovaj je bio, svi ste bili po tim klubovima gdje su od našega novca, novca naroda plaćane eskort dame od Stipe Mesića, Zorana Milanovića, Ćorića, vašeg ministra ne znam jel bio on. Evo pitam vas jeste li vi bili u tim klubovima i da li su statistički pokazatelji tamo korišteni kada ste dilili plijen da bi se namještale javne nabave? Mene zanima što statistički pokazatelji hrvatskoj Vladi i što poduzima po svim pitanjima? Gospodarstvo, evo spomenuta je brodogradnja, pa prije 20-ak godina iz Sinja u Split u Splitsko brodogradilište je išlo 60 autobusa, a danas iđe jedan kombi poluprazan. Mi kada smo gradili autoceste propadala je Splitska željezara mi smo iz Turske uvozili željezo grama nismo u autoceste, vijadukte, tunel iz Splitske željezare. Uvozni lobi je odrađivao svoj posao uvoz-izvoz, kakav radnik, kakvo radništvo, kakav seljak, kakav opstanak ljudi sa tehnologijom koju smo imali, jel ljudi su ipak u toj Splitskoj željezari radili. Tako je sa sisačkom, tako je sa Rafinerijom Sisak, tako je sa svim ključnim strateškim projektima na određenim područjima koji služe za razvoj i opstanak tih ljudi. Statistički pokazatelji kao pokazatelji oni nama nešto predstavljaju, nažalost u svemu su negativni, zdravstva, gospodarstva, demografije, poljoprivrede. Iz godine u godinu mi ovdje slušamo kako su ovdje nama prezentirani statistički pokazatelji uvažavajući trud, to je popis brojki gospođa iz DZS-a, ali ovi rezultati apsolutno ništa ne znače ako hrvatska politika ima samo jedno na pameti, pred izbore da izmišlja određene projekte, Projekt Slavonija pa to pospajaju u neke projekte EU, pa to kad bude bit će, a dok oni to obećavaju Dalmatinskoj zagori projekte dok oni to naprave neće nam tribati statistika poglavito po pitanju demografije jel neće biti stanovnika. Dvije trećine Hrvatske su spaljene, spaljena zemlja zbog vaših politika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Tema statistike obično zvuči dosta suhoparno i nezanimljivo, no moram vas uvjeriti da je ovo možda jedna od ključnih tema za hrvatsku ekonomsku razvojnu politiku i za društvenu jednakost i solidarnost, iako se to možda nekima i neće činiti iz samog naslova ove rasprave. Statistika bi kod nas trebala imati važniju ulogu društvenu ulogu nego što ona sada ima i osvrnut ću se na ta dva ključna aspekta, pretpostavku ekonomskih razvojnih politika za koje je statistika ključna i planiranja ekonomskog razvoja, no isto tako za društvenu pravednost. Niti jedno niti drugo naša statistika i naši statistički podaci ne potvrđuju. Dakle, što se tiče ekonomskog razvoja mi trebamo prije svega trebamo statistiku za naše potrebe. Zato sam i postavila ovo pitanje prethodno kakvu statistiku imamo i dobila odgovor koji sam zapravo i očekivala, a to je da ta statistika treba biti prije svega, da je njezina funkcija u Hrvatskoj prije svega da se ona uskladi sa europskom statistikom, što nama kolegice i kolege u našem društvenom razvoju nije ključni podatak. Naravno da je to dobra stvar, to ne dvojim, ali nama trebaju specifične te međusektorske analize koje bi na pokazale neke konkretne stvari. Znači input, output ta međusektorska analiza pokazala bi nam kolika je ovisnost domaće privrede o uvozu, ona nam daje podatak koliki je udio domaće komponente u nekom proizvodu, kolika je finalna potražnja za određenim proizvodima, koliko ta potražnja generira zaposlenost, ona nam pokazuje dohodak, dodanu vrijednost u domaćoj ekonomiji i koji sektori imaju potencijala za povećanje dodane vrijednosti, koji imaju taj multiplicirajući učinak. Iako se kod nas nešto radi, to je uistinu reducirani oblik. Neke analize su rađene 2010., ali ono što smo mi imali sedamdesetih te input, output analize za određene sektore, konkretno prof. ekonomije Mate Babić je radio izvrsnu analizu za brodogradnju, u tom trenutku se vidjelo koje domaće sektore se može razvijati da bi se povećao taj domaći udio odnosno udio domaće komponente i tada smo bili treći u svijetu u brodogradnju. Znači u brodogradnju se ulagalo, radile su se međusektorske analize koje su pokazivale u koje sektore treba ulagati i na taj način se povećavala i dodana vrijednost. Naravno da brodogradnja danas u medijima je prikazivana kao gubitaš ili rupa bez dna, ali kako smo do toga došli ne znamo upravo zato jer nemamo ovakve međusektorske analize znači panoramski pregled svih tokova međuzavisnosti u ekonomiji i privrednih sektora i stoga bi bilo jasnije kada bismo dobili takve podatke zašto firme u informatičkom sektoru koji se sada silno ističe i na tome temeljimo razvoj imaju uistinu vrlo mali učinak multiplicirajući učinak na domaću privredu jer je lanac, ne u svakom primjeru, ali vrlo često vrlo kratak. Znači imate obrazovnu instituciju, imate onog koji je proizveo proizvod, općenito dakle sektor usluga sad se govori o Infobipu itd. o tim firmama, mi se svi veselimo jer su one prodane za velike novce, ali kakav je učinak dakle na domaću privredu mi nemamo tu informaciju i ta informacija bi dakle nam donijela podatak koliko je važno ili koliko nam zapravo svima kao društvu koristi ulaganje u sektor usluga koji uglavnom ima nizak multiplicirajući učinak na zaposlenost, na dodanu vrijednost, na razvoj ekonomije. Znači, često se i spominje Rimca jel, mislim mi možemo se svi veseliti zbog njegovog privrednog uspjeha ali taj uspjeh treba izračunati. Njega treba statistički elaborirati znači koliko ta proizvodnja ima multiplicirajući učinak, da li je to razvijena serijska proizvodnja ili je to proizvodnja samo baterije, koje su to prateće industrije koje će proizvoditi proizvode za Rimca ili tu toga zapravo i nema. Iako dakle ta input, output analiza nominalno postoji ona se ne radi u mjeri koja je potrebna niti se rade specijalizirani izračuni za pojedine sektore, uglavnom se usvaja te standardizirane obrasce ali nema specijaliziranih analiza. Znači prvo pitanje zašto to zavod za statistiku ne proizvodi ili neka druga institucija? I drugo pitanje je naravno ključno, zašto vladajući nemaju interesa za takvim analizama? Pa s obzirom da nemamo uopće razvojnu ekonomsku politiku jasno je da nemamo niti industrijskih politika, a onda nije ni čudno da nemamo ni specifičnu statistiku za te potrebe. To dokazuje prije svega da vlasti nisu imale potrebe za takvom analizom, ali niti za razvojem. Kada samo napravimo nekakvu usporednu analizu, znači kada pogledamo koliko je takvih input, output analiza, međusektorskih analiza rađeno, udžbenika napisano '60.-tih, '87. ta zadnja analiza rađena za cijelu hrvatsku privredu, '73. te sektorske analize koje sam spomenula za brodogradnju, utjecaja svjetskih cijena na brodogradnju, međusektorskih analiza domaćih, utjecaja znači proizvodnja domaćih komponenti itd., što sam sve spomenula, ali kažem tad je naša brodogradnja bila 3 u svijetu. Jedni argument danas za gašenje brodogradnje je pedrasuda i medijske floskule. Znači mi ne temeljim našu odluku koja nije odluka Vlade jer ona zapravo nije argumentirana niti je ona ikad elaborirana u javnom prostoru ali je vidljivo iz samih učinaka da je politika prema brodogradnji negativna i da se brodogradnja misli zapravo svesti na minimum, mi nemamo argumenata niti imamo analize na temelju kojih se donijelo takvu odluku i ne možemo imati zato što su naše analize zapravo samo preslika i zapravo samo pokušaj da se usklade statistički podaci znači sa europskim statističkim podacima, a da mi zapravo ne vodimo razvojnu politiku putem statistike. Drugo zašto je statistika važna, ona je ključna za pitanje i uopće za društvenu pravednost. Osobito dakle za prikaz situacije materijalnih pokazatelja, siromaštva i deprivacije ali i izračuna minimalnih životnih troškova koji se u nas u skladu s neoliberalnom ideologijom nazivaju potrošačkom košaricom. Moram reći da oni koji tu košaricu troše nisu potrošači jel, već su oni radnici, ljudi koji žive od svojeg rada, a ono što trebaju iz te košarice nisu potrošački proizvodi već su to nužni proizvodi za reprodukciju golog života. Tako da je riječ stvarno o minimalnim