Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih uređuje sljedeća pitanja. Agencija za obrazovanje odraslih i Agencija za strukovno obrazovanje objedinjuju se u novu Agenciju za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, te naravno prestaju postojati kao samostalne pravne osobe. Nova agencija preuzima sve poslove, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obveze i radnike navedenih agencija. Uređuje se status, djelatnost, i osnove ustroja nove agencije koja će obavljati djelatnosti postojećih agencija s naglaskom na obrazovanje odraslih, odnosno cijeloživotno učenje. Razlozi osnivanja Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih su sljedeći, potrebno je usuglasiti djelatnosti postojećih agencija koje su po značenju vrlo bliske, potrebno je postići veću racionalizaciju poslovanja i uštede sredstava poslovanja i uspostaviti jedinstven sustav kvalitete obrazovanja u sustavu stjecanja strukovnih kompetencija. Sredstva koja su potrebna za rad, odnosno za provedbu ovoga zakona, odnosno za rad nove agencije nije potrebno dodatno osigurati u državnom proračunu za 2010. godinu. U proračunu za 2010. godinu za ove agencije je osigurano u državnome proračunu 116 milijuna kuna i 677 tisuća i 353 kune. Ove godine su planirane minimalne uštede od 430 tisuća kuna, obzirom da su obje postojeće agencije preuzele nove obveze u provedbi međunarodnih projekata IPA četvrta komponenta. Prema projekciji proračuna u 2011. godini planirano je ukupno 103 milijuna kuna i 269 tisuća kuna i 856 kuna, a u 2012. godini ukupno je planirano 88 milijuna i 361 tisuća i 529 kuna. Kao što vidite taj iznos pada za preko 20 milijuna kuna, a zapravo se radi o povlačenju sredstava iz europskih fondova. Razlike između prvoga i drugoga čitanja ste imali prilike, poštovane zastupnice i zastupnici vidjeti. Dopustite da vas podsjetim samo na ključno. Dakle propisano je da uredbe o osnivanju dviju postojećih agencija i pojedine odredbe Zakona o strukovnom obrazovanju i Zakona o obrazovanju odraslih prestaju važiti stupanjem na snagu ovoga zakona. U tekstu iz prvoga čitanja bilo je navedeno da će uredbe i pojedine odredbe zakona prestati važiti upisom nove agencije u sudski registar, točno to se odnosi na 20. članak zakona. A zapravo je to bila uputa Odbora za zakonodavstvo. Preciznije su propisani poslovi koje obavlja agencija u okviru svoje djelatnosti, a dodano je i da agencija obavlja poslove financiranja, nabave, ugovaranja, plaćanja i nadzora provedbe projekata sufinanciranih iz sredstava Europske unije. U ovome čitanju odlučili smo se za propisivanje skraćenoga naziva agencije ASSO. Uvrštena je obveza agencije da o svom radu najmanje jednom godišnje podnosi izvješće ministarstvu nadležnom za obrazovanje. Pojam dobit zamijenjena je formulacijom višak prihoda nad rashodima, sukladno terminologiji u Zakonu o proračunu. Propisana je osnova ustroja agencije, u agenciji se ustrojavaju odjeli, a unutarnji ustroj agencije pobliže se uređuje statutom agencije. Propisani su osnovni uvjeti za imenovanje ravnatelja agencije, što nije bilo u prvome čitanju, a kažemo za ravnatelja agencije može biti imenovana osoba koja ima završen diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski, diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij, te koja ima najmanje 5 godina radnog iskustva na poslovima vezanim uz odgoj i obrazovanje, a ostali uvjeti za imenovanje ravnatelja uređuju se statutom agencije. Propisan je sastav upravnoga vijeća agencije i to tako da Vlada Republike Hrvatske imenuje i razrješuje četiri člana na prijedlog ministra nadležnog za obrazovanje. Zatim dva člana od kojih je jedan predstavnik poslodavaca, i jedan predstavnik sindikata dolazi na prijedlog Gospodarsko-socijalnog vijeća, dok jednoga člana upravnog vijeća iz reda svojih zaposlenika imenuje i razrješuje agencija. Izostavljeno je stručno vijeće kao posebno tijelo agencije. Stručno vijeće ukazuje se kao nepotrebno iz razloga što prema važećim zakonskim propisima iz područja strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih već postoje stručna tijela koja imaju utjecaj na sustav strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih, a to su Vijeće za obrazovanje odraslih koje imenuje Vlada Republike Hrvatske, zatim Vijeće za strukovno obrazovanje koje imenuje ministar nadležan za obrazovanje, kao i sektorska vijeća za svaki obrazovni sektor koji osniva ministar nadležan za obrazovanje. Ukupnih sektorskih vijeća je 13. Dakle, Vijeće za strukovno obrazovanje i sektorska vijeća proistječu iz Zakona o strukovnom obrazovanju. I na koncu propisano je da će se u ugovoru koji sklapa privremeni ravnatelj agencije s dosadašnjim ravnateljima obiju agencija utvrditi njihove ovlasti do njihova rasporeda na radna mjesta utvrđena općim aktom agencije. Tako se zadržavaju postojeća prava iz radnoga odnosa dosadašnjih ravnatelja, što je u skladu s odredbama o preuzimanju radnika uz poštivanje njihovih prava iz postojećih ugovora o radu, ali se time ujedno uređuju i njihove ovlasti u trenutku kada je registrirana nova agencija koja ima novoga čelnika. Sva obrazloženja u opremi zakona su točno navedena. Od svih onih rješenja koja smo prihvatili, na vaše sugestije poštovane zastupnice i zastupnici iz prvoga čitanja, do onih rješenja koja ste ponudili, a koja nismo prihvatili. Naravno uz obrazloženje zašto to nismo učinili. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Odbori, izvjestitelji odbora. Gospodin Miljenko Dorić u ime Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je 4. veljače ove godine konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Uvodno obrazloženje na toj sjednici podnio je predsjednik predlagatelja. U odnosu na prvo čitanje predlagatelj jeste usvojio i ugradio u konačni prijedlog zakona više primjedbi i prijedloga zastupnika saborskih odbora i klubova zastupnika. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu posebno je bio zainteresiran za one koje je sam iznio. Tako predlagatelj iznosi da je ostao kod prijedloga o objedinjavanju prvobitno predloženih agencija nakon što je ovaj odbor, kao i klub zastupnika SDP-a, predložio da se razmotri druga mogućnost. Naime, mogućnost spajanja agencije na način da se Agencija za strukovno zvanje objedini s Agencijom za odgoj i obrazovanje. U tom slučaju zadržala bi se Agencija za obrazovanje odraslih, koja bi se razvila u Agenciju za cjeloživotno učenje. Što bi predstavljalo rješenje kompatibilno s europskim kretanjima. Nakon što je razmotrio tu mogućnost, predlagatelj ostaje kod prvobitnog prijedloga obrazlažući to, pored ostalog, potrebom da se izbjegnu preklapanja u sustavu i dvostrukog financiranja rada predložene agencije u osnivanju s postojećom agencijom za mobilnost i program EU čija je djelatnost već upravljena u pravcu cjeloživotnog učenja. Neprihvaćanja se obrazlažu i razlozima oblikovanja programa koji se financiraju iz europskih fondova. Od strukturnih primjedbi i prijedloga prihvaćeno je da se neka pitanja organizacije buduće agencije riješe barem okvirno na razini zakona umjesto da se u cijelosti prepuste statutu i ostalim autonomnim aktima same agencije. U obrazloženju uz konačni prijedlog zakona daje se i specifikacija tvrdnje o financijskim uštedama. Sredstva za rad objedinjene agencije smanjile bi se sa 116,6 milijuna kuna u ovoj godini na 88,3 milijuna kuna u sljedećoj godini. Sve to trebalo bi postići uvjetima preuzimanja svih dosadašnjih zaposlenih u novu agenciju. Pa je u raspravi zamijećeno da se te 2 okolnosti teško mogu uskladiti. Predlagatelj je u konačnom prijedlogu otklonio više nomotehničkih primjedbi koje su prigodom prvog čitanja iznijete od strane Odbora za zakonodavstvo i od drugih ovlaštenih predlagatelja. Preostale nomotehničke primjedbe izražene su u obliku odgovarajućih amandmana odbora. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 6 za, 1 protiv, 1 suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru da se donese Zakon o Agenciji za strukovno obrazovanje odraslih. Mi smo na tom odboru predložili i 3 amandmana. Predlagatelj nam je tada potvrdio da će on prihvatiti amandmane. Nismo čuli od državnog tajnika u uvodnom, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] U završnom ćete? Dobro. Da li ima potrebe ovdje ponavljati te amandmane? Ne. Dobro, ali očekujemo gospodine državni tajniče da u završnom se osvrnete dakako na ta 3 amandmana jer smatramo da su važni. Evo, s time bih završio ovo kratko izlaganje ispred našeg odbora. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li predstavnici drugih odbora? Izvjestitelji drugih odbora ne? Dobro. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub HDZ-a evo i nakon prvog čitanja ovako popravljen prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih razmotrio je i moram na početku reći da ćemo ga prihvatiti uz one amandmane koje smo prihvatili i od Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu. Pa svakako da je ovaj zakon u sustavu reforme obrazovanja, poglavito strukovnog, koje se već odvija par godina i možemo reći na samom početku da ona ne ide ubrzanim tempom, ali su vidljive promjene upravo u strukovnom obrazovanju. U cilju razvoja sustava obrazovanja poduzet je i čitav niz aktivnosti i doneseni su zakoni koji omogućuju uvođenje novina. Poglavito u području cjeloživotnog učenja i strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. Doneseno je nekoliko strateških dokumenata pa ja zbog važnosti ovog obrazovanja i ove reforme ću opetovati neke dokumente da vidimo na osnovu čega uopće dolazi do promjene i spajanja ovih agencija. Donesen je plan razvoja sustava odgoja i obrazovanja od 2005. do evo kraja ove godine. Isto tako znanstvena i tehnologijska politika koja isto je od 2006. do 2009. Strateški ciljevi u razvoju strukovnog obrazovanja, a moramo reći da je više od 70% srednjoškolskih učenica i učenika upravo obuhvaćeno strukovnim obrazovanjem, proizlazi iz dokumenata koji prije svega imaju cilj poboljšanja okvirnih uvjeta strukovnog obrazovanja, razvoj i poticanje kvalitete ovoga obrazovanja. Prije svega, škola, institucija koje se bave obrazovanjem u struci. Ja bih rekla i obrazovanjem odraslih. Jer u obrazovanju odraslih imamo ipak najviše onih koji se obrazuju za pojedine struke. Prije svega napredak je vidljiv i u edukaciji nastavnika i stručnih učitelja, i iz škola i iz tvrtki kao i poboljšanje ima za cilj menadžerski kompetencije rukovodećeg osoblja u onih koji su uključeni u školsko obrazovanje pa i u same tvrtke. Jedan od važnih ciljeva je i priprema za zanimanje i profesionalno poticanje mladih, upravo zato je Vlada svojom uredbom 2004. osnovala Vijeće za obrazovanje odraslih, a kasnije i vijeće za strukovno obrazovanje. Osim donošenja Zakona o strukovnom obrazovanju u siječnju 2005. Vlada je osnovala i Agenciju za strukovno obrazovanje koja je prihvatila zadaću razvoja strukovnog odgoja i obrazovanja. Osnovna zadaća Agencije bila je uključivanje svih socijalnih i drugih partnera u proces razvoja strukovnog obrazovanja i moram reći da su svi uključeni od Hrvatske udruge poslodavaca, sindikata, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Prije svega ova Agencija je imala zadatak edukaciju nastavnika, definiranje nacionalnog kvalifikacijskog okvira, izradu kurikuluma koji omogućava postizanje potrebnih učeničkih kompetencija potrebama tržišta rada i visoko školskih sveučilišnih ustanova, te nacionalnog i regionalnog razvoja. Što je učinila Agencija? Pa prije svega na samom svom početku rada iz Izvješća se može vidjeti o radu Agencije da je provela analizu tržišta rada čiji rezultat smanjenja broja strukovnih zanimanja, osnovala je sektorska vijeća za nove strukovne sektore, koji su izradili prijedlog programa strukovnih zanimanja. U 2006. godini je Agencija čak u sklopu CARDS programa ugovorila sa Europskom unijom korištenje nepovratnih sredstava što je dobro primljeno naročito u srednjim strukovnim školama za opremanje novih centara za tehnološki razvoj, stvorila ja bih rekla centre koji su razvijali po pojedinim strukama, po pojedinim sektorima bili su počeci novih tehnologijskih razvoja, jedan takav centar, jedna takva škola je osnovani u Tehničkoj školi u Sisku, iz iskustva mogu reći mojih kolega, da jako dobro radi i da je upravo to dobar jedan put kako razvijati na jednom području jedne regije, novine u strukovnom obrazovanju. Započela je i suradnju s partnerima u izradi programa usmjerenih na stjecanje stručnih kompetencija prema rekla sam već ispitanim zahtjevima tržišta rada te sposobnosti za samoučenje i cjeloživotno učenje. Cijelo životno učenje podrazumijeva stjecanje znanja i kompetencije prema životnim i profesionalnim potrebama jednako važna su svi oblici što je novina u našem obrazovanju, svi oblici obrazovanja od formalnog, neformalnog, informalnog koje do sada kod nas, naročito ovo neformalno i informalno do sada nije zaživjelo. Upravo Zakon o strukovnom obrazovanju i Zakon o obrazovanju odraslih ističe ova tri oblika obrazovanja. Zadaće i ciljevi druge Agencije koja je bila osnovana za obrazovanje odraslih je gotovo identične su zadaće ovom o čemu sam sada govorila. Dakle, usklađivanje obrazovnog sustava na tržištu rada, zamjenjivanje trajne zaposlenosti, trajnom zapošljivošću, povećanje uključivosti odraslih u cjeloživotno učenje, promoviranje kulture učenja i normalno zaživljavanje pismenosti 21. stoljeća. Ove dvije Agencije radile su do sada odvojeno, a zašto sam nabrajala zadaće ovih dviju Agencija, da bismo mogli vidjeti kako su se zaista u nekim zadaćama, u većini zadaća ove dvije Agencije te zadaće su se gotovo preklapale. Evo sada na prijedlog Ministarstva, a u cilju racionalizacije i što boljeg praćenja područja ovog rada, imamo prijedlog da se ove dvije Agencije spoje u jednu Agenciju. Nakon prvog čitanja i rasprave koja je ja mogu reći bila izuzetno dobra i na matičnom Odboru za obrazovanje i na plenarnoj sjednici, na prijedlog kolega zastupnika i klubova zastupnika predlagatelj je prihvatio neke primjedbe i poboljšao odredbe ovoga Zakona. Tako je poboljšano tumačenje cilja osnivanja Agencije u članku 4. a dodana je djelatnost po kojoj Agencija obavlja poslove financiranja nabave ugovaranja, plaćanja i nadzora projekta sufinanciranih iz Europske unije već u ovom CARDS programu smo vidjeli da jedna od Agencije, Agencija za strukovno obrazovanje je to dobro obavila i da bi ta djelatnost zaista trebala biti povjerena ovoj budućoj novoj agenciji. Prihvaćajući primjedbe o ustrojstvu Agencije i imenovanju ravnatelja postignut je u ovom prijedlogu a na prijedlog kolega zastupnika i klubova zastupnika i uvjeti za imenovanje ravnatelja koji su definirani ravnatelja Agencije koji su definirani ovim Zakonom i mislim da je to dobro što su definirani zakonom. Isto tako moramo znati da u prvom čitanju ovoga Zakona nije bilo točno određen sastav upravnog vijeća Agencije a nakon rasprave uvidjelo se i važno je za područje koje pokriva ova nova buduća Agencija a i ove dosadašnje da su u razvoju strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih važni svi dionici od sindikata, poslodavaca, Hrvatske obrtničke komore i Zavoda za zapošljavanje pa je tako predlagatelj prihvatio prijedlog nakon rasprave i točno utvrdio u ovom Zakonu, dakle u članku 10. da utvrdio sastav upravnog vijeća što je dobro a nije prepušteno Statutu agencije, dakle utvrdio je da Vlada imenuje i razrješava predsjednika i 5 članova od kojih jedan član je predstavnik sindikata i još jedan član je predstavnik poslodavaca na prijedlog gospodarskog socijalnog vijeća. Naravno od ovih 6 članova koje imenuje Vlada, tri na prijedlog ministra, jedan je svakako zaposlenik Agencije buduće. U Prijedlogu nakon prvog čitanja, predlagatelj je izostavio članak 14. u kojem je bilo utvrđeno da agencija ima i stručno vijeće. Kako mi već imamo dva vijeće jedno vijeće za strukovno obrazovanje i drugo vijeće za obrazovanje odraslih, možda je zaista dobro da o stručnim pitanjima ove Agencije daje svoje mišljenje o prijedlogu organizacije rada, razvitku Agencije i ostalih upravo ova dva dosadašnja Vijeća, jer su oni usko i vezani uz rad Agencije. Kako se strukovnim obrazovanjem bave rekla sam i Hrvatska gospodarska komora i Hrvatska obrtnička komora i poslodavci, sindikati. Postoje i ta druga vijeća i mislim da bi oni bili dobri dati svoje primjedbe na rad agencije, dapače. I na kraju zasigurno da je kao što sam i na početku rekla strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih nešto što se razvija, ne tako brzo, ali to je i dobro, korak po korak. Učinjeno je puno u posljednjih 4, 5 godina u reformi strukovnog obrazovanja. To je vidljivo direktno i u strukovnim školama na terenu. I svakako da ćemo prihvatiti ovaj prijedlog Zakona o agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, uz to da prihvaćamo ona tri amandmana Odbora za obrazovanje koje je odbor podnio predlagatelju. Evo, hvala.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, ravnatelju agencije, ostale kolegice i kolege zastupnici. Klub SDP-a u prvom čitanju nije podržao ovaj prijedlog zakona iz temeljnog neslaganja s koncepcijom prijedloga zakona. A kako se unatoč brojnim primjedbama ta koncepcija zadržala i u ovom drugom čitanju odnosno konačnom prijedlogu zakona, mi iz kluba SDP-a nećemo podržati ni konačni prijedlog zakona. No prije nego li krenem na same detalje ovog prijedloga, jedna načelna primjedba. Mi smo poštovane kolegice i kolege do sada u Hrvatskom saboru zapravo nismo nikada imali prigode sustavno raspraviti koncepciju sustav i nadležnosti sustava potpore samom sustavu. Što je sustav potpore samom obrazovnom sustavu? To je sustav kojeg čine agencije i ostale institucije koje osniva država s temeljnim ciljem obavljanja stručnih i savjetodavnih poslova. Razne agencije ako im se nadležnosti i ovlasti dobro postave uz naravno njihovu stručnu autonomiju i posljedično stručni autoritet, su izuzetno važe i u ustanovama iz obrazovanja prvenstveno školama, korisne institucije. Naravno da u tome onda može profitirati i obrazovna politika. No kod nas su se posljednjih godina gotovo pomodarski pristupilo osnivanju razno raznih agencija, bez da je ikada raspravljena i razjašnjena stvarna potreba za nekom agencijom. Tako su postojeće agencije osnivane segmentarno i po trenutnoj potrebi, neke su osnivane uredbama Vlade, neke je osnivao Sabor posebnim zakonima, neke su došle kao posljedica posebnih zakona, tipa Agencija za strukovno obrazovanje, a da zapravo nikada nismo razmotrili oni veliku sliku cijeloga sustava stvarnih potreba pojedinih dijelova sustava i na koncu strateških ciljeva razvoja obrazovanja. Kolegica Roksandić je govoreći u ime kluba HDZ-a malo prije pobrojala djelatnosti Agencije za obrazovanje odraslih i Agencije za strukovno obrazovanje i ustvrdila da se u jednom dijelu poslova one preklapaju. Kada bi pogledali djelatnosti Agencije za strukovno obrazovanje i Agencije za odgoj i obrazovanje također bi ustvrdili za da se u određenom broju poslova preklapaju. Ako bi pogledali djelatnosti Centra za mobilnosti programa Europske unije, sa sada Agencijom za strukovno obrazovanje u ovom dijelu europskih fondova, vidjeli bi da se opet u nekim djelatnostima preklapaju. Prema tome, mi i sada ne rješavamo sustavno problem preklapanja. Za nas u SDP-u je neupitno da neke stručne poslove doista treba lišiti politike i da se oni trebaju obavljati u specijaliziranim agencijama, a da u ministarstvu trebaju ostati da tko kažem političke odluke uprava i nadzor. No kada smo analizirali koji se poslovi i na kojim razinama obavljaju u kojim agencijama, a malo prije sam o tome nešto rekla, vidjeli smo da osim preklapanja pojedinih poslova postoje poslovi koje ne rade nitko, a da zapravo neke agencije ne mogu udovoljavati zahtjevima ni vremena ali ni samog sustava. Stoga svi projekti koji su vođeni više trenutnom situacijom i partikularnim pogledima, a ovaj zakon je takva primjer, neće dobiti našu potporu jer ocjenjujemo da dugoročno nose loše efekte na sam sustav, unose zbrku i štetu koju će poslije biti i teže ali i skuplje popravljati. O čemu se kolegice i kolege ovdje zapravo radi? Dio koji se odnosi na strukovno obrazovanje o kojem smo zapravo najviše raspravljali u prvom čitanju nas ne zabrinjava osobito, iako se tu promjene događaju sporije nego li je to bilo planirano i nego li je to nužno. A nas ovdje posebno zabrinjava posebice donošenje ovog zakona na sustav obrazovanja odraslih, odnosno na cjeloživotno učenje. Mislim kolegice i kolege da danas ne trebamo nikoga ili da se ne trebamo međusobno uvjeravati da u 21. stoljeću cjeloživotno učenje jest i bit će najvažniji, najekonomičniji i najučinkovitiji dio obrazovanja i možda kao dodatak dio obrazovanje koji se i u Europi danas najviše, najdinamičnije i najbrže razvija. Kod nas je taj sustav izrazito slabo razvijen. Ne postoji niti kultura stalnog učenja, usavršavanja i prilagođavanja zahtjevima novih tehnoloških i znanstvenih spoznaja. I ne nevažna brojka, pomalo šokantna. Danas kolegice i kolege u Republici Hrvatskoj 20% naših odraslih sugrađana nema završenu niti osnovnu školu. I još jedna važna činjenica vezana uz cjeloživotno učenje i vrijeme u kojem živimo. U 21. stoljeću u vremenu opće nesigurnosti ali i nesigurnosti radnog mjesta, nesigurnosti posla, ono što možemo pametnom politikom osigurati je sigurnost zapošljivosti. Upravo se ta maksimalna sigurnost zapošljivosti osigurava kroz stalno omogućavanje raznih fleksibilnih programa usavršavanja, dokvalifikacija, prekvalifikacija, ali i stjecanja novih znanja koja možda nisu bila aktualna kada je npr. neka osoba bila u samom formalnom sustavu školovanja. Mislim da svatko od nas se može na neki način sjetiti onoga što je učio o informatici i o informatičkim tehnologijama i kakve je to veze imalo sa onime što danas koristimo na svojim računalima. Apsolutno nikakve. I jedna digresija. Naše gospodarstvo ne može čekati desetljeće ili čak više od toga da se obrazovni sustav reformira i prilagodi novim zahtjevima. Ponavljam stoga stav kluba SDP-a kojega je izrekao prigodom rasprave u prvom čitanju zakona. Kod cjeloživotnog učenja su od početka bile donašane od strane politike, od strane većine pogrešne odluke. Prvo je cjeloživotno učenje reducirano na obrazovanje odraslih, a sada se ono manifestno a mi se bojimo i suštinski reducira samo na strukovno obrazovanje. Da je to pogrešno može ilustrirati jedan jednostavni primjer, odnosno jedno pitanje, ja bih molila predstavnike Vlade da nam daju odgovor na to pitanje. Pitanje je tko će raditi akreditaciju programa učenja stranih jezika u školama stranih jezika? Niti je učenje stranih jezika obrazovanje samo obrazovanje, samo odraslih, mnogo djece uključeno, niti je to samo strukovno obrazovanje. Odgovor na to pitanje je posebno važno jer se znanje stranih jezika danas prepoznaje kao jedno od temeljnih kompetencija. I bez znanja stranog jezika kojeg prati adekvatna diploma odnosno certifikat, a da stvar bude kompliciranija te diplome odnosno certifikate danas ne izdaje nijedna osnovna niti srednja škola iz redovnog sustava već ih izdaju škole stranih jezika i možda neki od fakulteta koji provode određeni ispit. Bez tog certifikata danas se gotovo da i ne možete zaposliti posebno ne na europskom tržištu. Sve i da imate sva znanja, sve sposobnosti ali naprosto nemate papir. Drugi problem kojeg mi iz SDP-a vidimo kod ovog zakona, kojeg smo također izrekli kao koncepcijsku primjedbu u prvom čitanju a koja nije dovoljno po našoj ocjeni valjano kontraargumentirano ni sada pa i dalje stoji jest pitanje zašto spajanje baš ovih dviju agencija. Ako je doista loše obrazovanje odraslih svoditi na strukovno obrazovanje a jest, ako je doista sve srednje strukovne škole u redovnom radu komuniciraju i konzultiraju se s dvjema agencijama, s Agencijom za strukovno obrazovanje za dio strukovnih predmeta i s Agencijom za odgoj i obrazovanje u dijelu općih predmeta, to je tako, onda mi ne vidimo zašto bi bio problem za ustanove koje se bave obrazovanjem odraslih a kojih ima značajno manje od srednjih strukovnih škola da komuniciraju također s dvije agencije jer je to bio jedan od argumenata za pripajanje upravo ovih dviju agencija. Najavljene uštede također ne mogu biti dovoljan argument jer su te uštede minimalne. Čak ako uzmemo u obzir i planove za iduće godine čuli smo već i od predlagatelja zadržavaju se radnici obiju agencija i u osnovi tu nema nekakve veće racionalizacije. Stoga ponavljamo, ako išta treba spajati onda je po našem mišljenju potrebno spojiti Agenciju za odgoj i obrazovanje s Agencijom za strukovno obrazovanje jer to naprosto sugerira imanentna logika samog sustava obrazovanja a Agenciju za obrazovanje odraslih treba pretvoriti u agenciju za cjeloživotno učenje. Poštovani kolegice i kolege, ovom prigodom iz SDP-a želim upozoriti na još jednu lošu pojavu u obrazovanju za koju se bojimo da ipak nije samo svojstvena za obrazovnu već da obilježava i politiku Vlade općenito. Hrvatski je sabor u veljači 2007. godine, dakle prije tri godine, donio Zakon o obrazovanju odraslih a koju godinu ranije Vlada je usvojila Strategiju obrazovanja odraslih. I u zakonu i u strategiji je zapisano i planirano osnivanje specijalizirane agencije pa je onda ona i osnovana uredbom Vlade. Sada tu agenciju de facto ukidamo jer je čak niti ne pripajamo postojećoj agenciji nego je gotovo utapljamo u Agenciji za strukovno obrazovanje a time suspendiramo jedan dobar dio Vladine strategije. Dakle, ono što se vrlo govorljivo zagovaralo ili što ste vi zagovarali prije dvije ili tri godine sada postaje smetnja i od tih se strateških odrednica odustaje. Ta činjenica da se zapravo ne zna ni što se hoće ni što se neće ni u kojem smjeru se ide, niti zašto radimo ono što radimo bacila je posljednjih godina obrazovanje na koljena. I sad gotovo ista ekipa iz ministarstva i dalje uporno ustraje na već oprobano lošim metodama unapređenja ili bolje rečeno stagniranja ili nazadovanja u samom obrazovnom sustavu. I nama iz SDP-a je naprosto nevjerojatno i pitamo se zapravo koliko puta ta ekipa mora ponavljati razred dok ne bi shvatila da se neke stvari moraju raditi na stručno argumentirani način i da nije sve stvar politike. I zaključno, ako i u jednoj stvari u državi u krizi ne treba šparati i ne treba štedjeti to su programi cjeloživotnog učenja. Svaka kuna investirana u cjeloživotno učenje se višestruko vraća i Republici Hrvatskoj i građanima Republike Hrvatske. Ulaganje u obrazovanje tako gledano i svojevrsno životno osiguranje nacije budući da se naknadno vraća odnosno završetkom obrazovnog procesa ljudi stječu veću izglednost zaposlenja a kada se zaposle s većom razinom znanja i kompetencije će izgledno je ostvarivati i veći dohodak tj. više zarađivati za sebe, za svoju obitelj ali i za društvo u cjelini. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji kako vi i dalje ustrajete na modelu dodatne redukcije obrazovanja odraslih, kako mi ne vidimo niti jedan razvojni projekt iz ovog izuzetno važnog područja cjeloživotnog učenja te stoga što procjenjujemo kako će ovaj zakon negativno djelovati na već postojeći sustav obrazovanja odraslih klub SDP-a neće podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala. U ime kluba HSS-a gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa kolegicom i kolegama, kolegice i kolege zastupnici. Ovim se zakonom osniva Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih te uređuju status, djelatnost i ustrojstvo agencije kao javne ustanove. Razlog zbog kojeg se osniva ova agencija jest taj što u Republici Hrvatskoj djeluju dvije samostalne agencije kojima je osnivač Republika Hrvatska a čija je djelatnost usmjerena na praćenje, unapređenje, razvoj i vrednovanje obrazovanja u području srednjoškolskog strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. A po svojim su djelatnostima i njihovom temeljnom značenju te dvije agencije vrlo bliske zbog čega je neophodno kontinuirano usaglašavati njihovu provedbu. A što je bilo otežano odvojenim proračunskim planiranjem i pravima na samostalno određivanje prioriteta u svakodnevnom radu. Dakle, Zakonom o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih objedinjuju se Agencija za strukovno obrazovanje i Agencija za obrazovanje odraslih u jednu agenciju koja preuzima sve poslove, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju i sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obaveze i radnike dviju agencija a one kao takve prestaju postojati. Predlagatelj je prihvatio i niz primjedbi iznijetih u prvom čitanju. Dobro je da se zakonom izravno uređuju osnovna pitanja a ne statutom što je bila primjedba Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu kao i nekih naših klubova zastupnika. Prijedlog da se zakonom propišu uvjeti koje moraju zadovoljiti kandidati za ravnatelja agencije kao i prijedlog da se u sustav upravnog vijeća uključe i gospodarstvenici kako bi se uskladile potrebe tržišta rada i obrazovanje za vjerovati je da će doprinijeti kvaliteti samog ovog zakona. No, smatram nedostatkom da ravnatelj Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih nije dužan zadovoljiti iste pa je bolje kvalifikacije koje mora zadovoljiti i ravnatelj u srednjim školama sukladno odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Upravo iz razloga što agencija svojim odlukama direktno utječe na srednje školstvo a dužna je i obavljati stručno pedagoški i drugi stručni nadzor nad radom ustanova, organizira i provodi državna natjecanja učenika i smotre učeničkih radova te obavlja i niz drugih djelatnosti propisanih člankom 4. zakona. Vidljiva je potreba da osoba koja predstavlja i odgovorna je za rad agencija jako dobro poznaje srednjoškolski sustav u Republici Hrvatskoj te je iz iskustva kojim raspolaže u stanju prepoznati probleme i kvalitetne projekte ali i pronalaziti odgovarajuća rješenja za izazove s kojima će se u obavljanju dužnosti ravnatelja Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih susretati. Uzimajući u obzir činjenicu da je predlagatelj prihvatio većinu primjedbi iznesenih u prvom činjenicu, kao i činjenicu da se ne radi o osnivanju sasvim nove agencije u doslovnom smislu te riječi, već će nova agencija objediniti dvije postojeće i ne bi trebalo biti razloga za bitan zastoj u radu agencije, odnosno kvalitetnom vršenju njenih zakonskih obaveza. Stoga Klub zastupnika HSS-a podržati će donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Državni tajniče, kolege zastupnici. Pa predloženim zakonom objedinjuju se dvije agencije kao što smo to već i čuli, Agencija za obrazovanje odraslih i Agencija za strukovno obrazovanje u novu Agenciju za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Osim što se radi o pozitivnom pomaku, odnosno uštedi financijskih sredstava koja će državni proračun uplaćivati sada na jedno mjesto, znači jednoj agenciji umjesto na dosadašnje dvije adrese, značajniji je onaj drugi aspekt, odnosno izbor upravljačke strukture te nove agencije o čemu će ovisiti rezultati rada agencije na unapređenju strukovnog obrazovanja u Republici Hrvatskoj. O problemima strukovnog odgoja i obrazovanja ja mislim da već godinama to i vrane znadu i grakću koji su to problemi, ali nažalost značajnog napretka tu u praksi u tom području nije bilo i nažalost baš se ne otklanjaju puno ti problemi. Usklađivanjem sustava strukovnog obrazovanja sa potrebama tržišta rada očito je jedan od velikih problema i očito da se tu, ja ne znam tko se s time bavi, prije bih bio sklon reći nitko. Nitko ne prati, nitko ne anketira, nitko ne detektira potrebe za pojedinim deficitarnim zanimanjima. Pojedini poslodavci vrište da im nedostaje kvalificirane radne snage i traže da se ista uveze u Hrvatsku. Zato imamo danas situaciju da dio radnika se kontrolirano uvozi uz dozvole za rad, dok su drugi dio radnici sive zone za koje ustvari mi svi prešutno znamo. Nije tajna da su u Hrvatskoj deficitarna zanimanja zidari, kuhari, konobari, poštari, slastičari, krovopokrivači, postolari, urari, sad bih ja još mogao nabrajati na desetke tih zanimanja i da se nažalost iz godine u godinu smanjuje broj obrtnika za što je ustvari najbolji pokazatelj broj osiguranika obrtnika u evidenciji Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Tako npr. 2005. godine, kada je i osnovana ustvari Agencija za strukovno obrazovanje, bilo je 83 tisuće 749 obrtnika, a 2009. godine znači prošle godine broj se smanjio na 75 tisuća 51 aktivni obrtnik. U području poljoprivrede je još gora situacija tako da je te 2005. godine bilo 46 tisuća 726 poljoprivrednika, a prošle godine svega ih ima 33 tisuće 806 poljoprivrednike. Kao što se vidi, iz godine u godinu ta zanimanja polagano izumiru. A što poduzimamo ili što su dosadašnje agencije poduzele da se taj negativni trend na neki način zaustavi i da jednostavno vidimo kako ta deficitarna zanimanja vratiti u praksi u život normalno. Hrvatska sigurno zbog budućih generacija nema pravo na izumiranju pojedinih zanimanja u struci ili obrtu i uz našu nezaposlenost isto tako nema razloga uvoziti stranu radnu snagu, a sve zato jer držim da pojedini odgovorni pojedinci nisu dovoljno učinili, nisu dovoljno poduzeli u cilju motivacije i obrazovanja određene struke za potrebe tržišta rada. Ove kritike koje upućujem su dobronamjerne pa bih volio da se i tako shvate. Problem je i nedovoljno ulaganje u razvoj ljudskih resursa pa bi bilo sigurno isto tako poželjno, a i to sam govorio i na odboru i rekao i obrtnicima koji su tamo zastupljeni, da bi bilo poželjno da pojedine tvrtke, da pojedina poduzeća se više uključe kroz stipendiranje, kroz stipendije i tako dodatno motiviraju osobe koje se obrazuju za ta zanimanja strukovna, a ne da nam faktički ona postaju iz dana u dan deficitarna. Zato se Hrvatska obrtnička komora isto tako mora više angažirati, mora biti glasnija i mora javno i jasno kritizirati sve one koji su zakazali u ovom segmentu obrazovnog sustava. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa po meni mora više činiti na osposobljavanju nastavnika za strukovne predmete, jer držim da je to jedan od važnijih problema strukovnog obrazovanja. Obrazovanje strukovnih nastavnika je neadekvatno, bar prema onim saznanjima koja su došla do mene, što ima sigurno za posljedicu i nedovoljnu kompetenciju za rad u nastavnim programima. Hrvatski zavod zapošljavanja isto tako trebao bi više raditi na prekvalifikaciji, dokvalifikaciji ili potrebnom dodatnom obrazovanju nezaposlenih za ona strukovna zanimanja koja bi bila zapošljiva danas na tržištu rada. Nedostatak sredstava za ovo područje ne može biti razlogom izgovora, jer sredstva su korištena iz projekta CARDS-a, raznih međunarodnih projekata, iz novog pretpristupnog programa IPA-e itd., iz proračuna jasno. Samo treba vidjeti koliko su ta sredstva i dobro i kvalitetno iskorištena. Znači novu agenciju sigurno očekuje veliki posao, ako će ona raditi u duhu svog naziva, a posebno se mora pozabavit što su i prethodnici govorili, područjem cjeloživotnog učenja kao temeljem razvoja društva. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Kunst je dobro uočio u svojoj raspravi da u Hrvatskoj postoji problem sa određenim deficitarnim zanimanjima i da imamo nedostatak takvih radnika na tržištu, da su potrebe gospodarstva za tim radnicima velike. Ali u onome drugome dijelu u kojem je rekao da su za to krivi u obrazovanju u agenciji ne bih se složila nego bih podsjetila kolegu Kunsta da i do sada na lokalnim razinama jer nemojmo zaboraviti da je obrazovanje decentralizirano i da osnivači, dakle na razinama županija su i Gospodarska i Obrtnička komora uključene u izradu upisnih kvota i određivanje zanimanja koja su potrebna. Kad je i još nešto kolega Kunst. Kad ste govorili o poticanju, ono što je potrebno da gospodarstvenici i sami daju u suradnji sa obrazovanjem, dakle da daju stipendije iznijet ću pozitivne primjere u gradu Slavonskome Brodu i Brodsko-posavskoj županiji, gdje određene tvrtke iz grupacije Holdinga Đuro Đaković daju stipendije, dakle u direktnom kontaktu sa srednjim strukovnim školama konkretno Industrijsko-obrtničkom školom, otvaraju zanimaju, daju stipendije. I jasno da takvi učenici odmah nakon završetka obrazovanja imaju i radna mjesta. I mislim da će i ova nova agencija, Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih poraditi i na ovim poticajima kako gospodarstvenicima, a tako i učenicima da upisuju deficitarna zanimanja jer im ona omogućuju da odmah iz škole mogu dobiti i posao. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospodin Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja se i kolegici zahvaljujem što je ona primijetila da sam ja primijetio. Ali moram reći da po meni agencija u svakom slučaju ja je doživljavam da mora biti ono tijelo koje će uočavati, koje će koordinirati upravo između lokalnih jedinica samouprave, sustava obrazovanja i potreba tržišta rada. Ne može to biti neko tijelo izdvojeno od života. I upravo zbog toga treba vidjeti da potrebe tržišta rada treba na neki način usklađivati sa obrazovnim sustavom. I to je osnovni po meni posao. I normalno tko to radi? Rade ljudi u agenciji, nitko ne radi izvan te agencije. Zato je vrlo važno imati kvalitetne ljude na čelu tih agencija da koordiniraju, da vide. Jer sigurno da ta strukovna zanimanja su gdje? Pa u jedinicama lokalne samouprave najbolje se vidi gdje što fali, što fali u ovoj županiji ili u ovoj jedinici lokalne samouprave, koja zanimanja izumiru u jednoj ili drugoj. Sigurno da je tu posao itekako važan i bitan što se tiče agencije. Zato velim ove kritike koje sam ja uputio su u svakom slučaju bile dobronamjerne i želim njima potaknuti da agencija bude sigurno aktivnija u tom dijelu koordiniranosti između sustava obrazovanja, potreba tržišta rada. I normalno tu nisam ni mislio da zaboravimo jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Ima još jedna replika gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega Kunst, vi ste u svom izlaganju izrekli uglavnom dobre ocjene i dobre teze s kojima se osobno slažem. Vidim da za njih nema osobito razumijevanja u vašem HDZ-u. No međutim, nije mi jasno kako ste iz tih premisa došli do zaključka da je zakon dobar, da će učiniti bolje. Jer ako smo do sada imali dvije agencije koje su bile isključivo fokusirane da se bave samo jednom stvari, a nisu uspjele ostvariti to o čemu ste govorili. Ne vidim kako agencija koja će biti više disperzirana da tako kažem u svom interesu će sad u tome biti bolja i uspješnija.
Hvala. Gospodin Kunst, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepa. To mi baš i ne ide u prilog da me opozicija počinje hvaliti. Ali moram reći u tom i je stvar da sada će se birati novo upravno vijeće po ovom zakonu, znači novi ljudi. I upravo i na to pokušavam apelirati da se vodi računa da to budu kvalitetni ljudi koji će biti u upravnom vijeću agencije koji će kasnije postavljati i ljude koji će voditi tu agenciju itd. da nam se ne ponovi ono što nam se do sad ponavljalo, da problemi u principu stoje, iz godine u godinu idu. Kao što sam rekao vrapci na granama već grakću, cvrkuću pardon ili vrane grakću o tim problemima, ali se bitno ništa ne rješava u tom području strukovnog obrazovanja, a posebno u onom dijelu gdje nam izumiru obrtnici i obrtnička zanimanja.
