Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 17. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. /
Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našega Doma i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH i Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, kao neovisnog tijela policijske strukture BiH čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH Josip Brkić poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 17. sjednici Doma zbog službenog putovanja. Ministrica obrane Marina Pendeš takođe je poslala obavijest da zbog službenog putovanja nije u mogućnosti sudjelovati na 17. sjednici Doma. Ministar financija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda obavijestio je da će u ime ovog Ministarstva na sjednici sudjelovati zamjenik ministra financija i trezora BiH Mirsad Žuga. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su zastupnici: Monika Tomić. Prema informaciji službe u ovom trenutku nazočno je 39 zastupnika što znači, konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Nikola Lovrinović – ministru pravde BiH; Aleksandra Pandurević – ministru komunikacija i prometa BiH; Nikola Špirić – ministru civilnih poslova BiH i ministru pravde BiH. U skladu sa člankom 171. stavak 3. Poslovnika zastupnik može postaviti samo jedno zastupničko pitanje, te ovom prilikom pozivam gospodina Špirića da se opredijeli za jedno od ova dva zastupnička pitanja. Mirsad Mešić – ministrici obrane BiH; Salko Sokolović – ministru civilnih poslova BiH; Šemsudin Mehmedović – ministru komunikcija i prometa BiH; Saša Magazinović – ministru pravde BiH; Damir Arnaut – predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Hazim Rančić – ministru sigurnosti BiH; Nermina Kapetanović – ministru pravde BiH i Maja Gasal-Vražalica – predsjedatelju Vijeća ministara BiH. Samo jedna napomena da je zastupnik Emirć najavio takođe postavljanje pitanja u usmenom obliku, ali će ovo pitanje tek moći postaviti na narednoj sjednici, obzirom da je pitanje dostavljeno mimo roka od 24 sata. Ove najave, koje su u skladu sa člankom 172. Poslovnika, 2 dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Želim podsjetiti da je osiguran i izravan TV prijenos ovog dijela sjednice, u skladu sa člankom 171. stavak 1. Poslovnika. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Nikoli Lovrinoviću. Izvolite.
Hvala gospođo Krišto. Dobar vam dan dame i gospodo, koleginice i kolege. Pozdravljam sve nazočne na današnjem zasijedanju. Dakle, moje pitanje upućeno u usmenom obliku danas je Ministarstvu pravosuđa pošto je nemoguće to uputiti bilo kome izvan Vijeća ministara a ono glasi – Hoće li i šta Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće poduzeti spram Županijskog tužiteljstva u Travniku i predmetnoga tužitelja u predmetu procesuiranja za navodne ratne zločine nad pripadnicima HVO-a Miroslavom Škorom i Daliborom Milošem iz Kiseljaka koji su oslobođeni optužbi za ratni zločin nakon što je Županijski sud u Novom Travniku i Vrhovni sud Federacije BiH prema natpisima u javnosti utvrdio da Županijsko tužiteljstvo u Travniku nije imalo niti jedan valjan dokaz za djela koja im se stavljaju na teret? Naime, čak, koliko sam ja informiran, u postupku nije bilo potrebe da obrana išta iznosi jer nije bilo nikakvog dokaza, pa je vrlo interesantno kako je uopće do procesa došlo. Ovo tim prije što su imenovani sa drugim privođeni pod vrlo čudnim okolnostima, uhićenja u ranu zoru a da za to kako sad stvari stoje nije imalo nikakve potrebe i zbog čega su određene vrste trauma i stresa doživjeli i obitelji istih. Dakle, ovo sam postavio u usmenom obliku, pa molim odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar pravde, odgovor.
Poštovana predsjedateljice, uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Ministarstvo pravde BiH nije nadležno za davanje odgovora na postavljeno pitanje, jer se iz formulacije samog pitanja vidi da se isto odnosi na Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće. Pritužbe na rad nositelja pravosudnih funkcija dostavljaju se VSTV-u, preciznije Uredu disciplinskog tužitelja prema članku 54. Zakona o VSTV-u. Sukladno članku 56. Zakona o VSTV-u preko svojih disciplinskih organa vrši svoje ovlasti u disciplinskom postupku za sve propisane prekršaje, te izriče disciplinske mjere. Disciplinski tužitelj može pokrenuti postupak i po službenoj dužnosti ako ima saznanje i sumnju o počinjenom disciplinskom prekršaju. U konkretnom slučaju sve informacije koja se tiče eventualnih saznanja na rad tužitelja iz Tužiteljstva u Novom Travniku kao i postojanja disciplinskog prekršaja treba tražiti od VSTV-a. Pritužba na rad ovlaštenih policijskih osoba prilikom privođenja, te način lišavanja slobode osoba podnosi se nadležnom Ministarstvu unutarnjih poslova zbog čega bi podatke o 3 eventualnim disciplinskim postupcima protiv takvih policijskih službenika trebalo tražiti od nadležnog MUP-a. Ministarstvo pravde BiH nije ovlašteno niti može davati komentare na sudske odluke, posebno one odluke o čijem sadržaju se saznaje iz sredstava javnog informiranja. Sudovi u Bosni i Hercegovini su neovisni i samostalni u svom radu i svi su dužni poštivati odluke tih sudova. Osobi kojoj je tužitelj nanio štetu tijekom obavljanja svojih dužnosti nepropisnim ili nezakonitim radom odgovara županija sukladno članku 27. Zakona o županijskom tužiteljstvu Srednjobosanske županije. Jednako tako napominjem i da osobe neutemeljeno osuđene za kazneno djelo ili je bez temelja lišeno slobode ima pravo na rehabilitaciju, pravo na naknadu štete iz proračunskih sredstava, kao i druga prava utvrđena zakonom. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Kratko, dakle znam da ovlaštenja Ministarstva pravosuđa nisu, dakle, u mogućnosti da mi daju potpuni odgovor, ali postavljanje usmenog odgovora jednostavno, po Poslovniku, nije moguće da, instituciji izvan Vijeća ministara. Ja očekujem ovaj odgovor u pisanoj formi i naravno, dakle, da ću to onda, nakon toga proslijediti VSTV-u i tražiti od njih odgovor, odnosno koristiti mogućnosti koje mi je i ministar naznačio u svom odgovoru. Zahvaljujem.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljjem Vam se predsjedavajuća. Moje pitanje je upućeno uvaženom ministru komunikacija i saobraćaja, gospodinu Matanoviću i ono glasi – Molim Vas, s obzirom da je riječ o Agenciji iz Vaše nadležnosti, da mi navedete sve informacije: o zakupu prostora za smještaj Direkcije za civilno vazduhoplovstvo u Banja Luci, od koga je iznajmljen taj prostor, koje veličine i po kojoj mjesečnoj cijeni, i to ako mogu dobiti podatke u zadnjih pet godina. Hvala.
Ministar prometa i komunikacija, odgovor. Izvolite.
Pozdravljam sve prisutne dame i gospodo. Odgovor na pitanje uvažene zastupnice Aleksandre Pandurević. Direkcija za civilno vazduhoplovstvo BiH, u daljem tekstu BHDCA, potpisala je ugovor o zakupu poslovnog 4 prostora u Banja Luci sa zdravstvenom ustanovom EUROMEDIC doo Banja Luka. Od 2010. do 2011. godine BHDCA iznajmljuje poslovni prostor površine 1.607 m2 po cijeni od 39.717,40 KM bez PDV-a na mjesečnom nivou, od 2011. do 2012. godine BHDCA iznajmljuje poslovni prostor površine 1.901 m2 po cijeni od 57.030 KM bez PDV-a na mjesečnom nivou, od 2013. do danas BHDCA iznajmljuje poslovni prostor površine 1.901 m2 po cijeni od 51.327 KM bez PDV-a na mjesečnom nivou. Po sistematizaciji radnih mjesta BHDCA u Banja Luci je predviđeno i 61 radno mjesto a prostor je sljedeće strukture. Kancelarijske prostorije su smještene od II do IV sprata. Površina jedne etaže iznosi oko 314 m2, odnosno oko 941 m2 za tri etaže u koje su uračunati kabinet za generalnog direktora i dva kabineta za dva zamjenika generalnog direktora, kancelarijske prostorije za zaposlene, prostorija ... FU stanicu i kancelarija za blagajnika, prostorija za rad revizorskih timova, svi mokri čvorovi, hodnici, čajna kuhinja, stepenište, lift, zajednička prostorija za ... štampače i sl., prostorije za provođenje testiranja radi izdavanja sertifikata ... za pilote i kontrolore letenja. Prostorije za vazduhoplovne registre, biblioteku, protokol, arhivu i server salu smještene su na I spratu i djelimično u prizemlju ukupne površine od oko 620 m2. Prostorije u prizemlju su: ulazni hol, 4 sale za sastanke, prostorija za doručak zaposlenih sa kafiterijom i prostorija za pušače, ostava za higijenski materijal i sredstvo za održavanje čistoće, prostorija za kotlovnicu i sl., ukupne površine od oko 340 m2, parking prostor od 25 parking mjesta. Hvala.
Hvala ministru. Zastupnički komentar.
Zahvaljujem se. Zahvaljujem se ministru na vrlo iscrpnom odgovoru. Nažalost potvrdilo se ono što sam ja nezvanično čula, a što nisam mogla da vjerujem, da ova Direkcija plaća kiriju koliko sve ostale institucije Bosne i Hercegovine u Banja Luci, 60 maraka mjesečno. Ovo je zaista zapanjujuće i reći ću vam, evo recimo, to je, sad sam dok je ministar govorio preračunala, to je 1.000 maraka po zaposlenom u ovoj instituciji ili 31 marka po kvadratu. A podsjetiću na revizorski izvještaj koji smo ovdje imali, obično je ta kirija, već kad je 20 maraka, previsoka je 21, 22, znači ovdje se plaća 31 marka. I definitivno je da trebamo da uvedemo neki red, ovakve nam se situacije uvijek dešavaju u institucijama gdje imamo direktore koji su državni službenici. Pa smo imali sličnu jednu situaciju sa deminerima. Ja Vas molim ministre nek ovo bude inicijativa da promijenimo potrebne zakone kako bi, jer očito je – neki ljudi postanu otuđeni centri moći i nije ih briga nite se bave uštedama jer je doživotni direktor. Molim Vas da pokrenete određene zakonske izmjene kako bismo mogli ovakve ljude koji ovako neodgovorno rade svoj posao i da ih sankcionišemo. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Nikoli Špiriću na jedno zastupničko pitanje. Izvolite. 5
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Cijenjene kolege i kolegice poslanici, predsjedavajući, ministri, gosti. Ja sam, Vi ste u pravu, ... formulisao dva pitanja. Vrlo ih je teško formulisati, jedno je ..., očekujem da će adrese na koje su upućene barem se pismeno, dati pismeni odgovor i zato sam se opredijelio za moje drugo pitanje da ne bih kršio Poslovnik. Za ovo drugo pitanje tražim odgovor od ministra civilnih poslova, eventualno od predsjedavajućeg Savjeta ministara. Dakle, u „Službenom glasniku BiH“, broj 63/15 objavljena je odluka o odobravanju sredstava iz tekuće budžetske rezerve u iznosu od 925.000 maraka. Sredstva su dodijeljena uglavnom u cilju pružanja podrške sportu i kulturi. Želim napomenuti da je Zakonom o budžetu za 2015. godinu Ministarstvo civilnih poslova odobreno 4.150.000 maraka za dodjelu grantova. Shodno Zakonu o budžetu Savjet ministara je utvrdio kriterije za dodjelu ovih sredstava kroz pet grantova, između ostalih za finansiranje sportskih manifestacija i podršku kulturi. Javni poziv za dodjelu grantova je raspisan i koliko mi je poznato u toku je procedura koju vrši komisija. Dakle, prije podjele grantova koji su namjenski planirana iz oblasti kulture i sporta dodijeljena su dodatna sredstva od gotovo milion maraka. Da li to znači da za one za koje se zna da unaprijed neće ispuniti uslove iz javnog poziva ili iz bilo kojih drugih razloga nisu kandidovali projekte ili nisu dostavili urednu dokumentaciju za dodjelu sredstava iz grantova, Savjet ministara sredstva odobrava ne poštujući zakone koje je usvojio ovaj Parlament? Dakle, pozivam se na Zakon o budžetu za 2015. godinu i Zakon o finansiranju institucija BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, ministar civilnih poslova BiH. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, cijenjeni članovi Kolegija, cijenjeni zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, kolege. Odlukom o davanju sredstava iz tekuće rezerve budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2015. godinu dodijeljena su sredstva kulturnim i sportskim subjektima u ukupnom iznosu od 925.000 KM. Na predmetnu odluku pozitivno mišljenje su dali Ured za zakonodavstvo i Ministarstvo finansija i trezora BiH. Svi kulturni i sportski subjekti kome su odlukom dodijeljena sredstva imaju veliki kulturni i sportski značaj za Bosnu i Hercegovinu i doprinose njenoj afirmaciji. Subjekti iz oblasti sporta koji su dobili sredstva ostvaruju značajne rezultate i afirmišu Bosnu i Hercegovinu. Najbolji primjer uspjeh mlade reprezentacije košarkaša Bosne i Hercegovine. Predmetnom odlukom pružila se pomoć u radu i djelovanju korisnika sredstava koji su se obraćali zahtjevima za hitnom intervencijom u cilju rješavanja svojih gorućih problema i sanaciji oštećenih, oštećenja od kojih su na nekim objektima oštećenja izazvana poplavama. Institucije kulture se nalaze u teškoj situaciji, imamo stalne zahtjeve za pružanje podrške kako ne bi došli u situaciju da zatvaraju svoja vrata i budu dovedeni u pitanje njihov rad. Grant sredstva za kulturu nisu dovoljna da bi mogli da se zadovolje svi zahtjevi koji stižu na Ministarstvo civilnih poslova. 6 Odluka o dodjeli sredstava iz budžeta budžetske rezerve donesena je u julu mjesecu prije objave javnog poziva za dodjelu grant sredstava za kulturu tako da ne stoji da sredstva dodijeljena onima za koje se zna unaprijed da neće ispuniti uslove iz javnog poziva ili iz bilo kojih razloga nisu kandidovali projekte ili nisu dostavili urednu dokumentaciju za dodjelu sredstava iz grantova. Vijeće ministara BiH poštuje u potpunosti Zakon o budžetu BiH i Zakon o finansiranju institucija BiH. Institucije koje su dobile stredstva iz budžetske rezerve ne mogu dobiti ponovo sredstva iz granta za iste namjene. Hvala.
Hvala ministru. Komentar zastupnika.
Ma, nije mi cilj naravno da polemišem, jedino što hoću, što bi bilo logično da dobijem pisani odgovor. Dakle, da ne bih otvarao polemiku, mislim da sam u pravu da oni koji su izvan, iskoristili tu mogućnost izvan granta oni su, dakle, završili, a time će biti pretpostavljam manja sredstva onima koji konkurišu na grant. Ali evo, vidjećemo. Dakle, volio bih ... da dobijem pismeni odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Mešiću, ali napominjem da je ministrica obrane Marina Pendeš poslala obavijest da zbog službenog putovanja neće nazočiti sjednici Doma, te da će odgovor na pitanje zastupnika Mešića dati na narednoj sjednici, sukladno članku 173. stavak 1. Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Dame i gospodo. Htio sam pitati ministricu odbrane da li je spremna i da li će podnijeti ostavku na poziciju ministrice odbrane BiH zbog činjenice da je protiv nje potvrđena tužba u Sudu BiH za nesavjestan rad, odnosno zloupotrebu položaja. Naime, gospođa ministrica je godinama vodila na platnom spisku svog stranačkog kolegu, za kojeg vjerujem ne zna ni gdje se nalazi to Ministarstvo. Podsjetiću vas sve ovdje prisutne da recimo u jednoj Njemačkoj, kojoj eto ko mi stremimo i trudimo se da budemo dio zajednice kojoj pripada Njemačka, eto isto tako ministar odbrane je samo zbog sumnje, dakle ja apostrofiram samo zbog sumnje, u plagijat jednog naučnog djela podnio ostavku. Ovo je pitanje koje se mora raspraviti u svim političkim partijama kakvi kadrovi predstavljaju najvišim državnim organima, a svakako gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, gospodine Zvizdiću i Vama obaveza da razmislite ko su vam ministri. Hvala.
Hvala lijepa. 7 Dajem riječ zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno prema Ministarstvu civilnih poslova BiH, odnosno ministru, gospodinu Adilu Osmanoviću – Kada će se donijeti Pravilnik o uvozu lijekova koji nisu registrovani, odnosno da li postoji uopšte inicijativa da se definiše rad i djelovanje internacionalnih apoteka koje egzistiraju u savremenom svijetu i rade bez ikakvih problema, jer je to jedini način da se stavi pod kontrolu ilegalan uvoz lijekova koji nisu registrovani? Trenutno se ta aktivnost odvija po Pravilniku o uvozu lijekova koji nisu registrovani i ta procedura traje oko 3 mjeseca. A dok to traje prodaja lijekova koji nisu registrovani odvija se na crnom tržištu. Jedno kratko obrazloženje: Suočavamo se, znači, sa velikim problemom kada je u pitanju snabdijevanje pacijenata sa lijekovima koji nemaju dozvolu za promet u Bosni i Hercegovini, koji nisu registrovani a koji su namijenjeni za pojedinačno liječenje pacijenata, propisani od strane doktora medicine ili stomatologa. Za sada se radi po Pravilniku za uvoz lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet u Bosni i Hercegovini. Po ovom Pravilniku narudžba, znači, lijekova iz inostranstva traje 2 do 3 mjeseca, što je nedopustivo, a niti pacijenti mogu toliko čekati na dobijanje lijekova zbog zdravstvenog stanja u kome se nalaze. Do sada nismo imali reakciju Agencije za lijekove iako je bila reakcija od strane ustanova koje prometuju ovakvu vrstu lijekova.
Vrijeme.
I evo, ja bih zamolio ministra da nam ukratko kaže da li znaju za ovaj problem i na koji ga način misle riješiti. Hvala.
Odgovor, ministar civilnih poslova. Izvolite.
Pitanje uvoza lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet u Bosni i Hercegovini je regulisano Zakonom o lijekovima, medicinskim sredstvima „Službeni glasnik BiH“, broj 58/08, kao i Pravilnikom o uslovima za uvoz lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet u Bosni i Hercegovini „Službeni glasnik BiH“, broj 23/11. Prema članu 62. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH promet lijekova obuhvata promet na veliko i malo. Promet lijekova na malo uređuje se propisom entiteta, odnosno Brčko Distrikta BiH u skladu sa ovim Zakonom. Entiteti su u skladu sa navedenim donijeli svoje zakone o apotekarskoj djelatnosti i regulisali rad apoteka što nije u starnoj nadležnosti Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH. Prema članu 63. Zakona prometa na veliko lijekova je nabavka, skladištenje, transport i prodaja lijekova, uključujući uvoz i izvoz lijekova. Promet na veliko lijekova mogu obavljati samo pravna lica koja su od Agencije za lijekove i medicinska redstva BiH pribavila dozvolu za 8 promet lijekova. Pravna lica koja obavljaju promet lijekova na veliko smiju prodavati lijekove samo pravnim i fizičkim licima koja imaju dozvolu za promet lijekova na veliko ili malo. Shodno navedenom apoteke se ne bave prometom lijekova na veliko. Pravna lica koja obavljaju promet lijekova na veliko, a koja uključuju i uvoz lijekova pored uslova iz člana 64. Zakona moraju ispuniti i dodatne uslove iz člana 65. pomenutog Zakona. U članu 66. Zakona je propisan uvoz lijekova u Bosnu i Hercegovinu koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet u Bosni i Hercegovini, odnosno koji nisu registrovani kod Agencije za lijekove i medicinska sredstva. Pravilnikom o uslovima za uvoz lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet u Bosni i Hercegovini članovima 2., 3. i 5. propisani su uslovi za uvoz, uslovi za odobravanje uvoza, te propisana neophodna dokumentacija za podnošenje zahtjeva za uvoz navedenih lijekova. U članu 6. navedenog Pravilnika propisano je da nadležna entitetska ministarstva zdravlja i Odjeljenje za zdrvstvo Brčko Distrikta BiH odobravaju uvoz lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje lijeka u promet u Bosni i Hercegovini u roku od 7 radnih dana od dana podnošenja kompletnog zahtjeva, a u skladu sa članom 66. stav 3. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. Federalno ministarstvo zdravlja je donijelo Pravilnik o jasnijim uvjetima u pogledu prostora, opreme i kadra, kriterijima za osnivanja i obavljanja ljekarske djelatnosti u svim organizacionim oblicima, kao i načinu i postupku njihove verifikacije. U skladu sa članom 39. stav a) navedenog Pravilnika internacionalna apoteka obavlja nabavku lijekova iz inosgtranstva za potrebe određenog pacijenta a koji je trenutno nedostupan na tržištu Federacije BiH i to uz predočenje recepta doktora medicine ili doktora stomatologije kao i medicinske dokumentacije, a u skladu sa Zakonom o lijekovima i medicinskim sredstvima „Službeni glasnik BiH, broj 58/08, propisima donijetim na osnovu ovog Zakona i Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine. U toku su aktivnosti na izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u okviru kojih će se pored ostalih i navedeno pitanje uzeti u razmatranje a sa ciljem poboljšanja zaštite zdravlja stanovništva i prilagođavanje navedenog Zakona izmijenjenim tržišnim uslovima. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Evo ja se zahvaljujem ministru. Evo, očito da imamo problem, znači, da se vrijeme, faktor vremena, je li, čeka se do dva, tri mjeseca, imamo da kupci samostalno naručuju i odlaze u inostranstvo, itd., znači, imamo jedan problem. Ja sam razumio kroz informaciju koju je dao ministar da će se to pitanje rješavati. Samo bih zamolio da, ovaj, odgovor gospodina ministra dobijem u pismenoj formi. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću. Izvolite. 9
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja imam jedno pitanje uvaženom ministru prometa i komunikacija. Uzimajući u obzir najavljene projekte koji su predstavljeni na Bečkoj konferenciji zanima me – Zašto je Bosna i Hercegovina kandidovala samo dva projekta iz oblasti transportne infrastrukture? Je li moguće da ova država ima takvu infrastrukturu da smo kandidovali samo ova dva projekta, iako je, po mom mišljenju, pet najavljenih projekata bilo malo? U tom smislu zanima me koliko je ukupno zakona predložilo i podzakonskih akata u oblasti transportne infrastrukture donijelo Ministarstvo komunikacija i transporta BiH od 2010. do danas? Koliko stalno uposlenih državnih službenika ima Sektor za transportnu infrastrukturu, pripremu i implementaciju projekata Ministarstva komunikacija i transporta BiH, te koliko je navedeni Sektor pripremio zakona i podzakonskih akata, odnosno koliko je Sektor za transportnu infrastrukturu uopće predmeta primio, obradio, te koliko su državni službenici pojedinačno obradili predmeta od 2010. do danas? Posebno me zanima, a uzimajući u obzir naziv Sektora za transportnu infrastrukturu, pripremu i implementaciju projekata, jer se tako zove, koliko je projekata iz oblasti transportne infrastrukture samostalno pripremilo i implementiro navedeni Sektor, pri čemu mislim na projekte pripremljene i implementirane samostalno, isključivo od državnih službenika, namještenika Sektora, bez angažmana trećih lica, odnosno raznih konsultanata, obzirom da raspolažem informacijom da se projekti pripremaju angažmanom vanjskih konsultanata, naravno uz visoke cijene, što će svakako biti tema jednog od sljedećih poslaničkih pitanja? I naravno da li je tačna informacija da Ministarstvo komunikacije i transporta BiH ima namjeru platiti milion eura konsultantima za izradu Transportne strategije, obzirom da su regionalni infrastrukturni projekti dio sveobuhvatne mreže vezano za, usko za zemlje okruženja? Takođe me zanima službeni zaključak
Vrijeme.
i sastav delegacija Bosne i Hercegovine i Srbije, te delegacije Bosne i Hercegovine i Hrvatske na sastancima održanim u mjesecu julu ove godine, za koje smo mogli saznati, nažalost, samo iz medija?
Hvala. Odgovor, ministar konunikacija i prometa. Izvolite.
Odgovor je u pripremi i biće dostavljen uvaženom zastupniku Mehmedoviću u pismenoj formi, kako je to tražio, najkasnije do sljedećeg zasijedanja ovog Doma. Hvala.
Hvala. Da li ima komentar? Nema, jel'? 10
Nemam.
Ostaje kod toga. Dobro. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas, Vaše zamjenike, kolegice i kolege zastupnice i zastupnike i sve ostale prisutne. Moje pitanje je za ministra pravde, a tiče se nedavno potpisanog Protokola o reformi pravosuđa BiH. Prije svega zahtjev dajte nam papir da vidimo, a onda i nekoliko pitanja – Kakva je korist za pravosuđe u Bosni i Hercegovini, dakle šta je sadržaj, koje su moguće posljedice po pravni sistem, da li iza ovog dogovora stoji zapravo dogovor HDZ-a i SNSD-a, da li Vijeće ministara, Vlada Federacije i Vlada Republike Srpske stoji iza Protokola ili ste ga potpisali u svoje lično ime? Šta mislite o reakciji Suda BiH na ovo, na ovaj Protokol? I zar ne smatrate da o tako važnim stvarima treba prethodno biti informisan Parlament, vlade, javnost, kako stručna, tako i javnost u najširem smislu te riječi?
Hvala. Odgovor, ministar pravde. Izvolite.
Hvala. Suvremena društva baštine dugogodišnju tradiciju podjele vlasti na parlamentarnu, izvršnu i sudbenu. Pa imajući u vidu naše opredjeljenje da budemo dio tog sustava demokratskih vrijednosti dopustimo da svatko radi u domenu ustavnih i zakonskih ovlasti. Dakle, reformom pravosuđa treba i mora se baviti izvršna vlast predstavljena resornim ministrima, a konačnu odluku će donijeti Parlament, kako to već priliči parlamentarnoj demokraciji. Na proces reforme pravosuđa nitko nema i ne može imati ekskluzivno pravo, al' nam je obveza i dužnost da se svi krećemo u okviru datih ovlasti. Politike u Bosni i Hercegovini ne mogu tražiti da se reforma kreće putem koji su oni odabrali. Svi moraju imati pravo da predlože način reforme pravosuđa koji je prema njihovom mišljenju adekvatan. Bosna i Hercegovina je zemlja koju čine konstitutivni narodi i pripadnici ostalih. Svi moraju imati pravo iznijeti svoje mišljenje i argumentaciju, a ostali obvezu da ih saslušaju. Bosna i Hercegovina ne može napredovati na putu prema euroatlanskim integracijama ako ćemo forsirati samo svoje prijedloge, a mišljenje drugih u samom startu a priori odbacivati kao pogrešne i neprihvatljive. Jedino što ja mogu zaključiti iz sve ove galame, da se Protokol nije pročitao ili da se reforma ne podržava. Protokol nije pravno obvezujući akt već izraz spremnosti na suradnju, što je pohvalio i prepoznao povjerenik za EU za regionalnu politiku i politiku proširenja Johanes Han. Političarima u Bosni i Hercegovini, kao i predstavnicima EU je zajednički interes da se osigura neovisno, nepristrano i profesionalno pravosuđe, ali je evidentno da svi imamo drugačiju viziju kako to osigurati. Već sam ranije spominjao da će svi zainteresirani imati mogućnost da daju svoj doprinos. Pa ako se više građana uključujemo u proces izrade propisa zašto se pravi problem ako smo dali mogućnost jednom entitetu ove države da predstavi stručnjacima svoj prijedlog? U Protokolu o reformi nema ništa sporno, barem ne za onoga tko istinski želi da se 11 dogodi reforma pravosuđa u Bosni i Hercegovini. On je tek puki izraz volje da se krene u reforme i da se na predstojećem TAIEX-ovom seminaru razmatraju osim prijedloga Ministarstva pravde BiH iz listopada 2013. i prijedlog Vlade Republike Srpske. Naime, već sam razgovarao sa direktorom za Zapadni Balkan ...
Vrijeme.
Ok. Hvala Vam.
Da li zastupnik ima komentar?
Ma kako nemam predsjedavajuća, spasite ministra. Predavanje o savremenim društvima i tvrdnja da se jedino Vi kao ministar trebate ovim baviti je nešto što Vaš prethodnik, ministar Čolak, nikad ne bi izgovorio. Ja uopšte ne znam kako pored ljudi sa velikim pravnim i političkim iskustvom iz Vaše stranke, kao što je prethodni ministar Čolak, kao što je predsjedavajuća Krišto, Vi postadoste ministar pravde, ali to nije nešto o čemu ja treba da ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] SAŠA Nije još kodeks usvojen. Vi niste dali odgovor ni na jedno moje pitanje, ni na jedno moje pitanje. Ono što znamo o čitavom ovom procesu znamo iz medija, znamo iz reakcija političkih stranaka. Evo, znamo, recimo, da politička stranka iz koje dolaze predsjedavajući Vijeća ministara i predsjednik Vlade Federacije ne stoji iza ovoga Protokola, koji ste Vi kao ministar potpisali, mada njihovo protivljenje mnogi smatraju kao predstavu za javnost, imajući u vidu silna popuštanja HDZ-u u posljednje vrijeme, ali oni će imati priliku da to dokažu tako što će pokrenuti, između ostalog, i smjenu ministra pravde BiH. Radi se o netransparentnom i od javnosti sakrivenom projektu.
Vrijeme.
Koliko imam vremena?
Minuta na komentar.
Evo, ja ću završiti i samo reći da netransparentnost i sakrivanje od javnosti, priče o ključnim reformama mora prestati. I u tom smislu pozivam i ovaj Parlament i javnost da se tome suprotstavi. 12
Hvala. Dajem riječ zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja ću, u skladu s Poslovnikom, ostati na jednom pitanju i držati se vremena. Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Zbog čega se u Reformskoj agendi za Bosnu i Hercegovinu za period 2015.–2018. godina, dokument koji je Vijeće ministara BiH zvanično dostavilo Predstavničkom domu, u tri navrata spominje Hercegbosanski kanton? A uzimajući u obzir da je Ustavni sud Federacije BiH presudio da je taj naziv u suprotnosti sa Ustavom Federacije BiH, kao i da relevantne institucije Bosne i Hercegovine, Federacije BiH, te međunarodne zajednice navedeni kanton u svojim zvaničnim dokumentima redovno naslovljavaju kao Kanton 10, uključujući i u situacijama kada druge kantone u istim dokumentima naslovljavaju njihovim punim ustavnim nazivima, npr. Sarajevski kanton, Hercegovačko-neretvanski kanton, itd, tu se uvijek kaže Kanton 10, a Vijeće ministara je sada zvanično ovom Parlamentu dostavilo zvanični dokument u kojem u tri navrata, još Reformska agenda, spominje Hercegbosanski kanton, što je u potpunoj suprotnosti sa presudom Ustavnog suda Federacije BiH u predmetu U 11/97.
Hvala. Izvolite, odgovor predsjedatelj Vijeća ministara.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, uvažene kolege iz Vijeća ministara, poštovani gosti, mediji, sve vas skupa pozdravljam. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Arnautu na postavljenom pitanju. Moram reći da je riječ o tačnoj primjedbi i vrlo korisnoj sugestiji. Uzrok je činjenica da je praktično cijelo vrijeme u dokumentu Reformske agende pitanje kantona tretirano nazivom kantoni bez nabrajanja, da bi se naravno neposredno prije usvajanja odlučili smo da ipak izvršimo nabrajanje svih kantona i u tom smislu je došlo vjerovatno do takvoga previda. Što se tiče Vijeća ministara riječ je o ispravci koju ćemo mi u našim dokumentima popraviti i ako bude potrebno obnoviti slanje takvog dokumenta ponovo u Parlamentarnu skupštinu. Hvala.
Hvala predsjedatelju. Da li zastupnik ima komentar?
Naravno. Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ovaj, meni je prosto neprihvatljivo da predsjedavajući Vijeća ministara i cijelo njegovo Vijeće ministara, koje broji 10 ministara i 10 zamjenika, odnosno Vas, pa 9 ministara i 10 zamjenika, napravi ovakvu grešku, ovakav previd u tri navrata, što meni zaista pokazuje da kada 13 na ovakvoj stvari, kad ne znate kako vam se kantoni u državi zovu, pa to još potpišete, pa proslijedite Parlamentu zvanično uz akt. Vi ne znate kako Vam se kantoni zovu u državi, kako ćete išta iz one Reformske agende provesti. Ja sam na prošloj sjednici Parlamenta ukazao na ozbiljne greške u prevodu sa engleskog jezika na jezike koji su službeni u Bosni i Hercegovini – bosanski, hrvatski i srpski jezik, bukvalno se prevodilo neke stvari. Dakle, ja sam uvjeren da Vijeće ministara ne može sprovesti, i ovo je dokaz još jedan, ne znaju kako im se kantoni zovu, i tražim pismeni odgovor.
Hvala lijepa. Dajem riječ zastupniku Hazimu Rančiću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege, premijeru, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, predstavnici medija. Moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti – Koje institucije na nivou Bosne i Hercegovine nemaju usvojene planove integriteta, a što su bili dužni u skladu sa članom 24. Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije? Nime, sve institucije su po navedenom Zakonu bile dužne dostaviti Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije planove integriteta. Zakon je usvojen 2009. godine i objavljen naravno, danas je 2015. godina, a na prošloj sjednici Predstavničkog doma razmatrali smo Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014. godinu. U tom pomenutom Izvještaju se vidi da neke od institucija na novou Bosne i Hercegovine još uvijek nemaju svoje planove borbe protiv korupcije, a čiji sastavni dio su planovi integriteta tih institucija. Malim Vas da nabrojite institucije koje prave opstrukciju primjene i provođenja Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar sigurnosti. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Odgovor Ministarstva bezbjednosti bio bi sljedeći. U skladu sa odredbama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije „Službeni glasnik BiH“, broj: 103/09, te Strategiji za borbu protiv korupcije 2014.–2019. godina Agencija za prevenciju korupcije i kordinaciju borbe protiv korupcije je nadležna za izradu, koordinaciju i praćenje i provođenje planova integriteta u institucijama u Bosni i Hercegovini, kao i propisivanje jedinstvene metodologije i smjernica za izradu planova integriteta i pružanje pomoći svim javnim institucijama u njihovoj realizaciji. Dakle, Agencija za prevenciju korupcije i borbu protiv korupcije je nadležna institucija. Ako iskoristim samo evo možda minut vremena da kažem, mi u Ministarstvu bezbjednosti smo donijeli Pravilnik o internom prijavljivanju korupcije i zaštiti osoba koje prijave ... korupciji, obrazac izjave o upoznavanju s pravima i obavezama iz Pravilnika o intarnom(?) prijavljivanju korupcije i zaštitu osoba koja prijavi korupciju, 14 uspostavljanju otvorenih komunikacijskih kanala za prijavu korupcije i drugih nepravilnosti, prije svega mejlovi, faksovi, imenovana Komisija za prijem, evidenciju i postupanje sa prijavama korupcije i drugih nepravilnosti u Ministarstvu bezbjednosti BiH i da smo u okviru Ministarstva bezbjednosti organizovali niz sastanaka, seminara i ... konferencija vezanih za izradu planova integriteta i borbu protiv korupcije. Evo, iskoristio bih ovu priliku, ako dozvoljavate, ili da to pismo mi proslijedimo Agenciji za prevenciju korupcije, odnosno Vaše pitanje pa da u ovom smislu dopune Vaš odgovor ili da ako želite postavite dodatno u smislu da Vi tražite od Agencije za prevenciju i borbu protiv korupcije da Vam dopuni odgovor na ovo Vaše pitanje. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Hvala lijepo. Poznata mi je nadležnost i Agencije i o njoj sam govorio prošli put kad smo raspravljali ovaj Izvještaj. I u svojoj raspravi sam tražio te podatke, nažalost od direktora, koji je izlazio poslije rasprave nas poslanika, nisam čuo te podatke. U Izvještaju eksplicite stoji da sve institucije na nivou Bosne i Hercegovine, nažalost, nemaju svoje planove a čiji je sastavni dio i plan integriteta, i jako mi je poznato da je, da on se tamo sadrži u šest tačaka kao obavezujući za svaku instituciju koja je dužna to da uradi. Obzirom, dakle tamo u Izvještaju stoji čak i da je Vijeće ministara pisalo pismo, neku molbu prema institucijama i molilo ih da primjenjuju ovaj Zakon i da sarađuju sa Agencijom, ja molim ministra i Vijeće ministara da, u saradnji sa Agencijom, pismeno mi dostave spisak institucija koje neće da provode ovaj Zakon na način da ga opstruiraju jer nisu uradile ove svoje planove i ... Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite.
Dobar dan. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu pravde – Kada će Ministarstvo pravde BiH uputiti u parlamentarnu proceduru Prijedlog izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH kojim će se utvrditi sankcije za sajber kriminal, odnosno dječiju pornografiju? Riječ je o mojoj inicijativi staroj 4 godine, kada sam bila delegatkinja u Domu naroda. Želim da kažem da, po podacima Ministarstva sigurnosti zapažen je trend porasta sajber kriminala u Bosni i Hercegovini. Govoreći o djelima koja se klasificiraju pod pojmom sajber kriminala, naročito me zabrinjava porast i distribucije dječije pornografije u Bosni i Hercegovini, krivotvorenje kreditnih i ostalih kartica bezgotovinskog plaćanja, neovlašten pristup ... sistemom mreža elektronske obrade podataka i ometanje rada sistema i mreže elektronske obrade podataka. Nije uredu da u zakonodavstvu entiteta i Distrikta Brčko su regulisana, je regulisana ta problematika, a da na 15 nivou države Bosne i Hercegovine nije. Propisane sankcije za navedena kaznena djela su novčene kazne i kazna zatvora ovisno o vrsti i obliku kaznenog djela. Najstrašnije je djelo iskorištavanje djece i maloljetnika radi pornografije, pa cijenim da sama činjenica da Bosna i Hercegovina djecom naziva osobe do 14 godina starosti, a u Hrvatskoj su djeca osobe do 18 godina starosti, ostavlja mogućnost šireg dijapazona i velike mogućnosti za bolju borbu protiv sajber kriminala i dječije pornografije. Bosna i Hercegovina jeste potpisala Evropsku konvenciju o kompjuterskom kriminalu. Cijenim napore entitetskih istražitelja sajber kriminala, koji uistinu dobro rade svoj posao, ali smatram da visina kazne nije zadovoljavajuća ako je riječ, recimo, o osobi kod koje je pronađen milion i po snimaka djece koja su maloljetnici, visina zatvorske kazne od 4,5 godine nije dostatna. Samo još želim da kažem da ekonomska špijunaža i neovlašteni upad u sisteme, u zaštićene sisteme i krađe bankovnih kartica globalno koštaju svake godine 445 milijardi dolara. Mislim da Bosna i Hercegovina treba uraditi značajne stvari na ovom polju, a svakako i voditi računa da bi se na svakoj stranici Njuz portala trebao naći član Krivičnog zakona o zabrani izazivanja narodne, rasne i vjerske mržnje s obzirom da na našim portalima je to često moguće vidjeti.
Hvala. Odgovor, ministar pravde. Izvolite.