potrebama, a ne o nekoj potrošačkoj košarici. Ona sadrži hranu, odjeću, sredstva za osobnu njegu, zdravstvene usluge, kućanske potrepštine uz troškove kulture, sporta, obrazovanja, njege djece, prijevoza, stanovanja, komunalija i sl. Minimalni životni troškovi dakle kod nas nisu precizno izračunati. Sindikati su računali tu famoznu minimalnu potrošnju odnosno tu potrošačku košaricu negdje 2011. godine i iznos do kojeg su oni došli je bio preko 6.600 kuna. Znači da biste održali goli život da to tako pojednostavimo treba vam preko 6.600 kuna za četveročlanu obitelj. Mi danas te izračune nažalost nemamo. U Sloveniji podsjetit ću vam minimalni izvoz bruto plaće će se od iduće godine izračunavati tako da će znači plaća, minimalna plaća biti najmanje 20% veća od izračuna minimalnih životnih troškova. Zašto? Zato šta izračunavaju minimalne troškove. I ta minimalna plaća je već sad skoro dupla dakle od naše. Mi danas dolazimo u situaciju da dižemo minimalnu plaću, a da postoji taj, ta potreba da se digne minimalna plaća i da ona iznosi 60% ove srednje plaće, ali ti podaci ti brojci, brojke apsolutno ne znače. Sutra ako se dižu cijene minimalna plaća će biti nedostatna i ovako je nedostatna znači čak i da dosegne tu granicu da bude dostatna, ako se dignu cijene ona nije dostatna. Znači moramo imati izračun minimalnih troškova života i uz te minimalne troškove života vezati izračun minimalne plaće, a ne uz postotke i ne uz srednju plaću ili medijalnu plaću. Kod nas se te minimalne potrebe nisu izračunavale, mi imamo nekakve izračune koji se mogu naći uz te materijalne pokazatelje deprivacije i siromaštva koji su stvarno alarmantni sami po sebi, spominjala sam više puta te podatke i navest ću recimo samo jedan da dakle skoro milijun ljudi živi u riziku od siromaštva, al da bismo iz toga izašli moramo imati izračun minimalnih troškova života [[Upadica: Hvala vam lijepa]] i uz to vezati minimalnu plaću.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, gđe. iz Državnog zavoda za statistiku, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2019.g. Što je statistika? Statistika je brojka. Što je naš interes? Interes je da bude otvorena, da bude javna, da bude svima dostupna i da imamo što više podataka. Način na koji ćemo koristiti te podatke u različitim aktivnostima ovisno od toga ko ih koristi, način na koji ih koristi. Svima su nam puna usta strategija, akcijski planovi, svega ostalog, a podloga za sve to zajedno je statistika. Podloga za sve to zajedno su podaci koje postoje u Državnom zavodu za statistiku koje samo ovisni o nama kako ćemo ih koristiti i kako ćemo ih analizirati i kako ćemo dalje s njima baratati. Dozvolite mi dve, dva primjera. Ja sam se tamo u prošlom stoljeću počela baviti prostornim planiranjem i kad ste išli raditi prostorni plan onda mi je jedan od važnijih ulaska u taj prostorni plan bio stanovništvo, broj stanovništva, migracije, transporti i sve ostalo. Znate kad ste jako mladi onda mislite da je to brojka koja je nevažna, a onda u životu se naučite da je svaka brojka koju imate izuzetno važna. Rezultat tih prostornih planova koji su rađeni na temelju brojka, na temelju projekcija jer tamo su tad rađena, kodna godina je uvijek bila ona famozna 2000. i onda kad se je, kad je Hrvatska dobila svoju državu, kad smo umjesto 100 i jedno 15 JLS-ova narasli smo na 555 odnosno 556, ali ne odmah. Jedinice su radile svoje prostorne planove i ono što smo analizirali svi zajedno, analizirali smo građevinska područja. Iz kog razloga? Građevinska područja su područja na kojim se može graditi, ali građevinska područja su i ona koja treba komunalno opremiti, pa kad ovdje govorite o infrastrukturi onda govori o tome kako su komunalno opremljena i onda se ispostavilo da je Hrvatska tamo negdje krajem prošlog stoljeća, a prostorni planovi su rađeni na kodnu godinu 2000. imala građevinskih područja da bi u Hrvatskoj moglo bez problema živjeti 20 milijuna stanovnika. Nas danas ima 4 milijuna i onda se ušlo u jedan dosta težak i dosta mukotrpan proces da se ta građevinska područja smanje, da se ona revidiraju, to jako dobro znaju oni načelnici koji ovdje sjede kroz proces koji su prolazili i uvjeravali svoje sugrađane da ta građevinska područja baš i ne mogu biti takva. Jer iz jednog građevinskog područja je obveza za pojedine općine i grad da komunalno opremi, pa onda kad to stavite na papir dođete do velikih iznosa. Dakle, da se je tad vodilo računa kad, kad su rađeni tamo '60.-tih, 70.-tih godina prošlog stoljeća prostorni planovi u nekim realnostima da se nije uljuljkalo u neku priču možda bi posao koji se radio 50.g. kasnije bio jednostavniji. Dozvolite mi jedan drugi primjer, vrlo svjež. Ima gradonačelnik jednog grada, glavnog grada RH koji statistiku doživljava na svoj način. Imamo europske izbore i uoči europskih izbora osvane na području Grada Zagreba, prepun plakata, ona lijepa plava zagrebačka boja na kojem piše da je Grad Zagreb jedini grad u Hrvatskoj koji ima prirodni, koji dakle prirodni prirast stanovnika. Dođemo do statističkih podataka koji pokažu da to baš i nije tako. Tad upozorimo DIP i kažemo da se novci građana Grada Zagreba koriste za, da se grad oblijepi plakatima koji jedna stranka koristi u svoju promidžbu vezano uz europske izbore, ali da taj podatak koji je na plakatima nije točan. Naravno, DIP je reagirao nakon izbora. Mi gradonačelnika jednako tako upozorimo u par navrata na gradskoj skupštini jel demografske politike Grada Zagreba se baziraju na određenim podacima koji su statistički i odgovor koji dobijemo, al to vas ne treba čuditi od gradonačelnika Grada Zagreba da statistika sigurno nešto krivo vodi jel da to sigurno nije tako i da ćemo mi tamo u travnju, svibnju ove godine vidjeti da statistika nešto krivo vodi, pa da su rezultati nešto drugačiji. Dakle, to vam je način na koji koristite statističke podatke. Ali možete koristiti i drugačije, možete koristiti, možda mogu reć i jedan treći primjer kad smo krenuli aplicirati već u onoj prvoj fazi vezano uz Fondove EU i tad smo aplicirali, bili su jako dobre i bila je ona omotnica pročistača otpadnih voda i onda su neki gradovi koji su u tom trenutku imali 4 ili 5000 stanovnika aplicirali za pročistač koji trpi 20000 stanovnika i onda naravno da ti neki projekti nisu prošli. Dakle, podatke treba koristit. Naš interes je da kad dajemo podatke, a tu su pogotovo podaci pojedinih poduzeća da ti podaci budu što točniji. Naš interes je kad se podaci, ja uvijek govorim o onom s čim sam se bavila ili ono što je nekako dio niše u kojoj, u kojoj, moje struke, dakle dosta su važni podaci koji su vezani uz građevinske dozvole jer po tome vi iz, daju se podaci svakih 6. mjeseci koliko je više ili manje izdano građevinskih dozvola, daju se podaci koliko je, koliko se njih odnosi za rekonstrukciju zgrada, koliko se odnosi za izgradnju novih zgrada i u tim podacima se barata još jednim podacima, vrijednost radova. E sad tu je nešto o čemu bi valjalo promisliti i o čemu valja i dalje razmisliti. Jedna vrijednost je građevinska vrijednost, druga, dakle čisti roh bau, duga vrijednost je vrijednost radova završenog objekta, 3. vrijednost je tržišna vrijednost. Dakle, to je nešto što može izazvati nekakvu zabunu, ali bez obzira na to sve zajedno, vi iz podatka koliko je građevinskih dozvola više ili manje izdano, možete iza toga izvući podatke vezano uz potreban broj zaposlenih u građevini. Dakle, brojka je, u startu je brojka, ali brojku treba analizirati, treba ju staviti u kontekst sveg ostalog jer iz stih brojke možete pročitati sve ono što vam treba. Ne samo za strategiju prostornog razvoja zemlje, već za sve druge strategije i za strategiju gospodarskog razvoja. Vi iz brojka odnosa uvoza i izvoza točno vidite što smo izvozili, odnosno vidite koja je potreba je Hrvatska prepoznata kao netko tko nešto proizvodi i dobro je u smislu izvoza, ali vidimo i ono što smo uvozili. Mene su posebno u ovom Izvješću, moramo priznati, zaintrigirali podaci koji su vezani uz zaštitu okoliša odnosno