Dobro. Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Na samom početku želim reći da neću podržati donošenje ovog Prijedloga zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih i to zbog nekoliko razloga. Neke razloge je već spomenula kolegica Marija Lugarić, a odnose se na očigledno suštinsko koncepcijsko neslaganje između Vlade i SDP-a. U SDP-u naime smatramo kako obrazovanje odraslih treba strukturirati kao cjeloživotno učenje, dok Vlada Republike Hrvatske ovim konačnim prijedlogom zakona želi obrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje svesti na strukovno obrazovanje. Treba li naglasiti kako je to kratkovidno i u kolikoj se to mjeri razlikuje od proklamiranih stavova Vlade Republike Hrvatske o važnosti obrazovanja, posebice cjeloživotnog obrazovanja kao podizanja kompetencija hrvatskog stanovništva, a time i konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Stoga moram zaključiti da usprkos često ponavljanih parola o Hrvatskoj kao zemlji znanja koja su proteklih šest godina izlazila iz usta dužnosnika i dužnosnica ministarstva i Vlade ova vlast ne smatra da je cjeloživotno obrazovanje hrvatskih građana i građanki, a time i obrazovanje općenito iznimno važna mjera za podizanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, ali i za podizanje kvalitete života i unapređenja demokratskih standarda u hrvatskom društvu. Iako je jedini razlog spajanje ove dvije agencije, Agencije za strukovno obrazovanje i Agencije za obrazovanje odraslih isključivo financijski, odnosno štednja i rezanje troškova može se spekulirati ne odgovara li predlagateljima, nadležnom ministarstvu i Vladi Republike Hrvatske i to u političko kratkoročnom i dugoročnom smislu opstrukcija cjeloživotnog obrazovanja i obrazovanja hrvatskog stanovništva općenito. Zašto? Zato što relevantno istraživanje političkih preferencija pokazuju da HDZ-u i njihovim konzervativnim koalicijskim partnerima odgovara da hrvatsko stanovništvo bude manje obrazovano, jer upravo takvo stanovništvo često bira te opcije. Nadamo se da nije tako i da koalicijski partneri ne opstruiraju namjerno projekte obrazovanja stanovništva kako bi osigurali svoje političko preživljavanje. Argumenti da se ovaj zakon donosi kako bi se postigla veća učinkovitost u radu, omogućila uspostava jedinstvenog sustava kvalitete obrazovanja u sustavu stjecanja strukovnih kompetencija, te osigurale pretpostavke za veću racionalizaciju poslovanja jednostavno ne drže vodu, jer da je Vlada to doista htjela učiniti to je mogla bez ikakvog problema učiniti i bez spajanja ove dvije agencije. No iza tih nabrajanja prednosti spajanja agencije nigdje se otvoreno ne govori što je stvarni problem, nefunkcioniranje ovih dviju agencija i žalosna situacija kako u strukovnom obrazovanju koje bi trebalo biti generator važnih gospodarskih procesa razvoja Hrvatske, tako i žalosna, prežalosna situacija u području obrazovanja odraslih i cijeloživotnom učenju. Drugim riječima, čisti debakla obiju agencija. No to vjerojatno nije nikakvo čudo kada se ima na umu kadrovska politika u agencijama. Zbog toga na ovom mjestu ne mogu ne postaviti pitanje po kojem su to kriteriju izabrane zamjenice i pomoćnice ravnatelja Agencije za strukovno obrazovanje, osobe bez ikakvog iskustva u ovom području. Što se učinilo u razvoju savjetničke službe u toj agenciji koja zapošljava skoro 50 ljudi, ali od toga ne malog broja, manje od polovice doista i radi ono što je stvarni posao agencije. Postavlja se pitanje i da li itko vodi računa o razvoju službe i kompetencija zaposlenih i koji su kriteriji uspješnosti napredovanja. Na žalost, do sada smo prečesto doživjeli kako Vlada jednim potezom pera predlaže zakone i mjere koje su nedovoljno promišljene, donesene i napisane ad hoc bez ikakve pripreme, istraživanja i analize očekivanih posljedica takvih mjera. Stoga vam postavljam pitanje jeste li napravili studiju izvedivosti spajanja agencija? Koliko je meni poznato niste, pa bih vas molila da mi objasnite na temelju čega procjenjujete koristi implementacije ovog zakona? Bilo bi jako loše kada bi jedini rezultat ovog zakona bilo daljnje širenje nepotizma, odabir i uhljebljenje novih nestručnih kadrova i stvaranje atmosfere straha i mobbinga kod zaposlenika i zaposlenica. Ovaj prijedlog zakona na žalost ne pruža stručnu potporu definiranju prijedloga stjecanja temeljnih kompetencija u strukovnom obrazovanju, a ne donosi ni bilo kakve pozitivne pomake u stjecanju temeljnih kompetencija bez kojih jednostavno nema cijeloživotnog učenja. I dalje ostaje otvoren gorući problem vezan uz državnu maturu, odnosno ispit državne mature učenika i učenica četverogodišnjih strukovnih škola. Treba naglasiti da su poslovi agencije stručne i savjetodavni, a ne administrativni poslovi, te da je Vijeće za strukovno obrazovanje sektorsko vijeće koje imenuje ministar, a Vijeće za obrazovanje odraslih je stručno i savjetodavno tijelo Vlade Republike Hrvatske. U svakom vijeću zastupljena je agencija kao stručno i kompetentno tijelo, a ne administrativno. Na samom kraju želim reći da sam sigurna da provedba ovog zakona neće donijeti očekivane rezultate ni u smislu racionalizacije državne uprave, a još manje u smislu poticanja cijeloživotnog učenja. Upravo suprotno, bojim se da će ovaj zakon donijeti još veće probleme, kaos i nered kako u području strukovnog obrazovanja koje je nedopustivo marginalizirano u Hrvatskoj, tako i u području obrazovanja odraslih. Zbog svega toga ne mogu podržati ovaj zakon.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa kolegama, poštovane kolegice i kolege sabornici. Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih podržat ću iz nekoliko razloga. Sada imamo dvije agencije čija djelatnost je usmjerena na praćenje i unapređivanje, razvoj i vrednovanje obrazovanja u području srednjoškolskog strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. Agencija za obrazovanje odraslih osnovana je uredbom o osnivanju Agencije za obrazovanje odraslih 2006. godine, a Agencija za strukovno obrazovanje osnovana je 2005. Rad dviju agencija težio je stvaranju svih pretpostavki za rad materijalne, prostorne, kadrovske uvjete. Djelatnosti agencija vrlo su bliske, zbog čega je neophodno kontinuirano usuglašavati njihovu provedbu, što je bilo otežano odvojenim proračunskim planiranjem, pravima na samostalno određivanje prioriteta u svakodnevnom radu. Ovim zakonskim prijedlogom osniva se nova agencija sa ciljem objedinjavanja djelatnosti. Nova agencija nosit će naziv Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, te će obavljati djelatnosti s naglaskom na cijeloživotno učenje, kojem je ciljem unapređenje znanja, vještina, kompetencija za osobne, društvene i profesionalne potrebe. Nova agencija preuzima sve poslove kao pravni sljednik. Spajanjem se dobiva veća učinkovitost u radu, a omogućila bi se uspostava jednostavnog sustava kvalitete obrazovanja u sustavu stjecanja strukovnih kompetencija, te osigurale pretpostavke za veću racionalizaciju poslovanja, a smanjio bi se i broj propisa. Unapređenje sustava vidim i kroz bolje materijalno uređenje strukovnih škola, tj. školskih radionica u manjim mjestima, bolje opremanje škola i organizacije proizvodnje trebalo bi biti cilj. Mi težimo ući u Europsku uniju gdje nam je sistem školovanja bolje organiziran u smislu uvjeta rada gdje se teži dobiti bolje osposobljenog učenika sa kvalitetnijom praksom. Prema tome, oni koji su imali priliku vidjeti neke europske škole, pogotovo strukovne, vidjeli su da u njihovim školskim radionicama ima jako puno strojeva za proizvodnju, da se radi dio proizvodnje, da se radi za velike poznate firme i naravno da se ti učenici osjećaju i puno vrjednijima. Dakle, ja kao djelatnik bivši profesor, sa nekakvim iskustvom, vidim tu unapređenje i smatram da bi agencija u tom dijelu posla itekako mogla odraditi dakle i donijeti određenu kvalitetu, jer proces obrazovanja odraslih, strukovne škole, kad pogledamo 20 godina unazad i sada očekivati kao što kolegica Lugarić očekuje da ćemo napraviti jedan tako veliki skok mislim da u tako kratkom periodu nije moguće, ali očekujem da će se kroz rad i spajanjem ovih dviju agencija to svakako promijeniti. U djelatnosti agencije predlaže se 29 aktivnosti, ali ja bih istakao samo neke koje su važne za strukovno obrazovanje pa bih istakao pet. Dakle prijedlog ministarstvu mreže centara iz nastavnih tehnologija, što je već rekla i kolegica Roksandić. Agencija pruža stručnu potporu definiranju prijedloga mreže ustanova, što je vrlo bitno da kriterij za upis ne postane broj učenika u jednoj lokalnoj zajednici, nego škola, oprema i kadrovi koji postoje u takvoj školi. Dakle da to bude osnova, znači struka, da to bude temeljno. Zatim potiče suradnju u provedbi programa i projekata vezanih za razvoj sustava obrazovanja odraslih i strukovnog obrazovanja. Provodi državna natjecanja, smotre učenika. To je vrlo bitno jer se na taj način sami učenici dokazuju, ostvaruju se, dakle vidi se kako koja škola radi, vidi se i unapređenje struke. I peto, provodi programe, što je već rekao i kolega Kunst, projekti financiranja iz fondova Europske unije. Osobno smatram da je povezivanje ovih agencija potrebno i zbog toga što se obrazovanje odraslih provodi kod nas danas uglavnom za tržište rada i vezano je uglavnom za strukovne škole, a gotovo neznatno za gimnazije ili neke druge. Povezivanje ovih agencija trebalo bi dati preciznije podatke za planiranje upisa kako bi se smanjile razlike između strukovnih potreba gospodarstva i sadašnjih upisa što su već moji prethodnici o tome detaljno govorili. Rad objedinjenih agencija još više mora nametnuti strukovna obrazovanja i njegovu … [[Govornik se ne razumije.]] za razvoj gospodarstva. Tu se slažem sa kolegicama, kolegicom Lugarić, kaže kriza je, treba ulagati. To svakako, jer strukovne škole ipak mi moramo nametnuti da one postanu glavne škole, jer nije se Europska unija razvila bez tih škola. Itekako je puno uloženo u te škole, to se vidi po njihovim materijalnim uvjetima rada. Kada k nama dolaze ulagači onda između ostalih informacija o poslovnim zonama traže i informacije o strukovnim školama. Moram vam reći da pitaju koju školu imate, da dolaze u škole da vide kakve su naše radionice, što se tamo može naučiti jer teoretski mi dajemo znanja, ali zaostajemo bitno u praksi. I upravljanja agencijom, što je ovdje, isto tako se smatra spornim, ja mislim da će se izabrati kompetentni i kvalitetni ljudi koji imaju iskustva, znanja, koji će spojiti i ovo cjeloživotno obrazovanje i učenje sa trenutno našim potrebama i usklađivanjima tržišta rada i upisima u škole. Da ne budu tako velike razlike između onoga što smo upisali, što smo završili, a nakon toga tražimo u biti kroz obrazovanje odraslih prekvalifikaciju da bi stekli prvo zanimanje s kojim ćemo se zaposliti. Evo, ja zbog toga očekujem i podržavam dakle spajanje ovih agencija. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani kolega, vi ste izrekli velika očekivanja od nove agencije i to ste poduprijeli čitajući djelatnosti koje su planirane za ovu novu agenciju. Da ste pročitali uredbu dosadašnju o osnivanju Agencije za strukovno obrazovanje koja je donesena 2005. godine i Uredbu o osnivanju Agencije za obrazovanje odraslih vidjeli biste da je popis djelatnosti ove nove agencije doslovce copy-paste nalijepljeno djelatnosti jedne i druge agencije. Prema tome, ako dosada stvari nisu funkcionirale kako su trebale, a to ste i sami izrekli, ne vidimo kako s istim ljudima jer se zadržavaju svi isti zaposleni, sa istim djelatnostima i sa istim politikama, jer nismo donijeli nikakve nove strategije, možemo očekivati različite rezultate. I drugo, slažem se s vama kad ste rekli da treba povećano ulagati u obrazovanje, posebno u segment strukovnog obrazovanja. No međutim, želim vas podsjetiti da državni proračun donosi Hrvatski sabor i da u državnom proračunu se u Hrvatskom saboru izjašnjavamo i vi i ja kao zastupnici. Ja se ne sjećam da ste prigodom rasprave o državnom proračunu o tome govorili, da ste o tome napisali neki amandman ili da ste glasali protiv državnog proračuna.
Hvala. Gospodin Anton Mance, odgovor.
Pa evo vidite kolegice vi sada slažete se u dijelu da li će biti unapređenje ili sumnjate. Mene isto niste uvjerili zašto bi trebalo povezivati ove druge agencije za obrazovanje s ovom. Ja vam to govorim na bazi iskustva i potreba. Ne možete očekivati da ćete u roku 5 godina, ili ne znam od kad je donesen zakon, pa ne znam koliko se neki sjećaju kako je bilo obrazovanje odraslih kod nas prije 15, 20 godina? Pa mi smo vam ljudima davali uvjerenja o osposobljavanju za zanimanje npr. strojovođe, prometnika. Danas postavljamo pitanje kakva nam je željeznica? To je bilo do nedugo. Uvjerenja u pojedinim školama za zanimanje koje smo kasnije, i sam sam radio na tome, preveli na tehničare da ti ljudi mogu danas nastaviti studirati recimo strojarstvo ili nešto, a prije je bilo tako. I sada očekivati da će se to u tako kratko vrijeme promijeniti. Ja ne mogu ulaziti u to, kao što je rekla kolegica Holy, tko će tamo raditi. Ja imam najbolju namjeru i vjeru da će voditi tu agenciju ljudi iz, možda nema tu jedino ovoga obrtništva, ali da će voditi kompetentni ljudi izvana koji će davati primjedbe i sugestije, a da će na čelu te agencije i u strukturi te agencije biti ljudi koji su stručni, kvalitetni, sposobni, koji imaju i iskustvo i teoretska znanja i te sve kompetencije da će postaviti agenciju onako kako treba. A promjene o kojima vi govorite, što se tiče samog proračuna, pa povećanje tih sredstava išlo koliko mi možemo, kažem u ovoj krizi, sam sam rekao treba još više uložiti u obrazovanje. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Nevio Šetić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dopustite nekoliko misli oko ovoga konačnog prijedloga Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Čini mi se da je prvo čitanje i rasprave koje su se vodile doista poboljšale ovaj zakon, učinile ga operativnim i mogućim i zato čini mi se da ovi koji se protive da imaju vrlo mršave argumente za to. Jer o čemu je u biti riječ? Riječ je vrlo jednostavna. Ovdje je riječ o integraciji 2 agencija u jednu i to sa uporištima. A najveće uporište za rad ovih agencija i ono što smo usvijestili u hrvatskom društvu, što jest obrazovanje odraslih, što jest strukovno obrazovanje, govori činjenica da imamo Zakon o strukovnom obrazovanju i Zakon o obrazovanju odraslih, odnosno cjeloživotno obrazovanje. To mi se čini porazno, a ova integracija je učinjena na način da je u raspravi u prvom čitanju poboljšano i pitanje upravnog vijeća i udjela zainteresiranih skupina oko ovoga pitanja, ali i amandmanima odbora koji mi se čini sa smo usuglasili sa predlagateljom, jer sam i član odbora, kada smo raspravljali i kada je s nekoliko amandmana poboljšan tekst. To su sve razlozi da ću osobno glasovati za ovaj konačni prijedlog zakona. I čini mi se, koliko god osporavamo, da smo otvorili prostor mogućnosti rada ove agencije na dobrobit strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. Jer ako pročitamo samo u čl. 4. koji određuje djelatnost agencije, prvi dio. Znači kaže: "Djelatnost agencije su poslovi planiranja, razvijanja, organiziranja, provedbe, praćenja i unapređivanja sustava strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih." Pa to i jest pravi smisao ovoga zakona kojeg je predlagatelj predložio kako bi mogli bolje, djelotvornije, dugoročnije raditi na ova 2 bitna pitanja. Sve one dvojbe i pitanja da li će ovime strukovno obrazovanje izgubiti, a da li će obrazovanje odraslih također izgubiti i koliko? Mislim da postoji pomalo spekulacije jer mi ovog časa taj problem razumijemo toliko, razvijamo ga, a ovo je problem koji će budućih desetljeća biti aktualan. I reći ću jedan podatak u ovom visokom Domu, da danas, a Hrvatsku čeka 28 mjesto u EU i tada će EU brojati oko pola milijarde ljudi, jedno radno mjesto ili 60% radnih mjesta u EU, za obavljanje tog posla treba imati barem srednju školu. To govori da nećemo moći odustati od ovih pitanja i oni su naša sudbina. Ne samo hrvatskog društva nego Europske unije i razvitka svijeta rada, svijeta znanja, vještina, sposobnosti koje je potrebno imati. Ovdje sam čuo i neke spekulacije oko učenog stranog jezika itd. To mislim da nije vezano samo uz ovu agenciju, to je danas jedno opće opredjeljenje. EU svojim direktivama, svojim građanima i svojim sustavima obrazovanja rekla je i ponudila da učenje stranog jezika je jedna od temeljnih kompetencija za svih tih pola milijarde Europljana, gdje će sutra biti i Hrvati. Prema tome, držim da smo si stvorili organizacijski oblik da razvijamo sve te mogućnosti. A naravno da je to vezano i uz novac, i uz znanje i uz razumijevanje … razvoj našega obrazovnog sustava i rekao bih obrazovne vertikale. Od vrtića do sveučilišta odnosno do cjeloživotnog učenja i ovo se uklapa. Da li će možda za pet ili deset godina biti samostalna Agencija to je stvar jednog općeg razvitka sustava ali mislim ono što je temeljno, što ova Agencija može učiniti, može učiniti na korist strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. Želim reći i to da je tekst poboljšan u odnosu na prvo čitanje i da smo radili na oblikovanju i kao Odbor i kao zastupnici i dobivali smo razna pisma koje smo oblikovali. To pohvaljujem, amandmane odbora također, i nemam što dodati nego zaželiti dobar rad ovoj Agenciji. Evo to je moj prijedlog.
Hvala. Upravo u 10 i 40 isteklo vrijeme za prijavu od deset minuta, imamo replike. Gospodin zastupnik Gvozden Flego. Izvolite.
Kolega Šetić ja ću se osvrnuti samo na onaj dio u kojem ste spomenuli ili spominjali tanke argumente. U Hrvatskoj u osnovi postoje četiri agencije koje se bave obrazovanje. Prva je Agencija za odgoj i obrazovanje nekadašnji zavod za školstvo kao što znate. Druga je Agencija za strukovno obrazovanje, treća je Agencija za obrazovanje odraslih, četvrta je Agencija za mobilnost i program Europske unije, sve četiri se one bave obrazovanje i još imate Agenciju za vanjsko vrednovanje, to nije agencija također jedno stručno tijelo. Ali kada radite usporednu analizu između zakonskih ili odredba koje su se uredbom ustanovile o osnivanju agencija, onda ćete daleko najveći broj suglasnosti i podudarnosti nalaziti između Agencija za odgoj i obrazovanje i Agencije za strukovno obrazovanje i stoga bi bilo najlogičnije da se te dvije agencije međusobno spoje, a ne ove dvije, a zašto su ove dvije to još uvijek ne znamo koje su međutim negativne posljedice o tome mi stalno pričamo, u tome ja vidim problem.
Odgovor gospodin Nevio Šetić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. To iskustvo smo već imali, Agencija za strukovno obrazovanje je izašla na neki način iz te Agencije ja osobno mislim da ne bi trebalo se vraćati na to, a sam sam rekao da možda za pet, ili ne znam koliko godine možda se i dalje razvije ovaj sustav kada ga mi na tu razinu dovedemo jer strukovno obrazovanje u tom elementu stvaranje života i sebe i stalno povećanje kompetencija i ovo što ja mislim kolega Mance govorio o prekvalifikacijama o dokvalifikacijama jer naša zanimanja ne traju tako dugo jer se život jako brzo mijenja. MI znamo da se potencijal svjetskog znanja u pet godina udvostručava, to znači da mi u Hrvatskoj moramo na to reagirati. Čini mi se da uz svo razumijevanje vašeg prijedloga koje bi to moguće tako biti vjerojatno u perspektivi za pet, deset godina će se to odvojiti prema tome, to su razlozi ipak bih rekao skromni da bi se to učinilo.
Hvala. Replika također gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani kolega Šetić u svojoj ste se diskusiji osvrnuli na ono kada sam govorila u Kluba oko škola stranih jezika, drago mi je da ste se složili sa mnom da se radi o doista temeljnoj kompetenciji. Taj primjer sam spomenula da pokažem ustvari cijeli besmisao našega sustava pa mi onda možete vi možda odgovoriti na pitanje tko radi akreditaciju programa Škola stranih jezika, niti je strukovno obrazovanje niti samo obrazovanje odraslih i u tome jest problem i u tome jest besmisao cijele priče.
Hvala. Odgovor, gospodin Šetić.
DA, ovdje je riječ o akreditaciji tehničke, ovog časa ne bih mogao točno reći proceduru ali mi imamo Europski … u tom pogledu i tu postoji direktiva vrlo jasna i usklađivanju zakonodavstva koje želimo prihvaćati u odnosu na Europsku uniju, mislim da se rješava i to pitanje, jer danas sve te škole ako uzmete ne bih htio nabrajati zbog propagiranja, one imaju vrlo verificirane programe, a konkretno kako u Republici Hrvatskoj ti certifikati kako se dobivaju, koje su razine, to je jedno, može raditi Agencija za odgoj i obrazovanje. Prema tome, samo da završim na vašu repliku, držim da je to jedno pitanje koje ulazi u opću problematiku obrazovanja, to je jedno ključno pitanje koje nas veže upravo na Europske programe i na Europsku uniju tamo gdje želimo biti.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, vidim da je državni tajnik izišao, onda pozdravljam njegove suradnike, uvažene kolegice i kolege. Ja ću podržati Konačni prijedlog zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih koju je Vlada dostavila Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje a koji je između prvog i drugog čitanja kvalitativno dorađen usvajanjem prijedloga kako matičnog Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu, Odbora za zakonodavstvo primjedbama i zahtjevima klubova zastupnika kao i primjedbama koje su zastupnice i zastupnici iznosili u raspravi u prvom čitanju Zakona. Pred nama je jedan kratki zakon koji kroz pet poglavlja i 21. članak utvrđuje i uređuje objedinjavanje djelatnosti u području strukovnoga obrazovanja i obrazovanja odraslih i kojim se predviđa osnivanje nove Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Jasno postojat će dvije agencije o kojima je danas bilo riječi, prestaju postojati kao samostalne pravne osobe a nova agencija preuzima kao pravni slijednik sve poslove sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obveze radnike navedenih agencija. Objedinjavanjem dviju Agencija će se djelatnost do sada dijelom dopunjavala i preklapala postiže se veća učinkovitost u radu, omogućuje uspostava jedinstvenog sustava kvalitete obrazovanja pri stjecanju strukovnih kompetencija i osiguravaju pretpostavke za ovo recesijsko vrijeme nikako zanemarivu veću racionalizaciju poslovanja. Ne slažem se sa primjedbama zastupnika koji su iznosili u raspravama da se spaja nespojivo i da je prijedlog trebao ići na objedinjavanje Agencije za odgoj i obrazovanje sa Agencijom za strukovno obrazovanje kako bi Agencija za obrazovanje odraslih dobila značenje i težište na cjeloživotnom učenju odraslih koje poznaje i potiče Europska unija. Ne slažem se iz razloga što stvarnost u Hrvatskoj u ovom trenutku ne odgovara situaciji u zemljama razvijene Europe, jer dok mi u Hrvatskoj provodimo od 2003. godine projekt za Hrvatsku pismenost ili opismenjavanje starijih od 15 godina koji nemaju završenu osnovnu školu, složit ćete se da obrazovanje odraslih još uvijek najvećim dijelom ide u smjeru strukovnog obrazovanja što nikako ne znači da se ne zalažem da u sklopu nove Agencije u onome dijelu obrazovanja odraslih da se ne ide za stvaranjem uvjeta i pretpostavki da se visoko obrazovanim ljudima omogući da u sustavu stječu nova posebna znanja, vještine i kompetencije koje još uvijek danas nisu razvijene u našem društvu. Nekoliko riječi želim posvetiti i poboljšanjima u konačnom prijedlogu zakona. Pozdravljamo veći niz kolega i kolegica je to iznio, utvrđivanje sastava upravnog vijeća u ovome zakonu, kojemu je propisano da ga čine predsjednik i 6 članova. Predsjednika i 5 članova ima Vlada Republike Hrvatske od kojih 4 na prijedlog ministra nadležnog za obrazovanje, a 2 na prijedlog Gospodarsko-socijalnog vijeća od kojeg je jedan predstavnik sindikata, a jedan predstavnik poslodavaca. Sedmog člana imenuje agencija iz reda zaposlenika. Ovime su uvaženi zahtjevi da se u upravno vijeće uključe i gospodarstvenici radi usklađivanja potreba tržišta rada i obrazovanja, te ministarstvo što osobno pozdravljam. Ali jednako tako kao što sam već i ranije rekla, smatram da je ovime dana odgovornost onima koji se u pravilu najčešće žale na upisnu politiku u strukovnom obrazovanju i na nedostatak stručnih radnika potrebnih za gospodarstvo. Pa bih podsjetila ponovno da su i do sada imali značajnu ulogu i odgovornost u kreiranju upisne politike na lokalnoj, odnosno područnoj razini, kroz djelovanja gospodarskih i obrtničkih komora koji su osnivači srednjih strukovnih škola, a to su županije. Svake godine ministarstvu predlažu zanimanje i upisne kvote. Žao mi je što se ponekada pokaže da nije baš jasna razvojna vizija potreba gospodarstva na području županije i tu vidim ulogu Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih da koordinira ovo na cijelom području Hrvatske. Dakle, potrebno je jednom sačiniti snimak potreba tržišta rada i usklađenost strukovnih zanimanja koje postoje u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj i da vidimo koje su potrebne promjene, jer se slažem da gospodarstvo zahtijeva brže promjene nego li što je to obrazovni sustav može izvesti. Ali ipak da nije sve tako crno, kada smo donosili Zakon o strukovnom obrazovanju isticala sam pozitivne primjere dobre suradnje strukovnih škola u mojoj Brodsko-posavskoj županiji s lokalnim gospodarskim subjektima. Pa sam govorila o stipendijama srednjoškolaca i ugovorima koja poduzeća sklapaju sa učenicima polaznicima određenih strukovnih škola, a u zanimanjima potrebnima za razvoj i unapređenje gospodarstva. Za sve one koji podsjećaju na potrebu suvremene opreme i većeg ulaganja u opremanje strukovnih škola, podsjetila bih također na tada iznijete primjere opremanja strukovnih škola na području Brodsko-posavske županije kroz suradnju osnivača, dakle županije, škole i zajedničkim nastupima pred pristupnim fondovima kojima je omogućena nabava suvremene opreme za edukaciju učenika Industrijsko-obrtničke škole u Novoj Gradiški, Slavonskome Brodu i Srednje škole Matija-Antun Reljković u Slavonskome Brodu. Znam da ćete reći da sljedeća moja primjedba nema direktne veze sa Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, ali smatram da je vrijedi istaknuti. Pozdravljam naime doradu koja je učinjena u članku 6. stavku 3. i članku 10. stavku 1. alineji 10., u kojima je predlagatelj pojam dobit u ovom zakonu zamijenio formulacijom višak prihoda nad rashodima za koju predlagatelj tvrdi da je sukladna Zakonu o proračunu onome do ljeta 2008. i ostalim proračunskim propisima. Ne sumnjam u predlagatelja kao niti u svoje pamćenje da je u Zakonu o ustanovama iz 1993. godine temeljnom zakonu, taj nesretni pojam dobiti koji nikako ne odgovara neprofitnim ustanovama i smatram da bi ga trebalo sustavno zamijeniti u svim zakonima, dakle ne samo u temeljnom kojima se uređuje djelatnost ustanova što ova agencija svakako jest. I zaključno sigurna sam da se obrazovanje neće utopiti u ovoj novoj agenciji i da neće nestati. I zalažem se da se u obrazovanju odraslih za strukovna zanimanja koriste postojeći prostorni kapaciteti i ljudski i stručni resursi odgojno-obrazovnih ustanova, dakle škola, jer znamo da se za ovo obrazovanje izdvajaju dosta velika sredstva koja bi jako dobro došla za toliko željeno i naglašavano poboljšanje uvjeta obrazovanja u strukovnim školama. I zaključno u vjeri da će nova agencija donijeti kvalitativan pomak u sustavu obrazovanja, podržat ću Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovana kolegice negdje prije početka svoje diskusije referirali ste se na ono što sam izrekla da se ne slažete s onima koji predlažu spajanje Agencije za strukovno obrazovanje sa Agencijom za odgoj i obrazovanje, ja bih sam zapravo željela ispraviti, a radi korektnosti sam digla ovu pločicu replike. Ono što sam izrekla je ako išta treba spajati, treba razmisliti da se spoje Agencija za strukovno obrazovanje i Agencija za obrazovanje odraslih, jer naravno kao što i izrekla sam taj sustav potpore samom obrazovnom sustavu mora biti domišljen i mora biti praćen adekvatnim strategijama i politikama i ciljevima, a ne na način na koji ih mi osnivamo. Dakle, ne predlažemo to spajanje, nego predlažemo da se prvo definira politika, da se dobro razmotre djelatnosti i da se onda donese kompetentna odluka.
Odgovor gospođa Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođa Lugarić većim dijelom je ispravila moj navod, nego što mi je replicirala. Ali ja ću ipak iskoristiti ovaj institut replike i reći da smatram da je ovo kompetentna odluka koju predlagatelj, dakle hrvatska Vlada i resorno Ministarstvo znanosti i obrazovanja čini. I ponovit ću da smatram da će Agencija za strukovno obrazovanje i Agencija za obrazovanje odraslih pridonijeti poboljšanju u sustavu obrazovanja. I donošenjem ovoga zakona, usvajanjem ovoga zakona mi ćemo ga usvojiti na to što je oporba u ovom Visokom domu ostala kod stava iz prvog čitanja zakona da ga nećete podržati. I sigurna sam da će nam i nama koji usvajamo, a i onima koji budu postupali i provodili ovaj zakon biti još veći poticaj da dokažemo da smo u pravu ovakvim spajanjem ovih dviju agencija. Hvala lijepa.
hvala. Na redu je gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodo iz ministarstva. Pa na samom početku ću reći da se pridružujem svima onima koji smatraju da prijedlog ovog zakona dugoročno gledano nije dobro rješenje. Dakle, spajanjem dviju agencija u jednu Agencije za strukovno obrazovanje i Agencije za obrazovanje odraslih mi spajamo nešto što na prvi pogled jest srodne djelatnosti i njihovim spajanjem stvaramo preduvjete za racionalizaciju i za uštede. No, je li to doista tako? Osobno se ne slažem ni s jednom pretpostavkom, a obrazložit ću i zbog čega. Dakle, neću ulaziti u detalje, neću se pozivati na članke, neću ulagati amandmane prilikom rasprave u prvom čitanju, mislim da smo si s ove strane dali poprilično truda a vidim da nije polučilo nekakav rezultat. Dakle, govorit ću načelno. Ja držim da je prijedlog o spajanju ovih dviju agencija kako smo to mogli čuti i u izlaganju u ime kluba SDP-a konceptualno pogrešan i načelno neprihvatljiv jer ne rješava suštinski niti problem strukovnog obrazovanja niti suštinski rješava probleme cjeloživotnog učenja kojeg je dio obrazovanje za odrasle. Dakle, i strukovno obrazovanje i cjeloživotno učenje trebaju se dalje razvijati, trebaju unapređivati svoju kvalitetu jer su bremeniti brojnim problemima i kvalitetom su znatno udaljeni od standarda koji su postavljeni u zapadno-europskim zemljama. Mislim da su i jedno i drugo, dakle i strukovno obrazovanje i cjeloživotno učenje gorući problem u hrvatskom obrazovnom sustavu i da ih treba hitno rješavanja međutim ne na ovakav način. Mislim da je ovo pogrešno. Mislim da će unijeti dodatnu zbrku i poteškoće u dugoročni razvoj i strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih a ne govorim u jednom širem kontekstu razvoja ljudskog kapitala odnosno ljudskog resursa i konkurentnosti pojedinaca. Iz tog razloga duboko vjerujem da ovdje se ne radi ni o kakvoj racionalizaciji, ni o kakvoj uštedi jer postoje kolegice i kolege uštede koje nisu uštede, uštede koje nas dugoročno i u konačnici svih skupa kao društvo skupo koštaju. Je li ovo jedna od takvih, ja duboko vjerujem da jest. Ja naravno nemam namjeru nikoga poučavati ovdje da svaka nacionalna ekonomija i njezin dugoročni razvoj ovise o ljudskom kapitalu i o ljudskim resursima a da ta kvaliteta zapravo ovisi o kvaliteti obrazovnog sustava, o ulaganju u obrazovni sustav i participacijom u obrazovanju. Zaustavljanje razvoja obrazovanja kao i nedovoljna ulaganja u razvijanje ljudskih kapaciteta, kapitala odnosno resursa što mislim da nam se događa kad tad postanu ograničavajući faktor za dugoročni razvoj društva dakle što bi se moglo u konačnici i nama dogoditi. I iz tog razloga je ne mogu i jednostavno ne vidim nikakvih ušteda. Mogu vam dati nekoliko razloga odnosno dokaza da ne radimo dobro i da imamo lošu strategiju, da imamo loš koncept. Prije par godina objavljeno je izvješće Europski indeks ljudskog kapitala u kojem su rangirane zemlje članice Europske unije, Istočne, Srednje Europe i zemlje kandidatkinje i prema indeksu ljudskog kapitala koji je određen određenim kriterijima, neću sad o njima, najbolji rezultat ostvarile su Slovenija i Turska dok najlošiji rezultat imaju Hrvatska i Poljska. Dakle, kao glavni problem u Hrvatskoj navodi se neadekvatno ulaganje u obrazovanje, stjecanje vještina posebice za zaposlenike starije od 45 godina upravo na području cjeloživotnog učenja. Dakle, mi smo s aspekta ljudskog kapitala i obrazovanja kao temeljnog kapitala suvremenog društva ocijenjeni jako loše. Zar nam to ništa ne govori? Zar nam to ništa ne znači? Meni to znači i govori da suštinski radimo krivo. Dakle, ne možemo raditi dobro a biti ocijenjeni jako loše i biti među najlošijima. To nema logike, zare ne? Još jedan primjer, još jedan dokaz. Prema stopi sudjelovanja u obrazovanju i učenju odraslih Hrvatska je na samom dnu europske ljestvice. Mislim da nikada stručnjaci i analitičari se slažu da nikada nismo bili na nižoj razini nego li smo u ovom trenutku. Zar nije logično da postavim pitanje ako je to tako odnosno ako dobro radimo zašto je to onda tako. Svega 2,1% stanovništva u dobi između 25 i 64 godine uključen je u neku vrstu obrazovnog programa ili cjeloživotnog učenja a nižu stopu uključenosti od Hrvatske imaju samo tri članice Europske unije. Ja ne znam što nam bolje od ovih brojki, od ovih postotaka dokazuje da zadnjih dvadesetak godina gotovo da ne funkcioniraju drugi oblici obrazovanja osim formalnog a europski cilj koji je definiran Lisabonskom strategijom jest uključenost u cjeloživotno učenje u svim zemljama članicama Europske unije 12,5% do 2010., dakle ne do 2020. I sad se postavlja pitanje na koji način mi to mislimo postići. Dobila sam desetke mailova u proteklih nekoliko dana od stručnjaka, kompetentnih ljudi koji se direktno ili indirektno bave ovom problematikom. Pa rado bih vam gospodine državni tajniče pročitala samo par. Dakle, u jednom mailu stoji: "Sve one primjedbe, sugestije koje su date na strani 13 i 14 u potpunosti stoje, ali nažalost s lošim obrazloženjima nisu prihvaćene. Mišljenja sam da će se spajanjem ovih dviju agencija sve one dobre stvari koje su u posljednjih nekoliko godina po pitanju obrazovanja odraslih napravljene a nema ih puno pomalo gasiti. Šteta, u svijetu je to prepoznato ali kod nas nekome kao da obrazovanje odraslih smeta ili kao da želi kaos na tom području da bi mogao štošta raditi.". Dakle, to je mišljenje nije moje osobno ali ga podržavam osobe koja jest u struci i koja je direktno ili indirektno s ovom problematikom povezana. Mogu vam pročitati još jedan: "U svezi spomenutog prijedloga zakona mišljenja sam da će spajanje Agencije za obrazovanje odraslih i Agencije za strukovno obrazovanje naštetiti i usporiti razvoj sustava obrazovanja odraslih. Naime, strukovno obrazovanje samo je jedan segment cjelokupnog obrazovanja odraslih. Ono uključuje i osnovno obrazovanje odraslih i visoko obrazovanje. Primjer su i programi učenja stranih jezika koji predstavljaju nadgradnju svakom općem i strukovnom obrazovanju, to je nešto o čemu je i kolegica Lugarić govorila. Spajanjem ovih agencija postoji opasnost da se strani jezici utope u strukovne programe. Dakle zaključujem, nekako se ne mogu oteti dojmu da na marginama vječito ostaje pitanje svih pitanja, a to je obrazovanje. I naše žustre polemike o obrazovanju nažalost motivirane su uglavnom nefunkcioniranjem sustava, a ne našom potrebom i istinskom željom da obrazovanje u ovom društvu bude prioritet prvoga reda. Još uvijek su nažalost javne rasprave potaknute prije svega poteškoćama, lošim potezima, nekvalitetnim ishitrenim zakonima, prosvjedima. Šteta. Šteta zato što gubimo doista dragocjeno vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirjana Ferić-Vac. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima. Kolegice i kolege. Zakon o kojem raspravljamo u drugom čitanju primjer je kako neke stvari ne bi trebalo raditi 2010. godine kada smo već otvorili i zatvorili, otvorili prije svega, a i zatvorili jedan ogroman broj poglavlja u raspravi o pridruživanju Europskoj uniji u kojem obrazovanje nije preduvjet akomodacije zakonodavstva hrvatskog sa Europskom unijom. No međutim je, ulazak u Europsku uniju, obrazovanje i šanse na jednom sofisticiranijem tržištu jesu one teme o kojima moramo raspravljati. Kad se pogleda, oprostite mi na jednom pogledu, na 29 mjera iz članka 4., oprostite prije svega je neuvjerljivo. Apsolutno je neuvjerljivo da se spoje na ovaj način dva dokumenta koja tu iznose čitav niz mjera, djelatnosti agencije od obavljanja, pripremanja itd. Držim da je to neodrživo zapravo. U tome je jedan problem koji čitav dokument stavlja u jednu nedostižnost zapravo ljudi koji će u tome raditi i koje ćemo sutra prozivati, a stvaramo im takav uvjet u kojem to nije čak ni održivo. Ono na što bih se u principu osvrnula u ovom kontekstu je pitanje zapravo na koji način mi planiramo cjeloživotno obrazovanje. Ovdje je bilo dosta primjera iz lokalne samouprave, bilo je primjera iz sredina koje baš se ne može reći da su primijenile vrlo visoke tehnološke, razvojne procese u onome što rade i u obrazovanju za takvu vrstu struka. I nećemo otići dalje, sankcionirat ćemo onaj srednji razvoj ili srednju stopu razvoja koju imamo. Ono što treba sagledati i u onome što je gospodin Kunst govorio se slažem da jedan broj obrta nestaje, ali gospodo draga nije to tamo pitanje kako se školuje nego kako se ova država vodi. Jel se vodi tako da se organiziraju na … [[Govornica se ne razumije.]] ne znam kojim sve centrima, raznorazni trgovački centri koji prodaju jeftinu robu, zapravo potrošačku robu i sugeriraju da ljudi trebaju tako živjeti. Pogledajte samo te odvoze glomaznog smeća, kako to izgleda, što je sve bačeno. Dakle, ono gdje obrt ima svoje mjesto i ima mjesto u održanju nekakvih postojećih kvalitetnih kapaciteta tu je apsolutno jedna divergencija u onome što država u trgovačkom smislu hoće. Kupuj pod bilo šta bilo kakav proizvod, a ono što obrtništvo može napraviti je zanemareno. Dakle, u tom kontekstu ne treba se zavaravat da ćemo imati arhaične pozive. No vratit ću se na cjeloživotno obrazovanje. Vratila sam se sa parlamentarne posjete Bratislavi gdje su kolege vrlo intenzivno govorili o tome kako su se brzo, ususret krizi koju su svojim mjerama i u obrazovanju anticipirali, morali prilagoditi izazovima koje je kriza donijela u smislu zapošljavanja, u smislu obrazovanja, u smislu fleksibilnosti radnog mjesta. Danas više nije moguće, do neke granice se ljudi tako razvijaju, ali neće biti moguće zadržati jedan poziv za 50 ili 30 godina ili 27 godina radnog staža, već kako će se ta politika razvijati. Do 67 godine čovjek neće moći u određenom broju poziva ostati samo pri tom pozivu, morat će dobiti dodatna znanja, morat će dobiti dodatne kompetencije. A u smislu države, država mora struku vratiti struci da to struka to osmisli, međutim mora imati politiku koja će to prepoznati i koja će na taj način usmjeravati razvoj školstva. Naravno da je to ono najskuplje u šta ulažemo, ulažemo u ljudski potencijal i taj potencijal ne samo da koristimo na svom tržištu nego ga koristimo i kao svojevrsni, neću se služiti previše modernim nazivom brand, ali nešto što je dobro, to je znanje. Znanje je plasirati, umnožiti na svjetskom tržištu znanja i vratiti u vlastite zemlje. To je smisao iz cjeloživotnog osiguranja. Dakle, ovo povezivanje agencija na ovaj način je vrlo, vrlo rigidan pristup razvoju obrazovanja, pristup koji nas neće ubrzati, neće nam dati kvalitetu, otvorit će neka nova poglavlja, nove rasprave, a sa onim što nas čeka u budućnosti, dakle cjeloživotnim obrazovanjem stagnirat ćemo i dalje i čekat ćemo nadam se neka bolja vremena kad će politika imat više sluha za struku, a ne samo za neka parcijalna rješenja. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima. Kolegice i kolege. Ja se ispričavam ako ću neke stvari ponovit koje su rečene u raspravi, jer nisam bio cijelo vrijeme ovdje, obzirom da se istovremeno održavala sjednica Nacionalnog odbora. Bila je s nama predsjednica Vlade i smatrali smo da trebamo svi biti tamo. Kolegice i kolege, ja bih započeo najprije kao član Odbora za obrazovanje sa tri amandmana koja smo tamo dali i svi su članovi složili da ih treba ugraditi u konačan tekst zakona i zato prije svega podržavam i stojim iza tih amandmana. Drugo, želim istaknuti da je potrebno ovdje raspravljati o racionalizaciji što je vrlo važno. Čuli smo da će se na ovaj način uštedjeti oko 28 milijuna kuna što je veliki novac i sigurno da je to nešto što moramo podržati. Mi smo do sada u ovih zadnjih pet, šest godina, mi koji smo evo sad u drugom, ja sam u drugom mandatu, sjećam se da smo osnovali vjerojatno stotinjak novih agencija. Ovo je jedan od rijetkih prilika kada smo krenuli u obrnutom pravcu, da spojimo dvije agencije u jednu i u biti doprinesemo racionalizaciji štednje. Na žalost, pored toga ja a i moji kolege iz Kluba Hrvatske narodne stranke nismo previše uvjereni da ćemo ovime postići znatan pomak u strukovnom obrazovanju i obrazovanju odraslih. Zašto kolegice i kolege to kažem? Naime, mi stalno osnivamo nove agencije, mi prenamjenjujemo agencije, mi proširujemo područje njihovog rada. Ali nikada kolegice i kolege prije toga ne radimo sustavnu analizu onoga što smo postigli kroz rad tih agencija, nikada to ne činimo. Mislim da je to važno činiti i da moramo početi s tim. Evo, mene bi jako zanimalo koja su do sada postignuća, a koji problemi jedne, odnosno druge agencije. U Hrvatskoj kolegice i kolege svi znamo da imamo ogroman broj građana koji nisu završili ni osnovnu školu. To je oko 700000 ljudi. Što smo učinili da tim ljudima pomognemo da završe osnovnu školu, da krenu u pravcu određenog dodatnog obrazovanja? Ja ću vam reći da mi u Primorsko-goranskoj županiji imamo velikih poteškoća. Ja ću vam reći da su nam u mnogim strukovnim školama praktikumi relativno skromno opremljeni, da postoji slab interes, da postoji nezadovoljstvo mnogih poslodavaca sa znanjem tih mladih ljudi kad završe strukovne škole. O tome bi trebali porazgovarati. Nadalje, u mojoj županiji, Primorsko-goranskoj županiji veliki broj ljudi ima radnu dozvolu da dođu u Hrvatsku i da nam u biti krpaju određene rupe. Građevinska struka pa i brodograditelji bi bez mnogih profila koji nam dolaze iz Bosne i Hercegovine bila praktično na koljenima. Zašto o tome ne razgovaramo? Zašto ne pokušamo naći i neke trajne solucije? Zašto ulazimo u izmjene ne znam restrukturiranja pojedinih agencija a da pri tome ne vidimo koji je njihov dosadašnji učinak? Ja bih samo želio reći da ne znam možda bi trebalo razmišljati ako zaista ne želimo otvorenu raspravu o tome i objektivno analizirati situaciju, onda ja u šali znam ponekad reći u Rijeci da bi možda bilo najbolje otvoriti agenciju za angažiranje inozemne radne snage, doslovce mi smo na mukama u mnogim profilima. Nitko nam ne nudi rješenje. Ja ne mogu ljudima iz tih gospodarskih grana ništa obećati, jer ništa ovdje čuo nisam o tome što stvarno činimo i koji su pomaci postignuti. Konačno bih želio reći i to da je Klub HNS-a predloži dva amandmana. Nisam ranije mogao govoriti ispred kluba, ponavljam jer sam bio na Nacionalnom odboru, pa ću samo ukratko iznijeti o kojim se amandmanima radi. Naime, u Klubu HNS-a smatramo da bi u članku 10. stavak prvi trebalo brisati. Naime, on glasi, radi se o upravnom vijeću agencije. Kao tijelo drugog stupnja odlučuje o pravima radnika iz radnog odnosa i u svezi s radom. Naime, tekst smatramo treba brisati zbog toga što je to pitanje uređeno člankom 129. Zakona o radu. Dapače, čak i u ovom zakonu kojeg imamo pred sobom u članku 8. stavka drugog stoji, ovog konačnog prijedloga zakona stoji da uvjete za osnivanje i prestanka radnog odnosa te radno-pravni položaj radnika agencije primjenjuju se odredbe općih propisa o radu na koje sam malo prije upozorio. Zatim, postoji još jedan amandman, amandman u članku 12. iza točke 6. predlažemo da se doda točka sedam koja bi glasila: "odlučuje o pravima i obvezama radnika iz radnog odnosa i u svezi s radnim odnosom." Naime, potrebno je dodati ovaj tekst na način koji je predložen amandmanom zbog toga što je to pitanje uređeno člankom 127. Zakona o radu i člankom 12. točka prva Konačnog prijedloga zakona o Agenciji za strukovnog obrazovanje i obrazovanje odraslih. Tu je mali nesklad. Nadamo se da će predlagatelj detaljno pročitati taj tekst u Zakonu o radu i evo prihvatiti naše prijedloge kako sutra ne bi bilo diskrepancije između jednog i drugog zakona. Evo to su neka od naših promišljanja. Nadam se da će predlagatelj prihvatiti neka od njih.