Dana 09.02.2005. godine, kako ste rekli, Bosna i Hercegovina je potpisala Konvenciju Vijeća Europe o sajber kriminalu, te istu ratificirala 2006. godine, čime je ispunila jednu od obveza ratificiranja konvencija Vijeća Europe u oblasti kaznenog zakonodavstva. Kaznena djela protiv sustava elektronske obrade podataka prestavljaju novinu u našem kaznenom zakonodavstvu, obzirom da je u naše kazneno-pravno zakonodavstvo uveden tek 2003. godine ili kasnije kroz izmjene i dopune kaznenih zakona. Kada govorimo o sajber kriminalu riječ je o kaznenim djelima koje se uobičajeno nazivaju kompjuterskim kriminalitetom, budući da su neka od njih usmjerena protiv kompjuterskih podataka, programa, sustava ili komunikacija, a kod drugih su kompjuterski podaci, programi, sustavi ili komunikacije i manipulacija njima sredstvo, odnosno način učinjenja. Osnovi inkriminacija sadržanih u ovim kaznenim djelima je Konvencija Vijeća Europe o sajber kriminalu. Ovom Konvencijom države članice su se usuglasile kada su u pitanju mjere koje će se poduzimati na nacionalnoj razini, a odnose se na materijalno-kazneno pravo, na poduzimanje legislativnih i drugih nužnih mjera za uvođenje u njihovo nacionalno pravo četiri grupe kaznenih djela. Prvu grupu čine kaznena djela protiv povjerljivosti, integriteta i dostupnosti kompjuterskih podataka i sustava, odnosno nedozvoljeni pristup, nedozvoljeno presretanje, ometanje podataka, ometanje sustava i zloupotreba uređaja. Drugu grupu čine kaznena djela koja su u vezi sa kompjuterima, krivotvorenje koje je u vezi s kompjuterima i prijevara koja je u vezi s kompjuterima. Treću grupu, kaznena djela u odnosu na sadržaj, odnosno kaznena djela vezana za dječiju pornografiju. I četvrtu grupu, kaznena djela koja se odnose na kršenje autorskih i njima sličnih prava. Kazneno zakonodavstvo Bosne i Hercegovine sačinjavaju kazneno pravne odredbe sadržane u Kaznenom zakonu BiH i u kaznenim zakonima entiteta i Brčko Distrikta. Tako, kada 16 govorimo o trećoj grupi kaznenih djela, tzv. kaznena djela vezana za dječiju pornografiju, Konvencija u članku 9. sadrži konkretnu odredbu koja kriminalizira dječiju pornografiju kad se koristi preko kompjuterskog sustava. Osnovni oblik zaštite od sajber kriminala kao organizirane kriminalne aktivnosti sadržan je u okviru kaznenih zakona koji se primjenjuju u Bosni i Hercegovini. Kaznena djela koja se izravno odnose na dječiju pornografiju uređena su entitetskim kaznenim zakonodavstvom. Većina načina izvršenja kaznenih djela koja se smatraju dječijom pornografijom obuhvaćena su kaznenim zakonodavstvom Bosne i Hercegovine, a pod kaznenim zakonodavstvom se smatraju Kazneni zakon BiH, kazneni zakoni entiteta i Kazneni zakon Brčko Distrikta s tim da se dodatni napori ulažu da se norme u entitetskim zakonima harmoniziraju kako bi se u potpunosti inkorporirale odredbe Konvencije, kao i Fakultativni protokol uz Konvenciju UN o pravima djeteta. Hvala.
Hvala ministru. Zastupnica komentar je li ima?
Zahvaljujem. Rekli ste mi ono sve što znam i očito nam je isti izvor podataka bio, jer smo, taksativno sam stvari prije Vašeg odgovora poredala onako upravo kako ste ih i Vi poredali. Znam za inicijativu i znam za odluke Vijeća Evrope jer sam članica, jer sam u prošlom mandatu bila članica Podkomiteta za zaštitu ljudskih prava i prava djeteta i znam da se u Bosni i Hercegovini grubo krše prava djeteta, pa i u oblasti, dakle, sajber kriminala i dječije pornografije. I ako kažem da se samo u dva slučaja u RS-u i u Sarajevu kod dvije osobe nađeno nekoliko miliona snimaka djece, nezaštićene djece koja su predmet zloupotrebe izricanje krivične kazne, dakle kazne od 4,5 godine zatvora nije dostatno i nije dovoljno opominjuće za sve pedofile i za sve one koji su potencijalna opasnost djeci Bosne i Hercegovine. Očekujem da će se konačno i harmonizirati i usaglasiti međusobno zakoni entiteta, makar pozdravljam ono što se radi na entitetskim nivoima, naročito u Federalnoj upravi policiji i MUP-u RS-a,
Vrijeme.
ali cijenim da država Bosna i Hercegovina u svoj Krivični zakon mora ugraditi apsolutno kazneno djelo tačno propisano za svaku od ovih stavki o kojima smo sad upravo govorili.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. 17 Moje pitanje upućeno je predsjedavajućem Vijeća ministara, a odnosi se na dostavljanje informacije Instituta za nestale BiH. Molim da informacija sadrži odgovor ko su članovi Kolegija direktora, te budući da su u tehničkom mandatu od 2010., 2012. budući da je jedan član iz reda srpskog naroda imenovan nešto kasnije, zašto do dana današnjeg nije raspisan konkurs za izbor novog Kolegija direktora? Također, tko su članovi Upravnog i Nadzornog odbora, te budući da su i oni u tehničkom mandatu zašto nije raspisan konkurs za izbor novih članova/ članica Upravnog i Nadzornog odbora? Da li u upravljačkim strukturama bilo Kolegij direktora, Upravni i Nadzorni odbor Instituta za nestale postoji sukob interesa u obnašanju funkcija? Da li su odluke koje donosi Upravni odbor Instituta za nestale pravosnažne budući da već duži period nema jednog člana iz reda bošnjačkog naroda? Budući da raspolažem dostatnim informacijama molila bih da ta informacija sadrži konkretno zašto do dana današnjeg nije bio sproveden proces raspisivanja konkursa? Hvala.
Hvala. Odgovor predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok, zamjenik ministra. Izvolite.
Hvala. Gospođo predsjedavajuća, gospodo zamjenici, dame i gospodo poslanici, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, gospodo ministri, gosti i mediji, dozvolite da vas pozdravim u ovom prvom obraćanju. Pošto je Institut za nestala lica pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, prosto moram reći da ćete dobiti odgovor na sva pitanja, pošto napamet imena bukvalno ne znam, ali to je političko pitanje koje će se vrlo brzo završiti i donijeti odluka o raspisivanju sigurno konkursa i za tjela kao što je Upravni odbor i politička odluka koja će definisati kako će Institut za nestala lica u budućem vremenu funkcionisati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite.
Nisam zadovoljna odgovorom, a svakako bih željela da ga dobijem u pisanoj formi prvenstveno zašto je to političko pitanje, ne razumijem, ovdje se radi o žrtvama iz proteklog rata, ali i žrtvama koje su ostale iza njih i u traganju za svojim nestalim žrtve ovog sistema, tako da ne mogu da prihvatim da je to političko pitanje. Druga stvar, moje je pitanje prvenstveno zašto do dana današnjeg nije bio raspisan konkurs i naravno da treba i bit će raspisan, jer je to nešto što zakonski slijedi. 18
Hvala. Sada poštovani zastupnice i zastupnici, uvaženi gosti prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodane su: Točka 4. Zahtjev zastupnika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1- 15/15, od 07.09.2015. Točka 17. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju u parlamentarnim tijelima drugih zemalja – predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, broj: 01-34-1- 1190/15, od 14.09.2015. I točka 18. Prijedlog zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne skupine predmeta' i izučavanje maternjeg jezika na cijelom teritoriju BiH“, broj: 01-50-1-1191/15, od 15.09.2015. Uz Izvješće iz točke 11. dodan je i Paln rada Neovisnog odbora za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19-818-15, od 17.06.2015. Točka 8. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015., dopunjena je s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava koje je negativno. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, u skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma predlažem da se u dnevni red današnje 17. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka dnevnog reda pod nazivom – Ostavka poslanika SDPBiH Denisa Bećirovića na mjesto člana Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH zbog diskriminatorske politike negiranja bosanskog jezika na teritoriji bosanskohercegovačkog entiteta RS. Smatram da je besmisleno biti član Komisije za ljudska prava a da u državi imamo situaciju da se milionima ljudi koji govore bosanskim jezikom zabranjuje čak da taj svoj jezik nazovu jezikom kako su ga zvali stoljećima prije toga. Zbog toga želim podsjetiti da takva situacija predstavlja sigurno i antidejtonski i antiustavni i nedemokratski čin i da takva politika je neodrživa. To je neodrživo i naspram Ustava BiH, jer je jasno rečeno u članu 2. – da jezici u Bosni i Hercegovini su potpuno ravnopravni, i bosanski i srpski i hrvatski jezik. To je utvrđeno i Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, a ona se treba direktno primjenjivati u pravnom sistemu Bosne i Hercegovine. U suštini imamo situaciju, nažalost, da i predstavnici međunarodne zajednice ćute nad jednim takvim činom i jednom takvom politikom, pa i da 19 pojedini od njih doprinose kreiranju takve atmosfere da mi izgleda u ovoj zemlji treba da budemo sretni što će oni razgovarati na tu temu. Zbog toga dajem neopozivu ostavku bez obzira da li to danas ušlo ili ne ušlo u dnevni red, ja dakle podnosim ostavku na mjesto člana Komisije za ljudska prava. Predlažem vam danas da izaberete novog člana u tu Komisiju. A sasvim sigurno možemo poručiti i onima koji negiraju bosanski jezik da to nikada neće biti tema nikakvih pregovora, to je historiski jezik, pravo svih ljudi koji govore tim jezikom i pišu tim jezikom da ga naslove i ne vidim da iko u ovoj zelji bi se sjetio da negira bilo kojem narodu da on govori svojim jezikom i da ga nominira onako kako to on želi. U najkraćem takva politika nas tjera i od bilo kavkih evropski integracija i od bilo kakvog napretka. To je političko dno dna.
Hvala zastupniku. Molim ga da nam dostavi svoj prijedlog u pisanom obliku, kako bi se mogli nakon toga izjasniti. Zastupnik Nikola Špirić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Evo, mali samo komentar, za neopozivu ostavku. Nema šta da se raspravi, dakle čovjek podnio neopozivu ostavku, o čemu bi mi danas trebali raspravljati? Dakle, ako je neopoziva ostavka, ona je, samim tim se dostavi zahtjev i završena priča. Htio sam da govorim o dnevnom redu. Takođe, vi znate da sam ja u više navrata, shodno Poslovniku, predlagao tačku dnevnog reda – Akcioni plan Savjeta ministara, apropo, pod navodnicima Evropske agende, da je ponavljano glasanje tri puta, da ta tačka ne bi bila ... ovdje i da bi smo mogli da raspravljamo. Mi do dan danas nismo dobili Acioni plan Savjeta ministara a u javnosti čujemo da je Bosna i Hercegovina ... ispunila preko 50% od svojih obaveza iz tog Akcionog plana. Dakle, toliko o tom Akcionom planu. A danas koristim priliku takođe da kažem da bi dobro bilo, s obzirom da je ovo mjesec, ovo je jedino zasjedanje Parlamentarne skupštine, što je znak da se vrtimo u krug, i danas ako pogledate strukturu dnevnog reda više imate inicijativa na izmjeni zakona poslanika ovoga Doma, nego što imate iz Savjeta ministara. I ja predlažem da takođe uvrstimo prvu tačku dnevnog reda – Akcioni plan Savjeta ministara na globalnu izbjegličku krizu, humanitarni bezbjedonosni odgovor. Pošto čujem da je taj plan sačinjen dobro bi bilo da napravimo pauzu da ga dobijemo. Ako nije, neka Savjet ministara kaže koliko mu treba vremena, dva, tri, pet dana, pa da nastavimo raspravljati o nečemu što izaziva globalne potrese u mnogo jačim zemljama nego što je Bosna i Hercegovina. Dakle, da pripremimo neki strateški odgovor na eventualno, dakle na taj izazov koji će ostaviti traga i u mnogo jačim državama i ekonomijama, članicama EU, nego zemljama Zapadnog Balkana, a Bosni i Hercegovini pogotovo. Dakle, ja mislim da bi to bilo korisno za ovu zemlju, jer čujem da je plan sačinjen, da on postoji. I mislim da bi dobro bilo da mi u Parlamentu o njemu razgovaramo, da promptno djelujemo, da imamo odgovor na eventualne izazove. Bojim se da eventualno snažniji talas može napraviti mnogo problema unutar ove zemlje za ovu zemlju. Zato bih volio da barem neki akcioni plan dobijemo koji se tiče, dakle, ove zemlje i našeg odgvora na te izazove. Evo, to je moj zahtjev, da to bude tačka dnevnog reda, da poslije toga napravimo pauzu, da dobijemo Akcioni plan. Možda ovo bude sudbina tačke kao Akcioni plan apropo Evropske agende. Ali, to nam daje šansu da se vrtimo u krug bez ... na jedan ključni izazov za ovu zemlju. Hvala. 20
Hvala zastupniku. Replika, Senad Šepić.
.. .neko pojašnjenje gospođo predsjedavajuća. Ja sam uputio sličnu inicijativu. Da li da danas imamo tačku dnevnog reda koja se odnosi na spremnost institucija BiH kada je u pitanju ova kriza o izbjeglicama, ili da to pripremimo za narednu sjednicu, jer u tom smislu bi imali cjelokupan materijal? Tako da hoću da se pridružim ovome i da vidimo samo kapacitete šta smo spremni uraditi. Dakle, postoji inicijativa da se, ako imamo spremnost, to uradimo danas, ako ne, onda da prihvatite moju inicijativu da se za narednu sjednicu Parlamenta pripremi cjelokupna informacija i da imamo posebnu tačku dnevnog reda o ovoj temi.
Hvala. Rasprava, Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Članovi Kolegija, uvažene kolege. Želim samo prokomentarisati zahtjev za stavljanje na dnevni red tačke koju je predložio uvaženi kolega Bećirović. Naime, uobičajeno je do sada bilo, i ne vidim zašto bismo mijenjali praksu, da dobijemo ovdje zajedno sa ostavkom i prijedlog ko će umjesto gospodina Bećirovića biti u toj Komisiji. Nema razloga da vodimo raspravu o tome, pa da mi odlučujemo hoćemo li i nećemo usvojiti neopozivu ostavku, pa poslije toga opet da stavljamo na dnevni red tačku o izboru novog člana Komisije. Dakle, prdlažem da danas ne vodimo raspravu o neopozivoj ostavci, nego da Kolegij, znači na uobičajen način uvaži, odnosno dobije tu ostavku i predloži novog kandidata iz, da li iz reda SDP-a ili nekog drugog, naravno to je stvar Kolegija, i onda da to stavimo na dnevni red i završimo, kao što danas radimo evo sa prijedlogom DF-a. Hvala.
Hvala. Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Replika je gospodinu Špiriću. Dakle, neprijatno sam iznenađen načinom na koji je reagirao u vezi sa ovim prijedlogom. Poenta, gospodine Špiriću, nije na ostavci, niti na tome ko će biti ili neće biti član Komisije za ljudska prava, poenta je na priču o aparthejdu u ovoj državi u kojoj mi živimo. Što se mene tiče uvijek sam poštovao i poštovat ću sve narode, sve građane i sve jezike u ovoj zemlji, i bosanski jezik i srpski i hrvatski jezik. Evo, ja Vas javno pitam, gospodine Špiriću, ima li ijedan dio Bosne i Hercegovine gdje neko negira srpski jezik? I javno Vam kažem, ako ima to negdje u Bosni i Hercegovini, takva situacija, da sam spreman zajedno s 21 Vama i sa svim drugim ljudima da se borim da se eventualno takva nepravda ispravi. Ali i od Vas, gospodine Špiriću, očekujem da shvatite da i ja i milioni ljudi govore bosanskim jezikom i da niko nema pravo da to negira. Suština je u tome.
Hvala. Replika, Nikola Špirić, ili odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Mislio sam da neće biti potrebe. Tačno je da su kamere danas ovdje, i vođeni i stalnim zahtjevima gospodina Bećirovića ja mislim da ovaj Parlament se bavi politikantstvom i neozbiljnom politikom. Postoje institucije koje treba da se bave ozbiljnim izazovima, negdje na nivou entiteta, negdje na nivou države. Stvari treba da, nema revolucionarnih rješenja, dakle treba da evoluiraju. Ja nemam ništa protiv toga, ali sam protiv toga da neko s neopozivom ostavkom na politikantski način prilazi izazovu o kojem govorim. To je samo moj stav, a to što je Denis razočaran, mlad si ti, bićeš ti mnogo puta očaran i razočaran pojavama unutar zemlje u kojoj takođe politički djeluješ kao i ja. Da je bilo ... sreće tvoje spremnosti da se razgovara, onda bismo mi do sada imali bar desetak razgovora kao kolege, parlamentarci o izazovu o kojem ti govoriš, a ne bi danas teatralno nudio neopozivu ostavku, kao da će to nekoga uzbuditi što tebe nema u Komisiji. I kao sva će ljudska prava biti ugrožena ako nema Nikole Špirića u nekoj komisiji. Dajte da ozbiljno razgovaramo. To je mnogo ozbiljniji problem, nego što je ostavka Denisa Bećirovića. A da bi se ozbiljni problemi rješavali mora biti dnevna komunikacija. Koliko si puta ti Denise pozao svoje kolege parlamentarce da razgovaraš o izazovu, a da ti nije ostavka u prvom planu i skretanje pažnje, pažnje javnosti? Dakle, ja mislim da se gorući problemi rješavaju na sasvim drugačiji način. Niko ne negira da postoje problemi i u jednom i u drugom entitetu i nezadovoljstva. Ali se neće riješiti na način kojem si ti sklon. Dakle, promjena političkog metoda možda dovede do nekog rješenja. Način tvojih rezolucija, manifestacija, politikanstva najčešće, zapravo škodi tim ljudima za koje se ti tobože boriš. Nanosi im više štete od koristi. Dakle, da si imao deset neuspjelih pokušaja razgovora, evo sa mnom, kome nudiš svoju ostavku, i da kažeš, evo nema razumjevanja, pa hajde i da kažem uredu je. Mislim da metod sa kojim se baviš problemom nije dobar, a ja mislim neopoziva ostavka ne zahtjev uopšte da se raspravlja.
Hvala. Replika, Momčilo Novaković. Izvolite.
Pa, molim vas, ja sam dobio sada materijal i piše ovdje – razmatranje ostavke. Dakle, je li ostavka ili nije ostavka. Ako je neopoziva ostavka šta imamo razmatrati neopozivu ostavku. Znači, to je neopoziva ostavka i možemo izabrati drugog člana Komisije ili ne izabrati, naravno na prijedlog Kolegija, ali ne možemo raspravljati o neopozivoj ostavci. Kako ćemo razmatrati neopozivu ostavku. I, naravno, jasno je nama, gospodine Bećiroviću, da nije ovdje cilj da se razmatra ostavka, nego da se razmatra nešto drugo. I Vi biste sad vjerovatno, po tom principu, 22 svi oni koji nisu da se stavi na dnevni red ovdje bili proglašeni da su protiv jezika kojim govori bošnjački narod. To bi bio isti sad princip, prateći ovu analogiju, što naravno apsolutno nije tačno i to odbijam u startu takve insinuacije. Dakle, niko ovdje ne spori bilo kom narodu da svoj jezik naziva kako god on to hoće. Ja mislim da to nije sporno ni za koga, ne u ovom Domu, nego u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala. Replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege. Kada bismo došli u poziciju da prihvatimo ovakvu jednu inicijativu, ja mislim onda tek slijedi ponor, jer svako od nas ima po neki razlog zašto bi zbog svog političkog nezadovoljstva i pojedinih prijedloga inicijativa tražio da izađe iz pojedinih radnih tijela, a rad u radnim tijelima je obavezan. Posebno čini mi se da prijedlog koji dolazi od gospodina Bećirovića nije korektan, jer postojalo je mnog neustavnih prijedloga zakona, inicijativa i šta sve ne do sada i često smo bili u poziciji da razmišljamo je li to način na koji treba da radimo, zar ne bi bilo zgodno da mi izađemo iz radnih tijela, pa neka radi Denis Bećirović i njemu sličnih razmišljanja. Dakle, nije to način za izlazak iz Komisije. Rad u radnim tijelima Parlamenta je obavezan. Nije najveći događaj plenarna sjednica, naročito ne plenarna sjednica koja se televizijski prenosi. Rad u radnim tijelima govori o angažovanju poslanika i njihovoj borbi da zastupaju svoje stavove i da ti stavovi budu aktuelni. Dakle ovo što se predlaže, kažem ukoliko dođemo da usvojimo to, otvorićemo ponor, jer ćemo cijelu ..., svako će pronaći po neki razlog da izađe iz radnih tijela. Ko će raditi onda to, te poslove?
Hvala. Rasprava, zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Naime, mi smo, ako se sjećam, uvjetno usvojili Evropsku agendu ovdje u ovom Domu, uz obećanje Vijeća ministara da ćemo dobiti Akcioni plan, čime bi otklonili određene nedoumice koje postoje u ovoj Agendi. Obzirom da do danas nismo dobili taj Akcioni plan, evo ja bih želio da mi neko odgovori iz Vijeća ministara hoćemo li mi to uopće dobiti? Ako nećemo, da za narednu sjednicu pripremimo tačku dnevnog reda – Akcioni plan Vijeća ministara u provedbi Agende. Hvala lijepo.
Hvala. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite. 23
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Poštovani iz Vijeća ministara, sada ne možeš nabrajati ima vas danas puno, što je za svaku pohvalu, izuzev što sada nema žena, Semihe nema, samo muški rod. Gospodin Šemsudin Mehmedović mi je uzeo ovaj dio diskusije. Na istu smo temu, Šemso, željeli i ja ću samo dodati jednu rečenicu. Mi ovdje smo dužni da u cijelosti, u svakoj njegovoj tačci i zapeti, u svakom slovu, svakoj riječi, svakom slogu, svakoj rečenici, poštujemo ono što mi zovemo Ustavom BiH. Ukoliko mi koji smo za to zaduženi, i mi smo ustvari čuvari Ustava BiH, na ovaj način diskutiramo i negiramo ono što je rekao gospodin Denis Bećirović, odnosno kažemo da je obaveza, obaveza je Ustav, sve ostalo je nešto što je kategorija koja je ispod, i ne mora i može. Prema tome, njegovo je pravo da podnese i njegovo pravo je da podnese da se ovo uvrsti u dnevni red, jer evo ja sam dao da se odštampa svima nama u ovoj sali, prva stranica gramatike bosanskog jezika, koja je štampana u Banja Luci i štampala je Prva srpska štamparija, a čuva se original u Sveučilišnoj biblioteci u Zagrebu. Evo, dao sam da se to oštampa, da dobiju svi poslanici, kako mi više o tome ne bi raspravljali, jer je ona ipak štampana u Banja Luci, u Prvoj srpskoj štampariji 1800 i neke i piše gramatika bosanskog jezika. Te podržavam da se o ovome što je Denis dao, ne raspravlja, nego da se uvrsti. Hvala.
Hvala. Replika, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Replika u vezi ovoga što je gospodin Mehmedović rekao. Meni se čini da mi od jula mjeseca molimo Vijeće ministara da nam dostavi Akcioni plan, a evo izgleda dobili smo danas odgovor da će tek sada početi ispravljati greške u ovoj Agendi, tako da imam osjećaj da ćemo se za sam Akcioni plan načekati. Prvo ćemo valjda dobiti ispravke grešaka, onda nekad možda do kraja godine i ovaj Akcioni plan.
Hvala. Replika, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne danas. Htjela sam samo kazati kako je možda na nevješt pomalo način, ili neuobičajen način kolega Denis Bećirović zapravo htio delegirati jedno vrlo važno pitanje, odnosi se naravno na bosanski jezik i sve ovo što se dešava. Možda bi bilo bolje da je predložio tačku direktno, bez spominjanja ostavki. I ne znam da li sam spremna podržati ostavku, treba tamo raditi. Ovo što je rekla uvažena zastupnica Majkić, to je naše i pravo i obaveza da učestvujemo u radu radnih tijela. Mislim da bi svakako trebalo u dnevni red uvrstiti ovakvu tačku, uz ovo možda izuzimanje 24 prijedloga za neopozivu ostavku. Dakle, svakako predlažem, ako je moguće i danas, da se uvrsti tačka, da sada ne govorimo o razlozima. Ako se uvrsti, imamo šta reći. Hvala lijepo.
Hvala. Rasprava, Sadik Ahmetović zastupnik. Izvolite.
Uvažena predsjedadvajuća, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri, predsjedavajući. Želim reći nekoliko samo rečenica o ovome o čemu je govorio gospodin Bećirović. Činjenica je da je to jedan od zaista gorućih problema, ali isto tako mislim da ga trebamo i moramo rješavati hladne glave, jer se radi o prelamanju politike preko onih koji to ni u kom slučaju nisu zaslužili, a to su djeca koja trebaju ići u školu. Stoga sam, dakle, predložio da danas na ovoj sjednici donesemo zaključak o provedbi Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju, sa akcentom na izučavanje nacionalne grupe predmeta i maternji jezik u cijeloj Bosni i Hercegovini i da imamo potpunu informaciju i da na takav način u ovom Parlamentu koji predstavlja sve građane ove zemlje, govorimo o problemima na svakom njenom dijelu i sa svakim problemom koje bilo koje dijete susreće u cijeloj Bosni i Hercegovini. I ne bih volio da od problema koje danas imaju djeca pravimo politički, samo politički prikaz. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu, ne vidim više na listi replika. Znači, nakon svega imamo, na neki način, prema redosljedu rasprava o prijedlogu dnevnog reda, imamo prijedlog za – Razmatranje ostavke poslanika SDP-a BiH Denisa Bećirovića, na mjesto člana Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, zbog diskriminatorske politike negiranja bosanskog jezika na teritoriji bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska. I iz rasprava, znači, zastupnika, pa na neki način i replika, i ovdje stava našeg Kolegija, prije svega mi nemamo niti ostavku, znači, na mjesto člana Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Ostavka je osoban čin, nije čin Parlamentarne skupštine i o ovome se nećemo izjašnjavati. Kada dobijemo ostavku, i ona bude prihvaćena, ovaj Dom će na dnevni red staviti Prijedlog izmjena odluka za imenovanje članova Odbora, između ostalog ovog i nekog drugog, tako da o ovoj točci imamo evo ovakav stav u smislu Kolegija. Što se tiče točke zastupnika Nikole Špirića – Akcioni plan Vijeća ministara BiH kao odgovor na globalnu izbjegličku krizu, humanitaran i sigurnosni odgovor, to je prijedlog da ovo, na neki način, bude prva točka dnevnog reda, a ja bih htjela podsjetiti da su i drugi uvaženi zastupnici, na neki način, komentirali, dopunjavali se sa ovom točkom. Evo, naš nekako je prijedlog ovdje u Kolegiju da, evo prijedlog naše odluke je da ovo pitanje ostavimo za sjednicu, kada dobijemo informaciju od Vijeća ministara i da to razmatramo na sljedećoj sjednici Parlamenta, Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ukoliko, evo prihvaćate, ukoliko 25 ne mi možemo ako inzistirate glasovati, ali mislim da je ovo jedno važno pitanje, o kojem se svi slažemo, i složeno, da treba biti na dnevnom redu Zastupničkog doma, ali da prethodno treba biti pripremljeno.
... ja mislim da nam vrijeme nije saveznik. Zato tražim da se, insistiram da se glasa. Htio sam da komentarišem prethodno, Vi ste rekli slažem sa stavom Kolegija. Dakle, neka se Parlament izjasni o mojoj tačci dnevnog reda.
Hvala. Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Poslovnička, dakle, intervencija. Ako ste vi jednoglasno na takav način protumačili Poslovnik, evo da kažem, neću vam ni ja praviti problem. Formu ćemo ispoštovati, u toku dana dobićete i moju pismenu ostavku na mjesto člana Komisije za ljudska prava, iz razloga koje sam naveo. A ovo štok smo čuli, pa i ovo od kolege Ahmetovića, koliko ja vidim kolega Ahmetoviću trebalo bi pregovarati o bosanskom jeziku, je li? Takva politika, čak i indirektno ako neko zaključi, je katastrofalna. Nema pregovora o bosanskom jeziku.
Evo, stav Kolegija je i po pitanju ove druge točke dnevnog reda da zatražimo od Vijeća ministara informaciju i da se i o ovoj točci dnevnog reda ne izjašnjavamo, da to bude pripremljena točka, pa da onda bude na sjednici. Nema više rasprava.
[[nije uključen mikrofon]] /zajednička diskusija/
Još jednom napominjem da smo uistinu razmotrili da je važno pitanje i da bi se trebalo naći na sjednici, ali da nam je potreban materijal. Mislim da točka nije stavljena samo radi forme i da se o njoj izjasnimo, pa da se danas zbog toga, ne znam, neki opredjeljuju da ne bi prihvatili to da bude danas. Mislim da je normalnije da ostavimo ovu točku za sljedeću sjednicu, da zatražimo stav Vijeća ministara i da to bude, naravno, u skladu sa prijedlogom, na neki način prioritetna, odnosno prva točka, kako to Poslovnik nalaže. Prihvaćate li?
Molim vas, dakle kao što je bilo sa Akcionim planom, dakle bilo je usvojeno, pa je tri puta glasano. Parlament većinom može donijeti odluku kakvu god hoće. Dakle, bilo je usvojeno, pa je tri puta ponavljano glasanje, do danas nema Akcionog plana. Ako i vi ..., ja cijenim Savjet ministara, nije ovo moj ... prema Savjetu ministara, nego je veliki izazov. Dakle, mnogo je bolje, 26 da Savjet ministara ako nema to radi dva dana, da napravimo pauzu. Pa ovo su vam sve drugo inicijative poslanika izmjene zakona. Zašto mi glumimo da Parlament donosi neke strateške odluke i radi, a ono što je strateško odlažemo. Dakle, ja sam rekao, prva tačka dnevnog reda – pauza, neka Vijeće ministara kaže treba mi dva dana, dan, mogu popodne, nastavimo sjednicu i raspravljamo o ozbiljnom izazovu. A do naredne sjednice koja će biti 07. oktobra, pitanje je hoćemo li o ovome raspravljati na ovakav način, ljudi. Dakle, vrijeme nije saveznik. I ja tražim da se poštuje Poslovnik, da se izjasnimo. Kakva god bude odluka Parlamenta ja ću je poštovati, nemam ja tu.
Ok. Replika Senad Šepić. Izvolite.
... vrijeme nije saveznik slažem se ja, samo nam je potrebno da iz ovoga nešto uradimo i da nešto izvučemo. Dakle, ponavljam, imamo inicijativu, sada je imate tu ponovo pred sobom, u kojoj je precizno navedeno. Da bismo Nikola danas imali raspravu, koja će prouzrokovati nečim konkretnim, da ustvari kao država pokažemo tu spremnost i ozbiljnost da se bavimo ovim pitanjima, trebamo imati jednu širu informaciju koja podrazumijeva podatke o institucijama u Bosni i Hercegovini, ne samo na nivou Bosne i Hercegovine nego i nižim, entitetskim, kantonalnim, lokalnim, šta je to što one sada u ovom momentu mogu imati, koji bi bili nosioci tih aktivnosti u narednom periodu, koliko bi mogli primiti izbjeglica, koja bi bila finansijska sredstva? Mislim da to sve možemo imati do naredne sjednice, onako kvalitetan jedan materijal i da u skladu s tim to imamo kao prvu tačku dnevnog reda na narednoj sjednici Parlamenta. Prihvatiti inicijativu koju sam vam uputio i ona je na neki način ono, približava stavove i moje i Nikoline.
Evo, u ovom trenutku imamo prijavu predsjedavajućeg Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala. Ja želim da kažem da se Vijeće ministara slaže sa prijedlogom Kolegija i slaže se sa inicijativom koju je podnio uvaženi zastupnik Senad Šepić. Naravno naša informacija mjere i aktivnosti koje su definisane u Operativnom planu za institucije biće vezano, naravno, samo za nadležnosti koje u ovoj oblasti ima Bosna i Hercegovina i institucije na nivou Bosne i Hercegovine. Mi ćemo to dostaviti, i naravno to treba da bude prva tačka vašeg narednog zasjedanja. A što se tiče Akcionog plana i Reformske agende molim vas da se ne koriste ove stalne uobičajene floskule. Mi smo dobili rok u kojem Vijeće ministara Parlamentu treba da dostavi Akcioni plan. To je 30 dana od prošlog zasjedanja i mi ćemo to uraditi, naravno u predviđenom roku.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara. Replika, Sadik Ahmetović. 27
/nije uključen mikrofon/
Nemojte molim Vas, ovako smo bez riječi, niste se prijavili a replike su potrošene.
/nije uključen mikrofon/
Nije, nije, prijavili ste se za raspravu a raspravu, nije prijavljena, tako da niste.
Imao pet replika do sada.
/nije uključen mikrofon/
Imali ste dvije zastupniče.
Pa pokušavam da pomognem, možda i nije ...
Pa evo, i mi smo pokušali da pomognemo, ali evo, nemojte
Dakle, ja insistiram da se izjasnite o mom prijedlogu, kakav god da je ..., nije problem.
Mi ćemo se izjasniti o Vašem prijedlogu, izjasnit ćemo se. Replika, Sadik Ahmetović.
Žao mi je što moram kolegi Denisu Bećiroviću replicirati što je iznio tvrdnju da eventualno ja trebam pregovarati o bosanskom jeziku. Ja ovo što sam predložio na dnevni red nisam predložio da budem na televiziji ili da budem na svim portalima i novinama u Bosni i Hercegovini, nego sam predložio jer znam šta je problem i dobar dio roditelja te djece lično poznajem. Da sam na takav način radio ovih zadnjih deset ili petnaest godina i podnosio ostavke danas bi bilo puno drugačije na prostoru gdje žive Bošnjaci. Stoga i tebe pozivam da ne podnosiš ostavku, da ostaneš u Komisiji i da radiš za dobro svih ljudi u ovoj zemlji.
Hvala. Rasprava, Hazim Rančić. Izvolite. 28
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Vezano za inicijativu o problemima izbjeglica i mogućem prelivanju u Bosnu i Hercegovinu, izazovima svih vrsta koje bi nas mogle očekivati u vezi toga, evo ja ću probati ono na šta se plaho insistira danas na tome, da nas podsjetim, a u duhu možda one pravničke, ono prvi u vremenu jači u pravu, a imamo to svi i u zapisniku, na prošloj sjednici, dakle, sam postavio pitanje – Da li postoji opasnost prelivanja izbjegličke krize iz susjednih zemalja u Bosnu i Hercegovinu? Da li nadležne institucije preduzimaju odgovarajuće preventivne mjere za slučaj prelivanja izbjegličke krize u Bosnu i Hercegovinu? Da li smo kadrovski i tehnički i u svakom drugom pogledu spremni odgovoriti izazovu? Ako se to desi da li su institucije Bosne i Hercegovine spremne pomoći izbjeglicama, jer su i drugi pomagali izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine, naravno sprečavajući sve one moguće neželjene posljedice koje bi mogle doći sa ogromnim prilivom izbjeglica u Bosnu i Hercegovinu? Naime, svjedoci smo ovih dana dešavanja u susjednim državama, nije dobro ni tim izbjeglicama, ni tim ženama, ni toj djeci, a naravno i te države susreću se sa problemima. I ne samo naše dvije zemlje u susjedstvu, taj problem je mnogo izraženiji, pa me interesira – da li smo mi spremni za eventualne probleme? Naravno, slažem se sa kolegama da je ovo veoma važno pitanje, ali isto tako da bismo o njemu raspravljali, neophodan je pisani materijal, konkretno koji trebamo imati od Vijeća ministara. Oni su obećali da će to dostaviti, ja se nadam, i ja sam insistirao na pisanom odgovoru. Pa evo, čim to dobijemo, da to raspravimo i da to bude tačka dnevnog reda. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženom kolegi Ahmetoviću želim reći da on nije bio tema ni onoga što sam predložio na početku sjednice, ni ovoga što je rasprava. Imamo jedan problem, ozbiljan problem i vjerujem da se oko toga i jedan i drugi slažemo. Što se tiče ovih drugih stvari žao mi je što se uopšte upetljao na ovakav način da raspravlja o ovoj temi. Kolega Ahmetoviću, Vi ipak morate znati da ste Vi dio stranke koja je dio parlamentarne većine, dio stranke koja ovdje ima najviše poslanika, člana Kolegija, predsjedavajućeg Vijeća ministra, člana Predsjedništva BiH. Nemojte držati opozicionoj stranci, u ovom slučaju SDP-u, lekcije šta i kako. Sve to što predlažete da ćete riješiti ja Vas pozivam i podržaću Vas da to riješite. I ovu tačku koju ste Vi predložili nemam namjeru da negiram, učestvovaću u raspravi danas, ali sumnjam da ćete i na takav način riješiti ovaj problem. Prema tome, nema potrebe da ulazimo u ovakvu vrstu polemika. A što se tiče moje ostavke, ona je sigurno neopoziva ostavka, jer nemam namjeru da fingiram ljudska prava, kad ljudska prava evidentno ne postoje za milione ljudi u ovoj zemlji.
Hvala. U ovom trenutku, replika Asim Sarajlić. Izvolite. 29
Samo kratko gospođo predsjedavajuća. Nisam se mislio javiti, ali evo kao šef Kluba SDA moram se javiti. Dakle, kolegi Denisu Bećiroviću – i dok ste bili predsjedavajući ovog Doma i kada smo tražili Vašu smjenu i kada ste pokretali ove inicijative, o kojima je gospodin Špirić govorio, imali ste našu podršku. Dakle, ali evidentno je ono što je kolega Ahmetović konstatovao, dakle evo sada ko pogleda mobitel ili računar, već će vidjeti da su portali objavili da Denis podosi ostavku, ne zna se na šta. Dakle, mi smo na Klubu već ozbiljno ovo raspravljali, podržavali Vaše silne inicijative i mi smo odlučili da to više ne radimo, jer to nije, kako Sadik reče, za dobrobit svih građana u ovoj zemlji, na cijeloj teritoriji, nego je to samo za Vašu ličnu promociju. I kako kažu – ne vjeruj Danejcima i kada darove nose, i vaše inicijative koje su na oko lijepe, patriotske, zvučne za javnost, donose probleme i nemir u ovom Domu i otežavaju donošenje odluka. Zbog toga smo mi na Klubu SDA odlučili da više nećemo podržavati Vaše inicijative. Hvala.
Hvala. Replika, Zaim Backović. Izvolite.
Replika i poslovnička intervencija. Poštovana predsjedavajuća u tri navrata ste rekli diskusija je završena, ali onda ste dozvoljavali da se na ovaj način razvija. Znači, u tri navrata, stenogram sjednice ćete imati, rekli ste diskusija je završena. Kolegi koji je predsjednik Kluba SDA. Prije dvije sjednice, poštovani kolega, za ovom govornicom sam govorio i istu gramatiku spominjao, za ovom govornicom, i inicirao i niste usvojili, naprotiv moju inicijativu ste odbacili. Odbacili ste je. I to je vrlo interesantno, vaš Klub je odbacio, krasno, a sada ste za. I to je dobro, to je isto krasno. A da vam sada kažem, našao sam ja i drugu gramatiku. U Franjevačkom samostanu u Fojnici, starija 100 godina od ove, se čuva gramatika bosanskog jezika. Samo je problem što nije pisana pismom koje se zove latinično ili ćirilično, nego je pisano arapskim pismom,
Molim vas, pridržavajte se dnevnog reda. ZAIM
i sada se radi prevod te gramatike. Gospođo Krišto treba i ovo da znate jer ga interesantno, čuvaju Franjevci, znate. Nema nikakve veze, ali ovo treba da se zna i da je ovo više prešlo mjeru da govorimo o ljudskim pravima. Prvi član Ustava, kojeg mi treba da poštujemo, je Konvencija o ljudskim pravima. Toliko, koliko je mi poštujemo. Hvala.
