Poštovane dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege zastupnici, izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara, međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 18. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici je nazočno 14 izaslanika, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 4 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Gospodin Stjepan Krešić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan sjednici. Za 18. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 17. sjednice Doma naroda; 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja; 3. Prijedlog amandmana I na Ustav Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), materijal Vijeća ministara BiH , broj 01,02-01-19/05 od 28.04.2005.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-17/12 od 08.05.2012.; 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine, (prvo čitanje) – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove, zakon broj: 01,02-02-1-28/11 od 29.12.2011.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelji: izaslanici Borjana Krišto i Dragutin Rodić, zakon broj: 02-02-1-19/12 od 16.05.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka (prvo čitanje) – predlagatelji: izaslanici Borjana Krišto, Halid Genjac i Dragutin Rodić, zakon broj: 02-02-1-20/12 od 18.05.2012.; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-4/12 od 28.05.2012.; 9. Izvješće o provedbi zakona u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2011. godinu, materijal Središnjeg izbornog povjerenstva BiH, broj 01,02-50-19-577/12 od 30.04.2012.; 10. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal broj 02- 50-19-513/12 od 16.04.2012.; 2 11. Izvješće o primjeni Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva pravde BiH, broj 01,02-50-19-600/12 od 07.05.2012.; 12. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Agencije za zaštitu osobnih podataka BiH, broj: 01,02-50-19-633/12 od 16.05.2012.; 13. Informacija o stanju kriminaliteta u Bosni i Hercegovini u 2011. godini, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-04-1-579/12 od 30.04.2012.; 14. Izvješće o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine za razdoblje od 14.09.2010. do 31.12.2011., materijal broj: 01,02,05/6-50- 19-505/12 od 12.04.2012.; 15. Izvješće Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije o Izvješću o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2011. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-327/12 od 23.05.2012.; 16. Informacija o procesu programiranja Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) – Komponenta I za Bosnu i Hercegovinu za 2012. i 2013. godinu, materijal Direkcije za europske integracije, broj 03/4-06-394/12 od 07.05.2012.; 17. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi u 2011. godini, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj 01,02-50-19-506/12 od 12.04.2012.; 18. Razmatranje produljenja mandata članovima Upravnog odbora BHRT-a ; 19. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete (kandidatska rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova), broj: 01,02-50- 14-31-5/12 od 08.06.2012.; 20. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini (prijedlog Zajedničkog kolegija obaju domova); 21. Prijedlog zaključka o produljenju amandmanske faze za Prijedlog zakona o carinskoj tarifi, predlagatelj zaključka: Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije o uzajamnom zastupanju u pružanju konzularne zaštite i usluga u trećim zemljama, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-635/12 od 17.05.2012.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Aneksa III Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o financiranju projekata u korist pravosuđa i/ili sudova i tužiteljstava u Bosni i Hercegovini, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-636/12 od 17.05.2012.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o zajmu između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj – Projekt obilaznice Brčko, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-638/12 od 17.05.2012.; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune broj 2 Sporazumu o financiranju u vezi s državnim programom za Bosnu i Hercegovinu na temelju IPA-e – Pomoć u tranziciji i komponenta jačanja institucija za 2007. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02- 05-2-639/12 od 17.05.2012.; 3 26. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune broj 3 Sporazumu o financiranju u vezi s državnim programom za Bosnu i Hercegovinu na temelju IPA-e – Pomoć u tranziciji i komponenta jačanja institucija za 2007. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02- 05-2-637/12 od 17.05.2012.; 27. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o pravnim i sudskim garancijama protiv nezakonite obrade osobnih podataka, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05- 2-658/12 od 23.05.2012. To je nabrojanih 27 točaka dnevnog reda 18. sjednice. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se neko za riječ po dnevnom redu? Ima li nekih izmjena i dopuna? Kako vidim nema zainteresiranih. Hvala vam lijepo. Obzirom da nema nikakvih komentara oko dnevnog reda, izmjena i dopuna, dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasuje, sukladno članku 60. Poslovnika o radu Doma naroda. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 17. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Koliko vidim nema prijavljenih. Hvala vam. Glasujemo o Zapisniku 17. sjednice. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 13, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH 8 za, 1 uzdržan, RS 5 – svi za. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Zapisnik 17. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine je usvojen. Idemo na točku dva. Ad. 2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja
Ma, ja ću vrlo kratko da kažem da nisam zadovoljan odgovorom i da se nastavlja opstrukcija na moj zahtjev da konačno ovaj Dom dobije analizu efekata rada stranih tužilaca i sudija. To već, evo ja mislim, traje, sad će još malo godinu dana, da se na tu temu uopšte ne žele nadležne institucije izjasniti. Da zaista vidimo, bez bilo kakvih predubjeđenja, kakvi su efekti rada stranih tužilaca i sudija bili i da li su opravdali svoju ulogu koju su trebali da imaju. Sud BiH kaže – mi nismo vršili analizu, i kaže – nismo mi čak ni postavljali, nama su praktično te sudije, od prilike iz ovoga proističe, nametnute od strane Visokog i tužilačkog savjeta, pitajte njih. Kao da postoji taj neviđeni strah od stranaca u kome ne smijete ništa, zato što su oni postavljali sudije i tužioce i ovi se vjerovatno toga sada boje i niko ne smije ništa reći o tome. Ja zaista molim Kolegij, ako je bila pogrešna adresa, a Sud BiH kaže nismo mi ti koji treba da daju, ja Bože me sačuvaj, ne znam ko drugi može ako ne oni, ali evo oni kažu pitajte Sudski i tužilački savjet. Ja molim Kolegij da moje onda pitanje preusmjeri njima, pa da vidimo šta će oni na kraju reći. Vjerovatno ćemo čekati godinu dana da i oni kažu ni mi nemamo analizu.
Hvala kolega Ivaniću. Ako može pomoći Kolegij je dogovorio na jučerašnjoj sjednici da na narednoj 19. sjednici otvorimo posebnu točku o radu Tužiteljstva BiH i drugih institucija, ali evo to ćemo pripremiti za 19. pa sukladno i vašem, evo stavu vezano za ovaj odgovor, nastojat ćemo to do tada sve riješiti. Imamo li drugih komentara? Vidim da nemamo. Obzirom da smo međusobno maloprije se konsultirali da ćemo danas, da nemamo interesa ni za zastupnička pitanja, da ćemo ih ostaviti za narednu, 19. sjednicu, ako to i dalje stoji tako? Hvala vam lijepo. Time smo završili ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog amandmana I na Ustav Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), materijal Vijeća ministara BiH Vijeće ministara BiH dana 28.04.2005. godine uputilo je u parlamentarnu proceduru Prijedlog amandmana I na Ustav BiH, radi razmatranja i usvajanja. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 47. sjednici, održanoj 05.10.2005. godine, usvojio u prvom čitanju Prijedlog amandmana I na Ustav BiH, sa slijedećim zaključkom – Dom naroda će u drugom čitanju obaviti raspravu o Prijedlogu amandmana I na Ustav BiH kada Vijeće ministara dostavi u parlamenatrnu proceduru Prijedlog zakona o plaćama. Zastupnički dom na 64. sjednici, održanoj 31.08.2005. godine, usvojio je Amandman I na Ustav BiH u drugom čitanju. Dobili ste Izvješće Ustavnopravnog povjerenstva. Povjerenstvo je konstatiralo da su uočeni određeni proceduralni nedostaci za nastavak procedure povodom Amandmana I, te je, ne 5 raspravljajući o samoj biti Amandmana I, predložilo Domu donošenje sljedećeg zaključka – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku uputi u parlamentarnu proceduru Amandman II na Ustav BiH, kojim će se brisati stavak 2. članak 9. Ustava BiH, odnosno omogućiti smanjenje naknada za osobe koje obnašaju funkciju u institucijama BiH. Riječ dajem predsjedatelju povjerenstva, kolegi Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu vezano za ovaj prijedlog. Javlja li se neko za riječ? Ne vidim zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zaključka povjerenstva. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 11, protiv 1, suzdržano 2. Federacija BiH 6 za, 1 protiv, 2 uzdržana, RS 5 za, niko protiv i uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram zaključak, koji je predložilo Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, je usvojen. Idemo na četvrtu točku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Kako je ovo drugo čitanje, u drugom čitanju vodi se rasprava o popravcima, amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Povjerenstva za financije i proračun Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog zakona sa dva amandmana koji su postali sastavni dijelom teksta Zakona. Zastupnički dom je na 29. sjednici, održanoj 07.06. ove godine, usvojio Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u drugom čitanju takođe sa dva amandmana. Sada dajem riječ predlagatelju Zakona, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Naravno. Oprostite, možete li ponoviti glasovanje. Hvala kolega Raguž. Molim vas sad da glasujemo. Dobro. 7 Nazočno 13 – za 7, protiv 3, uzdržana 3. Federacija BiH 3 za, 2 protiv, 3 uzdržana, RS 4 za, 1 protiv. Opća većina postoji, entitetska većine ne postoji. Pa evo, sačekat ćemo, ja predlažem da sačekamo gospodina Tihića, ako je tu negdje, sekund dva, ako ne prebacićemo za 19. sjednicu. Dobro, naknadno usuglašavanje ostavljamo za narednu sjednicu. Idemo na točku štest današnjeg dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelji: izaslanici Borjana Krišto i Dragutin Rodić Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Članak 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o nužnosti donošenja i načelima na kojima je Prijedloga zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Riječ dajem predsjedatelju Povjrenstva, Krstanu, kolegi Simiću. Ima li potrebe kolega Simiću?
/nije uključen mikrofon/
Hvala vam lijepo. Riječ dajem predlagateljima Zakona. Ima li potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala vam lijepo. Otvaram, oprostite, oprostite moja greška. Toliko brzo idemo da, znači imamo za raspravu prijavljenog kolegu Bećirović i kolegu Rodić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, kolege iz Doma naroda, dame i gospodo koji ste prisutni ovde na sjednici. Želim ukratko da kažem samo nekoliko riječi kada je u pitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa i da vas podsjetim na ono što smo mi još u julu mjesecu ove godine usvojili ovdje prilikom formiranja Interresorne radne grupe, gdje smo ispred Doma naroda u Insterresornu radnu grupu izabrali gospođu Borjanu Krištu, gospodina Halida Genjca i mene. Naravno, uz one članove koji su došli iz Predstavničkog doma i Savjeta ministara na ovom Zakonu je rađeno negdje oko 8 mjeseci, odnosno u onom mandatu koji je imala Interresorna radna grupa, a to jeste do 01. maja 2012.godine. Održan je čitav niz sjednica na kojim se radilo na izmjenama i dopunama ova tri zakona, znači iz mandata koji je imala Interresorna radna grupa. I kada je u pitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa postignut je veoma visok stepen saglasnosti. I na posljednjoj zajedničkoj sjednici Interresorne radne grupe je odlučeno da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa i Zakona o finansiranju, izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka se uputi u redovnu parlamentarnu proceduru, znači, kroz osnovni zakonodavni postupak. Kao jedan od predlagača ovog Zakona smatrao sam da, obzirom da smo na ovoj komisiji radili izuzetno temeljno kada je u pitanju ovaj Zakon, i mislim da smo postigli određen stepen saglasnosti i dosta dobrih zakonskih rješenja, stav moj je bio da prođemo kompletnu proceduru, naravno vodeći računa da u ovu proceduru ulazimo po fazama i mogućnost da dođemo, naravno kroz ovu raspravu do kvalitetnih rješenja. Zakon je naravno dobio i podršku u Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda i ono što u ovom trenutku, pripremajući se za ovu sjednicu ustanovio sam da je Predstavnički dom imao različit pristup ovom pitanju. Moj prijedlog je da danas obavimo kompletnu raspravu, vi imate Zakon. Mislim da Zakon je upravo razmatrao i analizirao onaj dio koji je, evo kroz primjenu Zakona, kroz sve ovo vrijeme i bio problematičan. Mi ćemo u današnjoj raspravi imati u jednom dijelu Izvještaj Centralne izborne komisije oko provođenja ova tri zakona iz njene nadležnosti, pa i to kada se sagleda i kada se vidi onda potpuno je jasno da je postojala potreba za donošenjem ovog Zakona. Znači, ja predlažem da mi obavimo raspravu kada je ovaj Zakon u pitanju. Hvala vam.