Hvala lijepa. Na redu za raspravu dalje je zastupnik Gvozden Flego.
Hvala lijepa. Gospođo predsjedavajuća, kolegice i kolege život je naravno pun iznenađenja, pa i ovaj zakon ja mislim da je jedan od tih iz cijelog niza razloga koji nam onemogućuju da stanemo iza njega. Ja se u svakom slučaju slažem sa onim što je u svojoj raspravi izrekao gospodin Kunst, samo mi se čini da ne postoji sklad između iznesenih premisa i konkluzije jer su premise nešto u čemu se u potpunosti slažemo, ne slažemo se s onim što slijedi naime iz konkluzije i tu je napravljen jedan logički salto mortale koji mi se čini nije potpuno uspješan. On nije potpuno uspješan zato jer se bojim da će gledano normativno, dakle ono što se očekuje ono na papiru, ali što se tokom nekoliko godina, dakle četiri i pol godine nije ostvarilo teško da će se ostvariti sada kompenzirano i komprimiramo u ovu verziju. I konačno kolege Mance na žalost nema ovdje, samo bih ga upozorio da se u pet godina može svašta napraviti ako za to postoji politička volja i kompetentni ljudi kao što je Slovenija u četiri do pet godina rekonstruirala cjelokupni obrazovni sustav i najvjerojatnije postala europski šampion u tome. Dakle, može se ako se hoće i ukoliko se želi. U čemu je problem sa ovim zakonom? On je naizgled jedno tehničko komprimiranje dvaju agencija u jednu. To tehničko komprimiranje po našem sudu ne vodi onim rezultatima koji se očekuju i zapravo ne počiva ni na kakovim čvrstim razlozima osim na administrativnom zahtjevu da se smanji broj agencija i da se dođe do određenih ušteda. Po mojem sudu eventualno postignute uštede koje će biti minimalne će biti potpuno zanemarive u odnosu na štetu koja će biti učinjena. A tu štetu će manje-više platiti obrazovanje odraslih ili nešto drugo. Koje to drugo? To drugo se zove zapravo nekoordinacija i nesustavnost funkcioniranja postojeće vlasti u čemu na žalost postoji kontinuitet i nakon 2.7. prošle godine. Ništa se bitno promijenilo nije. Imate četiri agencije koje se bave obrazovanjem. Jedna od njih se zove Agencija za mobilnost i programe Europske unije. I ta agencija s pravom govori o LLP, life long learning program, programu cijeloživotnog učenja. Vi i dalje govorite o obrazovanju odraslih, govorite o 50 godina starom programu njemačke socijaldemokracije koja je u mnogim aspektima napuštena, i koja je u mnogim aspektima redefinirana. Na to smo vas upozoravali 2006. godine kada smo došli sa pregovora iz Bruxellesa. Niste poslušali prijedlog. Propala su nam inicijalna sredstva. Turska je poslušala prijedlog, vi ste bili samo mudri, Turska je poslušala prijedlog pa je napravila i zakon i Agenciju o cijeloživotnom učenju, Hrvatska nije. Hrvatska je išla svojim autohtonim putem obrazovanje odraslih. U čemu je bitna razlika? Pa bina je razlika ne samo u učenju engleskog, nego je bitna razlika u sasvim drugačijem okviru od onoga na koje adresira i na koje je upućeno obrazovanje odraslih. Riječ je o učenju … [[Govornik se ne razumije.]] , riječ je o učenju engleskog, riječ je o glumi, riječ je o proširenju životnih iskustava i zapravo spoznaja i kompetencija koja možda nismo mogli steći u redovitom obrazovanju, a imamo 17 ili 18 ili 70 godina. O svemu tome je riječ. Dakle prvo je riječ o strahovitoj koncepcijskoj razlici. Drugo je zapravo zaprepašćujuće, kolegice i kolege, pogotovo vi iz vladajuće koalicije, s kojom tvrdoglavošću idemo pogrešnim smjerom. Hrvatska hoće u Europu antieuropskim mjerama. Cijelo vrijeme Europa govori o cijeloživotnom učenju. I konačno kada spajate dvije agencije, umjesto da promijenite naziv ovoj drugom, i dakle i promijenite cjelokupni program, vi ostajete na pogrešnom, na što vas upozoravaju rezultati pregovora, na što vas upozorava rasprava prilikom donošenja Zakona o cijeloživotnom učenju, oprostite o obrazovanju odraslih, na što vas upozorava Vladina i državna Agencija za mobilnosti programa Europske unije. Vi idete dalje svojim starim putem. Potom, agencija ni jedna ni druga nije obavila ni polovicu očekivanih poslova. Ni polovicu. Hrvatska očekuje i između ostalog i sad ovim kreditima koji se mukotrpno pripremaju novi razvojni ciklus. Kolegice i kolege, novi razvojni ciklus ne možemo ostvariti sa postojećom kvalifikacionom strukturom. Možemo samo nastaviti stari ciklus funkcioniranja. I sad imamo dvije mogućnosti. Jedna je da reformiramo sustav obrazovanja i onda čekamo 3, 4 ili 5 godina dok iz njega iziđu novi ljudi obrazovani na novi način. Druga je da se ozbiljno uhvatimo onoga što je najefikasnije, što je najjeftinije i zapravo što je najbrže cijeloživotnog učenja, i tokom cijeloživotnog učenja prilagođavamo radnu snagu potrebama radne snage ili razvojnim potencijalima. To nismo obavezni. Nismo organizirali modularno studiranje. Kao što znate po bolonjskom procesu studiranje je posao punog radnog vremena i nema više izvanrednih studenata. Izvanredni studenti mogu postojati u oblicima cijeloživotnog učenja. Da bi to bilo moguće ono mora postati modularno. To je nešto što nismo ni dotakli, a kamoli riješili. Potom, postoje strahovite potrebe koje izražavaju mnoga stručna udruženja za doškolovanjem, za continuitet education. Ni Agencija za odgoj i obrazovanje, ni Agencija za strukovno obrazovanje, ni Agencija za obrazovanje odraslih ne udovoljava tim zahtjevima, i ostajemo jednako neobrazovani kao što smo bili jučer, premda postoje ljudi koji bi se željeli obrazovati, a mi im to ne omogućavamo, i ne radimo svoj posao. Dakle, mi smo i koncepcijski i operativno zakazali. I osnovna poteškoća u ovom relativno mehaničkom spajanju biti će zapravo cijeloživotno učenje s kojim nismo ni počeli i biti će jednim dijelom obrazovanje odraslih. A to nam je najživlji i najdinamičniji, potencijalno najdinamičniji sustav obrazovanja. Iz toga ne možemo prihvatiti ovu koncepciju, ne možemo prihvatiti ovakav način funkcioniranja, kontinuitetu mi trebamo diskontinuitet u politici koja traje od 2004. godine. Mi trebamo bitne promjene, ali ne na papiru nego u stvarnosti. Ne za 7 godina, neko prekosutra. I ako to ne shvatimo, i ako ne shvatimo strategijski značaj obrazovanja za ljude koji će se obrazovati, ali onda posljedično i za sve nas ostale, za cjelokupnu zajednicu, za naciju, za čovječanstvo, kako god hoćete, ne samo da ćemo ostati gdje jesmo, nego ćemo padati u odnosu na ostale. I kada pogledate one rijetke podatke u kojima se Hrvatska statistički nalazi u svjetskim i europskim statistikama, onda ćete zapravo vidjeti koliko zaostajemo, koliko zaostajemo u cijelom nizu disciplina, u cijelom nizu statističkih elemenata, u obrazovanju, u obrazovanosti, ulaganju u obrazovanje itd. A ako koncepcijski griješimo, ako ne slušamo argumente onda će se desiti ono što se dešava, tj. da ćemo mi pričati, vi ćete raditi po svojem i da ćete onda nakon 4, 5 godina reći ah, ah, ah, bili ste u pravu. Stoga ja ovaj zakon podržati ne mogu.
Hvala lijepo. Na redu za raspravu je zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice Sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici predlagatelja. Pa nakon ovako dobre rasprave kolege Flege o suštini problema, o suštini problema, o suštini materije koja je trebala urediti ovaj zakon. Ja ću samo reći da podržavam stajalište kolege Flege, a o samom tekstu zakona ću reći nekoliko rečenica koje upućuju da je predlagatelj vrlo površno pristupio izradi konačnog prijedloga zakona. Naime, treba reći da Hrvatska nema uopće Zakon o agencijama. Pa se, kad ne znaju što učiniti iz Vlade, odluče osnovati agenciju. Da je tome tako ovaj zakon ne uređuje ni temeljnu stvar je li agencija profitna ili neprofitna pravna osoba? Ja mislim da bi to zaista trebalo stajati u čl. 3. da je agencija neprofitna pravna osoba. Ako tome dodamo da Zakon o ustanovama, u čl. 1. Zakona o ustanovama kaže da se djelatnost i tu u čl. 1. definira što je to djelatnost, to je odgoj i obrazovanje, znanost i kultura, informiranje, šport, tjelesna kultura. Dakle, utvrđuje se što su djelatnosti, a predlagatelj zakona u čl. 4. djelatnost agencije su poslovi planiranja, razvijanja, organiziranja, provedbe i praćenja. To su poslovi, a djelatnost ostaje da je to djelatnost obrazovanja. I to obrazovanja odraslih ili kao što moj uvaženi kolega Flego kaže, ono što bi trebalo biti organiziranje cjeloživotnog učenja. To je djelatnost koja se mora definirati i za koju će biti odgovorno ministarstvo i Vlada iz razloga što to kaže Zakon o ustanovama i što je to logika državne uprave. A da to nije tome tako, u čl. 5. konačnog prijedloga zakona agencija o svom radu podnosi izvješće ministarstvu. Kao da je ministarstvo kolektivno tijelo. Ministarstvo je oličeno u ministru, inokosnoj osobi, koja sudjeluje u radu Vlade, odgovara Vladi za rad ministarstva i odgovora Saboru za rad ministarstva. Takva formulacija zaista govori da se u Hrvatskoj ono što je logično, da se današnja društva organiziraju po principima javnog interesa, a posebno u području djelatnosti obrazovanja i znanja. Ne možemo reći da je zakon ovako kako je napisan odredio taj javni društveni interes kako će se ostvariti. Neću više ići, uglavnom zakon se bavi statutarnom materijom. Ono što se statutom uređuje, bavi se zakon. A da se utvrde javni i društveni interes i da to ozakoni predstavničko tijelo trebalo se potruditi, a o tome je govorio kolega Flego, pa neću. Još ću nešto samo na kraju reći. Da ovim zakonom kršimo temeljne standarde izgradnje pravnog sustava, a to je čak i ovaj Parlament donio da se jednim zakonom ne mogu mijenjati drugi zakoni. Ne mogu se mijenjati drugi zakoni, ne samo što je to pravni standard nego je izričito zaključkom ovog Sabora određeno da se to ne može učiniti pa je trebalo učiniti neki mali napor pa uz ovaj zakon donijeti i još 3 papirića i reći da se nešto briše u drugim zakonima. Tako bismo imali pravnu sigurnost, pa kad građani uđu u zakon jedan ne bi ih čekala zamka iz nekog drugog zakona. U čl. 20., ja se ispričavam na terminu, izričaju, ali ovo je pravni kupus, pravni kupus. Jer ovim zakonom osim što se ukidaju uredbe, što bi prihvatio, uredbe o osnivanju Agencije za obrazovanje odraslih i što se ukida Uredba o osnivanju Agencije za strukovno obrazovanje, što bi bilo potpuno logično, ali ovim zakonom se mijenjaju i Zakon o obrazovanju odraslih, Zakon o strukovnom obrazovanju itd. A ne treba biti ni mudar ni pravnik da materija Zakona o strukovnom obrazovanju ama baš nema ništa zajedničko sa agencijom koja je defaktično statut agencije. Zakon je statut agencije. I što sad učiniti? Pošto zakon ne pogađa ciljeve koje želimo postići sa osnivanjem agencije, a ciljevi su bolje obrazovanje odraslih, odnosno cjeloživotno obrazovanje. Dakle, sadržaj nije pogođen, forma je promašena, al nego ga odbit. Tako ja isto neću glasati za ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegi Leki. Na redu je zastupnik Šima Đurđević.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U RH djeluju 2 samostalne agencije kojima je osnivač RH čija je djelatnost usmjerena praćenje, unapređivanje, razvoj, vrednovanje obrazovanja u području srednjoškolskog strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih. Ovim zakonskim prijedlogom osniva se nova agencija s ciljem objedinjavanja djelatnosti u području strukovnog obrazovanja, obrazovanja odraslih te se uređuje njezin status, djelatnost i okvir za ustrojstvo. Nova agencija nosit će naziv Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih te će se obavljati djelatnosti s naglaskom na cjeloživotno učenje kojem je cilj unapređenje znanja, vještina, kompetencija za osobne, društvene i profesionalne potrebe. Ovim zakonskim prijedlogom Agencija za obrazovanje odraslih i Agencija za strukovno obrazovanje objedinjuju se u novu agenciju, u Agenciju za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih te prestaju postojati kao samostalne pravne osobe, a Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih preuzima kao pravni sljednik sve poslove, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, sredstva za rad, financijska sredstva te prava i obveze i radnike navedenih agencija. Donošenjem ovog zakona Agencija za obrazovanje odraslih i Agencija za strukovno obrazovanje pripojit će se u novo osnovanoj Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih i prestajati postojati kao samostalne pravne osobe. Za provedbu ovog Zakona nisu potrebita dodatna sredstva u državnom proračunu čak u 2010. godini osnivanjem Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih bi se postigle određene uštede oko 430 tisuća kuna. Zbog svega navedenog podržavam Prijedlog zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih zbog usvojenih prijedloga i primjedbi od prvog do drugog čitanja kao i amandmane matičnog Odbora, Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnji prijavljen za raspravu kolega zastupnik Zdenko Franić.
Štovana gospođo potpredsjednice, štovani gospodine državni tajniče sa suradnicima, štovane kolegice i kolege. Pred nama je još jedan od Zakona koji iz Vlade dolaze pred Hrvatski sabor na način da nema simulacije učinaka i posljedica tog Zakona. Radi se dakle o Zakonu kojim se mehanički spajaju dvije Agencije u jednu, a kao jedan od glavnih razloga tog spajanja navode se uštede. Međutim, u Zakonu se također kaže da donošenje ovog Zakona nova bi Agencija imala jasno utvrđenu ulogu te će obavljati djelatnosti s naglaskom na cjeloživotno učenje kojem je cilj unapređenje znanja, vještina, kompetencija za osnovne društvene i profesionalne potrebe. Dakle, kao razlog donošenja ovog Zakona se spominje i cjeloživotno učenje, međutim, ono što je interesantno jest da se u cijelom zakonu, niti u jednom članku cjeloživotno učenje ne spominje nego se spominje samo u onom uvodnom dijelu dakle, preambulama. Također ono što je katastrofalno jest činjenica da na web stranicama Delegacije Europske unije u Hrvatskoj vezanog uz program cjeloživotnog učenja stoji citiram: „Hrvatska ne sudjeluje punopravno u programu cjeloživotnog učenja, međutim, neke aktivnosti iz programa otvorene su za Hrvatske institucije i pojedince kroz pojedine pilot projekte, a za provedbu tih pilot projekata i za vođenje projekta cjeloživotnog učenja tj. ILLP-a Integrated life long learning programa je u Hrvatskoj zadužena Agencija za mobilnost i programe EU. Pa se postavlja pitanje zapravo, koji je međuodnos između svih ovih Agencija, ove nove Agencije, za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, koji je međuodnos sa Agencijom za mobilnost i programe EU, koji su pojedini aspekti cjeloživotnog učenja kojim se bavi ova Agencija za mobilnost odnosno ova novonastala Agencija. Cjeloživotno učenje je izuzetno važno, za razvoj gospodarstva, tako je primjerice u segmentu infrastrukture kvalitete, u segmentu akreditacije, normizacije i mjeriteljstva čija je učinkovita struktura propisana člankom 73. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju da bez učinkovite infrastrukture kvalitete nema nama pristupa u punopravno članstvo Europskoj uniji i dakle, te agencije koje se bave sa međunarodnim standardima i normama koje valja u Republici hrvatskoj poštivati i usvojiti i same su akreditirane kod Europskih agencija. Postavlja se pitanje kod koga će biti akreditirana ova Agencija. Međunarodne norme traže da se ljudi koji se bave određenim znanjima i vještinama moraju cjeloživotno obrazovati, to je na primjer norma evo nasumično o Akreditaciji medicinskih i biomedicinskih laboratorija, norma o akreditaciji umjernih i ispitnih laboratorija, međutim, usprkos tome što je izuzetno važan zahtjev za uključivanje naših znanstvenika, stručnjaka, eksperata tehničara u gospodarske aktivnosti, u ovom Zakonu se o gospodarstvu govori samo u članku 9. u kojem se spominje način izbora upravnog vijeća. Dakle, usprkos prevažnog segmenta vezanog za sveobuhvatni napredak gospodarstva, veze sa cjeloživotnim učenjem, strukovnim obrazovanjem u cijelom ovom Zakonu se o gospodarstvu dakle govori u samo jednom jedinom članku osim što se još spominje i gospodarsko socijalno vijeće tamo na koncu Zakona u obrazloženju. Štovani gospodine državni tajniče, Agencije su postale na neki način crvena krpa Hrvatskoj javnosti, čak bih se usudio reći i predmet ismijavanja pa je tako prije nekoliko mjeseci onaj članak u Jutarnjem listu koji se dotaknuo većeg broja agencija u Republici Hrvatskoj zapravo relativizirao potrebu uopće postojanja tolikog broja agencija bez jasnog podastiranja što te agencije doprinose svekolikom napretku Republike Hrvatske, rastu bruto-društvenog proizvoda, kako ispunjavaju očekivanja koja su pred njih stavljena pretežno u ovim zakonskim segmentima. Primjerice u ovom članku 4. stavak 2. To vjerojatno da se ispuni trebao bi jedan srednji fakultet, a kamoli možda i sveučilište pred ove djelatnosti što su nabrojane u ovom stavku. Dakle, činjenica jest da kažem dolazimo do jednog zakona koji nema jasnog sagledanih posljedica i nekakvog modela koje će posljedice ovog zakona, osim mehaničke uštede biti na svekoliki napredak Republike Hrvatske, na interakciju s gospodarstvom, na rast bruto društvenog proizvoda. Dakle, jedno mehaničko spajanje dvaju agencija koje se moglo provesti i sa puno manje napora i bez da se ovaj Sabor zapravo s time uopće bavi. Hvala lijepa.
Hvala. I državni tajnik zaključno, gospodin Želimir Janjić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala lijepa i vama poštovane zastupnice i zastupnici koji ste sudjelovali u raspravi. Hvala vam svima koji ste sudjelovali u podnošenju amandmana koji su došli predlagatelju. Ja ću se na koncu svojega završnoga obraćanja o podnesenim amandmani ujedno i očitovati. Dopustite samo da se dotaknem nekoliko detalja koji su ovdje spomenuti. Naravno tema je vrlo široka i o tome se doista dade puno razgovarati i naravno sa različitih aspekata ocjenjivati sve ono što je do sada napravljeno i sve ono što bi trebalo biti napravljeno u sferi ovoga dijela obrazovanja. Izdvojit ću prvo ovaj dio koji se odnosi na dio naših građana koji nemaju završenu osnovnu školu koji nemaju završenih 8 razreda. Naravno taj je broj poprilično velik. Ovdje je spomenuto da je to 20%, istina bog nešto malo manje, 2,8% je onih koji su prekoračili prag škole nikada, starijih od 15 godina pa do 90 i nešto i imamo 15,76% onih koji nisu završili sve razrede osnovne škole, dakle to je negdje 18 nešto posto građana koji nisu završili školu. Ovo su podaci koji bi sada bili nakon 2004. godine nešto i malo manji. Dijelom zbog toga što sada imamo vrlo visok postotak završavanja osnovne škole svih onih koji upišu što je razumljivo. A drugim dijelom i zbog toga što je 2003. godine Republika Hrvatska prihvatila jedan projekt koji se zove "Za hrvatsku pismenost i put do poželjne budućnosti", desetljeće pismenosti koje traje do 2013. godine. U okviru toga projekta koji provode osnovne škole, pučka otvorena učilišta, a negdje i neke srednje škole koji žele svi su pozvani i omogućavaju svim građanima Republike Hrvatske starijim od 15 godina, da završe osnovnu školu koji iz nekih razloga svojevremeno nisu završili. Dakle, nema nikakvih uvjeta, nije nekome onemogućeno, a nekome omogućeno. Mogu svi koji žele u cijelosti o trošku države, odnosno državnoga proračuna. Realizirajući taj projekt, dakle mi u ovom trenutku imamo nešto više od 6,5 tisuća građana koji su završili osnovno obrazovanje onoliko razreda koliko im je manjkalo. Naravno mi to potičemo. Svima je otvorena ta mogućnost. Svaka škola, svako pučko otvoreno učilište koje želi provoditi taj program može ga provoditi i sve troškove po obrazovnim razdobljima plaćamo iz državnoga proračuna. To je naš doprinos, opredjeljenje od 2003. godine i evo s time se iz godine u godinu nastavlja. Mi naravno vrlo često po županijama pozivamo sve građane koji nisu završili da završe svoje obrazovanje. I još nešto uz to. Nudi se nakon završenih 8 razreda obrazovanje za jedno jednostavno zanimanje koje također plaća država. I takve osobe, nema veze što imaju 45 godina ili više mogu tražiti u svojim sredinama svoje mjesto na tržištu rada, jer dolaze do nekakve kvalifikacije, osposobljavanja za neko zanimanje. Dakle, time se zapravo ova brojka smanjuje. Ne onoliko koliko smo željeli, ali najbolje provajderi znaju vjerojatno kako im je teško nagovoriti osobu u kasnijim godinama da dođe ponovno u školske klupe i da to završi. Svaka im čast što u tome uspijevaju u onoj mjeri u koliko to provode. Dalje, kada je riječ o svim provajderima koji provode programe obrazovanja odraslih. Ja ću vas podsjetiti na ove zadnje dvije godine 2008. i 2009. godinu. 2008. godine 90 različitih ustanova je od naše agencije zatražilo odobravanje 774 nova programa, a 2009. godine 182 ustanove dakle dvostruko više zatražilo je tisuću 731 programa. Pa nemojte baš tako ići sa ocjenom da govorimo o nekakvom stagniranju kada podaci govore sasvim drugačije. Dopustite da kratko kažem i kada govorimo o usklađivanju sa tržištem rada. Ja tu naravno moram govoriti prije svega o redovitome sustavu obrazovanja, ali se može odnositi i na ove programe. Tu su gospodarstva u našim županijama prava potezu. Kada upisujemo u 1. razred srednje škole gdje će djeca steći svoje prvo zanimanje, onda škola na tom području predlaže svoj plan upisa, a županija sukladno potrebama gospodarstva na tom području, daje suglasnost na takav plan upisa. Ministarstvo nema razloga ne prihvatiti ono što županija kaže, jer županija valjda najbolje znade što kod njih treba na njihovom području. Prema tome, ako ta primjedba negdje treba ići, onda sigurno ne treba ići ovom ministarstvu koje korektno prihvaća ono što se iz te mikroregije traži i kaže. Spomenute su i radne dozvole za koje Vlada Republike Hrvatske svake godine da odobrenje određene kvote u građevinarstvu, turizmu itd. To doista jeste naša realnost i naravno da se treba boriti da imamo vlastitih kadrova tako puno da ne moramo izdavati radne dozvole za određena zanimanja. Zašto ne bismo obrazovali u graditeljstvu naše kadrove pa ih nećemo tražiti izvana. Vidite, tu ima određenih ispravaka. Ja ću vas podsjetiti samo na prošlu godinu kada je Ministarstvo turizma skupa s nama krenulo u jednu akciju osiguravajući i kredite za djecu koja će upisati ugostiteljska zanimanja ali i opremajući praktikume naših škola da bi to obrazovanje bilo što kvalitetnije i prvi puta unatrag zadnjih šest godina se dogodio taj pomak odnosno upisano je više učenika nego prethodnih godina. Ali ja moram ovdje istaknuti da i u gospodarstvu postoje takvi trendovi gdje pojedine tvrtke i same daju kredite ne samo studentima nego i našim učenicima u srednjim školama da upišu upravo ta deficitarna zanimanja kako je poštovani zastupnik Kunst ovdje bio spomenuo. Dakle, ima nade da će biti još više podrške iz gospodarstva što je logično i što je za očekivati, ne bi bilo dobro kad bi samo država, samo državni proračun dijelio stipendije, da li državne stipendije ili na nekakav drugi način radi toga što obrazujemo djecu koja će raditi na nekim mjestima a onda bi bilo korektno da i samo gospodarstvo, da i sami gospodarski subjekti da se u taj proces uključe onoliko koliko mogu. Spomenuto je da izumiru određena zanimanja. Da, rađaju se nova. Možda će za desetak godina biti hit nekakva zanimanja koja danas uopće ne postoje, takve su projekcije. Mi to možemo samo konstatirati ali to je zapravo proces kojem smo svi svjedoci, što dalje sve češće. Iznesene su doista i različite ocjene kada je riječ o djelovanju naših do sada dviju agencija iz redova istoga kluba gdje su jedni znali reći dobar Zakon o strukovnom obrazovanju, ima nekakvih pomaka a u drugome slučaju iz tog istog kluba moglo se čuti da kaže kako to sve skupa ne valja ništa i kako je to totali debakl. Mi govorimo ovdje o spajanju agencija i poštovani zastupnik Šetić je otvorio nekakvu mogućnost, ubuduće ja se apsolutno slažem sa takvom konstatacijom. Mi imamo nekoliko agencija, i Agenciju za odgoj i obrazovanje i ove dvije koje sada spajamo i Agencija za mobilnost i EU programe. Tko zna, možda neka postava u ministarstvu u buduće odluči osnovati institut za obrazovanje gdje će se naći sve. Teško je to predvidjeti, pa onda možda neki koji najavljuju da je to možda neka naša daljnja budućnost možda i pogode. A kada govorimo o ulaganjima onda smo imali prilike čuti da nisu dovoljna ulaganja. Naravno, slažemo se mi s time ulaganja nisu nikada dovoljna ali sada makar moramo imati na umu da ono nominalno što se nalazi u državnom proračunu nije jedino ulaganje nego da tih ulaganja ima još. Kad bismo mi u Republici Hrvatskoj uz ono što se nalazi u državnom proračunu, uz ono što se nalazi u decentraliziranim sredstvima kod osnivača dodali sve ono što se ulaže, što se plaća da tako kažem privatno od strane fizičkih osoba, što se plaća od strane lokalnih zajednica a u obliku pomoći ustanovama kredita polaznicima itd. onda bi taj iznos bio znatno veći. Ali dodajemo tomu još nešto što je sada aktualno. Dakle, sada govorimo o predpristupnim fondovima, govorimo u ovome slučaju o IPA projektu, a u buduće kada budemo članica Europske unije onda ćemo govoriti o strukturnim fondovima. Dopustite da vas samo podsjetim. Recimo, u 2009. godini potpisana su tri ugovora i to slijedeća. Uključivanje učenika s teškoćama u obrazovanje za zapošljavanje. Ugovor je potpisan 11. studenoga 2009. godine na iznos od 994 tisuće i 980 eura. Drugi projekt je daljnji razvoj hrvatskoga kvalifikacijskog okvira. Vi koji malo bolje pratite znate o čemu se radi i koliko nam je to bitno. Taj ugovor je potpisan 30. studenoga 2009. godine na iznos od milijun i 468 tisuća eura. Treći ugovor je jačanje institucionalnog okvira za razvoj strukovnih standarda odnosno kvalifikacija i kurikuluma, ugovor je potpisan 12. studenog 2009. godine na iznos od milijun i 779 tisuća i 965 eura. Za projekt Razvoj osiguranja kvalitete ugovor je potpisan 8. siječnja 2010. godine na iznos od milijun i 639 tisuća i 750 eura. Dakle, ugovoreno je ukupno do danas 5 milijuna 882 tisuće i 695 eura sve prema planu i rokovima. Isplaćeno je za sada 738 tisuća 894 eura prema onome kako je planirano. Ukupna sredstva su zapravo 10 milijuna i 782 tisuće 695 eura, dakle ostala su preostala dva nepotpisana ugovora a to su implementacija novih kurikuluma za milijun i 100 tisuća eura i regionalna mreža obrazovnih ustanova za milijun i 500 tisuća eura. Planira se potpisivanje u mjesecu svibnju. Što se tiče dodjele bespovratnih sredstava obrazovnim ustanovama u tijeku je evaluacija odnosno natječaj za tri dodjele. Prvo, uključivanje učenika s teškoćama u obrazovanje za zapošljavanje. Objava natječaja je bila 10. kolovoza prošle godine, rok za prijave 4. prosinca a iznos je bio milijun i 320 tisuća eura. Implementacija novih kurikuluma, natječaj je objavljen također 10. kolovoza, rok prijave je bio 18. prosinca prošle godine a iznos sredstava 4 milijuna i 300 tisuća eura. I regionalna mreža obrazovnih ustanova, objava natječaja 1. rujna prošle godine a rok za prijave 28. siječnja ove godine, iznos 3 milijuna i 500 tisuća eura. Dakle, ukupno 9 milijuna i 120 tisuća eura bespovratnih sredstava. Ako sve zbrojimo, dakle ukupna sredstva ugovori o uslugama i dodjele bespovratnih sredstava to je 19 milijuna 902 tisuće 695 eura a iz nove IPA alokacije 2010. i 2011. godine za sektor obrazovanja planirana su sredstva u iznosu od 19 milijuna eura. Evo, da možda samo dočaram na sve ovo što u ovome trenutku imamo, dakle računa se i na ova sredstva naravno prema onome kako smo to planirali i sigurni smo da ćemo to i realizirati. Dopustite da možda nešto terminološki raščistimo. Ovdje smo imali prilike čuti da je Republika Slovenija, naša susjedna zemlja, daleko otišla u ovim programima, da su puno napravili što je činjenica. Ali činjenica je jednako tako da njih ne smeta što i oni, kao i mi, imaju zakon čiji je naziv Zakon o obrazovanju odraslih. Dakle, isti je takav naziv u Republici Sloveniji. I na koncu dopustite da se referiram na amandmane koji su podneseni. Prvi su amandmani Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Poštovani zastupniče, potpredsjedniče odbora gospodine Dorić, prvi amandman predlagatelj prihvaća. Drugi amandman, ja se nadam da ste se konzultirali sa članovima koji su ovdje nazočni a o to je većina, mi bismo prihvatili u izmijenjenom obliku tako da u ovom čitavom tekstu koji se ponudili gdje kažete u članku 4. stavku 2. "dopunjuje se drugi podstavak tako da glasi". Mi predlažemo da bude "mijenja se i glasi". Jer znate, ako bi bilo dopunjuje se i glasi onda bi ta formulacija bila vrlo nezgrapna pa bi stajalo u tom 2. članku "usklađuje prijedloge stručnih tijela, usklađuje prijedloge odgovarajućih stručnih tijela i radnih tijela u sustavu strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih". Ja sam siguran da je vaša intencija bila da bude ova formulacija kako ovdje piše pa onda znači predlažem, pročitat ću kako bi onda točno trebalo glasiti. Umjesto sadašnje druge alineje prihvaćamo da stoji: "usklađuje prijedloge odgovarajućih stručnih i radnih tijela u sustavu strukovnog obrazovanja i obrazovanja odraslih". Treći amandman odbora također prihvaćamo onako kako je predložen. I dopustite kratko samo da se referiram na još dva amandmana koji su predložili iz Kluba zastupnika HNS-a. Amandman prvi ne možemo prihvatiti. Naime, u članku 10. stavku 1. u alineji 11. osigurano je dvostupanjsko rješavanje o pravima radnika, dakle u drugom stupnju pred upravnim vijećem. I nakon toga naravno da radnik ima pravo prema Zakonu o radu obratiti se sudu i u roku od 15 dana zahtijevati zaštitu prava pred sudom. Dakle, iz tih razloga smatramo da ne trebamo ovako formulirati pa taj amandman ne bismo prihvatili. A drugi amandman Kluba zastupnika HNS-a prihvaćamo. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora hvala vam najljepša.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se stvoru uvjeti. Prelazimo na glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo zaključili. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, drugo čitanje, P.Z. br. 438, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu i Klub zastupnika HNS-a. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je 1. i 3. amandman Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o 2. amandmanu odbora. Gospodin Želimir Janjić, državni tajnik. Amandman na članak 4.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman 2. Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu prihvaćamo u izmijenjenom obliku tako da u prvoj rečenici, poštovani potpredsjedniče odbora, umjesto riječi: "dopunjuje se" da stoji: "mijenja se", da ne bismo imali ponavljanja.
Prihvaćeno je u formulaciji kako je iznio državni tajnik. Postaje sastavni dio prijedloga. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je dva amandmana Kluba zastupnika HNS-a. … [[Upadica se ne razumije.]] Prihvatio je 2. amandman Kluba zastupnika, treba se očitovati o 1. na članak 10.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Predlagatelj ne može prihvatiti 1. amandman Kluba zastupnika HNS-a radi toga što u članku 10. stavku 1. u alineji 11 osigurano je dvostupanjsko rješavanje o pravima radnika, dakle u drugom stupnju pred upravnim vijećem. I nakon toga, moram naglasiti ovdje, radnik ima pravo prema Zakonu o radu obratiti se sudu i u roku od 15 dana zahtijevati zaštitu prava pred sudom. Stoga smatramo da nije potrebno ići sa ovim rješenjem. Ja bih molio predlagatelja da ovaj amandman povuče.
Izvolite gospodin Goran Beus Richembergh u ime kluba.
Žao nam je što niste prihvatili ovaj amandman, jer ovakvo tumačenje zapravo stavlja upravno vijeće agencije u onaj položaj kojega ono po nijednom drugom zakonskom propisu nema. Naime, nije moguće unutar agencije ostvariti dvostupanjski proces već i zbog toga što Zakon o radu sasvim drugačije tretira prava radnika, odnosno postupovno djelovanje u slučaju kršenja njegovih eventualnih prava. Ozbiljne su kritike na takav stav predlagatelja i od ljudi s kojima smo se konzultirati, a koji znaju pod 1)kako upravno vijeće agencije funkcionira i što su njegova ovlaštenja. Upravno vijeće ne zastupa poslodavca nego to radi samo isključivo ravnatelj. Mi ostajemo pri amandmanu i molimo da se o njemu glasuje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih prihvaćen je većinom glasova, 78 glasova za, 9 suzdržanih i 32 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo na - Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije Predlagatelj je Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Odbor je predložio ovu odluku na temelju članka 18. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Prijedlog akta primili ste poštom. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predsjednik odbora, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Sabora. Dakle, 12. listopada 2007. godine odlukom Hrvatskoga sabora magistar Đuro Popijač imenovan je članom Programskog vijeća HRT-a. Međutim, 19. studenog 2009. godine Đuro Popijač imenovan je na dužnost ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. Sukladno zakonu on je 20. studenog 2009. godine Odboru za informiranje, informatizaciju i medije podnio zahtjev za razrješenje dužnosti člana Vijeća HRT-a. Odbor je 24. studenoga 2009. godine utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije Đure Popijača i takav prijedlog odluke daje vam na usvajanje. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi u ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Još jednom hvala lijepa. Dakle, gospodin Đuro Popijač imenovan je u Programsko vijeće Hrvatske radiotelevizije na prijedlog parlamentarne manjine, a dvije godine kasnije pozvan je u Vladu Republike Hrvatske da u njoj radi kao ministar, u Vladu koju vodi Hrvatska demokratska zajednica koja je većinska stranka u toj Vladi. To je dokaz da parlamentarna manjina u ovom slučaju, u slučaju Đure Popijača, kao ni u jednom drugom slučaju kada je god imala pravo predlagati bilo kojeg člana Programskog vijeća HRT-a nije se vodila stranačkim interesima. Đuro Popijač nije osoba bliska bilo kojoj stranci parlamentarne manjine, a eto ipak ta parlamentarna manjina je predložila upravo Đuru Popijača zato što se tada, kao i u svakom drugom slučaju, ponašala odgovorno i ozbiljno, a ne stranački, vodeći prije svega računa o interesima Hrvatske radiotelevizije. Kada je Đuro Popijač pozvan u Vladu, on je u Vladu i otišao i time je upražnjeno mjesto jednog člana Vijeća HRT-a. S tim u vezi tu u Hrvatskom saboru dolazi do neshvatljivog ponašanja Kluba Hrvatske demokratske zajednice. U vezi s izborom jedanaestog člana Vijeća HRT-a krši se zakon, gazi se parlamentarizam, grubo se vrijeđa poštena i stručna osoba i blokira se izbor glavnog ravnatelja HRT-a čime se kriza na HRT-u ne samo produžava nego i produbljuje. Idemo redom. Krši se zakon. Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji na snazi je valjda već 10 godina i on jasno propisuje kako se biraju članovi Programskog vijeća HRT-a. Njih predlažu udruge civilnoga društva, Odbor za medije konstatira koje su kandidature pravovaljane i upućuje ih klubovima zastupnika na usuglašavanje. Klubovi zastupnika imaju šansu se usuglasiti oko nekoga. Ako se ne usuglase onda zakon jasno kaže: jedan član Programskog vijeća bira se na prijedlog parlamentarne većine, drugi na prijedlog parlamentarne manjine i plenarna sjednica potvrđuje takav prijedlog. Uvriježila se i praksa, iako to u zakonu ne piše, da klub zastupnika koji predstavlja nacionalne manjine također ima pravo predložiti jednoga člana kojeg onda plenarna sjednica usvaja ne propitujući zašto je predložen upravo taj, a ne netko drugi. Takva parlamentarna praksa poštivala se evo već valjda punih 10 godina sve do ovoga slučaja. Kako je Đuro Popijač bio prijedlog parlamentarne manjine to je opet parlamentarna manjina imala pravo predložiti kandidata za to upražnjeno mjesto što je i učinila. Gazi se parlamentarizam na koji način? Klub zastupnika HDZ-a odbija, članovi toga kluba koji imaju većinu u Odboru za medije odbijaju poštivati zakon, odbijaju prihvatiti prijedlog parlamentarne manjine. Time potpuno derogiraju prava koja parlamentarna manjina ima u ovom Saboru. To je otprilike isto tako kao kad biramo potpredsjednike Sabora da parlamentarna većina HDZ i koalicijski partneri kažu da, ali nama nije prihvatljiv ovaj vaš kandidat. Mi ćemo prihvatiti, ali ako vi predložite nekog drugog. To je bit parlamentarizma. Bit parlamentarizma je pravo većine da odlučuje i da štiti prava manjine, a osobito kad su ta prava striktno propisana zakonom. Ne poštujući, gazeći zakon, kršeći svjesno i namjerno, iako upozoreni na to, ovaj Zakon o HRT-u ovakvim svojim ponašanjem članovi HDZ-a u ovom odboru zapravo su zgazili parlamentarizam. Treće, vrijeđa se kandidatkinja Vera Romić Škarica. Vrijeđa se na način da se izmišlja sukob interesa koji ne postoji i ne samo da ne postoji, nego ni teoretski ne može postojati jer gospođa Škarica ne radi, ona je tajnica tamo i uopće ne radi na poslovima s kojima bi mogla doći u sukob interesa, niti ta udruga kojoj je ona tajnica producira filmove koji se uopće i ikad prikazuju na HRT-u. Nikada se nisu prikazivali i vjerojatno se nikada neće prikazivati. Ali ipak njoj se pripisuje sukob interesa. Reakcija javnosti je burna. Koordinacija za elektroničke medije hrvatskog društva redatelja i Hrvatske udruge producenata povodom napada na kandidatkinju filmske struke za predstavnicu u Programskom vijeću HRT-a održala je press konferenciju prekjučer gdje se kaže sukob interesa koji je naveden kao prepreka ovoj kandidaturi obična je laž koja je izazvala bijes i ogorčenje cijele filmske struke i kulturne javnosti. U vremenu kada se stručnost apostrofira kao najvažniji imperativ u svim poljima nevjerojatno je da kandidatkinja koja je upravo svojom stručnošću zavrijedila ovu kandidaturu bude onemogućena. Veru Robić Škarica kao kandidatkinju predložile su dvije profesionalne udruge čiji su članovi različitih stranačkih afiniteta i oko ove kandidatkinje su se složili ...