Hvala. Replika, Saša Magazinović. Izvolite. 30
Kratko predsjedavajuća. Evo dobili smo informaciju, evo sasčekat ću.
Molim vas.
Mogu li ja kolega? E, hvala. Evo, znamo šta je stav Kluba SDA kada je u pitanju podnositelj ove inicijative. , iako smatram, Zaime, da je ...
Gospodin Backović, nemojte ometati zastupnika, sada ste, uskraćena Vam je riječ.
A da li ste vidjeli ko je mene ometao?
Molim vas, imate opomenu. Imate opomenu, prekinuli ste zastupnika koji je dobio riječ. Izvolite gospodine Magazinoviću.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, čuli smo stav Kluba SDA o inicijativama predlagača i ja vjerujem da su u Klubu SDA odlučili da neće podržavati inicijative Denisa Bećirovića, iako mislim da je loše kada se jedna ozbiljna politička partija, a želim da vjerujem da jeste SDA ozbiljna, opredjeljuje prema inicijativama ne na osnovu sadržaja, nego na osnovu toga ko je predlagač. I mislim da je dobro da imamo ovaj ulazni podatak od Kluba SDA, a bilo bi isto tako dobro da smo dobili inforamciju o toj sjednici Kluba je li prošla mirno, je li bilo sve uredu? Je li bio kvorum? Jeste. Dobro, hvala.
Zahvaljujem. Replika, Mirsad Mešić.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja ću replicirati svom kolegi Sarajliću. Zaista je šteta da SDA neće podržavati gospodina Bećirovića u nastojanju da se, prije svega i iznad svega, poštuje Ustav ove zemlje i da se zapravo isprave sve one stvari koje je SDA, obavljajući vođenje države u prethodnih 20-ak godina, dovela sa svojim političkim partnerima da jedan narod možda ostane bez svog jezika. Naravno da ćemo mi svojski se boriti, pa i na način koji je gospodin Denis pokušao da ovaj Parlament upozori na događaje koji su veoma važni i koji se svakodnevno dešavaju, prije svega u Republici Srpskoj, a imaju veze sa bosanskim jezikom, a nećemo se koristiti bilo kakvim demagoškim floskulama u smjenjivanju ovoga, smjenjivanju onoga, nego, kao što rekoh, prije svega i iznad svega, u poštovanju Ustava BiH. Žao mi je što SDA valjda, valjda ste svi jedinstveni u tome, 31 neće se boriti u narednom periodu za ono što će, evo recimo Denis Bećriović pokretati, a ima veze samo sa poštovanjem Ustava BiH.
Hvala. Druga replika, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Htjela sam zamoliti predsjedavajuću da vrati nas nekako u ovaj okvir, govorim o dnevnom redu, otišli smo daleko. Čini se da nije dobar način raspravljati ovako uz usvajanje dnevnog reda o tako krupnom pitanju, tako važnom pitanju kao što je pitanje negiranja bosanskog jezika. I stoga sam upravo bila nekako spremna i zamoliti kolegu Bećirovića da to što je, na pomalo nevješt način, htio skrenuti pažnju na to krupno pitanje ostavkom svojom, da zapravo ostane samo na tom pitanju, da je moguće to delegirati kao tačku dnevnog reda. Dobro bi bilo o tome govoriti. Ne samo da je golem politički problem, nego se on prenosi na obrazovanje, a tu više nemamo vremena odgađati za neke naredne sjednice, školska godina počinje. Zapravo je to dvoje povezano. I ovo što je zastupnik Ahmetović i ovo što je vezano za jezik usko je povezano i mislim da bi dobro bilo čim prije o tome razgovarati. Uzgred, vjerovatno je nevješto i kolega Sarajlić sročio ovo da neće podržati inicijative pojedinih zastupnika. Valjda se određujemo prema inicijativama, je li. Hvala.
Hvala. Hvala i na prijedlogu, naravno. Druga replika, Zaim Backović. Izvolite.
Više, gospođo predsjedavajuća, poslovnička intervencija. Pošto sam prošli put citirao neću ih više citirati, sjedi sekretar Skupštine i pametno šuti. Kada opominjete a ne vidite kako je to izazvano onda je korektno bar da i onome ko izaziva, odnosno na ono o čemu sam ja govorio reaguje iz klupe i obraća se direktno meni. Ovdje je bio takav slučaj. Vidjeli ste da sam bio okrenut prema nekome koji je pričao meni i govorio mi da smo mi, ne želim za ovom govornicom, ne želim da ga povrijedim, oko arapskog pisma i da smo mi prema Arapima itd. Prema tome, ako me opominjete onda mi dozvolite da Vam ovo kažem da su to čak možda i uvrede, jer što sam rekao da postoji gramatika napisana arapskim pismom, gramatika bosanskog jezika, kad ga čita, ko ga poznaje, pismo čita ga bosanskim jezikom, ne čita ga arapskim jer se ono može ... pisati bilo kojim pismom, od glagoljice, ćirilice, latinice, arapskog, grčkog i bilo kojeg pisma, zavisi kako ga pišete. Ali piše gramatika bosanskog jezika. I ja nisam ni Arap ni arapskog porijekla. Hvala.
Hvala. Rasprava, Momčilo Novaković. Izvolite. 32
Hvala. Pa, moram reći da, ovaj, prvo razgovor koji sam imao sa kolegom Backovićem je bio privatni razgovor, nije bio javni. Da sam htio javno ja bih ustao za govornicu pa bi govorio javno o tome. Smatrao sam da je to razgovor između nas dvojice. S obzirom da je kolega sada iznio nešto što apsolutno nema veze sa onim što sam ja govorio onda naravno da moram da kažem i ja sada kako je to sve izgledalo, jer ne bi imalo smisla da ostane nedorečeno, pogotovo neke insinuacije koje je kolega Backović iznio. Ja sam pitao kolegu Backovića da li to što je on rekao, znači da u Franjevačkom samostanu se čuva gramatika bosanskog jezika pisana arapskim pismom, prateći analogiju njegove diskusije, znači, da bi i sad trebalo da se piše arapskim pismom, ništa drugo. Insinuacije da sam ja govorio o porijeklu nekoga, o potrebi arapskog pisma itd. stvarno nemaju smisla. Kolega Backoviću nemojte mi stavljati u usta ono što nisam rekao, dobro znate šta sam rekao, nije korektno da govorite ono što apsolutno nema nikakve veze o čemu smo nas dvojica razgovarali. A nas dvojica se jako dobro razumijemo i kada se radi o pismu i kada se radi o jeziku, ma kako ih Vi ili ja zvali.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Po Poslovniku replike su iskorištene i ja u ovom trenutku zaključujem raspravu po dnevnom redu. Od ovih prijedloga koje smo čuli kroz rasprave, na neki način i replike, imamo prijedlog zastupnika Nikole Špirića da se ova točka uvrsti kao točka 1. na Zastupničkom domu ove sjednice i da se ukoliko ta točka prođe da pauza. A točka glasi: Akcioni plan Vijeća ministara BiH kao odgovor na globalnu izbjegličku krizu, humanitaran i sigurnosni odgovor. Dajem na glasanje da se ova točka uvrsti u današnji dnevni red kao 1. točka ove sjednice Glasajte sad. 9 glasova za, protiv 16, 8 suzdržanih. Nema entitetsku većinu, nema opću većinu. Konstatiram da ova točka nije uvrštena u dnevni red današnje sjednice. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponavljamo glasanje. Glasajte sad. Sa 10 glasova za, 19 protiv, 10 suzdržanih, nema opću, nema entitetsku većinu, konstatiram da ova točka nije uvrštena u današnji dnevni red sjednice Zastupničkog doma. Konstatiram da 17. sjednica Doma ima sljedeći: 33 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-14/15, od 07.09.2015.; 4. Zahtjev zastupnika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-15/15, od 07.09.2015.; 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-8/15, od 29.05.2015., s ispravkom tehničke pogreške u Prijedlogu zakona, broj: 01-02-1-8/15, od 01.06.2015. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15, od 02.07.2015. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-11/15, od 30.07.2015. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 12/15, od 06.08.2015., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava; 9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, akt broj: 01,02- 02-4-1086/15, od 31.07.2015.; 10. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2014., broj: 01,02,01/1,02/1-08-861/15, od 30.06.2015.; 11. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i policijskih službenika u operacijama potpore miru u razdoblju od 01. srpnja do 31. prosinca 2014., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-03-1110/15, od 10.08.2015.; 12. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 05/1-50-13-29-9-7/15, od 19.08.2015. i Plan rada Neovisnog odbora za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19-818/15, od 17.06.2015.; 13. Izvješće s održane radionice o temi: „Zakonodavni okvir, aktualno stanje i planovi institucija BiH u području obrane i sigurnosti“, s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, broj: 01,02,03/1-50-3-687/15, od 26.08.2015.; 14. Prijedlog strategije Bosne i Hercegovine za prihvat i integraciju bh državljana koji se vraćaju u BiH po osnovi sporazuma o readmisiji i Prijedlog akcijskog plana za razdoblje 2015.-2018., materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03,01,02-41- 1049/15, od 23.07.2015.; 15. Prijedlog rezolucije o granicama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Zaim Backović, broj: 01-02-12-1128/15, od 25.08.2015.; 16. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 15. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 22.07.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine.“, broj: 01-50-1-1036/15, od 22.07.2015.; 34 17. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja – predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a, broj: 01-34-1-1190/15, od 14.09.2015.; 18. Prijedlog zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne skupine predmeta' i izučavanje maternjeg jezika na cijelom teritoriju BiH“, broj: 01-50-1-1191/15, od 15.09.2015.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o međunarodnom cestovnom prijevozu putnika i tereta, broj: 01,02-05-2-1098/15, od 05.08.2015.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o suradnji u području veterinarstva, broj: 01,02- 05-2-1109/15, od 10.08.2015.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu Unije Fiscalis 2020, broj: 01,02-05-2-1115/15, od 18.08.2015.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru komponente prekogranične suradnje programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-1138/15, od 28.08.2015.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Slovačke Republike o primjeni Sporazuma između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-1139/15, od 28.08.2015.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o uspostavi Međunarodne organizacije ST-EP (Eliminacija siromaštva putem održivog turizma), broj: 01,02-05-2-1146/15, od 31.08.2015.; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-05-2-1158/15, od 04.09.2015. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, kada je u pitanju Zapisnik kod odgovora na postavljena pitanja, pa dolje na kraju stranice kaže se da su dostavljene odgovore komentirali sljedeći zastupnici, pa se nabraja i mene. Ja nisam komentirao nikakv odgovor. Naime, ja sam samo tražio da mi se dostavi odgovor već 35 ranije postavljen, pa ako nije nemoguće kod, dakle tamo gdje ja stojim naveden da se kaže da Nikola Lovrinović je zatražio dostavljeni odgovor Tužiteljstvu BiH ranije upućen. Dakle, ja nisam komentirao odgovor. Ništa više, hvala.
Hvala lijepa. Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Dakle, komentar, ja sam dobio djelomičan odgovor o broju savjetnika ministara, predsjedavajućih i sl. I tu se kreće u dijapazonu od dva savjetnika do devet. Nažalost ja mogu samo da zaključim iz ovog odgovora da ovo nije u skladu sa ...
Mi smo na Zapisniku poštovani zastupniče.
Izvinjavam se.
Po ovoj točki dnevnog reda nema niko prijavljen više. Zaključujem raspravu po prvoj točki dnevnog reda. Prelazimo na drugu točku, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 174. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pismenom obliku postavili su zastupnici: Senad Šepić jednu inicijativu uputio Vijeću ministara BiH, Upravi za neizravno oporezivanje BiH, Graničnoj policiji BiH, drugu Vijeću ministara BiH i Ministarstvu financija i trezora BiH, treću Kolegiju Zastupničkog doma; Nikola Lovrinović dopunsko pitanje postavio Vijeću ministara BiH i Ministarstvu pravde BiH, te pitanje postavio Tužiteljstvu BiH; Damir Arnaut dopunsko pitanje postavio ministru pravde; Safer Demirović postavio pitanje ministru civilnih poslova BiH; Mirsad Đonlagić zatražio da se njegova zastupnička inicijativa dostavljena Ministarstvu civilnih poslova BiH 03.03.2015., odgovor dostavljen 25.03.2015., ponovo dostavi istom ministarstvu. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori. Na pitanje Nermine Kapetanović, postavljeno u usmenom obliku na 15. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Zastupnica je na prošloj sjednici Doma zatražila da na sljedećoj sjednici komentira dobiveni odgovor zbog njegove opsežnosti, a na pitanje postavljeno u usmenom obliku na 13. sjednici Doma odgovor je dostavilo Ministarstvo civilnih poslova BiH. Na jednu inicijativu Senada Šepića, postavljenu u pisanom obliku, odgovor je dostavilo Vijeće ministara, na drugu inicijativu odgovor su dostavili Ministarstvo civilnih poslova BiH, Vijeće ministara BiH i Ministarstvo za 36 obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, dok je na pitanja postavljena u pisanom obliku odgovore dostavilo Vijeće ministara BiH, dva odgovora. Na pitanje Saše Magazinovića, postavljeno u pisanom obliku, dopunu odgovora dostavilo je Vijeće ministara BiH, drugi odgovor na pitanje postavljeno u pisanom obliku dostavilo je Ministarstvo pravde BiH. Na pitanje Šemsudina Mehmedovića, postavljeno u pisanom obliku, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Na pitanje Mirsada Đonlagića, postavljeno u usmenom obliku, dopunu odgovora dostavilo je Vijeće ministara BiH. Na dopunsko pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanom obliku, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Na pitanje Šefika Džaferovića, postavljeno u usmenom obliku na 16. sjednici Doma, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH, proslijeđen odgovor Uprave za neizravno oporezivanje BiH. Tko želi komentirati dobivene odgovore? Zastupnik, odnosno zamjenik, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam na prošloj sjednici postavio pitanje Vijeću ministara BiH koje glasi – koja institucija Bosne i Hercegovine je zadužena da vrši nadzor nad graničnim prelazima Bosne i Hercegovine, da li se ti nadzori obavljaju, da li se o obavljenim nadzorima sačinjavaju izvještaji i kome se dostavljaju, te kakav je izgled graničnih prelaza. Posebno me je interesiralo ko je odgovoran za isticanje državne zastave na graničnim prelazima, njen izgled i stanje u kojem se nalazi. Dobio sam odgovor koji je stigao od Uprave za indirektno oporezivanje koja je zapravo nadležna i odgovorana kada je u pitanju stanje graničnih prelaza. U odgovoru stoji da je i Ministarstvo prometa i komunikacija odgovorno za oznake koje se stavljaju na graničnim prelazima u zoni putnog pojasa. Ja sam odgovorom zadovoljan jer je odgovor dao stanje onakvo kakvo jeste, ali sam zabrinut sadržajem odgovora i pozivam Vijeće ministara BiH da o ovom pitanju posveti dužnu pažnju. Radi se o simboličkom pitanju, radi se o stvari za koju uopće nije potrebno izdvajati neka značajnija materijalna sredstva, posvetite pitanju postavljanja i izgleda državne zastave, kako na graničnim prelazima tako i na drugim mjestima prema Zakonu o upotrebi grba i zastave BiH, dužnu pažnju da kada naiđemo pored mjeste gdje je postavljena državna zastava budemo ponosni a ne da zbog njenog izgleda i stanja u kojem se nalazi budemo tužni, kao što vrlo često budemo u situaciji, pogotovo kada prelazimo granicu Bosne i Hercegovine. Ovo nije skupo i ovo je moguće uraditi. Ako išta ovo je, dakle, moguće uraditi. Ne mogu da vjerujem da na graničnom prelazu sjede ljudi koji su carinici, koji su granični policajci i posmatraju mjesecima kako zastava, kako sam ja vidio na jednom graničnom prelazu, stoji spala, ne spuštena nego spala na pola jarbola koji je zahrđao i naslonila se na grm koji je u međuvremenu izrastao, sva pocijepana i prljava. Pa bolje da je takve nema nego da bude takva na tom prelazu. Napravite inspekciju, obiđite sve granične prelaze, postavite jarbole i stravite zastavu u onaj položaj kakav ona zaslužuje. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa zamjeniku Džaferoviću. Sljedeći za komentar javio se Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 37
Zahvaljujem. Kao što rekoh ja sam dobio djelomičan odgovor na pitanje o broju savjetnika ministara, ... i ostalih dužnosnika. I kažem tu je jedan neujednačen pristup od dva savjetnika do devet, koliko u određenim ministarstvima ima. I nažalost mogu da konstatujem da ovo nije u skladu sa zahtjevima građana o racionalizaciji javne potrošnje ... Jer imati toliki broj savjetnika ili je riječ o nekompetentno izabranim i imenovanim dužnosnicima, pošto, evo, hoću da vjerujem da nije slučaj, ili državni službenici koji rade u određenim ministarstvima ne rade svoj posao pa moramo angažirati određene savjetnike ili je riječ o uhljebljenju zaslužnih, pod navodnim znacima, i opet po ličnom izboru imenovanih dužnosnika. Međutim, mislim da je ova oblast neuređena i, evo na ovaj način iniciram prema Vijeću ministara da Vijeće ministara uredi ovu oblast i da se propiše ko, kako, na koji način može biti i koliki broj savjetnika može imati. I, naravno, ostaje mi da konstatujem da je Kolegij iskoristio svoje pravo da ne odgovori na ovaj dio pitanja jer ne može biti, ne može se postaviti pitanje Kolegiju, ali evo ja Stručnoj službi obnavljam pitanje da mi napravi izvadak koliko koji od savjetnika članova našeg Kolegija prima mjesečnu plaću i da vidimo koliko to košta. Hvala lijepo.
Hvala. Komentar, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Evo, ja sam dobio ponovo na jedno drugo pitanje, dopunsko pitanje, odgovor od Ministarstva civilnih poslova. Koristim priliku pošto je ministar tu da zamolim da – koja je svrha dopunskog pitanja ukoliko će gotovo čitav odgovor biti prepisan iz prvog odgovora. Što će mi onda dopunsko pitanje i što mi šaljete dopunski odgovor? Ovdje se radi o izuzetno bitnoj materiji, ukazao sam da se šteti vanjskopolitičkom ugledu i vanjskopolitičkim interesima Bosne i Hercegovine. Zamolio sam vas da se to pripremi u saradnji sa Ministarstvom vanjskih poslova, ne znam da li je jer nemam nikakvih pismenih zvaničnih naznaka da jeste, ali bih Vas molio kao ministra, građani su jako revoltirani jer dobivaju birokratske odgovore od raznih organa uprave. I ja ih potpuno razumijem jer ja kao poslanik dobijam birokratske odgovore, ja nisam dobio odgovor na suštinu. Znači, vi ste ispoštovali formu, vi ste meni odgovorili na moje dopunsko pitanje. Ja po Poslovniku ne mogu postaviti dopunsko na dopunsko i vaš je posao time završen. Ali vi konstatujete na kraju da imamo problem, konstatujete da ga zemlje u okruženju nemaju jer su drugačije riješile to pitanje i onda kažete – eventualno kada se nekad bude mijenjao zakon možda ćemo i mi to promijeniti. Ja mislim, zaista, pazite, to je jedan birokratski odgovor koji ne rješava problem. Ja znam da Vi ne sjedite i pišete odgovore na ova zastupnička pitanja, ali Vas zaista molim uvedite malo reda, ovo je drugi put da dobijam birokratski odgovor na poslaničko pitanje. Usmjerite svoje zaposlenike tamo da daju odgovore koji rješavaju problem a ne koji samo ispunjavaju formu. Ja ću ovo proslijediti Komisije za vanjske poslove da se zabavi ovim pitanjem jer je zaista bitno pitanje, imamo dokazan vanjskopolitički problem, šteti vanjskopolitičkim interesima Bosne i Hercegovine. Ja ću zamoliti Komisiju za vanjske poslove da se dalje ..., a Vas ovim 38 putem molim nemojte, dajte nek odgovore na jedan suštinski način a ne samo da zadovolje formu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Komentar, Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Kao što je jedan od mojih prethodnika rekao, zadovoljna sam odgovorom ali zabrinuta sadržajem. I ovaj put ću ponoviti, sve ono što ću ja sada kazati ovdje nije personalno uopće upućeno niti na ministra civilnih poslova, niti na aktuelni saziv Vijeća ministara jer je problematika vrlo stara i stanje je ono koje su zatekli. Zarobljeno Ministarstvo civilnih poslova, odnosno dva sektora Sektor za zdravstvo i evropske integracije u silnim strategijama, akcionim planovima, uredbama, sa vrlo nesretnim sistematizacijama koje djeluju kao da su naštimane prema određenim ljudima, jer nema nikakve veze medicinski fakultet sa fakultetom političkih nauka, pravnim ili ekonomskim, pa mi se čini da su sistematizacije pravljene ciljano za određene ljude, što me manje brine. Brine me činjenica da tvrde da ne znaju da je pečat Ministarstva civilnih poslova bio u korištenju. Jeste, i to je bio razlog zašto ja nisam htjela da učestvujem u radu ..., o čemu može posvjedočiti i uvaženi zastupnik Prodanović koji se toga sjeća. Želim da kažem da ono što me brine da u Bosni i Hercegovini usljed silnih administrativnih zatrpanosti ministarstava pacijenti nemaju pravo na život i pravo na zdravlje na način na koji im to garantuju sve međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih prava. Pitam – zašto pacijenti u Bosni i Hercegovini nisu izjednačeni u svojim pravima što im garantuju sve povelje, zašto djeca i odrasli u Bosni i Hercegovini moraju svoje probleme vezane za presađivnje, odnosno transplantaciju organa rješavati, nažalost, izvan Bosne i Hercegovine u Tuluzu, u ..., kad imamo ... Klinički centar u Tuzli koga niko neće da pita šta vam još treba, sjajnom timu hirurga koji mogu da obave transplantacije koštane srži, bubrega i ostalih organa, ali nema političke volje za to. Zato što je to Tuzla, zašto što nije neki drugi centar. Zašto je plaća neurohirurga 1.400 maraka u Zenici a toliko iznose dnevnice za četiri ili pet dana u Beču prevodioca Ministarstva civilnih poslova? Zašto nisu definisani centri za pružanje medicinskih intervencija izvan Bosne i Hercegovine ... na nivou države? Zašto je postalo normalno da 10 beba umre u kratkom vremenskom periodu u Bosni i Hercegovini u jednoj bolnici, unutar koje se pojavila bakterija klebsiella i niko krivično ne odgovara za to? Zašto je postalo normalno da u Bosni i Hercegovini nismo izjednačili prava osoba sa invaliditetom po osnovu svih univerzalnih prava i deklaracija o potrebama za izjednačavanje prava osoba sa invaliditetom po osnovu jednakog invaliditeta, vodeći naravno računa o civilnim žrtvama rata i o pripadnicima boračke populacije? Jako me brine zašto na svakom koraku zemlje države Bosne i Hercegovine kršimo ljudska prava i nemamo jednak pristup, koristeći elektronsku knjižicu, koristeći činjenicu da imamo pravo na život. Zatrpani smo reformama i ja vjerujući duboko u ministra, u njegovu veliku predanost radu sasvim sam sigurna da će ovo Ministarstvo napraviti sigurno pomake, pa i u bilateralnim sporazumima sa drugim državama za pružanje medicinske pomoći u stanjima kada Bosna i Hercegovina to nije. Ja istinski vjerujem da ćete Vi to uraditi. Hvala vam. 39
Hvala lijepa. Komentar, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine tajniče, radi zapisnika, dakle opet nije komentar jer nemam odgovora na pitanje. Drugi put, dakle, potenciram da mi se odgovori na pitanje o stradanju povratnika u Travnik '98. godine i policajaca, od tužiteljstva koje sam uputio. Tako da, gospodin Arnaut je u prednosti, on je bar dobio, ovaj, kako je rekao, dobio je odgovor birokratski, ja nisam dobio nikakav pa ne mogu ni komentirati, dakle. Ali radi zapisnika, dakle, potenciram da mi se konačno odgovori na postavljeno pitanje. Hvala.
Hvala lijepa. Komentar, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća ja Vam se zahvaljujem. Srdačno Vas pozdravljam kao i ostale kolege u sali. Ovom prilikom želim da izrazim iznenađenje i razočaranje da jednostavno nisam dobio odgovor na moje postavljeno pitanje. Sa teškom mukom sam dobio od Vijeća ministara odgovor, a radi se o korištenju automobila i o bjesomučnoj jurnjavi automobila po cestama Bosne i Hercegovine, kako onoga u kome se vozi funkcioner tako i onih koji idu ispred ili iza tog vozila. Ali od Predsjedništva, naravno, nisam dobio odgovor, pa me sad zanima da li ja to ne smijem postaviti pitanje u vezi funkcioniranja Predsjedništva, bez obzira o kom se pitanju radilo. Prosto je nevjerovatno da, evo četvrti put, pored i pisane intervencije, ja molim i tražim da mi Predsjedništvo dostavi odgovor na moje poslaničko pitanje. Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za komentare. Prije no što pređemo na sljedeću točku dnevnog reda ja bih željela, temeljem članka 27. a i uz konsultacije sa Kolegijem, iskoristiti svoje poslovničko pravo, pozvati se na točku 8., ograničiti trajanje rasprave u svezi sa narednim točkama dnevnog reda današnje sjednice na 5 minuta. Prelazimo na točku tri 40 Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 07.09.2015. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Zastupnik Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Budući da smo mi na prethodnim sjednicama imali različite zahtjeve, odnosno inicijative, pa i prijedloge izmjena i dopuna Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, ja ne vidim zašto je ovo hitno kada smo uvijek od strane Vijeća ministara, ali i ovdje u raspravama, dobivali odgovor, i od strane komisija gdje su se članovi i članice određenih komisija usaglašavali po tom pitanju, da treba napraviti jedan paket prijedloga izmjena i dopuna toga Zakona. Stoga meni apsolutno nije jasno zašto je se Vijeće ministara osvrnulo samo na jedan segment ovog Zakona, a to je prijevoz, odnosno na ime naknade za prevoz s posla i na posao. Pa, ako ima prostora da mi se odgovori – čemu tolika hitnost samo po ovom segmentu a ne da nam se predloži jedan paket izmjena Zakona o plaćama i naknadama u institucijama. Hvala.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio Mirsad Đonlagić. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća još jednom. Otprilike moja diskusija je dosta kratka, naravno meni ovo ograničenje od 5 minuta izgleda da bi ja previše pričao ali svejedno, želim da kažem da je vrlo slična kao što je kolegica Gasal govorila. Mi iz Saveza za bolju budućnost od početka našeg mandata se zalažemo za racionalno poslovanje, za racionalan odnos prema sredstvima koja se troše iz budžeta, protiv smo nekorektnih pa i nepoštenih naplaćivanja onoga što ne bi trebalo da se naplaćuje. I na svaki naš prijedlog, recimo kao što je bio prijedlog o ukidanju bijelog hljeba i, evo kao što će sad biti rasprava oko Prijedloga izmjena Zakona o platama, koji je u proceduru uputio kolega Arnaut, bilo je nama rečeno – pa čekajte, nemojte da žurite i Vijeće ministara sprema cjelovito rješenje što će u roku od 30 dana doći na Parlament. I sad dobivamo jedan ovako dosta ambiciozan naziv Prijedlog izmjena Zakona o toj, i onda kad pogledate ustvari šta je izmjena vidite da je to prosto nevjerovatno da tako jedna minorna izmjena kao prijedlog zakona, odnosno izmjena zakona o izmjenama zakona može da dođe na raspravu u Parlament, a nemamo cjelovitog rješenja. Mi apsolutno ne vidimo opravdanje da ovakav dokument dođe, pogotovo ne na ovakav način bez komisijske procedure, gdje bi nadležne komisije dale mišljenje da li je tačno to da ovakva 41 procjena kao što je rečeno da neće biti potrebna dodatna sredstva za primjenu ovog Zakona o izmjenama zakona, da li je to tako ili to nije tako. Prema tome, ne vidimo, prije svega, potrebu i razlog da ovakav zakon dođe samo ovakav zakon i to da ide na ovakav način bez komisijske procedure da dođe na raspravu na Parlament. Korektnije bi bilo da smo već na ovoj sjednici ili u krajnjem slučaju bar da je najavljeno da će na narednoj sjednici biti jedno cjelovito rješenje o kome se već dugo vremena govori i gdje imamo obećanja da će to Vijeće ministara učiniti. Hvala.
Hvala. Rasprava, Zaim Backović, zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Na fonu ovoga što su moji prethodnici govorili ja sam već za ovom govornicom govorio. Da bi se uopće razmišljalo o nečemu što znači ukupno usklađivanje, ja više ne bih ovo ni nazvao ovako, ukupno usklađivanje o nomenklaturi od dna do vrha, neophodno je napraviti cjelovit zakon. Svako parcijalno rješenje daje mogućnosti unutarnje malverzacije, htjeli vi to ili ne. Dajte mogućnost da se ovdje u ovom Parlamentu diferencirane, svi će otići u ono što se zove prvi razred, prvu kategoriju i opet neće biti diferencirane. Dajte po onome što se radi svi će biti aktivni do bola i opet će svi u, mi moramo naći način da se donese cjelovito rješenje. Cjelovito rješenje je nešto što onda daje osnov i da vidimo, naravno ja se nadam pošto sam mejlom poslao to pitanje, da vidimo na koji, kako i po kom osnovama su ljudi kao primjer, ne znam, arhitekta u vazduhoplovstvu, građevinac kod vas, mašinac kod vas, politolog u saobraćaju, itd., po kom osnovu oni dobiju to radno mjesto kada se traži u saobraćaju neko ko je stručnjak u tome, kad se traži kod vas u socijali neko ko je iz svoje oblasti, kako su savjetnici predsjednici stručnih komisija koji se bave isključivo strukom, a oni ni dodirne tačke ni u obrazovanju, ni u svom dosadašnjem poslu nisu imali sa onim što danas vode i trebaju, gledaj čuda, da pregovaraju sa EU o onome što znači naša budućnost. To mi liči na ono što se sad desilo u Hrvatskoj gdje su ribari, odnosno oni koji se bave ribom, pregovarali o tome kako će se transportovati med kroz Neum, pa Dubrovačke pčele umiru jer ne mogu kroz Neum zato što to nije dogovoreno. E, zbog toga mi moramo da imamo cjelovito rješenje. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege I ja podržavam diskusije i na ovoj sjednici i na prethodnim, i naše stavove i zaključke da imamo cjelovito sagledavanje ove oblasti i da očekujemo od Vijeća ministara, kako je zaduženo, da više konačno uradi taj zakon ili zakone koji se tiču ove oblasti, pa i podzakonske akte vezano 42 za primjenu tih zakona. Evo, mi to nekoliko puta insistiramo, nažalost još uvijek to ne dobijamo. Čak imamo i neke odgovore naših kolega u Domu naroda, ali evo, neću taj dio komentarisati. Vezano za Zakon koji nam je na dnevnom redu o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Da, ovo jeste mali zakon u smislu opširnosti, odnosi se tačno na jednu stvar, a to je vezano za naknade prevoza na posao i prevoz sa posla. I ono kao razlog što ću podržati jesu stavovi u obrazloženju da postojeći sistem i ono što je na snazi jeste da omogućava zloupotrebe, ali više od toga je analiza finansijska ovog da se ovaj iznos iz godine u godinu nadoknada koje se plaćaju stalno povećava. U obrazloženju stoji da je to u 2012. godini 27.939.867, u 2013. godini 28.541.474, znači za nekih 500.000 povećan iznos u 2013. u odnosu na 2014. godinu, a onda u 2014. godini 29.017.862 za dodatnih nekih cca 500.000, tako da je nepunih 1.100.000 razlika između 2012. i 2014. godine. Ako se krene ovim trendom onda bi to vjerovatno za očekivati da će i u 2015. biti više nego u 2014. godini.
Molim zastupnika da se pridržava rasprave, vodi se rasprava o hitnom postupku.
Zbog ovih razloga podržavam donošenje zakona po hitnom postupku. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, u ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev zastupnika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 07.09.2015. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Otvaram raspravu o ovom zahtjevu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Ja ću, sukladno Poslovniku Zastupničkog doma, također iz nekih razloga zatražiti, možda od gospodina Lovrinovića kao predlagača, čemu hitnost za hitnu proceduru ovoga zakona kad u obrazloženju koji su navedeni apsolutno ni jedna tačka, odnosno ni jedna izmjena i dopuna ni suštinski apsolutno nije toliko hitna da bi meritorno mijenjala bilo što. Također ukoliko se odlučimo da ne podržimo ili podržimo ovo za hitnu proceduru ja bih imala štošta toga na sam 43 sadržaj ovog zakona. Stoga ću se sada ispred Kluba Demokratske fronte izjasniti da mi nećemo podržati ovu hitnu proceduru. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Evo možda sam trebao prije pa možda kolegica ne bi ni postavljala pitanja, a odredila je se kako će glasovati. Zahvaljujem na tom određenju, znači vidjeli ste kod dnevnog reda koliko je to hitno i važno, a upravo su pitanja jezika, pitanja nacionalne skupine predmeta. Opstrukcije koje su nazočne početkom nastavne godine ove 2015.-2016. godine bile razlog da, dakle, pokušam ponuditi rješenje, pa bih ja možda iskoristio i rekao priliku što bismo mi inače u Bosni i Hercegovini da nije Hrvata, pogledajte kako čuvamo taj riječnik jel' u franjevačkim samostanima. I, dakle, mi kad pokušamo ponuditi neko rješenje koje je izlaz iz ove situacije, evo Klub DF-a kaže da neće biti za to, pa dobro, vidjet ćemo kako će se drugi očitovati. Ja mislim osobno da je ovo rješenje, da se ono može implementirati u roku od mjesec dana na razinama koji su ovlašteni da donose zakone i podzakonska akta i da se s tim može riješiti neka pitanja koja su ovog trenutka apsolutno, vidjeli ste kod dnevnog reda, vrlo važna, koliko ja vidim. Dakle, evo ja se nadam da će kolege shvatiti da je to jedna od ponuda da se to riješi, ako ne, vidjet ćemo što ćemo dalje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zamjenik Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo, predstavnici Vijeća ministara, predsjedavajući Vijeća ministara, gosti, da koga ne povrijedim ovim nabrajanjem. Radi se o isuviše ozbiljnoj stvari da bi se mogla na ovakav način, po principu uzmi ili ostavi, raspravljati. Ja razumijem napore gospodina Lovrinovića da da svoj doprinos da se ova problematika uredi, riješi, pa da se riješe neka aktuelna pitanja koja imamo, ali bojim se da ponuđenim rješenjem nije ponuđena varijanta koja potpuno odudara od sistema kojim smo mi krenuli, kada je u pitanju razvoj i jačanje osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Dakle, ovdje se nude rješenja po kojem konstitutivni narodi organiziraju škole, država to treba da radi, i oblici organiziranja države od najviše ka najnižem ili obrnuto, i nude se neka rješenja koja su vezana za same uprave škola, a to je suprotno onome što mi imamo u Okvirnom zakonu o osnovnom i srednjem obrazovanju i u svim zakonima iz oblasti obrazovanja koje je usvojio ovaj Parlament. Zbog toga ja obavještavam Predstavnički dom da SDA neće podržati hitnost ovog postupka, neće podržati skraćeni postupak, neka ovo ide u redovnu proceduru, pa ćemo onda u redovnoj proceduri govoriti o samoj suštini pitanja. 44 Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Da bismo uopće došli do nečega što se zove školstvo mi bi morali ući u temeljne promjene pa prvo ići u izmjenu Okvirnog zakona. Okvirni zakon je postavio osnov anarhije i nekvaliteta školovanja u Bosni i Hercegovini. Od osnovnog kreni, sa visokim završi i dobijete državu u odnosu na broj stanovnika sa najvećim brojem, parcijalno gledano, ustanova, odnosno škola u Evropi. Znači, ovo govorim meritorno jer mi se možemo porediti sa veličinom, recimo, jednog Minhena. Recimo. I konačan kvalitet vidimo gdje nam je. Prema tome, prvo treba ići izmjenama Okvirnog zakona, cjelovitog, koji će temelje postaviti kako treba. Drugo, članak ili član 2. – Osnovne i srednje škole, sukladno odredbama ovog Zakona, pravilima Statutom škole će odrediti službeni jezik i pismo konstitutivnog naroda.
Hitna procedura.
Molim.
Rasprava o hitnoj proceduri.
BPS Sefer Halilović se apsolutno protivi ovakvom načinu donošenja zakona koji se tiču temeljnog obrazovanja djece. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Bojim se da ovaj Zakon ne nudi rješenja ni bilo kakva poboljšanja nego da samo podstiče dalje diskriminaciju. I ja se u potpunosti, evo moram reći da imamo Mišljenje Ministarstva prosvjete Republike Srpske koje kaže, dalo je primjedbe na sve i jedan ovaj član i u sve i jednom članu kaže da se ovim direktno dolazi u koliziju sa postojećim entitetskim i kantonalnim zakonima i čak se i neke nadležnosti ukidaju i ide na uštrb nadležnosti. Posebno, evo ja ću vam skrenuti pažnju i na, dovodite čak i u okviru iste etničke ili nacionalne grupe djecu u 45 diskriminišući položaj u odnosu jedne na druge. Pa u članu 3. se kaže – kad se nacionalna grupa predmeta organizuje kad u školi, ako je u školi manje od 5 pripadnika drugog naroda. Šta ćemo, i evo sad uzmite recimo školu sa 100 učenika, pa 5% to je znači za 5 učenika, uzmite školu od, ne znam, 10 učenika to je znači u jednoj školi će vam imati 5 učenika pravo na grupu nacionalnih predmeta, a u drugoj školi će vam imati jedan učenik.
Raspravu vodimo samo o hitnoj proceduri.
Naravno, i mi nećemo podržati ni hitnu proceduru a mislim ni kasnije u redovnoj proceduri da nećemo moći ove izmjene i dopune podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Ja neću dugo opet. Meni je žao da u 2015. godini dobijamo jedan ovakav Prijedlog zakona u Parlamentu BiH, definitivno zakon koji vodi daljoj segregaciji u našem društvu, pogotovo među djecom. I očigledno je da ona vaša smjena 2005. od strane visokog predsjednika(?) kao ministra obrazovanja nije bila bez razloga.