Hvala vama kolega Rodić. Otvaram raspravu. Za riječ se prijavio kolega Bećirović. Izvolite kolega Bećirović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege. Obzirom da se radi o prvom čitanju Zakona, da raspravljamo o principima i usklađenosti ovog Zakona sa Ustavom i zakonodavstvom BiH, dozvolite mi da ja iznesem nekoliko svojih razmišljanja na tu temu. Naravno, ja duboko cijenim i poštujem angažman Zajedničke komisije i apsolutno sam svjestan da ovu oblast treba maksimalno popravljati, jer definitivno ova oblast jeste jedno od žarišta korupcije u BiH koja nažalost sprečava svaki kreativan rad u ovoj zemlji, međutim 9 po mom mišljenju, u ovom Zakonu se nisu baš dosledno poštovali, poštovao zakonodavni okvir, odnosno sistem u BiH, posebno iz područja zakonodavstva koje reguliše rad javnih preduzeća i privrednih društava. Po mom dubokom uvjerenju, ovdje su terminološki dosta zbrkano, nejasno, pa čak i pogrešno upotrebljeni termini javnog preduzeća, zbog toga što se ne pravi nikakva distinkcija između javnog preduzeća, javnih korporacija i privrednih društava. Po zakonima koji važe u entitetima termin preduzeće se upotrebljava samo za javna preduzeća, koja su vrlo precizno definirana u zakonima oba entiteta u Zakonu o javnim preduzećima. Naravno da postoje i zakoni o privrednim društvima, a nemamo nažalost još uvijek, u skladu sa Aneksom IX, nikakvog propisa koji reguliše rad javnih korporacija, odnosno korporacija na nivou BiH. Možda je ovo prilika da se podsjetimo da je nužno da oko toga raspravljamo. Želim napomenuti da nikakvo privatno preduzeće, dakle preduezće u većinskom privatnom vlasništvu, ne može se tretirati kao jevno preduzeće ukoliko ne obavlja javnu funkciju. A ovdje je, u ovom zakonu, to praktično izjednačeno. Javna preduzeća sa privatnim preduzećima koja ne vrše javnu funkciju su praktično izjednačena ovim Zakonom, što na izvjestan način derogira propise entiteta koji regulišu rad javnih preduzeća i rad privrednih društava. S druge strane termin menadžment je potpuno pogrešno upotrijebljen. I vidjet ćete da se u Zakonu govori o upravi ili menadžmentu, dakle kao da se radi o dvije odvojene stvari. Ne možete vi biti članom, govori se o članovima Uprave ili menadžmenta. Mnoga su tumačenja moguća, ako se ova odredba ostavi ovakva. Menadžment nije ni tijelo ni osoba. Menadžment je proces i učesnici u tom procesu su menadžeri, dakle i članovi Uprave. Samo ako bi dosledno tumačili ovu odredbu ovdje, obzirom na strukturu, odnosno vrste menadžera, ispalo bi da i šef službe recimo kadrovske u nekom preduzeću, ukoliko je na tom mjestu je u sukobu interesa po ovom. Menadžment ili Uprava isključuju jedno drugo. U zakonima o javnim preduzećima oba entiteta, uprava je sinonim menadžmentu, jer tamo stoji u tim zakonima uprava, u zagradi menadžment. Ne želim ulaziti dublje u analizu toga, i to je pogrešno, ali je bar u zakonima stavljen taj izraz kao sinom upravi, jer se misli, zna se da se misli na članove uprave. Naravno da menadžment ovako koncipiran, u ovom Zakonu, ostavlja takve mogućnosti improvizacije, a to je opet sudbina kada tuđice ugrađujemo u naš zakon, tako nekritički(?). Dakle, ja još jednom ponavljam, ovdje se vjerovatno mislilo na upravu, pa kao sinom uprave, trebala je da posluži i termin tuđica, menadžment. Ali je ovdje rečeno veznikom ili. Dakle, nije dobro formulisano. Daje mogućnosti, prvo što je u suprotnosti sa zakonima o javnim preduzećima entiteta, i daje mogućnosti vrlo široke improvizacije u tumačenju ovoga. Još jednom ponavljam, menadžment nije tijelo, menadžment je proces koji podrazumijeva određene aktivnosti kao što su npr. planiranje, kao što je npr. kontrola, organizovanje, vođenje i koordinacija. E učesnici u tom procesu su, nosioci dakle tog procesa su menadžeri. Ali oni mogu biti i na nižem nivou. Zbog toga bih zamolio zaista da se, ima još primjera u nekim odredbama ovog zakona, da se u konačnom definiranju teksta ovog Zakona respektuju važeći zakoni entiteta koji regulišu ovu oblast, da se otklone dileme, nejasnoće i pogrešno upotrebljeni termini javnog preduzeća i izraza menadžment. U našem zakonodavstvu se, za ono što mi želimo u ovom Zakonu da unesemo, koristi termin uprava, i u jednom i u drugom entitetu. S druge strane, što bih želio možda iskoristiti priliku da možda uputimo i neku sugestiju ili, nama je potpuno izvan ove, izvan regulisanja sukoba interesa ostala jedna vrlo široka oblast, a to su javna preduzeća i preduzeća sa većinskim državnim učešćem u BiH i korporacije u skladu sa Aneksom IX. Ja vas uvjeravam da je korupcija zbog sukoba interesa daleko veća u tom području nego dijelom i u ovome koji mi regulišemo. Iz tog razloga mislim da bi trebalo, obzirom na nadležnosti, regulisati ovdje i sukob interesa u javnim korporacijama na nivou BiH i sugerisati 10 možda entitetima na neki način ili zaključkom nekim da se zakoni o javnim preduzećima, njihove odredbe koje regulišu sukob interesa, usklade sa ovim zakonom i preciznije regulišu. Toliko, hvala.
Hvala vama kolega Bećiroviću. Više prijava nema, ako je točno? Glasujemo o Prijedlogu zaona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14 – za 7, protiv 3, uzdržano 4. Federacija BiH 4 za, 3 protiv, 2 uzdržana, RS 3 za, 2 uzdržana. Entitetska većina postoji, opća većina postoji. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka (prvo čitanje) – predlagatelji: izaslanici Borjana Krišto, Halid Genjac i Dragutin Rodić Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Znači po članku 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o nužnosti donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamenarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Riječ dajem predlagateljima Zakona. Kolega Rodiću je li? Ne. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, zamjenici, uvažene kolegice i kolege izaslanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Evo kao predlagatelj ovog Zakona, nako što je kolega Rodić u okviru prethodne točke kazao, jer je zapravo i ovo, ovaj Prijedlog zakona koji danas imamo u prvom čitanju, rad Interresorne radne skupine, koja je zaključkom Parlamentarne skupštine, odnosno oba doma, formirana i nju su činili predstavnici Parlamentarne skupštine i Vijeća ministara i Središnjeg izbornog povjerenstva. Uistinu ću reći ono što danas imamo i što smatram vrlo značajnim, a to je imajući u vidu zaključke Zastupničkog doma, možda se kolegama ovdje čini neuobičajena procedura iz razloga što ovaj zakon nije dobio potrebnu većinu u Zastupničkom domu, međutim ovdje je u potpunosti ispoštovana poslovnička procedura, različiti su predlagatelji, mi danas imamo Zakon u prvom čitanju oko koga je unutar Interresorne radne skupine,postignut najveći stupanj suglasnosti. Naime, odredbe ovog Zakona su podržane jednoglasno od strane svih članova Interresorne radne skupine. 11 Zastupnički dom od strane Ustavnopravnog povjerenstva nije podržao zapravo ni ustavni temelj niti pravni sustav, odnosno principe ovog Zakona samo iz jednog razloga zato što se u ovom Zakonu mijenja više od 50% odredaba i u tom slučaju, po Jedinstvenim pravilima i propisima, oni su smatrali da nema ustavnog utemeljenja i da nije usklađen sa pravnim sustavom. Međutim, mislim da se po malo lutalo u prijedlozima zaključaka koji su nam dostavili, pa čak i u stavu Ustavnopravnog povjerenstva. Ja smatram da ovdje imamo ustavni temelj, da ispred sebe imamo Zakon koji govori o financiranju političkih stranaka radi sudjelovanja na izborima. Imamo Zakon koji uvodi odgovornost političkih subjekata, imamo Zakon koji govori na koji način se financiraju političke stranke iz Proračuna državnog, znači na koji način se izdvajanja, kako se vode poslovne knjige. Znači, ono što se željelo kazati je to da je napravljen Zakon koji govori o transparentnosti finaciranja političkih subjekata a i o odgovornosti političkih subjekata. U tom smislu ja bih predložila ovom Domu da ga podrži, a situaciju koju kao, evo diplomirana pravnica iznijela sam i kroz rad u Interresornoj skupini i, evo sam sad i kontaktirala i kolege, naravno da se slažu, ovo što podrazumjeva Jedinstvena pravila, ja naravno ne želim ih kršiti, mi imamo situaciju ako usvojimo Zakon da ovo riješimo na vrlo jednostavan način, da ispred i ovog Doma i drugog Doma predložimo povjerenstvo koje će napraviti prečišćeni tekst Zakona, znači i u potpunosti ćemo ispoštovati i proceduru Jedinstvenih pravila. Hvala vam lijepa.