Gospodine zastupniče, oprostite samo trenutak, samo trenutak. Ovdje je na dnevnom redu razrješenje člana ovog vijeća, a ne imenovanje. Prema tome, vi ste van dnevnog reda. Vi obrazložite razrješenje, a imenovanje kad bude u dnevnom redu.
Razrješenje člana Programskog vijeća HRT-a dovelo je do situacije o kojoj govorim. Prema tome, ja sam potpuno u dnevnom redu i ja vas molim da mi dopustite da dovršim svoje izlaganje u ime kluba. Hvala vam lijepa. Na ovoj press konferenciji kaže se trebalo bi ispitati motive članova saborskog odbora koji su njenu kandidaturu dezavuirali. Iz publike se uključio i Miroslav Mikuljan. To je bio, on je bio jedan od kandidata za člana toga Programskog vijeća, jedan od kandidata.
Ne raspravljamo o prijedlogu kandidata već o razrješenju i piše vam, molim vas. Nemojte me izazivati da ovdje sada stvaramo neke napetosti nepotrebno. Članak 210. Poslovnika kaže: "Govornik može govoriti o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda predsjedavatelj će ga opomenuti da se drži dnevnog reda, pa ako se govornik i poslije drugog poziva itd." Dakle, točka dnevnog reda je razrješenje, a ne imenovanje člana vijeća. Ja mislim da je to potpuno jasno i da je nepotrebno da ja sam treći put interveniram. I molim vas završite vašu raspravu o razrješenju člana Programskog vijeća.
Gospodine predsjedniče Sabora...
Ma molim vas lijepo, jel' o tom dnevni red ili nije ja to sad postavljam.
Gospodine predsjedniče Sabora, kao što sam već rekao razrješenje člana Đure Popijača je dovelo do situacije o kojoj govorim. Ja vas lijepo molim, vi mene pozivate da vas ne izazivam. Ja vas pozivam da vi ne izazivate mene. Ja vas ljubazno pozivam da me ne izazivate. Ja vas ljubazno pozivam da mi dopustite.
Ma izazivate vi permanentno cijeli Sabor već godinama, ali evo mi vam toleriramo. Dajte završite o ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je na dnevnom redu ili ću vam morati uzeti riječ.
Ali gospodine predsjedniče, mi se ovdje ne nalazimo na sjednici kluba HDZ-a, gdje vi dobacujete pa vam onda kažu da zašutite. Ja vam neću reći da zašutite. Ja vas treći put ljubazno molim da mi dopustite da u ime kluba SDP-a iznesem svoj stav, odnosno stav kluba.
Gospodine Nenadu Staziću, gospodine zastupniče koji ovdje raspravljate ovdje u ime kluba ukoliko ne završite vašu raspravu o točki dnevnog reda razrješenja člana vijeća i nastavite raspravljati o nečem drugom, ja ću vam morati oduzeti riječ što vi očito želite isprovocirati ovdje u ovoj sabornici.
Kada je Đuro Popijač razriješen, kada je Đuro Popijač imenovan u Vladu otvorilo se prazno mjesto. Na to mjesto upražnjeno javio se i gospodin Mikuljan koji međutim nije predložen. Ali koji je na tom skupu rekao: "U znak prosvjeda zbog nedemokratskog postupanja o izboru članova Vijeća HRT-a odlučio sam povući svoju kandidaturu za člana Vijeća HRT-a. Vera Robić je idealan kandidat za to mjesto.
Gospodine zastupniče Nenadu Stazić, na temelju članka 210. Poslovnika Hrvatskog sabora, stavak 3. oduzimam vam riječ u ovoj točki dnevnog reda. I molim vas napustite govornicu. Tri, četiri puta sam vas opomenuo, vi želite upravo to da to isprovocirate. Uspjeli ste u tome, oduzeo sam vam riječ na temelju članka 210. stavak 3. Poslovnika Hrvatskoga sabora stavak 3. Poslovnika Hrvatskoga sabora.
Ja sam htio da javnost čuje ponašanje HDZ-a.
Molim vas da napustite govornicu. Imamo tri povrede Poslovnika do sada, a gospođo, ne znam o čemu ćete ali po Poslovniku sam dužan najprije dati riječ onima koji su tražili povredu Poslovnika, pa je prva, i onda ćete vi dobiti. Prva je gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa pozivala sam se na ovo što ste vi već u međuvremenu u ovoj raspravi ispravili, na povredu članka 210. Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora, jer se kolega Stazić uopće nije držao točke dnevnoga reda.
Imamo sljedeću povredu Poslovnika, gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Gospodine predsjedniče, također se pozivam na članak 210. kako u samom početku niste reagirali, smatrala sam da treba reagirati jer je gospodin zastupnik rekao da je ugrožena bit parlamentarizma, a smatram da je točka dnevnog reda prijedlog o razrješenju, a ne prijedlog i imenovanju, i stoga je članak 210. povrijeđen i to bitno je povrijeđen jer govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja, i to prema prethodno utvrđenom dnevnom redu. Stoga smatram da ste može biti trebali i ranije reagirati.
Vi ste malo meni prigovorili da sam dopustio zastupniku da govori o temi koja na dnevnom redu. Jesam. Jesam, dopustio sam, ne zato što nisam znao za članak 210., pogotovo stavak 3., nego zato da pokušamo na neki način vratiti se na temu. Ali kako je uporno gospodin zastupnik Stazić otišao i nikako se nije htio vratiti na temu, onda sam morao i ja intervenirati. Dakle, maksimalna je tolerancija bila, ali ovo je prevršilo svaku mjeru. I ima gospođa Ivanka Roksandić, također povredu Poslovnika.
Hvala gospodine predsjedniče. Već su kolegice rekle, a i vi ste reagirali i dobro da ste reagirali, jer radi javnosti točka dnevnog reda glasi Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Osim u prve dvije rečenice, gospodin Stazić ništa o tome nije drugo izrekao.
Hvala lijepa. Gospođa Milanka Opačić ima riječ.
U ime kluba SDP-a ja vas tražim stanku 15 minuta.
Molim?
U ime kluba SDP-a tražim stanku 15 minuta.
Ali dužni ste jednu bar riječ reći u obrazloženju po Poslovniku, zbog čega.
Da, potrebna mi je sjednica kluba zbog konzultacija o sudjelovanju u daljnjem radu Sabora.
Molim vas lijepo, ja ne znam, ne vidim koji je razlog da se sad traži pauza, međutim pauzu ćete dobiti i to 10 minuta, ali nećemo dozvoliti preotvaranje rasprave o točci dnevnog reda koja nije na dnevnom redu. U roku od 10, dakle ima do 12 sati i 40 minuta nastavljamo, ili, 40 minuta. Dame i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Gospođa Milanka Opačić, … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne možete vi o ovoj temi govoriti. … [[Upadica se ne razumije.]] O ovoj temi ne. Ako se govornik i poslije drugog poziva ne drži teme dnevnog reda predsjedatelj će mu oduzeti riječ. U tom slučaju zastupnik više ne može sudjelovati u raspravi o toj temi dnevnog reda. … /Govornici govore u glas, ne razumiju se./… Molim? Ako nema veze s temom onda ok. Ja govorim o temi. Ja čitavo vrijeme govorim da nema veze o temi, a vi sad, cijelo vrijeme ja to objašnjavam jel. Da nema veze o temi o kojoj je ovdje dnevni red. Prema tome hoćete li vi govoriti ili gospodin Stazić o pauzi?
Ja vas lijepo molim ovako, gospodine predsjedniče. Gospodin Nenad Stazić je potpredsjednik Kluba zastupnika SDP-a. Mi smo tražili stanku 15 minuta. Nismo donijeli neke zaključke na tom klubu. Dakle, ovih 5 minuta sada ovdje obraćanja Saboru je prvenstveno da objasnimo zbog čega smo tražili stanku i koje smo zaključke kao klub donijeli. Pa vas lijepo molim da poštujete odluku kluba SDP-a i naše stavove će iznijeti ovdje Nenad Stazić.
Ovako, sada dajem riječ potpredsjedniku Kluba zastupnika SDP-a, gospodinu Nenadu Staziću u trajanju od 5 minuta.
Dakle, klub SDP-a je razmotrio novonastalu situaciju, klub SDP-a protestira što se po ne znam koji puta u ovom Saboru predstavniku kluba SDP-a oduzima riječ kada govori o važnim društvenim temama. Klub SDP-a nadalje smatra da je cinično upozoravati da se o temi o kojoj je ovdje govoreno u ime kluba treba raspravljati u okviru točke o imenovanju novog člana vijeća kada ta točka na dnevni red ne može ni doći, imenovanje, upravo zbog stvari na koje predstavnik kluba SDP-a upozoravao. Klub SDP-a nadalje smatra da je to jedna manipulacija kojom se onemogućava iznošenje bitnih stavova o društvenim događajima koji su u žiži interesa javnosti. Klub SDP-a je zabrinut što je u tijeku potpisivanje peticije predstavnika filmske struke, filmskih institucija, članova European Film Academy, istaknutih građana iz redova sveučilišne zajednice javne sfere European Film Directors iz Bruxellesa pod predsjedanjem Istvana Szaba koji koordinira ovu akciju na europskoj razini. Klub SDP-a je zabrinut što se cijela kulturna Europa diže na noge protiv ovakve nekulture HDZ-a. Klub SDP-a je nadalje zabrinut što je danas objavljen oglas koji nosi naslov "Javni zahtjev za obustavu političke blokade programskog vijeća HRT-a" kojeg je potpisalo 11 udruga civilnoga društva i 180 najuglednijih ljudi iz kulture. Tih 180 ljudi i tih 11 udruga i predstavnici europskih institucija izražavaju svoju zabrinutost zbog ponašanja HDZ-a na koje je ovdje upozoreno ili se pokušalo upozoriti prije nego što je oduzeta riječ. Klub SDP-a nadalje moli, ne moli nego zahtijeva, da se u raspravi u ovoj temi dopusti govoriti o bitnim činjenicama u ovom društvu koje opterećuju ovo društvo, koje ruše parlamentarizam, kojim se gaze zakoni. I da se sa predsjedničkog stola više ta rasprava ne ograničava. Slijedi nam pojedinačna rasprava, da se ta rasprava ne ograničava, jer će to biti pokušaj da se pokuša ušutkati glavna parlamentarna stranka. A klub SDP-a vam jamči da u tome uspjet nećete. Hvala vam.
Članak 209. Poslovnika Hrvatskog sabora predviđa kad zastupnik nije zadovoljan sa objašnjenjem ili sa mjerom koju je izrekao predsjednik ili predsjedatelj saborske sjednice može tražiti da o tome dostavi mišljenje Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav u roku 24 sata. Tako piše u Poslovniku. O mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Sabor odlučuje bez rasprave. Dakle, postoji poslovnička mogućnost da vi dovedete u pitanje moju odluku i da o tome raspravi Odbor za Poslovnik i politički sustav. To piše, ja ovdje tumačim ono što piše, a ne ono što bi netko htio čuti ili reći. Zatim čl. 210. kaže da govornik može govoriti o temi o kojoj se raspravlja prema utvrđenom dnevnom redu. Govornik ma tko on to bio. Dakle, sve ovdje piše i nemojte nas praviti, neću se izraziti čime, kad nam dovodite u pitanje poslovničku odredbu. Jer vi niste, osim u prvoj rečenici zato sam vas i pustio da govorite ne bili se vratili na temu o kojoj je riječ, međutim vi ste uporno nastavili jedno te isto govoriti. Van dnevnog reda i točke dnevnog reda koja je na dnevnom redu. Dakle, postoje sve poslovničke mogućnosti, ovdje nitko nije htio bilo što osim držati se dnevnog reda kojeg smo dužni se držati svi. Jer tako piše u Poslovniku. Ja sam vas 2,3 puta opomenuo vi ste nastavili istu stvar, čak ste počeli govoriti što sam ja ili netko rekao na klubu zastupnika HDZ-a što također nije tema ove točke dnevnog reda. I što sam ja ili meni netko rekao na mom klubu to se vas, gospodine Staziću, ne tiče. Razumijete? E sada, budući da je ovdje prije na vaše izlaganje bilo nekoliko ispravaka netočnog navoda, a kako sam ja dužan bio prije dati riječ za povredu Poslovnika i budući da je gospođa Opačić tražila riječ, nisam stigao dati riječ ovima koji su tražili ispravak netočnog navoda. Pa ću u skladu s Poslovnikom dati sada to. Razumijete? To piše isto u Poslovniku. Pa će biti prvi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moj netočan navod koji želim ispraviti sastoji se u tome da je gospodin Stazić ustvrdio i rekao da gospođa Vera Robić Škarica je prijedlog parlamentarne manjine, to je netočno, to je prijedlog Hrvatske udruge poslodavaca bio u onom mandatu kada, to je za Đuru Popijača bilo, ispričavam se, zabunio sam se.
Govornik se naknadno uključio./…prijedlog za novog članicu i člana nije na dnevnom redu, i to je ta stvar, i molim vas svedimo se na onu točku dnevnog reda koja je na dnevnom redu, kao što se to odnosi na ovu stranu tako se odnosi na ovu drugu.
Ako dozvolite predsjedniče, ja sam promašio sam ono što sam htio reći, ali mogu reći jedan dio … se sastoji u tome da se radi o grubom kršenju zakona, i to bih htio opovrći jer nikakvo grubo kršenje zakona nije u pitanju, u pitanju je ono što se zove da je stvarno moguć sukob interesa što proizlazi iz životopisa gospođe koji je sama napisala.
Hvala. Imamo sada još jednu povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. U ovoj raspravi krenuli ste dobro ali niste ustrajali u tome. Ja se slažem povrijeđen je članak 210. ako ste inzistirali na tome da to nije tema rasprave onda ste trebali gospodina Đakića prvo upozoriti što jeste napravili ali nakon toga kada ste vi nastavili trebali ste mu oduzeti riječ, što niste napravili, ja vas molim da se toga onda pridržavate.
Gospodine zastupniče, kao što sam gospodinu Staziću dozvolio da priča nekoliko minuta priča van teme tako sam i za ispravak netočnog navoda čuo što je htio ispraviti pa sam onda reagirao da to nije taj ispravak i nemojte me opominjati što ću ja učiniti ja ću učiniti ono što piše ovdje u Poslovniku i nemojte se brinuti zbog toga. Ja sam brže reagirao kod gospodina zastupnika Đakića nego kod gospodina zastupnika Stazića, pa zašto vi tada niste intervenirali da je van teme. Gospođa LUkačić je također imala ispravak netočnog navoda. Molim vas da se referirate samo isključivo na točku dnevnog reda o kojoj je riječ.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Stazić je rekao da zastupnici HDZ-a odbijaju poštivati zakon i prijedloge parlamentarne manjine. Ja samo želim reći da se to nikada nije dogodilo da zastupnici HDZ-a ne poštivaju ili odbijaju poštivati zakon, pa i u konkretnom slučaju na koji je mislio gospodin Stazić, dakle nemojte govoriti ono što nije točno, mi zastupnici HDZ-a itekako brinemo o poštivanju svih zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo još ispravaka netočnog navoda, gospođa zastupnica Suzana Bilić VArdić.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, kolega STazić je optužio u svojoj raspravi parlamentarnu većinu konkretno zastupnike HDZ-a da sprječavanjem imenovanja 11. člana Programskoga vijeća blokiraju izbor glavnog ravnatelja. Zbog Hrvatske javnosti i zbog svih ovdje treba jasno i glasno reći Programsko vijeće Hrvatske radiotelevizije broji 11. članova, i u sastavu od 10 članova može funkcionirati za izbor ravnatelja potrebna je dvotrećinska većina i ni na koji način ne stoji izrečena tvrdnja da bi se izborom 11. člana blokirao izbor glavnoga ravnatelja.
Dakle, nije riječ o izboru 11. člana nego razrješenju toga jednoga člana, molim vas, ako ćemo biti konzekventni onda budimo u okviru toga. I gospodin Boris Kunst također ispravak netočnoga navoda.
Gospodine predsjedniče, ispravkom netočnog navoda možete ispraviti samo ono što je zastupnik rekao ništa drugo. Ja bih htio u tom smislu, a to kolega Maras mora isto tako znati, pa onda o tome je riječ, moram reći da ova dva svoja ispravka netočnog navoda želim u jedan spojiti zato jer se jedan i drugi referiraju. Bilo je da je gaženje Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji što je netočno, zbog ovoga izbora i da se ne može na dnevni red doći izbor člana Vijeća HRT-a. Ja hoću samo tu upozoriti da Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji je jasno propisao da ukoliko klubovi zastupnika ne usuglase prijedlog svih kandidata odbor će utvrditi preostali broj kandidata vodeći računa o zastupljenosti itd., i tada Hrvatski sabor imenuje članove Vijeća Hrvatske radiotelevizije. Znači nema razloga da prijeti kolega Stazić zato što je predsjednik toga Odbora nego neka poštuje zakonsku proceduru, i neka Sabor glasa o kandidatima i on će izabrati tko će biti …
Hvala lijepa. Dakle, ovdje uopće nije riječ tko će predložiti, glasovati itd., jer kada to dođe na dnevni red onda će biti ovdje usvojeno i onda ćemo o tome raspravljati. Za sada je kaže prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Molim sve one koji su se ovdje javili za riječ, bez obzira u ime klubova ili pojedinačno da se drže točke dnevnog reda i da mogu govoriti samo o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Molim vas, nemojte mi, ja ne želim ekscese ovdje, ja želim držati se poslovnika. Dozvolite mi da se držim Poslovnika i molim nemojte se dalje kažem u tom pogledu širiti temu. Evo. Sada na klub je bilo, na raspravu potpredsjednika Kluba SDP-a gospodina Nenada Stazića bili su također ispravci netočnih navoda. Imali smo ispravke netočnih navoda i to je Odbor razriješio. Dakle, može se ispravljati netočni navod kada netko govori u ime kluba ali ne možete imati repliku na to izlaganju. 223a. stavak 5. molim vas sada ima ispravak gospodin Boris KUnst koji je apsolvirao to jedno i drugo, ima Ivanka Roksandić.
Ma, isto želim ovdje sve koje objede izrekao gospodin Stazić govoreći u ime Kluba, na račun Kluba HDZ-a, mi opetujem, ne raspravljamo o novom članu već o razrješenju starog člana Programskog vijeća još uvijek sada gospodina Popijača i sve što je izrečeno na račun Kluba HDZ-a ne stoji.
Hvala. Imamo gospođa Suzana Bilić VArdić također na tu raspravu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolega Kunst je ispravio, dakle ispravljam što je kolega Stazić rekao da se krše zakoni. Neću citirati što je kolega Kunst već rekao ali pozivam gospodina Stazića da prouči članak 18. stavak 6. zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, i kao predsjednik Odbora odredi ovu situaciju. Hvala lijepa.
Hvala. Dakle, nastavljamo sa raspravom o ovoj točci dnevnog reda na redu je Klub SDSS-a i gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Najprije bih htio zahvaliti kolegicama i kolegama koji su me pustili da govorim prije njih. Što se tiče ove točke dnevnog reda, oko razrješenja člana Programskog vijeća HRT-a jasno je da uobičajenim okolnostima je to za ovaj Sabor i njegove zastupnice i zastupnike rutinski posao koji se odradi bez osobitih rasprava samo na osnovi prijedloga nadležnoga odbora. Međutim, kako je stanje u vezi sa Programskim vijećem HRT-a i stanje u vezi sa samim HRT-om takvom nažalost taj posao danas za nas ne može biti rutinski. Iz toga razloga su razumljivi nesporazumi koji se događaju na relaciji koju smo vidjeli malo prije, između dijela zastupnika i samoga predsjednika Sabora. Oni su samo indikator toga stanja, jer kao što znamo Programsko vijeće je danas trebalo obaviti izbor novoga ravnatelja, jer Hrvatska radio-televizija djeluje sa vd-ima i djeluje sa okolnostima koje nisu nažalost takve da mi kao zastupnici u ime ovoga Sabora koji je osnivač i koji vodi brigu o tom javnom poduzeću možemo bez teškoća kazati prihvaćamo razrješenje bivšeg člana gospodina Popijača danas ministra odnosno člana u Vladi. Programsko vijeće danas nije izabralo novog ravnatelja, vjerojatno i zato što ono djeluje u nepotpunom i nekompletnom sastavu. I zato što djeluje u nepotpunom i nekompletnom sastavu naša je dužnost kolegice i kolege, gospodine predsjedniče, da što je moguće prije stvorimo pretpostavke da djeluje u kompletnom sastavu. I ovu priliku kod razrješenja staroga člana, treba iskoristiti da se to posebno naglasi. Mi smo do sada izgubili dosta vremena i danas je trenutak da kažemo da vrijeme više ne smijemo gubiti. U protivnom će Hrvatska televizija dospjeti u situaciju u kojoj je dospjela i Mađarska javna televizija, a to je ispod nivoa koji se može smatrati opravdanošću za djelovanje javnoga medija. U tom smislu mislim da je važno ovdje kazati da je Programsko vijeće HRT-a koje djeluje zato, a vodi brigu o kulturi govora na javnoj televiziji, financijskom poslovanju javne televizije i o samome programu javne televizije i naravno da bira ravnatelja i glavnoga urednika i njihove pomoćnike kada je posrijedi Hrvatska televizija ili Hrvatski radio, da su sada okolnosti takve da to Programsko vijeće ne može obavljati. A naš je dojam, ne samo na osnovi onoga što se sada može primijetiti u djelovanju Hrvatske televizije i radija nego na osnovi rasprava koje su se vodile pred nekim odborima ovoga Sabora, a prije svega pred Odborom za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i nepotpunom sastavu Odbora za informiranje i informatizaciju ovoga Sabora u kojem smo upozorili na činjenicu da je nivo kulture govorenja i kulture govora na Hrvatskoj televiziji zabrinjavajuće nizak, da je stupanj profesionalnosti u tom pogledu također zabrinjavajuće nizak. I s treće strane da je stanje financija tako da je zabrinjavajuće s obzirom na golem dug i s obzirom na dubioze koje u tome pogledu postoje kada je posrijedi poslovanje pojedinih segmenata toga važnog javnog medija. Ti zaključci su usvojeni na Odboru za ljudska prava i dan je rok od 6 mjeseci da se o njima raspravi. Međutim, kako Hrvatska televizija djeluje u prijelaznom razdoblju sa vršiocem dužnosti, a ne sa onim koji bi trebao odgovarati, mi se sada zapravo nalazimo u situaciji što nam je činiti. I ja gospodine predsjedniče, kolegice i kolege mislim da mi temu stanja na Hrvatskoj televiziji moramo uzeti ozbiljnije u raspravu nego li što je to samo pitanje staroga ili sutra novoga člana programskog vijeća. Da li ćemo to uraditi na odborima matičnim kao što su Odbor za ljudska prava i Odbor za medije ili ćemo to uraditi drugačije, ostaje na nama da o tome raspravimo. Ali mislim da nam je to dužnost zato da bismo sačuvali taj javni medij od devastacije koja se u njemu očito događa. I da zaključim i da ne prijeđem granicu o kojoj vi s pravom možete voditi računa u skladu s Poslovnikom, da zaključim, a to je da mislim da današnje razrješenje staroga člana mora biti povod zato da se po brzoj proceduri izabere novoga člana. I drugo, da se raspravi stanje na Hrvatskoj televiziji u pogledu onoga što mi to možemo, a to je pitanje programa, pitanje kulture govora, pitanje financiranja, a to znači i upravljanja financijama koje tamo postoje, jer je stanje u tom pogledu prema našim saznanjima i prema zaključcima koje smo imali od ranije alarmantno. I u interesu zaštite toga medija i javnoga poduzeća naša je obaveza da to uradimo što je moguće prije. Jer očito ima nekih kojima je interes da se ovakvo stanje prolongira što je moguće dulje, nama ovom Saboru, akterima političkog i javnog života to nije u interesu. Hvala vam gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa gospodine Pupovac. Slažem se da je ova tema zapravo sugerira jedno iniciranje šire rasprave o stanju na televiziji. I ja mislim da je to sasvim uredu. I da mi trebamo i u povodu i u povodu izbora toga 11. člana, ali i inače potreba da se raspravi o Hrvatskoj radio-televiziji i mislim da to treba ili da organiziraju adekvatni odbori ili da nađemo neku drugu formu, ali o tome svakako treba raspraviti. Ovoga puta mislim da trebamo se svesti na razrješenje ovoga člana, a preostaje ovo s čim se ja slažem da otvorimo o tome posebnu raspravu. Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Evo ovdje smo dobili ovaj kako se to zove Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije pa se onda ovdje kaže: "Razrješuje se gospodin Popijač dužnosti člana Programskog vijeća HRT-a na vlastiti zahtjev.". Pa u obrazloženju, Odlukom Hrvatskog sabora o imenovanju šest članova Programskog vijeća HRT-a od 12. listopada 2007. "Narodne novine" itd. gospodin Popijač imenovan je članom Programskog vijeća. Dana 19. studenog 2009. gospodin Popijač imenovan je na dužnost ministra gospodarstva, rada i poduzetništva. S obzirom da je člankom 18. stavkom 10. Zakona o HRT-u "Narodne novine" br. 25/03. određeno da članovi vijeća ne mogu biti dužnosnici sukladno članku 20. stavku 1. i 2. Zakona o HRT-u podnio, on je jednostavno toga razriješen, da ne čitam sada cjelokupno ovo obrazloženje. Jasno da je ovo logično, međutim bit je ono o čemu su i moji prethodnici govorili. Što će biti sa izborom gospođe Tomić? Vladajući vidimo otežu izbor gospođe Vere Tomić Rogić a isto bi bilo vjerojatno i sa nekim drugim prijedlozima opozicije samo da se sa jednom sigurnom većinom može izabrati novi ravnatelj Hrvatske radio-televizije. Danas smo bili svjedoci jednoga takvog pokušaja. On nije uspio, možda je najbolje da nije ali vidjet ćemo kako će se to odvijati u dogledno vrijeme. Činjenica je jedna, da onaj tko ima u ovoj zemlji moć nad Hrvatskom radio-televizijom taj na neki način ima i vlast ili gotovo da je ima. I gotovo bih se usudio kazati da onaj tko je ravnatelj Hrvatske radio-televizije u ovoj zemlji obnaša ili ima četvrtu, petu po moći najutjecajniju funkciju u našem društvu. I sad kao što kaže gospodin Pupovac umjesto da mi raspravljamo o prilikama na HRT-u koje su sve samo ne dobre ali opet HRT je javna televizija, televizija sviju građana i kao takve uz sve njene gubitke, međuljudske odnose ja tvrdim opet je i kao takva bolja od drugih televizija ali ipak će prije biti da će im prilike u dogledno vrijeme biti gore nego bolje ako što je moguće prije ne konstituiramo to vijeće o kojem su govorili gospoda iz kluba SDP-a, ako se što je moguće prije ne izabere ravnatelj, ako se financijski ne konsolidira kuća o čemu treba progovarati javno, otvoreno jer ako se ne varam samo od tih pretplata se ostvaruje prihod u istoj od gotovo 1 milijarde kuna i jasno je da treba jamčiti jednu punu neovisnost ili bolje rečeno profesionalnost istoj. Još jednom, Hrvatska radio-televizija ima problema. Po meni je ona najbolja televizija. Što su pokazali zadnji predsjednički izbori, to je vjerojatno jedan od rijetkih medija koji nije diskriminirao predsjedničke kandidate i to treba pošteno i priznati. S druge strane, vidimo da konstituiranje tog vijeća ili bolje rečeno izbor gospođe Tomić-Rogić kasni, rekoh prije i zašto, da bi netko na miru mogao izabrati ravnatelja Hrvatske radio-televizije. S druge strane, gospodin Popijač kako smo čuli od gospodina Stazića ako se ne varam je iz kvote opozicije. Koliko je on bio neovisan možda dovoljno govori da je na graju postao ministar iz kvote HDZ-a. Znači, toliko o tom famoznom vijeću, toliko o nečijoj neovisnosti. I po mom sudu kada već govorimo o tom vijeću bilo bi daleko bolje da se sve vrati na ona rješenja koja su u ovoj zemlji egzistirala do 2003. godine pa da i ovo vijeće imenuje i ubuduće Hrvatski sabor. Po meni bi to bilo bolje a o toj nečijoj neovisnosti neka se priča nekome drugome, ne meni, previše sam u ovome parlamentu da ne znam kako to funkcionira. Čitam između ostalog da neke otpremnine, recimo otpremnine na HRT-u dostižu iznos ... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] to spomenem. Neka ih i dobijaju. Ali zamislite da netko od nas dobije otpremninu od 360 ili 400 tisuća kuna. Pa s pravom bi mu glavu odrubili. Ali neka imaju, to me se ne zanima. Mi jasno govorimo o neovisnosti glede tih izbora. Međutim, sve mi to znamo, sve je stvar dogovora ovdje u parlamentu, u Saboru i kao što je bilo do sada za izbor sudaca Ustavnog suda tako će biti i sutradan i kada budemo postavljali vijeća ili opet neovisne eksperte koji će voditi javna poduzeća. Konačno, jednu "Podravku" su vodili isto tako nestranački ljudi, da ne spominjem njihova imena. I što sad? Jasno je da treba razriješiti gospodina Popijača. On obnaša funkciju ministra gospodarstva ali i izbor Vijeća Hrvatske radio-televizije treba što je moguće prije okončati. Konačno, ja bih se usudio reći da samo u jednom periodu je Hrvatska radio-televizija stvarno bila neovisna, u onom od 2000. do 2003. a prije i poslije toga sve da samo neovisna ne. Ali bez obzira na to ja sam rekao da mi je to draga televizija. Prije sam ih i pohvalio kako su sudjelovali u prošlim izborima. Želim vjerovati da će to biti i u buduće ali ono što svi znamo Hrvatska radio-televizija je moć, onaj tko vodi Hrvatsku radio-televiziju taj je jedan od najmoćniji ljudi u ovoj zemlji. I to mi svi u ovoj Sabornici za razliku možda od hrvatske javnosti jako dobro znamo i zato svi ovi prijepori koji su se pojavili i na diskusiju gospodina Stazića. Gdje je sad jedan problem nastao, što ja bih se usudio kazati da ovakvo vođenje ove sjednice kompromitira sam Sabor. Ovakvo vođenje ove sjednice tek stvara dojam da s izborom nešto nije u redu a manipulirati Hrvatskom radio-televizijom je potvrda da li smo kao društvo demokratsko, demokratska vlast, demokratska sredina ili sve podređujemo svojim stranačkim, privatnim i sličnim interesima. To sigurno nije dobro, to sigurno nije obećavajuće i od takve prakse vis a vis neovisnosti hrvatskih medija i demokracije u ovoj zemlji što je moguće prije treba odustati.
Dakle, cijelo vrijeme ste govorili o svemu samo niste da treba razriješiti jedan put ste spomenuli ovoga člana, a ja ponovo vas upozoravam da ovdje nema rasprave o nikakvim novim članovima ni ovlastima ni značaju direktora Hrvatske radiotelevizije. Na prijedlog gospodina Pupovca smo komentirali to da bi to doista trebalo raspraviti općenito stanje na televiziji, ali to nije za ovu točku dnevnog reda. Prema tome, ako vi, koje vođenje sjednice, jel u vođenju sjednice bila proceduralna poslovnička pogreška možda? Ako je, imate pravo tražit da se o tome očituje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Nemojte paušalno govorit o tome kako se ova, moja je dužnost i onoga tko ovdje sjedi da u skladu sa Poslovnikom vodi sjednicu, a ne u skladu sa bilo kojim navijanjem i bilo kojim interesima ovog ili onog. Ja se trudim da tako vodim sjednicu. Dokažite mi da nisam. Molim vas lijepo, pozivam sve ostale koji će raspravljati o ovomu da se svedu na ovu točku dnevnog reda. Kad bude rasprava o imenovanju i bilo čemu onda ćemo govorit o tome. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi je gospodin Kunst. Izvolite.
Dakle, cijelo vrijeme ste govorili o svemu samo niste da treba razriješiti jedan put ste spomenuli ovoga člana, a ja ponovo vas upozoravam da ovdje nema rasprave o nikakvim novim članovima ni ovlastima ni značaju direktora Hrvatske radiotelevizije. Na prijedlog gospodina Pupovca smo komentirali to da bi to doista trebalo raspraviti općenito stanje na televiziji, ali to nije za ovu točku dnevnog reda. Prema tome, ako vi, koje vođenje sjednice, jel u vođenju sjednice bila proceduralna poslovnička pogreška možda? Ako je, imate pravo tražit da se o tome očituje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Nemojte paušalno govorit o tome kako se ova, moja je dužnost i onoga tko ovdje sjedi da u skladu sa Poslovnikom vodi sjednicu, a ne u skladu sa bilo kojim navijanjem i bilo kojim interesima ovog ili onog. Ja se trudim da tako vodim sjednicu. Dokažite mi da nisam. Molim vas lijepo, pozivam sve ostale koji će raspravljati o ovomu da se svedu na ovu točku dnevnog reda. Kad bude rasprava o imenovanju i bilo čemu onda ćemo govorit o tome. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi je gospodin Kunst. Izvolite.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Netočna je vaša tvrdnja, gospodine Kajin, da način vođenja ove sjednice budi sumnju da sa izborom jedanaestoga člana Programskog vijeća nešto nije u redu. Način vođenja ove sjednice potvrđuje da s izborom jedanaestog člana Programskog vijeća nešto nije u redu, on potvrđuje da se ne poštuje zakon jer predsjednik Sabora ne dopušta da se o tome govori jer mu je ta tema neugodna i potvrđuje da način vođenja ove sjednice pokazuje da predsjednik Sabora ima potpuno različit odnos prema predstavniku kluba SDP-a ili prema predstavniku kluba koalicijskog partnera koji također govori izvan teme kao i ja, ali njemu ne oduzima riječ jer se to naprosto ne usudi.
Gospodine Staziću, ako mislite da ćete izazvat ponovo neke ovdje svađe varate se. Znam da ste ostavili živce doma i mislite da ćete nas ovdje maltretirati cijeli dan. Nećete. Naime, točno da nisam imao iste kriterije prema vama i prema recimo gospodinu zastupniku Đakiću jer sam vama dozvolio nekoliko minuta da govorite van teme, dva-tri puta sam vas opomenuo, ali sa ciljem da se vratite na temu. Međutim, vi ste u tome ustrajali s namjerom itd. Što se tiče gospodina Đakića, što vi prigovarate da ja nisam imao jednake kriterije, nisam. Njega sam samo jedanput opomenuo da se vrati na temu, a vas sam opomenuo tri puta pa utoliko bi trebao da se žali gospodin Đakić, a ne vi. Vi ste zlouporabili sve ono što ste mogli i što niste mogli. Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Evo želim ispraviti netočan navod gospodina Kajina koji kaže: samo vođenje ove sjednice … [[Govornica se ne razumije.]] Hrvatski sabor. To je netočno, jer predsjednik Hrvatskoga sabora koristi institute, samo institute propisane Poslovnikom o radu Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nadam se da je to većina mišljenja zastupnika, da se sjednica vodi u skladu sa Poslovnikom. Imamo sada još u ime kluba HDZ-a, gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja vjerujem da ću se uspjeti držati današnje teme, dakle ove točke dnevnoga reda, vrlo jasne i vrlo kratke točne dnevnoga reda. Naime, 12. listopada 2007. godine gospodin Đuro Popijač imenovan je članom Programskoga vijeća HRT-a. Obzirom da je gospodin Popijač 19. studenog 2009. godine imenovan za ministra gospodarstva, rada i poduzetništva u Vladu Republike Hrvatske više ne može obnašati dužnost člana Programskog vijeća HRT-a te je sukladno članku 18. stavak 10. gospodin Popijač podnio zahtjev za njegovo razrješenje na mjestu člana Programskog vijeća HRT-a. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije je zahtjev raspravio i predložio je Hrvatskom saboru ovu odluku o kojoj mi danas ovdje raspravljamo. Vrlo jednostavna i kratka odluka i kao što sam već napomenula, članak 18. Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji u stavku 10. jasno je rekao da članovi Vijeća Hrvatske radiotelevizije ne mogu biti državni dužnosnici. Stoga mi zastupnici kluba HDZ-a držimo da je ova odluka sukladna zakonu i mi ćemo je podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa, gospođo zastupnice. Na redu je pojedinačna prijava i gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Dosta je već ovdje bilo rečeno tako da ne bih se želio puno ponavljat, ali kao što je poznato da Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji da članovi Programskog vijeća ne mogu biti državni dužnosnici. Tako je magistar Đuro Popijač koji je obnašao funkciju predsjednika Programskog vijeća, kao što je to već rekao i kolega Stazić u svom uvodu, 19. studenoga 2009. imenovan na dužnost ministra gospodarstva. Činjenica je da je kolega Popijač bio iz parlamentarne manjine koja ga je predložila u to Programsko vijeće Hrvatske radio-televizije i da on nije bio blizak ni jednoj stranci, tako da eto i Vlada Republike Hrvatske očito je pokazala i time da vodi računa da u svoje redove dovede stručne ljude ne vodeći računa da li su oni u nekoj stranci ili isto tako nisu nigdje, znači vanstranački ljudi, pa je tako i Đuru Popijača imenovala za ministra u Vladi. Normalno da u tom trenutku njemu prestaje dužnost u Vijeću Hrvatske radio-televizije i ministar Đuro Popijač je u stvari sam podnio Odboru za informiranje, informatizaciju i medije zahtjev za svojim razrješenjem članstva u Vijeću, a što je i sukladno Zakonu Hrvatske radio-televizije. S obzirom da je u stvari to sve bilo u skladu sa Zakonom Hrvatske radio-televizije što se tiče zahtjeva za ostavkom gospodina Popijača mislim da tu nema nikakvih prepreka da Hrvatski sabor istu ne prihvati i da završimo sa ovom točkom dnevnog reda, jer se možemo samo ponavljati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo već je i kolegica Lukačić i kolega Kunst govorili su o tome da je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije raspravljao o ovome na svom odboru, da je gospodin Popijač podnio zahtjev eto sukladno zakonu da ga se razriješi, a ja ću samo spomenuti da je zadatak Programskog vijeća HRT-a između ostalog zastupati i štititi interes javnosti provođenjem nadzora, unapređenjem radijskog i televizijskog programa. Dakle, članovi Vijeća, a njih je 11 ne mogu biti, a sukladno Zakonu o HRT-u između ostalog državni dužnosnici, a to je u ovom slučaju imenovanjem na mjesto ministra u Vladi Republike Hrvatske postao gospodin Popijač. A jednako tako između ostalog ne mogu biti niti osobe koje obavljaju poslove zbog kojih bi moglo doći do sukoba interesa. Dakle, sve je provedeno sukladno zakonu, zakonu na koji se i pozivamo. A ja ću samo podsjetiti da je nakon parlamentarnih izbora 2003. godine Vlada predvođena HDZ-om pokazala jasan politički kontinuitet u pogledu zaštite rada HRT-a od političkog uplitanja, a to čini i danas. A ja bih samo voljela kada bismo počeli razlikovati i nekakvu kreativnu strastvenost od ovisnosti koja je sve jasnije izražena pa i u ovom Domu, a to se odnosi na to da se želi jednostavno stvoriti slika kako je sve što se radi, a u ovom slučaju sukladno zakonu loše. I ja se samo pitam kuda nas sve to poziva? Dakle, u ovom slučaju sve je bilo sukladno zakonu. Nema nikakvih prijepora da o ovome ovaj Dom donese odluku i jednako tako da se skreće s teme. Vidim da su neki zbog toga bili i nesretni, a u tom slučaju samo znamo da su ljudi, jer eto samo ljudi mogu biti nesretni. Ali kad slušam neke od kolega imam dojam da i njihove nesreće eto pa za cijeli autobus, pa dajmo malo više raspravljajmo o onome što je na dnevnome redu, da ovo ne ispadne sastanak bez dnevnog reda jer ovdje zaista nije bilo nikakvog razloga za polemiku. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ja ću isto samo kratko ponoviti ono što smo već svi u dosadašnjoj raspravi čuli. Magistar Đuro Popijač imenovan je 12. listopada 2007. godine, Hrvatski sabor ga je naime imenovao za člana Programskoga vijeća Hrvatske radio-televizije. 2009. godine 23. lipnja većinom glasova izabran je za predsjednika Programskoga vijeća Hrvatske radio-televizije jer je dotadašnji predsjednik Programskoga vijeća gospodin Zdenko Ljevak otišao na novu dužnost ravnatelja Agencije, odnosno i predsjednika Vijeća Agencije za elektroničke medije. Iz poznatih razloga 19. studenoga kada je magistar Popijač imenovan članom hrvatske Vlade odmah je sljedećega dana sukladno Zakonu o Hrvatskoj radio-televiziji podnio zahtjev da ga se razriješi sa ove funkcije. Vidimo da je i sve ovo vrijeme Zakon o Hrvatskoj radio-televiziji o izboru i radu članova Programskoga vijeća funkcionirao i ne vidim razloga da ova rasprava današnja o razrješenju Programskoga vijeća Hrvatske televizije magistra Đure Popijača na vlastiti zahtjev oduzima ovoliko vremena i budi emocije koje nisu potrebne kod jedne tehničke odluke koju predlažem i podržavam da je donesemo i jednoglasno izglasamo. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak i jednu repliku. Prvo ispravak gospodin Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravio bih netočan navod kolegice Bilić Vardić koja je rekla da ne vidi razloga zašto je bila ovakva rasprava. Jedan od razloga koji možete vidjeti nalazi vam se u novinama. To je javni zahtjev za obustavu političke blokade Programskog vijeća HRT-a. To je jedan razlog. Jedino mislim da možda HDZ taktizira za ovog oporbenog člana Programskog vijeća jer se priprema da će uskoro biti oporba pa možda to bude neki po vašoj volji. Zahvaljujem.