Hvala lijepa. Rasprava, replika, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobro dakle, ušli ste u meritum, očito da je tema interesantna i očito da je želite riješiti. Svaka čast. Dakle, škola sa 100 učenika vjerojatno po pedagoškim standardima u RS-u ne može biti pravni subjekt tako da se ne može odnositi na takav način, to dakle, to je pitanje struke. Nacionalna skupina predmeta je predmet sporazuma iz 2002. godine i ono se trebalo implementirati u zakone svih ovlaštenih tijela po BiH, što nije učinjeno. Dakle, kad vam se to ponudi i kad trebate nešto riješiti, kad trebate dati na to odgovor, kad trebate riješiti pitanje upotrebe jezika u nastavnom planu i procesu, to ne želite riješiti, dakle. Možda i u Sarajevu postoji problem nepoštivanja prava djece i njihovih roditelja da se uče svoj vlastiti jezik ili to, ali ne postoji pošto roditelji nisu rekli, ili ti roditelji možda to ne smiju reći. Dakle, pošto je rasprava o hitnosti postupka kako god želite, naravno ovo je bio moj prilog da se pokuša riješiti to pitanje da taj sustav jednom profunkcionira jer je u Ustavu samo rečeno koji su službeni jezici u Okvirnom zakonu, takođe to je samo preneseno a nigdje nije 46 rečeno kako se službeni jezici koriste u nastavnom procesu, nego imamo probleme, ali evo očito ćemo imati i dalje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Rasprava, Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam se pripremila za raspravu, no kako insistirate da se zapravo izjasnimo samo o tome hoćemo li u hitni postupak ili redovnu proceduru, ja ću iskreno kazati šta ja mislim. Prema onome što sam pripremila za javnu raspravu ja bih ovo hitno skinula sa dnevnog reda. Dakle, mislim da je dovoljna ova rečenica, da je stvoren pojam segregacije, da je umjetno stvoren pojam segregacije u obrazovanju, praktično bi trebalo ovim biti maknut sa javne scene, a mi već Bog zna koliko dugo vremena imamo problem dviju škola pod jednim krovom i sličnih pitanja ovih u RS-u i koješta. Sa obrazovanjem ovo ne da ne nudi poboljšanje nego nas vraća korak unazad i u obrazloženju od detalja, tipa da će svi učenici izučavati pisma koja su u službenoj upotrebi, u BiH to je bilo prije sad se nudi nešto sasvim drugo, dakle jedan nazadak i mislim da ovo nema smisla, ali evo kad budemo raspravljali o tome onda ćemo, kad budemo ulazili u meritum i u prijedloge koji se nude u ovim izmjenama zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dakle, Klub SDP-a BiH ne podržava hitnu proceduru, a evo usput da kažem ne podržavamo ni na ovakav način rješavanja, kako je to gospodin Lovrinović predložio i nećemo čak ni to podržati.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu. Ja zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točkui pet Ad.5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-8/15 od 29.05.2015., s ispravkom tehničke pogreške u Prijedlogu zakona, broj: 01-02-1-8/15, od 01.06.2015. godine (drugo čitanje) 47 Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 15. sjednici Doma održanoj 22.07.2015. godine. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun 25.08.2015. godine zatražilo je produljenje roka za dostavu izvješća za 10 dana. Kolegij je odobrio zahtjev za produljenje roka. Nadležno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 15.09.2015. godine sa usvojena dva amandmana koji su postali sastavni dio Prijedloga zakona. Otvaram raspravu po Prijedlogu zakona o plaćama i naknadama u institucijama. Damir Arnaut, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Želim naglasiti da uzimam učešće u raspravi u skladu sa članom 75. stav 2. kao predlagač i molio bih informaciju kako mogu svoje vrijeme tempirati, da li mi ograničavate vrijeme na 5 minuta ili imam 15 ili neko drugo vrijeme.
Sve rasprave su ograničene na 5 minuta.
Uključujući i predlagača.
Da.
Zahvaljujem. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, odnosno o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH čiji sam ja predlagač je sada prošao i drugu komisijsku fazu, dobio je dakle pozitivno mišljenje Ustavnopravnoj komisije u prvoj komisijskoj fazi i nadležne Komisije za finansije i budžet, a jučer odnosno ove sedmice i nadležne Komisije za finansije i budžet u drugoj fazi i ukoliko se danas usvoji to će biti konačni korak kada je Predstavnički dom u pitanju i ja se nadam da će Dom naroda za razliku od „bijelog hljeba“ na koji čekaju već, na ukidanje „bijelog hljeba“ na koji čekaju već od marta, hitno djelovati odnosno djelovati u skladu sa procedurama i konačno ukinuti naknade za rad u komisijama za vrijeme radnog vremena za sve zaposlene u institucijama BiH, entiteta, kantona i Brčko Distrikta. Ja sam izuzetno zadovoljan onim što je Komisija za finansije i budžet uradila na svojoj sjednici ove sedmice, a to je da prioritet da interesima građana BiH i smanjenju javne potrošnje i da ostavi po strani tzv. entitetske interese i td. odnosno da podrži takođe princip uspostavljanja jedne institucionalne hijerarhije, jer sada naknade koje isplaćuje institucija BiH neće moći dobiti ni entitetski zvaničnici i njih će se pitati kad im je radno vrijeme i takođe odnosi se i na ostale nivoe vlasti. 48 Želim napomenuti i radi interesa javnosti, ali i radi održavanja integriteta ovog Doma, da je Komisija za finansije i budžet dostavila dva amandmana na ovaj zakon i da su to amandmani koje je potpisalo 7 članova Komisije za finansije i budžet, dakle to su amandmani svih 7 članova, a nakon što su, i to je ušlo u zapisnik i u stenogram te komisije nakon što su Aleksandra Pandurević, Salko Sokolović, Amir Fazlić i gospodin Mirsad Isaković, moj kolega iz Kluba SBB-a odustali, zvanično odustali od svojih pojedinačnih amandmana, te potpisali jedan zajednički amandman. Tako da, za razliku od svega što možete pročitati danas u sredstvima javnog informisanja izjave pojedinih poslanika, mislim konkretno na gospođu Pandurević to nije amandman SDS-a, dakle zvanično ovo je amandman 7 članova Komisije koji su ga potpisali i ja se nadam da možete barem se držati zapisnika koji je ovdje i takođe stenograma. Dakle, odustali ste od svog amandmana kao što je kolega Isaković odustao. Ali u svakom slučaju ono što je najbitnije od svega je da je ovaj Prijedlog zakona sa amandmanima dobio potpise 7 od 9 članova Komisije, da to maltene garantuje usvajanje ovog zakona na Predstavničkog domu danas i s obzirom na da onaj rok koji je Dom naroda sam sebi postavio od 90 dana ističe sredinom idućeg mjeseca. 90 dana su oni kao dali Vijeću ministara da dostavi opsežan zakon, međutim po svemu sudeći u idućih manje od 40 dana Vijeće ministara neće dostaviti opsežan zakon, tako odnosno Prijedlog zakona, tako da se ja nadam da će konačno „bijeli hljeb“ i naknade za rad u komisijama tokom radnog vremena biti ukinute na, ne sutrašnjoj ali na odma nakon toga sjednici Doma naroda i da će građani BiH Budžet BiH konačno početi osjećati sve korisne efekte ovih inicijativa. Kao zaključak želim podsjetiti na iduću bitnu činjenicu. Sa Zakonom o ukidanju „bijelog hljeba“, ja bih molio samo za pažnju Kolegija i ministre da ne ometaju me u raspravi. Zahvaljujem se. Prijedlogom Zakona o ukidanju „bijelog hljeba“ i ovim Prijedlogom za ukidanje naknada u radu komisija, nas četvorica iz Kluba SBB-a ćemo ostvariti uštede po Budžet BiH koji daleko nadmašuju trošak nas četvorice po Budžet BiH tako što sjedimo u ovim parlamentarnim klupama. Zamislite kad bi svaki poslanik dao prijedlog ovdje da se ostvare takve uštede, da on takvim uštedama na kraju ne košta ništa građane BiH, ne da ih ne košta ništa nego nas četvorica ne koštamo ništa i gotovo se može reći da ćemo
Vrijeme, molim Vas.
Pa bio sam ometan zaista, evo samo da završim rečenicu.
Ok., završite.
Zahvaljujem se. I nadam se da će i drugi poslanici pratiti primjer opozicije kako se može djelovati u situaciji kada Vijeće ministara ne dostavlja prijedloge zakona. Mi smo puno kritika pretrpili što mi nudimo prijedloge zakona iako je to naše ustavno i poslovničko pravo, a evo ovim smo dokazali kako se milionske uštede ostvaruju. Zahvaljujem se. 49
Hvala. Momčilo Novaković.
Hvala Vam. Ja moram reći da ja imam nekoliko dilema kad je ovaj zakon u pitanju. Prvo, mi smo prije nekoliko sjednica ovdje donijeli jedan zaključak kojim smo zadužili Savjet ministara da donese cjelovit tekst izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Dakle, ovaj Dom ovdje je glasao, izglasao takav zaključak, da bismo poslije tog zaključka nastavili sa parcijalnim rješenjima i predlaganjima zakona koji u principu ne rjašvaju problem. Bar ga ne rješavaju cjelovito. Da li ovakav način rada podrazumijeva da ćemo sljedeće sjednice imati novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o platama, pa novi Zakon o izmjenama i dopunama i tako od sjednice do sjednice po jedan Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o platama, pri tome naravno ne vodeći računa da neko to mora sagledati cjelovito i dati, kao što smo mi zaključili ovdje, dati prijedlog Parlamentu na usvajanje odnosno na raspravu. Drugo što mi nije jasno jeste princip radnog vremena. Može li i je li jedino princip radnog vremena važan za nečija primanja. Ima li nekakve veze sistematizacija poslova i radnih zadataka? Može li neko, kome to ne piše u sistematizaciji da radi neki posao, može naravno, sve može, da radi neki posao u okviru i van radnog vremena? Šta ćemo ako neko van radnog vremena radi posao koji mu je u sistematizaciji poslova i radnih zadataka? Da li to znači da kad ga radi van radnog vremena će dobiti bez obzira što inače ima obavezu to da radi i obrnuto? Dakle, niz je dilema vezanih za ovo. Ja lično ne mislim da se samo može uzeti princip radnog vremena kao kriterij. Naravno, pitanje pravednosti i pravičnosti, svaki zakon mora imati i sadržavati u sebi te elemente. Moram reći da kad se pogleda naknade koje su zaposleni u institucijama dobijali da taj princip nije bio ispunjen u prethodnom periodu, te da su pojedinci i po nekoliko puta više imali angažovanja u različitim odborima i na osnovu toga dobijali znatno veća primanja od drugih sa istom ili sličnom spremom na istim ili sličnim radnim mjestima. Ni ovaj zakon neće otkloniti tu mogućnost. Ja sam mnogo skloniji bio razmišljanju kad dođe na dnevni red Zakon od strane Savjeta ministara da se iznosi koji se isplaćuju za rad u upravnim i nadzornim odborima ograniče na neki procenat od visine plate koju zaposleni imaju. Tako da neko u toku jednog mjeseca ne može, napamet govorim sada treba tu napraviti i analizu, ne može dobiti više na ime rada u upravnim i nadzornim odborima 30% plate ili 20% plate. Na taj način bi postigli princip pravičnosti da bi svi više ljudi bilo uključeno zaposlenih u upravne odbore i da bi više ljudi na kraju krajeva radilo i da bi ozbiljniji rad bio jer bi radili u manje odbora i u manje komisija. Ja ne mislim da je cilj ovog zakona da zaposleni u institucijama ne rade u ovim odborima, ali posljedica primjene ovakvog rješenja je moguće da i to bude. Pošto to ljudima ne piše u sistematizaciji poslova i radnih zadataka, mogu da odbiju to da rade. Dakle, vrlo je za mene diskutabilno ako stvar definišemo na ovakav način i otvara, rješava jedan problem a otvara 10 novih problema. Bilo bi dobro stvarno da smo ovo prepustili Savjetu ministara da on u narednom periodu zajedno sa svim ostalim primjedbama i prigovorima sa kojima se ja slažem, dijelom njih od kolega iz SBB-a, napravi jedno cjelovito rješenje i ponudi u raspravu i da bar za ovaj mandat riješimo ovo pitanje na jedan generalni način. Hvala. 50
Hvala. Riječ ima poslanik Nikola Lovrinović. A ima replika, gospodin Arnaut, replika.
Zahvaljujem. Gospodine Lovrinoviću vidite, Klub SBB-a je, ____________(?) Novaković. Izvinjavam se, vas je spomenuo, gospodine Novakoviću. Klub SBB-a je predložio u januaru Zakon o ukidanju „bijelog hljeba“. Pa je tad ovaj Dom usvojio zaključak da se čeka, dalo se Vijeću ministara 30 dana, pa smo zbog toga tek u martu usvojili taj Prijedlog zakona o ukidanju „bijelog hljeba“. Pa je onda otišlo na Dom naroda, pa Dom naroda ga je 4 mjeseca odbijao da to uvrsti na dnevni red, mimo Poslovnika potpuno. Pa su onda konačno rekli da daju Vijeću ministara još 30 dana. Ja sam ovaj Prijedlog zakona o ukidanju naknada predložio u maju. Pa je nadležna Komisija za finansije u prvom čitanju odložila na 30 dana izjašnjavanje da bi se Vijeću ministara dalo još vremena na onaj prvi rok da dostavi sveobuhvatan zakon. Pa je onda u drugom čitanju opet odložila na dodatnih 20 dana ovaj put da bi se Vijeću ministara dalo još vremena. Pa dokle više? Za koga radi Vijeće ministara? Jel' mi radimo za Vijeće ministara ili Vijeće ministara radi za ovaj Parlament? Ko je kome šef ovdje? Pa ljudi ne mogu reformsku agendu dostaviti bez 3 greške da napravi u njoj, a to su samo 3 greške koje sam ja onako na brzinu otkrio, ko zna koliko još grešaka ima, a njih 20 nije moglo vidjeti te tri greške. Znači, oni ne poštuju rokove koje im ovaj Predstavnički dom postavlja. Dom naroda je bio veoma velikodušan prema ovom sazivu Vijeća minsitara pa im je dao 90 dana, još dodatnih 90 dana. To ističe za manje od 40 dana. I ako vi mislite da vijeće može za manje od 40 dana dostaviti sve ovo, ja vam sad kažem sigurno da ne može, uostalom to je rok Doma naroda. Ako to urade dok Dom naroda idući put bude zasijedao, odnosno dok istekne taj rok, svaka čast. Međutim, sve što je ovaj Predstavnički dom uradio, sve rokove koje smo im dali, oni su probili. Dakle, ne možete prema nekom se tako ponašati da im konstantno dajete nove i nove rokove. Zahvaljujem.
Replika, poslanik Džaferović.
Mislio sam da neću imati potrebe da ustajem da repliciram, ali jednostavno više stvari ne idu, ne ide da se šuti na ovakve konstatacije koje se iznose na račun Vijeća ministara i ja moram da ustanem da interveniram i da kažem sljedeće. Ovo Vijeće ministara i ovaj saziv 51 Predsjedništva i ovaj saziv Parlamenta su deblokirali nakon višegodišnjeg zastoja evropski put BiH. Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju nakon mirovanja od 2008. godine stupio je na snagu za vrijeme mandata, ovog mandata. Ovo Vijeće ministara je definiralo reformsku agendu i entitetske vlade su to uradile, u toku je njena realizacija i očekivati je kandidatski status BiH na članstvo u EU. Kada govorimo o nečijem radu budimo korektni i budimo ozbiljni. Mi smo zastupnici i svaka koju mi izgovorimo je vrlo važna i vrlo bitna. Zbog toga kada se govori o radu neke institucije pošteno je kazati ono kako jeste, a ne politizirati stvari iz ovih ili onih razloga. Toliko, hvala vam. 13:02:51 ---13:02:51---
Hvala. Replika gospodin Arnaut, druga replika.
Zahvaljujem. Vidite, ovaj, ja sam gospodinu Džaferoviću već replicirao na prošloj ili pretprošloj sjednici ovog Doma po pitanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle, nadležna institucija EU je donijela odluku, dala zeleno svijetlo na Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju prije nego što je ovo Vijeće ministara stupilo na dužnost, 30. marta je Vijeće ministara stupilo na dužnost, odluka o davanju zelenog svijetla od strane EU za stupanje na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju je donesena prije 30. marta, to sam Vam replicirao u zapisniku i prošli put. ____________(?) 15. 15. marta, to
Molim vas da se vratimo na temu, ako je moguće.
Pa replika,
Ok.
Je li replika, repliciram čovjeku šta je rekao, ovaj dakle evo ispravka krivog navoda pod istim je članom Poslovnika. Dakle, ovaj, to što postoje mehanizmi da ta odluka stupi na snagu u 52 određenom vremenskom periodu nakon što se ista donese, to je isto kao kad kažete zakon stupa na snagu 8 dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku BiH“. Pa evo recimo da je prošli saziv Parlamenta donio zakon, usvojio zakon i u međuvremenu dođe novi saziv Parlamenta, izađe „Službeni glasnik“ 8 dana nakon toga stupi na snagu zakon, možete li Vi reći da je Vaš saziv Parlamenta donio taj zakon? Ma nemojte, mislim ajmo biti pošteni, odluka o zelenom svijetlu za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je donesena od strane EU prije nego što je ovaj saziv Vijeća ministara preuzeo dužnost i to je činjenica, već sam jednom ukazao na nju, i molim Vas nemojte onda obmanjivati javnost po tim pitanjima.
Replika gospodin Džaferović.
Vidite gospodine Arnaut, ja poštujem Vaš opozicioni status i poštujem Vaše pravo da kao opozicionar iznosite stavove koje iznosite, samo ja Vas pozivam da budete konstruktivna opozicija i nas sve pozivam da budemo konstruktivni. Ja kada sam govorio o deblokiranju evropskog puta i stupanju Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju na snagu govorio sam o Predsjedništvu, govorio sam o Vijeću ministara i govorio sam o Parlamentu, govorio sam o ovom sazivu Parlamenta. Vijeće ministara, dakle tačno je da je Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju stupio na snagu, a da je nakon toga Vijeće ministara imenovano, ali je sva inicijativa krenula od autoriteta koji su izabrani u ovom mandatu, od Predsjedništva BiH, pa na ovamo. Imali smo Vijeće ministara u tehničkom mandatu, pošteno je kazati radi svih nas, opozicija ovdje treba da služi svima nama, ona treba da bude korektiv vlasti i ono šta su ljudi, a puno je toga, čestitog uradili, a ne iz sjednice u sjednicu samo izmišljati negativnosti i iznositi ih na račun Vijeća ministara. Pa zar nismo zaslužili, evo ovdje je čovjek iz Vijeća ministara koji je deblokirao izvoz poljoprivrednih proizvoda animalnog porijekla iz BiH u EU, zar nije pošteno to kazati ovdje, da je to uradilo ovo Vijeće ministara. Pa sačinili su reformsku agendu i usaglasili je, dakle, što je bilo nazamislivo u BiH. Kažemo, svi kažemo da je zakonodavna aktivnost u zastoju, ali je to bila, ali je to rezultat smjene vlada, izrade politika, očekujemo da ona bude sada u ekspanziji, hajmo tako da govorimo, hajmo da ih ohrabrimo, da im kažemo – to ste uradili dobro, e ovo smo očekivali od vas više, sada gurajte u tom pravcu. Pa to je valjda interes svih nas. Ja, gospodine Arnaut, s Vama neću voditi polemiku, nemam zaista tu namjeru, budite opozicionar koliko god želite i koliko god hoćete, pozivam Vas samo da budemo korektni prema ovoj zemlji i prema svima nama. Toliko, hvala vam.
Hvala. Replika gospodin Bećirović.
Dakle, za razliku od ovog pristupa kojeg je danas najavio novog, pod znacima navoda, reformskog predsjednik Kluba SDA gospodin Sarajlić, a to je da će se u buduće o pravnim aktima predloženim ovdje u Parlamentu opredjeljivati na osnovu imena i prezimena predlagača, dakle za razliku od tog pristupa mi u Klubu SDP-a nastavićemo sa svojim pristupom, a on je čitaćemo sadržaj predloženih pravnih akata i bez obzira ko od 42 poslanika predložio nešto, ako to bude u prilog više socijelne pravde u državi, više države, više demokratije i više evropskih 53 integracija, biće podržano, pa taman da to predloži i kolega Sarajlić kao autor ove nove vizije rada Parlamenta. U tom smislu bez obzira na određene zamjerke i u Klubu SDP-a kod ovog predloženog Prijedloga zakona, mislim da njeg danas treba podržati i da treba čestitati kolegi Arnautu da je imao snage i volje da insistira na rješenju jednog ovakvog pitanja, ne samo danas već nekoliko zadnjih mjeseci. A kada je riječ o Vijeću ministara BiH, ja zaista nisam previše kritikovao to Vijeće ministara, evo gotovo godinu dana od izbora, svi čekamo da to Vijeće ministara pokaže rezultate, ali ovdje glorificirati rad ovog Vijeća ministara jednostavno nije utemeljeno. Evo nek izađe bilo ko iz Vijeća ministara, ne od nas od poslanika, nek kaže koliko su zakona ili drugih pravnih akata uputili ovdje u Parlament. Još gore bi bilo da postavimo pitanje, da napravimo paralelu čak i sa prethodnim Vijećem ministara, pa da vidite kakva je komparacija u prvih 10, 11 mjeseci. Prema tome bilo bi dobro da svi malo realnije tome pristupimo i da pokušamo da zaista ne veličamo ovo Vijeće ministara kad nema utemeljenja za to.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, replika.
Hvala lijepo. Evo imam potrebu da poslije ove kanonade koja treba da predstavi dosadašnje rezultate Savjeta ministara kažem nekoliko riječi bar kad govorimo o korektnosti, ja bih razumjela da je gospodin Džaferović rekao da te zasluge o kojima on govori nisu samo na strani Savjeta ministara, bilo je tu i ozbiljnog i velikog angažmana entitetskih vlada, recimo Vlade RS-a. Dakle, bilo je korektno da se kaže da je tek jedanaesta verzija agende usvojena, dakle nije to proveo Savjet ministara samo i Vlada RS-a je vrlo ozbiljno na tom planu radila. I dalje aktivnosti, evo vidjećemo šta je u nadležnosti Savjeta ministara, vidjećemo šta je u nadležnosti i koliko je u nadležnosti, kad dobijemo akcioni plan, šta znači i koja je to obaveza entitetskih vlada. Dakle, iluzorno je očekivati da će opozicioni poslanici aplaudirati Savjetu ministara, posebno kad još uvijek nema ni jednog posebnog razloga za to. Čak da se isključi i ta mogućnost da budemo sasvim objektivni, al' to nije predviđeno ni pod čim, ni po čemu da poslanici koji su iz opozicije trebaju da aplaudiraju valdi, ali Vas molim da u buduće kad govorite tako hvalospjev o vladi koja je najveći broj, evo, ljudi koje podržavate je iz Vaše stanke da bi bilo korektno da kažete da ima još nekih koji su na tom planu radili. Toliko.
Hvala. Ja moram sve da vas upozorim na temu ove rasprave, nije znači tema rad Savjeta ministara, pa biće vjerovatno izvještaj o radu Savjeta ministara i molim vas da se vratimo na temu. Milica Marković, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. 54 Pa ja sam se javila, kao što reče kolega Džaferović, istine radi i činjenica radi nekih ovdje da kažemo. Usput da kažem da je očigledna intencija vas, gospodine Džaferoviću, iz Kolegijuma da se ovdje na neki način opoziciji zatvore usta i da se pozove i opozicija da priča ono što pozicija voli da čuje ovdje. Kad sam rekla istine radi i činjenica radi morate znati, a Vi vrlo dobro to znate, da u prethodnom mandatu kada ste Vi i Vaša partija bili opozicija, tada ste bili remetilački faktor u ovom Parlamentu čak i za stvari za koje niste smjeli biti remetilački faktor, primjera radi usvajanje Budžeta BiH, ne mogu se sjetiti sad, dal' '12. ili '13. godina, osporavali ste do besvjesti usvajanje tog Budžeta iako je bilo sasvim realno i objektivno da se taj Budžet tada usvoji, iako je bilo realno da se on smanji zato što je nastala velika ekonomska kriza i svi smo bili svjesni situacije u kojoj se nalazimo. Vi danas želite ovdje da nas, da nam držite lekciju o korektnosti, a pri tome niste ni sami korektni u nastupu i u obraćanju poslanicima i želite da preuveličate stvari za aktuelni saziv Vijeća ministara samo zato što je gro ministara tu iz Vaše partije. A pri tom zaboravljate da, nećete zapravo da kažete a pozivate nas na realnost i objektivnost, da je puno toga što su rekli prethodnici urađeno prije ovog saziva Vijeća ministara i danas ukazujete na primer za Ministarstvo za ekonomske odnose sa inostranstvom i deblokadu, ne znam, izvoza proizvoda animalnog porijekla, pa svi znamo da je Hrvatska osporila to da se mlijeko izvozi iz BiH, Evropska komisija je odbacila taj prigovor i stvar je rješena. Koji je tu sad konkretan doprinos tog Ministarstva, ja ne kažem da oni nisu radili, ali njihov rad nije bio presudan. Dakle, nemojte preuveličavati stvari i nemojte očekivati, kao što se želi i predloženim Kodeksom ovdje i nekim drugim aktima, koja danas imamo na dnevnom redu, da se opozicija disciplinuje i da joj se zabrani da kaže ono što treba da kaže i što je, se zapravo očekuje od opozicije da kaže u ovom Parlamentu. Jer vrlo se dobor sjećate, vi iz SDA, kada ste bili opozicija kako ste djelovali i čak i vašim radom i postupkom su neke stvari ovdje blokirane, pa se nisu uradile
Vrijeme.
kao što su trebale da se urade.
Gospodin Arnaut, poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija, ovaj, gospodine Bosiću s obzirom da ste Vi rekli da treba usmjeriti raspravu na temu, dakle ovako član 76. stav 2. – polsanik može zatražiti riječ kako bi ispravio po njegovom mišljenju, po njegovom mišljenju dakle ne možete uopšte ulaziti u to, krivi navod koji može biti razlog nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Dakle, ko god se od poslanika ovdje javi da ispravi krivi navod, gospodina Džaferovića, a to da Vijeće ministara radi dobro ne može biti krivlji navod, mislim da zaista ovaj ne možete onda ograničavati, odnosno usmjeravati raspravu. Dakle, prema članu 76. stav 2. poslanici imaju pravo ispravljati navedene krive navode gospodina Džaferovića, bez obzira što bi on volio da opozicija prati poziciju kao što je to nekad u nekim sistemima i danas još uvijek u nekim sistemima, npr. u Sjevernoj Koreji slučaju. Zahvaljujem. 55
Ja samo da Vas napomenem da razgovaramo o Prijedlogu zakona o platama i naknadama, koji ste Vi predložili, evo već zadnjih 20 minuta pričamo o radu Savjeta ministara, prema tome nije to tema. Replika gospodin Lazar Prodanović.
Da, htio sam da Vas dopunim, gospodine zamjeniče predsjedavajućeg a to, žao mi je što nije predsjedavajuća ovdje, mi danas raspravljamo o Zakonu u drugom čitanju i mislim da se u suštini vodi rasprava o principima Zakona koje smo mi prošli na prošlom, dakle, razmatranje ovog Zakona. U tom smislu htio sam samo reći, neću diskutovati o Zakonu, smatram da je ovaj Zakon mnogo logičniji nego što je predložio Savjet ministara prethodni zakon o izmjeni o platama. Ako pokaže se spremnost za prethodni zakon, da smo spremni da ukinemo ili da smanjimo troškove, putne troškove zaposlenih u institucijama BiH, a ne spremnost da se mi odreknemo ogromnih privilegija, ne samo u ovoj Parlamentarnoj skupštini, već i u Savjetu ministara to bi bila jedna nelogičnost koja ne bi baš bila dobra poruka javnosti u BiH. Hvala vam.
Hvala. Čestita, gospodine Lovrinoviću, napokon ste dobili riječ.
Hvala ljepa. Dakle, ja bih se u biti pridružio onome što je gospodin Novaković govorio, doista bih volio da dođe prijedlog, onako kako smo već nekoliko sjednica govorili, od Vijeća ministara jednog temeljitog prijedloga izmjena i dopuna ovoga Zakona. Ovaj, ali često puta ovakve rasprave odvedu do toga kao da smo mi zastupnici članovi nadzornih i upravnih odbora, a znamo da nije nitko, znači tako da javnost dobije i stekne uvid u to da se to odnosi zapravo na nas, nekako ode to u ružnom smjeru, ja, meni se bar tako čini. Ali bih ja samo jednu stvar podsjetio, da, dakle, Direkcija za evropske integracije se nije očitovala o ovome prijedlogu gospodina Arnauta, jer je ona rekla da analizom sekundarnih izvora prava EU utvrđeno je da je materija koja se uređuje Prijedlogom zakona nije regulirano pravo pravno obvezujućim aktima EU. Dakle, toliko o tome šta je, šta je, kako je to rješeno tamo gdje mi želimo doći. Hvala ljepa.
Hvala. Diskusija, poslanica Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa ja zaista mislim da nam je neophodno sistemsko rješenje i potpuno se slažem s kolegama koji kažu da je neophodno sistemsko rješenje i novi Zakon o platama i naknadama, 56 međutim ga evo nemamo i ja ne znam do kad da čekamo, do kad da čekamo Ministarstvo finansija, gospođo Majkić Ministarstvo finansija treba da čekamo. Kao što mnogi, imala sam kritike prema mom ministru Šaroviću, zašto nije poslao određen ranije zakon, pa mi je on rekao – čeka stav Ministarstva finansija, koje je probilo rok. Ja ću podsjetiti na jedno poslaničko pitanje koje sam postavila još u martu i dobila odgovor, ... upravnim i nadzornim odborima po 1.500, 2.000 maraka primanja, tri, tri i po, da pojedini ljudi koji rade u institucijama na godišnjem nivou uberu po 30 hiljada maraka. I zahvaljujući ovom amandmanu za koji kolega Arnaut kaže da nije SDS-ov, pa možda promjenjena je jedna riječ na zahtjev SBB-a, a to je da se dodaju kantoni. I suština je da je ovim amandmanom u potpunosti izmjenjen onaj prvi Prijedlog zakona koji je uputio Klub SBB-a, ostao je samo treći član tog Zakona, koji kaže – da Zakon stupa na snagu osmog dana objavljivanja u „Službenom glasniku“. Suština nakon ovog usvojenog amandmana jeste sledeća da se i ograniče ova visoka primanja u upravnim i nadzornim odborima, pa da svako ko želi da radi u upravnom i nadzornom odboru može to raditi, nije mu sporno, ali ukoliko prima platu iz bilo kojeg budžeta da mu ta naknada ne može preći 475 KM, koliko iznosi osnovica za obračun plate. Možda je to nekim malo, jer su navikli primati 1.500, dvije, tri hiljade maraka, ali podsjetiću da je to mnogo više od prosječne penzije u ovoj zemlji. I mislim da, ovo je šansa ako ovaj Zakon usvojimo, ja se nadam da će to uraditi i kolege u Domu naroda na virjeme, da makar dok Savjet ministara radi nacrt budžeta, priprema za sledeću godinu, evo 4 miliona koje možemo usmjeriti, naša zemlja još uvijek se nije oporavila od poplava, ove godine su je zadesile i suše, možemo usmjeriti u neke korisnije i konkretnije projekte umjesto u to da partijske poslušnike, prijatelje, rodbinu onako dobro zbrinemo. Ja ne znam da li je uopšte zakonito da nako ko prima platu iz institucije BiH na godišnjem nivou na ime naknada primi mnogo više od svoje plate. Ja mislim da i to treba ispitati, ali je to posao Ministarstva finansija, jer ti ljudi rade u Ministarstvu finansija. I na znam kako to neko uopšte može, kolega Novaković je rekao – a šta ako mu to nije u opisu posla pa neće. Pa niko ga ne tjera da bude u radnoj grupi, a hoće 1.000 maraka. Ja ne vidim ko to u ovoj zemlji ne bi odvojio jednu subotu i radio nakon radnog vremena za jednu prosječnu penziju. Znači, ništa ovdje nije pod moranje, trebamo uvesti sistem, trebamo uvesti racionalizaciju troškova, uostalom to smo svi obećavali i ne znam zašto neke toliko boli ako se radi na racionalizaciji troškova. I ima još mnogo mjesta gdje treba racionalizovati troškove, ali ja se evo nadam i molim, koristim priliku što je ovdje predsjedavajući Savjeta ministara, da i on iskoristi svoj uticaj na Ministarstvo finansija da konačno dobijemo jedan sistemski zakon u ovom Parlamentu, ako je ikako moguće evo do kraja ove godine. Hvala.
Hvala. Replika, poslanica Majkić.
Dakle, ono što treba, na šta treba staviti fokus je upravo amandman o kome je riječ. E sad taj amandman kaže – da članovi Upravnog odbora, nadzornih i drugih radnih tijela koji su zaposleni u institucijama koje se finansiraju iz budžeta institucija BiH, Federacije, RS-a i Brčko Distrikta, distrikta kao kantona, izuzimajući visokoškolske ustanove, nemaju pravo na naknadu za rad u takvim tijelima koji obavljaju tokom radnog vremena. 57 Ko je taj policajac koji će sjediti i gledati u kom dijelu radnog vremena se radi? Koliki je ukupan efekat Zakona ako vam treba policajac da provjerava to? Drugo, ko je sve ovdje obuhvaćen? Savjet ministara je rekao da donošenje zakona jednog cjelovitog rješenja podrazumijeva promjene tri zakona. Kolege koje su bile u prošlom mandatu podjstiću samo, da smo imali cijelu najezdu poslaničkih prijedloga za smanjenje plata kao politikanstvo, sreća pa u Domu naroda to drugačije gledaju i konačno valjda više zahvaljujući Domu naroda doćićemo do cjelovitog rješenja, pa ćemo dobiti tačno gdje sve i koje sve i naknade i plate se smanjuju. Dakle, usvajanjem ovog Zakona ništa nećemo dobiti, svi će prikazivati u buduće da rade to van radnog vremena. A kako će se utvrđivati? Nikako.
Hvala. Poslanik Kožul. ____________(?) /nije uključem nikrofon/ A ima replika, replika Aleksandra Pandurević.
Hoće gospođo Majkić zahvaljujući ovom amandmanu biti ušteda kako neće, Zoran Tegeltija neće više primati 2.200 maraka za rad mimo radnog vremena nego će primiti 475. Ne znam koji ministar finansija, koliko prima BiH, za rad u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje oko 2,5 hiljade maraka, neće imati 2,5 hiljade maraka nego 475... ušteda od 2.100 maraka.
Hvala. Replika Magazinović
Zahvaljujem predsjedavajući. Individualno mišljenje o tome da li će ovaj Zakon rezultirati onim što predlagač misli jeste važno za ovu raspravu i ne želeći prekidati kolegice Majkić i Pandurević u razmjeni mišljenja, je ne želim samo da kažem da je Zakon urađen u dobroj namjeri, međutim nisam siguran da će kroz predložena rješenja postići efekat ušteda budući da ovaj član Zakona koji kaže – da zaposleni u institucijama nemaju pravo na naknadu za rad u upravnim, nadzornim odborima, radnim tijelima, koji obavljaju tokom radnog vremena će efektirati time da će sastanak biti pomjeren sa 11 na 17 sati. I ona sjednice koje su bile u toku radnog vremena biće u 17:00 i finansijski efekat ovog Zakona mislim da neće biti onakav kakav predlagač misli da hoće. Kolege iz Kluba su rekle, kolega Arnaut da ćemo mi ovo podržati, dakle ovo govorim u dobroj namjeri jer nisam protivnik Zakona, samo imam veliku dilemu da će efekat biti onakav kakav ste Vi stavili u obrazloženju. 58 I samo, ja ću evo odustati od rasprave, reću samo još dvije rečenice vezane za efekt, ne znam da li znate ali u programu tehničke pomoći za BiH došao je jedan softver, dakle dobili smo ga, koji omogućava objedinjavanje pojedinačnih primanja državnih službenika i to po njihovom matičnom broju. Dakle, državni službenik gdje god ima kakva sredstva koja prima mimo plate, izlistat te po matičnom broju, nije bitno na kojem nivou vlasti. Ne možeš otvorit „Službene novina“ da se ne vrti 10 jedno te istih imena koji se uvijek i uvijek imenuju u upravne i nadzorne odbore, radna tijela i slično. S druge strane ne možeš dobiti, nema šanse informaciju koja su njihova mjesečna primanja. Znate šta je sa ovim softverom? Ne radi. Znate ko ga je blokirao? Pa upravo ti ljudi koji kriju svoja mjesečna primanja. I ja mislim da bi bilo dobro, kolega Arnaut, evo možemo i zajedno, ja sam mislio danas postaviti to pitanje ali ovaj Protokol u Briselu mi je bio važniji, da istražimo zašto taj softver ne funkcioniše da u svakom trenutku možemo vidjeti koliko koji zastupnik, o pardon, državni službenik a i zastupnik, prema njegovom matičnom broju ima mjesečna primanja. I onda bi bili, bilo lakše procjeniti i ovaj finansijski efekat za koji Vi smatrate da će biti velik, ja ne smatram da će biti velik ali ću podržati Vaš zakon. Evo ja odustajem od diskusije.
Hvala. Replika, poslanik Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine dopredsjedavajući. Pa znate šta, pa valda se oni koji budu imenovani u te upravne i nadzorne odbore, pa valda postoji neka, neka etika, neki moral, ako će oni lagat, pa možemo mi odmahivati koliko god hoćemo, ali ljudi moji pa došlo je vrijeme da se stvari suštinski promjene. Ako će oni lagat, varat, bez obzira što ja znam da imenovanje u upravne i nadzorne odbore nije pitanje kvaliteta, nego je pitanje odanosti i nagrade za nešto, tu se ne traže ljudi koji znaju i umiju ovoj zemlji da pomognu. Pa valda će se doći u situaciju da se u te, u ta tijela i u druga nadzorna ili koordinirajuća tijela biraju ljudi koji mogu na dostojan način da ispune funkciju i zadovolje potrebe i ove države i ovog naroda za kvalitetnim radom. A još ako budu lagali, pa dajte molim vas, vodićemo računa i oko toga, naravno ja ne mislim da je svijet pošten po definiciji svi nastoje da neke slabosti u zakonu na bilo kakav način ili na neki način iskoriste. Ali ja mislim da ne treba da bude glavni argument ovdje da će neko pomjerati sjednicu za poslije radnog vremena, jel' molim vas izvinite, mi sjedimo od 10:00 sati do 20:00 sati naveče, pa kako nam se to vodi ta, ta nadnica tog dana, šta je sad tu. Prema tome dajte mi da pokažemo i razumijevanje i dobru volju da bi ovakav jedan dokument usvojili da pokažemo jasno naš stav prema onome što ljudi dobivaju kao privilegiju enormne naknade i da to nije suštinska potreba posla, nego da je to pitanje nekih drugih stvari. Evo, ja se zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika Jasmin Emrić, zastupnik. Izvolite. 59
Uvažene predsjedavajuća, kolegice i kolege zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri srdačan pozdrav s obzirom da se prvi put obaćam na današnjoj sjednici. Kako sam od samog Prijedloga ovog zakona u parlamentarnu proceduru isti podržao i kao član Komisije za finacije i gudžet, želim naglasiti da smo mi na sjednici Komisije za financije i budžet potpisali amandman koji je predložila kolegica Pandurević, a koja je nekoliko puta istaknula ono što je bitno za ovu raspravu i za upoznavanje sa istim, a to je da se ograničava visina mjesečne naknade za rad u upravnim odborima, nadzornim i drugim radnim tijelima. Kolegica Pandurević je naglasila i da je to visina osnovice za obračun plate zaposlenim u institucijama BiH, što do sada nije bila praksa. I drugo što je važno, da ukupna godišnja naknada članu Upravnog odbora, Nadzornog i drugog radnog tijela može iznositi maksimalno do visine 12 mjesečnih nakanda utvrđenih u stavu 4. ovog člana i ista se ne može prekoračiti niti učešćem u radu više upravnih odbora, nadzornih ili drugih radnih tijela. Znači, ono što je praksa bilo do sada da se naknada dobije za rad u više upravnih odbora, radnih tijela ovim amandmanom će biti ukinuto i to su one očigledne uštede koje se ovim amandmanom postiže. A naravno jedan drugi, možemo reći, posredni efekat koji ovaj amandman treba imati je utvrđivanje odgovornosti u radu upravnih odbora, nadzornih i drugih radnih tijela i uvođenje reda. Jer postoje sistemi koji mogu kontrolirati kada se zakazala sjednica Nadzornog odbora, Upravnog odbora ili drugog radnog tijela i može se lako potvrditi i izvršiti na neki način
Vrijeme.
provjera
Vrijeme, vrijeme.
kada su te sjednice održane, a ja pretpostavljam da ni jedan rukovodioc neće sebi dozvoliti da isplaćuje naknadu suprotnu zakonu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika Nikola Lovrinović. Nakon ove replike dajemo pauzu do 14:30, evo zbog obveza koje imaju članovi Kolegija.