Hvala kolegici Krišto. Otvaramo raspravu. Za riječ se prijavio kolega Tadić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege i kolegice, članovi Savjeta ministara, gosti. Dakle, sad ipak govorim kao član Kolegija, jasno je da postoje dvije odvojene procedure u smislu usvajanja Zakona i to je stvar na koju mi stalno obraćamo pažnju kada govorimo o ravnopravnosti ovih domova i to apsolutno nikada i ništa nije dovedeno u pitanje. Međutim, ovdje imamo jedan tehnički problem koji je, čini mi se, komplikovaniji od onoga što bi eventualno mogli učiniti kao neku svoj kontribucij u riješavanju ovog problema. Dakle, ne ulazeći u sadržaj ovih odredbi, dakle smatrajući da su one dobre, podržavajući i rad komisije, Interresorne radne grupe i onoga što je ona napravila, naravno uz ovu korekciju o kojoj je govorio gospodin Bećirović, vjerovatno ima još nekih detalja o kojima bi trebalo govoriti u amandmanskoj fazi, ja ipak upozoravam da sada imamo sljedeću situaciju. Evo, i prošli Zakon koji smo maloprije usvojili i ovaj Zakon nisu dobili podršku na Predstavničkom domu, ali ne samo da nisu dobili podršku, već je i redefinisan mandat same komisije zahtjevom da se prvo komisija izjasni da li se radi o izmjeni većeg obima, i td., i td., da ja to ne ponavljam, svi imate materijale. E sad, mi ulazimo u situaciju u kojoj smo mi ovo podržali u prvom čitanju i to je prošlo. Dakle, imamo dva stava prema Interresornoj radnoj grupi. Jedan koji govori ovo ste dobro uradili i drugi koji govori, ovo doradite. E, ništa to nije problem, da se vjerovatno nećemo naći u situaciju da na osnovu ovog obima izmjena koje postoje nama zapravo ne treba okolnost u kojoj Interresorna radna grupa predlaže nove tekstove zakona. Samo radi obima, ne radi toga što nešto nije urađeno kako treba. I 12 onda ponovo moramo sjesti, proširivati mandat komisije i ne znam ući u neku varijantu koja traje mjesecima, da ne kažem godinama, jer znate kako to već ide kod nas. Mi smo imali ovde jedan spremljen, formu zaključka vezano za sve ovo, koja nimalo nije uticala na to da li je Interresorna radna grupa uradila svoj posao dobro ili ne. Dakle, podržavala je to što je radila Interresorna radna grupa, čak u toj mjeri da kaže – eh ovo ste odlično uradili, hajde sada prema ovome samo ... prilagodite da to bude novi zakon, da poštujemo i ova Jedinstvena pravila o normativnim aktima, o normiranju. Tako da sad ja mislim, kao član Kolegija govorim, da se stvarno nalazimo u jednoj situaciji u kojoj ćemo morati se mi objašnjavati sa članovima Kolegija Predstavničkog doma kako smo sada došli u situaciju da ćemo imati dvije potpuno različite situacije, dva potpuno različita pristupa koji, ja vam tvrdim, neće moći biti razriješen na ovaj način da se na komisijama dva doma usaglasi tekst. Jer je pitanje da li Predstavnički dom sad poslije ovoga želi uopšte prihvatiti izmjenu Zakona ili traži novi zakon. E sad, njima ćete dostaviti vjerovatno novi zakon, moraćete je li, Parlament je to, nama ćete dostaviti ove izmjene, moraćete Parlament je to. I sada oni imaju novi zakon, mi imamo izmjene, kako to usaglasiti? Znači zbrka je. Prihvatimo da je zbrka, mislim nije to stvar bilo čega drugog. Dakle, hajde da vidimo da izađemo iz ove situacije sa nekakvim zaključkom, mislim da gospodin Rodić ima u tom smislu definisan prijedlog, pa da onda barem, kada nismo na prošlom Zakonu reagovali pravovremeno, na ovome da nemamo tu neobičnu situaciju, apsolutno nepotrebnu i jednom i drugom Domu. Hvala.
Hvala vama kolega Tadić. Kolega Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Uvijek sam malo zbunjen kada neko počne diskusiju – imamo zbrku oko ovog ili oko onog. Zbrka nastaje zbog toga što ne poštujemo propise. Današnja tema, vi ste u svojoj najavi rekli, je pitanje, prvo čitanje, da li postoji ustavni osnov i da li je ovaj Zakon usaglašen sa pravnim standardima i principima. Ustavnopravna komisija jednoglasno je rekla i apsolutno stojimo iza toga, da ima ustavni osnov, da on postoji i da je usaglašen sa principima. Pitanje da li su primjenjena pravila, to je pitanje forme. Ovdje je pitanje suštine. Pravni principi su pitanje suštine. Da li je ovo ... sa principima naših Jedinstvenih pravila kako ćemo pisati zakone, to nema veze sa ovom temom koju mi danas raspravljamo, apsolutno. Gospodine Tadić, ne morate se mrštiti. Principi su sadržina, a forma je tehnika. I slažem se da je ovde nastao problem, prevashodno zbog toga što je i ova Interresorna grupa, koja je radila osam mjeseci, imala mandat da uradi izmjene i dopune, a ne novi zakon. I jednostavno mi ovdje improvizujemo u svakom momentu. Mi smo imali improvizaciju i pokušaj improvizacije i kod promjene Ustava gdje smo rekli dogovorićemo se, pa ćemo promijeniti Amandman I u Amandman II pa će štimati. Zaboga hoćemo li se dogovarati i usaglašavati u raznim komisijama i oko promjene Ustava što bi trebala biti svetina u svakoj državi, a pogotovo kod onih zastupnika i poslanika kojima je puna riječ državnosti. Zbog toga smo i na Ustavnopravnom odboru 13 rekli, vratite to neka uđe u proceduru zakonitu, neka se zakonito postupa i da na silu ne tumačimo član 82. Poslovnika i kažemo u narednom sazivu će nastaviti. Nismo(?) htjeli da tumačimo, jer donosimo promjene Ustava poslije osam godina. Zbog toga mi smo ovdje potpuno sigurni da je ovo uređeno(?). Slažem se da ima problem, da ovaj Zakon mora biti usaglašen i sa pravilima, kako ćemo, mi nismo mogli reći nije usaglašen jer je protivan Jedinstvenim pravilima o tehnici donošenja zakona. Mi smo čuvali dignitet upravo vladavine prava i svjesni smo, ima načina da se ovo prevaziđe, ali nemojmo to raditi na improvizaciji, kršenju propisa, već držeći se upravo propisa. Ukoliko smo došli u poziciju da imamo ovu situaciju preostaje nam jedino da potvrdimo principe, a da može Kolegijum predložiti kao rješenje produženje mandata Interresornoj grupi. Međutim, tu imamo tek problem oko, ovo je minimum na kome su postignuta saglasnosti. Vratimo li se ponovo, budite sigurni, nemamo zakona. Nemamo zakona. A ovaj Zakon je neophodan, idu nam izbori, potreban je, i sada ćemo imati taj problem. Prema tome, mi smo potpuno savjesno odradili svoj dio posla i ja nemam sad razloga da se pribojavam zašto to, šta će reći Kolegijum Predstavničkog doma. Trebali su oni voditi ovo, evo gospođa Krišto sugeriše prečišćeni tekst. Ja nemam ništa protiv, ali jednostavno nemojte da kažemo da ovaj Zakon nema, da nije usaglašen sa principima, pravnim principima ove države. Jeste usaglašen je. Hvala vam.
Hvala vama kolega Simić. Replika, kolega Tadić.
Kolega Simiću, dakle evo pričamo i kao pravnici. Čini mi se da je barem u našem poslu bazičnom, advokaturi, osnovni problem kada detalj zamagljuje suštinu. Niko ovdje nije imao nikakvu pritužbu na rad Komisije na čijem se vi čelu nalazite. I vi ste sa stanovišta svog posla uradili svoj posao. Ali nije Komisija za ustavna pitanja Dom naroda. To je samo jedan mali segment kao i rad svake druge komisije u zakonodavnom postupku. Parlament, bez obzira na vaš stav kao komisije, uvijek vodi računa o svom Poslovniku. A u tom Poslovniku kaže da ukoliko je tekst izmjena i dopuna i td. veći u određenom obimu, a shodno ovim pravilima, da će se ići na donošenje novog zakona. Dakle, vama svaka čast na vašem poslu u Ustavnoj komisiji, ali ovdje uopšte, promašena tema. Drugo, mi smo na Klubu srpskih delegata donijeli odluku kako ćemo na ovoj tački dnevnog reda da postupimo, da idemo sa zaključkom koji sam ja interpretirao. Vi ste član tog kluba. I ako ima potrebe da repliciramo na ovakav način činimo to u klubu. Niste bili prisutni, mogu da razumijem, ali drugi put ja vas molim da, možemo uvijek napraviti pauzu od pet minuta da neke informacije razjasnimo ukoliko očigledno postoji problem sa međusobnim informisanjem. Ništa drugo.
Hvala kolegi Tadiću. Kolega Simić. 14
Gospodine Tadiću, ovdje nije bila nijedna teza da je neko napao Ustavnopravni odbor, ili da se Ustavnopravni odbor branio. Ja sam svjestan da imamo problem, svjestan sam da ga trebamo riješiti, ali iz Vaše diskusije ono što je proizašlo, proizašlo je da mi imamo problem zbog nekog nezakonitog rada. Imamo problem zbog načina na koji je ustrojena Parlamentarna skupština BiH. I to je suština problema. Nije problem da neko pravda nečiji rad, nečiji nerad. Imamo takvu situaciju i ja se slažem da ima rješenje, a nema veze ovo o čemu smo mi govorili na jedan drugi način. Ovo je jednostavno, postojito to, nije usaglašeno, zaključak se predlaže i riješićemo problem. Hvala.
Hvala i kolegi Simiću i kolegi Tadiću. Kolega Genjac se javio za raspravu. Izvolite kolega Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, imam, i osjećam i neku obavezu možda malo da, obzirom da sam i vodio ovu Interresornu grupu, dakle mi smo prilično truda uložili i urađeno je i dosta posla i oko jednog i drugog zakona i mi smo bili svjesni, ja bih volio da me gospodin Krstan sluša jer zbog Ustavnopravne komisije, dakle mi smo na Interresornoj radnoj grupi bili svjesni da je to izmjene koje prevazilaze 50%, barem kvantitativno, što obavezuje Jedinstvena pravila. Onda smo odlučili bili da tražimo mandat da predložimo novi zakon, i odlučili tako i predložili novi zakon. Međutim, unutar Interresorne grupe nastali su problemi, jer su, odmah je na taj predloženi zakon predložen drugi zakon od člana Interresorne grupe koji je koncepcijski bio različit i vidjeli smo onda da nijedan novi zakon ne može dobiti potrebnu podršku. Ovdje je, rekao bih, i kolega Krstan i kolega Tadić su u pravu u smislu, mi sada raspravljamo, dakle tema je ustavnopravni osnov i usaglašenost sa pravnim sistemom. To je pitanje. Ali također ishod ove rasprave o ovom pitanju, koja je jedan sasvim drugi tok i zaključak imala na Ustavnoj komisiji i mogal imati, što ovaj Dom ne obavezuje, ovaj Dom, ja mislim tu je kolega Tadić u pravu, obavezuje dalji razvoj događaja, šta će se desiti, kako Kolegij da se postavi. Naime, zašto? Predstavnički dom je zaključio da se, budući da se radi u oba zakona preko 50% izmjena oni su predložili da, iz potrebe uvažavanja Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, da Interresorna grupa održi još jednu sjednicu kako bi se u parlamentarnu proceduru uputili zakoni sa istim nazivom, a koji će odražavati rješenja usaglašena u toku rada Interresorne radne grupe. Obzirom da je Interresorna radna grupa formirana odlukama oba doma, ovaj zaključak, ako ga Dom naroda u istom sadržaju ne usvoji, ne može se provesti. Nemamo mi mandat ponovo se sastati ako i Dom naroda ne odluči to, jer mi nismo komisija jednog doma. Mi smo komisija po odluci oba doma. To je jedan problem. Drugi problem, zaista ako se usvoji ovaj, recimo Predstavnički dom ima taj zaključak, razmatram teoretski, ako ga mi ne usvojimo on nema važnost, Interresorna grupa ne može se sastati, ako mi usvojimo ove zakone u prvom čitanju, pa i u drugom čitanju, to su onda prijedlozi Doma 15 naroda koji idu prema Predstavničkom domu. To je moguća procedura, i onda da Predstavnički dom razmatra te zakone. Može opet reći to je preko 50% i mi to nećemo. Može prihvatiti. Sada, to je pitanje. Ja ne znam, možda bi mi mogli razmislit. Ja nemam ovu bojazan na Interresornoj grupi da bi možda mogao nastati problem. Ja mislim oko finansiranja političkih stranaka tu je bio konsenzus, ja mislim da bi se to sa istim nazivom da se uradi neka forma, to bi defakto prečišćeni tekst bio u proceduru upućen, mislim da ne bi bilo problema. Oko sukoba interesa takođe mislim da nema, jer nema konsenzusa ali ima potrebna većina, pa da vidimo na Interresornoj grupi. Ja mislim da, dakle uvažavajući prijedlog i mišljenje Ustavnopravne komisije, ali uvažavajući sve ove moguće perspektive i sve moguće posljedice, i sve moguće probleme koji bi nastali, mislim da bi mogao Dom naroda takođe na ovom mjestu donijeti zaključak – jeste, sve je to usaglašeno, ali preporučujemo Interrsornoj da još jednom sjedne i da pretoči te izmjene u Zakn sa istim naslovom i da ih pošalje u proceduru. I onda bi Interresorna grupa imala mandat da sjednemo, ako bi to riješili riješili, idemo to onda tako, ako ne riješimo Dom naroda nastavlja svoj tok sa ovim zakonima kako je, kako je, dakle moglo bi se usaglasiti ovo, hoću da kažem. Dakle, da usvojimo zaključak Doma da se u skladu sa i u saglasnosti sa zaključkom Predstavničkog doma Dom naroda zaključuje da Interresorna grupa još jednom sjedne, ovo pretoči u onve zakone sa istim naslovom, dakle to nisu novi zakoni i da dostavi u proceduru. Ukoliko to Interresorna grupa ne uradi u nekom roku Dom naroda će nastaviti sa procedurom o ovim zakonima na mjestu gdje je stao. To bi neko moglo biri rješenje koje, neki kompromis. Hvala.