To je mišljenje da HDZ taktizira. To nije ispravak netočnog navoda. Jel' tako? Izrazili ste mišljenje da HDZ taktizira. To nije ispravak netočnog navoda. Gospodin Stazić, replika.
Kažete kolegice Bilić Vardić da ne vidite razloga da ova rasprava ovoliko traje i da poprima tonove koje poprima. Vi ovo smatrate tehničkim rješenjem? Vi biste jednim tehničkim rješenjem prešli preko činjenice da 180 kulturnih radnika u ovoj zemlji upozorava da u ovom Parlamentu, a i na vas se odnosi kršite zakone, rušite parlamentarizam, da se zalažete za struku vječito, a kad vam struka ponudi poštenog čovjeka onda ga izabrat nećete. To nije tehničko pitanje. To je suštinsko pitanje. To je pitanje načina na koji vodite ovu zemlju. Predsjednica HDZ-a i premijerka gospođo Bilić Vardić svaki dan se poziva na poštivanje zakona, na potrebu poštivanja zakona. Pa ja nju sada pozivam da vas i ostale u klubu HDZ-a autoritetom predsjednice stranke natjera da poštujete zakon, da dokaže da joj je stalo do tih zakona na poštivanje kojih se svaki dan poziva. Nije ovo tehničko pitanje. I nemojte krizu koju ste izazvali u Parlamentu, i na televiziji jer nije izabran ravnatelj svoditi na tehničko pitanje. Time pokazujete i da vam nije stalo do ovog društva, ni do televizije, ali da vam nije stalo ni do Parlamenta, ni do načina na koji obavljate svoju zastupničku dužnost.
Molim vas, uzalud je opominjati vas gospodine Staziću pa ćemo tu stvar uzeti kao prirodnu nepogodu. Uzet ćemo vas kao jednu nepogodu i molim vas nemojte odgovarati na ova pitanja, jer nije točka dnevnog reda. Ovdje se govori o razrješenju člana, a ne što bi trebalo. Nisam ja za vas ti, nego vi. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma gospodine Staziću, kako vam se da, ma kako vas se da čovječe Božji. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zato što jeste prirodna nepogoda, ma kako ja morao biti ovdje ne znam kakav. Čovječe Božji, prekinite razgovarati o točki dnevnog reda koja nije na dnevnom redu. I zato ste prirodna nepogoda. Ma daj, toga je više dosta! Gospođi Bilić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Ponovit ću kolegi Staziću da današnja točka razrješenje člana Programskoga vijeća Hrvatske radiotelevizije je tehnička odluka i vaše je pravo da mislite što hoćete. Drugo, nemojte prijetiti u ovome Hrvatskome saboru ni meni, tim više jer trebate biti džentlmen. Nemojte prijetiti predsjedniku Hrvatskoga sabora i nemojte nas pozivati i prozivati na poštivanje zakona. Gospodine Staziću, točno je što ste rekli da predsjednica hrvatske Vlade i predsjednica Hrvatske demokratske zajednice gospođa Jadranka Kosor svaki dan poziva na poštivanje zakona Republike Hrvatske. Pa ću jednako tako i ja vas gospodine Staziću, predsjedniče Odbora za informiranje, medije i informatizaciju, pozvati na poštivanje članka 18. Zakona o Hrvatskoj televiziji, stavka 6. koji kaže ukoliko klubovi zastupnika ne usuglase prijedlog svih kandidata odbor će utvrditi preostali broj kandidata vodeći računa o jednakoj zastupljenosti kandidata koje predlažu klubovi saborske većine, odnosno saborske manjine. Pametnome dosta. Hvala lijepa.
Dakle, problem je samo u poštivanju zakona, o ničem drugom, i Poslovnika Hrvatskog sabora. Dame i gospodo, imamo još dva govornika za ovu točku dnevnog reda, pa možda bi bilo najbolje da ipak to završimo. Pa evo na redu je gospođa zastupnica i potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam ujedno i članica Odbora za informiranje koji je nadležno saborsko tijelo i u kojem je započeta ova rasprava oko toga što je po zakonu, a što nije. Međutim ja neću danas o tome, ja ću doista o točki dnevnog reda i o razrješenju gospodina Đure Popijača. Naime, kad je oporba predlagala gospodina Đuru Popijača da bude član vijeća HRT-a, vodili smo računa o zakonskim uvjetima koji se postavljaju u odnosu na postavljanje pojedinog člana vijeća, vodili smo računa o … [[Govornica se ne razumije.]] i minulom radu kako se to kaže ili onome što je karakteriziralo Đuru Popijača u njegovom dosadašnjem radu i predložili njega kao čovjeka za kojeg smo držali da će znati štititi javni interes Hrvatske radiotelevizije, ali da će i u tom vijeću koje sastoji od različitih ljudi, različitih interesnih skupina, različitih profila, ali koji svi imaju zajedničku zadaću, da će znati funkcionirati na pravi način i da će znati dati svoj doprinos da to vijeće doista i odrađuje svoj posao, da doprinosi jačanju javne televizije, promoviranju javnog interesa, ali isto tako i funkcioniranju javne televizije kroz zadaću vijeća da postavlja ključne ljude, odnosno imenuje ključne ljude koji vode Hrvatsku radioteleviziju. Pokazalo se da smo u pravu, jer su i kolege u vijeću izabrali kolegu Popijača da bude predsjednik tog vijeća, i on je doista kao predsjednik tog vijeća pokazao upravo te odlike koje trebaju, ne samo članu vijeća, nego predsjedniku vijeća. On je vodio uspješno to vijeće u razdoblju u kojem ga je vodio. I šta se onda dogodilo? Hrvatska udruga poslodavaca i hrvatska Vlada u pokušajima da izvuku Hrvatsku iz krize predlože Đuru Popijača da ode u hrvatsku Vladu i da svojim posobnosti, svojim iskustvom i svojim karakteristikama, kao što je to radio u vijeću HRT-a, doprinese radu hrvatske Vlade. Međutim, događa se nešto čudno. Taj uspješni čovjek kojeg je istina Bog ista ta Vlada smijenila sa mjesta direktora FINA-e, svojedobno optužujući ga teško za manipulacije i zloupotrebe koje naravno nisu nikad niti dokazane, niti su bile utemeljene, ne koristi snagu i vrijednost Đure Popijača. Čitamo po novinama da on ne smije javno govoriti na sjednicama hrvatske Vlade jer je u neskladu i u sukobu s ministrom financija. A saznajemo da Hrvatska udruga poslodavaca, čiji je on donedavno bio direktor sprema nekakve prosvjede protiv njega, jer on se navodno ne ponaša onako kao što se ponašao kad je bio poslodavac. Da ne nabrajam dalje, njegova uloga u Vladi očito dolazi u pitanje, njegova efikasnost i njegovo zalaganje dolazi na taj način u pitanje, ako je slijediti po onome što su poruke … [[Govornica se ne razumije.]] , ne u onu nepotpisane, ali … [[Govornica se ne razumije.]] poruke koje dolaze iz Vlade. I sad se ja ustvari pitam, da li odluka o razrješenju Đure Popijača kao člana Programskog vijeća prava odluka? Možda bi bilo bolje da mi njega razriješimo dužnosti ministra, jer očito da tamo ne može napraviti ništa od onoga što je on kao poslodavac ili predstavnik poslodavaca zamislio. Možda bi bilo bolje da mi njega vratimo u Programsko vijeće, pa da on svojim autoritetom i svojom pomirljivošću doprinese tome da se odblokira jedno neprihvatljivo stanje koje je posljedica nefunkcioniranja ili blokade unutar samog vijeća HRT-a, i da na taj način dođemo do pravog ravnatelja, da dođemo do pravih funkcija, da se više kroz vršitelje dužnosti ne dovodi i ne ugrožava opstojnost, a u ovom slučaju gospodarska, financijska opstojnost HRT-a, jedne izuzetno važne državne institucije, javne institucije, ali za koju je odgovoran ovaj Sabor, ne Vlada nego ovaj Sabor. Institucije u kojoj ima 3 tisuće zaposlenih i svi su odreda nezadovoljni, svi su nezadovoljni s ovim rješenjem. Vjerojatno ste svi svjesni toga, od kamermana, portira, službenika, novinara, urednika, svi su nezadovoljni stanjem na HRT-u i umjesto da se mi potrudimo, da nađemo konsenzus, da se odblokira to jedno stanje u kojem jedna mala interesna grupica očito ne prihvaća razgovor i argumente i možda bi stvarno bilo bolje da mi ne razriješimo gospodina Popijača nego da ga razriješimo velim funkcije u Vladi, da ga vratimo u vijeće i da tamo bar odradi dobar posao za budući demokratski razvoj RH. Gledajući sve ovo što se događa, kako se to, kako se utabore neki, odnosno ukopaju na mjestu pa neće popustiti, a ustvari se blokira puno, puno važnije stvari. Nisu tu u pitanju i nisu važni naši politički interesi, SDP-a i HDZ-a. Gospodo draga, blokira se i dovodi se u pitanje opstojnost jedne velike važne, javne institucije. Dajte to shvatite, pustimo na stranu ovo. Mislim ako Đuro Popijač ne odgovara u Vladi, kao što možemo u zadnje vrijeme čitati, nek se lijepo vrati u vijeće. Bit će u stanju voditi to vijeće pa ćemo vidjeti kako će dalje biti. Eto, hvala.
Hvala. Međutim mi imamo točku dnevnog reda koju je potpisao predsjednik Odbora Nenad Stazić da se razriješi član, on, a ne da ostane. Jer ako vi imate neko drugo mišljenje da ostane u međuvremenu bi trebao doći novi prijedlog. Prema tome, nije došao mi raspravljamo o ovom prijedlogu. A što možemo? Mi raspravljamo o točki dnevnog reda. U tome je ta stvar. Imamo 2 ispravka netočnog navoda, to je gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Pa evo gospodine predsjedniče ispravljam 2 netočna navoda, a oba se odnose na isto pitanje. Vlada ne koristi slavu Đure Popijača i njegova uloga u Vladi dolazi u pitanje. Može biti da bi ovo prije bila povreda Poslovnika, a ne ispravak netočnog navoda jer je gospođa Antunović govorila o ulozi gospodina Popijača u Vladi, a ne o ulozi gospodina Đure Popijača u Vijeću HRT-a i njegovom razriješenju. Nije točna ni jedna ni druga konstatacija koju vi potkrepljujete novinskim natpisima. Njegova uloga je itekako valorizirana i radi kao ministar sasvim solidno svoj posao.
Gospodin Frano Matušić, ispravak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa netočan je navod, a rekao bih gruba neistina da gospodin Đuro Popijač ne smije javno govoriti na Vladi. To je totalna izmišljotina, neistina. Što dalje reći o tome nego optužiti ministra da ne može govoriti na Vladi. Mislim to je jednostavno takva gruba neistina da jednostavno čovjek se pita ima li smisla uopće slušati takve istupe? Druga stvar, kolegice, nije Đuro Popijač izabran da bi bio ministar poslodavaca. Nije on izabran za ministra gospodarstva samo da štiti interese poslodavaca. On pokriva puno šire područje i puno drugih grupacija koje su vezane uz gospodarstvo i nemojte onda očekivati od ministra gospodarstva da štiti samo interese jedne grupacije. Kao što ste rekli on nije ispunio očekivanja poslodavaca. Prema tome nema razloga na takav način komentirati.
Imamo još gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ja ću vrlo kratko da ne uzimam više od pauze. Na početku bih samo se osvrnuo jednom rečenicom na to da nije dobro, vi ste čovjek velikog životnog iskustva, ali nije dobro i po mojem mišljenju predsjednik Sabora ne bi trebao dijeliti lekcije zastupnicima pa i onda kada ga isprovociraju. Jer tu ipak treba zadržati jedno dostojanstvo, jednu razinu, a ne dovikivati se sa zastupnicima. Jer zastupnici u svojoj raspravi ponekad mogu otići i malo u jednu dramatiku, u jedan način interpretacije, ali predsjedavajući, a pogotovo predsjednik Sabora ne bi smio onda dovikivati "Ma daj",
Nemojte mi dijeliti lekcije molim vas! Niste za to nadležni.
Ja samo vas, nisam nadležan, ali vas upozoravam na to.
Ma ne trebate me upozoravati.
Evo sada ću reći 2 rečenice samo o ovome razrješenju. Kada razrješujemo ministra Đuru Popijača neke stvari su neosporne. Znači, on je ministar i ne može biti više član Vijeća HRT-a., ali u trenutku razrješenja još neke činjenice su neosporne. Kao što je npr. da je HTV definitivno u jednom kolapsu. I financijskom, što govore o podacima koliko je manjak prihoda, koliko je gubitaka ostvareno u ovoj godini. I s druge strane u programskoj što govori o padu gledanosti određenih emisija, promjeni urednika koji jednostavno nisu odgovorili onim potrebama koje HTV i javna televizija treba. Znači dok razrješujemo jednog člana HTV je u kolapsu i on ne uspijeva, odnosno vijeće ne uspijeva danas izabrati novog ravnatelja HTV-a jer nema dovoljno članova. I što mi u toj situaciji radimo? Znači, razriješili smo, odnosno razrješavamo jednog člana, ali pritom, ne mi nego vladajuća većina, HDZ, onemogućava izbor novog člana kojeg legitimno ima pravo predložiti oporba i nakon toga ga Sabor bira što je uobičajena demokratska procedura. Znači, nekome odgovara da HTV bude u ovakvoj situaciji koja je i nekome odgovara da se ne izabere novi ravnatelj HTV-a što vidimo danas prilikom ove rasprave o razrješenju da natječaj nije uspio, da se ide u novi natječaj. S druge strane u isto to vrijeme, znači dok jedan natječaj ne uspijeva, a mi razrješujemo Đuru Popijača, HTV vode ljudi koji su jednostavno pa ponekad i neprepoznatljivi na televiziji. Znači, rade tamo godinu dana su u medijima, a dobili su priliku upravljati jednom velikom javnom kućom, novinarskom kućom koja bi trebala biti od primarnog interesa svim građanima RH pa i nama saborskim zastupnicima. A kome je dame i gospodo u biti u interesu? Pa vrlo jednostavno je to zaključiti. Tko ne želi da se danas izabere novi član Programskog vijeća? To je vladajuća većina i radi političku blokadu HTV-a. Dok razrješujemo Đuru Popijača, HDZ radi političku blokadu HTV-a, odnosno ne želi imenovati novog ravnatelja, ne želi da postoje mogućnosti da se imenuje novi ravnatelj. Vjerojatno nezadovoljna što nema svog kandidata među kandidatima za ravnatelja HTV. i to se sve dešava dame i gospodo danas kada razrješujemo Đuru Popijača sa ove dužnosti i apsolutno u ovom trenutku razrješenja Đure Popijača podržavam javni apel od 14 udruga 180 javnih djelatnika koji su ustali protiv ovakve blokade HTV-a od strane HDZ-a isključivo zbog toga što nemaju svog kandidata među kandidatima za ravnatelja HTV-a pa je trebalo blokirati taj izbor i pustiti novi proces da bi se onda našao podoban čovjek koji će onda voditi HTV dalje. Nedopustivo ponašanje, Parlament to ne bi smio raditi, parlament bi trebao štiti interes Hrvatskih građana i kroz taj interes Hrvatskih građana zaštititi javnu televiziju HTV. Hvala lijepo.
Gospodine zastupniče, vi ste ovdje raspravljali da se ne prihvaća prijedlog za imenovanja novog člana, nije na dnevnom redu, razumijete? Ma razumijete li vi da ovaj prijedlog je podnio gospodin Stazić, ovdje, mi o njemu raspravljamo. Neka gospodin Stazić u ime Odbora predloži imenovanje toga novog člana, mi ćemo o tome ovdje raspraviti, o čemu vi govorite ovdje čitavo vrijeme, i kada vas ja na to opominjem vi kažete da bih ja trebao biti ne znam kakav god. Vi čitavo vrijeme ovdje govorite izvan točke dnevnog reda. Ma ja vam kažem da govorite jeste li vi vidjeli ovdje da je predložen novi član? Niste. E pa o tome ne možete govoriti, nego o razrješenju postojećeg i nemojte me onda opominjati i držati mi o tome predavanja kada se ja držim dnevnog reda i kada se ja držim Poslovnika Hrvatskoga sabora. Molim vas lijepo. Što želite postići s time? Jesam li ja u bilo čemu ovdje povrijedio bilo što? Ne možete mi odgovoriti jer nemate što odgovarati, ja vam kažem to čovječe Božji. Izvolite, ispravak netočnog navoda najprije gospođa Dubravka Šuica.
Više netočnih navoda je bilo gospodine predsjedniče, prvi, ne želeći biti vaš odvjetnik ali predsjednik Sabora ne bi trebao dijeliti lekcije, to je bio prvi navod gospodina Marasa. Predsjednik Sabora je dužan pratiti rad sjednice i sukladno Poslovniku opominjati ako se ne držimo dnevnog reda. To je prvi ispravak, cijeli dan o tome raspravljamo. Dalje ste naveli u više navrata vladajuća većina ne želi da se izabere ravnatelj televizije, vladajuća većina nezadovoljna što nema svog kandidata, to su vaše paušalne ocjene, to su vaše insinuacije, vladajuća većina i HDZ s partnerima u našem Odboru se držao zakona i držimo se isključivo zakona, sve ostalo su vaše želje za nekom političkom promocijom i dobivanja poena od strane nekih grupacija.
Hvala. Ispravak gospodin Markovinović.
Unatoč odlasku gospodina Popijača nije točan navod da je televizija zbog toga u kolapsu, jer od 11 članova sada postoji 10, za izbor ravnatelja treba 8, ali treba samo reći da ovo nije kolaps nego to odraz primjene Zakona o televiziji čiji je autor član SDP-a i koji ste vi kada je prihvaćen najavljivali kao revolucionaran, demokratski ali prije svega podoban za SDP.
Ispravak gospodin potpredsjednik Jarnjak.
Gospodine predsjedniče, nije točno da je vladajuća većina protiv izbora novog člana Vijeća, jer on nije niti na dnevnom redu i ne znam kako ste vi došli do konstrukciju koju ste ovdje iznijeli da je vladajuća većina protiv nečega što uopće nije na dnevnom redu. Ja bih vas molio da prestanete se sa svima dovikivati i dogovarati i meni kada sam predsjedavao ste dovikivali. Vi stvarno držite svima lekciju, to je neprimjereno. Moram vam reći, dakle to jednostavno nije točno jer ste vi promašili temu i mogao vam je predsjednik uzeti, mislio sam da dam povredu Poslovnika da kažem da vam je trebao oduzeti riječ jer vi niste se držali teme ovdje, ali uredno svima držite lekciju.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema ovdje predlagatelja, nema završne riječi. O tome odlučivat ćemo u skladu sa Poslovnikom kada se ispune uvjeti. A sada najavljujem da ćemo imati nastavak sjednice u 15 sati i 30 minuta sa točkom dnevnog reda Izvješće o roku dovršenja dubinske analize Hrvatskog turizma, satelitske bilance Hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma. Dakle, u 15 sati i 30 minuta. Hvala i prijatno svima. Prelazimo na Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog odluke prihvaćen je većinom glasova, 116 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije.
Kolegice i kolege zastupnici nastavljamo s poslijepodnevnim radom današnje sjednice i to sa točkom 3. dnevnoga reda koja glasi - Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma Podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 111. Poslovnika Hrvatskoga sabora i zaključka Hrvatskog sabora od 17. srpnja 2009. godine. Prijedlog akta primili smo poštom. Raspravu su proveli Odbor za turizam i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješće sa sjednice odbora primili smo na klupe na sjednici. Predstavnik predlagatelja ovdje je s nama državni tajnik u Ministarstvu turizma, gospodin Branko Grgić. Želi li on uzeti uvodno riječ? Da. Izvolite gospodine državni tajniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, cijenjeni saborski zastupnici. Naime, postojeća strategija razvoja turizma obuhvaća period od 2010. godine, a u mandatu ove Vlade predviđeno je donošenje najvažnijih strateških dokumenata, dubinska analiza stanja u sektoru, strategija i glavni plan razvoja te satelitska bilanca turizma. Ministarstvo turizma je već u travnju 2008. godine formiralo radnu skupinu i 14 podskupina operativnih koji su bili zaduženi za lociranje problema, iznalaženje rješenje usporedno s našom konkurencijom. U predstavničkim tijelima bili su zastupljeni predstavnici Hrvatske udruge poslodavaca, sindikati, Komora, sve strukovne udruge, dakle cijeli turistički sektor. Mi smo u ministarstvu ocijenili i počeli pregovarački postupak javne nabave sa Institutom za turizam kao institucijom koja je kompetentna i koja je ekipirana za obavljanje te dužnosti. Međutim, poništeni su rješenjem Državne komisije za kontrolu postupaka poništena je javno pregovaranje tako da sredstva 2008. godine nisu potrošena. U međuvremenu, zajedno sa Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture donijeli smo strategiju razvoja nautičkog turizma za razdoblje od 2009. do 2019. godine. U međuvremenu 2009. godina je godina svjetske gospodarske krize koja je zahvatila i turizam. Došlo je do preraspodjele prioriteta unutar ministarstva kao i preraspodijele unutar sredstava državnog proračuna. Tako da nam je prioritet u 2009. godini bio promidžba hrvatskog turizma i povećanje konkurentnosti hrvatskog turizma u odnosu na izradu strateških dokumenata. Isto tako 2010. godina je godina kada očekujemo još težu godinu što se tiče turizma. Također i zbog smanjenja sredstava državnog proračuna, a i zbog preraspodijele ponovno prioriteta dali smo prioritet promidžbi hrvatskog turizma kako bi hrvatski turizam bio što konkurentniji na svjetskom turističkom tržištu. U sadašnjoj fazi smo fazi raspisivanja javnog natječaja za izrade strategija i glavnog plana razvoja hrvatskog turizma. Što se tiče satelitske bilance ona je započeta 2006. godine i zamišljena je kao jedan etapni, višegodišnji kontinuirani projekt. Predviđena da nam da odgovor o ovisnosti hrvatskog turizma o uvozu. Nositelj tog programa je Hrvatski institut za turizam u suradnji sa Ministarstvom turizma, Državnim zavodom za statistiku, Ministarstvom financija i Ekonomskim institutom u Zagrebu. Smatramo, procjena je da je u prvom kvartalu 2011. godine ćemo imati dovršenu satelitsku bilancu. Hvala.
Hvala državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora? Da. Kolega Rošin, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora raspravio je na 28. sjednici održanoj 3. veljače 2010. godine izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. siječnja 2010. godine. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo na temelju čl. 140. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetno izvješće kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno je predstavnik predlagatelja istaknuo značaj turizma kao jednog od pokretača razvoja gospodarstva u RH te važnost izrade nove razvojne strategije i drugih strateških dokumenata budući da postojeća strategija razvoja hrvatskog turizma obuhvaća razdoblje do 2010. godine. Naime, kratki pregled svih aktivnosti vezanih uz izradu satelitske bilance turizma, izradu dubinske analize stanja u sektoru turizma i ugostiteljstva te strategije i glavnog plana razvitka hrvatskog turizma. U raspravi na odboru naglašeno je da RH ima atraktivna turistički potencijal te da turizam značajno pridonosi gospodarskom rastu RH. Ukazano je na važnost stvaranja okvira za razvoj kvalitetne turističke ponude i konkurentnosti hrvatskog turističkog tržišta planiranjem i većeg iznosa sredstava državnog proračuna za Ministarstvo turizma. Ocijenjeno je da je cjelovito sagledavanje stanja u sektoru preduvjet izrade nove razvojne strategije i odgovornog i učinkovitog upravljanja turističkim potencijalom. Ali je postavljeno pitanje u kojoj mjeri izrada strateških dokumenata iziskuje angažiranje drugih subjekata, provođenjem postupaka javne nabave, a u kojoj mjeri se na njihovoj izradi mogu angažirati samo Ministarstvo turizma te iskoristiti raspoložive podatke u jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 glasova za, 4 glasa protiv i uz 1 glas suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka: prihvaća se izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma. Zahvaljujem.
Hvala lijepo kolegi Rošinu u ime Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo. U ime odbora za turizam? Da. Izvolite kolega Brkarić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege Odbor za turizam Hrvatskog sabora na 26. sjednici održanoj 3. veljače 2010. razmotrio je izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. siječnja 2010. Odbor za turizam raspravio je predmetno izvješće na temelju članka 69. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Uvodno je gospodin Robert Pende, ravnatelj u Ministarstvu turizma, rekao da je izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma koje je Hrvatskom saboru uputila Vlada, proizašlo kao zahtjev matičnog Odbora za turizam te potom izvijestila Odbor pojedinačno svakom od spomenutim dokumenata. Posljednja Strategija razvoja Hrvatskog turizma obuhvaća razdoblje do 2010. te je potrebno prići izradi nove strategije, s obzirom na kompleksnost izrade kao i negativne utjecaje recesije globalnih razmjera koje su također pogodile turizam došlo je do redefiniranja prioritete odnosno preusmjeravanja raspoloživih sredstava državnog proračuna za nabavku izrade strateških dokumenata na prioritetnije prije svega promidžbene aktivnosti. Slijedom navedenog nije moguće preciznije definirati rokove dovršetka nove Strategije razvoja turizma čija će realizacija prvenstveno biti vezana za proračunske mogućnosti. Što se pak tiče dubinske analize čiju je izradu Ministarstvo turizma provjerilo Institutu za turizam, gospodin Robert … ravnatelj u Ministarstvu turizma ... pri Ministarstvu turizma ustrojena je radna skupina za svako od definiranih 14 problemskih područja, također su oformljene i operativne podskupine u čiji će rad biti uključeni pored predstavnika tijela državne uprave i drugih državnih institucija, predstavnici strukovnih udruga. Rad na izradi dubinske analize planiran je na takav način da se za svako od poglavlja pripremi posebna analiza na kraju i završni dokument koji bi kao takav objedinio sva realizirana područja i u konačnici rezultirao prijedlogom aktivnosti i mjera koje bi se trebale implementirati u svrhu unapređenja konkurentnosti sektora. Međutim, također zbog limitiranih proračunskih sredstava imaju u vidu procjenu o izuzetno zahtjevnoj turističkoj 2010. godini ponovno … namijenjenoj pojačanoj promidžbi a tek su minimalna sredstva planirana na stavci namijenjenoj izradi studija i projekata u turizmu, … tome nije moguće precizno definirati rok završetka dubinske analize. Na preporuku Europske komisije 2006. godine počela je izrada eksperimentalne satelitske bilance turizma koja se u 160 turističkih zemalja izražava na jedinstven način. Dokument eksperimentalne satelitski račun turizma Republike Hrvatske za 2007. biti će dovršen u prvom kvartalu 2010. godine, dok se konačni rezultati izrade satelitske bilance planiraju za 2011. godinu. U raspravi članova Odbora istaknuta je potreba za što skorijim dovršenjem spomenutih dokumenata koji predstavljaju temeljnu okosnicu budućeg razvoja turizma neovisno o nedostatku potrebnih financijskih sredstava koja bi se trebala za ovako važne stvari osigurati putem rebalansa proračuna. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam jednoglasno je odlučio predložiti Hrvatskom saboru da prihvati Izvješće o roku dovršenja dubinske analize Hrvatskog turizma, satelitske bilance Hrvatskog turizma i strategije razvoja Hrvatskog turizma. Odbor za turizam se založio da se ubrza dovršenje izrade Nacionalnog strateških planskih razvojnih dokumenata dubinska analiza Hrvatskog turizma, satelitske bilance i strategije kao da se u proračunu osiguraju potrebna financijska sredstva za njihovo dovršenje. Hvala.
Hvala lijepa. Čuli smo izvjestitelja Odbora, prelazimo na raspravu u ime klubova zastupnika. U Ime Kluba HDZ-a uvaženi kolega zastupnik Gari Capelli, izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je dakle Izvješće o roku dovršenja dubinske analize Hrvatskog turizma, satelitske bilance Hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma. Naime, navedeni nacionalni strateški planski razvojni dokumenti te planski razvojni dokumenti nižeg ustroja predstavljaju dakle temeljni okvir za učinkovito upravljanje razvojem te je stoga programom Vlade Republike Hrvatske predviđeno donošenje spomenutih strateških dokumenata. Kao što smo čuli Ministarstvo turizma je 2008. godine započelo sa pripremom za izradu dubinske analize stanja u sektoru turizma i ugostiteljstva koja bi trebala biti podloga za izradu strategije i glavnog plana razvitka Hrvatskog turizma za iduće kako srednjoročno tako i dugoročno razdoblje. Osnovane su radne skupine i operativne podskupine u čijem su radu pored dakle predstavnika tijela državne uprave i drugih državnih institucija, Hrvatske udruge poslodavaca, sindikata i komora sudjelovali i predstavnici strukovnih udruga, usvojeni su brojni projekti poput Hrvatskog proizvoda za hrvatski turizam, eksperimentalne satelitske bilance turizma. Kada smo kod, kada spominjemo satelitsku bilancu turizma možemo reći da je ona pokrenuta 2006. godine na preporuku Europske komisije, dakle za izradu takve satelitske bilance, ona je bila jedna od zadaća u okviru priprema Republike Hrvatske za ulazak u Europsku uniju kao i preporuci Eurostata da bi mogli imati međunarodna mjerila za učinak u turizmu tako da bi se i konačno kada se uspoređujemo sa drugim zemljama mogli mjeriti po tim međunarodnim standardima ako možemo tako i reći. Cilj dubinske analize stanja u sektoru turizma i ugostiteljstva je analizirati stanje turizma prema definiranim problemskim područjima uključujući i usporedbu Hrvatske prakse prema dostupnim podacima nama konkurentskih zemalja a radi boljeg sagledavanja tržišne pozicije Hrvatske na međunarodnom tržištu turizma i identifikacije prepreka koje usporavaju ili onemogućuju njezino unapređenje. Rezultati studije trebali bi dati odgovor na potrebne mjere gospodarske politike Vlade Republike Hrvatske za povećanje konkurentnosti turističkog gospodarstva. Međutim, važno je istaknuti da je razdoblje od sredine 2008. pa potom i 2009. godine bilo razdoblje prijetećeg negativnog utjecaja, situacije u globalnom svjetskom okruženju, kako financijskom tako i gospodarskom, pa slijedom toga kontinuirano vršena analiza tržišta, stanja u turističkim emitivnim tržištima koja je ukazala na potrebu poduzimanja dodatnih promidžbenih i drugih aktivnosti u pripremu i tijek odvijanja turističke 2009. godine. Stoga je tijekom 2009. godine bilo neophodno poduzeti odgovarajuće aktivnosti usmjerene na ublažavanje utjecaja recesije na ovaj sektor koji je znamo i sami vrlo osjetljiv, a što je posljedično dovelo do redefiniranja prioriteta u Ministarstvu turizma, odnosno preusmjeravanje raspoloživih sredstava državnog proračuna, prvobitno planiranih između ostalog i za nabavu izrade spomenutih strateških dokumenata. Na prioritetnije prije svega promidžbene aktivnosti. S aspekta ostvarenih rezultata turističke 2009. godine ovakav pristup pokazao se ispravnim jer je turizam Republike Hrvatske u 2009. godini imao pozitivan rezultat te su sve marketinške aktivnosti pokazale itekako opravdanim bez obzira na sve kalkulacije uspjeha turističke 2009. godine znamo s obzirom na zemlje u okruženju da su i ta izdvajanja u marketing, dodatna izdvajanja ne mala donijela do itekako kvalitetnih pomaka i s obzirom na konkurenciju naših najbližih zemalja dale rezultate i ostvarile veliki uspjeh s obzirom na situaciju koja u turističkom sektoru i bila. S obzirom na to procijenjeno je da će i 2010. godine biti iznimno zahtjevna, dakle turistička godina u okvirima limitiranih proračunskih sredstava. Definirani su i ključni prioriteti za tekuću proračunsku godinu pri čemu prednost ponovno imaju stavka namijenjene pojačanoj promidžbi. Jer kao što sam i prije spomenuo one su ipak dale itekako rezultata velikog u smislu repozicioniranja u ovim kriznim vremenima. A tek su minimalna sredstva planirana na stavci namijenjenoj studiji projekata u turizmu. To nas ne opravdava i ne obvezuje da ne moramo što prije donijeti studiju i sve ove bitne dokumente u svezi turizma, jer znamo da smo praktički na izdisaju postojeće studije koja još obuhvaća 2010. godinu i da itekako bi bilo potrebno da što prije donesemo dugoročnu studiju razvoja turizma. I možemo spomenuti tu da je u međuvremenu izrađena zato studija nautičkog turizma od 2009. do 2019. meni se čini da je. Smatramo da je unatoč izrazitim potrebama za izradu ovih strateških dokumenata istovremeno bitno i pravovremeno reagirati i izvršiti sve što treba. Slijedom navedenog, a logično je kako u ovom trenutku nije moguće preciznije definirati rokove dovršenja dubinske analize, te strategije i glavnog plana razvitka hrvatskog turizma, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovo izvješće. Ali u svakom slučaju to ne smanjuje obavezu da se što prije u što kraćem roku donesu potrebni strateški dokumenti, jer oni će na neki način obvezati razvoj turizma i na lokalnim razinama kako županijskim tako i jedinica lokalne samouprave u gradovima i općinama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime kluba Hrvatske seljačke stranke kolegica uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice, zastupnici, gospodine državni tajniče. Hrvatska je tradicionalno turistički orijentirana zemlja. Rast turističkog prometa posljednjih godina potvrđuje da je Hrvatska na putu da turizam postane aktivni generator razvoja gospodarstva. Kako bi se povećale ekonomske koristi u turizmu neophodno je izraditi, usvojiti i implementirati strategiju turizma usmjerenu na održivi razvoj sa orijentacijom na one oblike turizma koji će stvarati koristi svim sudionicima. Stoga mi u klubu Hrvatske seljačke stranke podržavamo sve napore koje ulaže Ministarstvo turizma kako bi se pristupilo izradi strategije razvoja turizma, za što je naravno potrebno osigurati i adekvatna financijska sredstva. Mišljenja smo da u državnom proračunu Ministarstvo turizma treba biti adekvatnije zastupljeno a ne samo 2 promila kao što je sada slučaj. Naime, pokazalo se da je turizam recesijska perjanica i najbolji dio gospodarstva. I da je samo sa 2 promila državnog proračuna turizam osigurao oko 18% BDP-a, a to zasigurno nije bilo lako. Hrvatski turistički sektor je ipak preživo jednu od do sada najtežih godina svjetskog turizma. I dalje je najkonkurentniji dio našeg gospodarstva. Ministarstvo turizma je još u travnju 2008. godine započelo pripremu za izradu dubinske analize stanja u sektoru turizma i ugostiteljstva. Studija dubinske analize trebala bi biti i podloga za izradu strategije i glavnog plana hrvatskog turizma. Izrada ovog dokumenta planirana je u dvije faze i evidentno je iz onog što je spomenuo državni tajnik, a i kolega iz kluba HDZ-a da se kasni sa realizacijom toga projekta i da su razlozi sasvim objektivne prirode. No moram reći da evo čestitam Ministarstvu turizma što je to tako i napisalo, jer ponekada nam ovdje dolaze dokumenti gdje se stanje koje se prikazuje baš i ne odgovara onome kako to doista izgleda na terenu. A ovdje je evidentno da se kasni i da za to postoje razlozi koji su prije svega uvjetovani činjenicom da je u 2008. godini su se javili prvi znakovi opće gospodarske krize u svijetu i da su se vodile borbe za tržište u svim segmentima gospodarstva. I zbog toga je naravno novac trebalo usmjeriti na oglašavanje i na neki način rekla bih lovljenje svakog gosta. I to je stavilo u drugi plan izradu strateških dokumenata koji su nam također isto važni. Moram reći da je Ministarstvo turizma odmah reagiralo na prve pojave krize i za pripremu turističke 2009. godine je učinilo velike napore. A već krajem 2008. godine je napravljen i rebalans proračuna, te je za promidžbu osigurano dodatnih 10,3 milijuna kuna. A glavni Ured hrvatske turističke zajednice u dogovoru sa ministarstvom preraspodjelom sredstava osigurao još dodatnih 7 milijuna kuna. Isto tako osigurano je znatno više sredstava za promidžbene aktivnosti u ovoj godini kao prioritet u odnosu na druge programe koji nisu bili nužni. Godina 2008. za hrvatski turizam je unatoč počecima krize bila najuspješnija i bilježi porast od 1% u broju dolazaka i 2% u broju noćenja. U okviru pripreme za zahtjevnu 2009. godinu Ministarstvo turizma je osnovalo Povjerenstvo za uskladbu promidžbenih aktivnosti javnog i privatnog sektora za turističku 2009. godinu sa zadaćom pripreme kvalitetne i učinkovite promidžbe. Naravno sa naglaskom na važna emitivna tržišta. Tu svakako moram spomenuti promidžbenu aktivnost udruženog oglašivanja za koju je predviđeno preko 80 milijuna kuna. U okviru vladinog paketa proturecesijskih mjera, donesen je i akcijski plan hrvatskog turizma u 2009. i u 2010. godini, sa definiranim mjerama i nositeljima provedbe. Mjere su usmjerene na smanjenje izdataka u turističkom sektoru na razini države i na lokalnoj razini, na olakšavanje procedura kojima su izloženi strani turisti prilikom dolaska i boravka u našoj zemlji, a također su usmjerene na domaće turiste. Angažiranost Ministarstva turizma u 2009. godini rezultirala je s tek blagim padom u broju ostvarenih dolazaka te broju noćenja. Za 2010. godinu ministarstvo je osiguralo 15,7 milijuna eura za promidžbene aktivnosti usmjerene na očuvanje konkurentnosti na međunarodnom tržištu. Prema podacima UNWTO-a barometra za 2008. i 2009. godinu, 2008. godina završila je u svijetu sa svega plus 2%, a Europa je bila praktički na nuli, pri tome je Mediteran imao nešto bolje rezultate plus 0,6%. 2009. godina je podaci iz barometra su samo za zadnjih 11 mjeseci završila za svijet sa minus 4,3%,a predviđanja su bila između minus 2% do nule. Za Europu 2009. godina završila je sa čak minus 5,6%. Predviđanja su bila maksimalna do minus 3%. Europski dio Mediterana ima nešto manji pad minus 4,7% Od nama zanimljivih europskih zemalja mogu navesti podatke o broju turističkih dolazaka za prvih 11 mjeseci Španjolska minus 8,7%, Turska plus 1,6%, Hrvatska minus 0,8%. Za prvih deset mjeseci Portugal minus 1,6%, za prvih devet mjeseci Francuska minus 7,8% a za prvih osam mjeseci Grčka minus 20%. Ove godine nastavlja se s radom paralelno s poduzimanjem svih aktivnosti i mjera neophodnih za ravnopravnu borbu na međunarodnom turističkom tržištu koja će ove godine biti doista borba za svakog gosta. Ono što smatram važnim za istaknuti jest to i to mi se čini najbolje da su crne prognoze koje su davali neki naši turistički gurui i bankovni analitičari ipak se pokazale kao neistinite i nisu se ostvarile na našu sreću. Postignutim rezultatima koje sam navela iz ovih statističkih podataka osvojili smo doduše ne prvo ali zato sigurno drugo mjesto na Mediteranu odmah poslije Turske na čemu u ime kluba HSS-a čestitam ministru, njegovim suradnicima i svim djelatnicima u turizmu. Želim reći i to da je neosporno da je Jadran kao najčišće na Mediteranu naša velika komparativna prednost no drago nam je da se sve više napora ulaže i u razvoj kontinentalnog i naravno u razvoj seoskog turizma kao što je često bilo isticano imaju i ove druge zemlje i more i sunce ali mi smo se ipak pokazali kao najbolji u cijeloj svojoj regiji i mislim da doista na to trebamo biti i ponosni. Naravno da su ulaganja osim u razvoj jadranskog turizma i dakle ulaganja u razvoj kontinentalnog i seoskog turizma itekako opravdana ako pogledamo put hrane, dakle onaj put gdje se hrana proizvodi i gdje se hrana prerađuje vidimo da je to smjer od Zagreba prema Petrinji na jednu stranu, prema Varaždinu na drugu stranu te preko Vrbovca, Križevaca, Koprivnice, Bjelovara, Daruvara, Đakova, Osijeka, Vinkovaca, Vukovara do Iloka na treću stranu. Iz tog proizlazi ako se netko želi ozbiljnije pozabaviti analizom da Hrvatska može hraniti 20 milijuna ljudi i to trebamo iskoristiti te hrvatski seljački proizvod prodati u turizmu i povezati zelenu i plavu njivu. Ako pogledamo pak našu neoindustrijsku strukturu vidimo da ona ide od Karlovca preko Duge Rese, Siska, Petrinje, Kutine, Novske, Nove Gradiške, Požege, Slavonskog Broda do Županje što je naša prednost. Imamo hrvatske povijesne ceste kao panoramsko turističke koridore, imamo bogato kulturno nasljeđe na razini cijele države, imamo i barokni križ. Hrvatska stoga može biti zemlja dobre hrane ali i kreativna regija i mi se u klubu HSS-a upravo za to zalažemo te ćemo podržati izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i strategije razvoja turizma kao i aktivnosti koje Ministarstvo turizma provodi kako bi evo i ova 2010. godina za nas bila uspješna. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava u ime kluba IDS-a uvaženi kolega Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Vidite, za razliku od ove moje prethodnice ja mislim da je ovo dokumenat zbog kojeg bi netko trebao odstupiti u Ministarstvu turizma. Pazite, evo recimo Ministarstvo turizma ima na raspolaganju podatke čak 550 ili ne znam koliko 600 jedinica lokalne uprave i samouprave pa može vrlo jednostavno doći do podataka za tu satelitsku bilancu. Imate ne znam koliko 550, možda 600 turističkih zajednica. Zašto njih ne koristite? Imate na tisuće turističkih tvrtki pa možete i njih upotrijebiti da dođete do kojih podataka. U ministarstvu vas radi, ne znam 150 ljudi. Ja si postavljam pitanje što radite a evo ovdje stoji u ovom izvješću da je program Vlade Republike Hrvatske za tekuće mandatno razdoblje kao i strategijom Vladinih programa za razdoblje od 2010. do 2012. godine predviđeno donošenje spomenutih strateških dokumenata a za čiju je izradu potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Pa mi vas već plaćamo pa onda ajde izradite te dokumente. Jasno je, kasnije se vidi tko vam je osporavao određene natječaje, koliko je to koštao. Na kraju ste došli do Strategije za razvoj nautičkog turizma za razdoblje 2009. do 2019. godine a ono što je interesantno samo spomenuti da u nautičkom turizmu zabilježeno je 18% manje dolazaka za što su najviše zaslužni jasno domaći nautičari kojih je prošle godine bilo 59% manje što jasno govori u kakvim prilikama građani u Republici Hrvatskoj pa i oni najbogatiji danas žive. Ukupno je bilo 56,3 milijuna noćenja od čega su 10,3% ostvarili domaći a 89,7% strani turisti. Najviše noćenja ostvarili su Nijemci, pa Slovenci, Talijani, Austrijanci, Česi itd. Ukupan broj dolazaka u Primorsko-goranskoj županiji ostao je isti kao prethodne 2008. a rast su zabilježile Ličko-senjska županija 6% i Istra samo 1%. Zadarska županija u dolascima bila je manja za 5% itd. Jednom riječju, slobodno se može reći katastrofa. Nitko imam dojam da ništa barem ne ozbiljno u tom ministarstvu ne radi. Još lani tvrdili smo da smo lideri turizma na Mediteranu, da smo u najmanju ruku zvijezda Danica mediteranskog, europskog ili ne znam kojeg turizma, čudo neviđeno kakvo ni Biblija ne poznaje da bi krajem 2009. doznali ili početkom ove godine, svejedno, iz Izvješća Hrvatske narodne banke da je prihod hrvatskog turizma bio 1 milijardu eura manji nego 2008. godine ili 15%. Ako je milijardu eura manji onda to znači da smo po osnovu PDV-a lani smo ostvarili 220 milijuna eura manje što je negdje oko milijardu, nemojte me hvatati za riječ, 600 milijuna kuna u državnom proračunu. Jednom riječju ako je taj podatak Hrvatske narodne banke točan onda smo mi prošli ne znam kao recimo prodaja automobila u Hrvatskoj a mi sad glumimo tu zvijezdu Danicu i tome slično. Istina, hrvatskog turizma je možemo i ovako reći otprilike slijedeća, da u 20 zadnjih godina na cijeloj Jadranskoj obali nije sagrađeno 10 novih hotela sa više od 100 soba ili sa više od 200 ležajeva a imamo od Savudrije dole. .../Upadica se ne čuje. Postelja, dobro ajde ležajeva postelja, svejedno, bitno da spavamo i da još nešto na njima radimo. A imamo znači hiljadu kilometara obale i hiljadu 300 što otoka i hridi. Nemamo osim niti jedan golf teren. Jasno da je onaj Zakon o golfu nakaradan, smiješan, da ga treba revidirati, ali s druge strane pročitao sam jedan podatak i daj Bože da je gospodin Čičak iz HAK-a u pravu kada kaže da je zakon pisan da bi netko zaradio 40 milijardi eura. Ja kažem, u ovakvoj situaciji u kakvoj je Hrvatska daj Bože da se to dogodi, ali nažalost neće jer bi to značilo da bi netko morao da bi zaradio tih 40 milijardi, uložiti 20 milijardi eura u te nekretnine, zaposlio jedan dobar dio hrvatske operative. A gledamo sinoć televiziju, jedna "Industrogradnja" odlazi u stečaj, na 20 milijardi morao bi platiti PDV-a državi cca 5 milijardi eura, platio bi na 40 milijardi porez na promet nekretnina 5%, o doprinosima itd. tako da bi po tom osnovu bila zarada negdje najmanje 5, 6, 7 milijardi eura. Daj Bože da je tome tako, ali znam da se to neće dogoditi nego upravo obrnuto, biti će prije da ćemo mi u ovo krizno vrijeme bez toga novca ostati. Hapsiti apsolutno da, ali samo od hapšenja gospodo neda se živjeti, treba nešto i raditi, između ostalog nešto i u turizmu poduzimati. Ja se usuđujem isto tako kazati da Hrvatska neće izbjeći MMF, a to znači možda i devalvaciju kune jednoga dana, manje plaće nažalost i nama, manje penzije itd. Vanjski dug je 60 milijardi dolara ili 43 milijardi eura. Hrvatska i dalje na svu sreću imaju onaj kreditni rejting DB3D, ali si postavljam pitanje dokle ćemo ga imati. I sad si postavljam pitanje tko nas može spasiti u godini pred nama, a tvrdim da to može biti turistička sezona, a što je hrvatski turizam recimo 2010.? Znači, rekoh, u 20 zadnjih godina na hrvatskom Jadranu, za Istru znam, sagrađena su svega tri nova hotela, pustimo apartmane, nije sagrađeno 10 hotela. U 20 godina ja ne znam, sve smo gotovo upropastili. Naši očevi, majke u 40 godina od '50. do '90.-te postavili su gospodarsku osnovu ove zemlje, industrijsku osnovu ove zemlje, turističku, elektrificirali su državu, izgradili su neke bolnice, šta ja znam što sve ne, a šta smo mi od '90.-te na ovamo? Ok, imali smo rat, izgubili smo između ostalog 6, 7 turističkih sezona, ali bez obzira na sve ja tvrdim da nas 2010. može spasiti samo turizam. Zašto? Jer je to onaj direktni devizni priliv Republici Hrvatskoj. Znači još jedanput ću reći, hapsiti u ovoj zemlji apsolutno da, ali se samo od hapšenja ne živi, treba nešto i raditi i stvoriti jer naši lopovi više neće imati iz čega niti krasti. Vojarne na obali nismo vratili, stavili ih nismo u funkciju, a ministar se bavi čitam u zadnje vrijeme da li u restoranima brze hrane netko može ili ne smije servirati pizzu i tome slično. Pustimo mi ljude lijepo da rade, lanjsko ljeto smo skoro upropastili zbog onog nesretnog Zakona o zabrani rada nedjeljom i onda što je hrvatski turizam. Tajkuni, pifovi, banke ne plaćaju turističko zemljište. Ja nisam da se nekim nakaradnim cijenama, to je jedan od zakona o kojem ćemo uskoro raspravljati i njihovoj propasti, ali zašto netko recimo nekome od nas ili nekom drugome neda npr. jedan kamp od 100 hektara u plavoj laguni ili zelenoj laguni pa da i mi možemo taj kamp koristiti ne 20 nego jednu godinu za ništa. Što je hrvatska analiza hrvatskog turizma? Mi 10 godina npr. ne možemo prodati naše hotele. Evo npr. hotele, imam sada tu jedan naslov ispred sebe, Medenu, Podgoru, Živogošće, Modru špilju itd. koji imaju ukupne obveze preko 427 milijuna kuna mi ne možemo prodat za 1 kunu. Ne možemo, nitko ih neće. Pa onda o kakvom mi to turizmu razgovaramo? Vojna odmarališta su nam devastirana, Adriatic.net vjerojatno će ponovo u bankrot, bivša ministrica turizma i aktivna konzultantica za turizam, i ona se bacila u konzultantske poslove, znači ističe kako se stalno zaklinjemo na neophodnost produženja sezone, a ona se zapravo skraćuje iz godine u godinu pa se ne poboljšavaju ni financijski rezultati ionako već opterećenih hotela. Sunčani Hvar, što da vam kažem, eto još jedan naslov. Orku pukao film, podiže tužbu protiv Hrvatske, vjerojatno ćemo završiti vis a vis tog Sunčanog Hvara na međunarodnoj arbitraži i kako već poslovično gubimo te sporove najvjerojatnije da ćemo izgubiti i taj spor. Mi plaćamo s druge strane skupe konzultante. U ministarstvu radi rekoh 150 ili ne znam koliko ljudi. Mi imamo 550 tih turističkih zajednica, imamo 500, 600 što općina, što gradova, što županija. U tim turističkim zajednicama radi brat bratu hiljadu ljudi, u općinama itd. još tisuću ljudi i onda se jednostavno ne trebamo farbati. Mi imamo najveću upravu, gospodo, u svijetu na broj stanovnika. Danas sam baš vadio podatke, u Hrvatskoj je to preko 8%, u jednoj Njemačkoj 5,5%, u Austriji negdje oko 3%. Što rade ti ljudi? Prema tome, puno toga treba revidirati, od pravosuđa, turizma pa sve tamo, pa makar tražili pomoć od Berlusconija da nam pravosuđe riješi. Evo da se našalim. Evo to bi bila neka dubinska analiza hrvatskog turizma. Vodimo zemlju, vodimo narod u provaliju iz koje će se taj narod teško nakon toga iz te jame, rupe, fojbe uspjeti ponovo izvući. I što čini? 20 godina je prošlo od one '90.-te, nije za sve rat bio kriv. Ja sam prije rekao ok, imali smo 7, 8 izgubljenih sezona, to je bila '91., '92., '93., '94., '95., ajde '96. Bila je zbog napada NATO-a na SR Jugoslaviju izgubljena i '99. godina. Ali od 2000. ipak je prošlo tih 9, 10 sezona kada se nešto moglo napraviti. Netko se u tom periodu silno u ovoj zemlji obogatio, a drugi na žalost u ovoj zemlji životare. Najdevastiranije da ne bih zaboravio to turističko poduzeće u Istri je Nacionalni park "Brijuni". Tamo mislim, to treba doći vidjeti, pa da bi ga se uspoređivalo ne znam sa Živogošćima, ne znam i nekim drugim recimo takvim subjektima. To jednostavno tako ne smije biti. Sve što bi se željelo napravit u ovoj zemlji s druge strane zbog politike ništa nećemo. Sve je osuđeno na neuspjeh. Investitora više nema, a za dvije godine bojim se da ćemo se prodati još jeftinije nego danas. I to bila neka dubinska analiza hrvatskog turizma. Možda u jednom Kempinskom, ne znam u Portorožu ili na Crvenom vrhu kraj Savudrije bilo pranja novaca. Ne znam, ali bar je nešto napravljeno. A ako želimo nešto napraviti u tom hrvatskom turizmu, e onda ćemo morati postaviti onakve odnose kakvi su vladali do devedesete kada je jedan Štifanić ili ne zna tko u Poreču itd. napravio ono što je napravio od jednoga Poreča. Jasno je da pritom ne mislim da se može vratiti neki socijalizam, neko samoupravljanje. Ali u nekom obliku, neki odnosi kada se moglo nešto raditi danas treba usporediti ili poistovjetiti sa onim razdobljima. Sad ako krene revizija pretvorbe, a trebala bi krenuti što će tek nakon ovoga biti sa hrvatskim turizmom i tome slično. Ima tu jako puno pitanja. Na žalost te odgovore ne može nam dati ovaj Horvat consalting Zagreb d.o.o. kako se već zove, nego na ta pitanja trebaju dati odgovor oni koji vode općine, gradove, županije, odnosno naša ministarstva. I da završim kako sam i počeo, u ovoj zemlji imamo gospodo 550 ili 600 jedinica lokalne uprave i samouprave, imamo 550 brat bratu turističkih zajednica. U ministarstvu radi 150 ili ne znam koliko ljudi ili 200. Sezona je na pragu i treba doista nešto napraviti da turizam u godini koja je pred nama spasi sve nas. Eto tako.