To znači da budem brz. Dakle, pa nije klasična replika gospodin Đonlagiću, dakle ako je temeljna, temeljni razlog kolege Arnauta bio da pokrene ovo pitanje i pitanje rada, odnosno uzimanja novca onih koji to ne bi smjeli raditi ili dva posla u isto vrijeme, odnosno u radno vrijeme, iako ste Vi aludirali na to, dakle, pa valjda će biti moralni i neće trebati onaj nadzornik o kojem je govorila gospođa Majkić. Pa oni da su bili moralni, da su se poštivali propisi, dakle to se nije smjelo događati u 60 radno vrijeme, dakle to nije trebao biti razlog uopće, dakle ne može se događati u radno vrijeme da se drže nadzorni i upravni odbori i onda ne bi ni bilo potrebe za ovim Zakonom. Dakle, sumnjam da bez nadzornika, što je gospođa Majkić govorila, da ćemo mi to napraviti ove efekte, možda nešto oko ovog ograničenja, ali vidjećemo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Pauza do 14:30. Nastavljamo sa raspravom. Zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege, dame i gospodo, prvi put se javljam, pa ću vas najprije pozdraviti. Obzirom da oko ovog Zakona, rekao bih na prvi pogled ili možda površno gledajući, nema se šta predbaciti. On zadovoljava dva kriterija elementarna, štedi, racionalan je i pošten je i pravičan jer ne dozvoljava da netko u isto vrijeme radi dva posla i naplaćuje. Doduše, mislim da takav na prvi pogled i takav na prvi pogled ili površan pristup o zakonima koje mi donosimo, ima pravo svatko izvan ove zgrade, ali ne mi zastupnici ovdje. Temeljni tekst Zakona kojeg je predložio kolega Arnaut, je svi smo se složili oko toga, pa i Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija u svom Mišljenju je bio diskriminirajući. Diskriminirao je jednu skupinu ljudi, zapravo sve nas koji na bilo koji način smo zaposleni u institucijama BiH. Amandmani koji su sada sastavni dio teksta ovog Zakona su tu diskriminaciju nešto proširili, da bi je kao ublažili, tako da sada unutar ovog Zakona uključeni svi oni koji su na bilo kojem proračunu, doduše do razine općina, do razine županije, izuzimajući općine, izuzimajući visokoškolske ustanove. Sada se postavlja logičko pitanje i to pitanje za logiku kao znanost – je li veća diskriminacija kada diskriminirate N ljudi ili 5 puta N ljudi? Jer izvan konteksta ovog Zakona, ostali su svi državni službenici iz općina, ostali su ljudi iz javnih ustanova, javnih poduzeća, visokoškolskih ustanova. Čitava velika grupacija ljudi koji nisu na Proračunu ali jesu na nekakvom para proračunu. Pa će se hipotetski dogoditi da u našim upravnim i nadzornim odborima budućim sjedi jedan sveučilišni profesor, neko iz BH Telecoma, neko iz Općine Novi grad i dva tužna državna službenika iz ovih institucija koji su ovim Zakonom diskriminirana. Pa će ta dvojica kumiti, moliti da sastanak upravnog odbora bude u 8 sati na veće, ali ova trojica će inzistirati kao i direktor ustanove u čijem su upravnom i nadzornom odboru, da taj sastanak bude u 10-11 sati, kada je logično i normalno. Karikiram na ovaj način, da pokažem da je i pitanje ušteda, kada se računa paušalno i linearno, vrlo problematično, i pitanje uopće funkcija upravnih i nadzornih odbora i funkcioniranje ovog Zakona. 61 Ono što sam uporno ponavljao, ne dovodeći u pitanje potrebu reguliranja ove materije, upravo na ovakav ili sličan način, ne dovodeći u pitanje dobre namjere predlagatelja i potrebu za racionalnijim raspolaganjem javnim proračunskim novcem u ovom segmentu. Jer svi smo mi .... u ovom Domu i ja, svjestan da je tu bilo brojki koje su van logike, pa i van morala. Ali šta ćemo dobiti ovakvim Zakonom i primjenom ovakvog Zakona? Da li možemo ovu materiju koja je složena, riješiti sa jednim člankom Zakona? Unutar, ako ništa drugo, barem je unutar ovih izmjena i dopuna Zakona trebalo taksativno i preciznije pobrojati na što se sve odnosi taj Zakon. Šta su zapravo tijela i upravni i nadzorni odbori. Jesu li to eventualno naša nezavisna tijela koja biramo, neovisni odbor, neovisna komisija koja prati stanja u zatvorima, nekoliko tih neovisnih tijela, niz upravnih odbora i koja sve radna tijela i kakva sva radna tijela. Vrlo su to različita tijela i njihov posao zaslužuje različito vrednovanje. To je jedna od primjedbi revizije, da se vratimo i na taj famozni, da bi rad koji rade komisije, upravni i nadzorni odbori, neovisna tijela i sve nešto drugo, trebalo platiti na temelju mjerljivih kriterija. Uklapa li se drugi stavak ovog Zakona koji će zaista uštediti novce direktno tih 475 maraka linearno u sve te kriterije i može li on zadovoljiti te kriterije i kako će on utjecati na rad upravnih i nadzornih odbora, raznih nezavisnih tijela
Vrijeme.
da zanemarimo sve ove ovaj, komisije ad hoc naše koje su isto tema ovog Zakona. Mislim loše. Uostalom, ono što je važno kazati, ne samo podzakonske akte moramo promijeniti kako piše u tekstu ovog Zakona, da bi ovaj Zakon bio promjenjiv, nego i niz zakona kojim je regulirano mnogo toga. Hvala, ispričavam se na duljini.
Hvala lijepa. Zastupnik, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ma evo kao član Komisije za finansije i budžet, jedan od predlagača amandmana, da kažem par riječi o ovoj zakonskoj materiji, mada je suštinu onoga, suštinu amandmana ili Zakona koji je Komisija usvojila, rekla gospođa Pandurević. Ja možda jesam imao u jednom momentu dilemu da li treba ići na parcijalno rješenje, ali prijedlog Vijeća ministara sa zakonskom procedurom na Zakon o platama i naknadama koji je predložen po hitnom postupku, dodatno me je motivisao da ipak radimo ovu priču. Jer ona očito ne može da se riješi suštinski ili ne želi da se riješi suštinski i krenula je ova neka parcijalna priča rješavanja pojednih segmenata. Iz tog razloga možda neko kvalitetnije, hajde da kažem udubljivanje u ovja Zakona, davanje amandmana, jednostavno potreba da se reguliše ova materija. Vijeće ministara je od Predstavničkog doma u više navrata, ne samo ovo, već i prethodno Vijeće ministara dobivalo obavezu da riješe ovu materiju suštinski, sveobuhvatno, međutim nismo nikada imali pozitivan ishod jednog takvog zahtjeva od strane Vijeća ministara. A onda dodatno i aktivnost Doma naroda u kome upozorava Predstavnički dom da ne radimo, da 62 povučemo zakonsko rješenje, jer ima i njihov zahtjev da u roku od 90 dana Vijeće ministara ovu materiju reguliše sveobuhvatno, me dodatno inspirisalo da rješavanje ovoga problema jer, ili ne prate naš rad ili ne žele da prate naš rad ili ne zam iz kojih razloga su se odlučili za jedno takvo pismo. Mislim da moramo regulisati ovu materiju, pa ako je ovo način da izvršimo pritisak na Vijeće ministara da nam u narednom periodu dostavi jedan sveobuhvatan zakonski projekat, onda neka ide ovo u ovu priču i to je bilo na neki način moje razmišljanje. Međutim suština onoga i evo primjetio sam ovdje kroz diskusije, što kolege poslanici možda nisu ni shvatili, pogotovo u tome je bio izričit gospodin Magazinović, da nećemo ostvariti uštede. Znači član 2. ovog zakonskog rješenja govori o maksimalnoj naknadi koja se može dobiti za rad, bez obzira da li je to u radnom vremenu, poslije radnog vremena itd. Znači u radnom vremenu određeni članovi koji su zaposleni u institucijama a finansiraju se iz budžeta države, entiteta, kantona, ne mogu dobiti naknadu. Mogu dobiti ako taj posao budu obavljali poslije radnog vremena, ali ne u onoj količini novca u kojoj su do sada mogli da dobiju. I evo gospođa Pandurević je govorila o tome, ne bih to ponavljao. Sada imamo neki maksimum i on je osnovica za obračun plate i on je 475 maraka, a onda ako je više upravnih odbora, imamo takođe i tu određeno ograničenje da je to 12 takvih osnovica, da se ne mogu duplirati ta sredstva itd. Znači ta disproporcija koja je postojala eliminiše se. Mislim da je dobro regulisati ovu materiju na ovakav način, napraviti neku uštedu, jer suštinska stvar, kada smo krenuli u ovu priču jeste ušteda. A ako ćemo usput motivisati i Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija da nam u proceduru dostavi jedan sveobuhvatan prijedlog koji će riješiti sve nedoumice dosadašnjeg Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, onda je ovo još jedan da kažem, pozitivan argument u ovoj našoj priči. Neko reće, neće se moći raditi poslije, biće potreban policajac da bi regulisao itd. Pa imamo zapisnike, imamo vrijeme početka sjednica, završetak sjednica, mislim da je ovo ipak Parlament BiH, da ovdje sjede ozbiljni ljudi i da se nikada, ili da rade ozbiljni ljudi ... državne institucije i da se nikada neće posezati za prevarama, a prevara svaka ima kratak vijek trajanja. Pet minuta, hvala.
Zahvaljujem. Za raspravu se javio zastupnik, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. O neminovnosti izmjena Zakona o plaćama, više ne treba trošiti riječi. O neminovnosti intervencija, takođe više ne treba trošiti riječi i bez dilema je da na ovo treba ići. I sada je sasvim jasno zašto su mijenjana pravila kada je u pitanju sukob interesa. Sada je sasvim jasno zašto nemamo u biti sukoba interesa. Kadija te sudi, kadija te tuži, kadija ti sve radi, kadija te čuva, kadija te i kadija i kadija i kadija i tako sve redom. Zamislite vi kako to izgleda kada neko ko je nadležan za nešto, bude u upravnom odboru onoga za što je on nadležan. I kroz izvještaje mi raspravljamo o izvještaju date institucije a u upravnom odboru je onaj ko čitavo vrijeme radi sa tom institucijom i čija je osnovna funkcija da radi sa tom institucijom, da je kontroliše, da usmjerava i tako redom. I onda je on još u upravnom ili kako mi to zovemo, nadzornom odboru. Ali ni to nije tako strašno. Strašno je što smo mi 63 jedina država koja u institucijama koje ona formira, agencijama, direkcijama, fondovima i tako redom, ima nadzorne odbore pored nadležnih, to su resorna ministarstva. To nisu firme, to nisu dionička društva, to nisu akcionarska društva, to su institucije koje se plaćaju iz džepova građana BiH. Ma to je moj kolega koji je prethodno govorio, potpuno je u pravu. Ta funkcija nadzornih, ustvari je napravljena i upravni, već kako ih zovu, samo kao protočni bojler da se nagrađuju oni koji će u datom trenutku za one koji su u političkoj poziciji, biti nagrađeni za poslušnost i ni za šta više i ni zbog čega drugog. Istina je da hvale opštine i to je neophodno uraditi, ustvari treba napraviti potpune promjene u opisu rada tih agencija, direkcija, više ne znam čega, jer su im nadležni resorni ministri, resorna ministarstva. Pa ovo u radnom, van radnom, ta je manipulacija bezdilemna da će se desiti. Znači trebalo bi, sugerišem predlagaču da još jedan, uz ovo ide jedan zaključak, da li me čujete Damire? Predlagaču sugerišem, da uz ovo što ste dali, idete sa jednim zaključkom a to je da u roku od 30 dana sva resorna ministarstva donesu uputstva, uputstva kojima će učiniti da oni koji su i ukoliko su upravni, nadzorni i ne znam šta iz sastava ministarstava, održavaju sastanke u radnom vremenu, ne van radnog vremena. Da ukoliko su eksterni članovi, tada je ono da se shodno njihovom angažmanu, jer me živo zanima ako su eksterni kao što sada imamo primjere iz Parlamenta RS-a i Parlamenta Federacije, gdje parlamentarci, što je po bivšem Zakonu o sukobu interesa, imaju veća primanja kao članovi nadzornih odbora, recimo Uprave za indirektno oporezivanje, nego veća primanja, nego kao parlamentarci. Parlamentarac i još član Nadzornog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Tu nešto nije u redu, nešto ne štima. Znači Damire, trebao bi jedan takav zaključak da se formulira, morao bi.
Vrijeme, vrijeme.
A oni koji su, evo završavam, samo jedna rečenica. A oni koji su eksterni, živo me zanima ako su uposleni, kako oni u radnom vremenu, da li im se plaća i to i obeštećenje njihovoj firmi, zato što su u radnom vremenu otišli sa svog radnog mjesta i plaćeni su za nadzorni odbor koji se održava u pola bijela dana. Ja ću sada navesti desetak koje smo izvještaje dobili u zadnje vrijeme, znači izvješ na televiziji – držana sjednica Nadzornog odbora, evo ga primjera Eletroprenosa. Koliko su oni plaćeni? Sjednica počela u 10:00, završena u 14:00. Kako su im plaćene, plate dobili u firmama i tako redom. Znači ima ovdje dosta dilema i ja ću podržati, ali neće ovo riješiti problem, ovo neće riješiti problem. Taj problem se rješava sa rigoroznim rezom, odnosno ukidanjem ondje gdje oni nisu potrebni, jer nemaju nikakav efekat. I druga stvar je preciznim uputstvom kako i na koji način
Vrijeme.
oni funkcionišu. Hvala.
Hvala lijepa. 64 Zastupnik, Miras Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Naime, ovdje smo zaista svašta čuli, puno izjava i puno komentara. Ja mislim da oko ovog Zakona ne bi trebalo da bude dileme. Dakle, uštede su neupitne. Po našim računicama to iznosi negdje između 4 minimum 4 a maksimum 6 miliona. Dakle, to je dovoljno razloga da ovaj Zakon podržimo. Naime, Komisija za finansije i budžet je u dva, nisam baš siguran ili tri navrata tražila mišljenje od Vijeća ministara, davala određene rokove. Međutim, nismo dobijali nikakve materijale, oni se nisu izjašnjavali. Čak smo na jednom od sastanaka Komisije imali i Izvješće da je Vijeće ministara o ovome raspraljalo 30.07. ove godine. Međutim, ja taj materijal, da budem iskren, na stranici Vijeća ministara nisam našao, niti bilo gdje drugo. Dakle, dolazimo u situaciju da se mora nešto rješavati. Da je ovo neophodno riješiti, govori sama činjenica da pojedini državni službenici, serketari itd. itd. da ne nabrajam, imaju mjesečna primanja kako reće uvažena zastupnica, do 3.000 maraka. Ja ću reći da ima i asova među njima, da ima i 6.000, dakle 6.000 odnosno 7.500 maraka, koji imaju mjesečna primanja. Sada zamislite vi kako je tim ljudima, odnosno građanima ove države kada vide da neko primi 7.500 samo naknada, da ga ne interesuje kada je plata da ide na bankomat da vidi da li je legla plata ili nije. Dakle, ovo uopšte po meni, po nama, a vidim i po većini zastupnika, nema nikakve dileme da treba podržati. Ono kakvi su efekti upravnih odbora, odnosno nadzornih odbora to je sada posebna priča. Mjerenje njihovog učinka je zaista gotovo nemoguće, ali vidimo da su gotovo sva javna preduzeća, sve institucije u kojima se nalae upravo nadzorni i upravni odbori, gotovo u gubicima. Vrlo malo, mislim na prste jedne ruke da možemo nabrojati javne ustanove koje dobro i pozitivno posluju. Ja ne znam koji je efekat tih upravnih, nadzornih odbora. Posebnu priču u ovom svemu imaju i neke institucije koje nije tema ovoga, ali recimo agencije koje su je li, posebna je to priča i o njoj ćemo sigurno raspravljati ubuduće. Sve dok ne budemo imali izvještaje, odnosno revizije učinka, bilo upravnih odbora, javnih preduzeća, agencija pa i samih ministarstava. Mi smo usvojili budžet i vidimo realizaciju, odnosno izvršenje budžeta u po 90%, 95% a revizija učinka kaže da nema učinka nikakvog, odnosno da je realizacija 5,6 ili 10%. Kada stavimo paralelu revizije učinka i finansijskog efekta, odnosno realizacije budžeta, vidimo šta smo dobili, počev od agencija pa na dalje. Uzećemo Agenciju za evropske integracije ili Agenciju za javnu upravu, vidjećemo da su oni iz budžeta potrošili, odnosno realizaciju budžeta imali preko 90%. A vidimo gdje je javna uprava, nije niko slijep. Dakle vidimo upravo gdje, ili gdje su Evropske integracije. Vidimo da nismo nigdje makli, ali non stop se plaćaju obaveze. Znači dovoljno je sasvim da neko bude imenovan, da obavlja i dolazi na taj posao, a učinak, odnosno efekat uloženih sredstava shodno rezultatima, nema ga nigdje. Dakle, po meni, nema nikakve dileme da li ima efekata, finansijskih efekata oko ovog Zakona i bez dileme mislim da je uteda ogromna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika, Nikola Lovrinović. Izvolite. 65
Ma ja sam htio zapravo skrenuti ozornost na ovaj način, na jedno pitanje jer u javnosti često puta kada ovako se predlažu, pa sjetite se samo bijelog kruha. Taj izračun koji kolege iz SBB-a urade, pa je on govorio negdje od prilike 9 miliona, kada smo dobili izvješće od Vijeća ministara, za nekoliko godina to je bilo nešto malo više od 10% šta su oni izračunali da će se uštediti. Dakle, ja samo imam primjedbu na to, da vi od 2 do 5 miliona, to ovako u javnosti zvuči fino, ali nisam siguran koliko je taj izračun dobar, kao i u slučaju bijelog kruha. Dakle, sve ovo drugo je ok., vi imate pravo da tako mislite da će to biti, međutim ti izračuni po nekada samo fino zvuče ovako u javnosti, a da li su oni baš takvi, da li će dati taj rezultat, gotovo da nisam siguran nikako.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Najviše sam se htio osvrnuti na, mislim da su, ako je bilo danas primjedbi, najviše je bilo na to da Vijeće ministara treba dostaviti sveobuhvatan prijedlog izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Stvar je vrlo jednostavna. Mi ovdje ispunjavamo predizborna obećanja. Mi smo pred izbore obećali da ako mi budemo imali kapacitet da formiramo vlast na državnom nivou, da će to biti jedna od prvih stvari koje ćemo mi uraditi. A ako budemo opozicija, da ćemo djelovati na način koji je u skladu sa kapacitetima opozcija, a to je kroz djelomično rješenje. Ono što me zadovoljava je činjenica da smo mi napravili jedan ogroman napredak ovdje u razumjevanju ovih pitanja. Kada je Klub SBB-a u januar, manje od mjesec dana nakon što je Dom konstituisan, predložio Zakon o ukicanju bijelog hljeba, jedno od naših predizbornih obećanja, mnogi su u ovim klupama tada rekli da je to politikanstvo. Ali evo danas, ja mislim da su nam svi čestitali na našim dobrim namjerama. Dakle, ostvarujemo napredak u razumjevanju ovog zaista bitnog pitanja za BiH, za građane BiH. Meni je jako drago da svijest o tom pitanju napreduje kod naših kolega. I, s tim u vezi, želim sada opet biti potpuno jasan, iako smo bili jasniji prošli put. Kada je usvojeno ukidanje bijelog hljeba na Predtavničkom domu, taj dan smo rekli da ćemo Vijeću ministara dati dva mjeseca da dostavi jedno sveobuhvatno rješenje izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, a da ćemo po isteku tog roka dostaviti nove mjere štednje. I to smo i uradili, to je usvojeno u martu, mi smo nove mjere o kojim sada raspravljamo, dostavili u maju. I danas, Vijeću ministara to isto kažemo, dajemo vam još dva mjeseca, sada smo ovaj, širokogrudniji od Doma naroda. Mi vam dajemo malo više vremena, dajemo vam još dva mjeseca, da uputite sveobuhvatne izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, a po isteku tog roka, dostavićemo ovdje prijedlog novih mjera štednje. Mi svoje rokove i predizborna obećanja za razliku od aktuelnog saziva Vijeća ministara, poštujemo. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Zaim Backović, replika. Izvolite.
Poštovani kolega nemojte samo sebi priskrbiti da ste samo vi, jer vi bez onih koji su ovdje i bili su voljni to podržati, nikada ne bi mogli. I, obzirom da ste bili u korak naprijed, brže ste napravili, ali smo i mi to tražili. Tražili smo da sve ono što nema nikakvu zdravu logiku, bude presječeno. Između ostalog, taj bijeli kruh. Čuli ste sada šta sam rekao, predložio vam, obzirom da ste vi predlagač, mogao sam ja zaključak da napravim, da ga napravite, jer neće biti primjenjivo ukoliko Vijeće ministara ne reaguje i ne napravi uputstvo, ukoliko ne idu izmjene zakona i ukoliko ne idu u izmjene u organizacionom smislu, načina funkcionisanja tih direkcija, agencija, fondacija, fondova. Toga ima beskrajno. Ja sam zaprepašten, svaki dan nešto kao čitam, nešto hoću kao da pišem i samo izviru nove i nove i nove i toga ima, nakotilo se bezbroj. Realna dobit za državu, znate ono kaže, podvučeno, jednako minus, jer su samo trošak. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, Salko Sokolović. Molim vas da se pridržavate Poslovnika, da kada su u pitanju replike, da kažete na koga se odnose, a kada je u pitanju povreda Poslovnika, da se pridržavate i određenog članka. Hvala lijepa.
Hvala predsjedavajuća. Replika je gospodinu Arnautu i Lovrinoviću. Kratko samo. Htio sam u svom obračanju prvi put, upozoriti gospodina Arnauta da je od njegovog prijedloga, ostao samo naslov. Sve smo ostalo izmjenili zajedno, pogotovo na Komisiji, ne umanjujući njegov doprinos u iniciranju ovog prijedloga s jedne strane. S druge strane, gospodine Lovrinoviću, vi sumnjate u uštedu. Evo samo jedan mali primjer. Inače evo neka je naknada u Fiskalnom vijeću, za rad u Fiskalnom vijeću 2.500 puta 6, evouzećem 6 članova, to je 15.000, puta godina dana, to je 180.000, puta 4 godine mandata, to je 720.00 maraka. Prema tome, ako a treba kada se Zakon usvoji, da se poštuje i radi, biće ovdje ušteda, ne trebamo se mi sekirati. Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih ni za rasprave, ni za replike. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 6. dnevnog reda. 67 Ad.6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15, od 02.07.2015. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 16. sjednici Doma održanoj 27.08.2015.godine. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 15.09.2015. Na Prijedlog zakona nije bilo podnesenih amandmana. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimok na točku 7. Ad.7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-11/15, od 30.07.2015. (prvo čitanje)
Hvala lijepa. Ja sam mislila da ćemo onoga dana kada je čini mi se u martu mjesecu, kada smo završili sa prijedlogom poslanika Denisa Bećirovića na Zakon o sportu, da smo mi stavili tačku. Nisam znala da ćemo imati isti taj Zakon, doduše uljepšan za malo ljudskih prava, malo Zakona o ravnorpavnosti polova i tako, drugih stvari koje se tu postavljaju, da ćemo ga dobiti gotovo u istovjetnom tekstu. I zaista mislim da nije uredu da na taj način se koristimo u predlaganju zakona. Ovo tim prije što mlada predlagačica, ona treba još mnogo godina da provede ovdje i to nije dobar put, da zakoni koji su jednom ili više puta nisu dobili podršku na ovom Domu, da u nekoj različitoj formim samo malo skriveno i razbacano drugim stvarima, da dođu na ponovu raspravu. Zašto je ustvari, šta je ustvari glavni problem u tome? Dakle, znamo da je Zakon, da je sport unadležnosti entiteta. I šta je cilj predlagača, da pored te proklamanovane borbe za ljudska prava i ne znam šta sve još, da se izbrišu sve one stvari koje su u nadležnosti entiteta i time Zakon o sportu prenese na nivo BiH. Ja vam moram, moram da vas podsjetim da RS je donijela Strategiju o razvoju sporta, da ima Zakon o sportu, da ima Zakon o sprečavanju nasilja na sportskim priredbama i cijeli niz pravilnika koji regulišu ovu oblast i ni na koji način ne dolazi u obzir da tu ovlast prenesemo ovakvim Zakonom na nivo BiH. To smo govorili prošli put kada je bio zakon Denisa Bećirovića ovdje. 68 Drugo, u članu 5. umjest prethodnog pribavljanja saglasnosti entiteta i Brčko Distrikta, na Strategiju i program razvoja, uvodite pribavljanja mišljenja, kao pribavljanja mišljenja od entiteta a normalno to mišljenje vas ni po čemu ne obavezuje, tako da ono nije vrijedno uopšte pomena, dakle to je drugi razlog. Treći razlog što je u članu 22. stav 3. briše se u cjelosti i to se briše da sportski savezi BiH osnivaju se u skladu sa ovim Zakonom i Zakonom o udruženjima i fondacijama, da su odluke entitetskih sportskih saveza o dobrovoljnom udruživanju, a u slučajevima spora između entitetskih sportskih saveza, odluku o tome donosi Savjet ministara. Tako stoji. To su nam jasne znači te namjere šta je pisac htio time da kaže. I u kontekstu toga, sistem uslova koje treba ispuniti vezano za organizaciju samih takmičenja, vi oduzimate entitetima i prenosite na državni nivo, tako da RS koja recimo ovih dana se priprema za veliko međunarodno organizaciju Čanđer turnira u tenisu ne bi mogla bez odgovarajući Saveza BiH da tako nešto organizuje. E to ne može, to je nadležnost RS-a a ne BiH. Član 11. nadležnost Sektora za sport, uvodi se predlaganje budžeta, e sada je ovo opet malo one praha i pjene, uvodi se Sektor, odnosno rodno odgovorno budžetiranje. Nigdje u budžetu, kamo sreće da dođemo u tu fazu, da se uvede rodno osjetljivo budžetiranje. Nismo to uspjeli nigdje, ali evo sugeriše se da bi to moglo biti u sportu, ali znamo dakle iz kojih je to razloga. Član 12. finansiranje javnog interesa, to više nije javni interes dakle, entiteta, vi predlažete da se govori o javnim potrebama u sportu na državnom nivou. I, u tom smislu se oduzimaju sve nadležnosti entiteta, kao što su afirmacija sporta, posebne potrebe sporta za djecu, mlade, studente, planiranje, izgradnja sportskih objekata, zamislite i to se prenosi, briga o vrhunskim sportistima. Nema više pravo, ne bi imala pravo RS da brine o svojim sportistima, to bi trebala da brine BiH itd. itd. Evo pri kraju sam vremena, nažalost ovakve zakone koji se po treći put čini mi se ponavljaju samo od različitih predlagača, ovaj put neću prihvatiti. Hvala.
Predsjedavajuća Doma ima riječ. Ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo poštovani, ja ću se samo osvrnuti na izlaganje poštovane zastupnice Dušanke Majkić. Ja u potpunosti podržavam svu ovu raspravu koja se odnosila na ovaj Prijedlog zakona, ali ja sam se javila samo da ispravim krivi navod. Vjerojatno je omaška, pošto se kolegica referirala na to čija je nadležnost, kada je u pitanju šport. Nadležnost po pitanju športa je u RS-u entitetska, kada je u pitanju Federacija, nadležnost po pitanju športa je na razini županija. Hvala lijepo.
Hvala vama. Gospodin Mirsad Đonlagić, replika. Izvolite. 69
Hvala gospodine dopredsjedavajući. Pa, prije nego što bih dao jedan kratak komentar, odnosno vrlo kratko upitao, ostavio jedno pitanje, želim da kažem da sam u košarkaškom sportu preko 50 godina, da sam ja bio predsjednik Komisije za rekonstrukciju košarkaškog sporta BiH, gdje smo potpisali svi učesnici u tom procesu rekonstrukcije, potpisali smo funkcioniranje Košarkaškog saveza na prostoru cijele BiH. 19 godina sam u rukovodstvu evropske košarke, 12 godina sam u rukovodstvu svjetske košarke, ali me sad nešto interesira, ni jednim zakonom i niko ovdje ne postavlja to pitanje, ko finansira reprezentacije, ko? Nije to prenos nadležnosti, u reprezentaciji igraju igrači iz RS-a, iz Federacije, igraju igrači koji su otišli iz RS-a u druge države i iz Federacije u druge države, pa igraju u reprezentaciji BiH. Ne mislim samo, ja govorim sa aspekta košarkaškog interesa, Košarkaškog saveza, ne govorim o drugim sportskim savezima, mada je situacija vrlo slična. I jeste, da bi se mi registrirali, registrirali bismo se kao Udruga građana najprije na federalnom nivou, a onda smo se u sprazumu koji smo napravili sa Košarkaškim savezom RS-a, registrirali kao Državni savez. Kao Državni savez imamo pravo da apliciramo na sredstva koja dijeli, na određen način dijeli grantove ili na osnovu projekata, nazovite to kako hoćete, Vijeće ministara. Ja želim da čujem ovdje, da li gospoda koja sjede ovdje misle da BiH nisu potrebne reprezentacije. Ili ako imamo reprezentaciju, ko će voditi brigu o tim reprezentacijama da im obezbjedi minimalno potrebne uslove da bi se to moglo napraviti, da to funkcionira. Kako to? O čemu mi ovdje pričamo? Pa mi izgrađujemo BiH, ne radi se o prenosu nadležnosti. Ako neko može da napravi taj mehanizam i da to ne razmišlja jednim krutim političkim okvirom, dajte onda molim vas da razgovaramo bar da državne reperezentacije, pa Srbiju pogledajte šta rade državne reperezentacije, pogledajte Hrvatsku šta rade reprezentacije. Odavde iz BiH sportisti bježe glavom bez obzira. Sa naših priprema je otišao Ognjen Kuzmić koji igra u prvoj petorci Srbije. Otišla su dva igrača u Sloveniju, Begić i Omić koji igraju u petorci Slovenije, glavom bez obzira jer ovdje nema perspektive. Otišao je jedan Bojan Bogdanović iz Mostara, otišao u Zagreb, čovjek koji igra u NBA, to je igrač BiH. Mi imamo takvih igrača peko 100. Pa šta vi mislite, zašto je pobjeglo, jedan grad napustio BiH? Zato što ovdje nema perspektive, ne samo u sportu nego zbog ovakvog krutog odnosa politike i političara koji ne pokazuju dobru volju da bar neke stvari riješe, oko bilo čega da se dogovorimo. Od '93 do 2000.godine sam sam tražio sredstva za reprezentaciju BiH. Imao sam tada razumjevanja i iz RS-a, sada toga razumjevanja nemam. Nemam tog razumjevanja, ja ne govorim kakve su bile početne pozicije kada smo napravili rekonstrukciju Košarkaškog saveza BiH, to nije bitno. To može iskomplicirati stvari. Ali mislim da smo nešto napravili. Nemojte, sve što je više zakona o sportu, imamo manje finansiranja državnih reprezentacija. Klubovi, to je briga lokalne zajednice.
Molim vas, javili ste se po pitanju replike.
Pa evo, ja ne znam drugačije. Moram da kažem da ovo o čemu sada se govori ovdje, nije to što će riješiti pitanje sporta, ni prijedlog a ni diskusija. Evo hvala. 70
Hvala lijepa. Imamo niz replika. Zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Kratko repliciram gospođi Majkić. Dakle, imajući na umu i ovo o čemu je govorio uvaženi zastupnik Đonlagić i ovu činjenicu da još nažalost ili na sreću, nismo došli do kodexa. Reagiram samo na neku recimo retoričku vrijednost, gospođa Majkić je kazala mlada predlagačica za predlagača ovog Zakona, kritizirajući što nema puno promjena. Ako mi dozvolite, onda je vrlo evidentno da ni uvažena zastupnica Majkić, ovaj put bismo mogli reći, ja imam pravo s obzirom na vlastitu starosnu dob, kazati stara diskutantica, dakle mogli smo očekivati sadržaje koje je gospođa Majkić ovdje izrekla, jer su uvijek oni u skladu s ovim o čemu je zastupnik Đonlagić govorio, ništa što je za opće dobro. To smo mogli očekivati, u svakom slučaju reagiram na to, da smo mi svi ovdje zastupnici i zastupnice i ono što bi zvučalo pežorativno, ne bi baš bilo lijepo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja se danas na zahvaljivah vama predsjedavajuća, ali eto, zahvaljujem se što ste mi dali riječ. Način razmišljanja koji je iznjela gospođa Majkić, pokazuje osnov nerazumjevanja strukture sporta i kako funkcioniše sport ne samo u jednoj zemlji, nego kako funkcioniše sport u zemlji i van njenih granica. Kolega koji je govorio da je u sportu tolike godine, mu se zahvaljujem, sticajem okolnosti i ja sam u sportu od svoje 11 godine. Prvu medalju u životu sam dobio kao balkanski prvak na 1.500 metara u krosu, reprezentativac one države. A onda sam 27 puta bio prvak države u raznim kategorijama sa svojom ekipom, ekipom Sarajevske Bosne. I nije me finansirala Sofka Jugoslavije, nego Sofka grada Sarajeva. Podjeljene nadležnosti, u Beogradu klubove iz Beograda, u Sarajevu iz Sarajeva, ali kada se strukturalno ide prema gore, zna se ko finansira. Ako sam bio u republičkoj reprezentaciji, republika. Ako sam bio u državnoj, finansirala je država. Mi smo podijelili nadležnosti i po tome što po imenu, prezimenu, religijskoj pripadnosti određujemo gdje će ko i gubimo ono po čemu se jedna država prepoznaje – po umjetnosti i sportu. I vrhunski umjetnici i sportaši, zbog našeg odnosa odlaze i onda se vrate i kažu, nedavno smo to imali, kolega ovaj iz košarke, dođe u Sarajevo i kaže ja sam dušom iz Bosne, ja sam Bosanac. Ali od toga nemaš ništa.
Vrijeme. Možete li nam samo na kraju, radi stenograma, reći kome ste replicirali?
Dušanki Majkić.
Hvala lijepo. Imamo jednu poslovničku intervenciju koja ima prednost nad replikama. Izvolite. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja bih, ako samo mogu da pomognem da se usmjeri rasprava, ovaj član 75. Poslovnika jasno kaže da predlagač zakona ima pravo i obavezu da prije početka rasprave obrazloži prijedlog. Možda je bolje da pustimo gospođu Gasal Vražalicu da obrazloži svoj prijedlog, pa možda će lakša rasprava biti.
Hvala lijepo. Idemo na replike. Sadik Ahmetović. Izvolite.
Moram ovaj, ako moram kazati kome repliciram ... teško je jer repliciram dvjema damama, dakle gospođi Majkić i vama gospođo predsjedavajuća, što sport ograničavate na kantone, odnosno entitete. Takvim pristupom nećemo imati sportista u BiH a možemo imati genijalne zakone, jer će oni otići. I Novak Đoković je otišao iz Srbije iako je to snažnija zemlja, kada je u pitanju sprot i sigurno više izdvaja za sport negoli BiH, ali da bi postigao vrhunski rezultat, morao je otići u Minhen na Tenisku akademiju i odatle je napravio veliku ili vrhunsku karijeru. Stoga mislim da akonas sportisti slušaju, mislim da nam ovo ili ovakav način izlaganja ili omeđavanja sporta neće oprostiti, jer oni ovo pitanje, na ovakve zakonske akte gledaju puno drugačije. Zgražavao sam se činjenicom kada sam pročitao u novinama da Reprezentacija BiH u košarci, ova mlada reperezentacija koja je otišla na Evropsko prvenstvo, nije imala novca da uplati za hotel i prijetila im je nekakva situacija da se mogu vratiti sa prvenstva i na kraju su bili evropski prvaci. Mislim da mi svi zajedno ovdje trebamo dobro razmisliti i trebamo vidjeti šta to, šta napraviti da ova zemlja ima vrhunski sport u svakoj oblasti. To bi bio pravi pristup, dakle da se ne bavimo čija je to nadležnost. Neka to bude nadležnost onih koji hoće da naprave vrhunske rezultate. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Replika, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite. 72
Moram zaista da kažem kolegama da sport ne ograničavam ni ja lično ni SNSD, sport je smješten Dejtonskim mirovnim sporazumom tamo gdje mu je mjesto. I mi smo i pored toga što je to isključiva nadležnost entiteta, mi smo prihvatili da napravimo i usvojimo Zakon kojim će se tretirati i stvari koje su vezane za nastupe na nivou BiH. I član 51. postojećeg Zakona jasno kaže da sistem, uslove i organizaciju sportskih takmičenja na nivou BiH u tvrđuju sportski savezi BiH u skladu sa odredbama važećeg zakona a sistem, uslove i organizaciju sportskih takmičenja na nivou entiteta, odnosno kantona, izvinjavam se nije mi bila namjera, utvrđuju entitetski, odnosno kantonalni sportski savezi. To piše u Zakonu. I koje tu gdje zakinut. I prošli put kada je kolega Bećirović, o tome smo takkođe govorili, dakle ne ograničavamo mi to, Zakon je rekao to. E treba li sada neko da ono što je bila dobra volja da prihvatimo da se može organizovati sportsko takmičenje na nivou BiH, treba li sada to ovakvim egzibicijama kao što je ova, po treći put, da to sve isključimo. Postojeći Zakon je donesen samo zato što je bilo toliko snage i mogućnosti da se on donese. Za više nema. Dakle, on može ili takav biti ili ga nema. I ja vas molim da imate razumjevanje. Dakle, nemojte ništa da pripisujete meni, ja nemam ni moć ni snagu za tako nešto, čitam Zakon, tumačim ga i gledam. Bilo bi logično da je predlagač ispričao šta hoće ... svega ovoga.
Hvala lijepa. Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Ma vrlo kratko. Da su Đanan Musa i Njegoš Sikiraš slušali ovdje parlamentarce, oni danas ne bi igrali ni u općinskoj ligi negdje na teritoriji BiH a kamoli da budu evropski prvaci. Zašto to govorim? Barem bi se trebali složiti u dvije stvari. Prvo, taj sport i njihove rezultate, pogotovo mladih ljudi u ovoj zemlji bi trebalo 100% depolizirati. Svakako nikakav uticaj organa vlasti ni na jednom nivou na njihove uspjege, gotovo da i ne postoji. Stoga djecu treba pustiti da budu bolja nego što je ova sadašnja generacija. Drugu stvar koju želim reći jeste ovaj Prijedlog zakona. On je hvale vrijedan prijedlog zakona i ja želim ohrabriti poslanicu Maju Gasal-Vražalicu da istraje na svom prijedlogu, a pozvati i druge poslanike da rade svoj dio posla. Da predlažu, da se trude da zakonodavstvo u ovoj zemlji pomogućnosti bude bolje nego što jeste. Jer, sa ovakvim raspravama mi zaista nidokle nećemo stići. A da ne govorim za ove prizemne izjave tipa, to sada govorim i radi kolegice, mlada diskutantica ili kako reće jedan danas mladi diskutant, itd. Meni lično nema ništa draže nego kao kada neko kaže mladi diskutant. Ja odmah znam jednu stvar, taj sigurno nema pojma o čemu govori, prešao je sa terena argumenata na teren indirektne diskreptacije a mene ovdje ne interesuje diskreptacija, već isključivo argumentacija. Tako da apsolutno podržavam ovaj Prijedlog zakona, on je danas u prvom čitanju, imamo prilike da ga dorađujemo, a naglašavam ovu stvar – za sport u BiH za djecu u BiH svih nacija
Vrijeme. 73
i naroda, važno je da je sport depolitiziran.