Hvala kolegi Genjcu. Kolega Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kratko. Ja sam u prethodnom ovom Zakonu propustio da reagujem na način, možda ne bi ni došlo do ovoga, međutim da pojasnim i zašto. Ovi zakoni su na razaličit način ušli u zasijedanje i Predstavničkog doma i Doma naroda. Tamo nisu dobili, znači na Ustavnopravnoj komisiji nisu dobili zeleno svjetlo da mogu ići dalje. Na Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda jesu. Da bi prevazišli ovu situaciju, evo ja kod ovog Zakona predlažem da zaduži se Interresorna radna grupa za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona, Zakona o finansiranju političkih stranaka i Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH da održi još jednu sjednicu kako bi u parlamentarnu proceduru uputila zakone sa istim nazivom a koji će odražavati rješenje i ... u toku rada Interresorne radne grupe. Znači, tako se i zvala i u prethodnom sazivu, Interresorna radna grupa i neka se na njoj pokušta razriješiti ovaj dio, a ja mislim da to možemo. Hvala vam.
Hvala vama. Kolegica Krišto. 16
Ma opet se vraćamo zapravo, evo kroz rasprve o prijedlozima ovog Zakona u prvom čitanju, mi smo zapravo sve rekli u čemu je stvar i kako je tekla rasprava na interresornim radnim grupama. Ako mi uistinu hoćemo da dođemo do zakona onda možemo doći do zakona kroz formiranje povjerenstva i prijedlog od strane Doma naroda ka Zastupničkom domu, da se formira povjerenstvo koje će usuglasiti tekstove sukladno Jedinstvenim pravilima i postupcima, da bi zadovoljili formu. Ukoliko nećemo da imamo zakone, ja dobro znam ovaj prijedlog zaključka koji je kolega Rodić predložio je prijedlog zaključka Zastupničkog doma. Šta nam to znači? Molim vas pročitajte pažljivo ako imate, to kaže da daje samo mandat Interresornoj radnoj skupini da se sastane i da napravi novi tekst izmjena sa istim nazivom. Mi smo dostavili Prijedlog izmjena i dopuna zakona. Ma nije novi zakon. Tamo piše izmjene i dopune. I mi imamo zaključak da dobijemo izmjene i dopune. To je kolega Simić rekao. To sam i ja ponovila ovdje. Nemojmo se vrtiti u krugu. Ovdje je jasna procedura. Znači, mi smo napravili ono što smo imali obvezu po zaključku. Jedini je put da mi kao Dom naroda, pošto smo ovlašteni predlagatelji u ovom Domu naroda i imamo suglasje u Interresornoj radnoj skupini, da podržimo Zakon i da predložimo Zastupničkom domu. Nemojte da budemo i robovi uvijek, jer nas to ne obvezuje procedura poslovnička, da mi moramo čekati što će se dogoditi u Zatupničkom domu, ili pak u ovom slučaju da kažem, ako su nam oni predložili jedan zaključak, koji nas opet ne vodi ničemu, da mi to prihvaćamo. Ja nisam spremna za tako nešto. Ja uistinu ne bih željela da bacimo ovaj rad uzalud. A da li će neko prihvatiti Zakon u smislu da li je u pitanju suština Zakona, onda će to kazati u drugom čitanju – tako je. Prema tome, nemojmo se, ja predlažem da podržimo Zakon, zato što nije upitan ustavni temelj i principi i dajmo prijedlog da u slučaju, znači razmatranja, ovaj Zakon kada ide u proceduru prema Zastupničkom domu, prijedlog za formiranje, ne mora to biti Interresorna radna skupina, to može biti novo povjerenstvo ispred Doma naroda i zajedno sa povjerenstvom Zastupničkog doma za, na pravljenje prečišćenog teksta zakona. I to nam je vrlo jasna procedura. Čak prečišćeni tekst ne treba praviti Interresorna radna skupina je se ona o ovome već izjasnila. I ja mislim da je ovo situacija iz koje možemo izići samo na takav način, ne dovodeći u pitanje sadržaj Zakona i suštinu zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama. Iz svake situacije možemo izaći, na različite načine. Kolega Ivanić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prvo, ja mislim da je ovaj Zakon dosta dobar. To sam rekao i na Komisiji za finansije i budžet, i bilo bi šteta da zbog proceduralnih razloga propadne. Ja nisam ekspert za proceduru potpuno, ja mislim da bi bilo dobro da Kolegij ne stavlja ni jedan od prijedloga na glasanje dok ne bude, kako bih vam rekao, siguran da će to biti ok. I zato vas molim, evo samo kao sugestija, nisam 17 znao da ste se dogovarali, izvinjavam se onda što sam uzeo riječ je li, ali moj je prijedlog da zbog brzine ne pogriješimo proceduralno, nego da ga ostavimo živim, jer mislim da je korektan.
Hvala kolega Ivaniću. Uvijek je dobro kad iz naroda dođe pravi prijedlog. To je komentar ... Hvala Vam lijepo. Evo sad pošto smo čuli više rasprava, da ne bi pali u zamku preglasavanja ili padanja ovog Zakona, ja mislim da smo mi dovoljno raspravili, čuli različite ideje, činjenica je da je sadržaj svima prihvatljiv, ja predlažem da ne uzimamo danas nikakve pauze i td., da s ovim završimo raspravu za današnju sjednicu i da na narednoj sjednici nastavimo sa ovom točkom dnevnog reda i oko izjašnjavanja i oko svega. Time ćemo dobiti jednu dugu pauzu i moći ćemo svi međusobno usuglasiti i naći najkvalitetnije rješenje. Možemo li to prihvatiti kao ...? [[zajednička diskusija]] Hvala vam. Evo, time smo zaključili točku 7. Hvla svima na doprinosu u raspravi. Idemo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. 19 Moram reći da je ovaj Izvještaj sveobuhvatan, da nam je dao vrlo dragocjene informacije, ali nam je nažalost i ukazao na određene probleme koji postoje i koji su evidentni, kada je u pitanju izborni proces. Da ne bi puno gubili vremena mi smo na Ustavnopravnom odboru vrlo detaljno diskutovali o svemu i upravo je rezultat te diskusije i ovaj predloženi zaključak. Međutim, moram reći da nam je promakla jedna tehnička greška u pisanju zaključka, te bi želio dopuniti u smislu da u drugom redu iza "Savjeta ministara BiH", dođe novi dio teksta "i Centralne izborne komisije BiH", a ostali tekst ostaje nepromijenjen. Zašto? Pa upravo je Centralna izborna komisija ključna kroz organizacije, provođenje i kontrolu izbora i mislim da je ovdje neophodno da se baš potencira na njenoj odgovornosti, da ovaj izborni proces teče dobro i da nemamo prigovora poslije svakih izbora o krađama, podmetanjima, falsifikovanjima, i slično. Hvala.
Hvala Vama kolega Simić. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, kolega Simić je već rekao, mi smo raspravljali ovo Izvješće i na našem Ustavnopravnom povjerenstvu i uistinu ja takođe se želim pridružiti ovim pohvalnim riječima i kazati da je uistinu ovo Izvješće sveobuhvatno i odnosi se uistinu na provedbu zakona. Iz ovog Izvješća se vidi da je Središnje izborno povjerenstvo svoje aktivnosti usmejrilo, znači kako na provedbu zakona, tako na one manjkavosti koje sadrže zakoni koji su u njihovoj nadležnosti. I naravno, evo i kroz ranije ova dva zakona vidjeli smo da aktivno sudjeluju u izradi, odnosno prijedlozima izmjena određenih zakona kojima su, da kažem, napravljeni određeni propusti do kontradiktornosti, manjkavosti, nedoumice, nepreciznosti i ostalo. Vidimo takođe, kroz ovo Izvješće, da jedan vrlo važan segment je odlučivanje po prigovorima na Izborni zakon i vidimo da je više od 97% prigovora koji su uloženi na Izborni zakon i po odlukama donesenim od strane pravosudnih tijela, od Suda BiH, potvrđene zapravo odluke Središnjeg izbornog povjerenstva. Mislim da jasno pokazuje na koji način ovaj jedan državni organ radi i na koji način donosi odluke. E to je u svakom slučaju za pohvalu. Ono što je nažalost obilježilo ovo Izvješće i što smatram, ne samo vrijednim spomenuti, nego sve nas pozvati da vidimo kako se ponašati u ovakvim situacijama, a to je suspendiranje odluka Središnjeg izbornog povjerenstva od strane visokoga predstavnik. Suspendirane su odluke i kao što stoji u ovom Izvješću, vidjeli ste da je to jedan, da kažem, presedan i pravni i svaki drugi, posebno kad je u pitanju odnosi i prilike u BiH. Ovim nalogom nisu suspendirane samo odluke visokog predstavnika, na ovakav način dovedene su demokratske institucije u pitanje. Suspendiran je jedan državni organ, suspendirani su i drugi pravosudni organi. I na ovakav način i potezima međunarodne zajednice mi smo poljuljali cijeli, da kažem, BiH koju želimo izgraditi kao vladavinu zakona, koju želimo izgraditi kao pravnu državu. I uistinu se nalazimo u jednoj situaciji pravne nesigurnosti i neizvjesnosti svih nas. 20 Ovo je bila moja obveza, a ja se nadam da treba biti i obveza svih nas koji smo ovdje u Domu naroda da se postavimo i da se zapitamo da li mi donosimo zakone koji trebaju biti u funkciji naroda i građana, koji trebaju biti jasni, precizni, koji trebaju jamčiti pravnu sigurnost građana ili pak trebamo donositi zakone koji će jednostavno stvarati jednu nesigurnost i na takav način voditi BiH. Jednostavno danas imamo situaciju da se u BiH akteri politički, na neki način, optužuju za odgovornost, a imajući u vidu situaciju koja nam je od strane visokog predstavnika i dovodođenjem u pitanje demokratskih institucija, pa i drugim, nametanjem drugih pravila, dovela nas u jednu situaciju da danas kad tražimo nekakva rješenja, pa ću samo evo spomenuti slučaj grada Mostara, teško je naći rješenje, a traži se dogovor i odgovornost domaćih lidera. Evo, uistinu ja bih htjela da ovaj segment na neki način shvatimo na jedan poseban način i da vodimo računa kao Dom, u pitanju, i da to ne bude samo pitanje nekog pojedinca, ili pak nekog dijela vlasti, ili pak nekoga ko odgovora. Ovo sam isključivo rekla radi izgradnje BiH kao pravne države i ka tome da uistinu u njoj vlada vladavina zakona. Hvala lijepo.