Hvala lijepo. Čuli smo dosta toga. A sada slijedi i jedan niz ispravaka navoda. Prvi se javio uvaženi kolega Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče, mislim izlaganje gospodina Kajina možemo kompletno netočnim skoro proglasiti jer je toliko netočnih navoda da bi mi trebalo vjerojatno dva dana ispravljati. Ali za početak samo ću reći da uspjeh turističke sezone ne treba više ponavljati po stoti put i gospođa Petir je to jako dobro rekla u podacima i to je sasvim dovoljan odgovor što se toga tiče. A od broja zaposlenih u Ministarstvu turizma, od navodnih neizgrađenih hotela od Dubrovnika do Umaga, pa u Istri je sagrađen nedavno Kempinski i golf teren pušten itd. Tako da navoda netočnih ko' u priči. Evo hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje kolega Kajin. Uvažena kolegica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin je iznio niz netočnih navoda, pogrešnih podataka. Čitajući podatke iz novina misleći da sve što tamo piše jest doista istina. U svojim katastrofičnim žalapojkama netočno je rangirao hrvatski turizam u odnosu na zemlje u okruženju. Kolega Kajin, drugi smo na Mediteranu po broju turističkih dolazaka, odmah iza Turske. To je uspjeh, to je jako dobro, rekla bih to je čak i odlično. Dakle, nije katastrofično kao što ste vi rekli.
Hvala. Pa tamo gdje ima dima ima i vatre valjda, samo je pitanje iskazivanja. Ali idemo dalje. Kolegica Neda Klarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću ispraviti tri netočna navoda gospodina Kajina koji kaže sve smo upropastili. Ništa nismo upropastili. Dalje, nije točno da smo izgubili samo šest ili sedam turističkih sezona, jer vi gospodine Kajin znadete jako dobro, a posebice i na vašem području istarskome da su bili punih osam godina prognanici i izbjeglice, a koliko nam je još trebalo vremena za obnoviti sve te objekte u kojima su živjeli ljudi i gdje su imitirali život sa ognjišta sa kojih su bili prognani. I treći je netočan navod vojarne nismo stavili u funkciju. Reći ću vam samo primjer grada Šibenika gdje smo dva ogromna područja gdje su bili u posebnoj namjeni, dakle vojarne koje su jedna stavljena u funkciju poduzetničkog inkubatora, a druga to naš državni tajnik jako dobro znade velika mega marina, područje Kulina koja će biti usudim se reći većih marina na području cijelog Mediterana. Hvala lijepa.
Hvala. Dalje uvaženi kolega Niko Rebić.
Zahvaljujem. Pa kolega Kajin, govorili ste o katastrofi kada je u pitanju ova turistička sezona. Nema tu nikakve katastrofe. Mi kao da nismo čitali iste materijale ili kao da nemamo svi nekakve statistike. Zapravo sve statistike govore da na Mediteranu smo jedna od zemalja koja ima najmanji pad turističke sezone u protekloj godini. I dakle, umjesto da odamo priznanje i ljudima u ministarstvu jer između ostalog nije zabilježen takav pad kakav se očekivao. Dakle, treba nekad i priznati da nešto i dobro radimo. Hvala.
Hvala. Vidio sam ovdje prijavu povrede Poslovnika. Kolegica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Ispravak, odnosno povreda Poslovnika, odredba članka 209. jer je kolega ispravljao tobože pod ... [[Govornica se ne razumije.]] ispravke netočnog navoda navodeći eklatantno netočne podatke. Po Institutu dakle za turizam koji je rekao da smo mi zemlja koja je zaostala, dakle sve zemlje Cipar, Španjolska imale su napredak od 18%, a mi svega 7%. Dakle, sve zemlje u regiji i šire su nas pretekle. A vi ovdje prikazujete kao da je zemlja, kao da je Hrvatska imala najveći napredak u ovom razdoblju.
Kolegice Antičević, kolega nije reagirao na vašu raspravu. Kolegice Antičević vi ništa niste rekla što se i na koji način odnosilo na povredu Poslovnika. Kolega Rebić, izvolite.
Ovo nije prvi put da kolegica Antičević krši Poslovnik. Ja sam govorio i ispravljao navod koji se odnosio jer je izrekao da je stanje sezone katastrofalno, a vi uzimate sebi za pravo i uvijek kršite Poslovnik. Predsjednik je to primijetio. Na žalost sankcije vama s te lijeve strane ne pomažu.
Hvala. Idemo dalje na ispravak navoda, uvaženi kolega Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa pridružujem se kolegicama i kolegama što su ispravili ove navode, a ja bih, meni je zapravo posebno za uho jedan da smo u posljednjih 20 godina sve upropastili. To je apsolutno netočno sa više aspekata. Dakle, u zemlji u kojoj mirovine redovito dolaze, zdravstveni sustav funkcionira. Kolege su rekli u turizmu, dakle ove momente koji vas demantiraju. Na kraju dijagnoza je vaša sve je jasno, sve je crno i onda sve pohapsiti. I onda ne mogu se ne prisjetiti Bože dragi da ste vi kolega slučajem kojim postali predsjednik države koliko bi … [[Govornik se ne razumije.]] po zatvorima. A druga stvar, smjele bi se samo pjevati pjesme kao one vama koje su dobre po šumama i gorama.
Ispravljajmo navode, prosim malo za ozbiljnosti. I posljednja prijava ispravka navoda, uvaženi kolega Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa doista je bilo puno netočnih navoda. Prvo ću ispraviti netočan navod, a nije napravljeno novih hotela na obali. Kolega, napravljeno je novih kolega i u Dubrovniku i u okolici Dubrovnika, novi su recimo vrtovi sunca, novi je hotel potpuno u … [[Govornik se ne razumije.]] , novi hotel na Babinom Kuku u Valama "Lacroma" koji je nedavno otvoren. Dakle, a oni koji su obnovljeni, jednako je uloženo u njih kao da su novi, jer ih je trebalo potpuno sravniti sa zemljom sve i napraviti potpuno novi hotel. A što se tiče onoga što smo naslijedili, odnosno onoga što ste rekli da smo upropastili u zadnjih 20 godina. Mi smo 90-ih godina naslijedili upropašteno gospodarstvo koje je izdahnulo, koje je potpuno izdahnulo. A zanima me reakcija vaših turističkih djelatnika u Istri, nove riječi o katastrofama u turizmu, jer je to grana koja zbilja generira pozitivne stvari i generira i dobitke i sve ostalo što je potrebno Hrvatskoj danas.
Hvala lijepo. Idemo dalje s raspravom po klubovima. U ime kluba SDP-a, uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite kolega Maras.
Možete osigurati malo reda?
Hoću, hoću.
Vidim da su razdragani nakon ručka vaši kolege iz koalicije. Možda je koja čašica vina, čašica vina djeluje očito. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo nekoliko rečenica oko ovog izvješća koje je ubiti izvješće koje priznaje da de facto ništa nije učinjeno u smislu sastavljanja, dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma za koji se kaže da će biti do 2012. napravljena, te strategije razvoja hrvatskog turizma. Tu smo sad čuli raznorazne podatke o tome da li je hrvatski turizam u ovoj godini dobro radio ili nije. Moje iskreno mišljenje da je rezultat loš, da nije niti blizu onoga šta je ministar prošle godine najavljivao, pa niti blizu onoga šta je ministar tijekom godine najavljivao. Mi ćemo ovdje imati rezultat na kraju godine u padu prihoda otprilike 15%. Radi se, prihoda od turizma. Radi se otprilike o milijardu i 200 milijuna eura manje prihoda nego šta je to bilo u godini prije toga. Na početku godine smo govorili o tome da će to biti 2 do 3%, ministar Bajs je to najavljivao, postoje javni podaci, i sada se vidi da je rezultat pet puta lošiji nego šta je to bilo najavljeno. Znači nema niti govora o onim euforičnim najavama u 7. mjesecu kako je sezona super, nema niti govora o tome kada je i premijerka nova Kosor sa ministrom Bajsom na Braču govorila da smo napravili dobar posao u turizmu, apsolutno ne. Mi smo doveli ljude. Činjenica je da je pad dolazaka puno manji u Hrvatskoj nego šta je to u nekim drugim zemljama, ali da li to možemo pripisati dobrom radu u hrvatskom turizmu ili možda zbog toga šta smo zemljopisno najbolje pozicionirani od naših konkurenata? Kod nas je, rekao je netko, došlo otprilike 3% manje turista, nego protekle godine u 2008., odnosno ostvareno je otprilike 1 i pol posto manje noćenja. To je kada kompariramo sa svjetskim trendovima, u svijetu je to bilo 4% manje turista. Znači nismo baš toliko bolji kao što se želi prikazati. Postoje regije gdje je turista bilo i više nego u 2008. Evo Afrika je ostvarila 5% više dolazaka turista nego u prethodnoj godini. Postoje zemlje u našoj regiji koje su ostvarile više turističkih dolazaka nego šta je to bilo u 2008. godini. Recimo Srbija je ostvarila 1% više dolazaka. Crna Gora je ostvarila 1% više. Turska je ostvarila 2% više dolazaka. Postoje zemlje koje se mogu komparirati, pošto su zemljopisno kod nas u našem okružju, ali koje nisu ostvarile turistički pad u ovoj, odnosno u protekloj godini. Ali ono šta je temeljno, radi se o milijardu i 200 milijuna manje prihoda. Prevedeno to znači otprilike 3% BDP-a. Znači u hrvatskom padu prošle godine turizam je učestvovao sa 50%, 50% je uzrok pada BDP-a u prošloj godini u padu turističke branše, odnosno u padu prihoda od turizma. Znači sad je kolegica Petir maloprije rekla radi se o 18, 19% ukupnog BDP-a kroz turizam, a pad BDP-a u protekloj godini je sa 50% bio zbog slabije turističke potrošnje, odnosno pada prihoda kroz turizam. Znači da smo ostali na razini pada u turizmu 6%, vjerojatno pad BDP-a ne bi bio toliki. I to govori o tome da se u turizmu nije dobro radilo. Moje mišljenje i mišljenje Kluba zastupnika SDP-a da se u turizmu ne radi na način daj više u oglašavanje, i to je po meni jedna alibi politika. Mi imamo iz godine u godinu, ja bih rekao PR objave, manifestacije, potpisivanja javnih ugovora gdje se sa, ne znam, evo ove godine 30-ak milijuna eura, znači 200 milijuna kuna, a sa agencijama to iznosi otprilike 17 milijuna eura ili 100 i nešto milijuna kuna, pokušava prikazati da mi nešto radimo. Pa nije poanta u tome da se oglasimo, nije poanta u tome i nije poanta prihoda u tome da samo dajemo u oglašavanje. Ponudu se treba osmisliti. I tu, tome u prilog najviše govori podatak da u Hrvatskoj prosječni turist potroši 30% manje nego u konkurentskim zemljama. Znači dođu u Hrvatsku, potroše 30% manje novca nego šta potroše u Italiji, Španjolskoj, Portugalu itd. Da je ta potrošnja identična Hrvatska bi ove godine imala otprilike 2 milijarde eura više prihoda. Radi se o skoro 5% BDP-a. Znači, naš pad prošle godine da imamo razvijen turizam bi bio otprilike 1 – 1,5% BDP-a, a ne 6,5% koliko će biti. Opet podatak koji govori da se u turizmu ne radi dobro. Na kraju sa Ministarstvom turizma podaci koje sam rekao evidentno govore o tome da se ne postižu rezultati koji su zadovoljavajući, ali ni djelatnici u turizmu nisu zadovoljni, hotelijeri nisu zadovoljni. Nema konkretnih strategija, nema konkretnih analiza i nema konkretnih pokazatelja što bi se trebalo raditi dalje. Ovo govorim zbog jedne druge stvari. U 2010. se očekuje oporavak trendova u svijetu, odnosno rast dolazaka od 4%. Hrvatska ne smije propustiti šansu da na tom valu digne i svoje prihode od turizma, odnosno da na tom valu u Hrvatskoj ostvarimo rast prihoda i na taj način ublažimo trendove i gospodarsku recesiju koja je na djelu u Hrvatskoj. Naša šansa je turizam u sljedećoj godini da Hrvatska ne završi opet u negativnom BDP-u. Ukoliko se ne desi značajniji rast prihoda, a pri tome mislim da se vratimo na prihode iz 2008. godine, od toga neće biti ništa. Nekoliko samo rečenica oko ove strategije, ovog izvještaja. Klub zastupnika SDP-a će biti za izvješće zbog toga što je ono realno. Ono pokazuje ono što sam rekao na početku, da se ništa nije napravilo. I zato konkretno na istinito izvješće dajemo podršku. Ne dajemo podršku Ministarstvu turizma i radu kako se u turizmu radi, ali u ovom izvješću gdje su oni pošteno priznali da ništa nisu napravili, ne možemo reći da se nešto napravilo kad se ništa nije napravilo, po pitanju ovih elemenata koji su ovdje obuhvaćeni. Samo ću vam reći, molim vas, neke, meni je ovo nevjerojatno da u Sabor dolazi ovakvo izvješće, gdje se pojedine rečenice glase: "formirali su se timovi, održali smo sastanke", ali konkretno onda se ispričava u dijelu postupka javne nabave, odnosno komisija je poništila postupke javne nabave i evo zbog toga nismo mogli napraviti dubinsku analizu hrvatskog turizma. Pa čiji je to propust? Zbog čega je poništen postupak? Pa vjerojatno zbog onog koji ih je provodio, zbog ministarstva. I zbog toga mi nemamo dubinsku analizu hrvatskog turizma, a ne zbog toga što to nije bilo moguće napraviti. Nego netko nije dobro odradio posao u ministarstvu. Poništeni su postupci i nije se moglo angažirati izvođače da naprave ono što je trebalo napraviti. Ovdje se spominje Institut za turizam. S druge strane, govori se da je i recesija, da se trebalo uložiti sredstva u reklamiranje pa evo zbog toga nemamo i u 2010. isto mogućnosti da se te stvari napravi. Mislim gospodo mi imamo u Hrvatskoj nekoliko strategija turizma, hrvatskog turizma, od "Horvat consultinga" netko je to spominjao, pa i još nekoliko poslije toga. Iz toga svega mogle su se skupiti glave na jednom mjestu, mogao se napraviti kvalitetan dokument. Ali mi sada, nakon skoro 3 godine od, pardon 2,5 godine od kad je ministar došao na svoju poziciju nemamo jasan put kamo hrvatski turizam ide. Pa koliko treba čekati? Zar treba mu dati još jedan mandat da bi onda pokazao takav dokument i donio odgovor na pitanje što ćemo u hrvatskom turizmu? Tu se 2,5 godine nije napravilo ništa i tu je razlog zašto mi imamo 15% manje prihoda, a ne negdje drugdje. Apsolutno ministarstvo ne može imati kod nas prolaznu ocjenu. Na kraju, evo jedne akcije, sad se pokušava kroz medije prezentirati kao ipak se nešto radi pa evo prezentirao se projekt "Hrvatski proizvod za hrvatski turizam". To je malo i nedovoljno. Takvih projekata treba imati više i nelogično je, i recimo iz toga se vidi da Ministarstvo turizma nema inicijative. Da neke regije koje su se same više razvile na osnovu svojih inicijativa, na osnovu svojih turističkih zajednica, kao što je Istra. Da cijela Istra ima prihode od turizma kao ostatak cijele Hrvatske. Pa zar je to moguće? Pa to ne može ovisiti o tome da li je netko u nekoj županiji, regiji sposobniji ili manje sposoban. Mora biti neki sustav koji će gurati tu priču dalje. Pogotovo zato što Hrvatska očekuje od turizma najznačajniji prihod. To ne može biti prepušteno sporadično, to se mora sustavno raditi i slažem se tu sa kolegicom Petir, nelogično je ako očekujete prihod od turizma 20 ili 25% BDP-a da dajete 0,020 proračun. Na kraju, još jedna stvar koja se ovdje mora spomenuti, apsolutno smo nezadovoljni kako radi Turistička zajednica Hrvatska. 300 milijuna kuna u što ide? Pitaj Boga, možda bi bilo bolje ostaviti taj novac hotelijerima, lokalnim turističkim radnicima itd., koji bi onda osmišljavali programe i na kraju krajeva imali veći efekt. 300 milijuna kuna zbilja nije malo i to bi se moglo svrsishodnije upotrijebiti nego što se to sada upotrebljava. Na kraju krajeva, evo dokument ćemo podržati zbog iskrenosti, ali definitivno vjerojatno ćemo uputiti interpelaciju u Hrvatski sabor vezano uz hrvatski turizam jer se tu 2,5 godine ništa nije napravilo. Hrvatski sabor bi trebao donijeti zaključke da dalje ne upropaštavamo ovaj značajan prihod koji Hrvatska može ostvariti. Hvala lijepo.
Imamo sada opet nekoliko podignutih pločica. Najprije povreda Poslovnika, Ivan Hanžek.
Uvaženi potpredsjedniče neću citirati Poslovnik jer u Poslovniku nigdje to ne piše. Kad je pisan naš Poslovnik mobiteli nisu bili aktualni, ali molio bih da upozorite državnog tajnika i ostale državne tajnike kad dolaze da pred nama sabornicima ne obavljaju telefonske razgovore dok uvažene kolege raspravljaju na temu koju oni zastupaju.
Dobro. Nije po Poslovniku, ali je stvar ponašanja. Imamo prijavu ispravka navoda uvažene kolegice Petir, izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora kolega Maras je komentirao ovo izvješće kao da ga je čitao vozeći zavezanih očiju. Naime, on je rekao da najmanji pad u dolasku turista se ne može pripisati dobrom radu Ministarstva turizma već geografskom položaju. Ma kolega Maras Italiju i Grčku i Portugal i Francusku i sve njih grije isto sunce, ali podaci govore drugačije. A govore prvih 11 mj. broj turističkih dolazaka Španjolska -8,7%. Prvih 10 mj. Portugal -1,6%, prvih 9 mj. Francuska -7,8%. Prvih 8 mj. Grčka -20%. Ne slažem se s vama … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas budite pristojni, ne slažem se s vama u ocjenama koje ste dali da je u ulaganje i oglašavanje promašaj, jer kolega Maras pokazalo se da je dobra bila poruka koju je Ministarstvo turizma poslalo. O tome govore rezultati, "Kad srce kaže da, kaže Hrvatska".
Hvala. Druga ispravka prijavio se uvaženi kolega Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče. Ispravio bih krivi navod vezano za ulaganje u marketing da uopće nisu razlozi zašto se povećao broj dolazaka u Hrvatskoj. Pa Svjetska turistička organizacija je dala upravo analizu i rekla da je Hrvatska upravo postigla dobre rezultate, tj. povećan je broj dolazaka turista iz razloga što je dodatna ulaganja imala u marketing. Drugo. Rekli se upravo iz razloga što nemamo plan razvoja turizma, analizu itd. da je to jedan od većih razloga zašto smo imali pad dolazaka gostiju u Hrvatskoj. Pa po tome nijedna druga zemlja nema plan, a vi tvrdi da svi imaju. Jer oni su imali daleko veći pad broja turista, pa znači da oni pogotovo nemaju nikakvu analizu ni ništa slično. Hvala lijepo.
Hvala. Dalje, ispravak navoda uvaženi kolega Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je netočno naveo da proračunskom deficitu zapravo sa 50% sudjeluje turističko gospodarstvo. To jednostavno nema veze sa istinom i to je miješanje krušaka i jabuka. Vi morate točno znati na koji način se puni proračun i iz kojih prihoda, a morate zaključiti zapravo što znače prihodi turističkog gospodarstva koji su troškovi itd. Prema tome, to je jednostavno netočno. I drugo, potpuno je neprimjereno uspoređivati turistički promet jedne izrazito turističke zemlje kao što je Hrvatska sa turističkim prometom jedne izrazito neturističke zemlje kao što je Srbija. Kada vas toliko interesira osim srpske kinematografije i srpski turistički promet bilo bi interesantno čuti koliki je to promet u brojkama.
Dubravka Šuica ispravak navoda.
Pa kolega je netočno više navoda izrekao koji su već spomenuti ovdje od toga da marketing odnosno promidžba nije utjecala na dobru sezonu. Što je potpuno netočno. Demantiraju vas podaci. Zatim da je geografski položaj nije dominantan za Hrvatsku što je također netočno, da ne obrazlažem. I ovaj zadnji podatak koji je kolega Matušić ispravo odnosi se na brojke. Zaista niste koristili pravu metodologiju u cijelom izlaganju od 15 minuta, 2 minute ste posvetili ovom dokumentu, a sve ostalo analizi ovogodišnje sezone. Da ste malo detaljnije pogledali onda biste vidjeli da ova dubinska analiza ide upravo za time da koristimo kriterije i standarde po preporuci Eurostata i prema preporuci Svjetske turističke organizacije, čime ćemo imati istu metodologiju i neće moći doći do ovakvih podataka diskrepantnih koje vi ovdje izričete.
Hvala. Na redu je klub HDSSB-a i uvaženi kolega Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo slušamo i s lijeva i s desna otprilike nekakve statističke brojke, statističke podatke i evo pošto je statistika takva znanost u kojoj polu puna i polu prazna čaša ima svakom svoje značenje, onome koji to tumači. I onda se možemo ovako do ujutro prepucavati je li turizam uspješan, nije uspješan itd. Ono što je u ovom izvješću iskreno rečeno to je na ovoj zadnjoj stranici na kojoj se kaže da slijedom svega izloženog ili navedenog u ovom trenutku nije moguće preciznije definirati rokove dovršenja dubinske analize, te strategije i glavnog plana razvitka hrvatskog turizma, jer bi se isto trebalo realizirati sukladno proračunskim mogućnostima. Dakle, što bi rekli u Dalmaciji, "Čekaj kenče dok trava naraste", dakle nema tko zna kada i tko zna gdje. Ovdje su izrečene mnoge teške riječi u svezi našeg turizma, pa ja s obzirom na regiju iz koje dolazim Slavoniju, moram reći da niti jedne riječi nije ... morski vukovi, a niti jedne riječi nema o prednostima i mogućnostima Hrvatske neiskorištenim mogućnostima o kojim se malo razmišlja, a to je da svi oblici kontinentalnog turizma. Naime, kada već govorimo o zemljopisnom položaju Hrvatske onda se mora znati da kroz Hrvatsku smjerom istok-zapad prolazi prometni 10. paneuropski koridor, a smjerom sjever-jug 5.C koridor čiji je početak u Kijevu u Ukrajini, 50 milijunskoj zemlji koji prolazi kroz Mađarsku, zatim kroz Hrvatsku i dolazi kroz Bosnu i Hercegovinu i dolazi do Ploča do Jadranskog mora. Dakle, o tome nekakve strategije, o tome nekakvih planova, o mogućnostima koje pruža kontinentalni turizam, koji može zauzeti puno više od nekakvih ajmo opet u statistiku 5, 6 do maksimalno 10% prihoda od turizma u odnosu na ovaj jadranski turizam, a mogao bi puno, puno više udjela imati u tome, ovdje nitko ništa ne govori. Ma sami nazivi koje sam sreo kada sam uzeo ovo izvješće bili su mi vrlo zanimljivi. Izvješće o roku dovršenja dubinske analize. Iskreno govoreći nisam sreo izraz dubinska analiza. Rekao bih da je to sveobuhvatna raščlamba, ako ćemo u hrvatskom jeziku. A još više me zanima satelitska bilanca koja je izravno kao riječ prepisano iz engleskog izraza satelitska koji se može prevesti pošto je satelit valjda pratitelj ili pratnja nečega ili nekoga, onda popratna bilanca hrvatskog turizma koja se onda uspoređuje sa bilancama ostalih zemalja u Europi. Čak što više uz razno razne izraze onih koje smo već navikli pomalo, temeljne, krovne itd. imamo i novi izraz koji kaže da će se na kraju izraditi završni ili svodni dokument. Zaista zanimljiva riječ svodni dokument. Ali o lingvistici ovdje nije riječ iako je vrlo zanimljivo ovo izvješće po tome. Nego nešto više o tome da je hrvatski turizam ove godine slušajući i premijerku i gospodina ministra turizma, bez obzira koliko ovdje da kažem zastupnici iz stranke kojoj on pripada, da kažem branili uspjehe možda "turističke" ipak je jasno ono što je i što sam očekivao, što se šaputalo na kraju ili početkom 3., 4. već tromjesečja da će izvješće Hrvatske narodne banke biti mjerodavno o uspjesima turizma. Možemo mi zauzeti srebrnu medalju na Mediteranu. To vam je kao da uzmete ili osvojite srebrnu medalju na mediteranskim igrama, Turska prva a Hrvatska druga. Ali postoje svjetska prvenstva i Olimpijske igre i puno važnija takmičenja. Nažalost, ova medalja srebrna na Mediteranu tako bar prema izvješću i prema danas izrečenim ovdje raspravama kako smo čuli je rezultirala time da je u državni proračun se slilo oko 1,34 milijarde kuna manje, to je nepobitna činjenica. Je li to 15%, je li to ovoliko ili onoliko, to je toliko. To je u kunama toliko i to jasno da hvala Bogu da ako je manje onda nedostaje. Možemo mi govoriti o tome da smo mi očekivali puno više, možemo govoriti o tome da smo očekivali puno veći pad, pa mogli smo očekivati da neće doći nijedan turist zbog recesije, pa to je smiješno o tome očekivati loše, projicirati loše. Zašto ne bismo projicirali bolje? Zašto se ne bismo potrudili da se to bolje ostvari, nego bit će loše pa ako bude bolja onda. To je isto kao kad ja operiram pacijenta pa rodbini najavim neće proći dobro a kad prođe dobro ja sam heroj. Evo, tako to izgleda u našem ministarstvu. Bit će loše pa eto uspjeli smo ove godine, dobro je, nije loše. Eto tako to, da ja usporedim malo ove stvari. I na kraju krajeva, ovdje je bilo riječi o Ministarstvu turizma. Vidim da postoji institut za turizam. Ne bih se iznenadio da postoji još par agencija za turizam i nekakvih koji rade državnih agencija. Ima stotinu i 50 ili koliko zaposlenih u ministarstvu. Imamo 5 stotina turističkih zajednica, gradova, općina, županija itd. Imamo njihov troškovnik od 300 milijuna kuna kroz godinu i onda evo raspisuje se natječaj za izradu te dubinske analize. Pa zar od tolikih turističkih djelatnika koji primaju svoju plaću, koji su zaposleni u ministarstvu zar nema nitko da napiše i da osmisli dubinsku analizu ili ja bih rekao sveobuhvatnu raščlambu našega turizma, da to osmisli. Pa čemu služe? Što rade? Znači, idemo na natječaj pa će onda netko uložiti žalbu kao što je uložila kako ovdje piše tvrtka "Horvat&Horvat" ono "Johnson&Johnson". I evo, natječaj pao i mi izgubili dio novaca a onaj ostatak smo potrošili u promidžbene svrhe. I hvala Bogu da je tako jer za promidžbene svrhe očito ne bi ništa ostalo da nije propao taj natječaj. Kada govori netko ovdje reče, čini mi se Kajin, o vojnim odmaralištima evo sad ćemo, uskoro smo, bilo je ovdje govora i o rtu Oštra i o tvrđavi na rtu Oštra. Ja ne znam je li on priveden tamo svrsi, o tome smo već gospodin Matošić i ja imali jedanput razgovor ugodni naroda slovenskoga ali ima takvih vojarni napuštenih, zapuštenih, porazbijanih itd. diljem naše obale, pa ima i na kontinentu i mislim da te administrativne zapreke, razno razne procedure koje se uvode bi trebale biti znatno skraćene kako bi se to napokon privelo svrsi i tu dobili određene i kapacitete i da kažem atraktivne turističke sadržaje kako bi poboljšali taj naš turizam što ja sam uvjeren da nitko neće odreći, da svatko od nas tko je raspravljao danas za klubove i oni koji su se javljali za ispravke netočnog navoda sasvim sam siguran da iskreno žele da to bude, u tom segmentu da budemo znatno bolji cijela Republika Hrvatske bez iznimke. Danas također nitko ne govori o onome što je još davno zacrtano i što vrlo često imamo na umu ali evo više se ne spominje ni u raspravama. Ono što kažu plava i zelena brazda, ono što kontinent može, dakle kontinentalna Hrvatska poglavito Slavonija i Branja, što mogu ne pripomoći nego plasirati i kroz turizam ostvariti jasno i dobit i u deviznom smislu toga više nema spomena, dalmatinski pršut je od bugarskih šunki kupljen, od polovica ili uvezenih iz Bugarske i Rumunjske itd. Nažalost, nitko ne brine da se da kažem taj element, dakle taj dio mogućnosti našeg kontinenta Slavonije i Baranje osobito u ovom kulinarskom dijelu a i nekim drugim dijelovima upotrijebi u funkciji turizma i zapravo time da što veći dio kolača ostane kod nas. Netko je rekao ovdje da izvanpansionska potrošnja turista u nekom Portugalu, Španjolskoj i drugim zemljama je za 30% veća nego li u Republici Hrvatskoj. Pa gospodo iz Ministarstva turizma, temeljem svega ovoga što sam rekao jednostavno ja mislim da se smjernice dubinske analize ili strategije ili kako reče satelitski ako se to tako shvati možemo i negdje po zraku plivati bilanca turizma ne treba puno niti razmišljanja da ne kažem pameti da se vidi što to se može napraviti, što se to može učiniti dakle domaćim sredstvima, domaćom pameću kako bismo došli do daleko većih prihoda od ove grane koja se zove turizam iako mnogi ekonomski analitičari kažu da je turizam zapravo kažu i nije gospodarska grana jer prihodi od njega mogu biti vrlo hiroviti i neredoviti, jer može zakazati bilo koja godina bez ikakvih unaprijed izračunatih gabarita prihoda. Dakle, nikad se ne zna kako će biti. Ali dobro, danas razgovaramo o turizmu i neću o nekim drugim granama gospodarstva koje bi također mogle biti dobitne ali danas ovdje zborimo o turizmu. Ja se dvojim, dakle u dvojbi sam kako je rekao gospodin Maras da će oni prihvatiti ovo izvješće zato što je iskreno. Ako je do iskrenosti onda će i HDSSB prihvatiti ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Dvije su prijave ispravaka navoda. Uvažena kolegica Petir, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Boro Grubišić je netočno ustvrdio da danas ovdje nema niti riječi o razvoju kontinentalnog turizma misleći pretpostavljam na rasprave i na ono na čemu Ministarstvo turizma radi. To kolega nije točno. Vi niste bili u dvorani kad sam ja govorila i o Slavoniji i o putu hrane i o Hrvatskoj kao poželjnoj destinaciji koja se upravo može promovirat sa svojim tradicionalnim seljačkim proizvodima i o povezivanju zelene i plave brazde o čemu ja poslovično uvijek ovdje govorim. Također nije točno kad ste konstatirali da Ministarstvo turizma uopće ne ulaže u kontinentalni turizam jer je Ministarstvo turizma uvelo 14 novih programa za poticanje razvoja kontinentalnog turizma i isto tako broj zainteresiranih u taj dio turizma se udvostručio. Isto tako moram spomenuti da su turističke agencije iskazale 23% veći interes za Hrvatsku čime potvrđuju da ostaju na našem tržištu i ne mogu se složit s vama da su to loši rezultati.