bolje rečeno uz klimatske promjene. To su oni podaci koji se, između ostalog, kao što i uvodno, državni tajnik rekao, podatke vodi DZS, ali ima niz podataka koje vode i druga tijela i koja onda dostavljaju državnom zavodu koji ih zapravo samo stavlja na jedno mjesto. To su vezano uz vode. Tu često, dakle uz vode i uz otpad. Mi tu često znamo raspravljati o vodama, znamo raspravljati o situaciji korištenja voda, ali ove podatke koje su dobili, zgodno je vidjeti, zgodno je vidjeti u vodovodnoj mreži, koliko Hrvatska je zaista opskrbljena vodom, vodovodnom mrežom, koliko se vode troši po stanovniku i točno znamo da je to na mjesečnoj razini otprilike 4 kubika jedan stanovnik Hrvatske troši vode, ali se vidi i koliko su gubitci u mreži, pa onda je iz ovih podataka mi vidimo da su gubitci u vodovodnoj mreži u Hrvatskoj u odnosu na nekakve druge usporedne zemlje znatno veći. I to je nešto što govori o tome da se u svojoj infrastrukturi ne brinemo na odgovarajući način. Ono što me jednako tako, vezano uz otpad, to znači način na koji zbrinjavamo otpad, način na koji se bavimo otpadom, danas je, vidim, zgodno je uvijek pogledati ujutro nekakve portale pa se točno vidi popis gradova u Hrvatskoj, jedan portal je objavio koliko, dakle, 10 najboljih i 10 najlošijih, koji razvrstavaju otpad, koji se bave s otpadom, ali to sve su podaci koji nam služe za nekakve druge strategije, za nekakve druge analize. Zaključno, statistika je stvarno brojka. Ono što je interes svih nas, da ona bude što točnija, da bude što realnija, da bude otvorena, da bude svim dostupna i da bude transparentna. A što ćemo iz toga iščitati, ovisno o onima koji rade pojedine strategije. Ali zaista, ne treba gledati niti pesimistički pa vidjeti sve loše, ali nije dobro gledati ni ružičastim naočalama jer onda, da se nešto krivo napravilo se ne vidi odmah. Neke stvari se vide za 10, 20 ili 30 godina. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani predlagatelju, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle pred nama je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2019. g. i u to, na to Izvješće imali smo sada priliku čuti nekoliko izlaganja, ali ja bi napomenula ono što zapravo je najvažnije što pred nama predstoji, a nositelj te aktivnosti je DZS i to je aktivnost koja je strateški važna, ne samo za DZS već i za nas, sve građane RH, a tu je godišnji popis kućanstva, odnosno stanovništva kućanstva i stanova i koji će se prevoditi u 2021. g., točnije, vjerojatno u ožujku dakle, iduće godine. Dakle, to je popis koji se radi svakih 10 godina i poznato je kako će se provoditi na dva načina. Dakle, samostalni popisivanjem stanovništva kroz dakle internetom, kroz elektronički sustav e-Građana i popisivanjem na terenu, s pomoću ispitivača koji će imati elektronički uređaj. Fokusirala bi se na ovo zadnje, dakle na popisivače koji se na terenu imati neposredan kontakt, čuli smo da je tu mogućnost i korone u idućoj godina prisutna i pred Zavod za statistiku to će staviti novi problem i očekuje se da će na to Zavod zajedno u pripremi na tu aktivnost imati svoje odgovore. Međutim, ono što bi posebno htjela napomenuti je educiranost ispitivača za koje se predviđa da će na samu edukaciju ispitivača, a i u pripremi samog ispitivanja biti utrošena značajna sredstva za educiranje i ispitanika, dakle građanstva kako će se popis provoditi, i da ljudi znaju odgovarati i biti pripremljeni na samo, na sam popis stanovništva. Dakle taj popis stanovništva bitan je iz nekoliko razloga, a posebno je bitan i za ona prava koja proističu iz ustavnih ovlasti nacionalnih manjina, a to je da na temelju tih podataka i nacionalne manjine ostvaruju svoja prava. Ja sama kao pripadnica slovenske nacionalne manjine, dakle jedne od manjina koji prijeti maltene opstanak, dakle potpuna je asimilacija na djelu i kulturna raznolikost RH koja niz tih malih manjina koji isto tako prijeti opstanak je ključna kod upravo popisa stanovništva. Dakle, bitna je i razlika između državljanstva i nacionalnosti koji ispitivači moraju upitati odnosno upisati u ispitni listić, a često je da ljudi ne znaju pravu razliku, a čak ni ispitivači ne znaju pravu razliku između državljanstva i nacionalnosti odnosno narodnosti. Dakle, nismo je, propustili smo prošlih, kod prošlih ispitivanja dovoljno dobro educirati iste. Naravno da kod toga treba paziti i na sugestibilnu moć samih ispitivača i dakle na vrlo jedan suptilan i vrlo moćan način se tom problemu posebno posvetiti. Dakle, nestajanjem nacionalnih manjina je štetno za RH i ponovno vas molim jer o tome govorila na sjednici Odbora za ljudska prava i nacionalne manjine da se o tom pitanju posebno vodi računa i kako ljudi bi mogli bez straha da će izgubiti neko egzistencijalno pravo mogu se opredijeliti za nacionalnost odnosno narodnost kojoj pripadaju ili koju osjećaju u sebi bez straha da će izgubiti plaću ili nešto što sam već prije napomenula da se tiče njihovog života ovdje u RH. Dakle, drugi problem koji bi aktualizirala je problem iseljavanja koji isto tako nije dovoljno dobro vidljiv u svim statističkim podacima koji su nama evo predočeni. I tu se posebno osvrćem na različita, različita, različite podatke recimo u SR Njemačkoj vidite da je drugačiji podatak koliko ljudi iz Hrvatske je ušlo, a koliko je kod nas evidentirano da je otišlo. Znamo da je od 2013. do 2018. maltene 200.000 ljudi iselilo iz RH dok je samo 88.000 došlo, dakle to je problem emigracije. I u, od u Hrvatskoj u čak 463 grada ili općine koje bilježe pad stanovništva zbog emigracije je samo 96 njih u plusu radi doseljavanja. To je problem koji statistika samo detektira, a politika nikako da riješi kroz svoje, kroz svoje zakone odnosno druge provedbene propise. Ovdje kod izvješća osvrnula bi se na ono što je zapravo …/nerazumljivo/… budućnosti, a to je problem gubitaka pitke vode. Često o tome govorimo i znamo iz izvješća da je skoro 2/3 pitke vode se odnosi na gubitak vode koje je iz vodonosnika zahvaćena i transportirana prema krajnjim korisnicima izgubljena u cijevima. To je više od 200 milijuna kubika vode. Neki izvori navode i 230 milijuna gubitka milijuna kubika vode gubitka. To je 2,5 milijarde kuna koje su nam iscurile u zemlju, to su enormni gubici. Dakle, usporedbe radi u Europi se smatra prihvatljiv gubitak od 15 do 18% vode. Što to znači da je tamo 3 puta manji gubitak. Što je zapelo u provedbi i kada će biti donesena uredba o uslužnim područjima opet ovisi o Vladi i time bi se značajno moglo uštedjeti te gubitke koje život znače. Dakle, cijena i samo podsjećam da je cijena litra vode u trgovinama, na benzinskim postajama maltene jednaka litri goriva. Tako da je to resurs današnjeg vremena i mi jednostavno kroz gubitke koje imamo i koji su vidljivi iz statističkog izvješća jednostavno ne percipiramo kao problem koji je potrebno nužno, hitno riješiti da bi se ovoga sačuvalo ono što nam je ova zemlja dala. I ono četvrto što sam posebno htjela napomenuti je siromaštvo isto tako nedovoljno razvidno iz izvješća i siromaštvo koje danas prije svega možemo riješiti sa vrlo brzim potezima pera. Dakle, ukoliko bi samo povećali osobni odbitak dakle to je već nadogradnja od 300, 3.800 kuna na 5.000 nekoliko tisuća ljudi bi dobilo od 300 do 400 kuna višu plaću, to mislim na medicinske sestre, vatrogasce i druge, druge zaposlenice kojima je hitno potrebno više novaca kako bi uopće mogli normalnije živjeti u ovo vrijeme. A što se tiče siromaštva to je nekako jednako maltene između umirovljenika koji danas primaju znači prosječnu mirovinu negdje oko 2.500 kuna i to oko 650.000 umirovljenika to je jednostavno nemoguće sa time uopće preživjeti i statističko izvješće koje je svake godine pred nama nije nam upozorenje, nije upozorenje ovoj Vladi da zaštiti te umirovljenike i da nam omogući da naše starije zaštitimo od siromaštva. Statistika dakle ne smije biti skup brojki nego je temelj za konkretno djelovanje. Kao politički predstavnici naroda izabrani smo da delegiramo i stvorimo zakonske okvire da nam ljudi žive bolje i da budu zaštićeni [[Upadica: Hvala.]] od strane države. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predstavnici Državnoga zavoda za statistiku, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2019.g. Službena statistika važna je važna ne samo na nacionalnim nego i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. Ulaskom Hrvatske u EU integriran je statistički sustav RH u Europski statistički sustav, čime nam je omogućeno uspoređivanje podataka RH s podacima država članica EU. Dobro da je tako, pa sada jasno možemo utvrditi kako smo po svim pokazateljima na samom dnu svih relevantnih ljestvica. Iako je Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti RH 2019.g. planirana provedba ukupno 284 statističke aktivnosti, od čega je velika većina i provedena, postavlja se pitanje imamo li mi u Hrvatskoj upotrebljive baze podataka i koristimo li ih na kvalitetan način? Poštujući pravila temeljem kojih Državni zavod za statistiku prikuplja i obrađuje podatke ostaje nejasnim zašto se naše institucije ne koriste tim i takvim podacima? Primjerice kada govorimo o poljoprivredi uvažavajući činjenicu da jedini u EU imamo Zakon o OPG-u mi zapravo ne znamo točan broj OPG-ova, ne znamo niti što točno oni proizvode ili koliko je vlasnika istih koji su obveznici plaćanja doprinosa, kao i poreznih davanja? Državni zavod za statistiku te podatke ne prikuplja. Njih ćemo možda doznati tek popisujući poljoprivredu. No što ako nam osobe kod kojih se vrši popis poljoprivrede daju krive ili netočne podatke? Iz navedenih razloga niti Hrvatska poljoprivredna komora ne može održati redovne izbore u svojim redovima. Kada pitate poljoprivrednike što oni misle o navedenoj problematici, oni će vam reći da je tome tako zato jer veliki broj uposlenika u Ministarstvu poljoprivrede ima svoj registrirani OPG i da se upravo zbog njih skriva stvarno stanje na terenu. Isto je i kod evidencije o poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu RH. Iako je Zakonom o poljoprivrednom zemljištu definirana obveza vođenja evidencija o obradivim površinama, mi te evidencije ipak nemamo. Nemamo niti bazu podataka o plaćanju ili eventualnom neplaćanju iznosa zakupa poljoprivrednog zemljišta. Odete li malo među građane možete čuti kako se niti koncesije ne izmiruju redovito. Privatne tvrtke detektirale su nam broj neobrađenih hektara na području teritorija RH. Dakle, ne Državni zavod za statistiku, niti državne institucije nego privatne tvrtke. Moguće je da ovo nije posao državnog, ureda za statistiku. No kada imate na raspolaganju saznanje kako u spomenutom uredu radi preko 7 stotina uposlenika koji za svoje aktivnosti godišnje troše oko stotine milijuna kuna proračunskih sredstava tada se moramo zapitati imamo li pravo i na gore navedene podatke, a sve u cilju jačanja transparentnosti sustava i izjednačavanja građana pred zakonom. Zadržat ću se na poljoprivredi. Unutar izvješća obrađeni su samo podaci o ratarskoj proizvodnji iako je izvješće za 2019.g. imamo dostupne pokazatelje tek za 2017. i 2018.g. U 2018. proizvodnja uljane repice u RH je bila 155842 tone, što predstavlja određeno povećanje od 14,8% u usporedbi s proizvodnom 2017.g. Proizvodnja kukuruza bila nam je 2 milijuna 147 tisuća i 275 tona, što predstavlja povećanje od 37,7%. U 2018. proizvelo se 245,188 tona soje, što je za 18% više nego li u 2017., a pšenice se proizvelo 738363 tone, što je povećanje od 8,2% u odnosu na 2017.g. Nastavno na ove podatke, obični smrtnik očekuje poveznicu s proizvodnjom mesa i mlijeka u RH jer što je svugdje u svijetu logično ratarska proizvodnja trebala bi biti u funkciji stočarske proizvodnje, no ne i u Hrvatskoj. Sukladno tome slijedeći podataka u ovom izvješću trebao bi biti koliko smo proizveli litara mlijeka i koliko smo proizveli kilograma mesa. Razlog zašto nećete u izvješću naći podatak o stočarskoj proizvodnji je taj što se proizvedene spomenute količine žitarica u RH izvoze. One ne služe za ishranu stoke jer stoke više nema. No ni o tim pokazateljima nemamo podataka u ovome izvješću Državnog ureda za statistiku. U izvješću čitamo kako je nastavljen rad na razvoju statistike Agrookoliša u suradnji s drugim institucijama, dakle Ministarstvom poljoprivrede, Ministarstvom zaštite okoliša i energetike, Hrvatske agencije za okoliš i prirodu. Iskreno, ja ne razumijem rad spomenutih institucija ukoliko povežemo stvari, dakle proizvodnja žitarica u Hrvatskoj raste, za proizvodnju žitarica nužno je koristiti umjetna gnojiva dobivena kemijskim putem. Uništavanjem stočarstva uništilo se i dostupnost i mogućnost korištenja prirodnih gnojiva. Navedene institucije unutar problematike Agrookoliš, Agrookoliša na ovu temu nemaju ništa za reći. Zašto naša struka šuti? Zar svako izvješće koje dođe nam na stol mora prikrivati stvarno stanje u našoj zemlji, pa čak i izvješće o statističkim aktivnostima? Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, ravnateljice Državnog zavoda za statistiku zajedno sa suradnicom. Evo pripremajući se za ovo izlaganje, čitajući Izvješće o provedbi statističke aktivnosti u RH za prošlu godinu mogli bi reći da je i statistika skup eto, nekakvih brojeva, ako ćemo tako trivijalno pristupiti, jednom problemu kao što je rad Državnog zavoda za statistiku. No, ako malo pažljivije pročitamo to Izvješće, malo šire o njemu razmislimo, zapravo, tek onda nalazimo važnost rada DZS-a i sve ono što oni rade tijekom cijele godine. U izvješću navedeno je da je bilo planirano odraditi 284 statističke aktivnosti, da 3 nisu odrađene, ali čuli smo i na raspravi na odboru od ravnateljice DZS-a da su i te preostale tri aktivnosti odrađene tijekom ove godine do 31.3., nešto zbog rokova što je Eurostat produžio, nešto iz tehničkih razloga. Znači sve 284 zacrtane aktivnosti, one su odrađene. Ovdje je bilo riječi i o broju zaposlenih u okviru DZS-a. Ako smo pažljivije pročitali izvješće, mogli smo vidjeti da taj broj unazad 10 godina, tamo od 2010. kad je Zavod imao preko 600, čini mi se 618 zaposlenih, ove godine taj broj kontinuirano se smanjuje, a ove godine došli su na 502 zaposlena djelatnika. Možda je u tome zapravo i leži razlog zašto DZS ne može raditi sektorske analize i uvezivanja i isporučivati i analizirati i druge vrste podataka, no eto, 502 zaposlena, pa pogotovo ako malo opet dublje zagrebemo, pa pogledamo i dobnu strukturu tih zaposlenih i zapravo možemo konstatirati da radi se o relativno starom kadru, ako samo, 30-tak posto, čini mi se, zaposlenih, da je u nekoj mlađoj životnoj dobi. Ali, niste usamljeni u tom problemu. I druge državne ustanove imaju problema sa brojem zaposlenih, sa nepopunjenim sistematizacijama, tako da vjerujemo godinama koje su pred nama, da ćete uspjeti doskočiti tom problemu, da ćete uspjeti dodatno ekipirati, kadrovski popuniti sa mladim stručnim osobama, motiviranima i željnima znanja i učenja, popuniti redove DZS-a. Naravno, ovdje je bilo riječi i o popisu stanovništva koji nas očekuje i nagodinu. Vidjeli smo iz izvješća za 2019., pripreme su već počele. Ove godine donešen je i Zakon o popisu stanovništva, stanova i kućanstava koji nas očekuje nagodinu. Nekoliko stvari posebno bih istakao, a to je zapravo mogućnost da će građani moći popunjavati onaj anketni upitnik elektronski iz svog doma putem sustava e-Građani. Za svaku pohvalu, jedino prijedlog, što više treba ispromovirati mogućnost korištenja e-Građani, na taj način popunjavanja upitnika za popis stanovništva. Naravno, ne moram vam govoriti koje su blagodati tog sustava, ali konstatirati možemo da još uvijek mali broj građana u Hrvatskoj koristi sustav e-Građani. Ja osobno sam se uvjerio, pa mogu reći pomalo i neugodno se iznenadio kad smo imali u 3., 4. mj. situaciju oko izdavanja onih e-Propusnica za vrijeme korona krize pa kad je sve išlo preko sustava e-Građani. Pa tek se onda vidjelo koliki zapravo ljudi uopće ne koriste sustav e-Građani. A još više začudi da su to mahom mladi ljudi, visokoobrazovani, kojima tehnologija nije nepoznata, koriste se internetom, koriste