Hvala Vama kolegice Krišto. Kolega Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo. Ja sam se javio za riječ zato što sam bio jedan od inicijatora ovog zaključka, koje je Ustavnopravno povjerenstvo predložilo, ali javio sam se i za riječ da napravimo distinkciju između Izvješća i stanja u izbornom procesu, stvarnog stanja. I nije sporno da je Izvješće odlično napravljeno, metodološki, kvalitetno, po svim segmentima izbornog procesa i sigurno može biti primjer kako treba analitički, kvalitetno, pa evo i sa sintezom preporuka, uraditi to Izvješće. I kao takvo ono ima, evo i mene kao zastupnika, punu potporu. Ako pođemo od točke 4. koju je samo Središnje izborno povjerenstvo navelo u uvodnim napomenama, da se ovim Izvješćem o provedbi zakona u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva pokušava pojasniti misija Središnjeg izbornog povjerenstva, mislim da trebamo neke stvari ovdje otvoriti. Ja ću reći sljedeće, uz ovo što je uvažena zastupnica Krišto otvorila, to je pitanje integriteta institucija BiH, njihovog demokratskog kapaciteta i legitimiteta koji je ugrožen izravno odlukama visokog predstavnika i koji je stvorio jednu situaciju, evo iz koje je pitanje kako uopće dalje izaći, želim reći sljedeće. Svaki izborni ciklus u zadnjih nekoliko navrata drastično je povećavao broj nevažećih glasačkih listića. Ja mislim da je to pitanje toliko podcijenjeno u smislu šta to znači za demokratski legitimitet institucija i šta znači za pravo svake osobe, svakog građanina ove zemlje, da kad se obuče nedeljom u, što sam ja rekao, u misnu ili neku drugu košulju i da svoj glas, da ostvari svoje temeljno pravo. Pa, mi imamo 100.000 nevažećih glasačkih listova u Federaciji. Kakva je reakcija na to? Kakva je poruka tu? Kakvu poruku šaljemo? Šta znači izlazak na izbore? Da ne govorim o nekim vlakovima i ovako i onako dalje. Da ne govorim o dokumentiranim slučajevima kupovine glasova koji stoje negdje u ladicama, evo i pričama, pa i ovdje ste imali zastupnička pitanja da se javna sredstva koriste već nekoliko godina unaprijed da se tako zauzimaju pozicije za vlast. I onda mi pričamo o borbi protiv korupcije koja u stvari počinje tu. Ja ne znam 21 kako onda možemo izvesti demokratski legitimitet i kapacitet za borbu protiv toga ako tu stvar, u temeljima počiva tako. Znači, to je jedno suštinsko, suštinsko pitanje. Druga stvar, u preporukama se kaže – provesti izmjene i dopune Izbornog zakona, koje bi trebale da stupe na snagu prije donošenja odluke o održavanju lokalnih izbora. Uz svo poštovanje svih članova Interresorne radne skupine, i stvarno ovo razumite na taj način, mi nismo dobili prijedlog koji je na razini ... Trebamo pošteno to reći. I trebamo vidjeti dalje zašto nismo dobili. Pazite, ovdje smo mi godinu dana, jedna skupina ljudi zastupnika radila na izmjenama i dopunama Izbornog zakona uz eksperte, analize, ovdje smo to prezentirali, imali smo snažnu podršku, stavili to na sto, ne može proći. Šta je problem da se ne utvrde rokovi za formiranje vlasti koji su izazvali kaos ovdje i šta je problem da se utvrde slučajevi kada se raspušta Parlament pa i Predsjedništvo, ako ne dostavi u roku od pola godine prijedlog mandatara, šta je problem? Njihova je ustavna obaveza da u roku mjesec dana to urade. Ja mislim da jedan od zaključaka uz ovaj treba biti, dakle da Dom naroda, koji je pokazao zrelost oko ove rasprave, uputi nove promjene zakona u puno jačem kapacitetu nego što je sada ponuđeno, kao temelju pretpostvku da se napravi neki iskorak iz ovog procesa. Druga stvar koju bih želio reći, jesu, dakle sankcije. Gdje su sankcije, kakve su sankcije? Ja se slažim s ovim pokazateljem da je kvalitet odluka Središnjeg izbornog povjerenstva neupitan jer su to sve istance sudske kasnije potvrđivale, i to je stvarno tako, i to je veliki kvalitet. Ali šta je sa sankcijama prema onima koji su zlorabili izborni proces, molim vas? Ako tu nešto ne napravimo, i evo završit ću na taj način da ne oduzimam više vremena, mislim dakle da trebamo kao Dom naroda podržati Izvješće, ali isto tako Izvješće i podrška Izvješću ne znači da podržavamo ovakvo stanje u izbornom procesu od početka do kraja. Tu treba biti velika razlika. I druga stvar, da kao najveći mogući prioritet, uz ojačanje kapaciteta, logistike i svega ostalog za rad Središnjeg izbornog povjerenstva i svih tijela po vertikali u izbornom procesu do biračkog odbora, učinimo dakle da odma nakon lokalnih izbora ovdje obvežemo najviše zakonodavno tijelo da uđe u suštinsku promjenu Izbornog zakona na način da se ove stvari više ne ponavljaju. Hvala lijepo predsjedatelju.
Hvala Vama kolega Raguž. Kolega Rodić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Evo, želim da kažem samo nekoliko riječi kada je u pitanju ovaj Izvještaj o provođenju zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije. Obzirom da sam imao priliku da u nekoliko navrata u posljednjih godinu dana direktno budem sudionik ovih raznih događaja, znači kroz Interresornu radnu grupu, Zajedničku komisiju za ljudska prava i Ustavnopravnu komisiju, i kroz taj rad se moglo vidjeti koliko bitnih i krucijalnih pitanja rješava ovaj Izvještaj i šta predlaže. Prije svega metodološki je vrlo dobar, sveobuhvatan i ukazao je na manjkavosti u zakonodavstvu. Javio sam se samo iz razloga da kažem da u ovom Izvještaju, i bilo bi dobro da je ovaj Izvještaj bio mnogo prije na sjednici Doma, možda i prije ove Interresorne radne grupe, da vidimo sa koliko nelogičnosti i sa koliko neprincipijelnih stvari se mi susrećemo u ustavnopravnoj materiji, u 22 ljudskim pravima i svim drugim pravima koje imaju građani BiH. Mnoge nelogičnosti koje su zapažene kroz izborni proces i koji ukazuju na mnogo toga što u principu dovodi, možda na kraju, i do neprincipijelnog ponašanja u čitavom ovom procesu, a jednostavno, evo samo ću se osvrnuti na ovaj zakon koji smo maloprije imali i iz čega postoji potreba da nastavimo da radimo na njemu u kontinuitetu i u narednom periodu. U BiH trenutno postoji četiri Zakona o sukobu interesa. To je nešto što na različite načine i dovodi ih u neravnopravan položaj i sve one koji učestvuju u izbornim procesima. Dalje, potpuno je jasno da u čitavom ovom procesu i sankcije nisu iste, ograničena su mnoga prava. Hoću da kažem da apsolutno podržavam zaključke sve tri ova zakona koje je Izvještaj tretirao, jer oni su za mene vodilja kako treba da radimo normativne djelatnosti, naravno uz ove što su kolege rekle. Hvala vam.
Hvala Vama kolega Rodiću. Prijava više nema. Zaključujemo raspravu. I obzirom da smo imali istaknut pozitivan stav oko samog usvajanja Izvješća i preporukama o Izvješću, ja predlažem da prvo glasujemo o Izvješću i preporukama iz Izvješća, pa ćemo onda o zaključcima. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1. ____________(?) Ja se izvinjavam. Greška. Ne moramo ponavljati ako nikoga neće povrijediti ova greškica. Za 11, znači protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH 7 – svi za, RS 4, evo 1 greškom uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o provedbi zakona u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva za proteklu godinu s preporukama navedenim u Izvješću je usvojeno. E sad idemo na zaključak. Zaključak koji je definirao kolega Simić imao je dopunu, pošto ga svi imate ispred sebe da ga ne moramo ponovo pisati i td., u drugom redu iza riječi "Vijeća ministara" dodati i "Centralnog izbornog povjerenstva" ili komisije, svejedno je, BiH. Ostali dio zaključka ostaje identičan. Ja stavljam ovaj Zaključak na izglasavanje. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1 opet greškom. Federacija BiH 7 za, 1 uzdržan greškom, RS 5 – svi za. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da je zaključak koje je predložilo Ustavnopravno povjerenstvo, uz dopunu na ovoj sjednici, Dom naroda usvojio. 23 Pošto je i gospodin Raguž imao jednu dopunu oko zaključka, da li da je posebno tretiramo ili da ostane na onoj zapisničkoj formi.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Prelazimo na točku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2011. godinu Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Zastupnički dom je na 28. Sjednici, održanoj 24.05. ove godine, nije primio k znanju Informaciju o radu Tužiteljstva za proteklu godinu. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, kolegi Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala Vam lijepo. Riječ dajem predstavniku predlagatelja, ako je nazočan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Hvala vam lijepo. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih, ne vidim ni interesa za prijavu. Oprostite, kolega Košarac. Izvolite kolega Košarac.
Naravno, cijeneći i ranije preuzete obaveze kolega danas, ne možemo da prećutimo i da ne komentarišemo Izvještaj, odnosno Informaciju o radu Tužilaštva BiH za 2011. godinu, gdje bi prije svega ako bih bio u poziciji da lično iznesem svoj stav, ignorisao uopšte ovakvu instituciju u BiH. Time samim bi ignorisao i same informacije koje dolaze iz te institucije, jer želim da napomenem da, naravno iznosim svoj stav, Tužilaštvo BiH jeste karcinom BiH na ovakav način kako radi do, evo 2011. godine. Mislim da je sigurno Tužilaštvo BiH pokazalo da nema univerzalni pristup 24 procesuiranja ratnog zločina u BiH i da je očigledno taoc međunarodne zajednice, mezimče OHR-a, visokog predstavnka i mnogih drugih kojima je sigurno rok upotrebe poodavno istekao u BiH. Ako želimo da razvijamo odnose u BiH, ako želimo da afirmišemo naše različitosti, ako želimo da razvijamo dobre odnose u BiH, mislim da bi odavde, i sa ovoga mjesta, i iz ovih institucija trebao da izađe jedinstven stav da Tužilaštvo BiH, a samim tim reći ću i Sud BiH, nisu odgovorili interesima svih naroda i građana BiH i da duboko svojim odnosom, ovakvim kakav trenutno jeste u BiH, remeti odnose u BiH. To je činjenica. Naravno, mi se i ne moramo svi složiti ovim stavovima, ali vas želim samo napomenuti da neki predmeti ratnog zločina koji ukazuju da je srpski narod stradao u BiH od, evo da kažem ljudi koji su osumnjičeni za ratni zločin, stoji već 20 godina. Reći ću vam da značajni dio predmeta je iz Okružnog tužilaštva prešao u Tužilaštvo BiH i da tu stoje već 8 ili 10 godina. Nemam argumentaciju da određeni predmeti poput Dobrovoljačke ulice, poput Jošanice kod Foče, poput Sijekovca, predmet Atifa Dudakovića, još uvijek su neriješeni u Tužilaštvu BiH. Evo, da kažemo da ima problem u proceduri ili nema dovoljno dokaza u jednom predmetu, a u ovim pobrojanim predmetima kakav je odgovor iz Tužilaštva BiH? U čijoj funkciji je Tužilaštvo BiH? Još jedanput ću jasno reći da je iz RS-a došao jasan signal, jasna politika, da svi koji su činili ratne zločine treba da odgovaraju. Ali ovo je institucija koja jeste karcinom ove zemlje. Dok god se Tužilaštvo BiH drugačije ne odredi prema ovim osjetljivim, suptilnim pitanjima, bolnim pitanjima, neće imati podršku. Naravno, osjećajući se veoma odgovornim u budžetiranju za ovu godinu, nismo željeli da izlazimo sa amandmanima kad je u pitanju Tužilaštvo i zato smo rekli da smo imali i mi određenih neslaganja sa strukturom budžeta Ne želim da apostrofiram pitanje, a evo djelimično ću ga otvoriti, kad je u pitanju pronalazak nestalih, reći ću vam da se po automatizmu prepisuju ... Instituta za nestale osobe. I tamo se dovodi situacija da porodica koja je izgubila svog, koja je tražila svog najmanje 15 godina, neke i 20, se dovodi u situaciju da dolazi do identifikacije na mjesto gdje se desio zločin i dovodimo u situaciju da ljuljamo, kako bih rekao, emocije tih ljudi koji se moraju pojaviti na tim mjestima. Da ne pričam o tome da su institucije RS-a obezbijedile sredstva za Spomen kosturnicu u RS-u i besplatan smještaj, prostor, a da bi Institut preko Tužilaštva plaćalo ponovo taj smještaj nekom komercijalnom sektoru u RS-u i u Federaciji BiH. Mi smo tražili da se ta sredstva preusmjere na proces pronalaska i da se još uvijek značajno više interveniše za proces pronalaska a ne za smještaj, jer tu postoje jako velike zloupotrebe, i na kraju krajeva to je i revizorski izvještaj konstatovao. Prema tome, naravno i druge će kolege da komentarišu, ovo je samo jedan dio. Evo, da samo podsjetim da smo na Sudu BiH imali jasno svjedočenje ljudi koji su rekli da su tužioci, Tužilaštvo BiH, vršilo iznudu iskaza u određenim predmetima i da su na osnovu takvih iznuda, iskaza, ljudi dobili po 30, 35 godina zatvora. To je Tužilaštvo. Da li je pokrenut disciplinski postupak, da li je pokrenuta istraga da se utvrdi da li se to stvarno dešava? Ali je to očigledno tema i za neke druge skupove i za neke druge institucije. Ono što je sasvim jasno da mi nećemo ni prihvatiti tu Informaciju i naravno za 19. juli ćemo isto tako imati određena svoja stajališta kad je u pitanju Tužilaštvo BiH. Hvala vam.