Hvala. Kolega Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa netočan je navod i zapravo nije dobro da se u ovom Visokom domu optužuje ljude koji proizvode, koji imaju zapravo koji su brandovi, kao što je dalmatinski pršut itd., da je to zapravo porijeklo iz Rumunjske itd. To nije istina i nije točno. Jasna mi je namjera da želite jednako … [[Govornik se ne razumije.]] povezati što je moguće bolje ovo što je rekla kolegica Marijana, plavu i zelenu brazdu Hrvatske, dakle kontinentalni dio i to nam je svima namjera i na srcu i sasvim sigurno i Ministarstvu turizma. Ali ne treba netočno govoriti i optuživat nekoga da zapravo falsificira. Mi imamo određene standarde i oni koji proizvode dužni su objaviti porijeklo, odakle je ta stoka, odakle su ti proizvodi itd. Prema tome, ne trebamo na taj način optuživati. A što se tiče rta Oštrog kolega, ono je već sada dijelom u turističkoj funkciji, dakle Prevlaka je već dijelom. Postoji još problem oko režima, a … [[Govornik se ne razumije.]] prevlaka u turističkoj funkciji. Ja se nadam da će u budućnosti biti vrlo jedan značajan turistički resort.
Hvala lijepo. I posljednji prijavljeni klub, klub HNS-a. Uvaženi kolega Miljenko Dorić, izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. U klubu Hrvatske narodne stranke zadužili su me da pročitam ovo izvješće i one dokumente koji se u njemu spominju, da ga predstavim klubu i da predložim zaključke u svezi s njim. Ja vam moram reći, kolegice i kolege, da u ovih šest godina nikada nisam bio na većim mukama nego nakon što sam pročitao ove tri jadne stranice. Gospodine državni tajniče, nikada nešto lošije nisam vidio na ovim klupama u ovih šest godina. I slažem se sa gospodinom Kajinom samo u jednoj rečenici, zbog ovoga bi netko trebao ostati bez posla. Možete to pretvarati u šale, možete replicirati, ispravljati krive navode smijući se jedni drugima, ali ovo je žalosno. Turizam je glavna gospodarska grana u Republici Hrvatskoj. Glavna gospodarska grana. Svaka 5 kuna bruto društvenog proizvoda dolazi iz turizma, a mi se ismijavamo jednom izvješću. Tragično i žalosno. Ova točka, kolegice i kolege, ima dva ozbiljna problema. Prvo, sramno je da Republika Hrvatska nema novca, nema vremena, nema ljude da izradi temeljne dokumente za razvitak svoje najvažnije gospodarske grane. Ja to ne mogu prihvatiti. Drugo, imamo vrlo ozbiljan problem vezan uz metodologiju rada. Ne radi se dakle samo o novcu, radi se o puno široj problematici. Što reći o ovom izvješću? Koji je cilj ovog izvješća? Koja je svrha ovog izvješća? Ono se zove, samo da pročitam to čudo, Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, dovršenja Satelitske bilance i dovršenja Strategije razvoja turizma, dakle tri značajna dokumenata. Da bi se na zadnjoj stranici zaključilo što, u ovom trenutku nije moguće preciznije definirati rokove dovršenja ni jednog ni drugog ni trećeg dokumenta. Onda je trebalo ovo izvješće ili ova točka dnevnog reda da se zove izvješće o nemogućnosti definiranja rokova za to, to, to, to. Na 3. stranici izvješća govori se o pokušaju pripreme mišljenja i o pokušaju pripreme podloge za izradu natječaja za izradu dubinske analize. Kolegice i kolege, to pripremanje mišljenja i podloge za javni natječaj teče od 2008. godine. Strašno. Zatim se govori o neuspjeloj, odnosno poništenoj neposrednoj nagodbi za izradu dubinske analize. Govori se o obećanoj, a o nerealiziranoj izradi strateškog okvira za razvitak hrvatskog turizma. Rok je bio davne 2008. godine. Rezultat nula. 2008. godinu, kolegice i kolege, ne možemo povezivati sa recesijom. Možemo '09., možemo ovu, ali ne i '08. Govori se o obećanoj, ali ne i realiziranoj izradi Glavnog plana razvitka turizma. Rok je bio prošle godine. Zatim što se tiče Satelitske bilance, 2006. godine predviđena je izrada eksperimentalne TSA analize, predviđena. 2008. godine ugovorena je izrada eksperimentalne TSA. Dosad je obrađena 2005. godina, ništa više. Da li je, kolegice i kolege, ovo prijedlog da se kroz raspravu ocijeni rad ministra, ljudi u ministarstvu, radnih skupina, operativnih podskupina i da se traži njihovo razrješenje? Ako je to osnovna intencija onda idemo razgovarati o tome tko mora otići, a tko može ostati. Da li trebamo danas ovdje osuditi spomenutu Strategiju razvoja nautičkog turizma koju je netko donio prošle godine, vrijedi do '19. godine, a koja je prihvaćena bez bilo kakve okvirne strategije? Dakle, izradili smo prozor ili kupili smo bojler, a kuću ćemo napraviti naknadno. Ja kao donekle ozbiljan čovjek ne mogu prihvatiti takvu metodologiju rada. To je neprihvatljivo kolegice i kolege. Govori se o nedostatku proračunskih mogućnosti kao jednom od krivaca što nisu izrađeni ovi dokumenti koje sam malo prije spominjao. Ali se ne spominje kolegice i kolege o kojem se redu, veličini radi, o kojem se novcu radi državni tajniče? Je li to milijun kuna? Je li to 17 milijuna kuna? Da li je to 117 milijuna kuna? Ja kao znanstvenik radeći sa još tri doktora znanosti godišnje za svoj znanstveno-istraživački projekt dobijem od države u prosjeku 70, 80000 kuna. Dobro. Da li se ovdje radi o sredstvima te veličine onda to nije problem ili se radi o sredstvima reda veličine koliko svih 10000 znanstvenika u Hrvatskoj dobiju na razini godinu dana, a to je 200 milijuna. Ja vas pitam je li to više ili manje od 200 milijuna da znam o čemu pričamo. Ja ne bih duljio jer mislim da izvješće to ne zaslužuje. Ali dolazim iz turističkog kraja i moram reći da sam zaista žalostan kad vidim ovako nešto. Ovo ne mogu nazvati nego diletantizmom, neorganiziranošću, neodgovornošću, nekompetentnošću. Kolegice i kolege, ja znam da je sada razdoblje maškara, ali ovakvo karnevalsko izvješće definitivno ne spada na naše klupe. Hvala lijepo.
Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Prvo se prijavila uvažena kolegica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Moja će rasprava biti na tragu onoga što su rekli drugi kolege koji dolaze iz oporbe. I na samom početku ove rasprave ja želim reći da ja nipošto ne mogu podržati ovo navodno Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategije razvoja turizma zbog toga što se ne radi niti o izvješću, ne znamo u stvari koja je svrha i koji je predmet u principu ovog dokumenta. A kada smo o tome raspravljali na Odboru za prostorno uređenje predstavnik ministarstva nam je rekao da su taj dokument napravili na traženje Odbora za turizam. Ali mislim da se ipak ministarstvo moglo malo više potruditi i napraviti neko izvješće na kvalitetniji način. Ja ću podsjetiti da je resorni ministar Bajs sredinom srpnja 2008. godine sprektakularno najavio da na jesen te godine kreće se u pisanje Strategije hrvatskog turizma i ta će se Strategija turizma prema njegovim riječima temeljiti na vrlo kompliciranoj dubinskoj analizi svekolikog hrvatskog turizma čiju je izradu iniciralo Ministarstvo turizma u proljeće 2008. godine. Sudeći prema tadašnjim izjavama ministra Bajsa tu smo strategiju trebali čitati negdje u jesen 2009. godine. Trebam li reći, danas je veljača 2010. godine, a mi raspravljamo o dokumentu pod nazivom "Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategije razvoja turizma" što znači da ne samo da nemamo strategiju koja je trebala biti dovršena 2009. godine, nego mi još uvijek nemamo ni famoznu dubinsku analizu koja je trebala poslužiti kao podloga za izradu strategije, a nemamo ni satelitsku bilancu turizma. Nemamo ni izvješće o roku, jer ovaj sramotni dokument o kojem danas raspravljamo nigdje ne stavlja rok izrade ni jednog od spomenuta tri dokumenta. Ovaj dokument nije ništa drugo no sramotna kuknjava o nedostatku novca i problemima turističkih sezona. Alibi za nesposobno ministarstvo traži se u nedostatku novca i poništenja javnih nabava kojima su trebali biti izabrani izrađivači ovih dokumenata. Čini se da nikome u resornom ministarstvu nije palo na pamet kako bi sami mogli pristupiti izradi ovih dokumenata i napisati sami ako ništa drugo, ono barem strategiju razvoja turizma. Na žalost ova Vlada je inaugurirala žalosnu praksu da strateške dokumente ove države iz kojih bi se trebala vidjeti vizija razvoja zemlje, političkih struktura koje su dobile povjerenje građana i građanki Hrvatske da upravljaju zemljom pišu ili nevladine udruge kao što je bio slučaj sa Prijedlogom zakona o vodama ili različite tvrtke, institucije kao što je to slučaj sa dubinskom analizom turizma. Ili neka druga organizacija i sve to naravno jasno za debele novce. No, ukoliko promišljanje i osmišljavanje strategije turizma nije posao resornog ministarstva i Vlade Republike Hrvatske što je uopće posao ministarstva i Vlade. Ako to mogu uspješnije odraditi nevladine udruge i tvrtke, zašto uopće imamo Vladu i ministarstva? Naravno da ne stoji tvrdnja da dužnosnika ministarstva također izrečena na Odboru za prostorno uređenje, da ni jednu strategiju nikada nije izradilo ni jedno ministarstvo. Jer znam za nekoliko strategija koje jesu pisane i izrađivane u ministarstvima i tu prvenstveno mislim na Ministarstvo zaštite okoliša u kojem sam sama radila. Iako je sramota da 2010. godine još uvijek nemamo strategiju koja je pompozno najavljivana za jesen 2009. godine bojim se da se nemamo čemu nadati ni kada napokon dođemo u priliku čitati tu strategiju. Sudeći prema najavama ministra Bajsa u ljeto 2008. godine strategija će se većim dijelom oslanjati na velikim ulaganjima u hotelijerstvo, na velikim ulaganjima u marine, auto kampove, te privatan smještaj. Iako mnogo toga ne štima sa kontinentalnim turizmom koji bi svoju ponudu očekivano mogao temeljiti na razvoju ne samo agrarnog ili, ruralnog već i znatno zahtjevnijeg i po okoliš prihvatljivijeg ekološkog turizma ministrovi planovi za poboljšanje hrvatskog turizma opet se čudna mi čuda temelje na razvoju tako omiljenog nam masovnog sezonskog i ekološki apsolutno neprihvatljivog turizma. Ako se tako pompozno najavljena strategija bude oslanjala na projekte u stilu "daj što više turista, daj što više jahti koje bacaju svoje fekalije i otpad u Jadran, daj što više turista u automobilima i kampovima, daj što više turista u betonom zabarikadiranim apartmanima, onda nam se jako loše piše. U resornom ministarstvu malo razmišljaju čini se o takozvanim ukupnim gospodarskim učincima turizma u nacionalnom gospodarstvu i hrvatskom društvu, iako vrlo učeno i pompozno najavljuju satelitsku bilancu turizma. Zašto? Zato što iz godine u godinu, a danas u sabornici od vladajućih slušamo o uspješnosti turizma kroz broj gostiju, noćenja i prihodima od istih nitko ne govori o troškovima tog istog a la cro masovnog turizma. Ne razmišlja se o tome da svaki od tih 10 milijuna turista koji pohrle uglavnom na Jadran u dva ljetna mjeseca ostavlja tzv. ekološki trag u našoj zemlji i to ne samo u smislu osobne potrošnje resursa hrane, vode, struje, energenata koji štetno utječu na okoliš, kontroliranim ili nekontroliranim odbacivanjem otpada i fekalija već i sekundarnim korištenjima resursa. Ono podrazumijeva dolazak velikog broja ljudi na jednu ograničenu lokaciju koja je često područje prirode, a ne ljudskog okoliša čime se drastično povećava rizik za opstojnost takve prirodne lokacije. Treba li posebno spominjati da je neoprez turista iznimno čest uzrok požara koji uzrokuju milijunske štete. Kada se tome pribroji nepostojanje standarda zaštite okoliša u području zbrinjavanja otpada i otpadnih voda i na kopnu, ali i na moru, jer su iznimno rijetke marine u Hrvatskoj koje imaju sustave obrade otpadnih fekalnih voda, s ekoloških neprihvatljivih jahti, a kojih je ove znači godine prema procjenama hrvatskih Jadranom plovilo oko 150 tisuća, kada imamo na umu koliko je slab ili nikakav inspekcijski nadzor ponašanja jahtaša, ali i svih drugih, kada razmislimo o tome kakav učinak na eko sustav našeg mora imaju tone i tone odbačenog smeća i fekalija, izlivenih litara i litara goriva, ispuštenih naftnih plinova u zrak, izlivenih tona i tona i odbačenog smeća, kada razmislimo o ugroženim ili istrijebljenim biljnim i životinjskim vrstama, e tada dolazimo do vrlo visokih cifri, i za domaći znači budžet negativnih brojki koje nitko, ali baš nitko ne računa i u prihode i rashode turističke sezone. No ministar turizam, posebice onaj koji dolazi iz kako se u HSS-u vole hvaliti najzelenije hrvatske stranke, nipošto ne bi smio razvoj hrvatskog turizma i njegove dosege mjeriti velikim brojevima, ni u situaciji kada se radi o tzv. pozitivnoj statistici, ni kada se radi o negativnoj statistici. Naime, s obzirom na to kako su stvari u hrvatskom turizmu, ali i u društvu općenito postavljene, veliki pozitivni brojevi neminovno znači i velike, možda još i veće negativne brojeve. U tom smislu se nadam da će ministar imati dovoljno strpljenja i interesa da se uputi u problematiku turizma i zaštite okoliša, jer to do sada evidentno nije učinio, a za početak bi mogao pročitati znanstveni članak ekološki aspekt i turizma u Hrvatskoj, sociologinje Kristine Golubić, posebice poglavlje turizam kao pokretač prirodnih i ekoloških sukoba. Zbog svega prethodno rečeno, nipošto ne mogu podržati ovaj sramotan i potpuno besmisleni dokument kojim se vrijeđaju zastupnici i zastupnice Republike Hrvatske.
Dalje za raspravu se prijavio uvaženi kolega Jerko Rošin. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Žao mi je da nema više kolege Kajina, jer on isto, da mu odgovorim na neke stvari, zato nisam davao ispravke navoda, a sad kad ga nema je besmisleno jer tu govorim. Međutim htio bih kazati u svakom slučaju da, evo u ovom dvogodišnjem iskustvu saborskog zastupnika sam shvatio da je problem mnogih tema upravo politizacija teme, a da se čovjek udalji od onoga što je relevantno o temi o kojoj govorimo, dakle u onom okviru profesionalnosti struke koja nešto radi. Na isti način sam i ovo od kolegice Holy doživio, praktički ispalo da turizam rađa štetu, a ne nikakvu štetu, sve ono šta je nabrojila, što se popratno događa u turizmu, i zaista u turizmu se događaju i popratno neke negativne stvari, ali u ono benefit analizama ili šta bi mi rekli kad se potegne crta ispod svih plusova i minuseva bitno je šta ostane, ako ostane plus onda je plus, ako ostane minus minus je, bez obzira šta jedno sobom nosi. Ali politiziranje rasprava nikad ne dovede do nečega bitnoga, pa je tako i ovo šta mi sad govorimo, usvojimo, ne usvojimo, onda je ispada potpuno irelevantna bilo koja rasprava o bilo čemu u Saboru, to je samo pozornica da netko od nas nešto može kazati, da nas netko može čuti. Na žalost ja mislim da nisam na televiziji sada da bi netko me i vidio šta govorim. Ali ipak svoj sud ću kazati, a to je da je rezultat u turizmu daleko iznad očekivanja i svega onoga što mu se stavlja na raspolaganje da bi mogao raditi suvislo. I ako je točan podatak koji je kolegica Petir rekla nema razloga da u njene navode sumnjam zato što je vrlo pedantna u svemu što radi, onda podatak o svega 2 promila proračuna, a 18% bruto društvenog proizvoda pokazuje jednu takvu disproporciju, dakle sa minimalnim ulaganjima u jednu djelatnost tako ogroman dio kao što je kolega Maras kazao 20% nije nevažno, nego 20% gotovo proračuna, dakle jedna djelatnost koja apsolutno zaslužuje pozornost, ali očito nije dana i takva važnost ni u proračunu, ni u svemu ostalome. Pa mislim da ta konstatacija danas ako do nje možemo doći svi zajedno i složno, barem može pokazati da jedan potencijal koji imamo na raspolaganju ne koristimo na najbolji način, i ako je ovo izvješće bilo besmisleno jer je donijelo samo konstataciju da roka nema, onda je vrijednost ovoga barem u prigodi da nešto o tom turizmu kažemo, problematici turizma kažemo, da vidimo koje pouke iz toga možemo izvući van. Austrija nema more, a u turizmu čini strašno puno. Dakle nije u pitanju samo more i sunce, postoji puno toga o čemu govorimo da nije samo Istra, Dalmacija i jug Dalmacije itd., jadranski dio, nego da i kopneni dio Hrvatske može pružiti svoje za proračun državi. Ali isto tako vam mogu kazati da u jednome austrijskom zimovalištu, jedno od ovih spa koje postoje, da sad ih ne reklamiram u kojem je nedavno bila i hrvatska nogometa reprezentacija, postoje veliki turistički kompleksi za koje je investitor sama regionalna vlada, jer je država dala novce, potpomogla da bi počeli graditi. Dakle postoje različiti i odnosi da bi se iz turizma izvuklo vani. Netko je ovdje spomenuo, ja mislim kolega Grubišić, ali eto ni njega nema, da kako je ta djelatnost nešto više, nešto manje. Turizam je u gospodarstvu poznat kao tercijarna djelatnost, a znamo šta tercijarna djelatnost znači, da je ona sveobuhvatna, da je ona ima multiplikativni faktor, isto kao što ima i brodogradnja, da ono šta se ostvari u turizmu se reflektira na sve ostale gospodarske djelatnosti jedne zemlje i da je to tržište izvoza, a ne tržište samo domaće. I da bi u tom kontekstu sve to skupa trebalo sagledavati. Činjenica je da ovo izvješće je dalo jedan odgovor koji nas ne zadovoljava da ne postoji rok, da ne postoji termin, da do tog termina ne možemo doći, dokad bi ta dubinska analiza mogla biti napravljena. Satelitske analize se permanentno rade, to je jedan kontinuirani proces. Za strategiju isto tako znamo da je jedan segment te strategije učinjen, da je to razvoj nautičkog turizma. Koliko je to pitanje nedostatka dostatnog novca da bi se to moglo raditi moje osobno mišljenje je da tog novca radi fali da bi se to moglo napraviti. Ima li u ministarstvu raspoloživih i vrijednih kapaciteta, stručnih, znanstvenih da bi to mogli, da bi do toga mogli doći? Ne znam. Ali nije neuobičajeno da sva ministarstva, sve Vlade ovoga svijeta koriste specijalizirane institute i zavode da im pripomognu u tome. Koliko je samo ministarstvo moglo, koliko nije? Ostaje za vidjeti, ali bilo bi interesantno doći do te spoznaje koliko ministarstvo može samo nešto učiniti. I bilo bi u svakom slučaju važno da do neke strategije čim prije dođemo koristeći se dubinskom analizom i svim satelitskim analizama. Koliko to može biti zanimljivo i koliko to može biti plodonosno ilustrirat ću na jednome primjeru. Jedan Ekonomski fakultet u Hrvatskoj je napravio jednu zanimljivu studiju o makroekonomiji, 10 zapovjedi Božjih. Koliko god to izgleda možda neobično, ali je vrlo, vrlo važno. Jer svaka od zapovjedi božjih ima jednu određenu implikaciju za gospodarstvo u životu pa se tako pozabavili i zapovjedi koja kaže "Ne poželi ženu bližnjega svoga". Vjerovali ili ne preljubništvo, analizirano kako je tamo analizirano, doprinosi hrvatskom proračunu visine 4,5 milijarde kuna. Jel to znači da treba to stimulirati ili ne, ali je zanimljiv podatak. Veliki dio te sume se nalazi upravo u području turizma. Mislim u području hotelijerstva jer se neki uzimaju hotele tako da bi proveli tamo neko vrijeme ili putuju na neka putovanja itd. To je jedna vrlo zanimljiva studija koja je ozbiljno rađena. Koja možda izaziva osmijeh na licu, ali je puno toga je postudirano. Dakle, sve te satelitske analize koje se čine one mogu dovesti do relevantnih podataka iz koje bi mogli izvlačit pouku. Naravno ja ne izvlačim pouku iz ovoga da povećamo preljubništvo jer to sa moralne strane nije u redu, nije dio moga svjetonazora, žena mi je to čula ja se nadam, ali je interesantno što sve je za turizam relevantno, a mislimo da nema nikakvog značaja. Dakle, sve te analize su dobrodošle, korisne i iz njih možemo izvući podatak. Činjenica je da je turizam polučio velike rezultate, da je ostvario velike rezultate u gospodarstvu Hrvatske, ali je isto tako činjenica da bi turizam u gospodarstvu Hrvatske mogao sudjelovati i sa još više nego što sudjeluje kad bi svi potencijali bili iskorišteni. Slažem se da je puno hotela obnovljeno, i da je vrijednost obnove hotela često puta na razini gradnje novog hotela pa možda čak u nekim slučajevima je jedino što je vrijedno je lokacija na kojoj se nalazi i komunalije koje su prethodno plaćene, a sve ostalo treba raditi iznova. Ali je isto tako istina da puno tih hotela dosada i još uvijek nije završeno. Ako se vratim samo npr. Splita onda postoje 4 hotela koja još nisu u funkciji, a otprije su. I hotel "Marijan" i hotel "Split" i hotel "Belevue" i hotel "Central", ali da su nastali neki novi hoteli poput "Atrijuma", "Peristila", "Marmona", dakle neke druge inicijative. Zašto ovi nisu obnovljeni? Zato što su bili u jednome mehanizmu vrlo dugo vremena, fonda za privatizaciju, odnosno nedovoljno angažmana da se oni stave u funkciju. Mogao bi vam još puno toga govoriti što bi sve usklađenost zakonodavstva Hrvatske moglo doprinijeti razvoju turizma kao izuzetno važne gospodarske djelatnosti i djelatnosti koja pokreće i sve ostale. Pogotovo u pogledu usklađenosti zakonodavstva iz domene prostornog uređenja, zaštite okoliša, odnosno prostornog uređenja i urbanizma, turizma i onoga što je u nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Mislim da bi tako uspjeli doći do puno više kapitala za razvoj. Ne samo gradit da bi građevinari imali što raditi, nego trebamo voditi računa da u turizmu koje je inače nisko akumulativna djelatnost, koja kad radi pozitivno već smo zadovoljni, ali neka radi sa 5% profita to znači da svaka investicija koja se negdje dogodi se 20 godina multiplicira da bi se mogla vratiti. Sad vidite koliko je to značajno, na svakih 100 kuna koje se uloži 20 godina se mora 100 kuna obrnuti na tom istom mjestu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega. Imamo jednu prijavljenu repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Rošin, rekli ste na početku svog izlaganja da je sukladno najavama turistička sezona zadovoljavajuća, odnosno da su rezultati dobri. Upravo suprotno je, najave su bile pad prihoda od 2 do 3%. Uzmite Internet, izguglajte vidite što je ministar Bajs prije godinu i pol dana govorio, godinu dana, da će prihod u turizmu pasti 2 do 3%, da će broj dolazaka biti 1% manji. Prihod od turizma je ove godine 15% manji. Znači 5 puta više nego što je to najavio ministar Bajs. Znači nisu se obistinile njegove najave, bilo bi super da jesu. Nažalost nisu. A kada matematika očito nije jača strana nekim zastupnicima u HDZ-u želim samo pojasniti ako je pad prihoda milijardu i 200 milijuna eura to je otprilike 9 milijardi kuna. Otprilike 3% BDP-a što je 50% pada koji smo doživjeli u protekloj godini. Toliko malo da zastupnici koji bi se htjeli baviti ovim područjem, a ne znaju brojke da ne korigiraju i ne ispravljaju netočno navode.
Ova malo čudna matematika, ali dobro imamo odgovor na repliku, kolega Rošin.
Dajte mi da iskoristim moje vrijeme za repliku pa nemojte govoriti. Prvo, nadam se da niste mislili u matematici na mene kad ste govorili, ja sam imao 5 iz matematike pa matematiku znam. Samo je pitanje jel je znamo primijeniti. Kolegica Holy vaša je maloprije dobro rekla, spomenula je sva 3 aspekta kroz koja se turizam mjeri. Dakle, nije dovoljno samo reći o broju gostiju, nije dovoljno reći o broju noćenja nego i ukupnom prihodu. I isto tako vrlo važno u tom ukupnom prihodu koliko sudjeluje hrvatski proizvod, a koliko sudjeluje inozemni proizvod da bi se rezultate moglo iščitati. Ali niste me niti dobro slušali, moram vam kazati iako nikad nemam pritužbe na vaš odnos prema meni u tome. Ja nisam govorio o najavama rezultata nego sam ja govorio o disproporciji. Koliko dajemo štofa turizmu, a koliko rezultata dobijemo? Mislim da dobivamo puno više rezultata iz turizma nego što turizmu dajemo da bi turizam mogao uspješno poslovati. To vam je isto kao u sportu što imamo slučajeve gdje imamo vrhunske svjetske rezultate od ljudi za koje gotovo nismo dali ništa na raspolaganje, a imamo neke druge klubove ili neke druge sportove u koje ulažemo puno novca, a ne dobivamo rezultat. Vjerojatno u ovom prvom slučaju, pa tako i u turizmu se rađa neki dišpet koji je dodatni motiv, a ne materijalna naknada. Hvala.
Sljedeća rasprava je temeljem prijave kolege Ivana Škaričića. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Iz izvješća Vlada Republike Hrvatske vidljivo je da se ipak ozbiljno prionulo izradi strategije i glavnog plana razvoja hrvatskog turizma. Također se jasno vidi koliko je to i značajan, a i koliko je to ni malo jednostavan posao. U Ministarstvu turizma su i koliko sam uočio ispravo postavili plan aktivnosti koji bi doveli do krajnjih ciljeva. A to je izrada glavnog plana razvoja i strategije hrvatskog turizma. Međutim, ovi dokumenti ipak nisu doneseni. Na to su najviše utjecali poništenje odluka javne nabave za izradu dubinske analize kao podloge za izradu cjelokupne strategije i glavnog plana razvoja hrvatskog turizma. I jasno recesija koja je nastala u svijetu i koja je ipak složit ćemo se ipak bila na neki način iznenadna i ona je svjetskih razmjera i na nju se nije moglo ozbiljnije utjecati u Hrvatskoj. I u toj situaciji jasno da se Ministarstvo turizma moralo uhvatiti u koštac sa tim novim izazovom i moralo koristiti sve svoje ljudske i financijske potencijale. U tom kontekstu gledano puno je više razumljivo zašto nije došlo do izrade ovih dokumenata. Međutim smatram budući da postoji realan plan kako ove dokumente napraviti i da treba osigurati i potrebna financijska sredstva da se ovi dokumenti izrade što prije. Jer ipak složit ćemo se svi turizam je naš najznačajniji izvozni proizvod. I onaj tko bi uspio naći formulu bez obzira iz koje stranke dolazi ili je vanstranački kako produžiti turističku sezonu, kako naši veliki hoteli na Jadranu umjesto da što rade 120 dana ili da rade 180 dana taj bi trebao dobiti najveću državnu nagradu u Republici Hrvatskoj. Mislim da je to pravo pitanje. Mi imamo primjera ja ću potkrijepiti činjenicama da su obnovljeni hoteli recimo kod mene u Omišu dva su hotela devastirana, obnovljena, međutim rade 100 dana. Hotel "Lav" koji je u lancu La Meridian čujem ovih dana se prodaje jer vlasnici koji su uložili ne mogu se ekonomski pokrivati jer hotel je možda popunjen 15% u ovom momentu. To su pravi izazovi i ta strategija u tom smislu nadam se da će dati i odgovor na ova pitanja. U tom smislu podržavam stav Odbora za turizam glede dovršetka izrade ovih dokumenta. Hvala.
Hvala kolega. Za raspravu se prijavila kolegica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo prava je šteta da je stanje u svjetskom gospodarstvu u ovom trenutku delikatno i da nas očekuje iznimno zahtjevna ova turistička godina. Pa su prioriteti proračunski usmjereni na promidžbu a manje na izradu ovog dokumenta. Ja sam se potrudila pročitati malo ovaj dokument. On da je možda malo drugačije koncipiran, vjerujem da bi današnja rasprava bila drugačija Ovdje je državni tajnik spominjao u svom početnom izlaganju 14 područja, 14 radnih grupa, a nije ih nabrojio. Pa ću se ja malo potruditi umjesto njega to obrazložiti. Vidim da se ovom zadatku ozbiljno prionulo, a možda ozbiljnije radite nego što je ovaj dokument ozbiljan. Upravo u tome može biti problem što danas ovako raspravljamo. Cilj je ove dubinske analize ste rekli ocjenu početnog stanja usporedbu sa konkurentskim okruženjem i prijedlog mjera za unapređenje. Da bi se do toga došlo podijelili ste se u 14 područja, pa 1. područje pravni okvir gdje želite utvrditi cijenu rada, stanja sa turističkim zemljištem, stanje u Zakonu o golfu, također ovaj paket Zakona o turističkim zajednicama. I to je područje kojim bi se bavila ta skupina. 2. skupina je fiskalna politika. Pa sigurno da treba preispitati PDV u turizmu, isto tako treba vidjeti što je s porezom na dobit, porezom na dohodak. Znači to je ono čime se kani ili se već bavi ova radna skupina. 3. područje parafiskalna davanja, što se odnosi na spomeničku rentu, odnosi se na ZAMP, odnosi se na vodnu naknadu i na TV pretplatu. To su sve pitanja koja bi trebalo još jedanput razmotriti i vidjeti kako s time dalje. I da li je to veliko opterećenje? Jesu li to velika davanja ili nisu? Također 4. podskupina je monetarna politika gdje bi trebalo vidjeti jeli adekvatna politika tečaja u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom. 5. kupina prostorno planiranje i zaštita okoliša. I u svakom slučaju tu mogu iz osobnog iskustva reći, treba ubrzati donošenje prostornih planova, GUP-ova, a posebno urbanističkih planova uređenja i malih planova, detaljnih planova uređenja, jer bez toga nema ni razvoja ni ulaganja u turizam. Ali je ovdje momenat za spomenuti za odgovoriti možda gospodinu Kajinu, da je od 2005. do 2009. godine u Hrvatskoj što izgrađeno što rekonstruirano 125 hotela sa 4 zvjezdice i 19 hotela sa 5 zvjezdica, što nije baš zanemariv podatak. Međutim, sigurno da treba ubrzati stanje vezano DPU-ove i UPU-ove jer bez toga nema razvoja. 6. skupina je pomorsko dobro gdje treba usuglasiti sve propise i sve moguće neusklađenosti između županijske, državne, gradske i općinske nadležnosti. Radi se o koncesijama na plaže, granicama pomorskoga dobra. 7. kupina su uvjeti, modeli za realizaciju ulaganja. Govorimo o Greenfield, Braunfield ulaganjima i tu je vrlo bitan Zakon o turističkom zemljištu o kojem ćemo raspravljati vjerujem već ovog tjedna i Zakon o poticanju ulaganja. To su teme o kojima smo danas trebali razgovarati ovdje, kada govorimo o ovom dokumentu. Ali samo zato što je nedostajalo to u ovom vašem osnovnom dokumentu, došlo je možda do rasprave o nekoj drugoj temi. 8. podskupna je privatizacija i definitivno vidimo da hrvatska Vlada na tome radi. Treba ubrzati procese i nastaviti s privatizacijom hotela i hotelskih objekata. U 9. skupini su poticaji, gdje za razmotriti status izvoznika, ulaganja u kvalitetu i ulaganje u obrazovanje kadrova. I 10. s tim povezana skupna su kadrovi i obrazovanje. Sigurno da treba ulagati u cjeloživotno učenje, da treba napraviti reformu o kojoj smo nešto jutros govorili strukovnog obrazovanja i unaprijediti menadžerski kadar, jer bez toga sigurno nema ni pravilnog upravljanja tim turističkim resursima. 11. skupina sprečavanje sive ekonomije. To je nešto što je jako važno. Možda nismo ni svjesni koliko toga ima na terenu. Znači ovdje govorim prvenstveno o neprijavljenim noćenjima i o neprijavljenom radu. 12. skupina bi se trebala baviti infrastrukturom, znači prometna povezanost, vidjeli smo koliko je auto-cesta doprinijela da se poveća promet a sigurno i sva druga infrastruktura i u kontinentalnom dijelu i u priobalnom dijelu će sigurno doprinijeti. 13. skupina su proizvođačka i prerađivačka industrija. To je ono kad govorimo o povezivanju zelene i plave Hrvatske vezano za poljoprivredu ali i ostale proizvođačke pogone. I zadnje je konkurentsko okruženje gdje swat analizom treba doći do zaključaka u čemu to Hrvatska prednjači u odnosu na zemlje u okruženju i na koji način možemo privući veći broj gostiju. Vjerujem da smo se pridržavali ovih 14. točaka i da smo ih možda imali u ovom materijalu da bismo sigurno danas i kvalitetnije raspravili, možda malo manje politizirali a više se osvrnuli, stručnije raspravljali o ovoj tematici. Ono što ću osobno reći što meni se recimo u ovom dokumentu ne sviđa što ne znači da ga neću podržati jer nam je dat ne samo na glasovanje i usvajanje nego primanje na znanje može biti bi bilo bolje vi kažete da nije moguće definirati rokove. Trebalo bi biti moguće bar aproksimativno definirati rokove. Razumjela sam razloga iz deficita proračunskog i usmjeravanja sredstava na promidžbu a ne na ovaj dokument. Razumjela sam razloge da ste morali poništiti natječaj pa opet ponovo imati itd. ali to za nas nije naročito relevantno. Kao zastupnike za nas je puno bitnije da dobijemo i ne samo za nas nego za cijelu državu Hrvatsku da dobijemo konkretnu analizu koja će biti temelj za konačno tu pravu strategiju razvoja hrvatskog turizma. I ono što mislim iako kažem nisam stručna nego promišljam, više godina, tri, četiri, pet godina je predug period da bi se donosila jedna strategija i vidjeli ste sada kad je došla sad svjetska recesija koja nije bila baš najavljena, koja je potpuno poremetila sve tijekove i nijedna strategija to nije bila obuhvatila. Zbog toga mislim da treba u što kraćem roku donijeti strategiju jer u protivnom ona gubi na smislu i na efektu. Znači, smatram da je predug period, izvrsno je zamišljeno ali ostvarenje bi trebalo biti brže i trebali bi se izboriti za sredstva u proračun da dođete što prije do ovog cilja. Što se tiče ministarstva gdje je također kolega Kajin govorio o broju zaposlenika isto nije točno. 83 zaposlenika su u ministarstvu od čega su tri dužnosnika. Znači, iznositi podatak da je 150 to isto nije točno i zato možda je ovo prilika za to ovdje također spomenuti. U svakom slučaju, ja ću podržati odnosno primit ću na znanje ovu dubinsku analizu i vaše planove, međutim ovo shvatite kao poticaj za ubrzanjem i za neki način drugi put malo sustavnijim materijalom iz kojega ćemo mi moći lakše raspravljati a i vama bi bilo lakše danas onda ovo slušati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri prijave replika. Najprije uvaženi kolega Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bih, kolegica je zbilja lijepo nabrojila ovih 12, 14 točaka o hrvatskom turizmu ali ja bih htio spomenuti jednu posebnu točku koja je bitna a ovdje se ne spominje a to je kako produljiti sezonu. Mi već 20 godina govorimo da bi u hrvatskom turizmu trebalo produljiti turističku sezonu, da nam je kratka tri mjeseca, četiri mjeseca, kako napraviti da to traje dulje. Evo, sad u ovo vrijeme ili u proljeće posebno u Dalmaciji po otocima imamo mjesta u kojima nema nijedan otvoreni restoran a ta mjesta su znala dobivati zlatne medalje za najbolje turističko mjesto u Hrvatskoj a sada im nije otvoren nijedan ugostiteljski objekat. Pa bih htio pitati kako ste vi to u Dubrovniku rješavali, dugo ste bili gradonačelnica, i koji su rezultati kod produljenja sezone, kako ste uspijevali i da li ste uspijevali? Hvala.
Odgovor na repliku kolegica Šuica. Izvolite.
Pa evo kolega Zubović, mogu reći da je Dubrovnik zaista po ovome malo specifičan. Mi imamo ne tri mjeseca nego sedam mjeseci sezonu, ona traje od 1. travnja do 1. studenog. Specifičan je Dubrovnik inače po svemu ali ne baš po geografskom položaju. I baš bi Dubrovnik mogao demantirati danas onu tezu kad se govorilo da je geografski položaj privukao turiste u Hrvatsku. To upravo nije činjenica, nego sadržaj. Vrlo su bitni sadržaji a to je prije svega kultura. A ono što moramo napraviti to je ono o čemu ćemo ovih dana govoriti i o čemu se govori izmjena Zakona o golfu. Vrlo su bitni sadržaji tipa golf, tipa kongresni centar i veliki kulturni događaji koji mogu privući goste. I mi smo na tome radili ali nismo previše još uvijek zadovoljni, sezona treba biti cjelogodišnja 12 mjeseci i to je naš ključni cilj ne samo u Dubrovniku nego u cijeloj Hrvatskoj.
Hvala. Dalje se za repliku prijavila kolegica Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja moram kazati da već slušam ustvari cijelo popodne manje više pažljivo raspravu o nečemu što se zove Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, Satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategije razvoja turizma. I razmišljala sam već u par navrata da se javim na jednu repliku, iskoristila sam sad. Kolegica Šuica koja je ipak na neki način možda malo uvijeno ali je rekla da je ovo o čemu mi danas raspravljamo paket koji imamo ispred sebe u najmanju ruku manjkav, odnosno ja ću ovako reći. Nama koji nismo možda članovi Odbora za turizam a saznajem da je u biti ovo izvješće bilo na osnovu zaključka Odbora za turizam ovako kako ste vi to nama dali svim zastupnicima te tri stranice u kojima mi samo možemo pročitati da iz nekog razloga nije završena dubinska analiza, da su satelitske bilance gotove za 2005. godinu ako sam dobro i da Strategija razvoja turizma se treba napraviti. O čemu da mi danas ovdje razgovaramo? Možemo razgovarati eventualno jedino o odgovornosti Ministarstva turizma što ove stvari bez obzira na sve probleme financijske prirode ipak nije u nekim rokovima ispunilo. Sve drugo što se ovdje sad danas nužno dakle išlo nadovezalo kao rasprava govori se o analizi prošlogodišnje turističke sezone. Ja mislim da mi takvo nekakvo izvješće ovdje na klupama nismo imali kao saborski zastupnici. Govori se o razvoju seoskog turizma. Evo, sad slušamo kako je Dubrovnik sedam mjeseci produžio sezonu. Oprostite, ali vratit ću se na ono možda bismo trebali dobiti svi opomenu da raspravljamo o nečemu što nije na dnevnom redu. Ja sam pažljivo slušala sve ove vaše podtočke što ste pobrojali 14 onih, ja ih tražim gdje su, osim broja 14 ništa više od toga ne znam. Prema tome radi se o materijalu koji, gospodine potpredsjedniče, je apsolutno nedovoljan i nedostatan za neku, bilo kakvu ozbiljniju raspravu, a evo cijelo popodne raspravljamo o ta tri komada papira.
Hvala lijepo. Raspravljamo jer je to odbor tražio pa nam je i proslijedio. Mislim da su upravo oni koji su tražili trebali se očitovati da li su zadovoljni, a rekli su da jesu pa su to proslijedili nama. Odgovor na repliku će dati kolegica Šuica. Izvolite.
Pa evo kolegice Sobol, svjesni vjerojatno važnosti turizma u hrvatskom gospodarstvu svi smo osjetili potrebu raspravljati bez obzira na materijal. Ali isto tako vidite da u ovom materijalu i to ponavljam, da su limitirana proračunska sredstva i da razlog zašto nisu završili dubinsku analizu je upravo zato što su sredstva usmjerena u promidžbu budući da se prošle godine za 2009. godinu pokazala da je promidžba imala svoje učinke pa to se čini i za 2010. godinu. Osnovni problem je što nemaju dovoljno sredstava u proračunu za ovu analizu. Prema tome, mislim da nema, može biti da nije štetno da smo se svi javili za raspravu, da smo malo razgovarali, da smo razmijenili mišljenja, što mislimo i kako bismo željeli da izgleda hrvatski turizam.