Hvala lijepa. Druga replika, Zaim Backović. Izvolite.
Po negdje imam osjećaj kao da se ovdje igramo gluhih telefona ili da nečujemo jedni druge uopće ili uopšte ne želimo da se čujemo. Možemo mi nekada postaviti sebi jedno pitanje, oni koji su radili i to pravili, da uopšte nisu znali na koji način rade, prave i potpisuju i rekli nadležnost, nema izlaska iz ove zemlje vrhunskom sportisti bez države, tačka. Nema olimpijade, nema svjetskog prvenstva, nema evropskog prvenstva, nema balkanskih igara, nema, nema, nema i nema. I mi moramo shvatiti da ovo regionalno, entitetsko, kantonalno, to je postojalo, to je bilo. Fudbal, Regionalna liga Sarajevo, Regionalna liga Banja Luka, Regionalna liga Bihać, Regionalna liga Mostar, regionalna pa onda tri regije, pa onda, tako je i bilo i postojalo. Ne izmišlja se topla voda nikakva. Ali ta koncentracija kvaliteta je na državi. I država je ta koja mora o tome da vodri računa. Oni koji su to radili kao što su nam napravili desetine evo od školstva pa na dalje, podjeljenih nadležnosti, to su radili oni koji apsolutno nisu željeli dobro ovoj zemlji, odnosno oni to nisu znali i to se sada vidi. To daje sada stanovite probleme prevashodno u svemu i svemu, mladim ljudima, nama ne više. Mi ovdje zaboravljamo da smo svi mi bogom određeni i da negdje putujemo, i pitanje je dana kada će onaj odozgo da kaže, dižem rampu – prelazite na drugu stranu. A mladima, ostavljamo šupljinu, prazninu, ostavljamo
Vrijeme.
ostavljamo im opustošeno sve. Hvala.
Samo kome ste replicirali?
Dušanki Majkić.
Hvala lijepa. Replika, zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. 74 Prije svega, zaista mi neke rasprave ovdje nisu jasne. Ja repliciram svim kolegama koji dovode u pitanje ustavne nadležnosti. Tako da ne bih pojedinačno nabrajao, ali na početku nije mi jasno zaista da nekome smeta da ga neko nazove mladi kolega. Ja nemam te sreće da me neko može nazvati mladi kolega, a vjerujte da bi mi bilo vrlo drago. Ali, naravno nisam se za to javio. Molim vas, Zakon koji je svojevremeno usvojen je bio rezultat kompromisa između onih koji imaju nadležnosti u sportu. I dobili smo to što smo dobili. Je li to dobro, nije dobro, to je stvar koju smo i tada znali kada smo usvajali. I oni koji su glasali za i oni koji su glasali protiv. Ono što mi nije danas jasno, da mi ustvari raspravljamo o sportu a ne o Zakonu koji se nalazi pred nama. I primjedbe koje su kolege neke ovdje davale, neće uopšte biti riješene, usvojili ili ne usvojili ovaj Zakon. I ako ga usvojimo, ništa neće biti bolje ni jednoj reprezentaciji BiH, jer to nije predmet ovog Zakona. Time se ovaj Zakon ne bavi. Ja ne razumijem zaista o čemu vodimo raspravu. Hoće li mladi sportisti, kaže kolega Bećirović ostati ovdje, neće ostati ovdje, vjerujte da ja nisam uspio naći ovdje u Zakonu da to ima veze sa ovim. Ima veze sa Zakonom o sportu, naravno ali onim članovima koji se ne mijenjaju ovim Zakonom, nego onim koji nije ni predložen. Gospodo, šta je čija nadležnost, definisao je Ustav. I definisao kako se to mijenja. I niko ne brani nikome, da ponovo sjednemo zajedno na nivoima koji su u ovom procesu nadležni i dogovaramo druga rješenja. Možemo li ih naći ili ne možemo, to naravno niko od nas ne može sa sigurnošću danas govoriti. Ja vas molim zaista da se ne pravi od nadležnosti
Vrijeme.
virtuelna kategorija. To nije virtuelna kategorija, to je ljudi Ustav u kome jasno piše.
Hvala lijepa. Replika, zastupnica Diana Zelenika. Izvolite. 15:44:59---- ____15:44:59____
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve srdačno. Samo kratka replika gospođi Majkić. Prvenstveno ću reći da se zalažem za depolitiziranje od svega, od pravosuđa, znanosti, pa i sporta. Međutim, javila sam se kao članica Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, jer je ovdje dotaknuto rodno odgovorno budžetiranje. Vrijeme je da krenemo malo i sa tim, ako nije primjenjivano do sada ne mora značiti da ne moramo uvesti neke novine i poboljšanje u tom smislu. Ja nisam u košarkaškom klubu ali sam čitav svoj život u rukometu, i dan danas, ne na ovako velikoj razini, pa sam htjela dati jednu primjedbu da se možda taj budžet ravnopravno rasporedi da bi mi možda mogli imati i žensku rukometnu reprezentaciju Bosne i Hercegovine koju bih ja, recimo, rado gledala jer je Mostar grad rukometa. Evo, samo sugestija da mislim da to rodno budžetiranje koje ste spomenuli da nije bitno, ja smatram jako bitnim i u tom segmentu. Hvala vam lijepo. 75
Hvala lijepa. Replika, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Replika, gospodinu Novakoviću po pitanju argumentacije oko ustavnog osnova. Ja ću sačekati gospodine ...
[[nije uključen mikrofon]] /zajednička diskusija/ Izvolite.
Dakle, replika gospodinu Novakoviću na konstataciju oko ustavnog osnova. Gospodin Novaković kao član Ustavnopravne komisije, mislim, vrlo dobro zna, ili bi bar trebao znati da je Ustavnopravne komisija dala pozitivno mišljenje o ustavnosti ovog Zakona. Dakle, mi danas ne bi raspravljali na ovaj način, raspravljali bi o negativnom mišljenju Ustavnopravne komisije, da je to mišljenje negativno. Mešutim, imamo pozitivno mišljenje Ustavnopravne komisije tako da zaista onda ne vidim svhru te rasprave. Hoćete li Vi podržati Prijedlog zakona ili nećete na kraju, ovaj, to je Vaše pravo kako ćete glasati, naravno ja u to neću ulaziti ali zaista mislim da ne stoji otvarati ustavna pitanja koja je Ustavnopravne komisija ove sedmice već riješila. Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite, rasprva ili je replika?
Rasprava.
Rasprava.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ma, ja mislim da smo bespotrebno, dakle, otišli na teren ovih nadležnosti – entiteti, kantoni, država itd., ovo je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sportu. Dakle, mi Zakon imamo. I kada se pogleda sadržaj ovoga Zakona, molim vas imate ovdje i prečišćen tekst važećih odredbi i odredbi koje se predviđaju izmjenama i dopunama i vidjet ćete stvarno da nema ni jednog zahvata u nadležnosti bilo kojeg drugog nivoa. Vi ovdje, kao što stoji u obrazloženju, 76 dakle imate usklađivanje Zakona sa evropskim direktivama, sa rodno osjetljivim jezikom, sa nekim, i neka tehnička poboljšanja, kako se kaže, dakle ovdje u Zakonu, kojima je cilj da imamo kvalitetniji Zakon. Odredbe koje treba posebno analizirati, dakle kada je u pitanju ova stvar, a koja se cijelo vrijeme diskutira, su zapravo one odredbe koje se tiču strategije ..., itd. Tu nema nikakvih promjena, neka nađe neko neku promjenu i uzimanje nadležnosti bilo kojeg drugog nivoa, a dobijamo jedan kvalitetniji Zakon. I mislim da ovaj Zakon treba podržati ovdje. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo repliku, Momčilo Novaković.
Pa, s obzirom da je kolega Arnaut govorio o ustavnopravnom osnovu za ovaj Zakon moram reći da je Komisija za 5 glasova za, 3 glasa protiv i bez glasova uzdržanih podržala ustavnopravni osnov ovog Zakona. U ta 3 glasa protiv se nalaze glasovi svih članova Ustavnopravne komisije iz reda srpskog naroda. Dakle, ja sam legalista čovjek, nisam govorio o tome, to je način odlučivanja Komisije, Komisija je dala svoj stav o tome u skladu sa Poslovnikom. Ali, evo, ono što sam govorio je kontinuitet onoga što sam govorio i na sjednici Komisije.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, namjera predlaganja, ovo je Zakon koji postoji na nivou Bosne i Hercegovine i ovo je Prijedlog izmjene i dopune Zakona o sportu. I jako je tužno, ja jesam mlada predlagateljica, ovo jeste moj prvi put kao zastupnica u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine da sam primijetila da neki se tekstovi zakona i prijedloga ponavljaju a da su jako diskriminatorni prema određenoj populaciji u Bosni i Hercegovini. Mi smo kao Bosna i Hercegovina potpisnici UN Konvencije za prava osoba sa invaliditetom, pa gospođo Majkić Vi kao neko ko je u trećem sazivu ovdje ste vjerovatno mogli i u ... prethodnim sazivima da reagujete pa da kažete – ..., neko ko je predlagao ovaj zakon mogao je osvrnuti da su u Bosni i Hercegovini invalidna lica, da je to jako diskriminatorno i da treba da se primenuje u osobe sa invaliditetom. Međutim, Vi to niste uradili, ali eto ja kao mlada predlagateljica jesam. Također Vi kao zastupnica u Zastupničkom domu ... što sam ja reagovala ovim članovima jeste rodno osjetljivi jezik, rodno osjetljivo budžetiranje, da se u svim udruženjima, vijećima, savezima obrati pozornost na Zakon o ravnopravnosti spolova koji je na snazi u Bosni i Hercegovini, pa da se uvrsti ona poznata famozna kvota od 40% za sve rukovodeće funkcije u dotičnim sazivima. Također moja namjera je bila da se kroz donošenje određenih budžeta uvrsti to rodno osjetljivo budžetiranje, pa eto vidim da moje kolegice u proteklim sazivima, prethodnim sazivima nisu obratile pažnju na to, odnosno vjerovatno ih nije zanimalo. Jer bitno je da su one tu negdje, a da li je, je li i imaju pravo na rodno osjetljivo budžetiranje ovdje kada su u 77 Parlamentu Bosne i Hercegovine, ali oni koji su u entitetima u nekim sportskim savezima je manje bitno kako je njima tamo. Ja postavljam pitanje – da li klub iz Republike Srpske bilo kojeg sportskog saveza, da li iz nekog kantona može da učestvuje na nekom međunarodnom takmičenju? Naravno, ne može. Vi, ili svi oni koji neće podržati ovo danas će potvrditi građanim Bosne i Hercegovine da ih apsolutno ne zanima što jedna mlada osoba, jedan sportista ili sportašica neće imati priliku da odu negdje da se takmiče. Pa se onda postavlja pitanje da li ste vi ovdje za građane Bosne i Hercegovine ili samo da branite određenu grupaciju ljudi, odnosno svoje birače ili utemeljene SNSD-ovce. Namjera je također da se ovim Zakonom podrži i da prilika svima onima koji Bosnu i Hercegovinu predstavljaju u najboljem svjetlu u svijetu, a to su sportaši, kulturni umjetnici, kulturni radnici i ostali. Jer Bosna i Hercegovina sa ovakvim političarima nažalost neće nikada biti prikazana u pozitivnom smislu, i to je tragedija i činjenica Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, Milisa Marković. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedateljka. Želim da kažem samo vezano za ove konstatacije koje su iznesene ovdje, koje me ne čude od onih koji su već u jednom, dva ili tri mandata, što bi trebalo da znaju i poznaju, zaprovo čudi me kod njih, ne čudi me kod ovih mladih kolega koji su u prvom mandatu. U prethodnom prošlom i pretprošlom mandatu ovdje je jasno rečeno u Parlamentu da ni jedan zakon u ovom Predstavničkom domu neće proći koji je prenos nadležnosti, dakle koji je ustavno ne utemeljen. To je prvi kriteriju, i drugi kriterijum – tamo gdje su preglasani ministri iz entiteta koga mi zastupamo. A mi ovdje zastupamo ne samo utemeljene SNSD-ovce, draga moja koleginice, i njih naravno, ali i ostale građane iz Republike Srpske. Vama očigledno smeta što kad se ovdje pomene Republika Srpska i taj entitet, ali morate znati da tako stoji u Ustavu. I voljeli vi to ili ne voljeli tako piše i mi to svi moramo poštovati. I vi se sad pozivate na neke koji treba, navodno, shono ovom Zakonu da naprave neki veliki uspjeh i da to nema veze sa ustavnim nadležnostima. Pa to je isto kao da ste rekli sad ovdje da je, recimo, penziono-invalidsko osiguranje da je to na nivou, da je to državna nadležnost, a nije, ona je entitetska nadležnost. I čudi me da se niste sjetili te generacije koja itekako trpi zbog toga što Federalni fond za penzijsko invalidsko osiguranje neće da isplaćuje penzije ljudima koji su platu zaradili, odnosno penziju zaradili na osnovu svog radnog staža i minulog rada ovdje u gradovima koji danas pripadaju Federaciji, ne mogu da dobiju danas penziju iz Federalnog fonda nego im naravno penzije daje Fond Republike Srpske. Toga se niste sjetili da nađete razumijevanja za te ljudi koji su već na izmaku životne dobi, kojima te penzije mnogo znače, ali naravno primijetili ste da sportiste koji će naravno mnogo patiti ako se ovaj Zakon ne usvoji. Mladi su oni, perspektivni, sposobni i hrabri i uspjeće oni sigurno u životu i bez ovog Zakona. Na kraju krajeva nije to da to nije zakonski uređeno, dakle postoji jasno precizirano ... šta i kako treba.
Vrijeme. 78
nemojte nas ubjeđivati ovdje da nešto nije ustavna, da je nešto ustavno utemeljeno ili nije utemeljeno. Ovaj Zakon nije ustavno utemeljen. I to ne znači ako je 5 članova jedne komisije, to me čudi od gospodina Arnauta da je rekao, dovoljno da je 5 članova Ustavne komisije reklo da je to ustavno i to je sad ustavno, nema veze šta piše u Ustavu. Nema veze što stoji da je sport u nadležnosti entiteta. Znači vaših 5 glasova hoćete reći da su veći i jači od Ustava, onog što stoji u Ustavu. Strašno.
Hvala lijepa. Replika, zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Opet ..., žao mi je zaista ali nemojte, gospođo Marković, dakle problem u Vašem izlaganju je kada kažete Republika Srpska jednako Srbi, tako ..., sa takve pozicije diskutirate. Time, dakle kršeći ili u suprotnosti sa Ustavom entiteta Republika Srpska koji kaže da je to entitet srpskog, bošnjačkog i hrvatskog naroda i ostalih, i siguran sam da u Vašem izlaganju ne govorite u ime barem dva naroda iz Republike Srpske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, druga replika, Milica Marković. Izvolite.
Nije replika nego krivi navod.
Krivi navod.
Očigledno da Vi, gospodine Ahmetoviću, niste dobro slušali šta sam ja rekla. Ja sam rekla da Klub SNSD-a zastupa tačno utemeljene SNSD-ovce ali i sve ostale građane iz Republike Srpske. Dakle, onaj ko se ne smatra građaninom Republike Srpske to je njegov problem, nije problem SNSD-a. A, nemojte me ubjeđivati, nemojte mi imputirati ono što nisam rekla ako Vi dobro ne slušate. I, ko se tu smatra i ko se ne smatra građaninom Republike Srpske, ja odlično znam ko se smatra građaninom Republike Srpske, a to što kažete, Vi konstatujete da je Republika Srpska jednako srpski narod, to ste Vi rekli. Ali bi me, isto tako jako bi me radovalo da ste rekli Federacija BiH jednako Srbi, Bošnjaci i Hrvati i svi ostali koji tu žive, a to rijetko kad spomenete ovdje.
Hvala lijepa. Replika, Saša Magazinović. Izvolite zastupniče. 79
Hvala kolegici Marković. Repliciram, prije svega moram reći da je meni drago to, ne znam da li je iko rekao, da su se kolege iz SNSD-a vratile u Parlament i da aktivno učestvuju u radu, diskutuju i mislim da to ne treba, da nema nikoga kome nije drago zbog toga. Takođe, ovaj, pomogli su nam da bar za malo skratimo trajanje sjednica jer više nema njihovih redovnih inicijativa za smjenu dopredsjedavajućeg Džaferovića na početku svake sjednice. Dakle, ima neki iskorak i vidi se da postoji neka volja da i Klub SNSD-a konstruktivno pomogne radu ovog Parlamenta. Ono što hoću da kažem je da se radi o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH koji je Zakon koji je na snazi, i nekako odosmo daleko od same suštine onoga što je predloženo. Za nas u Klubu SDP-a je prihvatljiva svaka diskusija koja tretira suštinu samog Zakona i budući da se rado u prvom čitanju bilo bi fer i pošteno da svi kažemo koji su to segmenti koji su nam prihvatljivi, neprihvatljivi, eventualno kroz amandmane da neko ko se ne slaže predloži brisanje nekih članova, ali u ovom trenutku govoriti o nadležnostima u odnosu na Zakon koji već postoji mislim da je izlišno. Stoga možda bi bilo dobro da se vratimo na suštinu i kažemo svoj stav o pojedinačnim rješenjima, evenutalno predložimo nešto da se briše, nešto dodamo, prvo je čitanje, daje nam mogućnost te poslaničke širine. Hvala.
Hvala lijepa. Imali ste dvije replike. Idemo, replika, Maja Gasal-Vražalica.
Replika gospođi Milici Marković, pošto me je i ona nazvala mladom predlagateljicom, ja ću nju da nazovem kolegicom srednjih godina. Meni ne smeta Republika Srpska, niti, i žao mi je ljudi koji sada nemaju, je li, što se spomenuli Fond za penziono i socijalno osiguranje ili zdravstveno, ali to nije tema današnjeg razgovora. Pa budući da ja nisam mislila o njima eto Vama predlažem da Vi na narednoj sjednici pokrenete tu inicijativu ili izmjenu i dopunu nekog zakona. I razlika između mene i Vas jeste da meni ne smeta Republika Srpska jer tamo žive sva tri naroda i jedan dio građana Bosne i Hercegovine, ali za razliku od mene Vama smeta Bosna i Hercegovina, i zato Vam smeta ova izmjena i dopuna Zakona.
Predrag Kožul, replika.
Ja ću replicirati kolegici Gasal-Vražalica. Ja zbog članka 5. izmjena i dopuna ovog Zakona neću glasati za ovaj Zakon i molim vas da me zbog mog glasovanja ne diskvalificirate i ne stavljate u konfrotaciju sa građanima Bosne i Hercegovine. Vidjećete to je sasvim sigurno u suprotnosti sa Poslovnikom, a sasvim sigurno i sa člankom 7. naših budući, ako ih usvojimo, našeg budućeg kodeksa, kao što je mnogo toga što je rečeno danas ovdje bilo zaista u suprotnosti sa kodeksom. Hvala. 80
Hvala lijepa. Molim Sadika Ahmetovića da skloni svoju prijavu sa replike. Idemo na rasprave. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ovako dakle, zaista je jako puno vremena ovdje posvećeno na današnjoj sjednici pitanju ustavnosti Zakona, ali hajmo, odnosno Prijedloga zakona, hajmo biti pošteni, ovo je prvo čitanje. Jasno Poslovnik propisuje razliku između prvog i drugog čitanja. Dakle, Zakon o sportu u BiH već postoji, to je nesporno. Dakle, nesporna je nadležnost Bosne i Hercegovine da tretira ovu materiju. Ovo nije novi zakon, zakon postoji, ovo je Zakon o izmjenama i dopunama postojećeg zakona. Dakle, nadležnost Bosne i Hercegovine da tretira tu materiju je potpuno nesporna. Dakle, evo gospodin Novaković je izašao, ali on i ko god je još govorio o ovome, dakle nema primjedbu na ustavnost Prijedloga zakona kao takvog već se očito primjedbe odnose na određene članove, na pojedinačne članove ovog Prijedloga. Ali to se onda prema Poslovniku, prema Ustavu ove zemlje ne rješava u prvom čitanju. Ako je ustavnost zakona kao takvog, materije, nesporan ona se to ne rješava u prvom čitanju. Onda se primjedbe o ustavnosti pojedinačnih članova rješavaju kroz amandmane u drugom čitanju. I ništa vas ne sprječava da ako se vaši amandmani ne usvoje onda oborite zakon u cjelini u drugom čitanju. Gospođa Majkić je rekla da ju je iznenadilo od mene, ja nikad neću na Ustavnopravnoj komisiji podržati ustavni osnov zakona koji kao takav zadire u jasno podijeljene nadležnosti, kao takav. Međutim, ali, gospođa, pardon, nije bila gospođa Marković, gospođa Majkić, izvinjavam se, ali zakon kao takav ne možete reći da zadire u ustavne nadležnosti Bosne i Hercegovine kad on već postoji, i niko nije osporio njegovu ustavnost pred Ustavnim sudom BiH. Dakle, kažem, Zakon kao takav ako imate primjedbe o ustavnosti pojedinačnih rješenja pa imate drugu fazu, predložite amandmane. Ako mene ubijedite da pojedini član ovog Prijedloga zakona zadire u jasne ustavne nadležnosti između Bosne i Hercegovine i entiteta ja ću prvi podržati vaš amandman. Ako vaši amandmani ne prođu i idalje stojite pri stavu da sporna ustavnost pojedini članova onda imate drugu fazu pa oborite ga tad u drugoj fazi, ali nomjte da ubijemo Zakon danas. Jer da budemo potpuno jasni, zbog medija, danas ako se ne usvoji u prvom čitanju ovaj Zakon je mrtav, nema dalje. Nemojte, jer pazite, šta je neustavno, u članu 1. gdje kaže riječi: „invalidno lice“ zamjenjuju se riječima; „lica sa invaliditetom“, ali ja sam siguran da vam to ne smeta, tu ustavnost ne spominjete. Pa hajte onda pustite da prođe u prvom čitanju pa da onda oborimo, odnosno vi da oborite ako hoćete svih ostalih 14 članova, ali nemojte govoriti da je Zakon cijeli neustavan, jer nije. Materija je jasno ustavna i Zakon već postoji a niko od vas ga nije osporio pred Ustavnim sudom BiH. Zakon je na snazi. I to je ono o čemu sam ja govorio. Dakle, Ustavnopravna komisija je dala pozitivno mišljenje o ustavnosti zakona kao takvog, i to je nesporno. Član 1., zašto da budemo zemlja koja ima zakon na snazi u kojem stoji invalidno lice. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne, ali to ćete danas ubiti, danas ćete ubiti ovaj Prijedlog zakona ukoliko oborite ga u prvom čitanju, to je jasno. Imate drugo čitanje, oborite, ako hoćete predložite brisanje ostalih 14 članova, ali nemojte se pozivati na ustavni osnov a ubijati prvi član koji kaže riječi: „invalidno lice“ zamjenjuju se riječima: „lice sa invaliditetom“. I da budemo jasni, još jednom, kao član Ustavnopravne komisije uvijek ću, položio sam zakletvu da ću dosljedno primjenjivati Ustav BiH, neće dobiti moju podršku zakon koji zadire u nadležnosti bilo kojeg nivoa vlasti, ali kad je kao takav. Ali ovdje to nije slučaj i vi to znate. I hajmo molim vas onda pustiti ovo u prvom čitanju, djelujte amandmanima, vrlo dobro znate kakav je sistem odlučivnja u ovom Domu, možete ovaj Zakon ubiti u drugom čitanju ako ne prođu vaši amandmani. Ali danas nije vrijeme za to, jer ako ga danas ubijete ostaće vam invalidna lica umjesto lica sa invaliditetom. I to će biti efekat. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zastupnica Dušanka je imala dvije replike, jedino ako je krivi navod ili nešto, poslovnička intervencija.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, krivi navod.
Dakle, sve je u redu što je kolega rekao, samo jedno, da ste takav stav imali na Ustavnopravnoj komisiji kad ste vidjeli da tri poslanika iz Republike Srpske nisu glasala za taj Zakon ja bih onda bila korektna pa rekla – hajde da vidimo ima li tu, možemo li mi da popričamo, nije korektno, znači treba vam, taj broj glasova je naš, znači nije vam svejedno, nego mi glasamo protiv, svi bošnjaci glasaju protiv i ne zanimate nas. E nemojte se sad vraćati na ovaj dio, nije korektno, budite dosljedni kad se odlučuje o našim pravima kao što sad tražite da mi odlučujemo o vašim. Nama je, tri ili četiri puta mi pričamo o ovom Zakonu istom, Vama je možda prvi put, a mi smo se naslušali ... o ovom Zakonu. Dakle, nećemo nikad glasati. Ono što je Zakon donesen pridržavamo se toga 100%. Izmjene i rušenje entitetskih nadležnosti i mi ga nikada ne možemo prihvatiti. Dakle, morate to razumjeti i to smo vam govorili na Ustavnopravnoj komisiji i niste htjeli da razumijete.
Hvala lijepa. Ne znam šta je sad htio zastupnik Damir Arnaut jer su takođe iskorištene, iskoristili ste replike, nemojte da pravimo nekakve presedane, to nije dobro.
/nije uključen mikrofon/
Dvije replike, bilježili smo, sad smo provjeravali.
/nije uključen mikrofon/
Ok, izvolite hajde, evo nećemo napraviti ...
Ako sam imao dvije replike ja zaista odustajem, ali, zahvaljujem se, replika naravno gospođi Majkić. Vidite, dakle ja sam sad rekao na Ustavnopravnoj komisiji ja glasam o ustavnosti zakona kao takvog. Kad npr. dođe prijedlog da se ukida Ministarstvo vanjskih poslova, prijedlog zakona, naravno da to neću podržati jer taj zakon kao takav je protiva Ustavu BiH, jer u Ustavu BiH jasno stoji Bosna i Hercegovina ima Ministarstvo vanjskih poslova, ali ja ću svaki put podržati ako prijedlog zakona kao takav ne narušava ustavni sistem Bosne i Hercegovine već to rade eventualno pojedini članovi, jer se o pojedinim članovima može raspravljati u drugoj fazi, može se amandmanski djelovati na njih. I na kraju krajeva pa vrlo dobro znate zbog entitetskog glasanja možete oboriti prijedlog zakona i u prvom i u drugom čitanju. Ali ako ga oborite u prvom čitanju onda ne dajete mogućnost djelovanja amandmanima i onda je efekat taj da ček i odredba koja kaže da se riječi: „invalidno lice“ zamjenjuju riječima: „lice sa invaliditetom“ onda pada. I to nije u redu. Dakle, a vrlo dobro znamo, hajmo biti pošteni, da Zakon kao takav da materija neije neustavna, nije protivna Ustavu BiH iz prostog razloga što ovaj Zakon već postoji na nivou, znači ovo su izmjene i dopune postojećeg Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa znam, ali te nadležnosti o kojima govorite, te nadležnosti o kojima je gospođa Majkić i maloprije govorila, se mogu tretirati u amandmanskoj fazi. Da razdvojimo ta dva dijela postupka. Hvala.
Hvala lijepa. Druga replika, Mirsad Đonlagić. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Vrlo kratko, ovdje ne postoje vaši i naši interesi. Ja sam diskutovao i mislim da je većina diskutanata u tom pravcu išla, radi se o interesu mladih ljudi i iz Republike Srpske i iz Federacije, dakle iz cijele Bosne i Hercegovine. Nema kad su oni, kad su mladi u pitanju nema tvog i mog interesa. Dakle, samo replika na tu izjavu. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, Nermina Kapetanović. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se. Pošto sam ja u grupi onih, kako bi rekli, srednjovječnih zastupnica vrlo je, taman ću iskoristiti priliku do donošenja novog kodeksa, vrlo je, vrlo je nekorektno da mi, barem kolegice, rijetke kolegice u Parlamentu jedna s drugom bez imalo uvažavanja komuniciramo. Ja cijenim činjenicu da se kolegica Gasal-Vražalica odvažila da predloži izmjene Zakona koji nije bio dobar, i trebalo ga je doraditi. Ja znam da je Vijeće ministara imalo nakanu i da je Program rada Vijeća ministara donošenje Zakona o sportu, kolegica je bila brža, preduhitrila je Vijeće ministara i umjesto da pozdravimo hrabru poslaničinu inicijativu i činjenicu da imamo konačno mladih kolegica u Parlamentu, ali mladih ..., jer ovaj Dom već ima godinama samo ista lica u Parlamentarnoj skupštini. Mene ohrabruje dolazak novih ... lica koja donose ... demokratiji Bosne i Hercegovine. I umjesto da jedna drugu podržavamo, tako nas je malo ovdje u Parlamentu, jedna drugoj otežavamo život dajući ... prenosima nadležnosti a znamo da je već postojećim zakonom nadležni organ za poslove sporta na nivou Bosne i Hercegovine Minsitarstvo civilnih poslova u okviru kojeg se formira poseban sektor – Sektor za sport i kaže se koje su nadležnosti tog Sektora za sport. /teško se razumije jer se poslanica stalno okreće od mikrofona/ Ja znam sasvim sigurno da se kolegica, čime se kolegica vodila ... ovaj Zakon i nisu mi smiješne odredbe i usaglašavanje sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, ... budžeta. U krajnjem slučaju će i zastupnici iz ove Parlamentarne skupštine učestvovati u međunarodnim konferencijama o ... budžeta izvan granica Bosne i Hercegovine, mislim da je u Švedskoj. Pa bilo to nama smiješno ili ne bilo pozivi dolaze, dakle to se radi izvan granica Bosne i Hercegovine. Spominjući Dejtonski mirovni sporazum, molim vas vi koji periodično hvalite, periodično kudite Dejtonski mirovni sporazum, nije to kolač koji možete po potrebi kašikicu uzeti onda kad vam odgovara a onad kada vam ne odgovara pozivati se na njega. Ako se tako ... u Dejtonski mirovni posrazum i zalažete za njega nemojte onda pričati o disoluciji Republike Srpske svako malo, pokušavajući da sve ono što su manipulacije, i mrak u Bosni i Hercegovini koji se dešava zbog rušitelja Bosne i Hercegovine,
Vrijeme.
nemojte pokušavati da mlade košarkaše, fudbalere i sportiste Bosne i Hercegovine obeshrabrite ne donošenjem ovakvog Zakona. Ja sam ponosna da je u glavnom gradu Bosne i Hercegovine košarkašu Sikirašu aplaudiralo cijelo Sarajevo i cijela Bosna i Hercegovina time što su ga zvali Sikiraš sa Pala to je Bosna i Hercegovina. To je moja država Bosna i Hercegovina i nemojte pokušavati drugačije ... ______16:12:15____ ----16:12:15---- 84
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Jeste zabilježili koliko puta sam se zahvalio. Hvala Vam što ste mi dali riječ. I naravno ovo nije replika gospođi, ovo je diskusija. Neke stvari koje u racionalnom razmišljanju ipak treba pogledati na malo drugačiji način je nešto što se graniči sa zdravom pameću kada počnemo govoriti o onome što je nemoguće uraditi na način kako mi to zamišljamo. Ja sam napomenuo nekoliko stvari, nemoguće je na Olimpijske igre otići ako nisi pod zastavom BiH, nemoguće je ... sportistu vrhunskog kvaliteta ako nije pod patronatom države. Pa te moćne SAD su razbijene i onda održavaju svoja takmičenja i biraju one koji će ući u reprezentativne selekcije da odu na Olimpijske igre i onda oni vode računa o njima. A svaka država u okviru Američke konfederacije ima svoj zakon o sportu, ali svaka, sve i jedna. Ali nije u tome, što kažu, zec, nego svaka njemačka pokrajina od Bavarske do Hamburga, do Berlina ima svoj zakon o sportu, ali Njemačka vodi o onome što je sulkus kvaliteta, sulkus onoga što treba da predstavlja jednu zemlju i da se zemlja prepoznaje u svijetu i da se zemlja voli. Ne spočitavam ja, pravo je svačije da izabere gdje će, šta će i kako će, ali zbog toga što u tom trenutku nije postojao uopšte Teniski savez, pošto je spomenut tenis, ovdje dva vrhunska tenisera su nam otišla. Evo Čilić, ja ne znam Hercegovina se ponosi s njim, to je normalno, to je sasvim normalno. Ali da je bio Teniski savez kakav valja on bi bio bosanskohercegovački teniser. Imamo tako još jednog, da ne spominjem sva imena, Banjalučanina koji je bio među prvih deset denisera svijeta, ali zato što smo mi takvi kakvi smo on je bio gdje je bio. I ni jedan nije otišao skroz do vrha upravo zato što imaju i neke druge, meni je žao Čilića, jer Borna Ćorić je sad eksponiraniji, a on bi bio ovdje prvi, to su velike razlike, to su, to ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM Neka tako i treba, ... ja ga podržavam, da se odma tu razumijemo. Ovo što je predložila gospođa Gasal je samo osnov koji dalje treba nadograđivati, nadograđivati. I neka vam je kompliment ovo mladi, jer bi mnogi željeli da stvarno izgledaju onako kako vi izgledate. Ne, ne, ja ovo ozbiljno govorim, prema tome ovo je malo digresije samo da znate, shvatite ovo i pežorativno
Molim vas uzdržite se od komentara, nastavite raspravu. ZAIM
Željko nemoj mi mahati prstima, jer mi ovdje govorimo, razgovaramo, a nećemo da pročešljamo šta je to u stvarnosti. Mostar je dao, uđite na rukometnu, na stranicu Rukomente svijetske federacije, treća je po rangiranju svih vremena u svijetu i umjesto da je danas vratite iz Beča zbog ovakvih odnosa, Jasna Merdan-Kolar se neće nikada vratiti. Znači, treća svih vremena u svijetu – jesam tačno rekao ime i prezime? 85 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam. Čudo sve znam, ali samo zbog toga nuđeno joj je da dođe, da vodi neke klubove iz Ljubuškog, iz samo zbog ovih odnosa Austrijska reprezentacija je sa osam djevojaka iz BiH, dvije iz Srbije, četiri iz Hrvatske jedna od najboljih u Evropi, alal vam vjera kad smo spremni tako i na taj način rasprodavati našu mladost. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava zastupnik Mirsad Isaković. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ja mislim da smo i o ovoj tački dosta toga rekli i da sve što se kaže je suvišno, je li, jedino što bih, naravno nastojaću da budem kratak, rekao da su sportisti ustvari najveći ambasadori jedne države, a time mislim i BiH. Meni naprotiv ne smeta ni Federacija, ni Republika Srpska, ali meni smeta nešto drugo, meni smeta kad sportisti iz BiH odu na velika takmičenja da nemaju novac za kotizacije, za hotel, na svijetskim takmičenjima ne mogu da učestvuju, jer nemamo izvora finansiranja. Dakle, ovaj Zakon možda ima i jedan mali propust, ali mi ćemo, Klub SBB-a vjerovatno u amandmanskoj fazi popuniti to, jer se ne govori o izvorima finansiranja. A izvore finansiranja, ja moram ovdje spomenuti, mislim da smo i mi krivi, kriv ovaj Parlament. Imali smo jedan u maju mjesecu, jel' usvajanje budžeta koji je dosta arhaičan i administrativni, dakle nije programski, u kome smo htjeli da damo amandmane upravo na ove stvari kojima smo, koje smo govorili, 24 amandmana smo imali spremni, evo ja to sad javno kažem, jer smo mi to imali, ali nismo imali priliku da ih upravo u ovom Parlamentu prezentiramo. Jer vi znate kako smo usvojili budžet kada je trebalo biti glasanje onda smo rekli da je to i prvo i drugo čitanje i prešli smo na usvajanje budžeta. Dakle, a poslije dva mjeseca smo došli u fazu da su naši sportisti otišli van države BiH i nisu imali sredstva za takmičenje, odnosno za hotel, kotizacije itd. Što se tiče SBB-a, dakle SBB će podržati ovu inicijativu, naravno sve pohvale gospođici Gasal, ovaj pogotovo na rodno osjetljivom riječniku i rodno osjetljivom budžetiranju koje se spominje u onom dijelu koji se govori, u kojem se govori o finansiranju takvih udruženja. Dakle, SBB će podržati ovo.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege i mislim da treba ohrabriti svačiji napor da unese neki novi ton u radu Parlamenta i svaku vrstu prijedloga kada neko želi da predloži treba ohrabriti i to smatrati kao ... o čemu ćemo pričati ovdje u Parlamentu. Ja mislim da treba ohrabriti mlade poslanike i treba ohrabriti gospođu Maju u svemu ovome što radi, uvažavajući njen fundamentalni stav, njen politički stav. Ali isto toliko od svih vas minimum tražim da uvažite i naše političke stavove. Mi imamo pravo da imamo politički stav o nekom pitanju i apsolutno nemamo ambiciju da namećemo bilo kome naš politički stav, mi smo danas mogli da šutimo, izjasnim se u činu glasanja, imaćemo to što ćemo imati. Ne bih ovdje unosio sarkazam, ne bih ovdje unosio nervozu i jednostavno mislim da o sportu treba pričati na neki sasvim drugi način. Svakom sportskom radniku je, bez obzira gdje je, da je u Mostari, Širokom Brijegu, Banja Luci, veoma teško, ko nije bio u sportu i nije radio za sport pojma nema. I mislim da svi padamo na sportu, na svim nivoima i da su nedovoljna izdvajanja za sport na svim nivoima u BiH i da nema crnjeg posla nego raditi u sportskim kolektivima i obezbjeđivati sredstva, ispadate reketaši, zastupnici nečijih interesa itd. Naravno i u diskusijama ovdje, o kojima ne bi želio da komentarišem, je bilo prije svega riječi samo o vrhunskom sportu, najmanje je bilo priče o amaterskom sportu, školskom sportu i nekim drugim granama sporta o kojima većina ovdje ljudi zna o čemu ja govorim. Ja mislim da se mi u jednoj široj raspravi o sportu treba da na jedan drugačiji način bavimo, uvažavajući da postoji Zakon o sportu na nivou BiH, da postoji Zakon o sportu na nivou entiteta i da vidimo na koji način postoji politička odgovornost ljudi u, koji su u politici, da obezbjede se ravnomjerno i što bolje razvijaju sve vrste sportova u BiH. Ovdje je potpuno jasno i reći ću pomalo tendenciozno, a gospodin Đonlagić će mene razumjeti, da se pokuša ući u nadležnost sportskih saveza entiteta i mislim da u izmjenama određenih, predloženim izmjenama određenih članova tu postoji, rekao bih, jedna, pod navodnim znacima, zamka koju smo mi prepoznali. A isto tako vas moram podsjetiti da kada ostavimo sport sportistima, bilo je primjera statuta ... saveza i nekih drugih da to funkcioniše, hoćete reći da danas ne funkcioniše Fudbalski savez BiH, Košarkaški savez BiH, Odbojkaški savez BiH itd. ali naravno temelj je uvažavanja stavova entitetskih sportskih saveza. Slažete se? Je li se slažete i dalje da u samom načinu funkcionisanja saveza na nivou BiH se uvažavaju mišljenja entitetskih saveza? U strukturi, takođe, uvažava se entitetska struktura, je li tako? Izboru selektora, trenera, isto tako. Prema tome znači da to funkcioniše, ali zadiranje u nadležnosti određenih vrsta koji jesu predmet ovdje dozvolite da mi možemo da okarakterišemo kao zamku i to je naš politički stav koji možda i nismo mogli ili trebali iznijeti sad, ali ja potpuno razumijem entuzijazam, argumentovanost koju iskazuje gospođa Majkić u smislu da neke stvari želi da kaže na možda transparentniji način u odnosu na ono što smo mi mogli prilikom odlučivanja. Ja vas zaista molim da nema, apsolutno niko od nas nema potrebe bilo kome da drži lekcije, da se držimo svojih političkih stavova i određene argumentacije i da ne namećemo rješenje i da to ne otvaramo na neki drugi način koji neće doprinijeti razvoju sporta u BiH. Prema tome mi ćemo se o ovome odrediti na način kakav je naš politički stav, ali mislim da energiju treba usmjeriti na, svi mi i u svim političkim partijama iz kojih dolazimo, na način obezbjeđenja sredstava za finansiranje svih vrsta sportova, mislim prije svega školskog, amaterskog, pa onda profesionalnog, vrhunskog itd. Hvala.
Zahvaljujem. 87 Zastupnik Backović je iskoristio svoje replike, je li se radi o nečemu drugom, poslovničkom ili ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Sve je ovdje zabilježeno, hvala ljepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu i za replike, ja zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na sljedeću točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 06.08.2015. Kolegi Doma odredio je nadležnim za njegovo razmatranje Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o ustavnopravnoj osnovi 15.09.2015., nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o načelima 15.09.2015., Mišljenje je negativno, načela Prijedloga zakona nisu podržana. Otvaram raspravu o ovom Mišljenju. Zamjenik Džaferović, izvolite kolega.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja zaista ne znam zbog čega je Zajednička komisija za ljudska prava koja je nadležna za ovaj Zakon dala negativno mišljenje, meni to nikako nije jasno, ja sam taj Zakon pratio, čitao, vidim je u pitanju jedna reforma, dobili smo i Zakon o strancima sada u Parlament BiH, razdvaja se problematika u dva zakona. Mislim da bi bila velika šteta da ovaj Zakon padne na prvoj stepenici ovdje u parlamentarnoj proceduri, zato cjenim da bi bilo dobro da danas Dom odbije ovaj negativan izvještaj i Zakon ponovo vrati u komisiju, a da se onda u dijalogu između Vijeća ministara, nadležnog ministarstva i Komisije razjasne sva sporna pitanja koja su bila na samoj Komisiji. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Rasprava Hanka Vajzović, izvolite zastupnice.
Hvala lijepa. Je li ovo prilika da govorimo o tekstu Zakona, Prijedloga zakona? Dakle, ovo je prvi Zakon o azilu, to znamo, prije toga je on bio zajedno sa zvao se Zakon o kretanju i boravku 88 stranaca i azilu, ovo je prvi put da je on odvojen, ostaje tamo, mislim da smo već u matarijalima dobili čudnog naziva, sad je to Zakon o strancima, a ne o kretanju i boravku stranaca, al' da ne govorimo o tome. Neću ni o onome što bi se moglo amandmanski djelovati na ovaj tekst, ni o tome ne govorim, jer ovo što su neke moje sugestije, zamjerke ili moje viđenje ovog teksta ne može se amandmanski rješavati. Zato općenito zadržavam se na onom, na onom što bi se moglo odnositi na neusaglašavanje sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa i ono što bi bilo jezičko-pravne i jezičke i pravne naravi što sam ovdje uočila, onda bi to dalje podrazumijevalo vraćanje ovog teksta na doradu, na reviziju, na malo više pažnje da se obrati i da se to malo bolje dovede u red. O čemu je riječ? Dakle, poštujući Jedinstvena pravila ide obrada termina, haj da tako kažem, ono uobičajena ona, to je član 2. Značenje izraza u zakonu, svakako jeste riječ o zakonu koji će biti osjetljiv i s obzirom na situaciju koja je pred nama, dešavanja sa ovim izbjeglicama i sad takva jedna obrada zapravo dovodi tekst u zabunu. Mi iz ovoga saznajemo, iz ovog ovdje, saznajemo ponešto što prosto nevjerovatno da je maloljetnik, recimo govorim samo o odnosu prema tekstu neću ići u meritum i ono što jesu rješenja po pojedinim članovima, da je maloljetnik stranac mlađi od 18 godina. Pa ne znam termin je ovdje maloljetnik bez pratnje, članom porodice smatra se, govorim opet kažem o pristupu, pobrkano je u dva člana u kontradikciju se dovodi prebivalište i boravište, pa onda se naprosto nevjerovatno kao termini ovdje uvode vjera i kaže – vjera posebno uključuje teistička, neteistička i ateistička uvjerenja učešće ili ne učešće u privatnim, sve je nekako aproksimativno u ovom dijelu, a čini mi se da ima dosta terminologije koja bi bila nužno, da bi Zakon bio primjenjiv bilo bi nužno da se temeljito obradi. Ovdje stoji političko mišljenje, ne zna se odakle je uzeto, jer su takvi termini praktično definicije, ovaj, ili se definira određena, termin glasi – određena društvena grupa. I tako da ne čitam šta pod tim piše, a onda s druge strane ostane vam jedan čudno i nazvan termin i ... – poslovno nesposoban stranac. Ja iz ovog nisam, nisam mogla ni rezumjeti ili sam mogla nagađati da je to tražilac ili tražitelj azila koji nije sposoban za rad. Hoću reći da bi dobro bilo ovo temeljito pretresti prije nego što, naravno o rješenjima će, pretpostavljam, drugi govoriti jer valja ovo i primjeniti, a pogotovo sad kad realno će biti vrlo potreban ovakav tekst. Eto to je neki moj, mislim, ili uopće slaganje teksta – stranac koji se iz opravdanih razloga smatra opasnim za sigurnost BiH, pa onda – i predstavlja opasnost za BiH itd. Valjalo bi srediti ovaj tekst da bude primjenjiv. Evo da ne cjepidlačimo koliko će biti grešaka, ali važno je da bude jasan, da poruka ne bude ugrožena ili da ne bude nužno bilo nakon ovoga kad donesemo zakon tumačiti kao što kod nas često biva. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Špirić, izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, kolege i kolegice poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara i ministri. Pa ja zapravo mislim da mi danas čitav dan neracionalno koristimo vrijeme, evo pozivam da se racionalno barem mi kao poslanici ponašamo. Ovdje imamo negativan stav Komisije, zato pozivam sve da se izjašnjavajući o stavu Komisije znamo kakva je sudbina Zakona. Ja sam za to da ovaj Zakon preživi, dakle da odbijemo prijedlog Komisije, da vratimo Zakon da se radi na njemu i da se razgovara o meritumu. Sve drugo gubi smisao, udrobimo kruške i jabuke, a u suštini sve može biti efikasnije, dakle nikom da ne uzmemo pravo da kaže šta misli o meritumu, 89 ali pitanje je hoćemo li o tom uopšte raspravljati. Dakle, ima negativan stav Komisije, ja pozivam da glasamo protiv tog stava i da Zakon vratimo dalje, da ostane živ i da se radi na Zakonu, poštujući naravno sve one koji imaju primjedbu. Ali ako mi danas budemo govorili o primjedbama, čitav dan, pa šta ćemo raditi kad vratimo taj Zakon. Dakle, samo evo dajte da pokušamo biti racionalniji. Hvala.
Hvala lijepa. Zamjenik Džaferović, replika ili evo sad ćemo čuti.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Gospođa Vajzović, njena diskusija me je ponukala da izađem ponovo za govornicu, dakle iz te diskusije je meni jasno vidljivo da postoji, i to je profesorica i sama kazala, nerazumijevanje elementarnih pojmova koji su sadržani u ovom Zakonu. Pitanje pravne sposobnosti, poslovne sposobnosti su pitanja koja su definirana, pitanje sposobnosti za posao ili nesposobnosti za posao je nešto sasvim drugo. Ja zato molim da sve što je nejasno neka se ode na Komisiju, neka dođe ministar, neka se pojasni ljudima ovo sve, zastupnici moraju znati, moraju biti načisto sa ovim stvarima, ali tek tada kada sve bude jasno kazati za zakon samo ili protiv zakona smo, ovako mi smo došli u situaciju da jedan napor, reformski napor koji se čini u Vijeću ministara kako bi se ova stvar standardizirala sa najsavremenijim standardima unaprijed osuđuje na propast. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Replika Lazar Prodanović.
Predsjedavajuća, dakle, moja replika odnosi se na to, nažalost moram reći jednu primjedbu koja se odnosi na repliku Savjetu ministara. Juče na raspravi o ovoj tački dnevnog reda, ovaj ..., niko nije bio protiv, dakle na Zajedničkoj komisiji, po Izvještaju ste vidjeli ovog, ovaj principa Zakona, nažalost moram reći da predstavnik ministarstva, pomoćnik ministra je učinio sve da ovakva odluka bude. Ja konkretno sam glasao za, ali smatram da predstavnici Savjeta ministara moraju ići u susret dolaska do rješenja, pogotovo kad se radi o zakonima koji ulaze u proceduru i nije bilo nikakvog razloga da juče bude negativno, mene je iznenadilo ponašanje pomoćnika ministra i u tom smislu smatram da Savjet ministara mora biti mnogo proaktivniji u odnosu prema predlozima zakona koji idu u komisijsku fazu. Hvala vam puno.
Hvala lijepa. Rasprava zastupnik Borislav Bojić. Izvolite. 90
Ja ću vrlo kratko, ja se slažem dakle sa svima onima koji su kazali da odbijemo negativno mišljenje Komisije i potpuno sam uvjeren da ćemo kada uđemo zaista u ovu raspravu ... da ovdje raspravljamo o principima i da ne ulazimo, dakle, u detalje kad je u pitanju samo ovaj zakonski projekat. Po meni zakonski projekata je dobar, on daje određenu vrstu napretka, uvijek se taj zakon može dalje obogaćivati itd. ali mislim da je, da po meni bi, ja predlažem, dakle, Parlamentarnoj skupštini da vrati nazad, odnosno da odbijemo negativno mišljenje Komisije i da vratimo nazad Komisiji, te da se nastavi rasprava o ovom Zakonu, da jednostavno onaj napor koji je do sada uložen u smislu usaglašavanja sa svim nivoima vlasti, nivo koji je do sada postignut, ovdje je napravljen zakonski projekat koji je primjenjiv u BiH, ovo može da podnese bosanskohercegovačko društvo i ovako rješenje ne treba odbaciti. I stoga ja pozivam kolege da odbijemo dakle ovu vrstu stava Komisije za ljudska prava, vatimo nazad Komisiji i nastavimo dalje raspravu, uz poziv naravno da se dodatno angažuje samo ministarstvo i Vijeće ministara kako bi smo razjasnili sve ovo detalje koje, naravno, nismo mi poslanici obavezi da poznajemo ovu materiju na način kako to poznaju ljudi koji se strukovno bave ovim pitanjima. Evo to je moj prijedlog.
Hvala lijepa. Ako sam razumjela da ministar sigurnosti želi odma da na neki način, evo možda i utječe na ove rasprave, pa ministre izvolite.
Zahvaljujem se. Htio sam samo da kažem nekoliko riječi, nemam namjeru ništa apsolutno da zakomplikujem, nadam se da će Parlament naći najbolje rješenje kad je u pitanju ovaj Zakon o azilu, jer naprosto ovaj nam je Zakon i te kako važan i bitan, pogotovo sada kad imamo na pomolu jednu vrstu izbjegličke krize i masovnog priliva i sve ono što se odnosi vezano za tu problematiku i za taj problem i jako nam je značajno da neke stvari koje podržava ovaj Zakon, a tiču se masovnog nekontrolisanog priliva na najbolji mogući način dočekamo ovdje u BiH i da se sa njime nosimo na način da nanesemo najmanje štete, prije svega, ovdje nama svima u BiH. Ja nisam bio juče iz opravdanih privatnih razloga na sjednici ove Komisije, inače bi sigurno bio jel' mi je u interesu da ovaj Zakon prođe i da se nađe što prije u parlamentarnoj proceduri i zbog toga čuo sam da je bilo određenih, kako bih ja rekao, nekorektnog ili možda i nekulturnog ponašanja od strane pomoćnika. Ja sam s njim obavio i jutros razgovor i on, rekao mu da on mora da dođe na sljedeću sjednicu ove Komisije i da se javno izvine članovima Komisije za način na koji se on ponašao. A ja evo koristim priliku da se kao ministar u ime svog pomoćnika, dakle, izvinem za svaku ono nekorektnost. Ali molim vas imam, imam, mišljenje, evo sad je i gospodin Prodanović rekao da je Zakon manje više nije bio sporan, al' možda je i rezultat bio, da kažem, jednog takvog ponašanja pomoćnika ministra koje je bilo, ali ne bi trebao sad molim vas ja, evo da me shvatite razumijete, bez obzira kako je ponašanje bilo ja sam za to da se ono sankcioniše, da svaki drugi način da trpi posledicu taj ko je to učino, ali da pustimo pravni propis da živi, pošto on je jako bitan i jako nam je neophodan. Ali molim vas, mislim, da ... ovdje postoji nerazumijevanje, pa ko je čitao ovaj sad Zakon o kretanju i boravku stranaca i azilu, koji imamo, svu ovu terminilogiju mi imamo. Pa maloljetnik je lice ispod 18 godina i nema, šta je, šta je sporno. Maloljetnik bez 91 pratnje, znači sam maloljetnik, to je terminologija međunarodno u izbjegličkoj toj terminologiji i to je terminologija UNHCR-a. Prebivalište i boravište, dvije različite kategorije, imate prebivalište i imate boravište, imate i u našem domaćem zakonodavstvu i prebivalište i boravište i postoji, ne znam šta je sporno. Poslovno nesposoban stranac, ma molim vas ne za rad, nego to je stranac koji zbog određenog, evo da kažem ovako najjednostavnije, mentalnog poremećaja ne može pravno i valjano zaključivati bilo kakve ugovore i sporazume i da mu nadležna, ako je u pitanju maloljetnik, nadležni centar za socijalni rad mor dati ili odrediti zakonskog zastupnika ili punomoćnika. Ako nije maloljetnik onda neko drugi može mu odraditi, dakle punomoćnika. Ne kakav rad, to nema veze sa radom i sa nekim drugim stvarima. I molim vas, evo još da ne govorim koliko je sad važno i koliko je bitno, čuo sam da je bilo jako puno priče oko evropskih direktiva i svega nečega, ovo ono, molim vas raspao se imigracioni sistem EU, pa vidite ne poštuju se elementarna, osnovna postulacije, da kažem, evropskog zakonodavstva kad su u pitanju imigracioni propisi. Pa gdje mi imamo proglem? Mi trenutno imamo problem da smo masovnim prilivimo iliegalnim migrantima opterećeni iz EU, Grčka je proizvod svega što nam dolazi, a osnovno elementarno pravo i sporazum koji je Bosna zaključila sa EU je pravo ...., znači nama stranac koji dođe ilegalno iz neke države i mi imamo dokaz da je došao, ta je država dužna da prihvati tog stranca. I što Srbija ne može da vrati sto i nešta hiljada Makedoniji? Zato što Grčka ne želi da primi ni jednog stranca. Raspao se sistem, ne funkcionišu imigracioni propisi u EU. Pa molim vas, pa jel', koja je direktiva i pravilo i propis odredilo Mađarskoj? Mađarska noćas od dvanaest sati ne želi da prima zahtjeve za azil, rekli ne. On dođe, stranac, i kaže ja želim azil. Kaže – ajde u Srbiju pa se prijavi tamo. Nema, ne funkcioniše sistem. Dajte pošto smo regulisali ovdje i da ne nabrajam još onaj niz drugih stvari. Čujem neko je govorio što ne prepišemo mi hrvatski zakon itd. Pa ako je to zaključak da prepišemo hrvatski, ok prepisaćmo, ali mi moramo donijeti zakon u kome ćemo ispoštovati sve međunarodne norme, prije svega konvencije o zaštiti ljudskih prava i sloboda, stavovi UNHCR-a koje ima u vezi sa izbjeglicama i masovnim prilivom, nema nas ... i evropske direktive, ali u određenoj mjeri koje mi možemo implementirati. Ne možemo mi prihvatiti Evropsku direktivu Euro dac o, recimo, o frontekstu, o neznam sad o čemu drugom kad mi nismo sastavni dio tih evropskih institucija, molim vas. I da ne pričam sad neku veliku priču, bojim se da je došlo do prije svega nesporazuma i nerazumijevanja. I ja vas molim, ako je moguće da nađemo načina, evo ja sam spreman, kad god hoćete nazad da se vratim pred tu Komisiju i idemo čan po član, pa ovdje je sva terminologija koja se upotrebljava i registar ovih ... iz registra UNHCR-a koji je, koji vodi i međunarodne organizacije za migracije ... koji se bavi pitanjem migracija, molim vas. Nismo mi ni jedan termin ovdje izmislili ili pravni termini koje koristi naše zakonodavstvo. Pa mi u našem pravu i obligacionom i svakom drugom imamo termin ili poslovno nesposobne osobe. Ali nije to stvar da je nesposobna da radi nego nesposobna u smislu pravnog i valjanog zaključivanja ugovora i donošenja određenih usluga. Dajte da to ako je moguće ikako, ja vas molim, evo kad god zakažete tu Komisiju, ja ću doći i bitno je da to obrazložimo. Pa mi smo, nismo mi ništa uradili spektakularno na račun prošlog Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu, nešta smo podesili, samo da kažem tako, sa nekim evropskim standardima, nešta smo uzeli tamo gdje možemo, koliko toliko biti približni direktivama EU i naravno prilagodili bi ga našem bezbjesnosnom sistemu, da pored masovnog priliva i recimo sad, hipotetički govorim, 10, 20 ili 50 izbjeglica, hiljada izbjeglica da dođe u BiH da možemo tu naći načina, uzimati biometrijske i svake druge podatke od tih, od tih stranaca da možemo, ne znam, u slučaju zloupotrebe instituta azila. Pa Švajcarci za 48 sati su donijeli odluka rješe i prvi i drugi stepen. Izvinjavam se, Velika Britanija je u roku od 72 sata, a mi trebamo svakoga azilanta ili tražioca međunarodne zaštite da držimo 6 mjeseci ovdje, pa odkud nam pare, čime, kako ... Molim još jednom, koliko je moguće da se ovo 92 vrati u proceduru, ja sam ubjeđen da ćemo ako treba član po član, ali ja vam govorim, sigurno da ćemo doći do definitivnog i konačnog rješenja i ovo je vrlo bitno sa stanovišta evropskih integracija BiH. Hvala vam. ---16:44:45---- 16:44:45
Hvala. Replika, zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Hoću samo podsjetiti da sam na početku se ogradila, kazala kako neću ulaziti u meritum, neću ulaziti u rješenja data u određenim članovima ovog zakona. Ali sam ukazala na jedan ipak nedopustivo neozbiljan odnos prema tekstu koji se upućuje ovom visokom Domu. Govorila sam o tome, ako je maloljetnik pa ne treba uvaženi ministre naglasiti da je maloljetnik stranac mlađi od 18, ali da je maloljetnik i drugi. Ako definiramo ove, ovdje je stranac koji je mlađi od 18 godina. Ovdje se definira određena društvena grupa, pa ne pitajte kako. Ja znam da treba i da postoji razlika između boravišta i prebivališta, ali se onda pobrka u dvije definicije pa se kaže da je prebivalište mjesto i adresa u BiH na kojoj je trajno nastanjena izbjeglica, prebivalište. A zemlja porijekla kaže – u kojoj je lice bez državljanstva imalo svoje ranije uobičajeno boravište. Pa je li boravište ili prebivalište? Kako može biti to, kako može stranac imati stalno neko boravište u nekoj drugoj zemlji? Hoću reći da je tako trebalo malo ozbiljnije prema tekstu da se to sredi, naravno vrlo važan zakon, vrlo potreban i to ćemo se svi složiti u trenutnoj situaciji i maloprije sam to kazala. Eto samo sam na to htjela, koji je izbor i evo Vi ste rekli, za ovaj drugi termin. Uredu, evo neka je on uredu, jel' kako ono kaže, poslovno nesposoban stranac. Ali toga nema u terminologiji. U ovome što je obrađeno naprijed ima vjera, ima određena društvena grupa, ima političko mišljenje, ali nema tog. I to je također za ovaj zakon važan termin.
Hvala.
Samo sam htjela sugerirati da se to malo ozbiljnije priđe.
Hvala. Rasprava, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. 93 Ja sam član Zajedničke komisije za ljudska prava i bio sam prisutan juče na sjednici Komisije. Ispravio bih gospodina Bojića, nije Komisija dala negativno mišljenje nego jednostavno Komisija nije dala pozitivno mišljenje jer je nedostajao bar jedan glas iz reda jednog konstitutivnog naroda. Gospodine Bojiću, Vi vrlo dobro znate, u više navrata sam istakao da sam ja izuzetno zadovoljan načinom na koji vodite Komisiju. Mislim da ste neke vrlo važne stvari postigli tokom svog mandata predsjedavajućeg te Komisije, otvorilo neka pitanja koje ljudi ranijie nisu smjeli, tako da zaista to mislim. Ali dopustite mi da primijetim da ste juče ipak bili malo pristrasni možda zato što ministar je iz Vaše stranke i pomoćnik ministra je to vidio kao zeleno svjetlo da se odnosi izuzetno arogantno prema članovima Komisije i to je eskaliralo. Dakle, nismo imali jedan ispad na kraju, imali smo jednu eskalaciju i njegove riječi su bile potpuno različite od riječi gospodina ministra kojeg danas čujemo. Dakle, gospodin ministar danas nudi da dođe na sjednicu Komisije i član po član, a juče pomoćnik ministra nije htio da pročita neke stvari, nije htio da odgovori na pitanja, iznosio je paušalne ocjene da ljudi to ne razumiju, e poslanici, da oni to ne razumiju. Dakle, njemu je bilo gubljenje vremena, ja sam takav utisak stekao. I meni je žao što ste mu dali zeleno svjetlo. Ne mislim da je bila namjera, ali mislim da je to jedan od razloga zbog čega Komisija nije dala pozitivno mišljenje. Da je pomoćnik ministra imao više strpljenja, da je odgovorio na neka pitanja, da je jednostavno uvažio određenu argumentaciju možda bi ishod bio drugačiji. A sad je ministar, meni je zaista žao što ste došli u situaciju da maltene molite ovdje Predstavnički dom da vam da priliku da dođete da ovo diskutujete član po član. Spominjali ste sankcionisanje pomoćnika ministra, ja ne znam, nisam ja za te stvari da se državni službenici sankcionišu. Ja mislim da političku odgovornost treba snositi politički imenovana osoba. Zabrinut sam činjenicom da ste sugerisali, dakle eksplicitno ste rekli da se raspao imigracioni sistem EU, a da ste onda sugerisali da direktive EU time gube na važnosti. Međutim, još jedna stvar, gospodin Bećirović je maločas rekao, ja se slažem s njim, da svaki put kad neko upotrijebi godište nečije i td., vidi se izostanak argumenata. I sličnu stvar imamo kod doktora i pravnika kad kažu, ovdje vidimo jednu elementarno nepoznavanje pravne materije ili medicinske materije i kao da je to sada, i to je gospodin Džaferović uputio gospođi Vajzović, kao da je kod nje primijetio elementarno nepoznavanje pravne materije, što apsolutno nije istina. A pogotovo zato što imamo ovdje negativno mišljenje Ministarstva pravde BiH. Ima li Ministarstvo pravde BiH elementarno poznavanje pravne materije? Jer onda ne znam otkud negativno mišljenje Ministarstva pravde. Imamo 4-5 sugestija koje nisu ispoštovane, Ministarstvo pravde BiH u kojem valjda, eto mimo ministra sjede neki pravnici. Prema tome, jel' vam se javio gospodin Džaferović, prema tome, ja sam zabrinut za budućnost BiH ako u Ministarstvu pravde sjede ljudi koji nemaju elementarno poznavanje pravne materije. Ja ne znam šta bi onda njima argument bio. Nekome je argument da je mlad kad je mlad, nekome ko nije pravnik argument je da ne poznaje pravnu materiju. Evo ja je poznajem ali da ne spominjem sebe ja hoću da vjerujem, ja zaista želim da vjerujem da naše Ministarstvo pravde ima elementarno poznavanje pravne materije i da nije paušalno dalo negativno mišljenje sa čak 7 negativnih tačaka, prijedloga, sugestija koje niste ispoštovali. Ministarstvo sigurnosti nije ispoštovalo. I na te stvari smo pokušavali ukazati pomoćniku ministra, nije imao strpljenja, nije zaista imao strpljenja, ali eto ja pozdravljam ponudu ovoga ministra i nadam se da ćete vi doći idući put pa da idemo član po član. Zahvaljujem se. 94
Hvala lijepa. Replika, zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Vrlo kratko, obzirom da sam pomenut. Dakle, ovdje se razgovaralo o principima, a ne o članu po članu, svakako treba što je moguće više razmotriti. Ja sam bio pristrasan prema zakonu koji je, po meni nešto oko čega je postignuta opšta saglasnost u BiH i postignuta je saglasnost sa svim nivoima vlasti i ovo je nešto što je u BiH primjenjljivo i ovdje je uložen ogroman napor. Naravno, sam pomoćnik ministra, što se tiče njegovog ponašanja ne ulazim u taj dio, ali ono što se odnosi na stručni dio o kome je on govorio je nešto što je bilo sasvim dovoljno elemenata da se moglo sagledati. Dobili smo situaciju koju imamo, rekao sam šta je moje mišljenje i smatram da ovo treba ponovo da vratimo Komisiji i da nastavimo rad na samom zakonskom projektu. Da li sam ja bio pristran ili nisam, kažem bio sam pristrasan prema zakonu a što se mene tiče i mojih stavova prema tim pojedincima, ja čovjeka sam prvi put vidio na toj Komisiji, nije me uopšte zanimalo.
/nije mikrofon uključen/
Gospodine Špiriću, nemoj da ometaš me kad govorim ja sad ne znam gdje sam, šta sam htio da kažem. Ja vas molim da upozorite Špirića, ometa me.
Molim vas, ne vodite dijalog.
Pa ne vodim, ali smeta mi. Ja se zahvaljujem i izvinjavam se zbog dijaloga, jednostavno ne mogu da ne gledam na lijevu stranu. Hvala vam lijepo, dakle nema nikakve pristrasnosti, moj odnos je prema zakonu, a ne prema tom pomoćniku.
Hvala lijepa. Replika, Damir Arnaut.
Gospodine Bojiću, želim zaista biti, radi zadržavanja korektnog odnosa koji imamo, biti jasan. Nisam zaista htio sugerirati da ste pokazivali bilo kakvu pristrasnost prema pomoćniku, prema njemu, već kao predstavniku Ministarstva iz, pošto je ministar iz iste stranke. Ali se nadam da nećete imati strpljenja za onako, jer zaista je eskaliralo. Pa vidjeli ste svi, mislim 12 nas je, 11 koliko nas je bilo juče na toj Komisiji, to je eskaliralo. Išlo je do trenutka kad je čovjek rekao gospodinu Karamatiću šta je rekao, mislim ono zaista ja nisam vidio nigdje, a kamoli u 95 skupštinskim klupama to tako demonstrativno ustajanje, demonstrativno ustajanje, napuštanje sale, ali eto to je valjda, tako živimo. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća.
I ja Vama.
Nisam kršio kodeks. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Dozvolite, ja se ipak zahvalim. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Vrijeme.
Dobro. Znači, molim vas ovo mora ući u proceduru, ali mora doživjeti temeljnu rekonstrukciju, jer jednostavno terminološki neće moći biti primjenjivo. Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet Ad.9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljuedska prava, akt broj: 01,02-02-4-1086/15 od 31.07.2015. godine Zajedničko povjerenstvo je 31.07.2015. godine dostavilo u proceduru Prijedlog kodeksa. Kolegij Doma je u skladu sa člankom 20. točka e) i člankom 82. stavak 4. Poslovnika nadležnim za razmatranje navedenog Prijedloga kodeksa odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 15.09.2015. godine, Prijedlog kodeksa je prihvaćen. Želim još dodati da do ove rasprave o točci dnevnog reda dobili smo i 4 amandmana kao prijedlog Kluba SBB-a. 97 Otvaram raspravu o ovom kodeksu. Nikola Lovrinović, zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja bih samo jedno pitanje. Ovdje nemamo prvi i drugi krug čitanja, nemamo ništa, jel' mi završavamo danas priču oko ovog kodeksa.
Da.
Pošto ja imam prijedloga amandmana mislim da ih onda mogu sad uložiti.
Tako je, u tijeku rasprave.
Ništa, ja ih ne bih želio sad prepričavati nego ću uložiti amandmane pa, da ih ne prepričavam, dakle. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo već sam spomenuo, dakle ja sam član Zajedničke komisije za ljudska prava i učestvovao sam u radu te Komisije i zaista prvobitni plan Komisije je bio da se ovo razmatra po osnovnom zakonodavnom postupku pa da bude druga amandmanska faza. Kolegij to nije prihvatio, pa smo sada suočeni sa amandmanima na ovoj sjednici jer će se danas glasati o ovome, usvojiti ili odsbaciti. Klub SBB-a uložio je 4 amandmana i oni su poprilično detaljno obrazloženi, ali evo dozvolite mi unutar raspoloživog vremena da to ovdje uradimo, nije usvojeno. Dakle, član 19. Stav 2. – nakon što stav 1. propiše obavezu poslanika i delegata da odgovaraju na sve zahtjeve medija za davanje informacija a vezani za obavljanje njihovih dužnosti, apsolutno nije sporno. Stav 2. Prijedloga kodeksa kaže – prilikom davanja informacija za medije poslanici i delegati rukovodiće se usvojenim stavovima Parlamentarne skupštine, Komisije i drugih radnih tijela, a u slučaju neslaganja može javnost upoznati o vlastitom stavu. Obaveza rukovođenja usvojenih stavova može postojati samo za zvanične izvjestioce koje kao takve odredi komisija ili Dom i koji kao takvi već imaju obavezu da se pri iznošenju stavova rukovode usvojenim stavovima Parlamentarne skupštine BiH. 98 Nametanje ove obaveze svakom poslaniku, uključujući i opozicione poslanike i delegate, te opozicione poslanike i delegate stavlja u podređen (?) položaj i derogira njihov položaj i ulogu opozicije na način potpuno je svojstven demokratskom društvu. Dakle, ne može kodeks narediti opozicionim poslanicima i na kraju krajeva nikome, da u komuniciranju sa medijima iznosi stavove kakve je usvojila većina. I gospodin Novaković je maloprije meni to replicirao po pitanju u svojenog stava Ustavnopravne komisije. U Amandmanu II koji se tiče člana 20. stav 1. nakon riječi „predrasuda“ umjesto tačke dodaje se zarez i tekst uključujući na osnovu političke ideologije, rase, vjeroispovijesti, nacije, spola ili bilo kojeg drugog statusa, obrazloženje – neophodno je precizirati predrasude čije ispoljavanje nije dopušteno u ophođenju sa osobljem Parlamentarne skupštine BiH. E sad, u članu 22. stav 1. tačka g). postojeći tekst zamjenjuje se riječima „isticanje pristrasnosti prema rasi, vjeroispovijesti, naciji, spolu ili bilo kojem drugom statusu u bilo kojoj situaciji, kao i isticanje pristrasnosti prema političkoj ideologiji u odnosima sa osobljem Parlamentarne skupštine BiH“, gdje predloženi tekst zabranjuje poslanicima da bilo kada ističu pristrasnost prema drugačijoj političkoj ideologiji. Pa dozvolite mi da primijetim da bi mi na prvoj sjednici nakon usvajanja ovog kodeksa svi bili kažnjeni za kršenje kodeksa jer je naš posao ovdje da ističemo pristrasnost određenoj političkoj ideologiji. Poslanici i delegati ne bi trebalo biti onemogućeni da iskažu pristrasnost prema političkoj ideologiji jer su različite političke ideologije ustvari i bit djelovanja različitih političkih stranaka u demokratskom društvu. Pristrasnost prema političkoj ideologiji, međutim poslanici i delegati ne trebaju i ne smiju iskazivati u svojim odnosima sa osobljem Parlamentarne skupštine BiH, to su profesionalci koji ovdje rade da nama pomognu, ali nemojte da se zabrani isticanje pristrasnosti političkoj ideologiji ljudima koji su politički izabrani. Dakle, jedan apsurd, mi smo na Komisiji se svi složili oko potrebe da se ovo zamijeni. I konačno u članu, Amandman IV u članu 23. nakon stava 10. dodaje se novi stav 11. koji glasi – Komisija će usvojiti Pravilnik kojim će pobliže definisati pojmove i kriterije navedene u ovom kodeksu. Naime, to je neophodno uraditi jer brojni pojmovi u Prijedlogu kodeksa su preopširni. Npr. stoji da je zabranjeno, neprikladno i neuredno odijevanje na sjednicama. I da to kodeks ne bi definisao neka Komisija usvoji pravilnik kojim će definisati šta je neprikladno i neuredno oblačenje. Između ostalog smatram i opet imali smo jedan konsenzus na sjednici Komisije, ako mogu tako reći, da farmerke u skupštinskoj sali za vrijeme sjednice nisu prikladno oblačenje, međutim imamo redovno poslanike koji dolaze, rekao sam već nisam nikad vidio delegate u Domu naroda ali poslanike jesam vidio u farmerkama na sjednicama Skupštine, nije uredu i to treba definisati. A takođe je neophodno preciznije definisati pojmove i kriterije kako bi Komisija u skladu sa ovim kodeksom, ako bude usvojen, sprovodila jedan uniforman i pravičan postupak i primjenjivala uniforme i pravične kriterije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala vam. 99 Hoću da kažem da, evo po drugi put govorim o Poslovniku iako je prvi usvojen 2008. godine i mislili smo da smo riješili pitanje kodeksa. Onda je na ... način taj kodeks nestao iako je objavljen, imamo sve dokaze da smo uradili jedan posao ali se on nikada nije pojavio u praksi. Poslije smo mi govorili da je to neki nedostatak provedbenog akta. Pa kako smo mislili da napravimo Poslovnik a da ne znamo kako će se on provoditi? To je skupštinski bonton. On treba da riješi pitanje eventualnih nedorečenosti Poslovnika, a isto tako da uvede u red poslaničke klupe da se ne bi događalo ono što nam se ponekad događa. Nema puno parlamenata uređeno i znači da nije lako doći do Poslovnika. Mi smo, čini mi se negdje 2007. godine je bio dobar pokušaj kada je CCI (?) napravio jedan dobar materijal koji je mogao da posluži poslanicima za izradu dobrog Poslovnika. Nismo tad obratili pažnju, nismo zatražili pomoć ovog OSCE-a koji takođe je mogao da nam značajno pomogne na tom planu i onda smo se odlučili da u okviru jedne zajedničke komisije uradimo taj posao, a to nije posao poslanika i to je teško iz toga izaći pobjednički. E sad ja gledam šta je tu u odnosu, znači 26 članova je bio stari zakon, ovaj novi ima 33, znači 7 više, ali toliko je neprecizan i toliko mu nedostaje sistematičnosti, odma sluti da nije bio u zakonodavno-pravnom sektoru koji je trebao da pogleda, jer vidljivo je sve više nam se akata vraća sa tako strašnim primjedbama jezičkim, pravnim, vidi se da nije bilo dovoljano ni pravnika koji su mogli da skrenu pažnju, da se na neke nazive članova, reći ću to poslije. Dakle, ja mislim da ovaj kodeks treba vratiti Komisiji. Nisam mogla da napravim amandmane zato što je broj amandmana toliko veliki bi bio, da bi bio veći nego što je broj članova zakona. Pa onda šta smo dobili. Ali evo recimo izdvojila sam nekoliko stvari, samo da pomenem nekoliko. Prvostepeni organ je, dakle Zajednička komisija za ljudska prava koja odlučuje, iako to nigdje ne piše, ja sad pretpostavljam da ona odlučuje kad je u pitanju Poslovnik, na način kako se odlučuje u zajedničkim komisijama. Drugostepeni organ je, iako to ne piše pretpostavljam Kolegijum. U Kolegijumu sjede samo predstavnici pozicije. Da li to znači da će svi opozicioni poslanici biti mnogo češće i jače sankcionisani nego pozicija zato što će imati svoje predstavnike u ovom prvom redu? Dakle, nije dobro da Kolegij bude onaj koji će donositi odluke u drugom stepenu. Više se komplikuje pitanje šta ako predsjedavajući ili onaj ko vodi sjednicu Doma, sam izrekne mjeru nekom poslaniku, a to znači da u Zajedničkom kolegiju, znači koji bude donosio definitivan stav po tome, trebo bi da se izuzme jer on je zainteresovana strana ne bi mogao da učestvuje u tom radu? Dakle, ozbiljan je problem ako to čini Kolegijum. I ja predlažem, mislim da bi bilo dobro, bilo bi dobro da se o tome odredimo da bi to trebala da radi Administrativna komisija koja na isti način ima odlučivanje jer su prisutni i predstavnici pozicije i opozicije i imamo jednak tretman svi mi koji tamo sjedimo. Drugo pitanje, način na koji, maloprije je gospodin Damir Arnaut govorio o tome, ja ne mogu da vjerujem da je neko mogao da predloži da zatvori odnosno onemogući opoziciono djelovanje. Da sam ja, znači ako me novinari zovu, dužna prvo da iznesem stavove koje je pozicija zaključila i odluke koje je donijela, a samo ako me pita ono šta je moj privatni stav, izvinite ja nisam ovdje privatno, ja sam ovdje izabrana i dužna sam da zastupam određene političke stavove koji pripadaju političkoj partiji iz koje ja dolazim. Dakle, ne mogu ja da iznosim svoje privatne političke stavove kad budem iznosila svoje mišljenje, jer ako mi to neko čuje podnijeće prijavu i sankcionisaće me. To je gašenje parlamentarizma po Poslovniku. Zašto je trebalo to da se uradi, ja bih stvarno voljela da znam koji su to motivi. Dalje, kad je u pitanju kazne, pored ove koje se, ne javno znači neka koja je opomena ove vrste i ona koja je javna i novčana kazna. E sad zamislite kod novčanih kazni. Pa pred zakonom, ovo je neka vrsta našeg zakona, bi trebali da smo svi jednaki, pa tako poslanik koji je u stalnom 100 radnom odnosu, on se sankcioniše 70% paušala, a poslanik koji nije u stalnom radnom odnosu a koji dobija doplatu do punog iznosa, dakle Parlamentarna skupština svim poslanicima koji nisu u stalnom radnom odnosu doplaćuje iznos kao da su u stalnom, on se sankcioniše tako što mu se kažnjava se 10% na ukupna primanja plata plus paušal. Pa jel' to uredu? Za istu sankciju moramo biti isto sankcionisani. Dakle,
Vrijieme.
Evo, nemam vremena da kažem koliko ima primjedbi i to su ozbiljne primjedbe posebno pravne prirode, način na koji su postavljeni članovi, naročito, vidi se da je malo pravnika to pogledalo. Ja vas molim da se omogući da se to vrati Komisiji i da se pokuša da se opet na nekom forumu još jednom raspravi o tome prije nego što bude definitivno usvojen. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Uz saglasnost, a većinom onoga o čemu je govorio kolega Arnaut, ja ću skrenuti pažnju na nekoliko članova ovog akodeksa. Dakle, prvi član koji reguliše predmet kodeksa ponašanja, kaže se da se utvrđuju etički principi i standardi ponašanja kojih treba da se pridržavaju poslanici i delegati. A onda se navodi u članu 10. kako i neki drugi moraju se pridržavati ovih pravila ponašanja, pa evo kako smo uz to još sve svjedoci ove prethodne tačke, da ima i drugih učesnika u komunikaciji, mislim da bi trebalo i njih na neki način kazati da su obuhvaćeni i oni koji se spominju u članu 10. Dakle, oni koji su gosti, koji uopće se javljaju u ovom prostoru da i njih neke norme ponašanja obavezuju, pa bi ih dobro bilo, evo u članu 1. čini mi se, navesti. Član, oprostite to je taj član 10. na koji sam, aha, osobno mi u članu 14. nije jasno, moguće da je kako bi se reklo kolokvijalno da je do mene, ali kaže – poslanici i delegati neće obavljati dužnosti koje podrazumijevaju nadzor nad vlastitom dužnošću izabranog zvaničnika. Ja nisam razumjela, vjerovatno sam sama kriva što ne razumijem, ako svi drugi to razumiju. Pa onda član 18. pitanje, to je stav 2. – neopravdan zahtjev javnosti. Poslanici i delegati detaljno će obrazložiti razloge za svaku odluku koju donesu i navesti sve fakore naročito pravila i propise na kojima se odluka zasniva i td., jel' to individualna odgovornost ono i obaveza? Eto, meni se postavlja kao pitanje. Jedno, čini mi se još važnije od toga jeste član 21. to je stav 3. – Zajednička komisija dužna je voditi evidenciju. Čini mi se da bi bolje bilo kazati, dužna je evidentirati ili šta, ili nekako drukčije, dakle nazirati, registrovati, jer evidencija mi je nekako potreba da se reguliše ko, kada, šta. Mora biti neki poseban postupak, nekako mi zvuči oštro ovo evidencija, znači neko će oštro pratiti ko je šta, kako i to po obrascima. Možda registar, ne znam šta je rješenje, ali mi evidencija ovdje nije nikako se, nije se nekako uklopila. 101 Član 22. – Teže povrede kodeksa, pod tačkom g). kaže – isticanje pristrasnosti, to je uglavnom govorio kolega Arnaut. Pristrasan možeš biti ako si negdje pozitivno orijentiran onda je nejasno kako bi ta vrsta pristrasnosti bila prema nekom tuđem, a opet ako ćeš kritizirati ili ako nećeš biti naklonjen tome onda je to logična pojava. I tačka k). – obavljanje dužnosti koje podrazumijeva nadzor nad vlastitom dužnosti. Opet ja ne razumijem, vjerovatno drugi razumiju, pa će mi neko objasniti ako sam samo jedina ja koja to ne razumije. Najzad član 30. u svim ovakvim tekstovima zakonskim ponavlja se jedan član koji regulira ravnopravnost rodnu i on je svaki put nekako nezgrapno sročen. Govori se o gramatičkom rodu, o ravnopravnosti upotrebe gramatičkog roda. Gramatički rod je i ova stolica koja je ženskog roda i ovaj sto koji je muškog roda, pa to gramatički, ovdje je riječ o prirodnom rodu, ja bih to nekako prekomponovala i rekla bih možda izrazi koji se u kodeksu, barem se na ovo oslanjam i na nekim drugim mjestima to ispravljam, s tim da može i ona jedinstvena pravila podrazumijevaju jer i ona kažu da je nužna rodna ravnopravnost. Tako bi onda bilo odprilike možda izrazi koji se u kodeksu iskazuju u muškom prirodnom rodu, jer je riječ o prirodnom rodu, odnose se ravnopravno i na ženski rod ili podrazumijevaju oba spola, nekako drukčije ovo presložiti da ne bude da smo gramatički rod. Gramatički odnos prema tome je jedna stvar a rod je prirodni. Hvala. Eto to su onako više sugestije ako možemo ovdje nešto popraviti.
Hvala lijepa.
Predsjedavajuća Doma, gospođa Krišto ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo pažljivo sam slušala, zapravo sve ove koji su se javili po ovoj točci dnevnog reda, naravno zainteresirana da vidim kako smo došli do ovoga kodeksa, pa sam vidjela da je Povjerenstvo za ljudska prava jednoglasno utvrdilo ovaj Prijedlog kodeksa. Nakon toga danas dok smo na sjednici i razmatramo i naravno sukladno Poslovniku dobili smo u ovom trenutku 16 amandmana. Amandmane su ulagali čak i članovi Povjerenstva, znači oni koji su podržali ovakav Prijedlog kodeksa. Ja sam izišla samo iz jednog razloga da zamolim sve da odustanemo u ovom trenutku od rasprave, da ove amandmane jer kodeks ima 33 članka samo a imamo već 16 amandmana, da ove i sve druge amandmane koje žele zastupnici uložiti, da ih dostave prema tom Povjerenstvu da ih Povjerenstvo razmotri i da ih dostavi da se mi danas znači ne izjašnjavamo o ovom kodeksu jer je kodeks nešto uistinu što Parlament treba da ima kao i svaki drugi parlament, ali treba da ima kodeks koji ćemo mi provoditi i koga ćemo se pridržavati i koji će biti naravno u interesu prije svega ovog zakonodavnog tijela. Hvala vam lijepa, evo. Znači, slažete se da dam na glasanje. U ovom trenutku glasajmo za ovaj prijedlog. Sa 29 glasova za, znači 1 glas protiv, 1 suzdržan, konstatiram da smo usvojili prijedlog, znači, ja nema suzdržanih glasova, uz entitetsku potporu. Znači, ovaj prijedlog je usvojen, sve ove amandmane i prijedloge zastupnika dostaviti prema Povjerenstvu za ljudska prava kako bi se Povjerenstvo očitovalo o tim amandmanima i dostavila nam znači i svoj stav i u konačnici ovaj 102 kodeks i kako bi bio na sljedećoj sjednici. Evo recimo u roku od 10 dana da to bude, da nam Povjerenstvo se očituje. Hvala lijepo. 17:21:13 17:21:13..... Molila bih sve ove koji su se javili za raspravu da se na neki način odustaje, a mi u ovom trenutku prelazimo na točku 10. Ad.10. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2014., broj: 01,02,01/1,02/1-08-861/15, od 30.06.2015.
Doduše bilo bi dobro da je zamjenik predsjedavajućeg Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, ali evo dakle, vidimo da Komisija nije prihvatila Izvještaj o radu Nezavisnog odbora za 2014.godinu i to je ključna stvar. Šta je razlog za to? Pa eto, razlog je politički. Jer, bio bi, Zajednička komisija bi bila u pravu sa takvom odlukom pod uslovom da Nezavisni odbor takođe nije usvojio Izvještaj. Ali jeste. Dakle, odlučivanje na sjednicama Nezavisnog odbora zahtijeva da za taj prijedlog mora da glasaju, znači treba da glasaju da bi prošao, iz dva naroda po tri predstavnika, koliko ih je u Nezavisnom odboru i jedan iz trećeg naroda. I tako je bilo. Dakle, od 9, 7 je glasalo za .... Pokušala sam da na sjednici dobijem informaciju, šta to nije ispunio Nezavisni odbor, koje su to obaveze koje nisu ispunjene. Najčešće se pominje kako nije svaki mjesec držao sjednice, a pri tom smo vidjeli da on, znači po nekada je znao mjesečno držati dva puta sjednicu, a potom se dešavalo da je imao posjete policijskim agencijama i analizirao njihov rad. I u dosadašnjem radu, izuzev toga što nije prihvatio da političkim, različitim političkim manevrima oni prihvate da taj politički angažman bude način njihovog rada, a to nisu prihvatili kao Odbor, dobili su Mišljenje ovako kako su dobili. I to znači da se Parlament, njegova Komisija direktno uplela u političkim djelovanjem da zaustavi rad ovog Odbora, jer to znači da kada nekome ne usvojite izvještaj, a prethodno znači to nezavisno tijelo je to samo uradilo, to znači da treba da mijenjate članove Nezavisnog odbora, koji su uzgred budi rečeno izabrani krajem prošlog mandata. Dakle, ja želim da kažem da nismo slučajno mi izabrali Nezavisni odbor. Na neki način, to je ipak pokušaj da skloni od političkog uticaja jedno tijelo koje treba i čiji je zadatak da se bavi izborom direktora i zamjenika direktora policijskih agencija. Koliko ćemo pogriješiti, vidjet ćemo to sami, jesmo li. Da li Parlament ustvari je prihvatio da bude putem političkih uticaja ubuduće, postavlja te ljude i na taj način djeluje. Dakle, mislim da je u dosadašnjem radu i sam predsjednik Odbora a i članovi Odbora su pokazali dozu stručnosti, znanja i da je to način na koji bi trebala ovakva tijela da rade, jer u protivnom, Nezavisni odbor više nema smisla. Ako će se on donositi isključivo na osnovu političkog uticaja Savjeta minsitara, onda to znači da će sa svakim sazivom ministara imaćemo novi Nezavini odbor, a to znači kraj nezavisnošću policijskih agencija. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Da li se netko drugi još javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 13. ________________(?) [[nije uključen mikrofon]] 104 Nema, zaključena je rasprava. Točka 13. Ad.13. Izvješće s održane radionice o temi: „Zakonodavni okvir, aktualno stanje i planovi institucija BiH u području obrane i sigurnosti“, s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, broj: 01,02,03/1-50-3-687/15, od 26.08.2015.
Poštovana predsjedavajuća, ja se nisam prijavio za ... [[kratko isključen mikrofon]] prethodnu, nekoliko puta sam taster pritiskao, ali eto vi to niste vidjeli, nije se pokazalo, onda kolege su nešto malo reagovale i onda je poslije ostalo moje ime. Nešto se desilo i to je tako kako je helem nejse.
Zahvaljujem. Da li se netko drugi javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu po 13. točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14. Ad.14. Prijedlog strategije Bosne i Hercegovine za prihvat i integraciju bh državljana koji se vraćaju u BiH po osnovi sporazuma o readmisiji i Prijedlog akcijskog plana za razdoblje 2015.-2018., materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03,01,02-41- 1049/15, od 23.07.2015. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH 23.07.2015.godine, dostavilo je u proceduru navedeni Prijedlog strategije. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za njegovo razmatranje. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 15.09.2015. Prijedlog strategije je prihvaćen. 105 Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 15. Ad.15. Prijedlog rezolucije o granicama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Zaim Backović, broj: 01-02-12-1128/15, od 25.08.2015.
Shodno Poslovniku, predlagač tačke bi trebao da dobije riječ i kaže zašto, kako, na koji način i o čemu se radi. Molim, tačno je to, i to 20 minuta. To je Poslovnik, ovo nije diskusija. Znači ja se referiram na predloženu tačku dnevnog reda. Ne želeći u momentu kada dolazimo u fazu korektnog definiranja granica BiH u odnosu sa susjedima, stvarati nikakve konfuzije, nego naprotiv, otvoriti prostor da oni koji rade po tom pitanju, shvate da se moraju ponašati kao i oni sa kojima mi treba i moramo konačno definirati životni prostor građana BiH, kroz potpuno i cjelovito definiranje granica BiH. Vrlo čudne odluke imamo u skupštinama, parlamentima ili kako god hoćete da ih nazovemo, najvećim zakonodavnim tijelima naših susjeda. Vrlo je zanimljivo da se kod sva tri susjeda, u odlukama parlamenata kaže i spominje AVNOJ-evske granice. Znači, Odluci Skupštine Republike Srbije, kada je u pitanju razgraničenje sa Makedonijom, Crnom Gorom, BiH i Hrvatskom, kaže AVNOJ-evske granice. U Odluci Sabora Republike Hrvatske, takođe u razgraničenju sa Srbijom, BiH, Crnom Gorom i Slovenijom kaže se AVNOJ-evske granice i upravo je tu sada kvaka vezana za Piranski zaljev. To isto imamo i u Odluci Skupštine u Podgorici, ili Crne Gore, s tim što su oni napravili izmjenu te Odluke, dopunu i u toj Odluci, u toj dopuni je sada spomenuta i država Kosovo, Republika Kosovo. Ranije je nije bilo u prvobitnoj odluci. Kada se radilo na definiranju Ustava BiH, vrlo precizno se govori da je to ono što je nasljedno, od Berlinskog kongresa preko AVNOJ-a. Takođe, oni koji se tim bave, očito ne želeći da spoznaju i ne žele da znaju da su davno izašle knjige koje su definirale šta je to životni prostor BiH i nema nikakve veze sa vremenom o kojem mi sada govorimo. Molim, _______________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pokazaću kamerama, kako ne, pokazati. Davno definirano i puno prije nego ovoga o čemu mi govorimo, sa pregršt istorijskih dokumenata itd. i u konačnosti do AVNOJ-a. Ja se 106 ovdje samo pozivam na kodex i ono na što smo se mi zakleli – poštivanje Ustava BiH, sa punim njegovim uvažavanjem. I ništa drugo ne tražim nego da se i mi kao odgovorne osobe u ovoj rezoluciji, predlažem, ponašamo ono što jesmo. Čuvari BiH i ništa drugo. Nemojte zaboraviti da je predsjednik Predsjedništbva BiH sa predsjednikom Republike Hrvatske potpisao puni Sporazum o definiranju granica. Ali da ga je Sabor Republike Hrvatske, da ga nije ratificirao, naprotiv, tražio da se ponovo pristupi izradi
Vrijeme.
Ja obrazlažem tačku.
Sve rasprave su ograničene, ne pravimo presedan. To smo imali slučaj i kod zakona, ali vi imate svoje pravo na raspravu. Ako želite, prijavite se za raspravu, imate još pet minuta.
Dobro, prijaviću se za raspravu.
Izvolite, zastupnik Zaim Backović, rasprava.
Nastaviću tamo gdje sam stao. Znači Republika Hrvatska nije ratificirala Sporazum koji su potpisali predsjednik Predsjedništva BiH i predsjednik Republike Hrvatske. Naprotiv, oni traže da se revidira i da se ide u ponovno definiranje. Jasno je zašto. Mi imamo problem Željave koji je ogroman, imamo na Uni i poznato vam je sa Školjem, da ne idem dalje u taj mikro prostor. Slična je situacija sa Srbijom. U pojedinim dijelovima duboko u prostoru, u teritoriju prekodrinsku teritoriju BiH, koja je definirana AVNOJ-evskim granicama, nije BiH. I mi bi trebali sutra eventualno da kažemo da, slažemo se, zaboravljaući da danas između Savezne Republike Njemačke i Belgije u kojoj se nalazi glavni grad EU Brisel, je spor za 14 metara dužnih, gdje se nalazi Meljnik razgraničenja između Savezne Republike Njemačke i Belgije. Da i danas imamo spor između Francuske i Španije, a vezanje na prostor za prostor razgraničenja na mjestu nastanka te male državice i njenog okruženja, Andore. Da nikada Španija i Portugal do kraja nisu definirali svoje granice. Vezano je za otoke, prekomorske i tako redom. Posebno je Gilbaltar diskutabilan. ______________(?) [[nije uključen mikrofon]] I Britansko-španski. Španski, jeste. Ne, ne, posebno Britansko-španski, na Gilbartaru rekao sam ja to sada. I ja bih ovako sada mogao o tome da govorim tri sata, jer svako onaj ko je dobronamjeran, sve ovo o čemu ja govorim, lagano nađe na ovim šejtan kutijama danas, evo ovo što Bojić sada gleda, ovim 107 internetima. Za čas sve to pronađemo, sve čak i odluke koje su donešene. Pa nemojte zaboraviti da se Republika Rumunija povukla unutar svoje teritorije vračajući teritoriju Ukraini koja je skoro veličine BiH, BiH jer je to nešto što je međunarodno i upravo definisano onim Berlinskim kongresom da, da. Znači ova rezolucija je samo pozivanje na savjest da svako od nas treba da vodi računa da smo položili zakletvu, položili zakletvu na Ustav ove države i da poštujemo kada su granice u pitanju, Ustav ove zemlje i ništa drugo. Hvala. 17:40:18---- ______17:40:18_____
Hvala lijepa. Da li se netko još javlja za riječ? Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene na 15. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 22.07.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine.“ Kolegij Doma je odredio Ustavnopravno povjerenstvo nadležnim za razmatranje ove inicijative. Nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 15.09.2015. Povjerenstvo nije podržalo inicijativu. Otvaram raspravu. Zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, kao što ste i naveli tekst ove inicijative je predložen još u julu mjesecu, i evo, sredinom septembra danas je na dnevnom redu Predstavničkog doma. Ja zaista mislim da o bosanskohercegovačkom pravosuđu, pogotovo o državnom nivou, treba govoriti ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH i da je to pravo i jedino relevantno mjesto gdje treba o tome govoriti. Ne o državnom pravosuđu govoriti u entitetima, u nižim nivoima organiziranja, ne po kafanama, po motelima, ne u Briselu sa pojedinim ministrima koji su otišli a da uopšte nisu ni pitali organe koje predstavljaju i ispred kojih su došli, kakvi su im stavovi. Pa vam je tako federalni ministar i ovaj državni ministar zadužen za taj resor išao tamo bez ikakvih konsultacija, a kamoli stava jedne i druge vlade, itd. Dakle, nema nikakve dileme da je ovo nadležnost države Bosne i Hercegovine i to danas vrlo jasno treba poručiti. Da je to nadležnost države Bosne i 108 Hercegovine mi smo to dokazali i prethodnih godina. Vi znate da su ljudi s pravom, znajući šta je nadležnost države Bosne i Hercegovine, mislim na poslanike SNSD-a i SDS-a ovdje prije dvije, tri godine predlagali Zakon o ukidanju Suda i Zakon o ukidanju Tužilaštva BiH. To što su predlagali naravno da nije bilo dobro za državu Bosnu i Hercegovinu ali su u pravu, ovdje je to mjesto. Ako je moguće Sud i Tužilaštvo ukinuti vi ste tu u pravu, to je samo moguće ovdje uraditi i nigdje više. Naravno, nije sporno da mi imamo problema u bh pravosuđu i kada to kažem hoću da pozovem i parlamentarnu većinu, gotovo je godina dana novog saziva i parlamentarna većina je mogla, pogotovo putem Vijeća ministara da izdađe s paketom nekih zakona ili izmjena i dopuna postojećih zakona kojima će riješiti određene probleme. Mi kao i u drugim oblastima nismo ništa dobili ni od parlamentarne većine ni od Vijeća ministara BiH. Stoga i u takvoj situaciji još više na značaju dobiju prijedlozi koji dođu od određenih poslanika da barem na taj način otvorimo i aktueliziramo određena pitanja. Što se mene konkretno tiče mislim da Vrhovni sud BiH i formiranjem Vrhovnog suda BiH nema nikakve alternative, to će se dogoditi prije ili kasnije. To je nešto što je poput one registarske tablice od prije 20 godina, i ona je ovdje bila nečiji vitalni interes u ovoj zgradi. Danas se svi smiju zar je bilo moguće da je to tako u tom trenutku. Treba nam izgleda puno duže vremena nego civilizovanim zemljama da dođemo na neke sasvim normalne i prirodne stvari. Normalna je stvar da Bosna i Hercegovina pripada evropskom pravnom krugu, da u tom pravnom krugu država svi imaju Vrhovni sud. Zašto ga ne bi imala i Bosna i Hercegovina? Svi nam međunarodni zvaničnici, od Venecijanske komisije itd. kažu da Bosni i Hercegovini treba takva stvar, svi evropski zvaničnici u brojnim dopisima kažu da je nemoguće ići u evropske integracije ili da je to krajnje otežano bez jednog Vrhovnog suda. Ponavljam, to sam rekao i na Komisiji, u konačnici nije toliko bitno da li ćen se taj sud zvati Vrhovni sud ili Viši sud, bitno je šta su njegove nadležnosti i ingerencije. Dakle, Bosni i Hercegovini definitivno treba Vrhovni sud BiH. I ja danas pozivam, kolege da podrže jednu takvu inicijativu, da iskažemo i svoj stav kao poslanici u ovom građanskom Domu koji su građani Bosne i Hercegovine razgovarali, da uputimo poruku i međunarodnim zvaničnicima da ova država ima legalno izabrane organe vlasti, uključujući i zakonodavne organe i da bez tih zakonodavnih organa nema reformi. Dakle, o bh pravosuđu govoriti unutar legalno izabranih državnih organa Bosne i Hercegovine. Stoga pozivam kolege da podrže ovakav jedan stav i ovakvu jednu inicijativu, i drago mi je, evo i da je kolega Sarajlić bar verbalno rekao da će malo revidirati stavove, tako da i s njegove strane biće potpore, je li. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Rasprava, Damir Arnaut zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Inicijativa gospodina Bećirovića je da se Vijeću ministara uputi inicijativa da dostavi u roku od šest mjeseci Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu BiH. Kada je sama suština u pitanju, dakle Vrhovni sud BiH, apsolutno je jasno da je Vrhovni sud BiH potreban Bosni i Hercegovini i 109 radi pravne sigurnosti, pravne jednakosti, punog poštivanja ljudskih prava, punog provođenja propisa i na kraju krajeva radi EU. Međutim, ono što sam rekao i na Ustavnopravnoj komisiji Vaša inicijativa je da se uputi Vijeću ministara. I kako sam rekao na sjednici Ustavnopravne komisije ja jednostavno ne vjerujem da Vijeće ministara, aktuelni saziv, je li se odnosi i na Kolegij, ..., dakle ovaj saziv Vijeća ministara nema kapacitet da dostavi ovakav prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru. To su dokazali svojim djelovanjem od trenutka kada su konstituisani. Dakle, inicijativa da se od Vijeća ministara traži, od aktuelnog saziva Vijeća ministara traži da ovako opsežnu stvar dostavi u parlamentarnu proceduru ja sam uvjeren da aktuelni saziv Vijeća ministara nema taj kapacitet. I imamo, gospođo predsjedavajuća, ja ću vrlo rado sačekati gospodina Džaferovića i gospodina Bosića da završe pa ću nastaviti svoje izlaganje.
Molim Vas samo Vi nastavite, Kolegij tiho usuglašava neke stavove oko točaka, tako da, nemojte Vi voditi sjednicu. Izvolite.
Zahvaljujem se. Imamo evo situaciju, zaista jednu apsurdnu situaciju da su tri ministra pravde, dva entitetska i jedan držani otišli u Brisel i tamo su neki protokol potpisali, a onda SDA i DF koji su članovi Vijeća ministara, na kraju krajeva SDA ima predsjedavajućeg Vijeća ministara, izdaju saopštenje kako oni ne stoje iza toga. Predsjedavajući Vijeća ministara iz SDA, dakle, on ne zna šta je njegov ministar radio u Briselu. Dakle, ja ovdje govorim o suštinskim pitanjima kako ova država funkcioniše. Dakle, to je Vijeće ministara kojem Vi želite ovu inicijativu uputiti. Dakle, da budem jasan – apsolutno inicijativa, suština, Vrhovni sud je potreban Bosni i Hercegovini, i tražiti od aktuelnog saziva Vijeća ministara, kako Vaša inicijativa kaže, da to uradi u roku od šest mjeseci, ja smatram, ja vjerujem da oni to nisu u stanju uraditi. I evo, to vam pokazuje, pa kako može stranka čiji, iz koje premijer dolazi, predsjedavajući Vijeća ministara Denis Zvizdić izdati saopštenje da oni ne stoje iza toga a njegov ministar to potpisao u Briselu. Dakle, o čemu mi pričamo, koja je to vladajuća koalicija, kakvo je to Vijeće ministara, kakav je to predsjedavajući Vijeća ministara koji ne zna šta mu ministar radi. Pa kako će onda u roku od šest mjeseci pripremiti ovako opsežnu stvar kad nam dostavi ovdje zvanično, to isto Vijeće ministara, od kojeg tražite da dostavi takvu jednu stvar u roku od šest mjeseci, zvanično vam dostavi šest stranica agende i na tri mjesta napiše Hercegbosanski kanton koji je '97. godine Ustavni sud Federacije proglasio, odnosno ime koje je proglasio neustavnim, i onda dođe ovdje i kaže – eto, greška. Pa kako će onda taj isti predsjedavajući Vijeća ministara Zakon o Vrhovnom sudu dostaviti? Da ja sad trošim svoje vrijeme tražeći greške u njegovom prijedlogu zakona. To je nažalost, ja se nadam da me shvatate, dakle ne govorim o suštini, suština je jako dobra, ja vam čestitam na suštini, treba nam Vrhovni sud BiH, ali nažalost tako nam je se desilo da imalo aktuelni saziv Vijeća ministara koji apsolutno takvu stvar nije u stanju uraditi, što su dokazali brojem zakona, prijedloga zakona koji su dostavili u zadnjih šest mjeseci i jednom najobičnijom reformskom agendom gdje su tri greške na šest stranica napravili, da ne govorim sad o greškama u ... Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Pa jeste replika, samo ne znam će biti replika u ovom što ću sad reći kolegi Arnautu. Dakle, prva stvar je da ni Vi nemate nikakve dileme da je ideja dobra, da je dobro obrazložena i da to treba Bosni i Hercegovini, i tu nema nikakve dileme. Kod Vas je dilema da li oni koji to treba da urade imaju taj kapacitet. I Vi kao i ja mi nikakve veze nemamo sa tim Vijećem ministara, i kad smo ga birali nismo glasali za to Vijeće ministara, ali priznaćete, kolega Arnaut, nema drugog Vijeća ministara. Kakvo je takvo je, treba pokušati iz tog Vijeća ministara izvući ono što je najbolje, nema druge, ne postoji, dakle, drugo Vijeće ministara. Stoga predlažem da ipak podržite ovu inicijativu pa da vidimo na još jednom testu to Vijeće ministara, ima li snage i kapaciteta, volje, da pokrene određene stvari ...
Hvala lijepa. U ovom trenutku, Dnis Bećirović je li greška?
/nije uključen mikrofon/
Greška. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 17., Ad. 17. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja – predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a Prijedlog odluke dostavljen je u proceduru 14.09.2015. Na sjednicama Kolegija i Proširenog kolegija, koje su juče održane, odlučeno je da navedeni Prijedlog odluke bude uvršten u dnevni red sjednice Doma. Dobili ste materijal. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 18., Ad. 18. Prijedlog zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne skupine predmeta' i izučavanje maternjeg jezika na cijelom teritoriju BiH“ 111
Vrlo kratko. Za razliku od kolege Ahmetovića ja sam ustao da kažem da podržavam ovaj prijedlog tačke dnevnog reda, podržaću svaki prijedlog zaključka koji kolega Ahmetović predloži. Sudeći po njegovoj današnjoj diskusiji vjerujem da je na tragu nekog rješenja, je li, ovog pitanja. Tako da, evo imate punu podršku i moju i Kluba SDP-a da ovo pitanje razriješimo ako je ikako moguće. Ja sam danas kako ste Vi kolega Ahmetoviću to govorio radi kamera, evo Vi ćete danas bez kamera, iako opet ima kamera, da to razriješite. Dakle, imate punu podršku da ovo zaista sada važno pitanje razriješite.
Hvala lijepa. Rasprava, Sadik Ahmetović. Zastupniče izvolite.
Mislio sam da ne govorim ništa bez obzira što sam predlagač ovog zaključka jer mislim da bi bilo dobro ili pozivam poslanike u ovom Domu da podrže ovaj zaključak da dobijemo informaciju, dakle od Vijeća ministara – kakvo je stanje u ovoj oblasti na cijelom području Bosne i Hercegovine a tiče se svih, dakle, građana Bosne i Hercegovine i svih onih koje interesuje da li se nacionalna grupa predmeta i maternji jezik izučavaju i u Federaciji i u Republici Srpskoj. Stoga ne mogu ništa dalje reći, ne želim otvarati ova aktuelna pitanja o kojima već svi znate, ali bih vas zamolio da jednu takvu informaciju dobijemo od Vijeća ministara, a preduslov za to je da glasamo za ovaj zaključak. I nakon toga kada ta informacija bude na našim stolovima da se po tome i odredimo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Pa evo, nastojat ću biti kratak. Dakle, ovo je samo inicijativa da se dobije jedna informacija, protiv čega nisam uopće, ali imate šansu, dakle da ovo pitanje riješite prije dobivanja tih informacija ako podržite danas zakon po hitnom postupku koji upravo rješava sva ova pitanja za koja Vi tražite odgovor. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Replika, zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Ja repliku upućujem gospodinu Lovrinoviću a kao informacija kolegi Ahmetoviću da podržavanjem Zakon, odnosno izmjene zakona koje je predložio gospodin Lovrinović nećemo riješiti pitanje koje Vi ovdje spominjete, jer upravo i postojećim Zakonom član 7. reguliše pitanje gdje se svim konstitutivnim narodima daje mogućnost da izučavaju svoj maternji jezik. A Prijedlog koji je uputio gospodin Lovrinović dovodi do daljnje segregacije, diskriminacije, dovodi čak do toga gdje bi se moglo meritorno postaviti pitanje koji su to, kaže gospodin Lovrinović da je ćirilica pismo srpskog naroda a latinica bošnjaka i hrvata. Historijski gledano ćirilica je starija od latinice, čak se zvala bosanska ćirilica – bosančica. Pa ovdje spominjete čak grbove konstitutivnih naroda. Koji su to molim vas grbovi, eto upoznajte nas, konstitutivnih naroda. Tako, eto kolega samo da Vas upoznam da ukoliko se odlučite ili dvoumite za podršku ovog Prijedloga zakona da time nećete riješiti ovu svoju inicijativu. Hvala.
Hvala. Replika, Nikola Lovrinović. Zastupniče izvolite.
... konstitutivnih naroda a ja bih Vas molio da navedete jedan primjer diskriminacije i dalje segregacije iz tog što sam ja predložio.
Zahvaljujem. Replika, Denis Bećirović.
Ja još jednom želim podebljati, dakle evo jedna opoziciona politička partija daće punu podršku ovoj mapi puta rješavanja ovog važnog pitanja. Ja sam istina očekivao daće to biti sad prijedlog nekih konkretnih poteza i mjera, ali eto, treba da dobijemo informaciju o nečemu što svi vidimo o čemu je riječ i da to teče već dug niz. Prema tome, imaćete punu podršku, evo jednog opozicionog kluba, u ovom slučaju SDP-a. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, Maja Gasal-Vražalica.
Oprostite, bila je replika. 113
Izvolite, replika.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Navešću Vam gospodine Lovrinoviću. Ovdje Vi u članku 2. spuštate već postojeće nivoe na Upravu škole, znači da sama škola svojim statutom ili pravilnikom, znači više traži saglasnost od Ministarstva obrazovanja kantona ili županije, nebitno, gdje će jedan samovoljni ili politički instalirani direktor odlučivati o 5 ili 7%, koliko ima tu djece, kao da su lego kockice. Vi ste ovdje djecu spustili na one male čovječuljke iz lego kockica pa ih ovdje pobrojavate u nekim procentima. To, i s druge strane ovdje su Vam segregacija da Vi apsolutno ovim svojim prijedlogom dajete legitimitet školama „dvije škole pod jednim krovom“. Eto.
Hvala. Replika, zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Pa ja ću u svojoj replici kolegici Gasal-Vražalica kazati da moram čestitati svom kolegi, predsjedniku Kluba, Lovrinoviću, jer nitko odavno nije ujedinio ovaj Parlament kao kolega Lovrinović svojim Prijedlogom zakona. Ja zaista nisam stručnjak za obrazovanje i neću ulaziti u meritum ali ako isto o Zakonu misle oni koji o inače o tom materiji misle dijametralno suprotno vjerojatno u Zakonu ima nekog potencijala. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, Nikola Lovrinović.
Dakle, ono što ste govorili o onome šta bi ravnatelj škole trebao da uradi promatrali ste izdvojeno, dakle to je samo izmjena. Kad pogledate čitav Zakon to ne stoji tako jer nastavni plan i program, jezik i sve ostalo, odobrava ministar resorni i na temelju onog što je ministar odobrio ravnatelj može izabrati. Dakle, promatrate to izdvojeno. A segregacija i diskriminacija, dakle Vi ste govorili o djeci, ovo su, niste rekli šta je tu segregacija i diskriminacija. Ne znam na šta ste mislili, ko je segregiran, po čemu su djeca segrerirana ako odaberu jezik i nastavni proces na onom na kojem oni žele, dakle, odnosno njihovi roditelje u osnovnim školama. Ništa Vas nisam razumio, ali nema veze, imaćemo šansu da o tome razgovaramo. Dakle, ravnatelj bira tek kad se to odobri od ovlaštenog ministarstva, a ne, dakle, da on sam tu radi kako hoće.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. 114 Prelazimo na točke od 19. pa do 25. Prije no što pređemo ja predlažem da se ovaj Dom izjasni o objedinjavanju rasprava o točaka od 19. do 25. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Glasajte. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, usvojili ovaj prijedlog da objedinimo raspravu po točkama od 19. do 25. Ad. 19. Ad. 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma Sada želim reći da je Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske posloe sastavni dio ovog materijala i taj materijal ste dobili. Otvaram raspravu po točkama od 19. do 25. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Ja se, predsjedavajuća, ispričavam ali bih zamolio ako ima netko nazočan ovdje, ali očito da nema, da nam bar dva sporazuma malo pojasni ako je moguće. Ali pošto nema tko ne znam kome bih to postavio, znači volio bih da netko objasni ovaj Sporazum Bosne i Hercegovine u programu Inije Fiscalis 2020 i da nam objasni neko Sporazum oko prekogranične suradnje Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Dakle, da neko pojašnje da o ovome. Ako nema nitko onda nemam više pitanja.
Hvala lijepa zastupniku. U ovom trenutku nemamo nikoga od Vijeća ministara da bi nam dao odgovore na ova pitanja, za ova dva sporazuma. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točkama od 19. do 25. Sad je točno 18:00 sati. Dajem stanku ili pauzu, kako hoćete, od 20 minuta. Za 20 minuta vidimo se ovdje na glasovanju. Hvala lijepa.
Možemo krenuti sa glasovanjem. Prva točka – Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasajmo o usvajanju Zapisnika s primjedbom koju je iznio zastupnik Nikola Lovrinović. Glasajmo sad. Sa 35 glasova za, 2 protiv, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 16. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 3. - Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Znači, glasa o zahtjevu za hitni postupak. Glasajte sad. Sa 24 glasa za, 3 protiv, [[zajednička diskusija]] Može, glasovanje ponavljamo. Glasajte sad. Sa 27 glasova za, 5 protiv, 6 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Da li se netko, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Ja se stvarno ispričavam, jesu kasna doba, ali bih molio samo da ovaj dio diskusija, ako se može, zapisnički dostavi ministarstvu kad bude radilo na modelu načina obračuna, ovaj, nakon usvajanja ovog je li Zakona, na modelu načina obračuna naknade prijevoza. Naime, ja ne znam koliko ste vi upoznati, ali osobe koje rade u našim tijelima, koje stanuju 81 kilometar nemaju pravo na prijevoz. Dakle, ja bi, ja mislim da je to čista diskriminacija, ali da sad to ne elaboriram ovdje, ja bih molio da ove rečenice iz zapisnika budu upućene ministarstvu kad bude radio ovaj model, da razmisli o tome, o drugačijem načinu obračuna naknade za prijevoz, zato što ljudi koji su 81 kilometar nemaju pravo prijevoza, znači ne mogu se ni javiti na, za rad u državnim tijelima, odnosno institucijama. Pa bih volio da vide šta mogu tu učiniti. Pa govorim o modelu, ništa više.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po Prijedlogu zakona i dajem Prijedlog zakona na glasanje. 116 Glasajte sad. Sa 34 glasa za, bez glasova protiv, sa 4 suzdržana, uz dovoljnu entitesku većinu. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Prelazimo na točku 4. – Zahtjev zastupnika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak, sad. Sa 3 glasa za, 34 glasa protiv, 1 glasom suzdržanim. Konstatiram da nismo usvojili Prijedlog zakona po hitnom postupku, nemamo ni opću većinu. Znači i idemo sad glasanje da se ovaj Zakon razmatra u skladu sa člankom 132. Poslovnika, tj. glasamo o skraćenoj proceduri. Glasajte sad. Sa 3 glasa za, 35 glasova protiv, bez glasova suzdržanih, nema dovoljna entitetska većina. Konstatiram da nismo usvojili Prijedlog zakona po skraćenoj proceduri, konstatiram da ovaj Zakon ide u redovnu proceduru. Prelazimo na točku 5. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, s ispravkom tehničke pogreške u Prijedlogu zakona. Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju s dva amandmana koja su sadržana u Izvješću Povjerenstva za financije i proračun, a koji su postali sastavni dio Prijedloga zakona. Glasajmo sad. ____________(?) Ponovno glasanje ako može. Ponavljamo glasanje. Glasajmo sad. Sa 34 glasa za, 3 glasa protiv, 2 glasa suzdržan, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Prelazimo na točku 6. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH. Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Glasajmo sad. Sa 39 glasova za, bez glasova protiv i bez glasova suzdržani, uz dovoljnu entitetsku većinu. Znači, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekrišajima. 117 Prelazimo na točku 7. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Glasujmo sad. Sa 24 glasa za, 14 protiv, 1 suzdržanim, nema dovoljne entitetske većine iz RS-a. Hoćemo usuglašavanje? ŠEFIK džaferović Naknadno.
/nije uključen mikrofon/
Imamo suglasnost.
Može, može.
Odma. Glasamo u drugom krugu.
Naknadno, naknadno
Naknadno, glasamo u drugom krugu naknadno nakon usuglašavanja. Prelazimo na točku 17. – Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja – predlagatelj: zastupnici iz Kluba DF-a. Glasujemo o usvajanju Prijedloga odluke. Glasajmo sad. Sa 31 glas za, bez glasova protiv, 8 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju članova međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih zemalja – predlagatelji: zastupnici iz Kluba DF-a. Prelazimo na točku 18. – Prijedlog zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne skupine predmeta' i izučavanje materinjeg jezika na cijelom teritoriju BiH“. Glasujemo o usvajanju prijedloga zaključka. Glasajmo sad. Sa 27 glasova za, 6 protiv, 6 suzdržanih, nemamo entitetsku većinu iz entiteta RS. Hoćemo li? Naknadno, dobro. Prelazimo na točke 19. i 25., prije nego što budemo glasamo o prijedlogu da se izjasnimo zajednički, odnosno u paketu po točkama od 19. do 25. Glasajmo sad. Sa 34 glasa za, 2 protiv, 1 suzdržan, uz dovoljnu entitetsku većinu. 121 Konstatiram da smo prihvatili prijedlog da glasujemo o davanju suglasnosti na točke od 19. do 25. A sad dajem na glasanje – Davanje suglasnosti za ratificiranje materijala po točkama od 19. do 25. Glasajmo sad. Sa 37 glasova za, bez glasova protiv, uz dovoljnu, znači, entitetsku većinu. Konstatiram da smo dali suglasnost na ratificiranje materijala iz točaka od 19. do 25. Zaključujem 17. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana 07. listopada 2015. godine i svima se zahvaljujem na konstruktivnom radu. Budući je, dok se niste razišli, budući je 24. Kurban-bajram, ja ovaj put želim čestitati svim onima koji slave ovaj praznik i želim im svako dobro. Hvala ljepa. Sjednica završena 18:50 sati.