Hvala Vama kolega Košarac. Kolega Simić. 25
Hvala gospodine predsjedavajući. Kao čovjek iz ove oblasti ja ću svoje izlaganje fokusirati na tri pitanja za koja smatram da ovaj Izvještaj ne daje potpune i kvalitetne odgovore. Prije svega moram podsjetiti da su i Sud BiH i Tužilaštvo BiH osnovani upravo kao odgovor na nemoć BiH u jednom momentu da se suoči sa pitanjima ratnih zločina i da je primarna ideja bila da ovo Tužilaštvo i Sud BiH obezbijedi pravdu za žrtve, obezbijedi uslove za pomirenje i obezbijedi uslove za budućnost BiH. Nažalost, krenulo se u jednom drugom pravcu. Nadležnosti Suda i Tužilaštva BiH su se širile tako da, kad pogledate ovu strukturu, najmanje čime se bave su upravo ratni zločini, a mislim da je to najbolnija tema BiH. Mislim da od rata već prolazi 17 godina i pitanje je i svjedoka i žrtava i mogućnosti biološke da mnogi koji su počinili ratne zločine ne dostigne ruka pravde. Potpuno se slažem sa gospodinom Košarcom da u tom pravcu nema ni vjere, ni rase, ni političke pripadnosti, imaju oni koji su svoje ruke okrvavili i što je najgore često se pozivajući na pripadnost naroda da takve monstrouzne stvari rade u ime i za račun naroda. U moje ime i za moj račun, a vjerujem i svih građana BiH, niko nije imao mandat da to čini i da se poziva i na našu djecu i na naše unuke. Stoga ću se fokusirati prvo na Državnu strategiju za rad na predmetima ratnih zločina. Svi znamo koliko je energije tu utrošeno, koliko je nade položeno u tu Strategiju. Moramo zaključiti da ona uglavnom nije realizovana. Zašto? Ovdje bi morali imati pitanje i jasne odgovore da li smo i dalje nesposobni da se suočimo s ovim problemom, da li mu selektivno pristupamo, da li bježimo od njega ili nismo još zreli da se suočimo sa najbolnijim trenutkom naše nedavne prošlosti? Stoga smatram da ovo pitanje realizacije na predmetima ratnih zločina je zabrinjavajuće i moralo bi biti zabrinjavajuće za sve institucije, počevši od entiteta preko Suda BiH, Tužilaštva BiH i naravno institucija BiH koje su dužne da to obezbijede. Druga tema, na koju takođe mislim da Tužilaštvo nije postiglo nekakav sjajan rezultat, jeste pitanje trgovine ljudi i trafinga. Iz Izvještaja vidite da je u prošloj godini se bavilo sa 9 prijava, da je, ne znam, bilo obuhvaćeno 22 optužena ili osumnjičena, a da i nedavni Izvještaj potvrđuje da BiH, prema stavu SAD i određenih službi koje je pate i snimaju to stanje, spada u red država koje predstavljaju vrlo značajnu kariku na tom lancu. Ono što je još bolnije u tim izvještajima, u tom Izvještaju se pominje da postoji veza i ljudi koji su zaposleni u institucijama države BiH koji učestvuju i doprinose, na izvjestan način pomažu te nečasne radnje. A ono što je najgore, da se kao žrtve toga pominju djeca, bukvalno djeca, djevojčice od 12 godina koje su često umrežavaju u lanac prostitucije. Mislim da u ovom pravcu je Tužilaštvo moralo dati veći Izvještaj, moralo dati veće rezultate ili otvoriti Strategiju kako zaštiti prevashodno žrtve, a samim tim zaštititi i BiH. I na kraju, treća tema o kojoj bih želio reći. Izvještaj ko Izvještaj, izbaci se matematika, ko šta radi, koliko je brojeva zaprimljeno, koliko je, i vrlo je teško suditi. Međutim, i oni iz pravosuđa znaju, od kad postoji tužilačka institucija, da se ocjena uspješnosti, odnosno kvaliteta rada Tužilaštva mjeri uspjelim optužnicama. Ja moram reći da je procenat optužnica koje padaju pred Sudom BiH, kad je u pitanju Tužilaštvo BiH, zaista ogroman. Procenat koji prevazilazi redovne standarde. Mora se postaviti pitanje u čemu je problem. Da li Tužilaštvo ulazi nepripremljeno i podiže optužnice, da li ne obezbijedi dokaze, ili još što je gore, što se često i iza govornica ovog Doma javljalo, da su pojedine optužnice imale čak političke konotacije, da su često ljudi bili žrtve političkog progona. I ako pominjemo broj optužnica, pogotovo optužnice koje su padale, su se odnosile na zvaničnike, 26 određena lica koja su bila vrlo visoka na političkoj sceni i koja su u tom momentu imali određene otpore prema određenim procesima i prema aktivnostima međunarodne zajednice. Stoga bi bilo dobro da iduće godine dobijemo izvještaj pa da vidimo i procenat optužnica koji je pao, koji nije dobio verifikaciju pred Sudom, pogotovo što ste imali i drastičnih optužnica gdje ste imali poziciju da čovjek koji je osuđen na 40 godina, čini mi se ili 31, bude oslobođen. Možete li vi zamisliti kakve su traume tog čovjeka koji je pravosnažno oslobođen, proveo je u pritvoru 2-3 godine, a nakon toga bude oslobođen. I niko ne kaže izvinite. Imao sam prilike da vidim optužnice za koje sam znao da moraju pasti. Jedna od njih je bila optužnica Mirka Šarovića. Smiješna, žalosna, gdje ono što je napisano nikada nije moglo proći ni u jednom sudu. Čovjek je proveo 11 mjeseci u pritvoru, danas je ministar, ali sa kišobranom tog postupka. Stoga bi sugerisao da u idućem Izvještaju imamo i te elemente i da možemo sagledati i kvalitet rada. Na Ustavnopravnom odboru, gospođa Budimir koja je tada prisustvovala, ne znam da li prisustvuje danas, je iznijela jedan argument, da je teško i procjenjivati te elemente jer se često događa da se presude donose oslobađajuće, da padaju optužnice u situacijama kada svjedoci mijenjaju svoj iskaz. Naravno, svjedoci mijenjaju svoj iskaz, svi smo mi svjesni šta prati postupak, ali to je opet krivica tužioca. Tužioc je dužan da procijeni da li svjedok ima kapacitet da iznese priču, da li je realan, da li je lagao. Pa na kraju krajeva iako ponovo laže Tužilaštvo ima mehanizme da ga optuži za lažno svjedočenje i da obezbijedi argumente da je zbog njegovog lažnog svjedočenja, došlo do donošenja zakonite presude. To su ta tri segmenta za koje smatram da u ovom Izvještaju ne daju dobru sliku o radu Tužilaštva u 2011. godini. Hvala vam.
Hvala Vama kolega Simić. Kolega Ivanić.
Ja sam imao iskustva sa Tužilaštvom tako da imam puno elemenata da govorim na tu temu i zaista hoću nekoliko stvari da kažem. Dok god ne dobijemo analizu efekata rada stranih tužilaca i sudija, ja dokumente ovakvog stila ne mogu prihvatiti, zašto je ovaj Dom to zatražio prije godinu dana i samo dobija opstrukciju, ni riječi o tome nema. I opet ću ponoviti ono što sam maloprije rekao – duboko sam uvjeren da je u pitanju strah tužilaca i sudija od međunarodne zajednice, domaćih, i duboko sam uvjeren u to da je jedna dobra ideja svojevremeno, da strani tužioci i sudije dođu iskusni, dignu kvalitet, uvedu neutralnost, ovdje je potrošena za rad ambicija činovnika iz OHR-a koji su to koristili za sebe, za vlastitu promociju, za dobijanje plata, a uopšte nisu dizali kvalitet rada ni Tužilaštva ni sudova, nego su naprotiv vodili neku vrstu procesa koji duboko podsjećaju na neko staljinističko vrijeme pod kišobranom međunarodnih institucija. Ja znam masu ljudi koji su bili predmet tih institucija samo zato što su imali svoj politički stav. I znam, i imam i izjave ljudi, imam čak i izjave visokih predstavnika, da su nekim, od tih optužnica, odlučivalo se u samom OHR-u, što je strašno. I taj strah, način na koji je svojevremeno su ljudi postavljani, mi smo ostali bez jedne serije izvanrednih domaćih tužilaca i sudija u samom početku, jer su imali ljudi svoj stav, nisu bili poslušnici i posmjenjivani. Jedna plejada izuzetno 27 dobrih, na svim stranama, iskusnih starih sudija i tužilaca je otišlo samo zato što su ljudi imali stav i nisu htjeli da služe kao sredstvo. Ali je ostao recidiv tog odnosa. Ma, ja sam uvjeren kada bi se ozbiljno istražilo i vidjelo da postoje organizovane grupe na strani međunarodnih institucija, onih koji nekada, danas mislim da je to već prošlo vrijeme. Znate, ako vam tužilac bude čovjek koji vodi antikorupcioni tim u OHR-u, pod firmom korupcije, pa onda bude zajedno sa šefom OHR-a u Banja Luci koji postane direktor tzv. firme "Balkan Amerike" koja je trebala da preuzme kontrolu nad "Šumama" RS-a, a direktor te "Balkan Amerike" dostavlja informacije povjerljive OHR-u, šta vi imate nego organizovanu grupu koja to radi. E jednom ćemo se morati suočiti sa takvim stvarima, prije ili kasnije. Ja mislim da je bolje prije i da mi to sami treba da uradimo i da napravimo jednu ozbiljnu vrstu rasprave i da onda zaista sudovi i tužilaštva idu tamo gdje treba da idu. Znate nije normalno da se predsjednik, gospodin Šarović je bio član Predsjedništva, optuži, da to sve padne i nikom ništa. To jednostavno nije normalno. Ni u jednoj zemlji to ne bi bilo normalno. Izvinjavam se ako sam duži. Sa tog stanovišta dakle, nešto se mora promijeniti ovdje. I nije ta međunarodna institucija toliko da se svi pred njima treba da se tresemo. Pogotovo što tih, koji su to radili, više nema tu. Otišli su Pedi i slični ljudi koji su to svojevremeno radili kad nisu mogli politički da provedu svoje stavove, onda su kažnjavali ljude. I kamo puste sreće da mi opet možemo dobiti ali kvalitne strane tužioce i sudije da uđu u naše pravosuđe. Itekako bih ja to opet podržao, ali da to budu iskusni ljudi, a ne činovnici koji sebi grade tu mjesto i onda svoje neiživljene ambicije i da ne govorim neke druge termine, dok su sjedili u OHR-ovima dobili taj osjećaj moći da mogu da odlučuju o svemu, provode preko naših institucija i onda naše ljude tamo dovode u neugodnu situaciju. Ja sam bio u tom, pa tamo naši ljudi ne smiju progovoriti. Tamo se svak svakog boji slušanja, televizora, kamera, ne znam, nikakvog komentara, tamo se ne smije ništa reći. Zato ja mislim da je dobro da ovu raspravu otvorimo. Htio sam da kažem ovo samo zbog tih ljudi iz Tužilaštva, ali i zbog ovog odnosa kako ću se odnositi prema glasanju. Dakle, shvatam da je ovo Izvještaj, u osnovi mi Izvještaj ne možemo promijeniti, a i on je vjerovatno korektno napravljen. Ali dog god se ova analiza jednom ne otvori, ja evo ne tražim da se ovo što ja govorim prihvati, ali da čujem koliko je predmeta strani tužilac dobio, koliko ih je pokrenuo, koliko ih je dobio, koliko je strani sudija imao predmeta, koliko je para dobio za to i šta je uradio. Ja stvarno o nekim elementima ovakve vrste ne mogu više da, jednostavno da govorim. Hvala.