Hvala. I posljednja prijava za repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođa Šuica, vi dolazite iz turističkog grada i onda je doista i problematično kada hvalite ovakav dokument, kada hvalite ministarstvo koje nije napravilo apsolutno nikakve korake, osim što je izdvojilo 100 milijuna kuna za reklamu hrvatskog turizma. To ministarstvo, na kraju krajeva i ta Vlada je, ako ćemo se prisjetit prošle godine, dovela i zabranu rada nedjeljom u turističkim mjestima, gradovima, kada su se u vašem gradu dok ste još vi bili gradonačelnica, ljudi snalazili pa su kroz suvenirnice otvarali dućane da bi mogli nešto zaraditi. Znači, apsolutno pomanjkanje sluha za turističke djelatnike, za gradove koji žive od turizma, a malo je zbilja i ja bih rekao nelogično da dajete potporu i unaprijed podstrek na osnovu ovog dokumenta koji na tri stranice ništa ne govori, osim toga da su se tri puta našli u ministarstvu, da su im poništena dva postupka javne nabave, a da na kraju krajeva od ovih dokumenata nema ništa.
Odgovor na repliku, kolegica Šuica.
Kolega Maras, upravo ste vi dali potporu ovom dokumentu, a ja sam se kritički osvrnula na ovaj dokument i potpuno ste suprotno sada diskutirali od gospođe Sobol kao da nismo svi bili u istom prostoru. Ja sam se osvrnula kritički, ali sam dala naravno prijedloge da se ubrza rad na ovoj dubinskoj analizi, da se ubrza rad na donošenju Strategije razvoja hrvatskog turizma i ubuduće bi nekako isto trebali imati usklađene stavove.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom. Uvažena kolegica Nevenka Marinović se sljedeća prijavila za raspravu. Kolegice, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je Izvješće o roku dovršenja Dubinske analize hrvatskog turizma, Satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategija razvoja turizma. Ja ću svoju raspravu započeti činjenicom da učinkovito upravljati razvojem pa tako i turizma možemo samo na osnovu strateško-planskih dokumenata i to na nacionalnoj, ali i na nižoj regionalnoj, lokalnoj, ali i sektorskoj razini. Činjenica je također da postojeća Strategija razvoja hrvatskog turizma obuhvaća razdoblje do 2010. godine te da smo već danas trebali imati Strategiju razvoja hrvatskog turizma u završnoj fazi. Budući da je izrada strategije prema ovom izvješću vezana na mnoge aktivnosti prethodne, sveobuhvatne analize stanja u sektoru te mjerenja učinaka turizma primjenom preporučene međunarodne metodologije koja omogućava usporedivost sa Europskom unijom i svijetom, tzv. Satelitska bilanca turizma, ali i na proračunske mogućnosti, bolje rečeno nemogućnosti ona u biti kasni i to se navodi u izvješću kao razlog kašnjenja izrade ovih važnih dokumenata. Uvažavajući negativne utjecaje recesije globalnih razmjera koji naravno nisu zaobišli niti turizam, Ministarstvo turizma je kao što se iz izvješća vidi, sredstva za izradu strateških dokumenata preusmjerilo na prioritetnije, konkretno na promidžbene aktivnosti, a izrada navedenih dokumenata usporena je. Što se tiče dubinske analize koja bi trebala biti podloga za izradu Strategije i glavnog plana razvitka hrvatskog turizma koju je Ministarstvo turizma povjerilo Institutu za turizam, znači nije se napravilo ni planirano ni očekivano, znači ni u prvoj ni u drugoj fazi, a razlozi su također navedeni u izvješću. Nadalje, iz izvješća je vidljivo da je na samom početku, odnosno da su samo definirana programska područja o kojima je govorila i kolegica Šuica, njih 14, da su oformljene operativne podskupine. Iako prihvaćam dijelom obrazloženja preusmjeravanjem sredstava na promidžbu, u prvom redu zbog toga što su dala rezultate u prošlogodišnjoj sezoni, držim da se mogao izraditi makar opći strateški okvir za razvoj sektora turizma. A kao dobar primjer navest ću u međuvremenu izrađenu Strategiju razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske za razdoblje 2009.-2019. koja se također u izvješću spominje, a koju je donijela Vlada Republike Hrvatske krajem 2008. godine i koja je izrađena u suradnji dvaju ministarstava, znači Ministarstva mora i Ministarstva turizma. Budući da dolazim iz područja gdje ovaj segment turizma značajno doprinosi ukupnim financijskim učincima u ukupnom gospodarstvu konkretno Zadarske županije, ja ću se ipak zadržati kratko na ovom strateškom dokumentu. Radi prirodnih potencijala i komparativnih prednosti Hrvatske u odnosu na ostale zemlje u Sredozemlju, posebno vrijedan i uspješan dio hrvatskog turizma je upravo nautički turizam. Unatoč dosadašnjim razvojnim dostignućima, složit ćete se, nautički turizam kvalitetom u mnogim elementima ponude nije dosegao razinu vrijednosti prirodnog i povijesnog naslijeđa, kao ni prostorne mogućnosti razvoja, odnosno hrvatski nautički turizam još nije iskoristio sve svoje razvojne potencijale. Stoga je na osnovu izrađene Studije razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske, a koja je dala pregled stanja nautičkog turizma u Hrvatskoj, Ministarstvo mora iniciralo izradu Strategije razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske koju je, ovo posebno ističem, izradila međuresorska radna skupina koja je osnovana pri tom ministarstvu. A ta strategija postavlja principe dugoročnog razvoja nautičkog turizma što uključuje upravljanje sustavom nautičkog turizma, očuvanje priroda i okoliša, kvalitetu i konkurentnost, gospodarsku valorizaciju i ostalo. Ova strategija predstavlja znači strateški razvojni dokument Republike Hrvatske u kojem je definirana vizija i misija, strateški ciljevi daljnjeg razvoja nautičkog turizma i u skladu s principima održivog razvoja te Akcijski plan za provedbu strategije u kojem su razrađene mjere, aktivnosti, nositelji i rokovi provedbe strategije i to za razdoblje od 2009.-2019. godine. Strategija razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske je strateški dokument koji dakle predstavlja polazište svih aktivnosti dugoročnog upravljanja održivim razvojem nautičkog turizma i to u svim elementima održivosti i na svim razinama donošenja razvojnih odluka. I ona će se zbog te svoje kvalitete vrlo lako uklopiti u okvir cjelovite razvojne strategije hrvatskog turizma. Ali zašto sam o noj pričala toliko? Ona može biti i model za izradu ostalih 14 segmenata i to i metodologijom, ali i modelom. Znači, kad je uključeno više ministarstava, odnosno kad su izvori financiranja višestruki. Svojom raspravom evo želim, podržavajući ovo izvješće ovakvo kakvo je potaknuti, odnosno ubrzati izradu ovih važnih strateških dokumenata za segment koji značajno utječe na ukupni gospodarski razvoj Republike Hrvatske. Iako iz izvješća ne znamo koliko utječe, jer bi satelitska bilanca trebala dati odgovor upravo na to pitanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegice. I dalje slijedi rasprava, prijavila se uvažena kolegica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Da se striktno primjenjivao Poslovnik mnogi bi bili prekinuti i njihove rasprave u tom smislu bile bi zaustavljene jer bi se sumiralo pod onu odredbu Poslovnika da nisu govorili o temi. A je li se išta može govoriti o ovoj temi, a da se ne povrijedi Poslovnik? To je jednostavno nije moguće. Nije moguće raspravljati o ova dva i pol listića, a da vi ne povrijedite Poslovnik, jer onda nemate o čemu raspravljati, a mora doći po Poslovniku na dnevni red i otvorena je rasprava. Molim vas, ovaj naziv ima gotovo dva puna, dvije pune linije, dvije pune crte. I kada smo dobili ovo prije jedno dvadesetak dana na klupe ja sam u prvi mah pomislila da se meni jedan dobar dio ovoga odcijepio jer to je dubinska analiza. Prvo što upada u riječi, ako bilo što pročitate to je dubinska analiza i ja tražim, svađam se sa kolegicom Zgrebec gdje je moj dio dubinske analize. Ona kaže to ti je dubinska analiza, takva je i moja. Mi smo dobivali različite ovdje sadržaje ali ovakav još pak nismo imali, jer on ima naziv dubinska analiza. Ona nije niti dubinska analiza opravdanja zašto nije nešto napravljeno što je trebalo napraviti, nego onako površna nekakva opravdanja s brda, s dola zašto nije napravljeno ono što je trebalo biti napravljeno. Dakle, ali ovo pokazuje dakle htjelo se možda prikazati dubinska analiza, htjelo se govoriti o tome. Ali u biti ovime je ovo ministarstvo na čelu sa gospodinom Bajsem kojeg ovdje sad nema. Vjerojatno i malo vrijedi, onda ne biste vi državni tajniče ovdje sjedili nego bi došao on, ušetao bi on kojem vi kolegice Petir čestitate. Ma na čemu mu čestitate? Ko' ono Crnogorci kad si čestitaju čestitam ti rane junače! Nema se ovdje šta, ovdje se treba zabrinuti nad ovim! Ali ovo pokazuje kako radi hrvatska Vlada. Ovdje točno vidite po nekim etapama koje su to brzine. I sad se otkriva kojom brzinom je radio bivši premijer koji je samo brzinom u petoj odletio i nestao. Ali izgleda da i ova, nastavak i rekonstruirane Vlade radi po istom principu. Dakle, puno riječi, a malo djela. I što se više govori o većoj brzini to je obrnuto proporcionalno ostvarenju djela. Dakle, jednostavno kad malo bolje pogledate, može netko misliti da je ovdje iza svega ovoga nekakva šaljivi kućni video, skrivena kamera. Međutim, stvari su zaista i preozbiljne. Naime, počelo se govoriti zbog čega je ta dubinska analiza potrebna. Pa kad vidimo, dakle ta cijela jedna prva stranica o tome govori, a onda slijede riječi opravdanja zašto ništa nije napravljeno. I to da se čovjek zaista zamisli i da gleda je li to, zbog čega je i našeg kolegu Marasa nagnalo da govori o tome, o toj jednoj pukoj iskrenosti ili se više ne može ni lagati. Već su svi aduti davno istrošeni. Naime, taj dokument je trebao biti njegova prva faza gotova 2008. godine. To govori upravo, odnosno to govori ovaj dokument. E onda se to ništa nije napravilo, ali se u 2009. uočilo da se to u ministarstvu ne može ni napraviti i da jedina specijalizirana institucija jeste upravo Institut za turizam, pa se onda odlučilo da bi to mogao napraviti Institut za turizam. Onda je prošlo nekoliko mjeseci kako bi to, takvu jednu studiju ozbiljnu napravio Institut za turizam. E onda se opet zaključilo, prošlo je vrijeme pa se zaključilo kako to ipak su nekakve intelektualne usluge, valjda velike vrijednosti koje moraju proći zakon, odnosno javnu nabavu pa i natječaj. Onda se prionulo javnom natječaju. I gle, javni natječaj prošao je, neslavno je završio, propao je jer se nije znao sastaviti najvjerojatnije niti sam tender ili se nekom pogodovalo. Dakle, dvije stvari su mogle tu biti ili neznanje ili svjesno nekome se pogodovalo. I po izjavljenoj žalbi društva Horvat consulting Zagreb d.o.o. evo državna komisija poništava. E sad to služi ne kao zorni primjer kako se loše radi, nego kao opravdanje zašto se nije napravila dubinska analiza ili bar jedan njezin dio. E a sad ima i dalje opravdanja da je u međuvremenu donijeta Strategija razvoja nautičkog turizma itd. i to Ministarstva mora i da se vidjelo da se mora ići i po posebnim segmentima itd. I onda ni kraja ni konca tome. Dakle, brojna, brojna opravdanja, ali nema ni govora o tome da će taj posao ikada biti dovršen kao i svi poslovi. I kad neki počnu mi ne znamo ni koliko će oni koštati, ni koliko će oni trajati. Međutim, ova tema svakako dovodi i otvara pitanja i neke zablude i mitove koji postoje kod nas u turizmu. Mi smo odavno kad smo uništavali svjesno industriju i kad se sada vidi da se bez proizvodnje ne može apsolutno ništa da je industrija i dalje ovdje tabu tema da će to sve pokriti turizam. To su najveće, najveće zablude. Najprije upravo u vremenu kad zamire i ono malo nešto industrijske proizvodnje, kad investitori, investitora nema, a i oni koji bi htjeli ulagati vide da tu od papirologije i od korupcije ne mogu ništa učiniti, pa onda odlaze dalje podvijenog repa, traže druge zemlje. Dakle, očekivanja upravo koja se svjesno, a nešto i nesvjesno potkrepljuju da će turizam spasiti i državu i državni proračun, da će otvoriti pusta radna mjesta. Vidjeli smo da tomu na žalost, odnosno i objektivni pokazatelji pokazuju da su takva očekivanja bila ustvari račun bez krčmara. Treba također reći da na samom, u samom turizmu, to su činjenice, naravno mnoge zemlje su se zaštitile bolje kao jedna Francuska koja je definirala tko se može baviti turizmom, pod kojim uvjetima, kojim kautelama, da kupuje francusku robu, itd. Međutim od hrvatskog turizma najviše imaju koristi sami stranci. Mi se borimo da dođe stranac, kao bolji potrošač, ali najviše od toga imaju stranci. Dalje, da će upravo hrvatski turizam apsorbirati našu poljoprivrednu proizvodnju. O tome se govori ovako prigodničarski, od teme do teme. Zelena transverzala, plava transverzala, međutim i dalje se sve više uvozi stranih poljoprivrednih proizvoda, ti hoteli kao strani lanci kupuju upravo tu stranu robu, jer im je valjda domaća skupa. Prema tome, naši seljaci i ono malo što proizvedu, a što je sigurno kvalitetno ne može naći taj adekvatni plasman. Zatim isto tako nemamo elitni turizam, što je također jedna mit, jedna zabluda, a u biti opet da se lovi u mutnom, pa i onda upravo zbog toga i takvih namjera stigao i Zakon o golfu tobože eto kao primarni nacionalni cilj, jer to je elitni turizam gdje će se zapošljavati naši ljudi, ne znam što će raditi, kupiti loptice, žene će biti sluškinje za naše vlastito zemljište. Dobro još nismo dobili pravorijek Ustavnog suda, čujemo i najave, međutim premijerke da će se nešto i mijenjati, vjerojatno možda bude ona i brža od samog Ustavnog suda, međutim u svakom slučaju golf tereni služili su u biti kao alibi da se određene osobe, točno određene osobe dočepaju određenog, naravno najvrjednijeg zemljišta. I jednako tako i Zakon o turizmu, dakle gdje vidimo i ovo turističko zemljište, kako se upravo hoteli koji godinama, 20, gotovo sada već 20 godina, ali 19 sigurno bez ikakve naknade koriste zemljištem koje je u vlasništvu države ili je u vlasništvu jedinice lokalne samouprave, ili najčešće kao na području Zadra i Borika tog kompleksa koji se mora vratiti njihovim izvornim vlasnicima, jer nije priveden svrsi, dakle gdje se oni čude kako to oni kad se njihov hotel nalazi upravo ispred tog zemljišta, a onda je tu more, ne mogu oni dobiti i još ne budu primarni koncesionari, odnosno kako to još može uopće to zemljište ići u javno nadmetanje. Naravno jer smo ih na sve to naučili. Evo dakle ja ne mogu prihvatiti ovo izvješće. Ono je doduše, zaista ima tu jednu jedinu kvalitetu, što je željelo biti iskreno. Eto to je nešto što također treba cijeniti u svom tom neradu. Jer najčešće i najgore, a još postoje gora izvješća koja su sve krivo prikazala, dakle koja kreću tobože, tako nam je krenula i antikorupcijska strategija koja je davala lažne podatke. Onda znate da od toga nema ništa. Dakle od ovog jednog stupnja iskrenosti možda eto je također za cijeniti, ali ovo je zaista jedan sramotan papir. Ali ovakav papir je Vlada … [[Govornica se ne razumije.]] uplatila 2 i pol, odnosno nekoliko milijuna dolara za dvije i pol stranice. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku prijavljenu, uvažena kolegica Petir. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo htjela bih replicirati kolegici Ingrid Antičević Marinović na njenom izlaganju. Ja mislim da, naravno kad nešto nije dobro da treba otvoreno reći da nije dobro ili kad je nešto dobro da treba otvoreno pohvaliti. Vi ste se referirali na moju raspravu kojom sam ja pohvalila ministra Bajsa i njegove suradnike, samo ste se referirali na krivi segment. Nisam vam htjela dati ispravak krivog navoda, nego naprosto repliku da vam dam mogućnost da odgovorite, jer pretpostavljam da niste možda čuli u potpunosti moje izlaganje. Naime, ja sam čestitala ministru Bajsu na tome što je u principu zajedno sa svojim suradnicima, zajedno sa cijelim turističkim sektorom opovrgnuo sve one koji su imali crne prognoze da će turistička sezona podbaciti i što se pokazalo, i to govori statistički podaci koje nismo mi izmislili nego su dobiveni metodologijom najrelevantnijih institucija, a to je da je Hrvatska po broju dolaska turista odmah iza Turske i da je zauzela sjajno mjesto na Mediteranu. Kad sam govorila o dubinskoj analizi, govorila sam da je nužno osigurati financijska sredstva, da bi se izvršila i dubinska analiza i da bi se donijela strategija razvoja turizma, te da nisam zadovoljna sa financijskim izdvajanjima iz državnog proračuna za sektor turizma. Da je 2 promila državnog proračuna premalo i da se zalažem, i ja i klub HSS-a da ta izdvajanja budu u budućnosti veća, jer se pokazalo da je turizam najuspješnija grana gospodarstva i da doprinosi sa 18% BDP-u Republike Hrvatske. I naposljetku kad je riječ o povezivanju plave i zelene njive, možda postoje oni koji to govore demagoški, ali ja u to istinski vjerujem i za to se borim, za to radim na terenu, ne samo ovdje u Hrvatskom saboru, i doista se zalažem da se hrvatskom seljaku osigura tržište za njegov proizvod, a mislim da turizam može biti grana koja će uspješno povezati upravo taj segment, dakle prodaju poljoprivrednog hrvatskog seljačkog proizvoda gostima koji dolaze i ujedno postati i izvozni proizvod.
Hvala. Odgovor na repliku, kolegica Antičević.
Pa svakako kolegice što ističete i to je jedan od glavnih razloga sigurno da je 2 promila izdvajanja za turizam, za koji se želimo, odnosno za koji vjerujemo da može kompenzirati mnoge nedaće, dakle i ono što sam maloprije rekla i smanjenje industrijske proizvodnje koja je ionako slaba, smanjenu veličinu investicija. Međutim, činjenica je i ta da prihod od turizma je puno skromniji od one uobičajene percepcije koje inače i u vremenima koja nisu recesijska možemo ostvariti. Recimo primjer jedne Španjolske. Kad se njezin turizam rascvjetao? Onda kada je ona razvila svoju industriju, od automobilske do mnogih drugih. I to jednostavno treba shvatiti. Ne možemo gledati to jednostavno izolirano, nego u sklopu sa važnim granama, prije svega sa industrijskim granama. Ali ja ću se pozvati na upravo, na podatke instituta za turizam. Dakle te spasonosne institucije koja će nešto učiniti jer ministarstvo očito nije sposobno, i to su specifična vjerojatno i znanja i tako, to je posao dakle ove dubinske analize koju oni to ne mogu napraviti. Ja ne mogu to ocijeniti, nisam stručnjak u tom području i vjerojatno su oni odlučili da to jedino to može ta specijalizirana institucija, to je jedina specijalizirana institucija u zemlji institut za turizam koji se godinama bavi tom problematikom. I to su njihovi podaci, dakle, a koji opet baziraju svoje podatke od Eurostata. I što oni kažu. Da se Hrvatska u razdoblju od 2002. do 2008. godine, da se broj noćenja u Hrvatskoj povećao za svega 7% dok je u zemljama na Mediteranu i našim susjednim zemljama pa i onim dalje, dakle i u Grčkoj i u Španjolskoj, i u Portugalu i u Turskoj i u Italiji i na Cipru povećao za 19%. I to je nešto što, dakle mi smo iz godine u godinu manje konkurentni. Kad govorimo da se broj noćenja negdje ili je prihod od turizma u drugim zemljama manji, ali koliko je njihov manji od čega? Od ogromnog kolača. Naš je ionako mali pa onda i ovaj dio smanjenja je znatno veći nego kod onih koji su u tom pogledu puno, puno napredovali. Ali nije im napredovao samo turizam nego prije svega industrijske grane.
Hvala lijepo. Dalje se za raspravu prijavio uvaženi kolega Marin Brkarić. Izvolite kolega.
Evo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću kratko reći nešto o samom izvješću koje je ovdje pred nama. Iako glasi ovo Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, satelitske bilance i strategije razvoja turizma mi nismo ovdje svi zajedno smo to konstatirali dobili rok dovršenja te, neću reći posebno strategije razvoja hrvatskog turizma. Govorim to s razloga što je to ključni, temeljni dokument koji nije potreban zbog nas samih, zbog Ministarstva turizma, nego to traže svi turistički djelatnici jer je on ključan ako želimo ostati i lider turizma na Mediteranu i ako želimo daljnje podizanje kvalitete i konkurentnost i našeg turističkog proizvoda i ako želimo povećati prihode od turizma. Znamo da su oni 2008. iznosili nešto više od 7 milijardi eura, da će ove godine biti manji prema analizi HNB-a, ali svakako mislim da ako radimo strategiju hrvatskog turizma za naredno desetogodišnje razdoblje da prihode od turizma možemo bitno povećati. Povećati možemo svakako i u kontekstu produženja turističke sezone jer iako govorimo o turističkoj godini činjenica je da nam je turistička sezona iznosi negdje prosječno 120 dana. Svakako vrijedi govoriti i o ostalim selektivnim oblicima turizma kao i o negativnim pojavama u turizmu, a koji se tiče jedinica lokalne samouprave, možemo reći i regionalne samouprave koje i potiču kroz svoje prostorne planove svoju daljnju apartmanizaciju i uništavanje prostora. Evo, osnovna intencija ove rasprave trebala je biti usmjerena upravo da se ubrza postupak izrade tih ključnih elemenata, posebno strategije razvoja hrvatskog turizma. I s druge strane, znači da se odredi rok. Mislim da se taj rok može odrediti, makar i okvirno neovisno što Ministarstvo turizma je ovdje reklo da su nedostatna sredstva u državnom proračunu. U državnom proračunu upravo za 2010. strategija razvoja hrvatskog turizma je označena sa, ili planirana su sredstva, odnosno sad su ne samo planirana nego su već i prihvaćena od milijun i pol kuna. U projekciji proračuna za narednu 2011. godinu ta sredstva iznose milijun i 800. Znači to je 3 milijuna i 300 tisuća kuna. Isto tako planirana su i sredstva na poziciji studije, projekti i programi u turizmu u iznosu od milijun i 760 tisuća kuna. Mislim, ja bih evo apelirao i zamolio Ministarstvo turizma, da se doista i ova rasprava iskoristi da se ubrza postupak izrade i dubinske analize i strategije razvoja hrvatskog turizma. I s druge strane da se odrede rokovi, da budu oni poznati i turističkim djelatnicima zbog kojih se to radi. Znači, turističkog gospodarstva. Mislim da se oni mogu odrediti bar u rokovima jer znamo da ni strategija ni dubinska analiza ne mogu se izraditi u roku od mjesec dana, neovisno da li je radilo Ministarstvo turizma ili Institut ili neka vanjska kuća s obzirom da će biti nužno objaviti javno nadmetanje. Evo, ja bi se založio upravo da i sve ove kritike koje su izrečene na račun ovog materijala da budu poticaj ministarstvu da ubrzano se radi na ovim dvjema dokumentima koji su izuzetno bitni za razvoj hrvatskog turizma, a to je dubinska analiza, normalno i satelitska bilanca, a konačnica je sama strategija razvoja hrvatskog turizma. Jer ako mi svi zajedno ne znamo kuda idemo, neovisno o tome što ćemo reći da nemamo ni strategiju gospodarskog razvoja itd., onda ne znamo ni kamo ćemo stići, odnosno kako podići kvalitetu turističkog proizvoda, hrvatskog turizma. Kako podići njegovu konkurentnost, kako produžiti turističku godinu da ona doista bude turistička godina i ostale oblike, ja ne bi govorio s obzirom da je točka dnevnog reda upravo ta 3 dokumenta i rok dovršetka tih dokumenata koji je bitan, ključan za hrvatski turizam. Hvala.
Hvala lijepo kolega. I posljednja prijava za raspravu je prijava uvaženog kolege Luke Denona. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče hvala lijepo. Dugo vremena, naravno kao i neki moji prethodnici koji su tako okvalificirali nešto što se zove list i pol papira, ne dva, nego list i pol papira koji pretenciozno ima jedan veliki naslov, dugo vremena nije ugledalo svjetlost dana u ovom saboru nešto slično ovome. I mislim da je to, prije svega, podcjenjivanje saborskih zastupnika na jedan primitivan način da eto moramo taj list i pol papira i pročitati i o njemu dati svoje mišljenje iako taj list i pol papira ne zaslužuje ama baš ništa, nego da se jednostavno kaže kako nešto što smo očekivali da je svima nama razvojno, da je svima nama prije svega grana koja Hrvatsku vodi u razvoj toliko prirasla k srcu da ćemo to onda i zbog čega jesmo osnovali Ministarstvo turizma dovoljno ozbiljno shvatiti da onda i taj turizam ozbiljno vodimo. Jedino vrijedno pažnje u ovom listu i pol, gospodine državni tajniče, je prva rečenica: "Nacionalni strateški planski razvojni dokumenti, te planski razvojni dokumenti nižeg ustroja predstavljaju temeljni okvir za učinkovito upravljanje razvojem." Sve ovo dalje što ste vi naveli kao alibi zašto nema dubinske analize niti će je biti govori da ne znamo i ne upravljamo svojim razvojem. Da ja to skraćeno prevedem, kada se govori o turizmu onda ispadne da ono što smo do jučer govorili, da nam se turizam događa, da će nam se turizam i dalje događati jer očito je da Ministarstvo turizma nema niti volje niti želje, a kaže niti novaca da učinkovito upravlja razvojem a da bi to učinkovito upravljanje razvojem bilo učinkovito treba naravno imati i tu strategiju, ovdje ima 101 razlog zašto te strategije nema, pa mislim da su ti razlozi zaista smiješni. Jer ako je to tako kako ste vi ovdje napisali da je jedan od razloga zašto nema dubinske analize temeljem toga, onda nema niti strateškog razvoja, odnosno nema strategije razvoja turizma je da su se u međuvremenu dogodile neke stvari u 2008. pa i u 2009. godini, odnosno da je to bilo razdoblje prijetećeg negativnog utjecaja situacije u globalnom da kažemo kriza, pa je ukazala se potreba poduzimanja dodatnih promidžbenih i drugih aktivnosti u pripremi i tijeku odvijanja turističke 2009. godine. Pa da ne čitam dalje. Ali kažete onda ovako, s obzirom na to da je procijenjeno, e sada ne znam tko je to mogao procijeniti kada vi niste kvalificirani za to, dubinske analize nemamo, instituta nemamo, da će i 2010. godina biti iznimno zahtjevna turistička godina, te su u okvirima limitiranih proračunskih sredstava definirani ključni prioriteti za tekuću proračunsku godinu pri čemu prednost imaju stavke namijenjene pojačanoj promidžbi. Što ste nam htjeli ovim reći? Da zaista ako je to tako, da ste samo spremni na promidžbu i na ništa druga, 2008., 2009., 2010. a daj bože kako nam se turizam događa da nam se dogodi i 2011. onda ne treba Ministarstvo turizma. Jeftinije je da uzmemo agenciju koja će biti marketinška i koja će obuhvatiti to malo novaca, da nas marketinški onda negdje kvalitetnije predstavlja nego što je sada Ministarstvo turizma. Vi ste samim ovim listom i pol papira rekli da ste vi nepotrebni kao ministarstvo, da je potrebno samo marketinški, jer se neke druge stvari događaju. Nemamo strategiju, nemamo ništa. Ali eto zbog poduzimanja dodatnih promidžbenih aktivnosti onda je potrebno imati agenciju, a ne ministarstvo. Mislim da je katastrofalno d onda na kraju kažete da je pompozni naslov dubinska analiza, satelitska bilanca tra, la, la, la ali slijedom navedenog u ovom trenutku ne znamo, ne možemo preciznije definirati rokove kada će biti, da li će biti strategija nula bodova. Ali na vašu žalost vidite turizam se događa, koliko god ga vi negirali u ovom dokumentu. Pa onda imate jedinice lokalne samouprave koje jesu napravile svoj strateški plan razvoja turizma. Ne znam koliko će se on upotpuniti u taj budući vaš, ako ikada bude ugledao svjetlo dana, ali su ga napravili. Pa je napravljena i ova jedna također u suradnji s dva ministarstva bez nauke, bez instituta, bez Horvata, bez ičega. Strategija razvoja nautičkog turizma. Ne znam koliko će se i ona uklopiti u tu buduću strategiju nakon dubinske analize za koju se ne zna kada će biti i zašto će biti. Turizam se ipak ne događa, turizam očito se promišlja i na ovim nižim razinama i bez Ministarstva turizma. Pa bilo bi dobro kako većina jedinca lokalne samouprave ima svoju strategiju razvoja, bilo bi dobro da onda se ukine Ministarstvo turizma, da se nađe jedna dobra promidžbena ili neka agencija koja će onda promidžbeno promicati turizam da nam se on samo ne događa. Jedan od ciljeva onog dokumenta kojega nemamo, kojega tvrdite da ga nećemo i da ne znamo kada ćemo ga imati, je trebao biti da analizira stanje hrvatskog turizma prema definiranim programskim područjima uključujući i usporedbu hrvatske prakse prema dostupnim podacima nama konkurentskih zemalja. Cilj takovog jednog dokumenta bi trebao biti na kraju da taj rezultat kada sve to skupa sagledamo da bi trebao dati odgovor na potrebne mjere gospodarske politike Vlada Republike Hrvatske za povećanje konkurentnosti turističkog gospodarstva. Očito je da kako tog dokumenta nema, nažalost nema niti potrebnih mjera gospodarske politike Vlada Republike Hrvatske što je tragično budući da je turizam vitalna grana koja nas još uvijek drži i nosi nas negdje naprijed. Ali očito je da nema potrebnih mjera kako ovdje piše gospodarske politike Vlada Republike Hrvatske za povećanje konkurentnosti turističkog gospodarstva. I da ja to pokažem na jednom primjeru iz moje županije. Liburnija Rivijera hoteli neriješeno. Jadran d.d. Crikvenica nula bodova, neriješeno. Imperijal d.d. Rab nula bodova neriješeno. Nema strategije, nema odluke i recite mi što sada tim ljudima treba reći, a ovo su državna poduzeća da se razumijemo, što trebamo reći? Oni su trebali biti okosnica razvoja turizma prema planu županijskog razvoja turizma okosnica razvoja turizma. Nepokretni zato što nema gospodarske politike Vlada Republike Hrvatske za povećanje konkurentnosti turističkog gospodarstva. To ste naveli u ovih list i pol papira koji nije trebao, nije smio biti niti predmet ismijavanja, a kamo li ozbiljne rasprave u Hrvatskome saboru. jer činjenica da nema toga dokumenta, da on neće biti, da će 2010. biti također komplicirana pa se nećemo time baviti nego ćemo samo na promidžbu. Da vjerojatno 2011. ima namjeru da bude isto takva, da ćemo se također baviti promidžbom. Pitanje ako nemamo strategije znate gdje možemo stići? Svagdje samo ne tamo gdje bi htjeli.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu ispravka navoda. Izvolite kolegice Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Denona je ustvrdio da nam se turizam događa. Prvo to nije točna informacija i drugo čak mislim da je i podcjenjivačka. Podcjenjivačka je prema svima onima koji doista naporno rade u turizmu, u ugostiteljstvu, u hotelijerima, privatnim iznajmljivačima, prema ljudima koje rade u Ministarstvu turizma, ali i prema stručnim institucijama koje zasigurno puno više znaju o ovoj problematici o kojoj mi govorimo danas, koje se kada je potrebno uzima kao izvore informacija poput instituta turizma, a onda kada nam to ne odgovara, onda ih se optužuje i proziva zašto bi oni radili strategiju. Još da argumentiram zašto smatram da je vaša izjava potpuno netočna. Dakle, ne možete reći da nam se turizam događa. Jer da nam se turizam događa onda turizam ne bi bio najbolja gospodarska grana, ne bi imali tolike osmišljene programe u turizmu, ne bi imali toliko velik rast interesa za turizam, a posebno agencija koje su to pokazale ove godine sa 23% više nego što je bio do sada slučaj.
Hvala lijepo. Ovime smo iscrpili raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma Satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategije razvoja turizma. Podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje zaključak koji glasi: Prihvaća se izvješće o roku dovršenja dubinske analize hrvatskog turizma, Satelitske bilance hrvatskog turizma i Strategije razvoja turizma. Molimo uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak je prihvaćen većinom glasova, 77 glasova za, 2 suzdržana i 39 protiv.
I budući kolege se vraćaju u sabornicu, vele da je vani mećava, onda je sasvim dobro za raspravu, pa idemo dalje s točkom 4. a ona glasi: - Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti Vlada je podnijela ovo izvješće na temelju članka 3. Zakona o ovlasti Vlada Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Prijedlog akata primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pravosuđe, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješća sa sjednica svih ovih odbora nabrojenih primili ste na klupe. Predstavnici predlagatelja misle da ne treba uvodno obrazlagati. Žele li izvjestitelji odbora ujedno obrazlagati? Izvolite kolegice zastupnice. U ime Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb kolegica Caparin.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, gospodine tajniče sa suradnicima. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb na 37. sjednici odbora održanoj 4. veljače 2010. raspravio je Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. siječnja 2010. godine. Odbor je na temelju svoje nadležnosti iz članka 76.a Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio Uredbu o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. Tijekom rasprave odbor je podržao Uredbu o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Izraženo je zadovoljstvo poboljšanjem odredbi o davanju koncesija za obnavljanje javne zdravstvene službe čime je izbjegnuta mogućnost da koncent istovremeno bude i davatelj koncesije i osnivač zdravstvene ustanove. Rok za prenošenje Ugovora o radu zdravstvenih radnika u timu zakupca jedinice zakupa doma zdravlja na dom zdravlja kao poslodavca u slučaju da zakupac ne nastavi obavljati djelatnost na osnovi koncesije produžen je s jedne na dvije godine što članovi odbora drže opravdanim. Naime, iako je obavljanje primarne zdravstvene djelatnosti na osnovi koncesije svakako kvalitetan pomak u poboljšanju organizacije i pružanja primarne zdravstvene zaštite postupci za dobivanje koncesije su tek započeli i postojeći rok od jedne godine svakako je prekratak. Posljedica je to činjenice da su tijekom 2009. godine provedeni izbori za članove općinskih i gradskih vijeća te županijskih skupština i Gradske skupštine Grada Zagreba te da je zbog postupka konstituiranja novih predstavničkih tijela jedinica područne i regionalne samouprave došlo do kašnjenja u postupku davanja koncesija. Treba očekivati, upozoreno je u raspravi, da će se određeni broj timova primarne zdravstvene zaštite uslijed nemogućnosti ispunjavanja obveza po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, manjku pacijenata te nemogućnosti nastavka rada temeljem koncesije vratiti u domove zdravlja na koje će se prenijeti i njihovi ugovori o radu kako je to i predviđeno člankom 7. rečene uredbe. Nakon opširne rasprave članovi odbora su jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje slijedeći zaključak: "Prihvaća se Uredba koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti." Hvala.
Hvala lijepo. Drugi odbori? Nema. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prijavio se klub Hrvatske demokratske zajednice. U ime kluba govorit će uvaženi kolega zastupnik Goran Marić. Izvolite, kolega Marić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, cijenjene kolegice i kolege. Temeljem članka 3. Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da može uredbama uređivati pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora pred nama je izvješće iz kojeg je razvidno da su imali tri uredbe, Uredbu o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, Uredbu o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti i Uredbu o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Uredba o izmjenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju je bila nužna radi učinkovitije provedbe zakona s obzirom na novu financijsku krizu. Izmjena je u tom dijelu da je zabranjeno odobrava nerezidentne financijske kredite s rokom dospijeća kraćim od tri mjeseca umjesto dosadašnjih je bilo predviđeno godinu dana. Isto tako, propisuje se promjena uredbe da HNB Hrvatska narodna banka donosi odluku kojom propisuje način na koji rezidenti podižu i polažu stalnu gotovinu i čekove. Isto tako, izmijenjene su i prekršajne odredbe a i ovom uredbom se odgađa ranije predviđena liberalizacija kapitalnih restrikcija do 1. siječnja 2011. godine. Što se tiče Uredbe o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti ovom uredbom su poboljšanje odredbe o davanju koncesija za obavljanje javne zdravstvene službe čime je izbjegnuta mogućnost da u istoj osobi bude i davatelj koncesije i osnivač zdravstvene ustanove. Isto tako rok za prenošenje Ugovora o radu je produžen s jedne na dvije godine a i uređeno je da ministar nadležan za zdravstvo daje suglasnost na dokumentaciju za nadmetanje u postupku donošenja koncesije. I što se tiče Uredbe o dopuni Zakona i plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika kojim je zakonom predviđeno i pravo dodatka na plaću pravosudnih dužnosnika to pravo se odgađa i do kraja 2010. s obzirom da nisu osigurana sredstva u državnom proračunu. Klub HDZ-a podržava ovo izvješće i prihvaća. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Više u ime klubova nema prijava. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Pojedinačno za raspravu se prijavio uvaženi kolega Josip Leko. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. I uvaženi kolega Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, ja ću uvodno kazati naravno da podupirem ovo izvješće i mislim da nekoliko rečenica treba kazati o ovim uredbama upravo s aspekta ustavnog prava jer smo zapravo u proteklim vremenskim periodima kada su stizala ova izvješća a izvješća stižu naravno svake godine po ovim uredbama vodili najviše rasprava i sučeljavali svoja razmišljanja u odnosu na ustavne odredbe upravo oko toga da li dolazi u konkretnim situacijama do kršenja ustavnih odredbi, odnosno da li Vlada ima ovlasti temeljem Ustava da na ovakav način uređuje ove odnose o kojima se ovdje radi. Dakle, naglasit ću da u ustavnoj praksi svih suvremenih država, dakle zakonodavno tijelo Sabor može ovlastiti izvršno tijelo dakle Vladu da donese neki opći propis ili da svojim općim propisima uredi određeni krug dakle odnosa čije donošenje odnosno propisivanje prema Ustavu je u nadležnosti parlamenta. Pravni akti koje donose vlade u tim slučajevima nazivaju se u ustavno-pravnoj teoriji uredbe na temelju zakonskog ovlaštenja i pri raspravama o ovoj temi uvijek se otvaraju barem dva pitanja. Prvo glasi dakle da li u konkretnoj situaciji dolazi do narušavanja ustavnih odredbi, odnosno protuustavnosti u smislu donošenja pojedinih konkretnih odredbi. I drugo, da li se uredbama na temelju zakonske ovlasti mogu mijenjati konkretne odredbe važećeg zakona. Naš Ustav je što se tiče prve i druge situacije dakle jasan s obzirom da člankom 87. određuje da Hrvatski sabor može, ali naravno najviše na rok od godine dana ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelokruga, osim na pitanja, opet da sad ne ponavljam, da ne iščitavam odredbe Ustava koje su striktno Ustavom, odnosno člankom 87. Ustava propisano. Dakako, uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag i slijedom ustavne odredbe prestaju vrijediti istekom roka od godine dana od dana dobivene ovlasti, naravno ako Sabor drugačije ne odluči. S druge strane, sama činjenica da se uredbama ili uredbom samo u iznimnim situacijama i ustavnim rokovima mogu regulirati određena područja života, dakle logično dolazi do takve situacije da se uredbom uređuje nešto na drugi način nego što je to bilo uređeno temeljem važećeg zakona, dakle važećeg propisa. Dakle, kad imamo situaciju da Vlada regulira odnose koji su već uređeni zakonom nužno dolazi i do derogiranja pojedinih zakonskih odredbi u tom smislu, ali u protivnim niti u formalnom niti u stvarnom smislu donošenje uredbi ne bi imalo nikakvu svrhu. Ovdje se otvara i pitanje zloupotrebe ili mogućnosti zloupotrebe ustavnih ovlaštenja, odnosno da li ih je u konkretnoj situaciji bilo, da li je do njih došlo. Naravno da nije jer je Vlada u vrijeme kad Sabora ne zasjeda i to samo u tri situacije, u ovom slučaju dakle uredbom intervenirala i to iz opravdanih i obrazloženih razloga pa prigovori koje bi mogli ići u smislu kršenja tih ustavnih načela ili tih odredbi o nadležnosti Hrvatskoga sabora u odnosu na Vladu ili ustavno pravne pozicije Hrvatskoga sabora u odnosu na Vladu, ni takvi prigovori naravno ne stoje. I shodno svemu izloženom, da zaključim svoju raspravu, ovo izvješće kao i prethodna koja smo imali na dnevnom redu, Izvješće o uredbama sa zakonskom snagom dakle koja se odnose na takve uredbe, a donesene su na temelju zakonskih ovlasti u cijelosti treba prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa, kolega zastupniče. Iscrpili smo sve prijave za raspravu. Predlagači misle da ne treba ništa posebno još dodatno obrazlagati, da je sve rečeno. S time zaključujem i ovu točku. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. A nastavit ćemo s radom sutra kao što je uobičajeno u 9,30 sa točkom 6. dnevnoga reda, Prijedlog odluke o imenovanju Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Pozdrav svima.
Prelazimo na Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonskih ovlasti. Podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje zaključak koji glasi: Prihvaća se izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 83 glasa za, 1 suzdržan i 35 protiv. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici! Sve vas skupa pozdravljam. Pozdravljam predsjednicu Vlade i nazočnog ministra, sve nas ovdje u ovoj sabornici. Prelazimo na - Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 124. Ustava Republike Hrvatske i članka 93. Zakona o Državnom odvjetništvu. Sukladno članku 73. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za pravosuđe dao je prethodno mišljenje o imenovanju i razrješenju glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da, predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.