se aplikacijama, a jednostavno nikad nisu očito osjetili potrebu da se prijave u sustav e-Građanin i da počnu koristiti te usluge. Ni to samo riječ o prosječnom stanovniku RH, tu riječ naravno može u službenicima državnim i lokalnima koji bi u prvom redu trebali promovirati korištenje takvih sustava, a oni prvi sami od sebe to nemaju i ne koriste. Pa evo, možda bi trebali i iskoristiti ih i popis stanovništva koji nam ide nagodinu da to, da dodatno ispromoviramo sustav e-Građani, da ga bacimo u prvi plan ljudima, da što više ljudi ubuduće se koristi tim sustavom. Također, što osjetio sam potrebu napomenuti u vezi popisa koji nam ide nagodinu, citirat ću iz vašeg izvješća, osnovne aktivnosti vezane za unaprjeđenje .../nerazumljivo/... statističkog sustava, usmjerena su na jačanje uloge administrativnih izvora podataka i njihovu širu primjenu u statističke svrhe, čime se pridonosi učinkovitosti statističkog sustava. Pa naravno, podatke koje ima jedno tijelo, pa nećete ga vi valjda opet prikupljati. Konstantno nam se događa da jedne državne institucije imaju podatke, druga državna institucija treba te podatke, pa onda ili preko korisnika, preko građana, poduzetnika tražimo odi, ne znam, u poreznu, u katastar, ne znam ti ni ja gdje, donesi papir. Trebamo općenito raditi na tome i kao društvo i kao država da se međusobno usklade i što više uvežu državne institucije kako ne bismo nepotrebno zamarali i naše građeni i ostale korisnike, poslovne subjekte nepotrebnim administriranjem i trošenjem cipela šetajući od institucije do institucije. Vidio sam, tu ćete, sporazum ste sa MUP-om potpisali, preuzet ćete podatke od njih. Također, vidljiv je napredak u području statistike tržišta rada, gdje od sada podatke preuzimate i prema područjima onih, nema NKD, prema razvrstavanjima i plaće analizirate iz onih JOPPD obrazaca, gdje je sad puno vidljivije i jasnije su nekakve nekakvi ekonomski odnosi na području tržišta rada. Naravno da važnost točnih i pravodobnih statističkih podataka kao podloga za donošenje pravih, pravodobnih, ispravnih političkih odluka i mjera je neupitna. Ne sumnjamo u točnost podataka koje nam isporučujete, nekakav opći dojam je da DZS, ako bismo na neku ljestvicu možda trebali staviti državne institucije u koga imamo više ili manje povjerenja, vjerujem da DZS pri vrhu te ljestvice bi bio, što se tiče točnosti podataka, opći dojam je takav da, ako vi kažete da je nekakav pad, rast, plus, minus, neke postotke ili apsolutne brojke, to se ne dovodi previše u pitanje. To je naravno zasluga i vas koji trenutno radite i vodite Zavod za statistiku, ali i svih onih koji su prije vas svoj rad ugradili u državni, u rad DZS-a. Koliko je važno dobiti precizne i točne podatke, jednako tako, važno je dobiti i pravodobno te podatke. E tu vjerujem da postoji možda prostor za napredak kako bi se brže mogli prikupljati i analizirati, prezentirati ti podaci. Naravno da za donijeti bitnu i važnu političku odluku koliko je bitno da je ona ispravna toliko je isto bitan i tajming. Prebirući malo onako po glavi jutros koja bi to bila bitna politička odluka i mjere, a da je bitan tajming odmah sam se naravno prisjetio i mjera Vlade RH tamo iz ožujka, travnja kao odgovor na korona krizu, i pomoć gospodarstvu i pomoć za spas, mjere za spas radnih mjesta da su te odluke bile donešene ne znam sa 6 mjeseci zakašnjenja vidjeli bismo sasvim neku drugu sliku gospodarstva danas u Hrvatskoj vjerojatno bi i zavod za zapošljavanje bio pun ljudi koji traže posao. Možda nije primjer možda sam mogao naći sa višem stupnjem korelacije između pravodobnih statističkih podataka i pravodobne odluke, ali ovime sam zapravo htio skrenuti važnost na pravodobno donošenje ispravnih i pravilnih, političkih, političkih odluka. Naravno Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovo izvješće za, izvješće za prošlu godinu. Povjerenje koje sam spomenuo opće imate ga, jednako kako povjerenje smo imali u vaše podatke kad smo unazad zadnje 2-3 godine gledali brojke kako nam i BDP u porastu, kako zaposlenost rate, nezaposlenost pada, državni proračun konačno u suficitu, onda smo vidjeli da je i to moguće nakon dugog niza godina. Vidjeli smo da to nije samo teorija nego i u praksi to moguće. Ove godine bit će zanimljivo naravno posebno ćemo svi gledati vaše podatke kad te brojke ne budu baš kako su bile u zadnjih nekoliko godina, opet nema razloga da vam ne vjerujemo, ali očekujemo naravno i što prije, već iduće godine da te brojke budu sa pozitivnim, sa pozitivnim predznakom. Evo, zahvaljujem se na pažnji i Klub zastupnika HDZ-a podržava izvješće. Hvala.
Hvala lijepo. Idemo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo naši građani nas ovo vrijeme koji nas slušaju znaju da statistički pokazatelji postoje, statistika postoji, međutim ja kao čovjek koji želi čuti rješenja poslije statističkih pokazatelja ja ih ne vidim. Prije godinu dana u prošlom mandatu sam ovdje govorio u nekoliko navrata o statistici naših iseljenih ljudi, tj. o statistici BDP-a u odnosu na BDP od naših iseljenih ljudi, znači 6% BDP-a je od ljudi koji su otišli vanka i preko doznaka šalju svojim obiteljima u Hrvatsku ovaj novac, 6% BDP-a to je najviše u EU, Europi i svitu. Kad je Irska bila u najgorem demografskom padu, Hrvatska je u gorem odnosu, znači 6% BDP-a i kad sam ja govorio da je to 6% BDP to je hrvatska nenarodna banka jedno vreme krila, sve je osim narodne banke, to vam je 20 milijardi kuna. U isto vrijeme koliko ti statistički ovaj rezultati mogu ovaj stvarati maglu kako more Vlada bacati maglu i što se ovdje hvalio premijer kako je gospodarski rast prije korone krize najveći kako je to uspješno. U biti znate od čega je gospodarski rast, od politika koje su katastrofalne, koje su iselile naše najkvalitetnije ljude sa svojih poljoprivrednih zemljišta, iz brodogradilišta, iz tvornica, iselili u treće zemlje i ti ljudi su slali novac svojim obiteljima, nažalost šta obitelji u cijelosti sada iđu za vrijeme, slična je to politika kad za vrijeme Titove Jugoslavije kada je organizirao vlakove da iđu u Njemačku da šalju svojim obiteljima ovaj novac poglavito iz moga kraja, Imotskog kraja, Hercegovine da bi što više, tako i sada organizirano se naše ljude da rade u drugim državama, da šalju u Hrvatsku i to 6% BDP-a, 6%, a u isto vrijeme se ovde premijer hvalio sa gospodarskim rastom i onda donosi Zakon o strancima gdje ukida radne kvote za strance. Znači to je ciljana politika, iseli Hrvate, mlade i najkvalitetnije, najpotentnije, bilo liječnici, bilo bravari bilo do intelektualaca iselili ih vanka da šalju novac u Hrvatsku, ispraznite državu i sad više nema kvota za strance jer na tržištu rada nema radne snage. E, to je ta prevara kada govorimo o gospodarskome rastu. Također kada ministrica poljoprivrede kaže ja sam sve obaveze prema poljoprivrednicima ispunila, isplatiti smo nikada više potpora u poljoprivredi, poticaja, kad pogledate onda statistiku nikad više nismo uvozili prehrambenih proizvoda, 3 milijarde EUR-a, nikad manje proizvodnje mlijeka, nikad manje proizvodnje u gospodarstvu bilo, mislim u svim segmentima imamo problem, a Vlada stvara dojam vidi se da je to školovano pod Bruxelleskim svjetlima, stvara dojam da je sve lipo pod ovom svjetlima i onda ja kad to njega slušam, premijera il vas koji ste bili po klubovima od gospodina Kovačevića i ostalih kad vas slušam onda mislim ne znam jel to isto kad dođem doli. Dođem doli na selo, Cetinu gledamo, selo nema vode, dođem u Rudu gledam Cetina izvor fenomenalna Ruda odličan nema ovaj vodoopskrbu vidim ribnjak tu kvalitetna najkvalitetnija riba u Europi, pastrva, ribnjak ne radi, a svega uvozimo, nikad više nismo uvozili. I postoji li tu onda ikakva logika ne umanjujući rad dapače, rad statističara ja ovdje govorim, znači kako se stvara magla i zbog čega je demografski pad. I zato je ova korona kriza na koju se vi često vadite sada, sad je za sve kriva korona kriza. Zato je ova korona kriza razotkrila sve loše politike, jer kada sam govorio ovdje i predlagao zakon i sad sam dao zakon o poljoprivrednom zemljištu, da se zabrani prodaja strancima poljoprivrednog zemljišta ako mogu Mađari, možemo i mi, to je strateški resurs, da proglasimo isključivi gospodarski pojas, da zaštitimo našega ribara, naš riblji fond, našu floru, našu faunu to je naša obaveza. Nama Talijani stvaraju dodatnu vrijednost na ovaj loveći ribu, branajući podmorje ili na poljoprivrednome zemljištu vidimo da svak kupuje, srpski poduzetnici, svak to kupuje, a da ne govorimo o izvorima vode i svim ostalim našim resursima. Znači, statistika je statistika, brojke, a ovo što Vlada može podvaliti kukavičje jaje da je to gospodarski rast, a Hrvatska 2/3 …/nerazumljivo/…