Hvala Vama kolega Ivaniću. Kolega Bradarić.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani gosti, dobar dan svima. Ja sam shvatio da trebamo biti efikasni danas i ja sam se tako ponašao, atletičar prve vrste sam bio, sve sam preskočio, a imao sam potrebu nešto da kažem, ali evo obećavam da do kraja neću takav biti. 28 Ja ću glasati za ovaj Izvještaj Tužilaštva i samo ću reći nekoliko razloga zbog kojih treba da postoji. Ustavni sud je potvrdio, odnosno još davno, ne znam sad tačno datum, Ustavni sud je potvrdio postojanje ovih pravosudnih institucija Suda i Tužilaštva. Učestvovali su u tome svi i parlamenti, i oni to mogu samo osporiti. I govoriti o ukidanju Suda i Tužilaštva, ne danas, ali čujemo to stalno i preko medija i evo za ovim govornicama, je prosto nemoguće iz milion nekakvih razloga. BiH je rekla da će, odnosno da će u Evropu, ali ni jedna država eks Jugoslavije nije mogla podnijeti aplikaciju za EU i ni jedna nije mogla, Slovenija nije mogla poslati a da nema ove izgrađene atribute. Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, što treba svima nama često da bude na pameti, a to je Aneks koji govori o izbjeglicama, povratnicima koji kaže da takve osobe imaju pravo na naknadu imovine iz, koja im se nikada neće vratiti. To entitetski sudovi, oprostite, ne mogu donijeti takvu odluku, dok je ne potvrdi državni sud. I kako onda objasniti nekada ljudima da oni možda to pravo nikada neće ostvariti? To je samo dio razloga zbog kojih ne treba uopšte da razmišljamo. I na kraju krajeva prosto je nemoguće jer, evo entitetsko glasanje to sprečava, nekad bi se to entitetsko glasanje zloupotrebilo, ali evo nekad i dobro dođe. Ali naravno problema u Tužilaštvu ima jako puno. Rezultati su jako skromni. Još nikada nismo dobili odgovore na mnoga pitanja ratnog zločina, pa i ova što kolega Staša govori. Nije dobro da Sud i Tužilaštvo djeluju kad mi djelujemo, čini mi se da djeluju onako baš u trenutku kad mi djelujemo i onda to nakon toga splasne. Mnoga pitanja, na mnoga pitanja nismo dobili evo odgovor. Evo sad ću se pokušati samo sjetiti Jozo Leutar, Hakija Turajlić, Nedžad Ugljen, svirepo ubistvo Garića u Doboju. Ja sam slušao kako se čovjek koji je to uradio, koji je ubio, izvukao. Eno ga danas slobodno hoda Dobojem. Nikada nije završena priča o Ahmićima ili su ljudi koji su to tamo uradili malo kažnjeni, Dretelju, Trusini, ne znam ni ja. Počela je tek za Kazane, za Bugojno, evo za Jošanicu, za, ne znam ni ja i milion tih stvari. Naravno i Dobrovoljačka treba da se rasvijetli. Ali podsjetit ću vas, čitamo svi, pratimo, da je Dobrovoljačka bila zakonita vojna meta puna naoružanja i da su tamo stradali vojnici, većina niški dobrovoljci. Evo sad možemo ih pitati, što će brate niški dobrovoljci u Sarajevu, u državi koja je već tad bila priznata, ništa, ja ću svoje završiti, a vi ne morate se mrštiti zbog toga i td., ne morate se ljutiti, kad nisu stradali civili. Pa evo, juče smo slušali, ne znam tačno kako se zovu, ljudi koji su živjeli u Zvorniku od rata 17 godina, ubili su hiljadu ljudi negdje tamo na brani. Zna se gdje su, zna se ko su i tek su juče, tek su juče uhapšeni. Ili sjećam se onog slučaja Vukovića i Tomića koji su ubili isto tako stotine nenaoružanih civila, stotine, u jednom danu, u jednom trenutku, i kažnjeni su sa po 31 godinom zatvora. Ovaj se prvi, potvrđuje mu se optužnica, ovaj drugi kao da je brao vrganje dok je to ovaj radio. Oslobađa se čovjek i td. Naravno, to je greška Tužilaštva i to Tužilaštvo mora objasniti zašto je to tako. Meni smeta, recimo kad vam izađe Nusret Imamović, čini mi se da se tako zove vođa vehabijske zajednice, koji kaže da samoubilački činovi nisu zabranjeni, samo ih treba upotrijebiti u pravo vrijeme. I čovjek upotrijebi Bugojno, upotrijebi FIS i eno ga normalno hoda i još kaže da je napravio Islamsku šerijatsku državu u Gornjoj Maoči, i eno ga normalno hoda i dalje nam na takav način prijeti. Pa evo, pitam za slučaj Barašina. Recite mi molim vas, evo u Tužilaštvu, ja znam da je to disciplinski tužilac donio odluku, ali kako je moguće da čovjek koji je rekao da je sarađivao sa kriminalcima, kako je moguće da se vrati u Tužilaštvo? Vraća se reputacija Barašinu, a šteti reputaciji pravosudnih institucija. To nema nigdje, juče smo slušali na radiju, glavni tužilac Španije 29 podnio ostavku samo zato što je nekoliko puta putovao sa članovima vlade o njihovom trošku. Podnio ostavku zbog toga, i td. Znači ima jako puno primjera. Ja naravno ne mislim da je greška u zakonodavstvu, evo završavam, nego je greška u pojedincima, u sudijama, tužilaštvima, u tužiocima koji nisu anđeli, koji nisu sveci. I ako će ova moja priča prizvesti nekakav pritisak da se oni promijene, da se njihov rad sankcioniše, evo sva ova priča je potpuno opravdana. Eto, toliko.
Hvala Vama kolega Bradarić. Evo, prva povreda Poslovnika, kolega Simić. Izvolite.
Gospodine Bradriću, kad ste pomenuli, ja nisam uopšte otvarao pitanje, niko nije otvarao pitanje postojanja Tužilaštva i Suda BiH. Oni postoje. Ali kad ste spomenuli to pitanje moram reći da je prilikom donošenja odluke o legalnosti i legitimnosti osnivanja, su trojica sudija stranaca i dvojica Bošnjaka glasali za. Četiri sudije, dva Hrvata i dva Srbina su glasali protiv. Klasično preglasavanje i upravo su legalitet, nažalost i na Ustavnom sudu, dali strane sudije koje su telefonirali uvijek kad je god kakvo političko pitanje u OHR. Nastaje problem upravo imamo li mi nezavisno pravosuđe na svim nivoima koje ste pokrenuli. Prema tome, to ono što postoji jeste. Drugo pitanje, ja nisam želio govoriti o konkretnim pitanjima jer smatram da, koji nisu okončani. Potezanje Dobrovoljačke ja ću Vam dati argument upravo da Tužilaštvo nije imalo pravnih razloga da obustavi istragu, i to samo, ne znajući predmet, iz saopštenja iz Tužilaštva. Znači, ne znam činjenice, ne govorim o činjenicama, ne govorim ni o čemu, govorim samo o izjavi Tužilaštva. A Tužilaštvo obavještava javnost da istraga vezano za Dobrovoljačku nije obustavljena, da se ona nastavlja i da ona traje. Ako su lica protiv kojih je istraga obustavljena bili na poziciji komandanata i odgovarali po komandnoj odgovornosti, u najmanju ruku to je preuranjena odluka, jer nije se mogla donijeti odluka da li postoji komandna odgovornosti ili ne dok se ne sprovede istraga da li postoje ratni zločini, da li su ti ratni zločini učinjeni i da li postoje propusti onih koji su komandno odgovorni? Lica nakon zarobljavanja istog momenta postaju civili. Zarobljenici imaju isti status civila. Nije sporno da su pripadnici Dobrovoljačke kolone bili pohapšeni, zatvarani i prema izjavama iz Tužilaštva, koje su prenosili mediji, ne znam da li su tačni, dolazilo je do mučenja tih lica, ponižavanja i vršenja ratnih zločina. Kako je moguće obustaviti istragu po osnovu komandne odgovornosti ako se nije razjasnilo da li postoje zločini i kakva je veza između tih zločina i komandne odgovornosti? To je suštinsko pitanje. Ovdje se vrlo često brka pojam komandne odgovornosti. Komandna odgovornost nije ako je komandant izvršio zločin. Komandna odgovornost nije ako je komandant naredio da se izvrši zločin. Komandna odgovornost je ako komandant nije bio komandant, ako je propustio da nadgleda jedinice, da spriječi i ako se zločin dogodio da sprovede istragu i da kazni počinioce. I danas slušate gospodina Izetbegovića kad kaže, tamo su se dogodili ratni zločini. Slušate izvjesnog Backovića, koji je bio na listi optuženih, kad i on kaže tamo su se dogodili ratni zločini. Nek Tužilaštvo istraži. A ja postavljam pitanje zašto gospodin Backović nije istražio kad on zna kao komandant da su tamo zločini počinjeni? 30 Nismo trebali otvarati konkretne predmete. Činjenica je da u oblasti ratnih zločina postoji puno, puno prostora i da se bojim da vrijeme gazi žrtve i da neće u tom pravcu uticati, da mnogi ljudi ne budu suđeni i osuđeni. Imao sam nešto treće, ali sam zaboravio, sad nije ni važno. Hvala vam.
Hvala Vama kolega Simiću. Kolega Košarac. Izvolite.