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje ostanite ovdje molim vas, poštovanog zastupnika Škore. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bulj govorili ste ovdje o iseljenicima nisam se htio javljati na ovu temu jer kažu da je statistika uglavnom točan zbroj netočnih podataka, kada sam svojevremeno tražio način kako da dođem do broja naših iseljenika gotovo je to bilo nemoguće pa sam to saznao iz nekakvih njemačkih izvora. Kao poduzetnik mogu reći da puno puta dobijemo zahtjeve za ispunjavanjem određenih obrazaca koji uistinu frustriraju i ono što je u statistici vrlo važno je način kako se neki podaci prikupljaju i način kako se obrađuju. Ono što čeka Hrvatsku državu u slijedećoj godini je popis stanovništava. Zanimljivo je da će možda po prvi puta biti situacija u Hrvatskoj da će recimo jedan narod popisivati pripadnici jednog naroda, a neki drugi narod bi trebali popisivati pripadnici drugog naroda. To je eto jedna od tragedija hrvatske statistike i obrade podataka koje sakupimo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Nažalost RH je sve normalno ono što nije normalno, prikaziva se demokracija ono što je demokracija i tu se s vama slažem u potpunosti. Ovdje se kad se je raspravljalo o popisu birača tj. onima koji će prikupljati birače sjećam se SDSS je diga toliku paniku ovdje kao većina da nije htio uopće glasat to je bilo problema da im se moralo zadovoljiti da ljudi nacionalne manjine popisivaju te ljude nacionalne manjine. Sad zamislite koja je to diskriminacija prema i većinskom narodu i manjinskom, ako je to demokracija, ako je to demokracija da Milorad Pupovac određiva tko će popisivati ljude u RH ili Furio Radin ona to je demokracija sele se demokracije da je ovo Vlada i prija, a i sada Milorada Pupovca, Furia Radina i par njih iz manjine, jer je nevjerojatna toliko nepovjerenje onih koji upravljaju jer oni nisu nacionalna manjina ovdje, ovdje su oni većina, mi smo manjina, mi smo oporba, tako da je ovo jedna diskriminacija nezamislivih razmjera premda treba poštivati nacionalne manjine, ali ovo je diskriminacija.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davorka Vidovića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, evo ja imam tu sreću, nesreću da imam dugo pamćenje saborskih rasprava pa i negdje kontinuitet odnosno mali diskontinuitet je bio ovaj rasprava o izvješću kakvo danas raspravljamo koje zapravo dolazi, evo sjećam se prije 15-tak godina negdje, vrlo slične, vrlo slične strukture, vrlo slične metodologije, vrlo sličnog sadržaja. Neću reći da se ništa nije promijenilo u 15-tak, ili 20 godina koliko pratim ova izvješća, bilo je dakako znatnih prilagodbi što je između ostalog i u ovom izvješću naglašeno, prilagodbi europskom, europskim standardima i u statistici, no međutim dozvolit ću si da repliciram jednu svoju raspravu od jedno baš tako negdje 12, 13 godina kada je riječ o ovom izvješću i da ga iskoristim zapravo kao svojevrsni …/nerazumljivo/… za uvođenje nečega uvođenje nečega za što postoji silna potreba, za što postoje tehničke mogućnosti, ali je očigledno izostala politička volja. Riječ je o tome da bi Hrvatska kao što ima i većina zemalja ja mislim svega 2-3 u Europi nemaju konačno morala dobiti registar stanovništva. Upozoravam na ovaj aspekt našeg statističkog praćenja jer je doista tragično kako je to maločas kolega Škoro rekao tragedija Hrvatske statistike da mi 2020. godine zapravo nagađamo i procjenjujemo o najvrijednijem resursu kojega i jedinom ova zemlja ima. Mi doista ne znamo koliko nas uopće u Hrvatskoj živi, mi ne znamo kakav je status tih ljudi koji žive u Hrvatskoj, koliko je državljana, koliko je stranaca, koliko ima boravište, mi preko Njemačkih, Irskih, Francuskih ili Britanskih statistika saznajemo koliko se državljana Hrvatske iselilo i pri tome ne znamo jesu li to ljudi koji su, koji žive u Hrvatskoj ili BiH s hrvatskim državljanstvom. Dakle, mi elementarne stvari ne znamo o ovoj zemlji, koliko nas ima, mi znademo da imamo 3.800.000 birača, a zapravo pitanje dal imamo i nešto više od toga stanovnika. Dakle, to su doista, to su doista krajnje zabrinjavajući podaci. Mi teško možemo znati kada donosimo bilo kakvu regionalnu politiku, kada socijalnu, demografsku politiku, obrazovnu politiku, kako ćeš ju vodit ako imaš procijenjeno stanovništvo i ako moraš očekivati 2021. kao što si tek od 1921. da dobiješ popis stanovništva da saznaš elementarne ključne podatke o velim jedinom najvažnijem i najozbiljnijem resursu svake zemlje to su njeni ljudi. Dakle, registar stanovništva, postoje danas mogućnosti, postoje tehnike, postoje tehnologije, zna se kako se to radi i mi možemo dobiti sve one podatke abdatirane da tako kažem svakoga dana. To znači onoga trenutka kada je recimo evo kolega Škoro doktorirao da je to istoga trenutka u statistici ubilježeno kao jedan doktor znanosti više u tom i tom području. Da imamo precizne podatke o socijalnom stanju. Mi ne znamo koliko nam djece, zapravo nagađamo il imamo vrlo površne podatke koliko nam je obuhvaćeno recimo vrtićima. Slovenci znaju da ih je 97%, mi pretpostavljamo između 57 – 62 itd. Mi ne znamo koliko djece čuvaju tete, koliko tih teta, baki ili ne znam koliko prima plaću za to čuvanje. Recimo, kako ćete vi planirati u tom području, kako će u Dvoru na Uni da kažem nešto iz moje izborne jedinice, planirati bilo kakav razvoj ako mi nemamo precizne podatke o tome. Kakva je dobna struktura tih ljudi? Koliko je tamo ljudi samo ubilježeno žive, a zapravo žive u Beogradu, Italiji ili ne znam gdje druge, a ovdje su samo prijavljeni? Koliko je onih koji su stariji od 65. godina? Ako netko poželi investirati 100 milijuna nečega u Dvoru na Uni s kojim potencijalom radne snage on može računati? Dakle, temeljni razvojni planovi u bilo kom području na kvalitetnim podacima kojih mi nažalost nemamo, a mogli bismo ih imati jer za to nema nikakvog razloga da ih nema jel postoje takve mogućnosti. Pitanje migracija dnevnih, pitanje studenata, pitanje njihove motivacije za povratak, za dolazak i vraćanje u pojedine krajeve sve je to ono što bismo mi trebali imati, a u ovom trenutku nemamo jer naša statistika ne raspolaže podacima. Imamo procjene temeljem nekih podataka izvan u različitim sustavima.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Škore.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Vidoviću. Očita je i slažem se s vašom rezignacijom u tonu koji je bio kada ste govorili o svemu ovome, znači očita je nezainteresiranost i svojevrsno odrađivanje posla kada je u pitanju vrlo dragocjena stvar ovih statističkih podataka. Nismo govorili ovdje o metodologiji, kako su se oni obrađivali, međutim ono što je bitno za reći kada ste govorili o tome koliko nas ima, bitno je pitati možda i koliko ustvari ljudi ima hrvatske putovnice, koliko ljudi ima hrvatsko državljanstvo. Mi ne možemo ukinuti vizni režim sa SAD-om upravo iz razloga što je postotak odbijenih viza veći od dopuštenog, usuđujem se reći da možda i neki koji su pribavili putovnice na crnom tržištu jer dobar dio hrvatskih putovnica je, barem se ja toga sjećam prije dosta vremena, nestajalo iz diplomatsko-konzularnih predstavništva i pitaj Boga gdje su završile. Dakle, definitivno ovo je bitna stvar, ali nažalost nedovoljno se njoj posvećuje pozornosti kao i mnogim drugim stvarima.
Poštovani zastupnik Vidović.
Pa ja se potpuno slažem. Taj aspekt nisam specijalno spominjao, ali u svakom slučaju kako je rekao, temeljna funkcija nacije države je da regulira zapravo i da ima precizan uvid u to tko su njeni stanovnici, gdje se ti ljudi nalaze, gdje oni borave u svakom trenutku. Mi imamo više zdravstvenih osiguranika, 4 milijuna i 100 tisuća, 138 tisuća nego što imamo stanovnika u Hrvatskoj. Mi doista ne znamo gdje se ti ljudi nalaze, nema nikakvih evidencija. Postoji nekakva obveza odjave kada vi odlazite negdje, ali ljudi se ne odjavljuju. To se da regulirati, to nije nemoguća misija. Dakle, i ovo pitanje da li se zloupotrebljava i na koji način, upravo nepreciznost tih statističkih praćenja je sasvim legitimno pitanje, sasvim sigurno da se to događa.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vrkljana.
Poštovani gospodine dopredsjedniče. Poštovani gospodine Vidović. Nepojmljivo je i mislim da je vrlo teško očekivati da se netko ne slaže sa današnjim vašim izlaganjem, međutim prekratko je vrijeme ovo koje mi dobijemo da bi mogli to šire elaborirati. A ja bih samo rekao pošto se potpuno slažem s vama da nit nam funkcionira statistika, nit nam funkcionira sve ono što u državi bi trebalo funkcionirati da dobijemo kvalitetne podatke, a pošto nemamo te podatke nego se moramo oslanjati na zemlje u koje se naši ljudi iseljavaju Irska, Njemačka i susjedne zemlje, ja bih rekao samo ovako, u Hrvatskoj očekivano je da se iselilo 400 tisuća stanovnika, to vam je kao da netko kaže u sljedećih osam godina neće se roditi nijedno dijete u Hrvatskoj, to je taj odnos iseljene i domovinske Hrvatske.
Poštovani zastupnik Vidović.
Ja se slažem dakako, produbljujem zapravo probleme, slažem se da je kratko vrijeme. Negdje sam pročitao podatak, ne znam da li je točan, da je na 36 tisuća novorođenih u Hrvatskoj u prošloj godini, na 36 da je negdje oko 6 tisuća Hrvatica, državljanki Hrvatske rodilo u inozemstvu. Taj podatak kada bi se dublje prokopavalo govori o strukturi iseljavanja. Nama odlaze žene u fertilnoj dobi, to nisu ni starci. Pitanje je koliko je djece iselilo? Mi znademo da gubimo radno sposobno stanovništvo, prirodnim putem to je negdje od 2013. do sada oko 207 tisuća prema mojim nekim izračunima je izgubljeno zbog smanjenog priljeva iz nižih dobnih skupina i odlaska ubrzanoga bejbi bum generacija, iseljavanjem negdje oko 300 tisuća. To je pola milijuna u radnom kontingentu.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Marina Mandarića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nekoliko samo stvari. U izlaganju u ime kluba namjerno nisam spomenuo popis poljoprivrede kako bih imao priliku kroz pojedinačnu raspravu osvrnut se i na taj posao koji trenutno radi DZS, popis poljoprivrede čini mise zadnji napravljen 2003. godine naravno da će koristiti. Koristit će svima, u prvom redu oni koji osmišljavaju poljoprivrednu i ekonomsku politiku RH. Zašto nemao sve podatke već sad apdejtane da na klik daj mi ovaj podatak, daj mi onaj podatak, vjerojatno je tu jako puno razloga, vjerojatno se problemi vuku već godinama. Ali ajmo pogledati unaprijed što možemo i kako možemo sustav poboljšati. Slažem se i sa izlaganjem zastupnika Vidovića da bi odlično bilo da bi kroz nekoliko klikova mogli doć do tih vrlo potrebnih podataka. No kao što sam i već rekao vjerojatno rješenje odnosno dio rješenja tog problema leži u slaboj ekipiranosti odnosno nepopunjenoj, uvelike nepopunjenoj sistematizaciji Državnog zavoda za statistiku. Vjerujem da u godinama koje su pred nama i oni će se pozabaviti upravo tim stvarima. Nije normalno i nije dobro da mi takve podatke nemamo u realnom vremenu. U godinama koje su pred nama nadam se da ćemo ih imati, što se tiče i popisa poljoprivrede, evo konačno ove godine imat ćemo stvarno stanje, ali ono će bit stvarno stanje opet s nekim unatrag datumom, to će bit sa datumima, sad ne znam, iz rujna, listopada, kad popisivači idu na OPG-ove. I kod mene, kod mojih su bili i popisali sve što obiteljski OPG radi, al uvijek će to biti neki stari podaci. I nekad je možda i preidealno očekivati da u realnom vremenu imamo sve podatke. To je nekakav savršeno zamišljeni sustav koji vjerojatno nema nigdje u svijetu, neće biti vjerojatno ni kod nas nikada, ali treba tome stremiti i treba pokušati što bliže, što bliže tome biti. Jedino čini mi se kad se radi o popisu, o popisu poljoprivrede, malo mi možda žao što je propuštena prilika koje, koji je nekakva ajde recimo mala proba i za popis stanovništva koji nas očekuje na godinu, koji je najobuhvatniji možda posao u vašem djelokrugu što možda nije isprobana, isproban ovaj sistem preko sustava e-građani. Al dobro, znamo i ovdje su mnogi poljoprivredni proizvođači unaprijed popunjavali anketne upitnike, tako da se opet ne mora kod svih ići na taj način se zapravo ubrzalo, ubrzao, ubrzao rad. Još jednom evo, ne mogu drugo nego reći da podržavam ovakvo izvješće i rad Zavoda za statistiku uz sve ove opaske za unaprjeđenja, da ćemo u nekim raspravama u idućim godinama konstatirati da su značajniji iskoraci. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu raspravu poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog doma Škore, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Pažljivo sam slušao vaše izlaganje u ime kluba, evo i sada. Dakle, 502 ljudi. Uvijek je pitanje kad se nešto radi zašto se radi, koji je krajnji ishod i šta činimo sa tim podacima ovaj koje prikupimo. Rekli ste da nažalost nismo u stanju da na jedan klik dobijemo rezultat. To je problem loše informatizacije sustava ministarstava povezanosti, dopustite da ponešto znam o tome, i to je ta tragedija jer se uglavnom kada su se nabavljale informatičke komponente i oprema onda se uglavnom pogodovalo podobnima, a nije se vodilo računa o tome da trebamo bit u stanju na jedan klik upravo obraditi te dragocjene podatke, posebice zbog toga što imamo i putovnice i osobne iskaznice koje su sada biometrijske, dakle možemo puno toga pratiti kada su ljudi u pitanju. Ali ono što definitivno moram reći vi ćete podržati ovo izvješće i lijepo je da ga podržite, međutim nema dovoljno integriranja [[Upadica: Hvala]] i nema dovoljno ovaj analiza onoga što prikupimo. Nažalost, nažalost ovi vrijedni ljudi rade par puta [[Upadica: Hvala]] uzalud.
Odgovor poštovanog zastupnika Mandarića.
Evo zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Škoro, mogu se složiti da još uvijek postoje prostori za napredak ogromni i u informatizaciji državne i javne uprave i u njihovom uvezivanju ove priče oko nabavke pojedinih, pojedine opreme informatički, informatizacijske oko eventualnih pogodovanja, ne znam što bih rekao, zato možda vi imate neke informacije, pa evo na vama je da to iznesete tamo gdje treba iznijeti. Naravno, treba opremiti informatički, informatizirati cijelu državu. Kad smo to krenuli raditi? Pa prije par godina. Dal se to može tako brzo riješiti preko noći nije za očekivati, al treba na tome ustrajati i ne prestati inzistirati na što većem, gdje god se može uvesti informatizaciju, automatizaciju, što manje hodanja, što manje papira, samo na taj način poboljšat ćemo ne samo rad Zavoda za statistiku nego, nego općenito i cijele države. Hvala.
Repliku ima i poštovani zastupnik Vidović.