Nisam očekivao da ćemo ulaziti u predmete i pojedinačne, jer očigledno bilo kakvo ulaženje u pojedinačnih predmeta izaziva emocije i izazvat će replike. Pokušavao sam definitivno, iako sam izuzetno dosta informisan od određenih i pojedinačnim događajima, da ovu govornicu ne koristim u te svrhe. I obično sam pokušao da iznesem jednu vrstu univerzalnosti prilikom svog izjašnjavanja o ovim temama. Mislim da to nije dobro ulaziti u pojedinačne slučajeve, pogotovo što na temelju medijskih natpisa i stavova samo jedne strane u BiH nećemo doći do onoga što je neophodno o toj istini. Tu ste me gospodine Bradariću razočarali jer smo do sada imali jako dobru komunikaciju u smislu da smo o istim stvarima, rekao bih, na približan način razmišljali kada se pita, u vezi sa ratnim zločinima. Mislim da to danas nije dobro raditi za ovom govornicom i ja to sigurno neću učiniti ni ovoga puta. Pokušat ću da samo apostrofiram činjenicu da su Tužilaštvo i Sud BiH nastali, nametnuti odlukom visokog predstavnika, da angažman stranih tužilaca i sudija je bio u kontekstu postizanja univerzalnosti onoga što je bilo očekivano i što je bilo neophodno za BiH i da očigledno to nije ispunjeno i da danas imamo poblem. Ja bih sugerisao svima nama ovdje prisutnima da ne ulazimo pojedinačno u predmete, jer svako od nas ima neku svoju činjenicu i svoju istinu, a da bi dobro bilo za ovu zemlju da postoji institucija, očigledno ne postoje, da donesu konačno odluku o događajima na pravičan i univerzalan način. I to je problem. To je problem ove zemlje. Isto tako, ja sam očekivao, da imamo snage da kažemo, dajte da utvrdimo istinu o Dobrovoljačkoj, da odavde to krene, da utvrdimo istinu o događajima u Srebrenici, da utvrdimo istinu o događajima na svakom mjestu gdje se desio ratni zločin. To bi bila snažna poruka iz ove zemlje i snažna poruka nas koji obavljamo određene pozicije u ovoj zemlji. No, međutim i dalje mislim da Vi niste imali lošu namjeru, nego da se dezavuisani nekim medijskim natpisima, istinom samo od jedne strane. To neće remetiti naše buduće odnose, ali ja smatram da nama treba jačina iz ovog Parlamenta da tražimo univerzalan pristup i da tražimo definitivnu pravdu za sve u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala Vama. Kolega Bradarić.
Ništa, samo da niste ulazili u pojedinačne slučajeve, vjerujte da ne bih ni ja. Ali vratite se na moju priču pa ćete vidjeti da u onoj, kongomeratu onih slučajeva, 30% je Bošnjaka u svemu tome. 31 Znači, ja sam govorio o univerzalnim nekakvim principima i to na takav način treba rješavati. Pitanje Dobrovoljačke, đavo ga odnio ko god je to uradio. Evo ja molim Tužilaštvo, dajte molim vas ubrzajte taj proces, kaznite te budale, idiote koji god su uradili. Ja ga neću čuvati, ja ga neću štititi, i td. I ja sam svjedok takvih situacija jako puno i dam svoj doprinos kad je to u pitanju, ne gledam kako se ko zove i td. I na kraju krajeva, u takvim nekakvim belajima učestvovao sam kao neko ko pomaže u rješavanju problema i td. Znači, evo zaista ja nisam govorio o Dobrovoljačkoj u onom smislu da je jedna strana potpuno kriva. Naravno, raspitali smo se, pitali smo, pa ima i s ove strane itekao, itekakvih zločina od ljudi koji su bili u Armiji BiH, ali dajte neka to Tužilaštvo jednom za sva vremena riješi, i što kaže kolega Simić, poješće to vrijeme. To još 10 godina, poješće vrijeme, svjedoci nestaju, više se ne sjećaju, a jednostavno ne postoji, mnogi su vani, njih BiH više ne zanima. Pa i taj slučaj, pa makar to bili i njegovi najrođeniji ljudi, neće da dolaze da svjedoči i td. Eto to je taj.
Hvala kolega Bradariću. Kako smo sad pomalo ugrozili i vjerske potrebe nekih od nas, a rekli smo da ćemo raditi inače do 13,00 sati, vidim da nema više prijava po ovoj točci dnevnog reda. Oprostite, kolegica Kapetanović. Izvolite.
Ja sam mislila da ćemo mi objektivno razmotriti Izvještaj o radu Tužilaštva i ... činjenica da je to Invormacija sa svim uočenim i problemima o radu Tužilaštva, da ćemo pokušati da obavežemo institucije BiH da iznađu načine kako će funkcionisati bolje to Tužilaštvo, da nađemo načina i modusa kako da im pomognemo. Očito rasprava nije išla u tom pravcu. Samo jedna molba i ovo je moja replika. Molim Vas gospodine Košarac nemojte spominjati Srebrenicu više. Koju to mi još istinu treba da utvrdimo u Srebrenici? Ima Tribunal koji je utvrdio da je bio genocid. To što ga vi negirate, predstavnici iz Vaše političke partije, ljudi iz RS-a, nemojte molim Vas spominjati više to sveto mjesto. Nova dženaza 11. jula govori o karakteru toga što se tamo desilo. Koliko još istina treba da utvrdimo o tome? Jako nas boli kad to govorite. Bole nas i sve druge rane koje su neutvrđene, ali Srebrenica je nešto za što se zna i što je evidentno.
Hvala Vama. Vodimo računa da je Izvještaj o radu Tužiteljstva za 2011. godinu na dnevnom redu. Kolega Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pokušavam da ne ulazim u pojedinačne slučajeve i događaje u ratu. Činjenica da nema mjesta u BiH gdje se nije desio ratni zločin. Naravno postoje određene pravne kvalifikacije koje izazivaju opet različite vrste stajališta u BiH. Ja ću uvijek govoriti o ratnom zločinu na univerzalan način i uvijek ću govoriti o ratnom zločinu i u Sarajevu i u Srebrenici i svim mjestima u BiH tamo 32 gdje se desio ratni zločin. I nema te Nermine Kapetanović koja može na mene uticati da ja ne iznesem svoj stav o događajima u ratu u BiH, jer smo svi unesrećeni ratnim događajima u BiH. Ja nisam pripadao nikakvim političkim opcijama tada kad je rat zagovaran. I ja imam posljedica, kao što svi ovdje u ovoj sali imamo, na ovaj ili onaj način, o ratnim događajima u BiH. I pokušavam svaki put da nikoga ne uvrijedim. Imamo pravo da drugačije mislimo, ali nemamo pravo da ... Reći ću Vam, kada već hoćete sa mnom o tome da pričate, ja ću reći da je bio ratni zločin u Srebrenici, a hoćete li Vi reći da je bio ratni zločin u srpskim selima oko Srebrenice? Hoćete li da Vam kažem šta je radila 28. divzija Armije BiH? Hoćete li da Vam kažem koliko je stradalo Srba u tom kraju Bratunačkom, Srebreničkom, Gornjem Podrinju, Srednjem Podrinju? Mislim da o tome postoje institucije na nivou BiH, institucije na nivoima entiteta koje treba ta pitanja da rješavaju. Reći ću Vam da niko nije odgovarao za te zločine. Danas postoje ljudi koji odgovaraju za zločin u Srebrenici. Pa dajte snagu i podršku da odgovaraju ljudi koji su činili ratni zločin i nad Srbima u tom kraju. I zato sam rekao da je neophodno utvrditi, niste me pratili, niste dovoljno pratili, ja razumijem da to kod Vas izaziva emocije, ja Vam to opravdavam, ja sam rekao da treba utvrditi istinu o događajima u i oko Srebrenice. Danas mi nemamo tu istinu. To je problem. Hvala.
Hvala kolega Košarac. Kolega Tadić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa nekako po nekoj definiciji mi smo birani u ovaj Dom naroda zato što smo po nekoj svojoj prirodi najviše autentični predstavnici toga što predstavljamo, a rekao bih da nas to obavezuje da budemo i najrazumniji. Ovakve raspave u Domu naroda, gospodo iz Tužilaštva, govore o efektima rada Suda i Tužilaštva BiH. I nemojte izaći iz ove sale a da okrivljujete, bilo gospodina Košarca, bilo gospođu Kapetanović, bilo gospodina Bradarića, Simića, koji su učestvovali u ovom razgovoru, gospodina Ivanića na jedan drugi način i td., da mi ne razumijemo vaše probleme, da mi ne razumijemo ovo ili ono. Ja vas molim da ovo shvatite kao reakciju javnosti od, po definiciji najrazumnijih ljudi u organima BiH. Znači, ako mi nismo razumni onda čitav sistem propada. A evo dokle smo dovedeni. 16 godina nakon svega. Ili 10 godina nakon deklarativne okupacije civilne, ovih prostora i provođenje nasilnih odluka i kršenje ljudskih i građanskih prava u čemu je učestvovalo, između ostalog i ono što vi nas predstavljate. Vi lično, koliko znam, niste, neki su odnedavno tek tu. Imajte u vidu da one drušvene reforme koje su prošle kroz sve dijelove ove zemlje – emancipacija, demokratizacija, poštovanje određenih standarda, procedura, nepristrasnost, profesionalnost i sve ostalo, sa stanovišta javnosti, to vam govore ovi ljudi, nisu do kraja primijećene u efektima rada Suda i Tužilaštva BiH. Jer se i dalje smatra, iz ovih ili onih razloga, da su to institucije koje nedovoljno procesuiraju određene stvari, ne bave se ovim stvarima na način na koji bi to javnost očekivala, a opet sa stanovišta odluka koje dobijamo, dobijamo potpuno dinsonantne tonove, potpuno različitu praksu i sve ono o čemu ste uostalom, evo sad i vi govorili o vašem tužilaštvu kao vašim problemima. Izborite se, kad već postojite, za onu vrstu integriteta u odnosu na vašu prošlost, 33 prošlost vaše institucije. Nemate vi problem sa ovim ovdje ljudima koji ovdje sjede, vi imate problem sa prošlošću vaše institucije, jer je ona sporna po mnogo čemu. Ako ste to u stanju, ima nekog života tu. Mi vam ne možemo više pomoći, nego ovom vrstom političkog i demokratskog pritiska, jer je ovo pritisak u vašu korist. Pritisak da se oslobodite stečenih navika koje su takve da 16 godina poslije svega što se desilo, i ovdje opet kažem ..., čujete ovo danas što ovdje čujete. I podsjećam, od ljudi koji su po definiciji najrazumljiviji ljudi u ovoj zemlji, zamislite šta drugi govore. Toliko.
Hvala kolega Tadiću. Ovim smo iscrpili rasprave po ovoj točci dnevnog reda. Obzirom da ne vidim interes za nove prijave, zaključujem raspravu po ovoj tačci dnevnog reda. Pozivam vas da glasujemo o Informaciji o radu Tužiteljstva BiH za 2011. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 5, protiv 7, uzdržan 1. Federacija BiH 5 za, 3 protiv, ništa uzdržanih, RS 4 protiv, 1 uzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram Informacija o radu Tužiteljstva BiH za 2011. godinu nije primljena k znanju. Time smo zaključili točku 10. današnjeg dnevnog reda. E sad, molim vas ovako, obzirom da smo se danas dogovorili na Kolegiju, odnosno na Kolegiju inače da će naredna 19. sjednica našeg Doma biti 19.07. u 11:00 sati, ja predlažem da, sukladno opet dogovoru našeg Kolegija danas, sad završimo sa ovom sjednicom dnevnog reda zbog prethodno preuzetih i dogovorenih obveza većine vas ovdje, da ne ostanemo bez kvoruma, i da nastavak, 11. tačku i dalje nastavimo prije dogovorene sjednice, znači 19. Ta sjednica inače 19. će imati jedan sažet dnevni red prema onome što smo do sad vidjeli i što možemo povezati sa Zastupničkim domom, tako da u tom danu možemo završiti i ovo što je preostalo 18. sjednice i u potpunosti završiti i 19. sjednicu. Ovo govorim iz razloga da možete planirati svoje vrijeme, obveze i td. Hvala vam lijepo. Zaključujemo današnji rad. Sjednica završena u 13,05 časova.