Pa ja mogu se složit sa kolegom da je teško imati abdotirane podatke za svaku kokoš, patku ili gusku, ali za ljude je to moguće. Dakle, ono što su pokazale druge zemlje, ako imate registar stanovništva, ljudi imaju svoje OIB-e, dijete kad se rodi dobije OIB. Vi kada dobijete znanstvenu dijagnozu, ona je uspostavljena, ona je već u elektronskom obliku prisutna, ona se može lako povuć bez ikakvih problema. Kad sam izišo iz Hrvatske, to se evidentira, kad uđem u Hrvatsku, kada sam stekao nekakvo novo zvanje, nekakvo novo znanje itd., ti podaci se rade na bazi statističkih jedinica, dnevno se to može radit. Prijedlog je da, bila je rasprava o tome da li Ministarstvo uprave, ko će vodit takav registar stanovništva, o tome se govori. Ja mislim da je najbolji Državni zavod za statistiku, ti podaci moraju bit strogo zaštićeni, moraju se strogo koristiti, namjenski i, ali njih je moguće imati … [[Govornik se ne razumije]] dnevno abdotirane.
Poštovani zastupnik Mandarić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Vidović, naravno slažem se, neke podatke, puno njih je moguće imati abdejtano u realnom vremenu. Ja sam rekao da dio njih nije realan i nikad ih nećemo imati, al da trebamo inzistirat na tome da što veći broj podataka možemo sa jednim do dva tri, do dva tri klika doći u svakom trenutku. Za to nije, za to nije samo odgovorna država, Zavod za statistiku, nadležna ministarstva, agencije i fondovi, naravno trebalo bi vezati JLS-ove, naše škole, naše vrtiće, visoka učilišta, zdravstvene ustanove, to je stvarno jedna široka priča i pitanje, dobro ste postavili, tko bi to trebao voditi da li Ministarstvo uprave, da li Zavod za statistiku, ali u godinama koje su pred nama velik je to posao, ali svima koji se bavimo bilo kakvim javnim poslovima vjerujem da uvelike bi nam olakšalo kad bi što veći dio tih podataka mogli dobivati u vrlo kratkom vremenu.
Hvala lijepa. Za pojedinačnu raspravu javio se i poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, potpredsjedniče sabora, poštovani kolege. Ja bi samo ovoga da pokušamo staviti stvari na svoje mjesto. Naime, ovdje smo čuli razno razne teze o tome da se podaci koriste na pogrešan način da ih nema dovoljno, da se ne prikupljaju na pravi način itd., itd., međutim moramo znati da DZS radi u skladu sa odredbama Zakona o službenoj statistici na temelju programa statističkih aktivnosti RH i na temelju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti. I u tim su dokumentima određene sve institucije koje zajedno sa tim zavodom prikupljaju podatke i čine sustav službene statistike RH. Ako sam pogriješio molim vas ispravite me. Dakle, radi se o tome da ukoliko mi želimo da DZS prikuplja još neke podatke, trebamo mijenjati te dokumente i to dati na zadatak kroz te dokumente DZS, ali ne možemo ih teretiti da nešto nisu prikupili zbog toga što oni to nisu htjeli jer to nije točno. Znači podaci postoje i one teze da se ti podaci ne koriste za analize, to opet nije njihov posao. Posao analiza trebaju raditi institucije koje su za određeno područje zadužene. Primjerice, evo gospodin Vidović je spomenuo stanovništvo, mi te podatke o stanovništvu već imamo u bazama MUP-a. Kada se dijete rodi, dobije svoj OIB zapisano je u bazu MUP-a. Ono što je najgore upisano u još jednu bazu, to je Matica rođenih, jel tako? U momentu nažalost takav je trenutno kod nas propis, u momentu kada vam netko umre vi morate obići N institucija da biste kroz sve jedinice proveli to da je ta osoba umrla. Morate otići u MUP, morate otići u Matični ured i prijaviti da je umro, morate ići u banke odjaviti sve račune imate hiljadu stvari, ali to nije posao Zavoda za statistiku, to je posao koji se može provesti kroz informatičke servise. Znači da se sustavi povežu i kada dođete to na jedno mjesto tamo se to upiše i servis i to sve skupa raspoređuje po bazama i onda ćemo imati prave baze. Ali opet napominjem, to nije problem Zavoda za statistiku. Zavod za statistiku prikuplja podatke i zapravo ja bih pokušao to definirati na način da je vaš posao da prikupite podatke, obradite u podatke i stavite ih na raspolaganje zainteresiranim korisnicima. E nakon toga zainteresirani korisnici će te podatke obraditi kroz raznorazne analize. Da li će ih oni staviti u kontekst big date, smart date, fast date, da li će ih staviti u kontekst nekakvog date warehouse i na pametan način unaprijediti, to je već stvar tih institucija. Kod nas je problem taj što bi zapravo najveći korisnik tih podataka trebala biti država i državna tijela, ministarstva, raznorazne agencije i svi oni koji bi trebali te podatke koristiti za nekakva predviđanja. Međutim, u velikom broju slučajeva se to ne dešava i to je problem. Država treba te podatke uzeti, na temelju tih podataka raditi analize, na temelju tih podataka kroz nekakav date warehouse ili nekakav big date sustav napraviti kompletnu analizu podataka tih i na temelju tih podataka napraviti predviđanja budućih događaja, pa bismo onda imali drugačiju sliku koji već evo nekoliko pute spominju naši kolege u svezi iseljavanja, u svezi pada industrijske proizvodnje, u svezi pada poljoprivredne proizvodnje, u svezi drugih događaja koji su nažalost negativni pada BDP-a i tome slično. Ali nažalost, moramo konstatirati na sreću zavoda da to nije njihov posao i oni za to nisu odgovorni. Oni su prikupili podatke i stavili ih na raspolaganje. Da li će nakon toga netko u Ministarstvu gospodarstva ili u Ministarstvo poljoprivrede te podatke uzeti i staviti ih u pravi kontekst i na temelju podataka i povijesnih zbivanja donijeti pametne odluke i dati nove zakone na usvajanje, e sada je to već problem ministarstva. Zato smatram da ste vi posao odradili dobro, a da li država te podatke na pametan način koristi, to je već drugi par cipela. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku zastupnice Peović. Izvolite.
Ma evo kolega Pavić malo smo raspravljali i mimo ove govornice, ono što ste vi sada rekli samo djelomično stoji, a DZS uistinu ne prikuplja podatke ili neka druga institucija kojoj bi to Vlada naredila koji bi nama bili relevantni. U tome je problem. Znači, naravno to nije zamjerka koja ide DZS nego je to zamjerka koja ide Vladi, koja ne daje DZS-u upute koji su to podaci koji bi nama bili potrebni da bismo prije svega i to je stvarno najvažnije u ovom trenutku, razvili te međusektorske analize i vidjeli koje su to privredne grane u koje je potrebno ulagati koje na sebe vuku druge industrije, koje proizvode dodanu vrijednost, a u javnom prostoru se uglavnom barata samo floskulama i mitovima, a to bi upravo statistika sve riješila. Da imamo podatak o tome koliko recimo sektori usluga proizvode … multiplicirajućih … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor poštovani zastupnik Pavić.
To sam rekao u uvodu svog izlaganja, postojte tri ključna dokumenta na temelju kojih DZS radi i onda bi trebali promijeniti te dokumente odnosno Vlada ili neka druga tijela bi trebali zahtjev dati za prikupljanje i ostalih podataka. Osim toga moramo napomenuti da smo zaboravili svi odnosno neki nisu neki su to čak spomenuli u svojim izlaganjima, da imamo puno podataka u drugim bazama koji nisu u bazi statistike. Primjerice, da li je netko platio naknadu za korištenje poljoprivrednog zemljišta, to postoji u Agenciji za poljoprivredu. Znači trebamo samo te podatke prikupiti kroz raznorazne servise, ali pitanje je da li je netko za to zainteresiran, o tome se radi.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti jednu stanku do 12,00, a u 12,00 sati ćemo glasovati o do sad odrađenim točkama. Hvala vam lijepa. STANKA U 11:36 SATI
Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2019. godine. Podnositelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2019. godine. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 117 zastupnika i zastupnica, 98 za, 12 suzdržanih i 7 protiv i usvojen je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o stanju sektora vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2018., podnositelj je Vijeće za vodne usluge. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o stanju sektora vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2018. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 171 zastupnika, 76 za, 30 suzdržanih i 11 protiv te je tako donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskoga sabora; razrješuje se članica odbora Ankica Zmajić, a za člana odbora bira se Mato Čičak. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS-a; za članicu odbora bira se Ankica Zmajić, a dužnost člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode HS-a prestaje obnašati Dražen Barišić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za regionalni razvoj fondova EU-e HS-a; za člana bira se Mato Čičak, a dužnost člana odbora je prestao obnašati Dražen Barišić. Prijedlog Odluke razrješenju zamjenice člana i imenovanje zamjenika člana Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini Vijeća EU; razrješuje se zamjenica člana izaslanstva dr. Marija Selak-Raspudić, a za zamjenika člana izaslanstva bira se dr. Nino Raspudić. Ove odluke objavit će se u Narodnim novinama i stupit će na snagu danom donošenja.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zaključujem raspravu pa dajem na glasovanje predložene odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 116 zastupnika, 114 za i 2 suzdržana te su donesene odluke kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove.