Hvala. Time smo završili iznošenje stajališta klubova i počinjemo sa prvim današnjim zakonom, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2021. godine, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 834 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gospodin Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, odredbama važećega Zakona o službenoj statistici propisano je da se popis stanovništva i druga opsežna statistička istraživanja kao što je to i popis stanovništva uređuju posebnim zakonom, pa tako u ovom smislu i ovaj popis stanovništva koji se planira provesti 2021. godine, uređuje se ovim posebnim zakonskim propisom. Planiranim popisom stanovništva, kućanstva i stanova u RH predstavlja najopsežnije i najsloženije statističko istraživanje, a s obzirom na brojnost obuhvaćenih jedinica te je najbogatiji izvor podataka o stanovništvu neke zemlje, a podaci koji se prikupljaju popisom nužni su za provedbu raznih gospodarskih, socijalnih, demografskih, razvojnih i drugih politika te znanstvenih istraživanja. Da samo podsjetim, na području RH odnosno teritoriju u razdoblju od 1857. do 2011. dakle gotovo prije 10 godina provedeno je ukupno 16 popisa. Posljednji popis iz 2011. je proveden, a promjene uvjetovane protekom 10 godina od posljednjeg popisa i izvršenje međunarodnih obveza službene statistike čine ovaj popis slijedeće godine u biti nužnim. Stoga je zakon prilagođen nastalim promjenama i zahtjevima usporedivosti podataka na međunarodnoj razini. Prema Zakonu o službenoj statistici Državni zavod za statistiku glavni je nositelj, disiminator i koordinator sustava službene statistike RH i glavni predstavnik nacionalnoga statističkog sustava pred europskim međunarodnim tijelima nadležnima za statistiku. U njegovoj nadležnosti je priprema i provedba statističkih aktivnosti te ispunjavanje međunarodnih obveza službene statistike iz djelokruga rada utvrđenoga programom statističkih aktivnosti RH te godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti RH. Sam popis stanovništva sastavni je dio i programa i plana statističkih aktivnosti. Ovim prijedlogom zakona uređuje se priprema popisa, organizacija i njegova provedba, jedinice i sadržaj popisa, referentni datum popisa, povjerljivost i zaštita podataka te druga pitanja važna za provedbu popisa. Popis inače obuhvaća 3 jedinice, to su stanovništvo, kućanstvo i stanove. Cilj je popisa utvrditi podatke o broju i prostornom rasporedu stanovništva te o njihovim osnovnim demografskim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjima kao i obilježjima kućanstava i stanova. Rezultati popisa osim za analizu stanja utvrđenoga popisom koriste se i za analizu promjena u odnosu na prethodne popise te za prognoze budućih kretanja odgovarajuće pojave. Popis se provodi prema stanju na dan 31. ožujak 2021. u 24 sata što se smatra referentnim trenutkom popisa, a razdoblje trajanja popisa je 1. travanj do 7. svibanj 2021. godine. Planirano u popisu stanovništva kućanstva i stanova u listopadu ove godine prethodi provedba prethodnog popisa, da podsjetim kao što je to bilo u ovom visokom domu prezentirano vezano za godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH za 2020. godinu, tim godišnjim provedbenim planom u području demografske i društvene statistike planiran je intenzivan rad na pripremnim aktivnostima za provedbu popisa stanovništva kućanstva i stanova '21. te provedba tog probnog popisa stanovništva, kućanstva i stanova primjenom moderniziranih metoda prikupljanja podataka uz testiranje korištenje administrativnih izvora podataka, a planirani uzorak je 100 popisnih krugova što čini 10.000 kućanstava u 4 županije i samom Gradu Zagrebu. U pripremi samoga popisa primjenjuju se preporuke konferencije europskih statističara za popise stanovništva i stanova 2020. godine. Glavana svrha navedenih preporuka jest davanje smjernica zemljama u planiranju i provedbi popisa stanovništva i stanova te bolja međunarodna usporedivost podataka putem predloženih osnovnih popisnih obilježja, definicija i klasifikacija. Svaka inače zemlja provodi popis za vlastite potrebe, ali radi izvršavanja međunarodnih obveza i bolje usporedivosti podataka s drugim zemljama moram poštovati i primjenjivati međunarodne standarde. U skladu s međunarodnim statističkim standardima za definiranje ukupnog stanovništva, primjenjivat će se koncept uobičajenog mjesta stanovanja u skladu s Uredbom EZ 763/2008 EU parlamenta i vijeća o popisu stanovništva i stanova. Prema tom konceptu iz uredbe, ukupnim stanovništvom zemlje smatraju se sve osobe koje su u toj zemlji, koje u toj zemlji imaju svoje uobičajeno mjesto stanovanja, a uobičajenim mjestom stanovanja smatra se ono mjesto gdje osobe provode većinu svojeg dnevnog vremena bez obzira na kratkotrajnu odsutnost iz tog mjesta npr. zbog odlaska na odmor, putanje, liječenje, posjete i sl. U skladu s definicijom uobičajenog mjesta stanovanja prema Uredbi EZ 763/2008 ukupan broj stanovnika obuhvaća osobe po 2 kriterija. Prvo, osobe koje uoči kritičnog trenutka popisa žive neprekidno u svome uobičajenom mjestu stanovanja barem 12 mjeseci, a kao što je prethodno rečeno, prema ovom prijedlogu zakona, referentni trenutak popisa ili, kako uredba definira, kritični trenutak, određen je 31. ožujak 21. do 24 sata. I drugi kriterij je, osobe koje su tijekom 12 mjeseci uoči kritičnog trenutka popisa došle u svoje uobičajeno mjesto stanovanja s namjerom da u njemu ostanu barem godinu dana. Razdoblje od 1 godine i dulje te namjera prisutnosti odnosno odsutnosti od najmanje jedne godine, osnovni su kriteriji za uključivanje ili isključivanje osoba iz ukupnog stanovništva zemlje što se tiče kriterija popisa. Dakle, s obzirom na metodologiju popisa i svrhu službene statistike, službeni rezultati popisa nisu osnova za uspoređivanje s drugim državnim evidencijama koje se vodi o osobama, osobnim statusima građana. Osim navedene uredbe, za popis su relevantne i sljedeće tri uredbe komisije. Prvo, Provedbena uredba komisije EU br. 2017/543 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe 763/2008 o popisu stanovništva i stanova u pogledu tehničkih specifikacija i obilježje i njegovih raščlanjivanja, potom Uredba komisije 2017/712 o utvrđivanju referentne godine i usvajanju programa statističkih podataka i meta-podataka za popis stanovništva i stanova predviđenih Uredbom 763. I treća Provedbe uredba komisije 2017/881 o provedbi Uredbe 763 o popisu stanovništva i stanova u pogledu načina i strukture izvješćivanja kvaliteti i tehničkog formata za stanje, ... [[Govornik se ne razumije.]] podataka i razmjene po Uredbi 1151/2010. Navedenim uredbama utvrđena su zajednička pravila u prikupljanju podataka o stanovništvu i stanovima na području EU te se popisuju definicije odnosno propisuju definicije i klasifikacije koje su zemlje članice obvezne primijeniti u svojim popisima radi postizanja međunarodne usporedivosti podataka. Što se tiče samih sredstava za provedbu popisa koji obavlja Državni zavod za statistiku, ti iznosi su predviđeni u 163,058 milijuna kuna i osigurana su u državnom proračunu za Državni zavod za statistiku za razdoblje 18.-22., a što se tiče drugog dijela popisa koji provodi Državna geodetska uprava, taj iznos iznosi 14 milijuna i 250 tisuća kuna i osigurana su u njihovom proračunu za razdoblje 20.-21. g. Ovome raspravi prethodilo je jedan amandman kao nomotehnički dorađaj izričaja, čl. 28. st. 4., od Odbora za zakonodavstvo i Hrvatskoga sabora pod br. 834/1 pa ga ovim putem ujedno i prihvaćamo. Evo, hvala lijepo na pozornosti.
Hvala. Na vaše uvodno izlaganje imamo 4 replike. Prvi je kolega Miro Bulj, nakon njega kolega Čuraj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Popis stanovništva 2021. g. će pokazati poraz hrvatske politike. Poraz hrvatske politike jer već neki statistički pokazatelji su izašli. Izašlo je da je u jednoj godini povećano 70% doznaka iz inozemstva naših građana koji su se iselili vani, što znači da je to 5% hrvatskog BDP-a ili 18 milijardi kuna. To je porez hrvatske politike. Evo, ja vas pitam tajniče, kako vi to obrazlažete jer je premijer Plenković i ministar financija, vaš nadležni ministar danima ovdje su govorili kad sam upozoravao na ovaj problem da je 5% BDP-a od onih koji su oni iselili vani svojim politikama i da je to poraz demografske slike i njihove politike, oni su tvrdili da su to klapnje. Sad imamo službenu, znači statističke pokazatelje, 5% BDP-a, 18 milijardi kuna od [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala. Hvala vam.]] naših građana koje ste iselili. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. zastupniče. Što se tiče migracijskih politika, to kao što i sami znate, MUP u svom resoru poprilično ažurno prati i ove podatke koje imate oko migracija koje se tiču odlaska mlađih ili drugih grupacija stanovništva unutar EU, kao članica EU, razumljivo je da se ljudi kreću i traže posao tamo gdje mu se čini da je bolje. To nije problem samo u mandatu ove Vlade nego kontinuitet i poslijeratnih godina što se tiče stanovništva RH i za vrijeme Jugoslavije, ako se sjećate, veliki broj naših ljudi je odlazio u zemlje središnje Europe tražeći bolje plaćene poslove. Naravno da svojom politikom svaka vlada, pa i ovaj Visoki dom donoseći odgovarajuće zakonske norme, namjerava i želi i treba voditi k tome da zadrži vlastito stanovništvo u svojoj domovini. Hvala.
Sljedeća replika, kolega Čuraj, nakon njega kolega Orepić, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, mislim da je ono što je dobro i što se ovim uvodi, mogućnost elektronskog ispunjavanja obrasca putem sustava e-Građanina. Tu me zanima nekoliko pitanja. Kojim će se podacima dati prioritet, da li onim osobnim ili elektronskim putem ako dobijemo redundancije odnosno podudaranje da je jedna osoba prijavila kao što je do sada mogla drugu osobu i navela podatke za drugu osobu, dakle do sada ste mogli osobno reći za svog ukućanina sve ostale podatke, nije moralo se uvijek svakog ponaosob ispitivat, sad šta je s time s elektronskim putem jedne i druge strane i da li uopće postoji mogućnost da građani stimuliraju upravo da potpisuju elektronskim putem u vidu da zbija de facto snižava troškove jer neće morati osobe to raditi, osobno nećemo ih morat plaćat pa da na taj način ili bilokakvim drugim načinom potaknemo što veće elektronsko popunjavanje, što veće elektronsko popunjavanje samog obrasca.
Hvala, odgovor izvolite.
Evo hvala lijepa uvaženi zastupniče, drago mi je na postavljenom pitanju s obzirom da je to jedna od intencija RH da u nekoj budućnosti i nadam se da će ovo biti jedan od zadnjih ako ne i zadnjih popisa na terenu što se tiče popisa stanovništva. Naravno, omogućavanje ovih aktivnosti koje ste naveli i dalje ostaje da moći će član kućanstva i za svoje ostale ukućane unositi podatke koristeći Internet bankarstvo odnosno e-Građane, ovdje je vrlo važna karika u tom cijelom nizu razine autorizacije koja se određuje nekada kao osobna iskaznica, relativno je komplicirano u smislu pristupa posebno ako su ruralna područja itd., tako da se nadamo da ćemo kroz edukaciju koju planiramo u nastojećem, predstojećem razdoblju potaknuti i promidžbu ljudi, potaknuti da se takve aktivnosti što više koriste a naravno u nekoj budućnosti očekujem da će ti administrativni izvori koji sada postoje biti, moći se uparivati za statističke baze i popis stanovništva.
Hvala. Kolega Orepić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. G. Čuraj mi je uzeo dio pitanja ali drugo, zašto žurna procedura? Pa mi smo znali prije 8 g., 9 da će popis biti iduće godine i možemo se kao društvo, kao država pripremiti, raspraviti o svim detaljima, zašto nismo odlučili ići u smjeru registra? Znamo da ovi podaci za godinu dana koje skupimo iduće godine od 4. do 5. mj., ajmo im dati godinu dana, bit će zastarjeli podaci. Jednostavno ne pratimo ni vrijeme ni naše potrebe jer ovaj popis bi trebao nama služiti prije svega. Nevjerovatno zašto idemo u žurnu proceduru i koristimo po zna koji put taj mehanizam da možemo s 15 ruka o ovom Saboru nadglasati pravilnik vlastiti koji smo mi donijeli odnosno onu potrebu gdje definira u kojim slučajevima se donosi žurna procedura za donošenje nekog zakona.
Izvolite, odgovor.
Evo hvala lijepa. S obzirom da je ovo zakonska norma od 50-ak članaka koja je rekao bih standardno uobičajena do sada bila svakih 10 g., procjena je bila da u dva čitanja ne bi se puno toga iskristaliziralo u samoj normi propisa a da se provedba koja je do sada bila već u praksi, rekli smo eto, nije uvijek bila Hrvatska kao samostalna ali 6 dosadašnjih popisa daje nam za pravo da imamo dovoljno iskustva u tom popisu. Što se tiče samih baza podataka, ko što i u nekim prethodnim raspravama baš i mi međusobno imali, znači te administrativne baze podataka u smislu popisa stanovništva se očekuju da će do 2024. biti usklađene sa zajedničkim nazivnikom tako da se mogu koristiti na godišnjoj razini u smislu ažuriranja popisa stanovništva što ne znači da neće trebati raditi popis stanovništva u smislu ... [[Govornik se ne razumije.]] podataka koje prikupljamo na drugačiji način ali u samom smislu broja ljudi, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., da.
Hvala. Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. G. državni tajniče, meni ovdje u ovom uvodnom obrazloženju fale osnovni ciljevi koje RH želi postići sa ovim popisom stanovništva i ne možemo reći da nam nešto nije primarno. Ovdje se vrlo često licitira o tome koliko je ljudi napustilo Hrvatsku, mislim da je to jedan podatak koji je svakom bitan iz jednostavnog razloga da se politički ne nabacujemo kad nam to treba i kad nam to ne treba. Druga stvar, mislim da je ... [[Govornik se ne razumije.]] registra koja je bila namjena kad se donosio Zakon o OIB-u, mislim da bi danas o popisu stanovništva razgovarali na sasvim drugačiji način jer puno podataka bi bilo u tom središnjem registru u poreznoj upravi. Treća stvar, nemojmo zaboraviti DZS-a jer njegovi podaci koji oni šalju EUROSTAT-u, nama definiraju obveze i prava i naprosto toga moramo biti svjesni kad govorimo.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle ciljevi, pa ponovit ću ih još jedanput, popisa bi trebali biti da se dobe podatke o broju i prostornom rasporedu stanovništva i o njihovim osnovnim demografskim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjima kao i obilježjima kućanstava i stanova a ti podaci se trebaju koristiti za analize i buduće prognoze kretanja bilokoje pojave pa tako i kretanja stanovništva. Naravno ovaj registar itd. koje ste spomenuli, uistinu je nešto što predstoji, što ne čekamo da nas ponuka ili EUROSTAT ili bilokoja država članica nego mi sami jer je to neophodno napraviti čim prije, prognoze do 2024., inače da se to napravi, da ne mora se više provoditi ovakav 10-godišnji popis, hvala.
Hvala. Žele li izvjestiteljice odbora uzeti riječ? Kolegica Jelkovac, kolegica Perić? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista javio kolega Božo Petrov, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege, kao što vidimo na godinu nas čeka novi popis stanovništva, mislim da od toga popisa svi trebamo strahovat. Popis stanovništva 2021. bit će svojevrsna rekapitulacija političkih uspjeha i neuspjeha od 2011. na ovamo i bojim se da slika Hrvatske koju će taj popis stanovništva iscrtati, neće biti baš svjetla. Ja vjerujem da su svi danas u Hrvatskoj upoznati da određeni hrvatski krajevi su u potpunosti napušteni, neću ih ovom prigodom nabrajati jer je taj popis tužan i nažalost iseljavanju se ne nazire kraj, čak štoviše, ulazimo u razdoblje u kojem će i preostale europske države ukinuti barijere za dolazak hrvatskih radnika, hrvatskih ljudi, stoga se bojim da nismo još dotaknuli demografsko dno i da ono najgore tek slijedi. Ja znam da ovo nije lako slušat, ali mislim da bi bilo nepošteno s ove govornice širiti neutemeljeni optimizam i dalje se odbijati suočiti s istinom. S odlaskom svakog čovjeka iz RH našoj državi nastaje nepopravljiva šteta, a odlaze mladi i stanovništvo koji su u svakom pogledu na svom vrhuncu i intelektualnom i radnom i apsolutno svakom drugom. Egzodus stanovništva započeo je nedugo nakon ulaska u EU 2013. U prvo vrijeme ta mogućnost da hrvatski građani mogu neometano slobodno šetati europskim državama, odlaziti u europske zemlje, od naših vlasti je bila zasigurno dočekana s olakšanjem. U tom trenutku RH je tehnički bila u recesiji, nezaposleni su teško dolazili do zaposlenja, mlade je najviše pogađala ta nezaposlenost jer se nisu imali gdje zaposliti nakon školovanja i mnogi su građani trpjeli zbog toga pod teretom ovrha i onda je realno očekivati tko bi od nas ostao u takvoj državi gdje nemate doslovno za kruh i u toj teškoj socijalnoj situaciji otvaranje tržišta rada EU za političke vlasti činilo se kao spas u zadnji čas da se ne bi slučajno društveno nezadovoljstvo prelilo na ulice i onda su naše političke vlasti jedva dočekale da iseljenički val započne. Upravo u tom smjeru je nažalost išla izjava predstavnika vlasti koji je nama došao ovdje govoriti kao predlagatelj za ovaj zakon, onako lagano nonšalantno, bez brige, rekao bih s olakšanjem, predstavnik je rekao čovjek je išao tamo gdje mu se učinilo lakše, čak u slijedećoj rečenici predstavnik to uspoređuje s domovinskim ratom, s posljedicama koje je domovinski rat ostavio na ovu zemlju. Vidite i tu se s vama slažem, ja bih čak rekao da je gore, egzodus koji su dopustili oni koji su upravljali RH od ulaska 2013. gori je od domovinskog rata, gori je od posljedica domovinskog rata i tu se s vama slažem. Al nakon vaše konstatacije nije išlo ništa drugo osim praznih floskula, mi se moramo truditi da se trendovi zaustave, ništa konkretno, a ja vas molim da konačno vlasti postanu konkretne ako su sposobne jer godine prolaze i vidjeli smo da kroz godine dinamika iseljavanja se pojačava i da naši iseljeni su se polako skrasili u drugim državama, njihovo imovinsko stanje se je popravilo, počeli su čak slati i devize, kao što su to radili naši iseljenici za vrijeme bivše Jugoslavije i onda prošle godine smo dobili prve konkretne brojke. Kolko je to zapravo novaca, od ljudi koji su se iselili zadnjih godina, poslano u RH? I to je ono što vam je rekao zastupnik Bulj, rast doznaka hrvatskih iseljenika u samo jednoj godini skočio je za 70%, 18 milijardi kuna ili 5% hrvatskog BDP-a. E da, moram vas tu napomenuti, usput rečeno, kada su te brojke konačno ugledale svjetlo dana onda su se pojavili različiti komentatori, stručnjaci koji su rekli da to zapravo, te doznake koje se uplaćuju nazad u RH, taj novac koji se vraća u RH da je to znak da ti iseljeni se namjeravaju vratiti u RH. Zanimljivo. Te lakonske tvrdnje nažalost nemaju nikakvo uporište u stvarnosti. To što iseljenici danas uplaćuju novac u RH to samo govori da su se dobro snašli u drugoj zemlji, u tuđoj zemlji, da zarađuju sve više, da žive tamo sve bolje i da se nemaju namjeru vratit, to znači to i vrijeme je da se pogledamo u ogledalo, da se suočimo sa istinom. I naravno, ova priča o iseljavanju, njegovim razmjerima posljednjih godina mislim da je svima već dobro poznata, čak su i ove političke vlasti kušale kašu koji su sami skuhali. Tako imate premijerovu izjavu iskrenu nakon predsjedničkih izbora kako u županijama gdje je vlast HDZ više nema dovoljno birača da bi donijeli pobjedu bivšoj predsjednici. E vidite, ta izjava je razotkrila sve apsurde i političke i demografske stvarnosti. Usput neka bude rečeno mnogo je neistina u premijerovoj izjavi. Premijer se požalio na nisku izlaznost, izlaznost je bila solidna u odnosu na prosjek RH ako se to gleda prema stvarnim podacima na terenu, a ne u odnosu na neaktualizirani popis birača. Taj pravi popis birača bi pokazao puno drukčije stanje, povijesne krivulje, trendovi kretanja naših birača izvan RH unatrag 10 godina pokazali bi mnogi toga, no do tih informacija je teško doći, to se čuva u Vladi valjda do nekih boljih političkih vremena, prilika. Zato ostavimo se registra birača, vratimo se na temu. Ovaj zakon o popisu stanovništva donosi određene novine u popisivanju, njih treba pozdraviti. Vidimo da je digitalizacija zahvatila i ovaj popis stanovništva. Dio građana kao što smo čuli moći će se samo popisivati putem sustava e-Građani. Naravno uz to digitalno samopopisivanje propisuju se i konvencionalni mehanizmi kontrole što je dobro. Kako god se radio popis stanovništva ono što moram naglasiti, neizmjerno je važno da taj popis stanovništva bude precizan, bude detaljan, pouzdan, točan da pokaže stvarnu sliku Hrvatske. Meni je jasno da će apsolutno svaka politička vlast, vlast ovaj popis stanovništva i svog političkog oportuniteta pokušati prikazati što je moguće boljim. Ali ja vas molim, nemojte pasti u tu zamku samoobmane jer nama od ovoga popisa stvarno trebaju precizni podaci, a oni nam trebaju jer je precizan popis pretpostavka svega onoga što nam može omogućiti da vidimo što i kako dalje, da netko konačno donese odluke koje je odavno trebalo donijet. I ajmo biti pošteni, Hrvatskom se u cijelim u svim segmentima javne sfere upravlja neučinkovito i nerazborito. Nagomilale su se lokalne samouprave od kojih mnoge nemaju ama baš nikakvu sposobnost za obavljati iti jednu decentraliziranu funkciju pa ni onu najmanju. Takav sustav pokušavamo zakrpati gomilajući instituciju na instituciju. I smatram da je konačno vrijeme da konačno gledamo van konvencionalnih metoda, van zadanih okvira, mislim da je vrijeme da kažemo da cijelu državnu arhitekturu treba racionalizirati. Ovako rasipamo energiju, novac, a u Potemkinovim selima koja gradite uskoro nitko neće živjet. I vrijeme je da netko ljudima kaže istinu, ne može svako selo imati i općinu i bolnicu i sud itd. i mi trebamo na temelju objektivnih kriterija, preciznih podataka donijeti odluku gdje postoji potencijal za život, uložiti u te gradove i općine, učiniti ih žarištima života. Naši javni sustavi moraju biti fleksibilni, komunikacija s građanima u pravilu se treba voditi elektroničkim putem i za ovo o čemu govorim demografi imaju naziv za tu populacijsku politiku, oni je nazivaju redistributativnom. Da bismo uopće mogli razgovarati u tim kategorijama, najprije je potrebno utvrditi nulto stanje na terenu. Zato je ovaj popis stanovništva toliko važan i zato ga treba odraditi u maniri najboljeg stručnjaka u skladu sa najvišim standardima struke. Hvala.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Sljedeća je zastupnika HDZ-a kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajnice, glavna ravnateljice sa suradnicama, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. u hitnom postupku klub HDZ-a će podržati jer se ovim zakonom unaprjeđuje način prikupljanja podataka, poboljšava, modernizira proces, skraćuje trajanje intervjua te se daje mogućnost samostalnog ispunjavanja. Po prvi put se naši građani mogu popisati samostalno koristeći popisnim upitnikom u elektroničnom obliku koji će biti dostupan kroz elektronički sustav e-Građani. Zakonom o službenoj statistici propisano je da se popis stanovništva i druga statistička opsežna istraživanja uređuju posebnim zakonom i sastavni su dio programa statističkih aktivnosti i godišnjeg provedbenog plana. Upravo ovaj prijedlog zakona bio je i na e-Savjetovanju čitav studeni 2019. godine i zaprimljeno je svega pet primjedbi. Cilj upravo javne rasprave bio je omogućiti javnosti ustavom zajamčeno pravo na pristup pravodobnim, potpunim i točnim informacijama i u vezi s tim prikupiti prijedlog i prijedloge zainteresirane javnosti. Popis stanovništva je pravno uređeno prikupljanje statističkih podataka o svakom pojedinom pripadniku stanovništva određen države ili područja. Građani konvencionalnom metodom brojanja po upitniku pružaju informacije o sebi. Popis stanovništva je statističko sredstvo koje koristi država u razne svrhe poput porezne ili gospodarske politike. Ovaj popis stanovništva kućanstava i stanova u RH je najopsežnije i najsloženije statističko istraživanje s obzirom na brojnost obuhvaćenih jedinica te najbogatiji izvor podataka o stanovništvu neke zemlje. Ti podaci su nužni za provedbu raznih gospodarskih, socijalnih, demografskih, razvojnih i drugih politika te znanstvenih istraživanja. Kvalitetno planiranje i odlučivanje može se provoditi samo na temelju aktualnih službenih statističkih podataka. Ti podaci služe ne samo za analizu utvrđenog stanja, već i za analizu promjena u odnosu na prethodne popise te prognozu budućih kretanja odgovarajuće pojave. U primjeni popisa primjenjuju se preporuke kao što smo čuli konferencije europskih statističara za popise stanovništva i stanove 2020. godine. Glavna ta svrha navedenih preporuka je davanje smjernica u planiranju i provedbi propisa radi bolje međunarodne usporedivosti podataka. Za definiciju ukupnog stanovništva primijenit će koncept uobičajenog mjesta stanovanja što je u skladu sa uredbom iz 2008. godine, a upravo i popisi i 2001. i 2011. godine se također se ta uredba primjenjivala. Različitim uredbama utvrđuju se i zajednička pravila u prikupljanju podataka, ali i definicije i klasifikacije koje su zemlje članice obvezne primjenjivati radi međunarodne usporedivosti podataka. Osobe se kao što sam rekla po prvi puta mogu popisivati samostalno koristeći se popisnim upitnikom u elektroničnom obliku koji će biti dostupan kroz elektronički sustav e-građani. Znači istodobno će popisivati kućanstvo i stan u kojem stanuju ili popisivači popisivat će uz pomoć elektroničkih uređaja sve popisne jedinice koje nisu samostalno prethodno popisane i obavljaju kontrolu podataka prikupljenih samostalnim popisivanjem. Za pristup popisnom upitniku u elektroničkom sustavu e-građani upotrebljavaju se nacionalni identifikacijski i autentifikacijski sustav. Upravo to digitalno popisivanje u prvoj fazi i njegovo trajanje omogućuje članovim kućanstva zajedničko popisivanje u vrijeme koje im najviše odgovara te davanje točnih podataka. Znači, da netko može u taj sustav ući i u subotu navečer i ne znam kasno u nedjelju kada su svi ukućani tu i kad znaju određene podatke. Također na takav način imaju dovoljno vremena za unos i provjeru točnosti nekog podatka. Ako osoba koja popisuje drugog člana kućanstva nije sigurna u točnost nekog podatka popisivanje može prekinuti i nastaviti ga npr. drugi dan nakon provjere njegove točnosti odnosno sve do kraja razdoblja popisivanja putem interneta. Popisivanje je završeno konačnim slanjem popisnog upitnika i primitkom kontrolne šifre koja je ujedno i potvrda o uspješno završenom popisivanju. Nakon toga popisni upitnik prolazi osnovne kontrole i nije više moguć uvid i izmjena podataka putem interneta. Internetskim popisivanjem zajedno se popisuju svi članovi domaćinstva npr. osoba koja na taj način popisuje članove svog kućanstva popisat će sebe, svog supružnika ili supružnicu, svoju djecu, eventualno neke druge članove kućanstva npr. svoje roditelje koji s njima žive u istom kućanstvu i stoga popisivač neće trebati dolaziti u taj objekt. Popisi se provode u dvije faze, znači od 01. travnja 2021. do 10. travnja samostalnim popisivanjem stanovništva kroz elektronički sustav e-građani te od 16. travnja 2021. do 7. svibnja '21. kada će popisivači obavljati popisivanje svih popisnih jedinica koje se nisu samostalno popisale putem osobnog intervjua sa stanovništvom s pomoću elektroničnog uređaja te obavljaju kontrolu podataka prikupljenih u prvoj fazi. Ovim zakonom će se unaprijediti točnost i kvaliteta prikupljenih podataka, korištenje izravnih logičnih kontrola za vrijeme samog unosa i šifrarnika i klasifikacija u svrhu smanjenja sistemskih pogrešaka i pogrešaka unosa. Poboljšat će se učinkovitost upravljanja terenskim radom. Omogućiti ubrzavanje i značajno podizanje kvalitete razmjene informacija između sudionika popisivanja. Mogućost uvid u rad od popisivača, kontrolora, instruktora, koordinatora do Državnog zavoda za statistiku kao i bolja koordinacija rada i unapređivanje obrade podataka. Skratit će se razdoblje između završetka terenskog rada i objavljivanje podataka kao i smanjivanje troškova što nam je iznimno bitno. Budući da se procjenjuje da će znatan broj građana popisivati se sustava e-građani planirano je angažirati ovaj puta svega 9.500 sudionika za provedbu na terenu. To je daleko manje nego ono što je bilo 2011. kada ih je bilo angažirano 17.500, a još više 2011. kada smo ih imali 25.000. RH dužna je kao što smo i čuli Eurostatu dostaviti odgovore na brojna pitanja propisana Uredbom EU i preporukama UN-a i u biti 80% upita i podataka se upravo odnose, upravo su takve vrste dok su ostala pitanja nacionalno određena. Brojne podatke i imamo i dobijamo anketnim istraživanjima, prema tome ono što nije obuhvaćeno ovim popisima radi se n jedan drugačiji način nekad čak i češće i više nego se radi sam popis koji je u biti kao što znamo svakih 10 godina. Svi ovi podaci oni će biti objavljeni 60 dana nakon završetka prikupljanja podataka. Popis, priprema, organizira, koordinira i provodi Državni zavod za statistiku uz suradnji sa tijelima državne uprave, tu su također ministarstva i to Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, MUP, Ministarstvo obrane, Ministarstvo pravosuđa kao i jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave u kojima se osnivaju županijska popisna povjerenstva i popisno povjerenstvo Grada Zagreba odnosno ispostava te popisni centri za područje grada ili općine. Čuli smo primjedbe na to zašto se zakon donosi u hitnom postupku, međutim zaista je potreban ovaj zakon u hitnom postupku donijeti jer popis je jedno opsežno i složeno statističko istraživanje koje zahtjeva detaljne pripreme prije provedbe na terenu. Potrebno je pravilno i pravodobno organizirati i imenovati popisna povjerenstva, ispostave, organizirati poduke, Državna geodetska uprava dužna je popise prostornih jedinica i preglednih, pregledne kartografske prikaze relevantne i potrebne za popis predati Državnom zavodu za statistiku do 15. prosinca ove godine. Priprema tehničke dokumentacije zahtijeva provedbu terenskog rada na dulje razdoblje tijekom ove godine i ovaj prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. Klub HDZ-a će podržat jer se njime unaprjeđuje i racionalizira način prikupljanja podataka, poboljšava i modernizira proces, skraćuje vrijeme trajanja intervala, te po prvi puta daje mogućnost samostalnog ispunjavanja. Hvala.
Hvala i vama, mi nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeća je kolegica Vesna Pusić u ime Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite kolegice.
Hvala lijepa potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj Zakon o popisu stanovništva slijedeće godine je naravno redovna priprema za popis stanovništva. Naglašava se obzirom da je to prvi popis stanovništva nakon ulaska RH u EU, naglašava se važnost međunarodne usporedivosti, dakle prikupljanja podataka po kriterijima koji će te podatke učiniti usporedivima na europskoj razini. Naravno naš Državni zavod za statistiku se počeo pripremati prije našeg ulaska za prikupljanje podataka po tim kriterijima, ali u svakom slučaju ovo je prvi puta. Međutim, ono što je za nas, barem jednako tako važno, je da podaci budu usporedivi i longitudinalno, dakle da budu usporedivi ne samo transverzalno kroz u istom trenutku sa drugim, podacima drugih zemalja nego sa podacima o našoj vlastitoj situaciji kroz vrijeme jer nam to jedino omogućava praćenje trendova i, i razumijevanje defakto što se na toj razini događa sa hrvatskim društvom. Ciljevi koji se navode u ovom zakonu, dakle kao ciljevi popisa stanovništva je utvrditi podatke o broju i prostornom rasporedu stanovništva, utvrditi demografske karakteristike, dakle dob, spol, tu vrstu karakteristika, utvrditi obrazovne karakteristike, dakle sa kojim stupnjem obrazovanja imamo koji postotak stanovništva u RH, migracijske karakteristike, očito tko se odselio, doselio, kuda, odakle itd., ekonomske karakteristike, dakle imovinsko stanje i strukturu stanovništva po imovinskom stanju, ali i neke, ajmo reći, svjetonazorske ili barem do neke mjere svjetonazorske karakteristike kao što je npr. nacionalnost i vjeroispovijest. Sa ovim, inače se u čl. 14. definira, definira koji se podaci prikupljaju. Međutim, vratit ću se na ove, barem donekle bi rekla, svjetonazorske podatke, dakle nacionalnost i vjeroispovijest i tu postavljam pitanje ili dovodim u pitanje mogućnost da druga osoba daje podatke o nekom svom članu ili članici kućanstva i mogućnosti da se ti, da ti podaci ne budu uvijek identični onome što ta osoba misli sama za sebe, dakle da ako dozvolite da podatke koji imaju elemente svjetonazora, vrijednosti, stava, samorazumijevanja vlastitog identiteta daje neko drugi, to defakto dovodi u pitanje točnost tih podataka i otvara mogućnost da oni budu falsificirani odnosno da, uvjetno rečeno, glava ili neko od, u kućanstvu, da podatke o svojim članovima kućanstva, svog kućanstva u skladu s onim kako on ili ona to vide ili žele da bude, a ne u skladu s tim kako ta osoba to sama ispoljava ili, ili smatra. Zato je, mislim važno u najmanju ruku to imati na umu kad se bilježe podaci koje osoba ne daje sama nego daje neko drugi u njezino ime. Podaci će se koristiti i koriste se naravno za komparacije, dakle da bi se ustanovili s jedne strane trendovi kretanja stanovništva, ali i obrazovanosti stanovništva, kvalitete stanovanja, svih ostalih karakteristika koje se ispituju popisom stanovništva, međutim i da bi se ti podaci mogli koristit s jedne strane za projekcije, … [[Govornik se ne razumije]] ekstrapolacije u budućnost iz trendova koji se mogu iščitati, ali i kao podloga za politike, dakle uvijek se u vezi sa ovom temom i ovakvim temama spominje egzodus odnosno činjenica da je veliki broj ljudi otišao iz RH, to kad se vide točni podaci i iz kojih dijelova RH i koje dobne i obrazovne strukture, moći će se, moći će poslužit i kao podloga za proaktivne politike, dakle te proaktivne politike ne mogu biti kao što gotovo uvijek se čini, osjeća neki prizvuk toga da bi tu kad nismo bili u EU nisu oni mogli tako lagano hodat okolo. Dakle, to ne može biti represija. Ne može bit zabrana da ljudi idu kud hoće ići i da za sebe traže kvalitetu života bolju, ali može biti podloga za politike koje kreiraju bolju kvalitetu života. U sljedećem zakonu koji će se danas raspravljati, o strancima, vidi se da s druge strane se liberalizira mogućnost dolaska stranaca na hrvatsko tržište rada i zapošljavanje ovdje i to će također, biti problem i ja bih rekla, već jeste problem zato što hrvatsko tržište rada nije konkurentno europskim tržištima rada u mnogim drugim europskih zemljama i u tom pogledu je jedini lijek za to je, s jedne strane bolje plaće, kad imate manje ljudi koje možete zaposliti, bolje plaće, ali kao što znamo iz istraživanja, 30, između 25 i 30% ljudi odlazi zbog plaća i radnog mjesta, a 70 do 75% ljudi kao što su istraživanja, više istraživanja različitih institucija pokazala među ljudima koji su otišli, odlazi zbog korupcije, nepotizma, negativne političke klime, cijelo vrijeme pronalaženje neprijatelja, agresija koja kao atmosfera vlada u društvu u kojem ljudi ne žele živjeti i to je nešto što je generalno zadaća, pa ja bih rekla i ukupne hrvatske politike i svake vlasti da na taj način i samo na taj način je i moguće, poboljša hrvatsku demografsku situaciju, odnosno jednostavno rečeno spriječi ili osigura uvjete u kojima ljudi neće htjeti iz takve atmosfere pobjeći. Za definiranje ukupnog broja stanovnika koristiti će se kriterij uobičajenog mjesta stanovanja, to znači da će se vjerojatno neki ljudi koji su na pola vani, registrirati kao da su u Hrvatskoj, pretpostavljam, ispravite me ako sam u krivu. Govori se i o zadacima, obzirom na kućanstva i stanove koji se tu popisuju, da je zadaća Državne geodetske uprave da napravi ili sačini popis prostornih jedinica i pregledne kartografske prikaze na temelju kojih će se onda vršiti popis stanovništva. Za to su također, ovdje predviđena i određena sredstva. Moram reći da po mom saznanju, ti podaci u velikoj mjeri već postoje kod ovlaštenih geodeta koji pokrivaju pojedina područja, a zajednički pokrivaju cijelu Hrvatsku. Dakle, to su podaci koje postoje uključujući karte, i pitanje je što onda konkretno radi Državna geodetska uprava, odnosno da li se koristi tim postojećim podacima koji kod ovlaštenih geodeta postoje ili se tu na neki način dvaput radi isti posao. Naravno, ovaj popis stanovništva nadamo se da će poslužiti, i bilo bi svakako ažurnije da imamo Središnji državni registar i nadam se da će poslužiti za uspostavu takvog Središnjeg državnog registra u kojem se onda kontinuirano bilježi kretanje stanovništva i kretanje pojedinih indikatora ili pokazatelja u stanovništvu. Dakle, gdje više ne trebate jednokratne popise svakih 10 godina, a između ta dva popisa se pogađa ili nagađa, nego možete kontinuirano pratiti i puno brže onda i naravno, reagirati. Mogućnost samo popisivanja je novina koja se prvi puta uvodi i moći se napraviti elektroničkim putem. To je naravno plus i da bi to profunkcioniralo bit će potrebno vjerojatno također, elektroničkim putem, jer će to raditi ljudi koji se koriste kompjuterima, dakle propagirati i uputiti ljude, dakle objaviti i upute i neku vrstu male edukacije o tome kako ljudi mogu koristiti tu novu metodu i taj novi instrument samopopisivanja. To je svakako vjerodostojnije od popisivanja po nekom drugom članu kućanstva koji daje podatke za svoje članove odnosno za neprisutne članove. Možda zbog javnosti je važno još jedanput ponoviti da će popis biti sljedeće godine. Samopopisivanje od 1. do 10.4.2021., a popisivanje po kućama od 16.4. do 7.5. Klub GLAS-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Sljedeću raspravu dijele ispred Kluba zastupnika nacionalnih manjina kolega Bilek i kolega Kajtazi. Prvo je kolega Bilek. Izvolite kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog zavoda za statistiku sa kolegicama. Evo, pred nama je Konačan prijedlog Zakona o o popisu stanovništva koji bi se trebao provesti u idućoj godini i ja moram pohvaliti sve one koji su radili na ovakvom prijedlogu jer mislim da ima puno dobrih stvari, puno noviteta koji će nam dakako pomoći da ne bi se među ostalim i čekalo kao i zadnji put godinu i pol dana do objave rezultata. Čestitam što se tiče da znači ovaj put, prvi put će se i dio popisivanja vršiti elektroničkim putem, znači kroz sustav e-građanin, pa će i dio naših građana moći samostalno prijaviti se u popis stanovništava, ali i drugi dio koji će raditi sami popisivači vršit će se na način da se odmah digitalno unosi u računala koje će se slati znači elektronskim putem, s te strane vjerujemo da neće biti onih problema oko mogućih nelogičnosti, netočnosti podataka koje smo imali i raznih ispravaka i sve ostalo i da ćemo sve informacije koje ćemo trebati dobiti, dobiti na vrijeme i u onom stvarnom obliku. Moram reći da popis stanovništva kao takav izuzetno bitan, bitan je za cijelu našu zemlju za sve naše građane, bitan i kroz gospodarstvo, bitan je i kroz kvalitetu življena naših građana, ne samo ljudi misle da je to isključivo statistički podatak, da je statistički podatak a koji se često koristi npr. i u određivanju veličina aglomeracija, pročistača i svega ostaloga gdje smo evo sada imali priliku koristiti sredstva iz Europskih fondova, pa je došlo na puno mjesta i do nesrazmjera između trenutnog broja stanovnika s obzirom na veličinu tih aglomeracija itd., što vjerujem da će se u budućnosti isto tako riješiti. Naravno ni jedan prijedlog nije savršen zato je i ovdje da ga malo probamo pročistiti, mi smo već u ime i saveza Čeha i predstavnika češke nacionalne manjine i ja osobno kao zastupnik na dožupanice u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji već prije više od godinu dana smo podnijeli nekoliko prijedloga, upita itd., koje podržava na kraju i zajedno smo sa klubom zastupnika nacionalnih manjina raspravili oko toga. Radi se naime i o upisu materinskog jezika jer znamo da imamo i dio građanstva RH koji ne samo da odrasta od, u nekom starijem periodu nego već od malih nogu uči ili odmah govori 2 jezika u slučaju manjina koje ja zastupan hrvatski i češki ili hrvatski ili slovački gdje je teško reći pogotovo u miješanim brakovima znači da li je ako je otac Slovak, majka Hrvatica ili ako je majka Čehinja ili otac Hrvat koji je materinski jezik. Da li je to onda hrvatski ili češki? Neke od europskih država su uvele u popis stanovništva i već u prošlom, proteklom popisu stanovništva imali su mogućnost izjašnjavanja znači za 2 materinska jezika evo jedan od takvih listića i prakse koja je u Češkoj Republici bila je upravo ovdje pred nama. S te strane smo i u razgovoru sa predstavnicima znači Državnog zavoda za statistiku izrazili svoj prijedlog koji bismo htjeli unijeti u ovaj zakon i mi ćemo kao klub zastupnika podnijeti amandman na članak ovog zakona jer mislimo da bi u Članku 14. pod stavkom a) sintagma materinski jezik bi trebala se promijeniti u materinski jezici, a pravilnikom onda odnosno provedbenim aktima utvrditi da je mogućnost da se izjasni za 2 materinska jezika. Isto tako pošto mnogi od prava nacionalnih manjina koje proizlaze iz ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina ili iz ostalih zakona RH njihovo znači kao prvo omogućavanje, kao drugo konzumacija tih prava upravo ovisi o popisu stanovništva znači i o brojnosti bez obzira bilo to zatupljenost u gradskim vijećima, općinskim vijećima, županijskim skupštinama, bilo to osnivanje, formiranje vijeća nacionalnih manjina na području općina, gradova, županija ili samih predstavnika bez obzira na zamjenike, načelnike ili gradonačelnika odnosno župana pa do saborskih zastupnika i svega ostaloga ali i ostalih prava koja se definiraju tim putem upravo ovisi o ovom. I zato je drugi dio ovoga koji predlažemo dopunu, a to u Članu 22. što se tiče imenovanja kontrolora jer znamo da županija odnosno župani kao predsjednici tih tijela potvrđuju kontrolore želimo predložiti da se uvede novi stavak koji glasi: „Pri imenovanju popisivača u područjima naseljenim nacionalnim manjinama obvezno će se voditi računa o imenovanju popisivača iz nacionalne manjine zastupljene na tom području.“, a sve iz načina i razloga kako bismo što kvalitetnije omogućili i ispravnije omogućili provedbu popisa stanovništva kako bi on bio brzo gotov, kako bi bio efikasan i kako bi prije svega u njemu bili točni podaci koji će služiti znači i statistikama na razini cijele Europe, ali prije svega za statistikama i ostvarivanju prava ovdje u RH. Evo, s te stranke kao što sam rekao Klub zastupnika nacionalnih manjina podnijet će dva amandmana na ovaj zakon koji mislimo da je u suštini stvarno kvalitetno napravljen. Vjerujemo da će popis stanovništva biti proveden u najboljoj mjeri, evo i mi sami već nekoliko mjeseci i u svoje planove smo stavili matične udruge nacionalnih manjina ili lokalne udruge, stavili smo upravo promoviranje popisa stanovništva, važnost popisa stanovništva za ostvarivanje određenih prava u biti važnost popisa stanovništva za sve naše građane u RH. S te strane evo pružamo ruku i Državnom zavodu za statistiku ukoliko je potrebno stojimo vam na raspolaganju i za pomoć na terenu. Hvala vam lijepo.
Drugi dio rasprave, kolega Kajtazi. Izvolite kolega Kajtazi.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici predlagatelja, ja ću se u ovom drugom djelu obraćati radi se o nacionalnim manjinama koje se, koje ja zastupam. Konačno je pred nama Zakon o popisu stanovništva, kućanstava, stanova u RH za 2021. kao jedan od najznačajnijih zakona za sve građane, a od posebne važnosti za pripadnike nacionalnih manjina. On je posebno važan za male manjine koje ja zastupam, a od iznimnog je značaja za brzo rastuću romsku nacionalnu manjinu koja je suprotno dominantnom mišljenju vrlo malo koristi prava te i dalje manjina o kojoj znamo najmanje. Popis stanovništva su za sve manjine i bolna tema te me uvijek asociraju na ratna događa ili činjenicu da su Romi na popisu stanovništva 1931. godine brojali 14000 ljudi, a 1948.g. samo 405 ljudi. Židovski narod 1931.g. na popisu je brojao oko 20000, 1948.g. je broj nepoznat, a 1953.g. samo 413 osoba. U 2011.g. popisano je u RH 509 pripadnika židovske nacionalne manjine, dakle za razliku od Roma židovski narod nije doživio demografsku obnovu. Romima su na neki način pogodovale i nove emigracije, ali i drugim narodima nisu. Spomenuo bih tu i njemačku nacionalnu manjinu, 1931.g. čak 98990 Nijemaca na području RH, a prije toga na području Kraljevine Srba i Hrvata i Slovenaca skoro pola milijuna Nijemaca, 1948.g. samo 10144 Nijemaca, a 2011. je samo 3000 Nijemaca sa tendencijom smanjenja broja kao i kod svih ostalih manjih malih manjina koje ja zastupam. U posljednjih 20-tak godina paradigma se polako menja, govorimo o popisu stanovništva u afektivnom kontekstu, te nam isti koriste primarno za razvoj projekata, planiranje, uživanje manjinskih prava i slično ili bi tako trebalo i biti. U tom smislu nacionalne manjine i manjinske zajednice općenito imaju veliko očekivanje od popisa, a posebno od provedbe u smjeru informiranja građana, afirmiranje manjinske tematike i ohrabrivanje građana, te informiranje o važnosti deklariranja manjinskih pripadnosti. U poslu koji obavljam, posebno kad govorimo o projektima državnih tijela usmjerenih prema nacionalnim manjinama, popis stanovništva su jedini relevantni dokumenat. U posljednje 2.g. nama je to predstavljao veliku prepreku u provedbu projekte iz operativnih programa Vlade RH za nacionalne manjine na područjima naseljenim pripadnicima manjina koji se nisu u dovoljnom broju deklerirali na posljednjem popisu stanovništva. Popis stanovništva je i jedini relevantan dokument za korištenje prava koji proizilazi iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina koji obuhvaća i predstavljenost manjima u tijelima lokalne samouprave odnosno izvršnih vlasti, ali i vijećima manjina koje se formiraju temeljem popisa stanovništva, a ne biračkim popisima na kojima vidim jasno odstupanja od službene statistike. Nažalost, Ministarstvo uprave nije moglo iznaći rješenje za ovaj problem i ne mogu dovoljno naglasiti kolko je bitno da u predstojećim razdobljima stvorimo dobru atmosferu i informiramo sve građane o važnosti popisa stanovništva. Ne treba zanemariti da je ovaj popis skup projekt koje će građane koštati preko 160 milijuna kuna, a da čl. 44. ovog zakona navodi da se sredstva moraju koristiti namjenski i racionalno. Pod namjenski pripadnici nacionalnih manjina posebno smatraju bitni informiranje i ohrabrivanje pripadnika nacionalnih manjina da se dekleriraju. Ono na čemu ćemo također inzistirati je da se sukladno čl. 11. zakon pripadnicima nacionalnih manjina omoguće pravo uvid u ogledni primjerak popisnog upita na jeziku i pismu nacionalne manjine kojoj pripadaju, a konkretno ću tražiti da se izradi ispravni ogledni primjerci na romskom jeziku, ali i na rumunjskom bajaškom jeziku, naravno i na svim ostalim jezicima koje koristi pripadnici austrijske, bugarske, njemačke, poljske, rumunjske, rusinske, ruske, ukrajinske, turske, vlaške i židovske nacionalne manjine. Neophodno je potrebno da se građani opuste na način da se pripadnici manjina kojima pripadaju na područjima koja naseljavaju zaposle i uključe u sva provedbena tijela koja zakon predviđa, bilo da se radi o županijskoj, gradskoj ili općinskoj razini odnosno na razini povjerenstva popisanih centara tijela državne i lokalne samouprave, popisivača, koordinatora, instruktora itd. S obzirom na probleme na terenu, recimo u Međimurskoj županiji ne bi bilo na odmetu da se i zakonom jasno propiše da je nacionalne manjine potrebno uključiti u sva tijela, a posebno u povjerenstva jer je upravo njihova uloga obavještavanje stanovništva u popisu na područje za koje je osnovano povjerenstvo. Naravno da će manjinske organizacije uložiti sve svoje kapacitete da informiraju članove svoje zajednice, ali radi se o preozbiljnom pitanju, te se on ne sme izvesti na volonterske poslove. Uloga popisivača je najbitnija i oni moraju biti dobro informirani i proaktivni u sredinama, te građane pravilno informirati o pravima i mogućnosti ispravnim tumačenjem obrazaca i nuđenjem prevoda na manjinskim jezicima kao dodatno ohrabrenje za deklariranje. Njihova uloga je posebno važna pri razlaganju informacija o nacionalnoj pripadnosti. Hvala.
Hvala i vama zastupniče Kajtazi, mi nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite kolega Pupovac.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i gđo. predstavnice Ministarstva financija, kolegice i kolege, popis stanovništva je iznimno važna radnja za svako društvo i svaku državu, iznimno značajan dokument, kako bi se za dani trenutak moglo vidjeti kakvo je numeričko stanje nacije u važnim pitanjima koje se popisom određuje, posebno kada je posrijedi stanovništvo, ali isto tako i druge dvije važne komponente. U tom smislu je iznimno značajno da se popis provodi profesionalno i da oni koji sudjeluju u popisivanju da su profesionalno obučeni i pripremljeni za to. To nažalost nije bio slučaj sa popisom iz 2011., barem kad su posrijedi pojedine rubrike i pojedini dijelovi popisivačkoga lista i iskustva koja smo imali prije nepunih 10.g. Drugo je važno da obrada podataka ne traje godinu i pol dana kao što je trajala prije gotovo 10 g. i da se godinu i pol dana čeka na objavljivanje podataka i cijeli naš posao koji radimo danas, vi i mi ovdje u Saboru sa usvajanjem ovoga zakona po hitnom postupku, bit će kredibilan ukoliko se pripreme izvrše tako da nema pogrešaka pri prikupljanju podataka, da nema pitanja koja će osobe koje su popisuju, dovodi u zabunu npr. kod vjerske pripadnosti, kod nacionalne pripadnosti, da nema sugestija na tom kako bi se netko trebao upisivati kao što je bio slučaj da se umjesto srpske nacionalnosti sugerira da se upiše hrvatska nacionalnost, da se umjesto pravoslavne vjere sugerira da se upiše grčko-pravoslavna ili slično, to nisu stvari koje bi se smjere dopustiti i iz tog razloga su kaznene odredbe u zakonu simboličke, one bi morale biti veće. I nadzor bi morao biti ozbiljniji jer je to zakonom i Ustavom zabranjeno. Zabranjeno je nekom sprječavati, sugerirati vjersku ili nacionalnu pripadnost. Ovo društvo je uvijek bilo osjetljivo na te stvari i pripadnici većinskoga naroda su bili osjetljivi u različitim povijesnim razdobljima. To pravo osjetljivosti treba zajamčiti pripadnicima nacionalnih manjina. Sreća je da je zbog organizacije pojedinih manjinskih zajednica su te stvari ispravljane brzo ali samo kada smo znali gdje se događaju. No da se vratimo na sam prijedlog zakona. za razliku od zakona koji je još uvijek na snazi, ovaj prijedlog zakona ne daje definiciju stanovništva. Iako je popis stanovništva jedna od tri temeljne grupe podataka koje se prikupljaju nego se upućuje na uredbu koja je usvojena od strane Europske komisije odnosno EU-a i u toj uredbi se onda navode elementi toga što zapravo znači stanovništvo. I što od onih koji su popisani će biti tretirani kao stanovništvo a što od onih koji su popisani neće biti tretirani kao stanovništvo. Mislimo da bi radi bolje informiranosti stanovništva to trebalo biti obznanjeno, trebalo biti navedeno jer je informiranost stanovništva jedna od pretpostavki da popis prođe kako valja. Dakle kada se kaže uobičajeno boravište i ko može biti tretiran kao dio stanovništva prema popisu stanovništva a ko neće biti, ko će ostati u kategoriji arhivske građe, otkako radimo po metodologiji EUROSTAT-a, mislim na popisivanje stanovništva, to mora biti jasno popisivačima i mora biti jasno, posebno mora biti jasno stanovništvu. I zato vas molimo u ime kluba SDSS-a da se taj podatak, ta definicija učini jasnijom da ljudi ne bi tražili što je to Uredba br. 763/2008 i njezina točka čl. 2. i točka a. To mora stajati. To je prevažno. Druga stvar je provjerljivost i dostupnost podataka, posaci moraju biti tajni i samo posebno ovlaštene osobe trebaju imati mogućnost da te podatke mogu gledati. Iz ovoga prijedloga zakona to nažalost nije jasno, tko ima mogućnost provjere i uvide u podatke. Župani, gradonačelnici, načelnici, do koje razine? Zakon bi u toj stvari morao biti jasniji i određeniji jer ako nije, onda jedna od temeljnih ustavnih uredbi narušavamo a to je ta pravo na privatnost i tajnost podataka uza koje pravo na uvid imaju samo ovlaštena tijela države kad je to potrebno. Ali ne i oni koji za to nisu ovlašteni. Treća stvar je ona o kojoj su govorili kolega Kajtazi odnosno predsjednik kluba kolega Bilek i potpredsjednik kluba manjina kolega Kajtazi, sudjelovanje pripadnika nacionalnih manjina u popisu. Prema preporukama konferencije europskih statističara koje je organizirao EUROSTAT zajedno sa ekonomskim djelom Europske komisije, oni preporučuju da pripadnici nacionalnih manjina budu razmjeno zastupljeni u popisivačima i to je sadržano u jednom od dokumenata kad se popis organizirao 2011. godine. Da će se u najvećem mogućem broju omogućiti pored nezaposlenih hrvatskih branitelja, pored ljudi koji su nezaposleni duže od 12 mj., da će se i pripadnicima nacionalnih manjina u sredinama u kojima oni žive, da će im se omogućiti a da ispunjavaju uvjete najmanje srednja škola, rukopis, obučenost i sl., da će u tome sudjelovati. Mi vas molimo da se to posebno izrijekom unese u ovaj zakon i zato ovaj amandman koji je Klub zastupnika nacionalnih manjina pripremio, očekujemo da bude prihvaćen. Što se tiče pitanja oko kojih je bilo najviše problema tokom proteklog popisa a to je pitanje nacionalne, vjerske pripadnosti i jezika kojim je materinji jezik pripadnicima manjinskih zajednica. Rješenje koje smo imali u popisnom listu ili u popisnici nije bilo najsretnije niti i dalje … [[Govornik se ne razumije.]] piše se Hrvat ili Hrvatica, rimokatolkinja ili rimokatolik, hrvatski jezik i drugo. U preambuli hrvatskoga Ustava toga nema, navode se 22 osim hrvatskog naroda navode se 22 poimence nacionalne manjine. Hrvatskim Ustavom je zajamčeno u danim okolnostima ravnopravnost osim službenog jezika hrvatskog i pisma nacionalnih manjina. Bilo je slučajeva da se to nije poštivalo na popisnim mjestima. A s druge strane sa sugestijama koje su znale dolaziti od popisivača kada je posrijedi nacionalna i vjerska pripadnost dobivali su se krivi podaci. I zato je sugestija, naša sugestija da popisivači i u popisnom listu ljudima ponude da osim pripadnosti većinskom narodu ponude i pripadnost nacionalnim manjinama koje su navedene u preambuli hrvatskog Ustava i pripadnost vjerskim zajednicama koje su u RH priznate i koje imaju sklopljene ugovore sa RH sa državom kao vjerske zajednice, tako da ljudi mogu naprosto ne reći drugi nego oni da se prepoznaju. Zašto je to važno? Zato što atmosfera u društvu još nije takva da imamo toleranciju prema tim razlikama. Važno je. Reći ću nešto na kraju, ako mi ostane vremena, zašto je to loše ne samo za manjine nego za cijelo društvo i zašto podaci nisu tako dobri ukupno gledajući kao što bi mogli i trebali biti. Što se tiče e-Građana i mogućnost da građani, što se tiče kluba SDSS-a naravno da je klub SDSS-a suglasan sa amandmanom koji se o ovoj materiji što se tiče jezika pripremio i koji će se uložiti pa također očekujemo da bude prihvaćen. Iz zakona nije vidljivo da li jedan član kućanstva može popisati i ostale ukućane kada je posrijedi korištenje elektronskog popisivanja po modelu e-Građani, a to bi trebalo učiniti … ako je moguće to bi onda trebalo učiniti vidljivim. I sada nešto što se ne tiče samog zakona nego se tiče metodologije popisa, popisinih obrazaca i obuke popisivača. Metodologija bi što je moguće prije trebala biti dostupna i popis kontrolni popisi se provode prema metodološkim i drugim uputama DZS-a kojima se definira priprema, organizira, provodi i obrađuje podatke popisa. Iznimno je značajno da Zavod što je moguće prije donese i objavi tu metodologiju. Drugo što se tiče popisnih obrazaca, popisni upitnik je elektronični oblik upitnika kojim se prikupljuju podaci o osobama, kućanstvima i stanovima, ali on tek treba biti objavljen. Mislim da je za uspješan popis nužno da se objavi čim prije kako bi svi znali tko je popisom obuhvaćen i radi edukacije i popisivača i informacija građana. Što se tiče obuke popisivača, zakon ili ništa ili malo govori o obuci popisivača, a to je važno. Ne znamo da li ste nešto učinili kako ćete taj nedostatak u zakonu otkloniti ili razmišljate, ali iznimno je važno kao što sam rekao na početku da popis bude profesionalno obavljen, a jedna od pretpostavki te profesionalnosti jeste da se jasno definira kako će se i na koji način popisivači educirati i uvesti i pripremiti za taj posao. Za kraj, nama je svima stalo da taj popis prođe dobro, nama je svima stalo da taj popis ne donese podatke koji će uznemiriti opću javnost mogućim pokazateljima da imamo pad stanovništva i da se pad stanovništva nastavlja. Veoma nam je stalo također da popis ne pokaže drastičan pad pripadnika nacionalnih manjina u RH, kao što nam je stalo da ne pokaže niti drastičan pad pripadnika većinskog naroda, jednako nam je to važno. A za to mi se čine da postoje dvije dugoročne, jedna dugoročna pretpostavaka, a druga jedna kratkoročna. Dugoročno gledano jeste da se okanemo onih politika koje najviše donose poremećaje gubitka u stanovništvu, a to su ratovi. Ratovi, ratovi najviše utječu na promjenu i na gubitke i da se usmjerimo na ekonomiju koja je drugi faktor koji utječe na to. Ako imamo slabu ekonomiju gubimo stanovništvo, ako smo fokusirani na rast ekonomije dobijamo stanovništvo i vlastito i ono koje dolazi k nama kao radna snaga. Drugu stvar koju želim reći, jeste atmosfera. Tolerancija i informiranost je pretpostavka da popis prođe kako valja. U 2011. ta atmosfera nažalost već nije bila takva u 2021. nisam siguran kako će izgledati.
Hvala vam kolega Pupovac. Prije nastavka rasprave u u ime kluba zastupnika. Prvo se javio kolega Zekanović za stanku, nakon, ispričavam se [[Upadica Zekanović: Poštovani potpredsjedniče…]] nakon toga je kolega Bulj.
Hrvatskoga sabora. Tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista radi dodatnih konzultacija o ovom zakonu. Ovdje moram istaknuti, jako interesantno kako g. Pupovac zapomaže ovdje sa govornice da se trebamo okaniti ratova. Halo, pa ja mislim da su Hrvati baš što se tiče ovog zadnjeg rata, a i svih ostalih ratova, bili ti koji su bili napadani i da su upravo pripadnici vašeg naroda uvjetovali, odnosno uzrokovali rat na našem prostoru. A vi se sada lijepo pobrinite da za vrijeme popisa, znači 31. ožujka, sva ona vaša ekipica koja je pobjegla nakon Oluje u Srbiju, neka dođe lijepo u Knin, neka dođe u Dalmatinsku zagoru i neka se prijavi lažno i neka bude evidentirano po popisu stanovništva, neka radi ta Lasta, neka vozi te ljude koji su otišli, a ja ovdje preporučam, neka se uvede u popis stanovništva još jedno pitanje. Jesam li sudjelovao ili sudjelovala u agresiji na domovinu Hrvatsku pa da onda vidimo koliko će tih biti. Dakle, da vidimo tko je to sudjelovao, tko je to bilo, koga je to sve zahvatila ta amnestija u našoj domovini.
Kolega Bulj, vi ste prvi ste javili, pa kolega Pupovac. Što, tražite stanku? Kolega Pupovac, kolega Pupovac? Ispričavam se. ... [[Govornik naknadno uključen.]] prvo se javio kolega Bulj. ... [[Upadica se ne čuje.]] Prvo se javio kolega Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Ja bih u ime Kluba Mosta tražio stanku od 10 minuta. Odmah bih kazao da će se politike vidjeti na ovome popisu 2021. gdje ćemo vidjeti taj demografski slom gdje se vidi već statističkim pokazateljima da su Hrvati iseljeni, da imamo 5%, tj. 6% BDP-a od doznaka iz inozemstva jer je to ciljana politika, kao što je bila 60-ih godina i u Jugoslaviji, iseliti ljude da bi vamo slali novac i to je poražavajuće. 18 milijardi kuna je u RH od doznaka od naših ljudi iz inozemstva i to je poraz ove politike što će pokazati i popis u demografskih mjera. Poraz politike gdje novac iz inozemstva od naših najboljih, onih koji su iselili i otišli vani, šalju svojim obiteljima da bi ovdje trošile i preživjele. Premda je premijer cijelo vrijeme to govorio da su to moje klapnje kad sam upozoravao na ovaj demografski pad, 2/3 Hrvatske su bile prazne. Također, kolega Pupovac je spomenuo ovdje da je nacionalna netrpeljivost u RH značajna. Ne, hrvatski narod ne trpi nacionalne manjine. Hrvatski narod je dao najveću ustavnu zaštitu nacionalnim manjinama. Hrvatski narod je dao mogućnost da ima vas 8 saborskih zastupnika koji ste sada u većini. I nisu krivi g. Pupovac, nisu krivi hrvatski narod za ratovanje. To recite Vučiću, četniku, kad bude dolazio u Hrvatsku, koji je sa Šešeljom zajedno haračio i radio velike štete, vašem narodu, srpskom narodu u Hrvatskoj, a također, našem većinskom narodu Hrvatima i svim nacionalnim manjinama uzrokovao je ogromne štete, četnik, Vučuć, Šešelj, provodeći velikosrpsku Miloševićevu politiku i treba [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala. Hvala.]] mu reći jednom istinu [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala, kolega Bulj.]] samo zbog istine i suživota [[Upadica Hajdaš Dončić: Kolega Bulj, halo?]] Hvala lijepo.
Dosta. 7 sekundi je prošlo. Izvolite kolega Pupovac.
Kluba zastupnika SDSS-a traži stanku zbog toga što su u posljednjih nekoliko minuta izrečene tako dubokoumne misli i tako originalne koje dosad nismo čuli ni od koga da su naše umne sposobnosti i naše perceptivne sposobnosti zatečene time i moramo barem u tih 10 minuta razmisliti možemo li i kako nastaviti sudjelovati u ovoj raspravi jer smo upravo zapljusnuti dubokoumnošću nekih naših kolega, onih koji ne vide koliko ta dubokoumnosti i originalnost utječe na to što u ovoj zemlji ima manje Hrvata, manje Srba, manje svih drugih. I koliko ova zemlja iz dana u dan zapravo sve manja zbog te njihove duboke dubokoumnosti i zbog te njihove originalne originalnosti.
Hvala. Imamo dvije povrede Poslovnika. Znači kolega Zekanović pa kolega Bulj.
Dakle, 238., 238. Kolega Pupovac, vi ste zaboravili da ste vi u vladajućoj koaliciji sa predsjednikom Vlade Andrejem Plenkovićem i da ste vi odgovorni za ovu demografsku situaciju jer vi vodite i upravljate dubokoumno na jedan pametan i mudar način ovu našu državu u demografsku i svaku drugu propast. Dakle, vi ste u vladajućoj koaliciji zajedno sa Vladom, zajedno sa premijerom Andrejem Plenkovićem.
Hvala. Zloupotrijebili ste Poslovnik, dodjeljujem opomenu. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika zbog ne ... [[Govornik se ne razumije.]] ovoga svega što je rekao kolega Pupovac, nego zbog činjenice da je on jedan od krivaca što se RH nalazi u ovoj situaciji jer je dio vladajuće većine i veliki demografski pad i Dalmatinske zagore i Slavonije i Gorskog Kotara i Like, vi ste jedan od krivaca jer ste vi dio većine zajedno sa Andrejom Plenkovićem, HNS-om, Sauchom i svima i vi ste u biti [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala. Hvala vam, kolega Bulj.]] jedan od krivaca zbog stanja u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Dakle i vama dodjeljujem opomenu. Izvolite kolega Pupovac. Povreda Poslovnika.
Ista ona na koju ste pozvali kolega veleumni i dubokoumni Zekanović Dakle ako nisi kriv kao Srbin, onda si kriv kao član vladajuće koalicije. Ako nisi kriv kao član vladajuće koalicije, kriv si zato što sjediš u Hrvatskom saboru zajedno sa 7 ostalih zastupnika [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala.]] i bit će veliko zadovoljstvo [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala, vrijeme.]] i zadovoljan kad u ovom Saboru [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] pripadnika manjina samo [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam, vrijeme.]] u onom broju koliko ih ima zastupljenih u Saboru.
Kolega Pupovac, hvala, hvala, vrijeme. I vama dodjeljujem opomenu. Izvolite kolega Radin, povreda Poslovnika.
Klub zastupnika nacionalnih manjina traži stanku.
A ispričavam se. Prvo je bio kolega Bačić, isprika, nisam vidio. Izvolite, kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Klub zastupnika HDZ-a traži stanku od 10 min kako bismo još jednom raspravili ovaj Zakon o popisu stanovništva po hitnom postupku. Razumijem da svaki puta kada se govori o popisu stanovništva, o broju stanovnika u Hrvatskoj kao jedno od pitana nameće se i problem demografije koja je jedna od vrlo velikih izazova za svaku vladu pa i Vladu RH pa kada govorimo o tim izazovima, onda bi samo rekao da je ova Vlada formirala posebno Ministarstvo za demografiju, da je u proteklih 3,5 g. donesen niz prodemografskih mjera koje trebaju zaustaviti iseljavanje s jedne strane a s druge strane podignuti natalitet u RH. U protekle 3,5 g. ono što je posebno za izdvojiti je da su više nego 100% povećane roditeljske naknade, 2600 na 5600 kn, o tome smo raspravljali prije nekoliko dana u Hrvatskome saboru. Ne samo to, te mjere se ne provode samo na razini Vlade RH, na središnjoj razini, provode se i na razini jedinica lokalne samouprave ali djelom zahvaljujući i činjenici da je kroz fiskalnu decentralizaciju su spuštena sredstva jedinicama lokalne samouprave pa danas raspolažu sa većim fiskalnim kapacitetom i na taj način brojni gradonačelnici i načelnici, brojne jedinice lokalne samouprave uvode nove pronatalitetne mjere u RH. A kad govorimo o ovom prepucavanju kojega smo sada svjedočili prije par minuta, bilo bi dobro da svoju raspravu i svoje djelovanje usmjerimo upravo na pravcu provođenja brojnih pronatalitetnih mjera i podržimo rade Vlade umjesto što se na ovaj način prepucavamo u Hrvatskome saboru, mislim da na taj način nećemo baš previše doprinijeti ovom zakonu. Hvala.
Hvala kolega Bačić. Kolega Radin, izvolite, stanka.
Klub nacionalnih manjina ne traži više stanku, iskoristio je tu priliku da se sad konzultirao tako da ne tražimo stanku. Hvala.
Hvala. Kolega Stazić, klub SDP-a, stanka.
Klub SDP-a traži stanku da bismo se dogovorili na sjednici kluba kako uopće nastaviti raspravu o ovom prevažnom zakonu. Kada se u ovom Saboru dozvoljava da se vrijeđaju pripadnici srpske nacionalne manjine povodom ovog zakona na jedan najprimitivniji mogući način? I ako će to određivati tonove rasprave, onda je svaka rasprava u ovome zakonu potpuno besmislena.
Povreda Poslovnika, izvolite kolega Grmoja.
Tražim povredu Poslovnika, znači čl. 238., kolega Stazić iznosi neistine, znači zapravo laže, ovdje nitko, ja barem nisam čuo da je vrijeđao pripadnike nacionalnih manjina, ja sam čuo da kolega Bulj govori o Aleksandru Vučiću i velikosrpskoj politici. Mnogi pripadnici srpske nacionalne manjine su sudjelovali u obrani Hrvatske, naši su sugrađani koje mi poštujemo i cijenimo tako da ovakve objede i laži koje su iznesene ovdje, svakako treba sankcionirati.
Hvala, hvala vam, hvala vam, hvala vam. Dakle, Poslovnik nije povrijeđen, vama dodjeljujem opomenu. Ujedno dajem u stanku do 12 sati i 10 minuta, hvala. STANKA U 11,54 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,12 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s dnevnim redom, nadam se da nakon masona, udbaša, vitezova ćemo se vratiti na temu ove današnje rasprave. Slijedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi o popisu stanovništva je Klub zastupnika HNS-a, u njihovo ime govorit će zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem, pa … [[Govornik se ne razumije]] Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, prvo želim reć da se nadam da je ovo zadnji ovakav zakon i da će ovo postat relikt kao što bi i trebao. Popis stanovništva je notarski posao ko i relikt prošlog stoljeća sa svim svojim načinom, smislom i metodama prikupljanja podataka. Podataka koji se možemo svi složit su izuzetno bitni, koji nam govore gdje smo bili i gdje idemo. Kada govorimo gdje smo bili to je presjek na dan potpisivanja sve onoga što nas je dovelo na taj dan, što se tiče svih statističkih pokazatelja koji se mogu staviti u 3 jedinice, stanovništvo, kućanstva, stanove odnosno broj, prostorni raspored stanovništva i osnovnim demografskim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjama, kao, obilježjima kao i obilježjima samih kućanstava i stanova, to je smisao. Kako do toga dođemo, prije smo išli, popisivali nešto što nam je bio glavni izvor informacija. Mi danas, ja se usuđujem reći, gotovo 90% tih informacija već imamo. Kada gledamo institucije MUP-a povezanih sa uredima državne uprave u raznim kategorijama na, prije svega matičnom evidencijom, kada gledamo poreznu upravu, kada gledamo obrazovne ustanove, pa kada gledamo i jedinice lokalnih samouprava onda dobijemo 90% podataka koje mi zapravo tražimo ovim popisom i onda se naravno postavlja pitanje da li nam je taj popis zbilja u današnjem svijetu informatike potreban jer ja vjerujem da se nacionalna pripadnost koja se izjavljuje također u određenim dokumentima ne može mijenjat, ali možemo nać drugi model da se to izjasni kao i vjerska. Mi, a prevedeno, podaci o našim primanjima vodi porezna, podaci u našem obrazovnom sustavu su evidentirani temeljem javnih isprava i sustava repozitorija Ministarstva znanosti i obrazovanja, podaci o našem vlasništvu također porezna preko OIB-a, podaci o broju članova kućanstva, prebivalištu, boravištu, MUP i matične evidencije, vjenčani, razvedeni, privremeno odsutni, dakle jedinice lokalne samouprave, naknade socijalne, naknade komunalne itd. itd. Pa kad govorimo o nekom e-gruntovnici, katastru i svemu dalje, mi dobivamo zapravo samo potrebu da kompiliramo sve podatke koje već postoje. Zato smatram da je ovo relikt, ono što je dobro, što se i taj relikt ide u korak s tehnologijom jer omogućavanje, ono što sam reko i u replici, mogućnosti da se samostalno upišete kroz sustav e-građanina je upravo to. 77 podataka i raznih isprava se sada može dobiti preko tog sustava, ovo će biti 78. Trenutno u RH s 31.12. ili 1.1. 4881+- građanin ima otvoren e-pretinac odnosno upiso se kao e-građanin. Ako znamo kolko imamo maloljetnih, kolko imamo punoljetnih građana onda vidimo da je zapravo cilj one promidžbe i načina kako da uštedimo novac prije svega i vrijeme jer je ovdje predviđeno da će se od 1. travnja iduće godine do 7. svibnja provoditi potpis, popis, a od toga od 1. do 10. travnja će biti upravo ovaj elektronički. Znači jedan prvi korak i nije promidžba ljudi da znaju da to mogu nego povećanje broja korisnika e, sustava e-građanin, to bi trebao biti prvi korak da dignemo tih 800 000 na preko milijun. Drugi korak je onda da ih informiramo, obavještavamo kroz razne kanale komunikacije. Da ja sam tu predložio da se vidi u vidu da li porezne olakšice, na neki način da se stimulira korištenje općenito tih sustava jer su ekonomičniji, efikasniji, pregledniji, … [[Govornik se ne razumije]] kažem efikasnije mislimo daleko brži, da te isprave, potvrdu o nekažnjavanju, razno razne, 77 ih danas ima iz porezne, razno raznih potvrda o stanju duga itd., dobivate kao vjerodostojnu dokumentaciju i možete ju nositi u bilo koja tijela iako danas nažalost jedno državno tijelo traži potvrdu od drugog državnog tijela što je nonsens. Što je nonsens? Da vi nosite nešto u, u, u MUP što je izdalo Ministarstvo pravosuđa ili obrnuto ili u ured državne uprave za razno razne urede za gospodarstva, udruge itd. nešto što je iz Ministarstva pravosuđa vi nosite podatak, to je ono što trebamo eliminirati, di oni trebaju sustavno to zahtijevati, dobiti, što manje šetanja, što manje opterećivanja građana, što manje papira, što manje biljega i na tome se radi, … [[Govornik se ne razumije]] da ne kažem sad da ne valja sve, dapače, samo to želim stavit u kontekst ovog popisa. Ono što sam problematiziro je kada neko ispuni koji je negdje prijavljen dalje, nominalno prebivalište mu je u jednom kućanstvu, boravište negdje dalje, pa on ispuni e-prijavu, a njega ova osoba ko kad mu dođe popisivač, roditelj e imam ja sina koji je to, to, to i to ili obrnuta situacija. Tu samo treba vidjet kako će se gledati i usporediti koji će biti, ja mislim da oni podaci koji se ovjeravaju u e-Građani imaju i onu identifikaciju i razinu sigurnosti i da to treba biti prioritetni, ali tu treba samo provedbeno malo obratiti pozornost. Ali gledano mi danas bi trebali imati točno podatak o svemu, apsolutno o svemu. Vi na temelju recimo samo kada se nekoj jedinici lokalne samouprave na temelju prireza imate podatke o tome gdje ko živi, Porezna to ima jel različite su stope za različite gradove i to se mora znati i navesti. Danas ne može se isplatiti plaća redovnim putem mimo obrasca o jedinstvenoj obradi podataka, za ove druge sive ekonomije to neću ni spominjat. Znači vi imate ja mislim da vjerujem da preko 90% traženih podataka vi sada možete doći temeljem postojećih sustava koji nisu naravno još objedinjeni, kojima treba to. I zato kažem da ja vjerujem da je ovo relikt i da je ovo nadam se zadnji popis stanovništva u RH na ovakav način. Jer mi nešto danas popišemo sutra je već nešto drugo, to više nije kao nekada prije sto godina kada se radilo jel danas ljudi unutar godinu dana mijenjaju gradove, mijenjaju radna mjesta, mijenjaju struke, mijenjaju što god, mobilnost je puno veća, napredak je to omogućio, pogotovo članstvo u EU i dosta je upitno da li presjek jednog dana ili tih mjesec dana popisivanja … na jedan dan će nam zbilja dati stvarni podatak, a ostalo drugih godinu dana dok to budemo analizirali se sve može promijeniti u nekim odrednicama, pa uključujući i prebivališta ili boravišta i broja stanovništva na određenom prostoru, pa i ekonomskih primanja, svega onoga da sada tu ne govorim što nam to znači. A šta ono s čime sam počeo, zašto je to bitno? Izuzetno nam je bitno, važno nam je da znamo gdje smo bili i što nas je sve koji postupci su nas doveli do toga i gdje smo danas. Dobre politike, loše politike, eksterni utjecaji, ratovi, bilo što drugo sve ono što utječe na pojedinca pa onda i na narod kao u cjelini i sve ono di mi želimo biti, koje trendove želimo, kako ih ispraviti, na koji način, broj obrazovna struktura, pismenosti, prosječne plaće, broja djece, kretanja, migracija štogod, izuzetno, izuzetno važni podaci. Ali utoliko što su važni ne trebamo biti zacementirani u jednom djeliću trenutka u vremenu od 10 godina. Nama danas podaci i ne danas nego u zadnjih pet godina iz 2011. gotovo ništa više ne znače, ne vrijede jel se puno toga promijenilo. A prema njima neke stvari ipak odlučujemo, prema njima oni su nam osnovni parametri za neke bitne stvari u državi i jedinicama lokalne samouprave ako govorimo o pripadnosti određenoj nacionalnoj manjini i pravima nacionalnih manjina do određenih prava, glasova, broja glasova itd., itd. i svega onoga što se vuče iz broja stanovnika na određenom teritoriju, pa i svega ostalog drugog. Zato vjerujem da ono što ćemo raditi sljedeće godine od 1. travnja do 7. svibnja će biti zadnji put na takav način, ali to ne znači i apsolutno da treba olako shvatiti taj popis. Treba informirati građane, treba ih uputiti i iskoristiti taj povod da što više ljudi uključimo u sustav e-Građani, da što više ljudi dobivaju pute e-maila i određenih kanala elektronske komunikacije, obavijesti od državnih tijela da su građani što više uključeni, a sve to sa zajedničkim nazivnikom efikasnija i ekonomičnija državna uprava. Zaključno, naravno klub HNS-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u RH, smatramo pošto je tu navedeno i u samom zakonu da je predviđeno ove i sljedeće dvije godine 160 milijuna kuna za DZS da obradi i napravi, među ostalom su tu i promidžba iz toga samog popisivanja, načina popisivanja, ali tu je još i dodatnih gotovo 14 i nešto milijuna kuna za Državnu geodetsku upravu, dakle ukupno to nas košta 173, četiri milijuna kuna ovisno koliko bude stvarno snosio trošak toliko je predviđeno. Ja vjerujem da jednim pametnim načinom mi možemo ne samo umanjiti taj trošak koji nije mali, ali na razdoblje od 10 godina to je zanemarivo u odnosu na sve ono što nam treba i koje su tu milijarde i stotine milijardi prihoda. Ali ono što je bitnije imati jedan sustav objedinjenih podataka praćenja na dnevnoj razini ili tjednoj ili mjesečno da se statistička izvješća na mjesečnoj razini praćenja kretanja stanovništva, starosti stanovništva, obrazovanosti stanovništava, migracija, ekonomskim i svim ostalim drugim pokazateljima jel te sve podatke mi imamo. Mi ih danas u ovom trenutku imamo i objavljujemo na ovaj ili na onaj način, samo treba naći model načina kako to sve okupiti u jedan sustav koji bi bio onda mjesečni pokazatelj za ono što je nama najviše bitno da vidimo gdje idemo, kakve promjene se događaju i koji su efekti našega među ostalog rada ovdje i zakona koje donosimo. Zahvaljujem.
Za sudjelovanje u raspravi javio se Klub zastupnika HSU-SNAGA-Nezavisnih zastupnika i Nove politike u njihovo ime govorit će zastupnik Žagar koji je podijelio svoje izlaganje sa zastupnikom Orepićem. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, ravnateljice sa suradnicima, kolegice i kolege. Nekoliko riječi vezano uz ovaj zakonski prijedlog. Bit ću nešto kritičniji, naravno ne odnosi se samo na danas prisutne ljude koji brane ovaj zakon jer mislim da ovaj zakon nemamo niti izbora drugoga nego ga prihvatiti u Hrvatskom saboru jer se popis mora napraviti to je naša obveza, a s obzirom da Europska komisija traži na godišnjoj razini izvještavanje, to je itekako važno napraviti. Ali postoji jedan bitan problem u hrvatskom društvu koji se ne rješava sustavno i prošle su već godine i godine i mogli bi čak koristiti jednu riječ koja, dozvolite mi pomalo je gruba, da je ovo već jednostavno postalo sramota. Naime, evo samo neki primjeri. U Švedskoj kroz registar stanovništva su uspjeli pratiti 95% imigracija i 91% emigracija, u Norveškoj točnost prebivališta u registru stanovništva je 97%, znači sa 97% sigurnosti znaju gdje je tko i kada u Norveškoj. Mi u RH ne znamo tko je gdje i kada. Mi ovisimo o Republici Njemačkoj da dobijemo podatke o tome koliko je naših građana otišlo na rad u Republiku Njemačku, takve podatke mi ne možemo sami prikupiti. Primjer da Danska ima milijun stanovnika više od Hrvatske i ima, slušajte dobro 500.000 socijalnih stanova, mi ne možemo na temelju ovih podataka, pa ja čak sumnjam i na temelju podataka koje će idući popis napraviti, nećemo moći napraviti aktivnu politiku stambenog zbrinjavanja. Sve što je ono u RH rađeno i kroz poticajne mjere s pravom ljudi kažu da su te poticajne mjere išle prema bankama, a ne prema građanima, prema bankama slušajte me dobro. Kada pogledamo stanove i POS-a vidimo iz zadnje afere koliko je tih stanova prodano. Suština cijele priče je u sljedećem, moramo znati podatke o svemu što se događa u RH. Mi se danas, dozvolite mi ovako da se izrazim slikovito, mi se ponašamo kao ljudi koji kisele kupus i računalom stave umjesto kamera stave računalo da pritišće taj kupus. Oko milijardu kuna smo do sad, zapravo sve skupa će biti milijardu kuna koje ćemo utrošiti za razvoj digitalnog društva. Kud smo se pomakli? Kolega Čuraj je prije govorio o različitim sustavima koji postoje u različitim bazama podataka, mi to ne možemo objediniti i ne možemo zajedno obuhvatiti. A u RH postoje mladi obrazovni ljudi, od ovih 150 milijuna 160 koliko u ove tri godine izdvojite milijun kuna, raspišite natječaj dobit ćete sutra 100 mladih ljudi koji ovaj posao mogu napraviti u tri dana o tome se ovdje radi. RH mora nešto učiniti, mi se svi skupa moramo uozbiljiti, na ovaj način nećemo to riješiti. Informatička tehnologija kao tehnologija visoke razine je dostupna, ona je danas dostupna i do nje se može doći. Mi ne možemo praviti automobile koji će biti konkurentni na svjetskom tržištu, ne možemo praviti ni zrakoplove ili avione jel nažalost još ih nismo uspjeli kupiti, ali informatičku tehnologiju možemo primjenjivati. Danas postoje softverska rješenja, hardverska rješenja, postoje opet naglašavam mladi obrazovni ljudi koji mogu objediniti te podatke da nam se ne događa ono što se događa neki sad, jučer, prekjučer u Tvrtkovoj ulici, ma nije meni to upitno, ministar danas kaže bit će mirovine pa ali kada vidite onu hrpu podataka, onu hrpu papira po hodnicima zapravo se zapitate pa što mi to radimo. Gospođu u katastru sam pitao dokle je stigao proces objedinjavanja katastra i gruntovnice rekla mi je nije još ni počeo. To su stvari o kojima rijetko razgovaramo, a neprestano nastojimo prikazati i stvoriti dojam u društvu kako eto mi idemo u smjeru informatizacije društva, digitalizacije kako su naši sustavi objedinjeni. Porezna uprava još koristi MS DOS sustav, nije problem u MS DOS sustavu, nemojte me krivo shvatiti, baza podataka je baza podataka, ali postoje danas i programski jezici i kažem opet stručni mladi ljudi da se objedine te stvari bi znali u svakom trenutku tko u RH živi i što posjeduje. Evo mi smo iz zadnjeg popisa stanovništva mogli zaključiti da se od sedamdesete do osamdesete godina prošlog stoljeća najviše stanova napravilo u RH u 10 godina od 2001. do 2011. od onih stanova koji su prema popisu njih 150.000 nije imalo kupatilo, 2011. se taj broj u 10 godina smanjio na negdje 30-ak tisuća. Možda smo mogli zaključiti da je Vodoopskrba infrastruktura je napravljena, da su se ljudi zbog toga mogli priključiti na vodu pa su onda izgradili te sustave. To su neki podaci koji će nam pomoći i u ovom popisu da te stvari bolje riješimo. I sada da poentiram glavna zamjerka, popis sam po sebi kaže to jedan proces u kojem su građani pasivni, a neko aktivan ih popisuje kao za vrijeme Marije Terezije. Danas postoje opet tehnologija, postoji interaktivna televizija, a kamoli neće postojati interaktivne aplikacije u kojima se građani mogu sami upisati i upravo ovaj prijedlog, to pozdravljam, ovaj prijedlog zakona pokazuje da će taj model od 1. travnja do ne znam 12. travnja primjenjuje. Ali ministar kaže da svega 750.000 građana koristi taj sustav, to je mali broj, sustav e-Građani. Jako je dobro da građani uzmu aktivnu ulogu i da se oni upišu. E sad ključna moja primjedba, 150 i preko 160 milijuna kuna, pa zamislite da sada tih 160 milijuna kuna pošaljemo našim jedinicama lokalne samouprave prema njima se i onako svakodnevno građani s pravom kažu ima ih previše što oni rade, svaka općina ili grad bi mogli u prosjeku dobiti 300.000 kuna. Za 300.000 kuna ja vam garantiram, ma ne da će popisati svoje stanove i ljude, oni će popisati i one ptice koje prelijeću općinu. Treba im dati posla i adekvatna sredstva i to će napraviti, to će bit podloga za registar stanovništva, to će biti podloga za komunalnu naknadu, to bi bila prava podloga državni tajniče kada je ministar Marić ovdje morao povuć, to je prava podloga za porez na nekretnine, kad imamo točne podatke. Ovako mi nemamo točne podatke niti ne znamo. Ono što možemo iz zadnjeg popisa isto zaključit da otprilike stanova imamo od '81. do 2011. jednak broj, ali je porastao broj kuća za odmor, porastao je broj nekakvih gospodarskih ili drugih objekata. Mi ćemo sada na ovom idućem popisu isto vidjet što će zapravo događa u RH što bi trebalo biti temelj za sve politike i stambenu politiku, pa onda na kraju i demografsku politiku. Ali ja duboko vjerujem dok se digitalizacija društva ne podigne na višu razinu, dok se doista s tim poslom aktivno ne uhvatimo u koštac. Ovi podaci neće ići u realnom vremenu, bit će uvijek kašnjenja i mi nećemo zapravo znati što će se događati. I možda ne znam, nisam bio na početku je li rečeno na koji način će se ovoga i zapravo kad će se početi uvoditi registri stanovništva da bi o tome znali nešto više. Kolega Orepić će nastaviti.
Prije nego kolega Orepić nastavi želio bih pozdraviti učenike i učenice Gimnazije strukovne škole Bernardina Frankopana iz Ogulina koji su sada s nama na galeriji. [[Pljesak.]]
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicima, ono što suštinski želim reći vama jeste da dinamika promjenjivosti podataka danas svima nama sama po sebi kaže da je ovaj popis i svaki budući popis na ovaj način besmislen. 1. 6. iduće godine svi podaci koje mi popišemo neće odgovarati istini, bit će promijenjeni na ovaj ili na onaj način. Ja ću vam samo dati par nekakvih, ja vjerujem u brojeve i pokušavam te nekakve odnose pokazat. Znači nakon Domovinskog rata podijeljeno je 134.000 hrvatskih dokumenata ljudima koji su napustili hrvatsku državu, ali podijeljeno je i 250.000 minimalno dokumenata ljudima koji uopće nikada nisu živjeli u Hrvatskoj. I došli smo do broja pazite, to je znači nekih 384.000 ljudi koji ne bi trebali imati hrvatske dokumente, ne bi trebali biti popisani, a oni su ukalkulirani u ukupnu brojku stanovnika RH. Elementarni podatak, mi imamo negdje 4 miliona 147 tisuća zdravstveno osiguranih ljudi u RH, što jednostavno ne odgovara istini, što nije točno, što nije usklađeno sa brojem stanovnika u RH. Izbori 2007. godine, pazite evo samo brojevi pa sami donesite zaključak. 568.097 više je bilo birača, ljudi sa biračkim pravom nego punoljetnih osoba koji su popisani u popisu 2001. godine. Izbori 2011., pazite ovo koji su se proveli u travnju 2011. imali su 605.827 birača više od punoljetnih osoba u RH koji su popisani u travnju 2011., znači zapravo popis je bio u travnju, a izbori u 12. mjesecu. Nevjerojatne brojke koje nam ukazuju na čitav niz jasnih, tvrdih argumenata da nas usmjere da jednostavno ova 162 ili 4 miliona kuna koje ćemo baciti za ovaj popis ne bacimo nego da odgodimo ovaj proces popisa da se usmjerimo prema registru birača. Imamo vremena organizirat se kao društvo i kao država i da iduće godine napravimo, krenemo u proces stvaranja registra svih onih podataka koje podrazumijeva ovaj popis jer kao što je rekao kolega Ćuraj 90% tih podataka mi imamo. Kad na taj način pristupimo shvatit ćemo da doslovno ova, ja ću malo karikirati i reći odokativna metoda jednostavno se kosi sa zdravom pameću. Ljudi mi ćemo u periodu u travnju, tijekom travnja iduće godine do 12.5., do kada traje popis baciti 162 miliona kuna. Doslovno. Jer ti podaci koje ćemo skupiti naglašavam već 1.6. iduće godine neće biti upotrebljivi za ništa, apsolutno za ništa. Imat će nekakve, imat ćemo nekakve dimenzije koje će biti u samom stvaranju tog popisa pune grešaka da jednostavno neće biti vjerodostojne, lagat ćemo sami sebe i tada kao što lažemo cijelo vrijeme, pogotovo kad se radi o popisu birača. U još jedan detalj, evo sad u ovom trenutku, nitko u RH ne zna koliko imamo državljana RH. Zastrašujuća stvar, 21. stoljeće, informatika, digitalizacija, tijela kao što su MUP, Državni zavod za statistiku, Ministarstvo uprave, Državno izborno povjerenstvo, svi ti ljudi koji bi trebali davat isti broj stanovnika, koji bi trebali davati isti broj popisa birača, daju evo u ovom trenutku otiđite dobit ćete 4 različita podatka. I sad ovo uopće ne želim pripisivat nikakvoj politici. Želim reći da ovaj i ovakvi problemi koji su pitanje elementarne organizacije društva, koji su pitanje zdrave logike, koji su pitanje zdrave pameti, hajmo ljudi prestat lagat sebi. Hajmo se dogovoriti svi skupa i reći od iduće godine ćemo svi u svakom trenutku znati koliko u ovoj državi ima stanovnika, hajmo reći mi imamo toliko zdravstvenih osiguranika, mi imamo toliko punoljetnih osoba. Pa jesmo li mi svjesni da u trenutku imamo 14 gradova odnosno općina u kojima imamo više stanovnika nego broja birača odnosno broja birača od broja stanovnika, nevjerojatno. I to prolazi sve nekakve distance, sve nekakva državna tijela, institucije kako mi volimo reći i niko ništa, nitko ništa ne poduzima. Molim vas, pozivam vas u ime našeg kluba da povučete ovaj zakon, pozivam vas da svi skupa kao društvo krenemo i organiziramo se da iduće godine krenemo u proces stvaranja registra birača, imamo vremena, imamo novaca i da na taj način ovaj banalni problem i na ovom banalnom problemu kažemo da mi kao jedna ukupno političko, političko tijelo RH se možemo složit. Nadam se da možemo i nadam se da je svima u interesu da znamo koliko imamo stanovnika. Evo, nadam se da smo kao društvo došli do te faze razvoja da je to zajednički interes i da to može biti rezultat jednog političkog konsenzusa u ovom trenutku. Hvala lijepo.
Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, prijavio se za sudjelovanje u rasprave, u njihovo ime govorit će zastupnik Hrvoje Zekoanović.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, govorimo o popisu stanovništva, dakle popis stanovništva s njim se ustanovljava broj i struktura stanovništva neke države, regije ili čak i ovoga i kontinenta ili zajednice država kao što je EU. I to je jako važan zapravo dokument i to treba raditi, evo mi to radimo svakih 10.g. i to je jedno ustaljeno pravilo zapravo i u svijetu, svakih 10.g. I sama metodologija nije loša, nije loša, dakle to je metodološki dobro napravljeno s tim da ja moram ovdje reći imamo ipak drugačije pristupe u nekim državama, konkretno što se tiče nacionalnosti. Dakle, u nekim državama, npr. u Francuskoj svi su Francuzi, dakle poznaje se pojam francuske nacije. U RH bez obzira što ti živiš u RH, ti nisi Hrvat, ti si ili Srbin ili Rom, možeš biti naravno i Hrvat, ali u nekim državama ne. U Americi također imamo taj pojam, dakle da su svi zapravo Amerikanci bez obzira na svoje porijeklo. Možemo o tome malo razmisliti da se sutra i to uvede kao jedna kategorija i da i zakonom zapravo to definiramo, pa nećemo više imati niti pripadnike nacionalni manjina na ovaj način u saboru jer to je suludo da netko bez obzira na podršku birača glasača sudjeluje, znači participira u ovom zastupničkom domu, a svi oni koji misle da vrijede neka se kandidiraju na listi bilo koje stranke i neka pod jednakim uvjetima izađu na izbore i neka pod jednakim uvjetima dođu u HS. Ovo govorim, zašto je ovo logično, al ovdje moram se isto referirati na, ovdje izlaganje kolege svoga Milorada Pupovca koji je tu veleumno, dubokoumno, gotovo naricao ovdje s ove govornice, kao i obično, kao da moli Andreja Plenkovića za novac za svoje novosti npr., toliko je to bilo srcedrapateljno kao i uvijek, toliko ganutljivo da evo još sam pod dojmom njegovog izlaganja ovdje. I kad je istaknuo da je dobro i najbitnije da nema više ratova, super, nek sada srpska nacionalna manjina više nikad ne diže na oružje i neka ne napada svoju državu RH. I ono što sam rekao, stvarno mislim, bilo bi isto interesantno vidjeti i strukturu tih ljudi koji su sudjelovali u pobuni protiv RH, dakle postoji to pitanje, ajmo i to pitanje staviti, ako imamo i Registar hrvatskih branitelja, zašto ne bi imali i Registar četnika, zašto ne bi imali registar, oni koji su puškama pucali na svoje sunarodnjake, pardon svoje sugrađane Hrvate, ali i čak na svoje sunarodnjake i Srbi su branili, mnogi Srbi su branili svoju domovinu, ja bi to isto volio imati i tu stvar znači evidentiranu u popisu stanovništva. Ono što je evo kolega Orepić istaknuo, složit ću se s jednim dijelom, dakle imamo jednu nelogičnost, sad smo, sad imamo 4284000 stanovnika jel tako, 4284000 stanovnika, a birača imamo 3 milijuna 854 je li moguće da su to svi birači RH odnosno evo meni, ja bi zapravo se s njim neću složiti u jednoj stvari jer on ovdje razdvaja iseljenu RH od domovinske RH. Ti Hrvati su vam bili dobri izvan RH kad je trebalo braniti RH, kad je trebalo financirati obranu RH, a kad treba im dat neko pravo, e onda ne valjaju. Ja sam za to da RH bude jedna izborna jedinica, pa da svi oni koji imaju hrvatsko državljanstvo bez obzira gdje su, gdje žive, gdje ih je sudbina odvela, neka mogu glasovati za jednu jedinstvenu listu, to bi bilo evo po meni najbolje. Dakle, ono što je evidentno, a ovdje moram istaknuti broj stanovnika u RH nažalost pada, sa 4784000 '91.g. u 20.g. je taj broj pao za pola milijuna, pola milijuna i to je ono što je veliki problem, znam da nije predmet ovoga zakona, ali jasno je da će se, da će ta brojka biti još manja i da je RH danas pala ispod 4 milijuna stanovnika. Na koncu imat ćemo, stvarno doslovno ćemo imat državu bez ljudi. I bez obzira što ovdje govorimo isključivo o popisu stanovništva kao znači jednom zakonskom rješenju koje nije loše, ovdje moram istaknuti da o tom najvećem problemu koji mi imamo kao država, a to je demografski problem, ova vlast, ova Vlada u kojoj imamo i otpatke iz SDP-a, u kojoj imamo, imamo HNS, imamo Milorada Pupovca, imamo Furia Radina i ekipicu, dakle nije napravila apsolutno ništa. Dakle, broj stanovnika u RH je sve manji stope fertiliteta su sve manje, stope nataliteta su sve manje, a čak imamo evo ga i povećan i konstantno visok mortalitet što na koncu uzrokuje pad broja stanovnika. Dakle, ponovit ću volio bi da se na jedan dobar način evidentiraju i stanovništvo Hrvatice i Hrvati koji žive i izvan države jer imaju pravo znači jer su državljani RH, ne znam kako ćete to napraviti da znamo točno koliko tih ljudi ima, a što se tiče nacionalnih manjina evo i tu sam ponudio rješenje. Pa da onda ako uvedeno to rješenje onda više nećemo imati ovaj jedan nekorektan izbor zastupnika u Hrvatski sabor da netko može biti izabran u sabor samo zbog toga što je pripadnik nekog naroda odnosno nacionalne manjine.
Za sudjelovanje u raspravi prijavio se i Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime govorit će zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče na prvoj stranici teksta ocjene stanja i pitanja koja se trebaju urediti zakonom i posljedice koje će donošenjem ovog zakona proisteći kaže se. Popisom, podaci koji se prikupljaju popisom nužni su za provedbu raznih gospodarskih, socijalnih, demografskih, razvojnih i drugih politika te znanstvenih istraživanja. Da budem iskren to je netočno, ono po čemu ćemo pamtit popis 2021. bit će i onaj po čemu smo pamtili popis 2011., koliko je manje Hrvata u Hrvatskoj i koliko je manje Srba u Vukovaru. To će biti samo dvije teme o kojima će se najviše raspravljati u ovom popisu. Kad kažem u ovom prvom Hrvata mislim na hrvatske državljane, a kad kažem ovo drugo pod Srbe mislim na pripadnike srpske nacionalne manjine da se definira. Naime, popisom se definiraju politička prava pripadnika nacionalnih manjina u Hrvatskoj i ova rasprava koju smo imali prilike vidjeti prije stanke u stvari pokazala na čemu će biti naglasak. Ovo ćemo primiti i broj kućanstava i standarde koje u njima ima, broj, ne znam što se sve tu definira, dakle i broj soba u stanu, kuhinja i kupaonica i zahod, vrste instalacija u stanu, vodovod, kanalizacija, električna energija, plinske instalacije, način grijanja stana, vrste energenata, klimatizacije itd., to je ono što će biti navedeno kao statistička činjenica. A ono što će biti navedeno kao politička činjenica je koliko ima kojih i kakvih u Hrvatskoj, koliko nas je manje nego prije 10 godina i tko ima pravo na uporabu jezika i pisma svoje nacionalne manjine s posebnim naglaskom naravno na ćirilicu na nekim mjestima. Ako država ne može osigurati točne podatke onda je bolje da popis i ne provodi, pa ćemo koristiti popis iz 2011. Stoga će i naša podrška ovome zakonu ovisiti i o stavu Kluba zastupnika nacionalnih manjina u ovom zakonu i sudbini njihovih amandmana. Čudi me da je Vlada za ovako osjetljivu temu u Hrvatskoj poslala predstavnike Ministarstva financija, to sam državnom tajniku i rekao kad sam ga vidio čudom sam se čudio što on radi po ovom zakonu, očekivao sam dakle ili nekoga iz MUP-a ili nekoga iz Ministarstva uprave. Ali dobro, ovoga pravo je Vlade da odredi predstavnika, barem je odredila predstavnika i predložila zakon za razliku od nekih drugih zakona. Naravno, ajmo najprije vidjeti što se, dakle koje se osobe popisuju. U Članku 4. stavku 4. kaže se, osobe koje se popisuju su fizičke osobe koje su državljani RH, strani državljani i osobe bez državljanstva koje imaju prebivalište u RH te osobe koje su u, te osobe koje u referentnom trenutku popisa imaju boravište u RH. Slušajući raspravu kolege Zekanovića i još jednom pročitajući ovaj stavak zarez je stavljen tako da se ne može sa 100%-tnom sigurnošću utvrditi da li se popisuju osobe koje su državljani RH svi ili se i na njih odnosi ovaj dio koji imaju prebivalište u RH. Tako da ovoga, tako da mi možda je tako pisalo i u prethodnom zakonu koji se odnosio na popis 2011., pa onda možda nije, onda se možda tumačenjem može zaključiti, ali pretpostavljam da je predlagatelj mislio i na državljane RH koji imaju prebivalište u RH jer se i zakon zove o popisu stanovništva itd. u RH. Drugo pitanje je, koji se, dakle što država želi utvrditi, koji se podaci prikupljaju popisom. I ti se navodi ono što je bila, što je bila dakle rasprava i narodnost odnosno nacionalna pripadnost upravo zato što nam Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina i drugi zakoni koji se tiču prava nacionalnih manjina neka politička, za neka politička prava određuju popis stanovništva. To se odnosi i na zastupljenost u predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave i na zastupljenost u izvršnim tijela odnosno na pravo, pravo da bira da pripadnici nacionalnih manjina, ali i pripadnici hrvatskog naroda tamo gdje su, gdje su po broju manje zastupljeni od nekog drugog naroda. Dakle, ovaj popis uređuje i prava Hrvata i pravo na uporabu jezika i pisma. Prema tome, ovaj popis će imati 2021. kao što je imao 2011. određene političke posljedice. Kakve one mogu biti vidjeli smo u slučaju uporabe jezika i pisma srpske nacionalne manjine u Vukovaru. Dakle, imali smo prosvjede, jedno skupljanje potpisa za referendum i nekoliko pravosudnih postupaka sa različitim završetkom. I nekoliko odluka Ustavnog suda, gdje je Ustavni sud pokušao, to mu je doduše, nije u potpunosti uspjelo, mislim da bi bilo bolje i imat malo oštrije stavove, ali to je možda moj, moj samo stav po ovome pitanju. Prema tome, popisu stanovništva treba pristupiti ozbiljno, sustavno da se ne ostave ni najmanje sumnje u ispravnost rezultata popisa stanovništva, tim više što smo recimo, za popis koji je bio 2011. g. imali popisna povjerenstva, primjerice, u Vukovarsko-srijemskoj županiji je bio župan g. Galić iz HDZ-a pa su onda nakon što su objavljeni rezultati kolege iz HDZ-a osporavali točnost tog popisa. Dakle, svakakve su tu kombinacije bile moguće. Na ovim prostorima, a pod time mislim na prostor Hrvatske i susjednih zemalja i susjednih zemalja susjednim zemljama, popis stanovništva nije samo statistička operacija. U BiH još dan danas nisu definirali koji su rezultati popisa stanovništva, zadnjega, ja mislim da je bio 2013. ili kad je već bio jer Federacija ima jednu metodologiju, a Republika Srpska ima drugu i svako naravno gleda onu metodologiju koja za određene političke ciljeve više odgovara. Zbog toga nadam se da će popis stanovništva u RH 2021. g. biti završen, obavljen i rezultati objavljeni u skladu sa zakonom i da nakon tih, objave tih rezultata nećemo imati dodatnih pitanja, upita i sumnji kakvima smo već skloni u svemu što ima internacionalni ili višenacionalni predznak u RH i u tom smislu stav Kluba SDP-a ovisit će o stavu Vlade o amandmanima Kluba nacionalnih manjina. Zahvaljujem.
Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku također se javljaju za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Ministarstva financija i ostali. Kolegice i kolege, poštovani građani. Mogu ovdje sa sigurnošću reći da skoro nijedna statistika u Hrvatskoj nije ispravna i one su manje-više sve problematične, one su sve manje-više problematične. Npr. podaci o javnom dugu nisu točni. Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne volimo pričati napamet. Ako nešto kažemo, onda trebamo i uvijek dajemo argumente. Zašto najprije podatak o javnom dugu nije točan. Kažu da je on 298 milijardi kuna, to je službeno. Međutim, pojavi se u proteklih mjesec dana podatak da 9 milijardi kuna ima nenaplativih potraživanja odnosno dugova bolnica, zdravstvenog sustava. Evo, to nije uključeno u javni dug. Dug Zagrebačkog holdinga i ostalih znači trgovačkih društava u vlasništvu lokalne samouprave, također, nije u tom javnom dugu. Ovdje je danas riječ o pripremama, znači o popisu stanovništva, to je važan posao, na tome će statistika puno raditi, ali mi dakle, postavlja se pitanje, što ćemo mi od toga imati i hoće li ti podaci uopće biti točni? Maloprije je rekao jedan od kolega da nama ni broj zdravstvenih osiguranika u Hrvatskoj nije točan. Ima više zdravstvenih osiguranika skoro nego što ima stanovnika u Hrvatskoj. Pa kako će onda taj zdravstveni sustav funkcionirati znači kad elementarno nisu popisi, odnosno baze podataka kad nije pripremljena kako treba. U zemlju u kojoj statistika nije točna, ako nije realna, tu u toj zemlji je nemoguće planirati. Nemoguće je voditi konzistentnu, smislenu i ekonomsku politiku i ukupnu politiku. Mi se zalažemo prema tome da se urede određena načela vezana za popis. Zašto? Jer to prije svega, kad govorimo ovdje u Saboru, govorimo o političkom sustavu, o izborima, o politici. O popisu stanovnika ovisi, na kraju krajeva, poslije, koliko će biti građana na popisu birača. Sada, dakle ne čekajući 2021. g. kada će bit novi popis stanovništva, mi smo primijetili, vidimo da je trenutno na biračkim popisima skoro birača koliko ima stanovnika u Hrvatskoj, pa ispada da i bebe glasuju. Znači ovo je jedna nevjerojatno velika manipulacija i ne možemo dakle, izborni sustav se temelju na tome. Na tome se temelji. Što je nama još u stranci Promijenimo Hrvatsku ne prihvatljivo, vidite? Već sada mi upozoravamo Ustavni sud, DIP, u Zakonu o izborima, prema, ako bi se držali tog zakona, ovi izbori za, parlamentarni izbori ne mogu se provesti ove godine. Zašto? Jer tamo piše, uostalom, tako su formirane izborne jedinice. U izbornim jedinicama mora biti skoro isti, dakle najmanje razlike po broju glasača trebaju biti po zakonu. Međutim, zbog velikih migracija u proteklih nekoliko godina, te i taj odnos broja birača po pojedinim izbornim jedinicama je drastično narušen i prema tome, narušeno su zakonske odredbe po kojima se ne mogu izbori za parlament ove godine provesti. Međutim, vidite, poštovani građani, to nitko ne dogodi u pitanje. A mi znamo zašto. Jer izborni sustav, Izborni zakon, potpuno prilagođen strankama koje su dosad vodile Hrvatsku jer one imaju, znate one imaju namjeru do sudnjeg dana vladati Hrvatskom, znate, kao da nikad ništa neće proći i da ih ne zanima. Ono što najprije, što prvo moramo napraviti jest totalno transformirati ovaj Izborni zakon, izborni sustav, a ovdje riječ dakle o statističkoj aktivnosti, koja će se provoditi 2001. g. Mi i sada već imamo tzv. mobilne birače, vidite? Mobilne birače. Podijeljeno je dokumenata znači i našim sunarodnjacima koji žive u BiH, što nije, ja ne smatram to nekim velikim problemom. Ali onda možeš samo glasovati tamo. Znači to je 11. izborna jedinica, kao i u svim drugim zemljama svijeta. Međutim, mi imamo po potrebi, autobusi, tamo-vamo, auti, plaća se gorivo i tako. Pa pazite, to je taj klijentelizam, to je taj politički kriminal i ja sam uvjeren da nekoliko zastupnika od 151 zastupnika ovdje u Saboru, ja sad ne mogu reć toliko točno koliko, 4 do 6, tu negdje, sigurno je rezultat ovih prelazaka granice tamo i ovamo. To je pod ingerencijom znači Ministarstva uprave, MUP-a, MUP može ma nećemo reći u pola godine, u god. dana vrlo jasno utvrditi tko negdje prebiva, tko ne prebiva i napraviti pouzdan popis znači birača. Tada bi slika izbora bila drugačija ali vidite dugo vremena me mučila jedna misao, pitanje, pa kako to da nitko to ne shvati u ovoj vlasti dok nisam ušao u politiku, sad sam dragi građani, zaključio da je ovo za njih najbolji sistem, nered, nepouzdani podaci, zašto, jer tu se najbolje snalaze. Prema tome mogu ih tumačit ovako ili onako. E pa, krajnje je vrijeme da se oprostimo sa takvom jednom praksom, da je napustimo, mi moramo okrenuti ploču ali dragi građani, sve je na vama, sve je na nama. Dakle, pozivam vas da na slijedećim izborima, kao prvo, rekao sam pozivam da se preispitaju uvjeti za održavanje parlamentarnih izbora u Hrvatskoj na jesen ove godine jer sam uvjeren i siguran uostalom, to je lako provjeriti, da je odnos broja birača po pojedinim izbornim jedinicama drastično narušen i prema zakonskim odredbama ne bi se smjeli održati izbori. Ako se oni budu znači nastojali, upregnuli sve da se to napravi, e onda poštovani građani, izađimo masovno na izbore i konačno okrenimo novu stranicu u Hrvatskoj, pozdravimo se sa lažnim statistikama, razgradimo i promijenimo ovakav izborni sustav koji je napravio da pogoduje i jednostavno mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku vas pozivamo da to učinimo zajedno, da promijenimo. Ne može ovdje 2, 3 zastupnika ili 5 koji se trudimo boriti za vas, za interese građana od problema dugova, odnosa sa bankama, Narodnom bankom, Izbornog zakona itd., pa ne možemo mi, ovdje se petkom dižu ruke, znači 76 glasova sve rješava, sve rješava, moramo to shvatiti i pozivam vas da svoje rođake, prijatelje, rodbinu, to su naši ljudi, susjedi, prijatelji, da ih pokrenete da izađu, iskoriste svoje građansko pravo, ja vas uvjeravam, ne možemo ništa promijeniti dok to ne napravimo. Ako to ne napravimo, neće nam biti statistike točne, već sam naveo čitav niz primjera gdje su promašene statistike, ne znamo, nemamo pravo stanje stvari. Prema tome, dosta je bilo manipulacija, laži, iskrivljenih podataka, moramo se suočiti sa istinom, rekao sam određenim skupinama i strankama odgovara ovako beskoncepcijsko stanje, jedna anarhija, polukaos jer oni su gospodari takvog načina upravljanja državom. Hvala lijepa.
Slijedeće pojedinačno sudjelovanje u raspravi, prvi zastupnik koji se javio je zastupnik Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa popis stanovništva provodi se u biti svakih 10 g. i ovaj zakon je temelj da bi mogli provesti popis koji ide druge godine jer se usklađuje i sa nekim europskim propisima, direktivama Europske komisije ali i nekim novinama koje nemamo u odnosu na prijašnje godine. Ono što ja želim naglasit u ovom zakonu i ono što nam slijedi na slijedećem popisu stanovništva, to je ovaj kao najveća novina najavljen digitalni oblik, dakle bez popisivača i to je u skladu sa digitalizacijom i praćenjem modernih trendova u svijetu i to u svakom slučaju pozdravljam. Međutim, ono čega se ja, na što želim u biti ukazati u ovoj svojoj raspravi, a nešto o tome su govorili i kolege prije mene a to je da je popis stanovništva u biti statističko pitanje i da ćemo mi sad kroz popis stanovništva u biti popisivat ljude, popisivat ćemo stanove, popisivat ćemo kuće, imovinu koju imaju a s druge strane imamo cijeli niz popisa u državi koji su neuređeni, neusklađeni, koji se ne preklapaju jedni s drugima. Najveći problem je ovaj što su i kolege prije mene govorile a to je popis birača, dakle to je jedan problem koji država ne uspijeva riješiti već zadnjih 30 g. i evo, u mom gradu mi imamo nekakvih 300, 400 birača više nego što imamo stanovnika i to pokazuje da to nije dobro i to otvara onda prostor manipulaciji u određenim izbornim procesima i otvara sumnju kod naših građana. Druga stvar isto tako to otvara pitanje i preispitivanje izbornih zakona, dakle kada pričamo o glasanju ljudi koji ne žive u Hrvatskoj, onda npr. evo Izrael, Izrael koji nam je nekad uzor u nekim sredinama, oni imaju isto dijasporu koja glasa ali oni moraju glasat tako da taj dan izbora moraju stupit nogom na tlo Izraela, pa možda je i to nekakav model o kojem bi trebalo možda u budućnosti raspravljati ali u svakom slučaju, ne znam čemu provoditi popis stanovništva ako nam podaci koje tamo dobijemo nisu točni. Dakle ako nema kontrolnih mehanizama koji će onda vidjet kasnije da li je to što se tamo ustanovila ispravno ili nije, onda ne znam čemu uopće to provoditi. Da ne govorim da smo zadnji put proveli popis stanovništva 2011. g. onda smo 2, 3 g. uopće čekali na rezultate tog popisa i da onda opet i dalje nakon toga imamo nesređenu situaciju. Stoga evo, ja u biti što se tiče ovog samog zakona, nema nekih velikih zamjerki, pridružujem se ovome svemu što je rekao kolega Bauk prije mene u ime kluba zastupnika, dakle ovih političkih pitanja koje otvara ovaj zakon i koja će se izroditi kasnije iz toga ali evo apeliram na vas predstavnike Vlade ovdje iako evo, Ministarstvo financija, čuli smo sad ovdje, tu bi trebali biti ipak predstavnici možda Ministarstva uprave, ministarstva, pa ministarstva po meni i, i, i po unutarnjih poslova, Državnog zavoda za statistiku, znači to su sad te teme koje, koje su tamo, al ipak vi ste ipak predstavnici Vlade, evo apeliram na vas dajte se malo pozabavite svim popisima u RH da možda u neko dogledno vrijeme, danas pogotovo kad imamo tu digitalizaciju i, i ono mogućnosti kompjutorom da, da se ti popisi budu što točniji i da se preklope, posebno popis birača. Mi u svijetu imamo zemlje već gdje digitalnim putem ljudi glasuju, dakle preko ovog sustava e-građanin koji mi imamo se neko ulogira, ima šifru i može glasovat na izborima, ne mora fizički dolazit na biračko mjesto, dakle mi to u svijetu imamo, a kod nas to ne možemo još uvijek imat po meni baš upravo zbog toga jer imamo te nesređene biračke popise, gdje imamo nesređene ostale podatke i u biti zbog svega toga šuma u, u podacima ostvaramo, otvaramo prostor za moguće manipulacije i sumnju koje onda ovoga stvaraju neku gorčinu među građanima i da bi se to izbjeglo trebamo u budućnosti težiti ka boljem i točnijem prikazu svih tih podataka i tu apeliram, apeliram na vas da se u budućnosti probamo malo više koncentrirat na taj dio i da se probaju ti problemi čim skorije riješit ovoga i da ne ostavljamo u biti ni milimetra mogućnosti za sumnju. Hvala lijepo.
Zastupnik Vešligaj zatražio je repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Pa evo kolega Đujić, ja svakako smatram da trebamo provoditi naravno popis stanovništva, ne samo da utvrdimo broj stanovnika što je zacijelo najvažnija stvar koja se provodi kroz popis stanovništva nego nam i podaci koje dobivamo kroz popis stanovništva kasnije smatram mogu dobro služiti za kreiranje nekih razvojnih politika dugo, u dugoročnome smislu. Ali ono što je po meni sad u ovoj fazi najbitnije jest jedna dobra i kvalitetna priprema, ja sad tu pričam možda sa aspekta lokalnog čelnika da bi volio unaprijed znat sve one obaveze koje ću imati, gradove i općine koji u dobrom dijelu pružaju jednu tehničku podršku da se taj popis stanovništva obavi na jedan što kvalitetniji način, zato smatram da su trebali možda i gradovi i općine malo biti više uključene i u ove prijedloge o kojima sada ovdje raspravljamo jer jedino na taj način možemo ovaj taj popis napraviti u onome obimu i u onome jednome smislu kako bi on trebao zaista biti.
Odgovor na repliku.
Pa upravo tako kolega Vešligaj, dakle ja sam neke najave iz ovog zakona u medijima pročitao prošle godine, što znači da se o ovom zakonu sigurno priča dovoljno dugo i već nekih godinu dana i zato mi je žao recimo možda što ide po hitnom postupku, evo možda je o tome trebalo razmislit da ide u 2 čitanja jer u zadnje vrijeme stvarno dosta zakona u ovom visokom domu ide u 2 čitanja, ne vidim zašto i ovo nije moglo ić na taj način, pa da sad možda do, do ljeta raspravimo u, u, u 2 puta, pa da u tom periodu budu onda uključeni i gradovi i općine odnosno oni koji će bit i nosioci svega toga, evo možda i o tome mogu predstavnici Vlade razmislit, možda još nije kasno, pa da probamo ovoga organizirat eventualno i to treće čitanje, pa da, ako postoji nekakva potreba, ja vidim da vama je to čudno, ali mislim ima dovoljno još vremena, tako da svaka rasprava koja će donest do boljih rješenja u ovom zakonu je u svakom slučaju dobro došla.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se također zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicama. Gđa. Branka Juričev je jutros u ime kluba iznijela stav, Kluba zastupnika HDZ-a, ja ću nekolko riječi još dodatno reći o samom popisu stanovništva, a s obzirom da sam dva popisa stanovništva u RH 1991. i 2001. bio uključen i kao koordinator na području Dubrovačko-neretvanske županije. Dakle, popis stanovništva je pravno uređeno prikupljanje statističkih podataka o pojedincima i pojedinim pripadnicima stanovništva na određenom teritoriju bilo države, bilo na drugom području za kojega se definira iz Registra prostornih jedinica, područje za koje se vrši popis stanovništva. Popis stanovništva je podatak koji je, kojemu je, koji se bazira na određenom vremenskom, određenom datumu u ovi već duži niz popisa stanovništva, a to je 31. ožujka u 24 sata i taj je podataka relevantan za taj trenutak, a ne godinu dana prije, niti godinu dana kasnije. Stoga me malo i čudi ovo problematiziranje što je to Registar birača, što je to popis stanovništva, ima veliki broj i drugih evidencija u RH, imamo broj obveznika poreza na dohodak, imamo broj obveznika plaćanja mirovinskog ili zdravstvenog doprinosa, postoje druge brojne evidencije u RH koje su namjenske za određenu djelatnost. Popis stanovništva je, je evidencija koja se provodi svakih 10.g. u razvijenim državama, posebno kad je anomalije i odstupanja od tog, od, od tolikog vremenskoga razmaka od 10.g. za potrebe pojedinih država, ali to je sad manje važno i ono služi kao podloga za brojna druga, brojne druge politike u državi, bila su gospodarski, demografske, socijalne, razvojne, bilo koje druge politike koje se temelje na popisu stanovništva koji je jedina sustavno obrađena evidencija koju vodi Državni zavod za statistiku, a koja se temelji na znanstvenim, na znanstvenom pristupu, kako i na koji način obraditi podatke koje se prikupe na terenu, čije prikupljanje traje kao što smo vidjeli mjesec, mjesec i po dana u ovom slučaju sa ovim popisom stanovništva. I ta evidencija je nužna, ona nam koristi i nama ovdje u HS i drugim državnim tijelima i institucijama, pa i svima zainteresiranima da mogu na bilo koji način valjano pristupiti bilo kojoj aktivnosti kada provodi određena istraživanja ili analize ili kada pokušavaju naći programe, smjernice, kako i na koji način realizirati pojedine politike i zato je svakako registar stanovništva tu vrlo važan. Ono što je također potrebno spomenuti ovdje su navedena državna tijela u samome zakonu koja su, koja podupiru sam popis stanovništva. Ono što je posebno važno istaknuti to je da odgovornost za provedbu ovih, ovog procesa popisa stanovništva leži jasno i na županijskim, gradskim, općinskim nositeljima izvršne vlasti koji su u sustavu samo popisivanja stanovništva. Pored njih jasno i na sve one brojne, čini se oko 9.500 hrvatskih građana biti će uključeno ili kao popisivači ili kao instruktori, kao koordinatori, kontrolori koji će provjeravati da li sukladno zakonu provodi ovaj popis stanovništva. Važno je također istaknuti ulogu i poziciju Državne geodetske uprave koja vodi evidenciju prostornih jedinica i za i koje se evidencije koriste jasno za utvrđivanje i statičkih krugova i popisnih krugova. Popisni krug ako se ne varam čini otprilike jedno područje kojega može popisivač popisati u vremenu predviđenom Zakonom o popisu stanovništva, tako da ja sam dohvatio otprilike na nivou Hrvatske isti broj stanovnika kako bi mogao ispuniti zadaću koja proizlazi iz samoga Zakona o popisu stanovništva. Kada govorimo o popisu stanovništva i kada govorimo o registru birača, onda treba reći daje registar birača evidencija koja se dnevno mijenja. Ona čini registra hrvatskih državljana koji žive u RH i kojima je i hrvatski državljani koji su izvan RH, ali se točno u svakom trenutku zna pa primjerice to smo znali i sada prilikom ovog zadnjeg referenduma koji se odnosio na, na mirovinski sustav i dobnu granicu od 67 godina, točno se zna koliko u datom trenutku u RH ima birača koji su upisani u taj registra birača. Ne samo da se zna nego je dužna Vlada odnosno resorno ministarstvo na dan prikupljanja potpisa za pojedini referendum objaviti koliki je taj popis koliki je ukupan broj birača u RH. Mislim da je za posljednji podatak koji je prikupljen u 5. mjesecu kada se počelo prikupljati potpise za referendum oko mirovinske reforma bilo je negdje oko 3 milijuna i 874 tisuće birača. Ono što bih želio istaknuti, možda je to već bila sama rasprava, naime, kaže se o točnom podatku da je negdje u RH veći, veći popis birača nego što je broj stanovnika. Da to je moguće i to ne treba nikoga iznenaditi samo što na tom popisu birača treba znati koji su to birači koji žive i danas na području te jedinice lokalne samouprave i tu im je mjesto prebivališta i oni koji su upisani, a povremeno žive u toj jedinici lokalne samouprave, državljani su RH, žive negdje u inozemstvu i oni se u datom trenutku izdvajaju i kroz sam registar i točno se zna koliko je takvih birača koji ne žive na području jedinice lokalne samouprave. Inače i prije 30 godina, mislim da je to bio zadnji popis stanovništva 1991. godine kada su u popis stanovništva upisivani državljani RH koji su dugo vremena izbivali iz Hrvatske. I znalo se u tim popisima birača, u tim popisima stanovništva zateći ljude koji su 20 godina živjeli izvan Hrvatske ne znam u Južnoj Americi, Sjevernoj Americi, Australiji, Njemačkoj itd., prekooceanskim zemljama gdje su njihovi roditelji prilikom dolaska popisivača u pojedino kućanstvo popisivali su djecu ili braću ili sestre koji su već dugi niz godina otišli izvan Hrvatske. Prema ovom popisu stanovništva, to se vidi, vidi iz teksta zakona nemoguće je da se više takve stvari događaju već je u ovom popisu stanovništva moguće upisati građanina RH, državljanina RH koji je u Hrvatskoj ili koji izbiva iz RH manje od 12 mjeseci. Prema tome, na ovaj način ćemo imati jednu prilično točnu i trebali bi imati prilično točnu evidenciju na dan 31. ožujka iduće godine, kada ćemo moći sa sigurnošću znati koliko je doista u proteklih 10-tak godina promijenjen broj stanovnika u RH. Tad ćemo imati relevantan podatak koliko je doista, doista građana RH odselilo iz RH. Ovaj zakon je usklađen sa europskim zakonodavstvom kako bi se ti građani koji više od 12 mjeseci, građani RH izbivaju iz Hrvatske, a žive u nekoj drugoj europskoj državi popisivali uopće kao, u državama u kojima danas žive. Na taj način ne bi došlo do preklapanja broja stanovnika u Europi koji su hrvatski državljani, a trenutno žive više od godinu dana u nekoj drugoj europskoj državi. Na taj način bi se moglo i za Hrvatsku, a i za druge europske države znati otprilike točan broj stanovnika. Inače prema prijašnjim popisima stanovništva to nije bio slučaj. Moglo se dogoditi da su isti ljudi popisivani u dvije različite države. Ja vjerujem da ćemo na ovaj način, ovom metodologijom moći točno utvrditi koji je to broj stanovnika. To sam maloprije rekao kada sam tražio u ime Kluba zastupnika HDZ-a stanku, da kada govorimo o popisu stanovništva neizbježna tema koja se vezuje uz popis stanovništva jasno je i demografski prikaz RH. I ja sam i to i tada rekao da je ova Vlada jako puno napravila kada je u pitanju brojne demografske mjere koje idu za brigom za cjelokupnim hrvatskim, svim stanovnicima RH i da su brojne mjere koje su napravljene kako bi se i potaknuo natalitet, a kako bi se potaknuo i ostanak, a ne izlazak iz RH. Evo ja ću osobno podržati ovaj prijedlog zakona kako je predviđen. Hvala.
Zastupnik Borić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evo ja isto podržavam zakon ali mislim da je operativno potrebno stvarno se dobro pripremiti da nam se ne događa neke nelogičnosti na terenu u samom popisivanju. Sjećam se 2011.g. imamo situaciju da, ne znam, da moja općina obuhvaća kroz svoju katastarsku granicu i dio naselja neke druge lokalne samouprave i onda smo našli, naišli na problem gdje nam se može desiti da nam možda 20-tak, 30-tak ljudi iz druge lokalne samouprave, koji su u naselju, koji pripadaju drugoj lokalnoj samoupravi samo zato što malo prolazi katastarska granica i obuhvaća taj dio, postane dio popisa birača u mojoj općini, pa nama naraste onda ovaj kasnije ovaj broj ljudi koji formalno kao žive tamo, onda to ide u registar birača i događaju se nelogičnosti, onda na terenu smo morali ispravljati da se to ne smije događati jer dolazi do krivih podataka, zato ovaj eto jedna primjedba koju možda treba zaista na vrijeme pripremiti da se točno utvrde gdje kome ko što pripada u naseljima da se ne bi desilo da u malom preklapanju katastarskih granica se jednostavno ljudi krivo popišu.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Borić, Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH jasno je propisao granice jedinica lokalne samouprave koji govori da granice jedinica lokalne samouprave su u pravilu granice katastarskih općina, međutim ukoliko se one ne slažu sa granicama naselja onda su granice naselja granice jedinice lokalne samouprave. Takvih je razlika između granice naselja i katarskih općina u RH brojne, međutim tu je zakon jasan, dakle naselje je osnovna jedinica na koju se vrši popis stanovništva, a ne katastarska općina i popis grada, ulica, naselja, kućnih brojeva vrši se prema naselju. Prema tome, jedinica lokalna, lokalne samouprave čije naselje izlazi izvan granica njenih katastarskih općina zadire u područje druge jedinice lokalne samouprave. Ne znam sada kakav je konkretno slučaj na Rabu, ali se granice naselja uzimaju kao definitivne granice za popis stanovništva na temelju kojih se vrši i granice popisnih krugova.
Zastupnik Đujić zatražio je repliku.
Kolega Bačić, vi ste ovoga, vi ste rekli da se ono popis birača spominje možda čak i neopravdano u kontekstu ovog zakona, on se spominje zato što tamo postoji cijeli niz nelogičnosti i tu se, evo i kolege govore svako na svom primjeru zašto je to tako. Ja ću vam reć na primjeru moga grada da kod nas živi 4100 punoljetnih stanovnika, a imamo 5200 birača, e sad di živi tih 100, 1100 ljudi koji su kod nas na popisu birača i prijavljeni su u gradu, a tamo ne borave sigurno, dakle jedan dio je možda ovo što ste vi rekli u svom primjeru da povremeno borave i žive vani, al jedan veliki dio je ljudi recimo i iz Zagreba koji da bi izbjegli plaćanje poreza kuća na odmor se prijave, prijave u tom Priobalnom mjestu i onda se tamo nalaze i na popisu birača i to ko god živi u Priobalju se s time susreće. Onda ste spomenuli da postoje i drugi registri i postoje, ima popis porezna uprava, MUP itd., al je problem što se podaci u svim tim registrima ne preklapaju i onda mi imamo na terenu određene probleme i ostavlja se prostor za sumnju i to nije dobro.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, da sami ste rekli da je moguće da je u vašem gradu upisani su pojedini vaši sugrađani koji su se tu prijavili iz razno raznih razloga, al dobro je da on nije onda i na drugoj jedinici lokalne samouprave upisan. Ako je upisan samo u jednoj to bitno ne mijenja situaciju osim što bi bilo normalo da je prijavljen tamo gdje živi, tamo gdje ostvaruje određena prava, a ne da je upisan tamo gdje mu to odgovara u određenom trenutku ne bi li plaćao manji porez na dohodak primjerice ili neku drugu obvezu ili da možda ne bi plaćao kod vas porez na kuću za odmor jel mu se ta kuća onda ne bi smatrala vikendicom, prema tome te razlike jesu, ali ukupan broj u RH mora bit kad se zbroje sve jedinice lokalne samouprave i registar birača mora biti točan prema evidenciji koja se vodi pri MUP-u.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se također zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Popis stanovništva 2021. će biti u biti indigo politika koje provodimo prema demografskoj, demografskih politika i loših odluka hrvatskih vlasti koje su utjecale na standard i život da ljudi iz najlipše države koja ima sve potencijale i resurse da se razvije u jednu jaku gospodarsku, turističku, ekonomsku državu u biti je se svela na to da će pokazatelji pokazati onu činjenicu da se i dalje provodi politika koja je bila atraktivna u bivšoj Jugoslaviji '60.-tih godina samo šta sad nisu organizirani vlakovi za Njemačku nego ljudi odlaze sami u treće zemlje i to je dokaz ovih 5% BDP-a koji, 5% BDP-a koji dobijamo od doznaka od naših znači ljudi koji su iselili i te politike su uzrok u biti, će bit uzrok tog demografskog pada, imamo državu, a država nije samo teritorij, država je i narod, 2/3 RH smo, to smo svi svjedoci su prazne, ovaj popis naravno da će biti vrlo bitno da je precizan, točan i da vidimo te pokazatelje koji utječu, premda već imamo neke statističke pokazatelje kao što je ovih 5% ili u prošloj godini 5% BDP-a od doznaka iz inozemstva, već to je na odnosu na prethodnu godinu 70% povećanja BDP-a tj. povećanja tih sredstava od naših ljudi koji je politika iselila. U ovome zakonu sve je navedeno, naravno ima tu i pozitivnih stvari, međutim je jedna bitna činjenica da kao što su kolege rekle, birački popis je sasvim drugačiji, neusklađen je, MUP, znači MUP, porezna, sve ta tijela imamo različite popise tako da ti popisu su utjecali i na probleme oko izbora u biti izbornih procesa, imali smo probleme i u referendumskim inicijativama gdje je prikupljeno i 400 000 potpisa kao šta je izmjena izbornoga zakona, Inicijativa narod odlučuje, također je pogažena zbog ovih statističkih pogrešaka tj. neujednačenih popisa neusklađivanja kako birača, mjesta prebivališta i tko zna kojih razloga i zbog toga su i udari na demokraciju loše odrađeni ne samo, ja znam da je to neka druga tema što se tiče biračkih popisa i načina, međutim je činjenica da strukture u zakonu, u državi tj. zakone koje donosimo a i naša javna uprava kako je organizirana, da je utjecala na demografski pad i samim tim, ja to govorim godinama da se županije treba ukinuti, da su one tumor društva a to je priznao i Andrej Plenković kad je rekao da nisu dobili dovoljan broj glasova u županijama gdje su prije dobivali zato šta su ljudi se iselili. Znači on je već sad sam premijer je priznao da će na idući popis stanovništva iduće godine, pokazati jednu lošu politiku koju provode vlade, lošu politiku gdje imamo znači loše strukture, u našoj državi imamo viška, znači imamo te županije koje su jednostavno viška, treba ih ukinuti a ja mogu reći na svome primjeru Splitsko-dalmatinske županije, otkad su županija osnovana, 100 000 ljudi je manje u Dalmatinskoj zagori, od Krke do Neretve što znači da mi jednostavno iz ovih podataka koje dobivamo, nismo iščitali do sada u 2011., 2001., nismo iščitavali ono što je bitno a to su pokazatelji da se ljudi smanjuju i mi dolazimo ispod 4 milijuna ljudi, ko zna gdje će to ići i dokle će to sve ići jer ovo nije kraj nažalost, nastavi li se ovakva politika provoditi odlaska naših mladih ljudi, izumiranja doslovno brojnih sela pa i cijelih krajeva, gradova, općina. Da slika ne bude tako crna, mi moramo slati poruku da je ovo najljepši komad zemlje koji imamo međutim je činjenica da Hrvatska iz ovih, mi kao političari, moramo izvući neke činjenice. Da je vrijeme da se te županije ugase. Da su one bespotrebne jer samo kad gledam školstvo kako se ministrica hvali kako ona pomaže svojom reformom, u biti kurikularnom reformom, kako su napravljene reforme, sve šta ne, digitalizacija dok dolje po Zagori, stropovi u školama padaju po glavama učenika, samo je sreća što nisu bile, evo npr. U sinjskim Brnazama, mjesto koje ima više od 4000 stanovnika, pao je strop a di su spužve? Nema spužvi za brisat ploču, nema krede. A vi se hvalite sa demografskim nekim mjerama a poglavito sa obrazovanjem kurikularnim, tableti se nosaju, raspisali se natječaji a dolje će ljudi, djeca će samo sreća spasit ako se ne padne u punoj učinioci strop na glavu koja 50 g. se nije takla, nije se obojala. Pa o čemu mi pričamo? Mi iz ovoga drage kolege i kolege, ako mi iz ovoga i uvaženi predstavnici Vlade, ne izvučemo iz podataka i dosadašnjih i ovih, određene mjere, onda mi zabadava radimo ovo. Samo ćemo moć plakat nad svojom sudbino kako nam ljude odlaze, sve zbog loših isključivo i samo loših politika koje ne utječu na opstanak tih ljudi na tome području. Ako mi radimo popis samo radi popisa, da bi mogli manipulirati, biračkim popisima kasnije, ako je nekakva inicijativa, u biti mi iz ovih popisa ništa nismo izvukli što bi trebalo mijenjati. Ako treba županije ugasite ako su to tvorevine koje su krvopije hrvatskoga naroda, i opstanka naroda na određenim područjima, kad pogledamo Slavoniju, moju Dalmatinsku zagoru, nema nikoga. Čemu služe te županije, čemu? Osnivači škola, pa šta ste napravili za školstvo od decentraliziranih sredstava? 2 mj. mi nemamo, mjesec i pol dana nemamo u Sinju rendgen, nemaju se di djeca pregledat ako imaju upalu pluća. Čemu služe ta decentralizirana sredstva ako mi šaljemo? Znate za što služe? Da bi mogli održat biračko tijelo svoje. Bilo HDZ ... [[Govornik se ne razumije.]] županija, bilo SDP ako je u županiji. I ono što treba napraviti, izvući, zato govorim, izvući iz ovih podataka koje ćemo imati 2021., mi možemo o ovome zakonu pričat sve što oćemo, što želimo, kako želimo, mislim, možemo sve pričati. Imate sad područja koja su skroz prazna. Evo ja sam bio nedavno u Ravnim kotarima, tu je Milorad Pupovac blizu Biljane Donje rođen. Ljudi srpske nacionalne manjine, tu je odlagalište otpada, industrijskog, troske, nikad nije on bio. A vlast je, tu je rođen nit on ide dolje. I sad su to borci za ravnopravnost, ne, nego ovdje je većina SDSS, HDZ, HNS, Saucha, Bandićevi žetoni, ko sve ne su uništili zadnjih 5 g. Hrvatsku, vidjet ćete sad po pokazateljima. I to premijer Plenković priznaje. Premijer Plenković kaže na izbornoj noći, nismo dobili očekivani broj glasova u županijama di smo puno dobivali jer su ljudi iselili a meni govore da sam tlapnja kad ja govorim da je 5% BDP-a. Gospodarski rast, on, Marić ministar, svjetla Sabora, Bruxellesa, predsjedamo EU.om, meni 2/3 Hrvatske prazne. I on prizna, premijer RH, ukrao je referendum narodu, nepotpuni birački popisi. Znači mi smo apsolutno dovedeni sa ovim popisima u jednu zabludu, sad mi raspravljamo kakav je ovaj zakon, vjerojatno ima tu i dobrih stvari ali mene zanima što vi izvlačite po pitanju mjera demografskih, šta mi radimo osim šta u županijama, evo ja sam dao čak i prijedlog dolje županu Bobanu da digne još jedan kat ili prema rivi produži zgradu da imaju di ljudi te šta prima sjediti, nemaju di sjedit koliko ih je primio. A kvalitetni ljudi odlaze vanka. Ja sam čak donirao 4 stolice, možda sam trebao prijavit sukobu interesa povjerenstvu odakle mi te 4 stolice. Prema tome, kad govorim kao zastupnik koji dolazi iz tih krajeva, ne želim govorit crno ali nastavimo li se ovako ponašati, nažalost crno će nam se pisati. Mi moramo širiti nadu opstanka ljudi na ovim područjima, od Slavonije do Dubrovnika, to su prekrasni krajevi. Ali je činjenica da ponašanje iz ovih statističkih pokazatelja koje mi imamo, jednostavno sve dublje i dublje tonemo. U interesu nebrige i u interesu valjda masonskih loža, ko zna čega. Jer j više znam ko vodi državu, možda ja vama ne trebam govoriti, možda sam ja trebao ić ispred masonskih loža govoriti tajnu ćelija. Jer mi više ne znamo čak ni ko vodi ovu državu. Ni ko ima utjecaj na ove, ima li uopće Sabor utjecaj i ko zna, možda bi trebali ovdje svi vidjeti ko je, ima li itko uopće da nije u masonskim nekim tajnim ložama. Znači država kao država iz ovih statističkih i Vlada iz statističkih pokazatelja mora raditi mjere, a ne slušati razne tajne lože koje im šalju poruke i koje diktiraju kako će se ponašat. Hvala lijepo.
Zastupnik Sladoljev javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj. Odmah ste na početku dobro rekli da je popis stanovništva indigo na neki način rezultat rada politika koje su zapravo vladale našom Hrvatskom i da će se u njoj vidjeti koji su krajevi najviše iselili, dakle bit će zanimljivo posebno vidjeti u vašem kraju, npr. grad Trilj kako stoji sada, kako je stajao prije deset godina, bit će zanimljivo vidjeti koji zanimanja su najviše iselili. Da li su najviše iselili zidari, ne oni slobodni, slobodni zidari su ostali, ovi zidari su iselili i to će pokazati popis stanovništva. I ono što je najžalosnije da će najmanje posla što se tiče popisivača stanovništva imati ljudi u Dalmatinskoj zagori i Slavoniji jer je tamo ostalo jako malo ljudi.
Odgovor na repliku.
Pa da će doslovno indigo, to će bit preslika loših politika protiv interesa naroda, protiv interesa onih za koje bi se tribalo boriti jer je Hrvatska, kao što je jučer rečeno, mora biti Hrvatska svih i tokara, i zidara, i doktora znanosti i akademika, ali nažalost nije tako. Je zidara, ali slobodnih tih meštara kako se zovu. Ako naši statistički pokazatelji, ja znam, evo spomenuli ste grad Trilj, jel moj Sinj, Trilj ste spomenuli da ona sela okolnih apsolutno većina nema niko. Kad prođem … vrlo malo ljudi je ostalo, kad idete put Kamenska, Roža, Voštana ili na mojoj strani ovamo od … pa druga mjesta koja su prekrasna, koja su blizu Splita nema ništa. I onda još kad čujem od čelnika da se hvali da su dobili 100 hiljada kuna za kinu, al u biti demografske mjere su apsolutno ili zakašnjele ili ova Vlada apsolutno nema osjećaja za ta područja osim što slušaju slobodne zidare. Hvala lijepo.
Zastupnik VEšligaj javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Bulj, dobro ste ovo detektirali svima nama poznatu činjenicu, a to je da su veliki dijelovi RH nažalost danas prazni i ponovili ste ovo što je i sam premijer detektirao nakon izbora da u tim krajevima najvećim dijelom vlada HDZ. Ono što ja smatram da bi bar kroz ovaj popis stanovništva neka nam on bude jedna reći ću analitička podloga za nešto bolje, a to je prvenstveno i sami ste rekli da imamo previše općina, previše županija, znači definitivno trebamo jedan teritorijalni preustroj i ovo je jedna jako dobra prilika da ga i napravimo jel je činjenica da imamo manje stanovnika nego što smo imali to u prošlosti, nemam sada vremena da obrazlažem zbog čega je došlo do toga. I ovaj popis stanovništva nam mora biti nekakvo sredstvo, on ne može biti cilj sam po sebi, sredstvo da ostvarimo jednu bolju i kvalitetniju javnu upravu u koju će građani vjerovati.
Hvala, isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Kolega Vešligaj složio bih se s vama u potpunosti. U biti premijer je sam rekao da nisu dobili dovoljan broj glasova u županijama gdje su očekivali, broj glasova u općinama i lokalnim samoupravama zato što su ljudi iselili. Znači to je priznanje da svi ti statistički pokazatelji koje mi dobivamo bilo iz popisa birača ili popisa stanovništva ili bilo kojih popisa ne koristimo adekvatno i ne dajemo određena rješenja. Ja sam rekao vi govorite za svoj primjer svojeg područja, to vrlo dobro znate, ali Splitsko-dalmatinska županija ja znam šta je, evo ja govorim o Zagori to je veliko područje 36 lokalnih samouprava od Krke do Neretve prekrasno područje, blizu je priobalja, ima sve uvjete za dobar život i razvoj od turizma, poljoprivrede međutim se prazni. Zašto? Zato šta su izmišljene tvorevine sada te županije na ovim oblikom uništavaju opstanak ljudi na tome području jel sav decentralizirani novac koji bi trebao ići za školstvo, zdravstvo u biti ostaje njima za njihove uhljebe.
Hvala, isteklo je vrijeme. Zastupnik Pernar javio se za repliku.
Uvaženi zastupniče Bulj. Kad sam u ovoj sabornici govorio da Hrvatskom drma masonerija, da se masoni nalaze na najvišim pozicijama tada su mi se svi rugali, mnogi i u ovoj sabornici, mediji pogotovo. Kada sam pitao premijera Plenkovića koliko ima masona u Vladi, također su posprdno mediji pratili, međutim vrijeme pokazuje da je nažalost masonerija u Hrvatskoj moćna, da je utjecajna, da ima puno članova i da među ima i najviših državnih dužnosnika. Poziva hrvatski narod da otvori svoje oči, da progleda i da prestane vjerovati medijima i da se suprotstave masoneriji odnosno da na izborima podrži one političare koji su se usudili dići svoj glas protiv te okultne i zloglasne organizacije. Hvala.
Odgovor na repliku. Vjerujem da će zastupnik Bulj to usmjeriti prema temi današnjeg zakona.
Da. Gospodine Pernar ja bih vam rekao i ovo što ste vi meni odgovorili da u biti svi statistički pokazatelji koji su u RH se ne koriste naroda nego u interesu zidara slobodnih očito i ja nisam se nikada bavio temama, nisam se bavio masonima, tim tajnim organizacijama, … danas sam mislio govoriti o opstanku ljudi na ovim područjima da imamo bolje statističke pokazatelje. Ali je činjenica da je vrijeme došlo da napokon kaže svi imal iko da nije mason ili u nekoj drugoj tajnoj organizaciji, znači vrijeme je da ljudi koji su na bitnim dužnosnicima, državni odvjetnik, premijer, ministri, tajnici, mi saborski zastupnici jel radimo za te organizacije slobodne zidare i te tajne … organizacije ili ćemo se boriti za interes našeg naroda. Pa tko upravlja Hrvatskom tajniče? Jeste li vi možda u nekoj tajnoj organizaciji? Evo tajnik ne sluša, nekoj tajnoj organizaciji mističnoj, jel više niko ne zna ko vodi ovu RH nažalost. Hvala lijepo.
Zastupnik Bulj molim vas pratite semafor, isteklo vam je vrijeme. Zastupnik Žagar se javio za repliku.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Bulj, dakle, pred nama su predstavnici Državnog zavoda za statistiku, imaju izuzetno važan posao u RH. To pokazuje i slučaj tužbi koje sad, Sindikat javnih službi podnijeli prema Vladi RH, pilot tužbe su dobile pred sudom. Riječ je o 1,8 milijardi kuna koje će trebati isplatiti, koje će uveliko opteretiti državni proračun. Ako se sjećate, to je bilo 2015. kad je DZS objavio da BDP nije rastao 2% nego 1,9998% i to su ozbiljne stvari. Popis stanovništva je isto tako ozbiljna stvar, ali ne mogu to ne spomenuti u jednom kontekstu. Danas, da bi dobili dokument iz državne uprave, u 92% slučajeva morate fizički otići. Pazite, samo manje od 10% možete obaviti digitalno i to je glavna zamjerka i u ovom zakonu, on nije ambiciozan, nije u skladu sa 21. st. Treba ljudima omogućiti da sami upisuju svoje podatke, valjda će to građani bolje raditi nego politički dužnosnici u imovinskim karticama.
Hvala. Odgovor na repliku.
Slažem se da ako bi statistički pokazatelj, bilo kojima se radi, a poglavito ovako kad su ozbiljni ovi popisi stanovništva, da ne može biti isključivo samo, mi ćemo to napraviti, ali to je naša obaveza, međunarodna obaveza iz ovih ugovora, onih ugovora na što se poziva ovdje predlagatelj nego iz tih podataka mi moramo vidjeti što raditi i na koji način funkcionirati. Ako mi moramo za 95% ili nešto manje ste rekli, otići fizički, danas kad je digitalizirano sve, kad imamo internet, kad imamo mogućnosti, da mora 95% slučajeva se otići direktno na vrata i kucati i stvarati gužve, onda govori da mi svi ti, mi ove statističke pokazatelje ne koristimo u smislu razvoja niti koga briga, nego čisto pro forme. Očito samo pro forme radi nekakvih obaveza, evo napravili smo, donijeli smo zakon, napravili smo popis birača i to je to. Međutim, popis birača ti je slika indigo politika koje smo provodili do sada, a ovaj će nažalost biti porazna za hrvatski [[Upadica Petrov: Hvala.]] narod. Hvala lijepo.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se također, zastupnik Culej. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja ću na samom početku, osvrnut ću se na jednu raspravu, ostajem u temi, naravno, a koja je ovdje iznio Milorad Pupovac, predstavnik nacionalne manjine Srba. On je naznačio da je veoma bitna informiranost građana i zastupljenost nacionalnih manjina u, među popisivačima. Zašto informiranost građana? Pa ja vidim jedino informiranost je da predstavnici njegove manjine nisu dovoljno informirani zato što se ne nalaze u Hrvatskoj nego se nalaze u Srbiji i negdje drugdje i bit će jako teško doći informirati ih uopće, a zastupljenost nacionalnih manjina je veoma bitna za njega zbog ovoga što ću sada pročitati, a kaže: popis stanovništva u Vukovara je lažan. Tamo ne živi 34,87% Srba. Rezultati su vjerojatno bili namješteni. Nakon priznanja jednog od kontrolora da su rezultati popisa stanovništva 2011. namješteni, što danas prenose svi mediji, postavlja se pitanje je li se isto dogodilo i u Vukovaru? Rezultati popisa pokazali su da tamo navodno živi čak 34,87% Srba te oni na temelju toga traže dvojezičnost na cijelom području grada, što im je napola i uspjelo da nije bilo Stožera za obranu Vukovara, pa da ih malo ometu u tome. Zbog čega je to Miloradu Pupovcu veoma bitno? Upravo zbog toga da bi nastavili dominirati u Vukovaru, gradu gdje nisu većina i gdje ne bi imali prava ukoliko ne bi imali ovaj broj stanovnika. Jutarnji list je objavio tekst u kojem donosi ispovijed jednog obrađivača podataka koji tvrdi kako je popis stanovništva lažiran. Vojarna u Jastrebarskom u kojem su se obrađivali podaci iz lanjskog popisa stanovništva, prošle je godina bila najveći ured za falsificiranje u Hrvatskoj i o tome će, ako bude bilo potrebno, pod punim identitetom svjedočiti u DORH-u, a ja mislim da ga sigurno nitko nije pozvao da svjedoči po tom pitanju, pošto znamo tko nam sve sjedi u DORH-u, tj. neće sjediti, ako bude Boga i pravde. Mi smo tamo doslovce šminkali Hrvatsku. U popisnice dopisivali izmišljene podatke, svjedočili nevjerojatnim glupostima koje su popisivači popisivali, koje nismo mogli ni ispraviti. Podaci ovoga popisa koji bi trebali služiti za planiranje i donošenje ključnih strategija ništavni su. Jedna od 396 osoba koje su od kraja svibnja do prosinca ove godine u vojarni u Jastrebarskom radile na obradi podataka iz popisa stanovništva 2011. g. Zanimljivo bi u tom kontekstu bilo vidjeti i kako su obrađivani popisi stanovnika u Vukovaru, prema čijim rezultatima ih navodno ima 34,87%. Prema riječima predsjednika SDSS-a Srđana Milakovića, a to je onaj desni, malo desniji od desnog što postoji u toj stranci, činjenica da Srbi u Vukovaru po rezultatima popisa stanovništva čine više od jedne trećine ukupnoga broja stanovnika toga grada. Podrazumijeva ravnopravnu uporabu hrvatskog i srpskog jezika te latiničnog i ćiriličnog pisma na području grada Vukovara. I Milaković, zamislite, izjavio, kako očekuje da dođe do promjene statuta grada Vukovara, itd., itd. Ne samo da bi oni mijenjali statute u gradu gdje ne ispunjavaju uvjete za ćirilična pisma, nego za mnogo druge stvari. O čemu se tu radi? Oni koji su popisivali 2011. g. stanovništvo, a to znamo sigurno za Vukovar, Mirkovce i ova druga srpska naseljena Srbima hrvatska mjesta. Ti popisivači su bili po nacionalnoj manjini iz tih manjinskih zajednica i popisivali su svoje dakle stanovništvo. I logički je da su oni fingirali broj, broj ovoga stanovnika u kućama tim. Popis stanovništva je totalno neregularan. Ja osobno znam da na nekim lokacijama ima prijavljenih po 30 i 40 članova porodice na određenom kućnom broju. Na koji način se vršu popis stanovništva? Pa jednostavno, ja ću vam reći primjer. Znači u Borovu selu, došo je neki Jovo, Rade ne znam kako li se već zove i on je popisivač. Doneo upitnike i došo kod svojega rođaka u kuću, a kod njega u kući vodi se 40 na istoj adresi. Tko su ti 40? Tko zna ko, tko zna odakle? Odavde nisu. Oni se vode na toj adresi, primaju razne beneficije ne samo što mogu glasovati ovdje za koga oni hoće kad dođu Lastinim autobusima nego oni imaju određena primanja ovdje. Ja znam sigurno da je jedan načelnik policije Vukovarsko-srijemske Blaž Topalović uklonjen samo iz jednoga razloga. Ne iz onoga vremena što mu je ovdje naš u to vrijeme ministar Ranko Ostojić uručio otkaz temeljem toga da je radio nešto nečasno, ne, osnovni je razlog bio što je taj načelnik policije dao otkaz i suspendirao 5-toricu policajaca koji su radili u Vukovarsko-srijemskoj policijskoj upravi, svakodnevno odlazili s posla u Tovarniku u jednoj kući ostavljali uniforme i ostavljali oružje i prelazili granicu. I tako su svaki dan iz smjene u smjenu oni špartali preko granice. Zbog toga je vjerojatno uklonjen taj načelnik, ne zbog nečega drugoga. Zbog neposluha prema nekome ministru kojemu to nije odgovaralo. Isto tako je rađen i ovaj popis. Zašto ne odgovara popis stanovništva? Ne odgovara mu zato što će mnogi morati prikazati na pravi istinski način gdje oni ustvari žive, gdje oni pripadaju. Oni uopće ne žive ovdje, na tim adresama čak moguće nema ni kuća. Možda su uništene tijekom rata, njih nema ovdje, a tu se vode. I još ću pročitati vam ovo. Prema uredbi osobni podatak je svaki podatak koji se odnosi na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi. To su ime, adresa, email adresa, telefonski broj, fotografija, video snimke pojedinaca, OIB i …/nerazumljivo/ adresa, gps lokacija, biometrijski podaci, otisak prsta, snimka šarenice oka, genetski podaci, podaci o obrazovanju, stručnoj spremi, podaci o plaću, plaći, podaci o kreditnom zaduženju, podaci o računima u banci itd., itd., svi ti koji se ovdje fiktivno vode da su u Hrvatskoj oni ovo nemaju. Sve ovo se može utvrditi da oni to u Hrvatskoj nemaju, niti svoj žiro račun, ni obični račun, nikakav, oni nemaju ovdje korijena ni podataka. To je ono što smeta kolegu Pupovca i zato on uporan je o, u zastupljenosti nacionalnih manjina u izborima. I još bi se na to nadovezao, ali to sve što sam ja pročito nije spriječilo Arsena Bauka da sramotno uvede ćirilicu u Vukovar u ranim jutarnjim satima pod okriljem mraka i pod palicom Ranka Ostojića i ostalih.
Zastupnik Mišić javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče sabora. Kolega Culej, nije problem popis stanovništva. Legalno ga treba popisati, mi smo europska zemlja, međutim problem je upravo što ste vi rekli žiro računi, gdje svi ljudi žive, u ovih zadnjih 30 godina šta se to pokušava napraviti, šta se to uradilo, znajući evo spomenuli ste i Vukovar, 42.000 u Vukovaru je bilo prije rata. 13.000 Srba koji su upravljali tim gradom do rata i onda naravno nisu bili zadovoljni jer ne više upravljati jer demokratska država došla gdje se pravila određuju na drugi način ne iz Beograda i onda je došlo do pobune. To je problem. Zašto netko ne spomene, mi njihovu zemlju ne uzimamo niti je otimamo, mi zakone donosimo, zašto netko ne kaže kako u Bosanskoj Posavini u Banja Luci se otima hrvatska zemlja, donose se zakoni gdje će se uzurpirati zemlja, uzeti ljudima koji su isto [[Upadica: Hvala isteklo je vrijeme, zastupnik Mišić isteklo je vrijeme.]] i to puno pitanja otvara. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Culej.
Kolega Mišiću ima jedna Thomsonova pjesma koja ide onako što je i Bulj spomenu malo „antikristi i masoni, komunisti ovi oni“, upravo je to problem u Hrvatskoj gdje oni upravljaju našom zemljom, kreiraju zakone, donose, rade šta hoće, to je najveći problem. Da su Hrvatski branitelji bili ti koji će vršiti popis stanovništva u Vukovaru ja mislim da ovakav omjer nikako ne bi bio nikad ni prikazan jer oni bi vjerojatno znali koga popisuju i zašto popisuju. Ima Hrvatskih branitelja u mirovinama oni će to raditi džabe, oni će to raditi samo za svoju Hrvatsku, a svi ovi koji budu plaćeni oni će to još tko zna kako, kao i ovi 2011. dobro zamuljati.
Zastupnik Bulj javio se za repliku.
Kolega Culej nacionalne manjine u Hrvatskoj su bogatstvo i brojni od njih su dali velik doprinos Domovinskom ratu, pa i na području Vukovara od gospodina Mišića Predraga i brojnih drugih ljudi koji su srpske nacionalne manjine. Međutim, činjenica je da ste vi u početku spominjali vašeg koalicijskog partnera gospodina Pupovca i sve što loše radi, ali je činjenica da sve ovo što loše po pitanju demografske politike i sve što se događa je donila ova koalicija u kojoj je znači vaš koalicijski Milorad Pupovac kojega vi znači prozivate. Prema tome, budimo barem pristojni jedni prema drugima i onda, ja sam dao i prijedlog, kolega Culej, da se zove Dan mirotvorstva i dr. Ivana Šreter i tada je HDZ i SDSS zajedno skinuli dr. Ivan Šreter, mogli ste i onda reć da to nije u redu. Prema tome ne budimo licemjerni, ova koalicija sa žetončićima, HDZ, SDSS, Pupovčevi i HNS su doveli su državnu na dno dna. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Bulj, molim vas, držite se svoga glavnog vremena. Odgovor na repliku, zastupnik Culej.
Kolega Bulj, kako da vam odgovorim, da li ovdje ili vani na hodniku, mi obično vani više pričamo nego ovdje ali ja ću ispričati jednu priču vama, nek je svi čuju, ima jedna rijeka koja u svome toku naiđe na poneki kamenčić ili na kamen pa možda taj kamen koji je u toj rijeci malo i uspori tu rijeku pa ne da toj rijeci da nagriza obalu da li lijevo, da li desno a neću o dr. Šreteru govoriti, ja sam o njemu izložbu pravio, donosio, podnio kaznenu prijavu protiv kolege Pupovca, završio na DORH-u zbog toga, pa nije potrebno baš to da govorim.
Zastupnik Stazić javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Prvo se postavlja pitanje zašto ovaj zakon ide po hitnom postupku? Imamo u njemu i obrazloženje. U obrazloženju se kaže popis je opsežno i složeno statističko istraživanje koje zahtijeva detaljne pripreme prije provedbe na terenu. I sad je Vladi trebalo 3,5 g. da shvati da ovo opsežno i složeno istraživanje pa nije, tek sad kad je to shvatila, 6 mj. prije isteka mandata, ona šalje zakon u hitnu proceduru. A ovaj zakon je bitan i koliko smo čuli u raspravi koja je bila i dugačka, ima jako puno primjedbi. Pa kako će se donijeti kvalitetan zakon ako će se sad to samo osloniti na amandmane ako oni dolaze iz oporbe, onda će biti odbijeni umjesto da se sasluša rasprava u prvom čitanju i pripremiti temeljito novi zakon? Popis će biti tek 2021. godine. Pa imamo ga vremena donijeti taj zakon, da drugo čitanje provedemo za 3 mj., recimo u 9 mj., ništa se strašno neće dogoditi. I ovo je posve nepametno što se radi da se ovakav jedan zakon šalje u hitnu proceduru. Evo nekoliko pitanja na koje zakon ne daje odgovor. Npr. čl. 10. kaže na pitanje o nacionalnoj i vjerskoj pripadnosti, osobe se mogu slobodno izjasniti. Dobro, razumijemo da se mogu izjasniti ali kako će one u popisu biti evidentirane? Ja znam, ima ljudi koji će se izjasniti o nacionalnoj pripadnosti da su Eskimi zato što nemaju nekakav odnos prema svojoj nacionalnoj pripadnosti, do njega ne drže, e sad, hoće li oni biti zapisani kao ostali ili će se poštivat taj njihov izričaj? Bit će onih koji će se izjasniti kao Jugoslaveni, ima i takvih, hoće li oni otić pod ostale? Hoće li se dakle to poštovati, ovo što zakon kaže ili se to onda u obradi statističkih podataka promijeni? Čl. 14., dakle najvažniji članak ovoga zakona. E sad još nešto malo samo o hitnom postupku da kažem. Mi smo tu čuli primjedbe pripadnika nacionalnih manjina, bile su razložne, bile su razložne. Doživjeli su takav napad, kolega Pupovac, takav jedan primitivan nacionalistički napad da je to nevjerojatno koliko se čovjeka zbog toga vrijeđa, zbog razumnih primjedbi na izričaj ovog zakona. Bauk je rekao u ime kluba SDP-a da ćemo mi glasati o ovom zakonu ovisno o tome kako će se Vlada odnosit prema amandmanima kluba nacionalnih manjina i to će biti točno tako jer želimo, jer je to SDP-ova politika, da se uvažavaju nacionalne manjine a ne da ih se u Saboru vrijeđa njihove izabrane predstavnike. Ajmo sad na čl. 14., zapravo najvažniji dio, to je sadržajni dio ovoga zakona, koji će podaci se prikupljati. I tu se navode različiti podaci, neki logični, neki malo manje logični kao npr. broj živorođene djece. E sad gledajte, imate bračni par koji imaju malodobnu djecu a rastali su se i žive u dva grada. Jedan roditelj će reći da ima dvoje živorođene djece, drugi roditelj će u drugom mjestu reći da ima dvoje živorođene djece i vi ćete u podacima od dvoje napraviti četiri. A uopće šta će vam taj podatak? Pa imate Matice rođenih, pa dajte jedanput da Vlada ujedini, spoji te podatke. Pa u Maticama rođenih piše svako upisano je svako živorođeno dijete. I šta će vam sad taj podatak koji osim toga može dovesti do netočnih rezultata? Kažete materinski jezik, popisivat će se materinski jezik, to je u redu, ali zašto ne i strani jezik? Pa da znamo koliko ljudi u Hrvatskoj govore strane jezike i koliko jezika i koje jezike. Pa to bi bio interesantan statistički podatak. Pa gledajte, ti se podaci skupljaju u statističke svrhe, ne zato da bismo mi znali da li Bulj zna ili ne zna engleski nego zato da znamo koliko ljudi uopće govori engleski. Onda mi nemamo sređene popise birača i oni se nikako ne podudaraju sa brojem građana. Pa dajte unesite onda u ovo, hajde unesite, imate li bračko pravo i jeste li ga konzumirali na zadnjim izborima npr. Pa da vidimo bar taj okvirni podatak, umjesto broja živorođene djece koji vam stvarno ne treba. Onda, zašto ne ispitamo i pripadnost nekoj političkoj organizaciji? A mogli biste sada u svjetlu ovih današnjih zbivanja i jučerašnjih napisati jeste li mason da znamo koliko masona imamo u zemlji s obzirom da su podaci tajni. Podaci su tajni neće ni za koga izaći tko sam ne prizna da je mason, prema tome ajmo da vidimo jel Pernar ima pravo ili nema pravo. Govorite, tu se kaže da će se popisati glavni izvori sredstva za život, što je uredu, a zašto ne i visina primanja pa da znamo koliko imamo milijunera, koliko imamo onih koji imaju 100 tisuća? Malo me kod ovoga zbunjuje što ste u zakonu predvidjeli elektronično prikupljanje podataka znači putem interneta, ali kako ćete vi to provest kada mi živimo u zemlji u kojih 14 ministara ne zna ispuniti imovinsku karticu, pa kako će oni ispuniti ovaj vaš obrazac za ispitivanje imovine jer vi popisujete imovinu jer oni se ne sjećaju da ima pet kuća? Zašto ne popisati osobne automobile da se ljudi izjasne, pa dal voze na benzin, dal voze na dizel, dal voze na plin, dal voze na struju pa da imamo neke korisne podatke kada ih već prikupljamo? Zašto ne popisati računala, imate li računalo, jel se koristite računalo, jel imate mobitel, jel se koristite mobitelom, pa da znamo otprilike nakon toga popisa kada se analiziraju podaci da znamo nekakvo stanje nacije, neke bitne podatke, puno bitne. Pazite, vi tu kažete da ćete popisivati životinje i perad, jako nam je važno koliko peradi imamo, a koliko mobitela, to nas uopće na zanima ili koliko kompjutera. Ali da slučajno jedna kokoš ne bi bila popisana, to se ne smije dogoditi. Dakle ovo je jedan kao što vidite posve je glupo i neodgovorno da se ovaj zakon donosi u jednom čitanju jer su primjedbe na njega brojne i ozbiljne. I povucite tu hitnu proceduru, recite da je ovo prvo čitanje zakona i popravite to što je nelogično. Saznat ćemo nakon ovog popisa, ja se bar nadam koliko je stanovnika u Hrvatskoj manje, koliko ih je otišlo u druge zemlje, to je rezultat rada Vlade, ali šta možemo, takva smo mala neuređena država u kojoj ni izbjeglice neće ostati nego idu van, a kamoli stanovnici njezini i oni svi bježe. Ne znam tko će ostati zadnji da ugasi svjetlo. Dobro, naravno moramo saznati i broj Srba u Vukovaru i u drugim mjestima. Evo kolega Culej predlaže da to rade popis da rade branitelji, ne znam jel bi to uključivalo i onu branitelju koja je u Samoboru rekla da smo u Domovinskom ratu pobijedili pobjednike II. Svjetskog rata, pobjednike II. Svjetskog rata, antifašiste. Ona znači sebe i svoju organizaciju svrstava u fašističku grupaciju, e pa sad takvima baš dati povjerenje da nam popisuju stanovništvo, ne bi bilo pametno.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Stazić. Evo još jedna ponukala me vaša rasprava, a vezano uz samu tehniku popisivanja i obrazloženje koje stoji u samom zakonu. Dakle, piše da će se za provedbu ovog popisa rashodi za nabavu proizvedene dugotrajne imovine, nabava 8000 elektroničkih uređaja, izrada elektroničkog upitnika, dakle aplikacija za ono samoupisivanje i za ove elektroničke uređaje koji će se nabaviti. Pazite, ono što mene smeta kao građanina i kao čovjeka i kao saborskog zastupnika i puno kontaktiram s mladima, imamo puno obrazovanih ljudi, pa kakav uređaj evo uređaj 1,5 mobitel imamo po stanovniku, mislim 2,5 po kućanstvu. Postoje pametni ljudi koji mogu napraviti aplikacije, čemu sad ti silni troškovi ako se to može na drugi način napravit, a da bude i kontrolirano i da bude u skladu s onim što od nas traži i Europska komisija.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Stazić.
To ste vi svi u pravu. Naravno da postoje aplikacije i naravno da bi se to moglo napraviti samo jednu aplikaciju, a ne sada kupovati ne znam koliko kompjutora tamo. Ali to vam samo govori da je ovo nepripremljeni dokument, nepripremljen, on je neraspravljen, on je neuredan, on je nepodoban da uopće ide u izglasavanje pa čak i sa amandmanima.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Lončar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Staziću, slušajući u raspravi kolegu Culeja ni u jednom momentu nisam shvatio da je on išta govorio protiv antifašista, da je on vrijeđao apsolutno bilo koga, ali vas često čujem u ovoj hrvatskoj sabornici di vi učestalo i namjerno prozivate ljude i sijete mržnju između svih žitelja koji žive i … i to stvarno nije korektno od vas. Stvarno stanite s tim jer vi ste sigurno jedan od onih koji ne volite ovu državu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Stazić.
Ja ne znam jeste vi mene slušali ili me možda niste uspjeli razumjeti. Citirao sam doslovno riječi predsjednice jedne od 100 hiljada braniteljskih udruga, koja je rekla u Domovinskom ratu pobijedili smo pobjednike II. Svjetskog rata. Pa da je pameti pa sve ove udruge bi se ogradile od te izjave, ogradile od te izjave. Ni vas nisam čuo.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, čuli ste evo od mojih kolega i moga kluba i svih saborskih zastupnika razne primjedbe, pohvale i ono što bi trebalo mijenjati i ono za što bi trebali služiti ovi statistički pokazatelji tj. da će u biti popis 2021. u biti popis stanovništva u biti biti indigo tj. ona indigo svega ovoga lošega što se događa u RH, a to je demografski pad koji je već značajan i rapidan kako ide od '91., ali onda možemo razumjeti, to je bio ratno stanje Hrvatsku i velikosrpska agresija, trećina je bila samo okupirana, brojni ljudi su otišli i to su bile posljedice. Međutim, sad su još gori nažalost nego u Domovinskome ratu, znači te posljedice, tako da će ovi statistički pokazatelji, do sada nisu služili, nama bi, kolegice i kolege, i Vladi trebale služiti da vide kojim smjerom politike mijenjati. Da li triba mijenjati javnu upravu. Ako vidimo da je u Dalmatinskoj zagori iselilo ili u Slavoniji, ako je iselilo ne znam koliko ljudi, a u Dalmatinskoj zagori od Krke do Neretve 100 tisuća ljudi, onda vidimo da te županije nemaju svrhu. Nego da su one jedna ćelija, sad, jesu li Slobodni zidari u županijama i da li su oni masoni, jesu, ni, ja nemam pojma, ali znam da slabo da, je katastrofalne te županije su, imaju učinke na veći dio RH. Znači iz ovoga je vidljivo da bi trebalo ukinuti županije. Pa hajmo ukinuti županije jer nemaju smisla. Ako je moja Dalmatinska zagora prazna, bilo radilo se o Trilju ili o mom Sinju, to je prvo. Znači, ako mi samo radimo popise radi popisa i ako bi mogli, nije vezano, biračke popise mogli regulirati prema građanskim inicijativama da bi ukrali referendum Narod odlučuje ili nešto slično, onda je to katastrofalno. Onda je to katastrofalno ako iz ovoga mi, iz tih pokazatelja koji će izaći mi ništa ne napravimo. Na kraju bih rekao da već statistički pokazatelji govore u 2018. g. što je izašlo znači, pardon, u, tako je, 5% BDP-a, tj. 6% BDP-a od doznaka, to ću ponavljat, ponavljao sam, od naših iseljenih ljudi. Što znači da je to 18 milijardi kuna, a u odnosu na prethodnu godinu povećanje 70% sredstava koje ljudi šalju u Hrvatsku. Znači imamo loše politike, koalicija sadašnja na vlasti, Vlada Andreja Plenkovića u koaliciji HDZ-HNS-SDSS, sve koji su unutra, Bandić i njegovi, znači da je činjenica da ti ljudi, da ova Vlada koja je znači u koaliciji, apsolutno ova koalicija ne radi u interesu hrvatskog naroda. U biti, više se i ne zna, mi više nemamo zidara osim Slobodnih zidara. Mi ih više nemamo, uvaženi potpredsjedniče. Mi apsolutno, ja ne znam niti jednog Slobodnog zidara, vi ste jednoga vozali, bili ste vozač i to je bio posao profesionalni, ali to je meštar, on je meštar. Znači, krov. Ali i to nije problem. Čovjek radi privatno, nema problem. Ali je problem kada tebi zidari preuzmu sve institucije ti slobodni, ja bih volio da mi imamo zidare koji će graditeljstvo napredovati, a ne zidari koji će uzet za svoje interesne skupine, masone, koji će uzeti naše institucije kao što je DORH. I to zna tko i zato bih ja predložio, jer više se ne zna je li vode ti masoni te tajne, mistične lože, da li vode hrvatsku državu, uvaženi tajniče, ne znam, jeste i vi možda član? Jeste vi član nekakve organizacije tajne? Ne znam, mislim, ne znam kome govorim više. Sada sa oprezom, to je mistično. Znači imamo problem, umjesto da razvijamo, da imamo graditeljstvo i zidare, mi guramo Slobodne zidare u ključne institucije. U ključne institucije i to na prijedlog premijera Plenkovića i ove Vlade vaše u kojoj ste vi, uvaženi tajniče. I tko vodi državu? Ja bi više volio da držimo do zidara, tokara, bravara, nemam ja ništa protiv tih uspješnih građana u politici, u ne znam, u poduzetništvu, u financijama, ali to su tajne udruge neke mistične koje upravljaju našim sustavom. Prema tome, i ona smisao koja je rečena maloprije, ona priča koja je rečena maloprije da popisi tih ljudi, da se zatraži, međutim, mi kao dužnosnici bi trebali zatražiti da svi oni koji su u tajnim organizacijama potpišu da nisu u tim tajnim organizacijama, ali minimalno jer ova sumnja što se pojavila, vidimo da danas ova ozbiljna tema prešla u raspravu o tim tajnim organizacijama. Da bi mi trebali svi potpisati materijalno i pravno da nismo u tim tajnim organizacijama jer ja više ne znam tko je više mason, tko je, tko nije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Zaključujem raspravu. zahvaljujem državnom tajniku Ministarstva financija g. Zdravku Zrinušiću i suradnicima. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2021. godine, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 834, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika nacionalnih… Kolegice i kolege, kolegice Anka Mrak Taritaš, ja vas molim, ili budite ovdje i ne smijte se tako glasno ili napustite dvoranu, ja vas stvarno molim, ovo nije fer prema svima nama a posebno prema meni. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o ostalim podnesenim amandmanima, s nama je Zdravko Zrinušić, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Hrvatskoga sabora.
Amandman 1 dakle Kluba zastupnika nacionalnih manjina.
Amandman 1 na čl. 14. se ne prihvaća. Naime za popis 2021. g. planiran je tzv. otvoreni tip pitanja i svatko se može slobodno izjasniti o materinskom jeziku. Uvođenje dva modaliteta kako se ovdje predlaže za materinski jezik u rezultatima obrade podataka, može dovesti do nepouzdanih i nejasnih odgovora koje će dati pogrešnu sliku o pojavnim oblicima prvo zbog višestruke mogućnosti različitih kombinacija i drugo posljedično, neusporedivosti podataka u odnosu na prijašnje popisne podatke.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Mi kad smo predlagali ovaj amandman, vodili smo se praksom u nekim europskim zemljama kojima to ne radi problem i upravo radi točnosti podataka i prvenstveno izražavanja kod onih građana koji žive u bilingvalnim sredinama i tako i odrastaju od rođenja, tražili smo ovakav način, stoga molimo glasanje o amandmanu.
Dobro, dakle glasovat ćemo sada o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na drugi amandman istoga kluba.
Amandman na čl. 22. se ne prihvaća. DZS kod svakoga popisa stanovništva izrađuje organizacijske upute za provedbu popisa što je predviđeno i ovom novim zakonom i to čl. 19. alineja 4. U tom smislu, organizacijskim uputama će se i za predstojeći popis stanovništva precizno definirati uvjeti prema kojima se osobe mogu prijaviti za popisivače a kod kriterija za njihov izbor, jasno će se naglasiti i istaknuti obveza županijskih popisnih povjerenstava kao povjerenstava nadležnih za izbor da pri izboru popisivača u područjima naseljenima nacionalnim manjinama, obvezno vode računa o zastupljenosti popisivača iz reda nacionalne manjine.
Izvolite, kolega Bilek.
Evo uvaženi dragi kolege, upravo ovdje smo imali nekoliko i to odnosno dosta i problematike kod proteklih popisa birača i radi izjašnjavanja …
Kolegice i kolege, ja vas zaista molim, ovo nije stvarno korektno, stojite sa strane, vrlo glasno govorite, kolega Bilek uopće se ne čuje, molim vas da zauzmete svoja mjesta ili da budite sa strane i pratite ali bez komentara ili da napustite sabornicu. Izvolite, kolega Bilek.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Imamo niz problematika oko popisa pogotovo kad se radi o naseljima gdje su u većini stanovništvo pripadnici nacionalnih manjina i vezano i za jezik i pismo nacionalnih manjina, mi možemo dati i nekoliko primjera i iz romskih naselja gdje jednostavno nije baš jednostavno ući popisati ljude, s te strane onda smo predložili ovaj amandman kako bismo unaprijedili popis stanovništva, poboljšali njegovu kvalitetu i mogućnost popisa svih stanovnika i izražavanja naših stanovnika na idućem popisu 2021. g., s te strane ne prihvaćamo obrazloženje i tražimo glasovanje.
Glasujmo i o drugom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, kolega Bilek, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina tražim stanku od 10 min kako bismo se unutar kluba dogovorili o načinu glasanja ovog zakona s obzirom da su oba dva naša amandmana odbijena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, kolega Bačić, izvolite, Klub zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku od 10 min kako bi se mi u klubu konzultirali oko ovoga zakonan. Naime, ja ono što želim reći vezano za ovaj zakon, to je da je ovo 4. popis, pred nama je 4. popis stanovništva u RH. Upravo na temu oko koje su i podneseni amandmani, moram reći i sam sam provodio popise stanovništva i '91. i 2001. g., ista su pravila, i '91. i 2001. i 2011. g. Prema tome, ovim se zakonom mi usklađujemo sa europskom direktivom koja propisuje provođenje popisa stanovništva na razini EU-a i omogućujemo građanima RH koji su u sustavu e-Građani da mogu u prvom djelu popisa stanovništva odraditi svoj posao i popisivati svoje obitelji i članove domaćinstava. Što se konkretnog amandmana tiče, amandmana drugog, u kojemu se govori o tome da popisivači na područjima gdje pretežno žive i koncentrirani su pripadnici nacionalnih manjina, popisivači dolaze iz reda nacionalnih manjina je i prihvatljivo. I kao što je državni tajnik rekao, o tome će se kao i ranije, DZS svojim uputstvima i uputama koje su predviđene čl. 24. čini mi se ovoga zakona, utvrditi koji i kakvi su kriteriji da netko može biti popisivač, i kad je u pitanju stručna sprema i informatička obučenost jer se ovaj put automatskom obradom podataka provodi popis stanovništva. Između ostalog kao što je državni tajnik i naveo, vodit će se računa i obvezna, bit će obveza županijskim popisnim povjerenstvima da na području gdje koncentrirano žive pripadnici nacionalnih manjina popisivači dolaze iz reda nacionalnih manjina, ali kao što moraju ispunit uvjete za sve ostale popisivače koji dolaze iz većinskog naroda, te će iste kriterije i uvjete morati ispuniti i pripadnici nacionalnih manjina, stoga [[Upadica: Hvala vam]] tražim g. predsjedniče stanku.
Zahvaljujem. Javio se kolega Zekanović, izvolite.
Također tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Evo, bit će jako interesantno pratiti kako će ova hrvatsko srpska trgovačka koalicija riješiti ovaj problem. Hoće li udovoljiti g. Miloradu Pupovcu i njegovoj ekipi da, da manjinci sami sebe popisuju. Možda bi bilo najbolje da se zapravo popisivanje radi u Srbiji, pa da evo g. Milorad Pupovac nema troškove prijevoza, prijevoza ljudi na popisivanje u RH, inače ovdje prijeti jedna jako velika opasnost, a to ćete svi vidjeti, a to je da, da će naravno zahvaljujući ovom zakonu, zahvaljujući, zahvaljujući ovoj hrvatsko srpskoj trgovačkoj koaliciji sutra u Vukovaru možda biti nešto više Srba nego što ih stvarno ima. E, a onda i ova priča o Vukovaru kao mjestu, mjestu posebnog pijeteta zapravo pada u vodu, a vi to jako dobro znate. I ipak bi ovdje postavio pitanje jedno isto interesantno, zašto nema tog zakona danas na glasovanju? Jel to možda razlog što je i tu Milorad Pupovac sa svojim društvancem uvjetovao nešto HDZ-u, pa ga nema, ali evo baš me zanima kako ćete riješiti ovaj problem. Hoćete li sada evo konačno vidjeti u čijim ste raljama, u čijim ste rukama, a u rukama ste evo gospodina ispred mene, znači Milorada Pupovca.
Kolega Zekanović, izazvali ste nekoliko povreda Poslovnika, dakle molim vas prvo da ne nazivate klub zastupnika društvancem, mislim da je to nekorektno, konstrukcije koje ste izgovorili meni su isto tako neprihvatljive, ne slažem se s njima. Međutim, ne dajem opomene, to svi znadete jako dobro, svako od vas govori kako smatra da je najbolje, građani će procijeniti što je i kako je. Ali zaista pozivam zastupnice i zastupnike da prilikom iznošenja svojih stavova ne budu nekorektni i uvredljivi prema svojim kolegama. Idemo, ima, ima nekoliko povreda Poslovnika, ako se ne varam prvi je kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. ali isto tako i čl. 240. st. 4. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora. Vi ste ukazali da je gospodin Zekanović u svojem istupu bio nekorektan prema drugim saborskim zastupnicima. Za mene je u ovom slučaju pa reći ću čak i nebitno. Gospodin Zekanović je u svojem istupu opetovano bio nekorektan pa čak i vrijeđajući prema pripadnicima nacionalnih manjina u RH. kod gospodina Zekanovića to je postalo uobičajeno ponašanje, a molim vas da vi ubuduće na takve diskvalifikacije pripadnika drugih naroda reagirate. Hvala.
Hvala. Kolega Maras, vi ste se isto javili.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja neću ponoviti ove argumente koje je rekao kolega Grbin ali se nikako ne mogu složiti sa vašom argumentacijom da ćete vi pustiti da se govori ovdje što god se želi, da se vrijeđa pripadnike drugih nacionalnosti, znači to jednostavno nije uredu i vi bi trebali reagirati i trebali bi oduzeti riječ. I nije to smiješno gospodine predsjedniče, to je ovdje postalo ja bih rekao opasno na neki način se tako izražavati u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Da, kolega Maras ja se ne smijem tome što vi govorite nego se smijem nedosljednosti pojedinih kolegica i kolega koje vrlo često vrijeđaju druge kolege i kolegice, iznose uvrede ne samo po nacionalnoj osnovi nego i po svjetonazorskoj osnovi. Smatram da je to odgovornost svakoga od vas. Imali smo nedavno, opet ću se prisjetiti ove odluke Ustavnog suda, jako je teško ponekad izbalansirati što je to sloboda govora, a što je to štićenje dostojanstva druge osobe, druge manjine, drugog naroda, druge svjetonazorske grupacije. Dakle, ja se ne slažem s onim što je kolega Zekanović govorio, ali ako ću njemu sada dati opomenu onda će tih opomena vjerojatno biti deseterostruko više nego što ih ima do sada, pa vas sve zajedno molim da budemo korektni jedni prema drugima i u ocjenama koje iznosimo vodimo računa da je Hrvatska pluralno društvo, multietničko društvo i da ovdje žive ljudi koji su različiti po različitim osnovama. Tako da se u tom jednom dijelu slažem sa vama koji ste se ovdje osjetili pogođeni, ali isto tako shvatite i moju poziciju da vrlo često na pojedine govore ne reagiram opomenom zato što pokušavam tražiti balans između te slobode govora i zaštiti digniteta drugog čovjeka koja proizlazi iz možda nepoštivanja odnosno zlouporabe slobode govora. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pridružujem se argumentaciji koju su izrekli kolega Maras i kolega Grbin, a imam određeno razumijevanje i za vaše stajalište. Međutim mislim da bi trebalo početi primjenjivati odredbe Poslovnika koje se tiču diskvalifikacije i drugih naroda i određenih skupina jer za to ide opomena s oduzimanje riječi i mislim da bi trebalo u tom slučaju početi tako. Ako to treba početi na popisu stanovništva neka počne na popisu stanovništva pa da se barem izbrojimo koliko nas ima.
Zahvaljujem. Kolega Milošević vi ste se onda javili.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Izražavam povredu Poslovnika 338. kolega Zekanović je grubo vrijeđao i omalovažavao kolegu Pupovca, cijeli Klub zastupnika nacionalnih manjina i cijelu Srpsku nacionalnu manjinu i istina to mu nije prvi put. I ako danas propustimo sa postupanjem on će s tim nastaviti.
Kolega Pupovac izvolite i vi.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnik Hrvoje srboljub Zekanović, ponovit ću dakle Hrvoje srboljub Zekanović je pokazao zbog čega Klub zastupnika nacionalnih manjina smatra da su ova dva amandmana trebala biti prihvaćena i zbog riječi koje je uputio Klub zastupnika SDSS-a ne smatra da postoje pretpostavke da može nastaviti raditi u Saboru. Opetovanje stigmatiziranje ovoga kluba i njegovih zastupnika [[Upadica Predsjednik: Zahvaljujem kolega Pupovac.]] ometanje rada će završiti time da ćemo mi izaći iz Sabora.
Zahvaljujem kolega Pupovac. Samo malo kolega Zekonović. Dakle, nije lagano u ovome trenutku povući pravi potez, ali ne samo zbog ovog izlaganja kolege Zekanovića kojeg smatram neprihvatljivim i to sam rekao nego zbog sveukupnog načina na koji se ophodite jedni prema drugima i zbog vrlo često uvredljivih izričaja koje upućujete ne samo pojedincima nego i grupama pa i političkim oponentima, pa i predstavnicima nacionalnih manjina i nije jednostavno naći pravi kriterij koji će zadovoljiti sve. Nije jednostavno. Kolega Maras vi ste jedan od onih koji sasvim sigurno pridonosite sveukupnom ozračju koje širi netoleranciju i jedan govor koji je uvijek na rubu uvredljivosti. Dakle, ja ću sada prekinuti sjednicu na 15 minuta, dobit ćete pravo govora i pozvat ću vas još jednom sve zajedno da dobro razmislite o onome što govorite i što radite i kako se to u konačnici onda preslikava na sveukupni život, kulturu razgovora koji postoji u hrvatskom društvu. Sada imamo još nekoliko povreda Poslovnika, kolega Zekanović je podnio svoju, pa kolega Maras. Izvolite. :
Dakle, ako je nekome zasmetalo što sam nazvao ovu koaliciju hrvatsko-srpskom trgovačkom koalicijom i dalje to mislim i ne mislim se radi toga ispričavati jer to je ta koalicija, ali ću samo konstatirati da s ovoga mjesta da je ovo fantastično kako se ovo lijepo nadopunjava predsjednik Sabora koji je iz HDZ-a sa kolegama iz SDP-a kojima očito i jednima i drugima smeta što sam ja to nazvao onim imenom kojim sam trebao nazvati hrvatsko-srpska ili srpsko-hrvatska trgovačka koalicija.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja ovdje moram protestirati protiv vašeg relativiziranja i vrijeđanja osobno mene. Znači moj stil, način na koji radim uspoređivati i izjednačavati sa time da mrzite i da širite netoleranciju prema drugim narodima, nacionalnostima, prema skupinama ljudi koji žive u našem društvu, kao što to vidimo svaki petak ovdje od gospodina primjerice Glasnovića ili gospodina Zekaonovića je sramotno. Znači vi ste mene osobno uvrijedili, vodite sjednice, ponašajte se poštujte Ustav i zakone to je ono što mi od vas tražimo. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Kolega Bulj vi ste tražili stanku ili isto tako? Stanku? Izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku o predloženom o glasanju o Zakonu o popisu stanovništva. Ovaj zakon pokazuje ovo glasuje u biti pokazuje kako je ova koalicija koja je nanijela štete, a indigo će biti popis stanovništva gdje ćete vidjeti što ste napravili s ovom trgovačkom koalicijom kojom sada pokušavate prebaciti na sasvim treće ljude. Tolike ste štete napravili na području RH da ćete vidjeti da su dvije trećine Hrvatske prazne, da ste iselili naše mlade ljude. A u ovome slučaju nesporazum u koaliciji u trgovačkoj koaliciji koja je nastala sasvim neprirodno i nije ono što je narod birao nego isključivo trgovačka koalicija koja je egzistirala na način kako je egzistirala na način trgovine, samovolje. U Saboru vas nisam vidio pola u ove četiri godine osim kada se glasa. Prema tome, ova koalicija trenutno apsolutno ne postoji, jedino u trgovačkim odnosima. Koalicija HDZ-a-HNS-a-SDSS-a i Bandića i ostalih je uništila hrvatskog stanovništvo. Potrali ste vanka da imamo toliko ljudi da su vaše politike dovele da je 6% BDP-a od naših ljudi koje ste iselili vanka. Pa kolike ste to štetočine napravili da to nije napravio, pa nije bilo gore ni u Domovinskom ratu tolike štete u puno težim trenucima. I sada se izvlačite kroz nekakve replike, opomene, ovo, ono, ne gospodo, vi ste krivci za stanje koje će se prikazati, vi ste krivci da, vi ste krivci jer ovo je neprirodni Sabor. Nije vas narod birao da budete u ovim koalicijama i u ovakvim trgovinama. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj isteklo je vrijeme. Dajem stanku do 13,00 sati. STANKA U 12,40 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,07 SATI]] U 13 i 15 ćemo nastaviti. STANKA U 13,10 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sada smo upravo, informirali su me kolege iz Kluba zastupnika HDZ-a da će Klub nacionalnih manjina provesti dodatne konzultacije tako da ćemo glasovati idući petak. Zahvaljujem se. Nastavit ćemo sa slobodnim govorom za 5 minuta. STANKA U 13,20 SATI. Sada idemo na Konačni prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 834. Imamo nekoliko pretpostavljam upita za stanku, prvi je kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege ja prvo pozivam ovim putem oporbu neka ne sudjeluje u ovom igrokazu, neka vidimo svi zajedno ima li Andrej Plenković…
Kolega Zekanović, što hoćete?
… dakle želim stanku na teme ovo zakona da se Hrvatski suverenisti dodatno konzultiraju o ovom zakonu, to je jasno da to tražim. Dakle, ono što nije jasno pozivam kolegice i kolege da se i oni konzultiraju u svojim klubovima odnosno da vidimo hoće li ova trgovačko, trgovačka koalicija hrvatsko-srpska opstati nakon današnjeg dana. Da vidimo kako će manjinci zapravo odraditi ovaj posao i je li pao nekakav trgovački dogovor između gospodina Plenkovića i kolege Pupovca i ostalih manjinaca. Dakle, ovu koaliciju sam nazvao mnogo puta i nazivat ću ju je uvijek hrvatsko-srpskom trgovačkom koalicijom jer to ona jeste. Ali ipak da svi znaju tko je sve u ovoj koaliciji. U ovoj koaliciji je i HNS, u ovoj koaliciji je gospođa Opačić, u ovoj koaliciji je i gospodin Saucha, dakle radi se isključivo o interesnoj koaliciji …
Samo malo kolega Zekanović, kolega Stazić [[Upadica: Zaustavite mi vrijeme, molim vas.]] molim vas da, kolegice i kolege ja vas molim da dopustite zastupniku s kojim se ne slažete da govori u zadanom vremenu od 2 minute. Nastavite kolega Zekanović, davat ću opomene ako ćete ubacivati se. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora što ste stali u moju obranu od kolege Stazića. Dakle, koliko je ova tema osjetljiva i koliko istina dira neke najbolje se vidi o tome da je na mene osobno i na moju obitelj, na moju obiteljsku kuću upravo zbog ovog razloga sviđalo se to vama gospođo Pusić i gospodine Stazić ili ne znači dogodio napad. Dakle, jedan nečuveni napad, međutim nisam čuo od nikoga u ovom saboru od niti jedne kolegice i kolege nažalost da je stao u obrani svog kolege zastupnika, dakle nisam čuo, za one koji su to rekli, evo ja, ja se unaprijed ispričavam. Dakle, uskoro će uslijedit trenutak istine, uskoro ćemo vidjeti ima li Vlada Andreja Plenkovića većinu odnosno hoće li gospodin Milorad Pupovac sa svojim društvancem dati podršku ovom zakonu kroz glasovanje protiv ili kroz glasovanje za. A vas pozivam da im ne dajemo podršku, da ne dajemo podršku ovom igrokazu.
Kolega Zekanović odobrit ću stanku uz samo jedan ispravak da sam osobno kao predsjednik sabora osudio napad na vašu kuću. To ste vjerojatno znali, vidjeli, ali ne znam zašto to prešućujete. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedavajući tražim stanku zbog konzultacija Kluba MOST-a vezano za ovaj zakon koji ste stavili na glasovanje. Moram istaknuti da će ovim popisom stanovništva pokazati se goleme posljedice loših politika vlada zadnjih godina, pokazat će se ogromno iseljavanje stanovništva, a ipak to određeni političari sada koriste za skupljanje svojih političkih bodova pa opet možemo svjedočiti prešetavanju preko Markova trga od sabora do Vlade i nazad. I sada određeni političari traže zbog tih svojih bodova na popisu stanovništva ovoga prijedloga zakona određena prava za te svoje manjine u Hrvatskoj koji ih usput rečeno nema u njihovim matičnim zemljama. I ne samo da oni traže amandmane oni najavljuju dogovorene podzakonske akte koje ćete im vi omogućiti. Oni traže nekoliko stvari, oni traže da postoji jasan kad se popisuje određeni područja tamo gdje obitavaju manjine da tamo bude i tih, popisivači tih nacionalnosti, traže više od jednog materinjeg jezika. Znate što ću vam ja reći, ja vidim licemjerje i farizejstvo, 3.2. kolega Pupovac, 3.2. Narodna skupština Republike Srbije donijela je zakon u kojem nema tih prava, nema tih prava, a …/nerazumljivo/… onda trebate u tome slijediti načelo reprociteta. I kolega Pupovac, kolega Radin ako ne vjerujete Vladi čiji ste vi partneri onda vas molim onda vi lijepo dostavite svoj popis stanovništva, dostavite svoj popis stanovništva, da ga oni ugrade. I ono što ću vam još reći, kolega Pupovac, da vam je stalo do svoje srpske manjine u RH, onda biste kolega Pupovac ...
.../Upadica predsjednik: Kolegice i kolege./...
... lobirali za prava Hrvata u ...
.../Upadica predsjednik: Kolegice i kolege./...
... u Srbiji da tamo Hrvati druge manjine uživaju prava. ....
.../Upadica predsjednik: Kolega Petrov. Vrijeme je isteklo./...
... koja vi tražite za svoju srpsku manjinu u Hrvatskoj.
Kolega Petrov, vrijeme vam je isteklo. Kolega Petrov, dobivate opomenu jer potpuno me ignorirate. Samo malo vas molim, kolegice i kolege. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, imamo još nekoliko zahtjeva za stanku. Molim vas da bez obzira na razlike da dozvoljavate drugim kolegama da govore. Ovo što činite nije korektno. Izvolite kolega Bulj.
Predsjedniče, kolegice i kolege, kolega Radin je prekršio Poslovnik iz klupe vrijeđajući bez odobrenja bilo koga Božu Petrova jer je svjestan, povrijedio je Poslovnik čl. 238., čl. 238 jer je vrijeđao, samo 238. ste vrijeđali bez, non-stop bez odobrenja predsjednika, bez davanja riječi, prema tome, vi ste ...
.../Upadica predsjednik: Kolega Bulj./...
... jedan licemjerni čovjek koji služi ...
.../Upadica predsjednik: Kolega Bulj, vrijeme je istaklo./...
... podanički vrijeđate kao što ova cila koalicija ...
.../Upadica predsjednik: Kolega Bulj./...
... funkcionira na način kao što ste donijeli ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Bulj, dobivate opomenu, molim vas da sjednete. Molim vas da sjednete. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, ja vas molim da zaštite dignitet ovog Visokog doma. Dakle, kolegice Pusić, ja nikad na bilo koju vašu izjavu u HS-u nisam reagirao iz klupe na neprimjeren način na koji to vi činite. Dali ste upravo i to sam vas čuo na svoje uši odobrenje za uvrede, rekli ste, kada je kolega Bulj upozorio da je kolega Radin bez odobrenja govorio, nitko u ovom Saboru ne može
.../Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, isteklo je vrijeme./...
... bez odobrenja govoriti ...
.../Upadica predsjednik: Kolega Grmoja isteklo je vrijeme, molim vas./...
ne, apsurdno je vaše ponašanje.
Kolega Grmoja, vrijeme je isteklo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolegice Pusić. Kolegice Pusić, samo malo, kolegice Pusić, dobivate opomenu. I molim vas da prestanete dobacivati jedni drugima. Sjednite kolega Grmoja, čuli smo. Ja vas molim da, kolegice i kolege da prestanete dobacivati iz klupa jer ne možemo raditi. Kolega Pernar, vi ste isto tako povredu Poslovnika.
Uvaženi predsjedavajući, povrijeđen je čl. 230. Sabora, tj. Poslovnika koji kaže sljedeće, nitko ne može govoriti na sjednici prije nego što zatraži i dobije riječ od predsjedatelja. Potom čl. 231. kaže da predsjedatelj daje zastupnicima riječ kako su se oni javljali za riječ. Ovdje se događa da sami pričaju od sebe, ometaju rad Sabora, vi se ne držite Poslovnika gospodine. Hvala.
Je. U redu. Dao sam opomenu. Sada je na redu kolega Pupovac, izvolite. Kolega Pupovac, vi ste. Ne. Kolega Glasnović, vi ste već imali zahtjev za stanku kolege Zekanovića. Kolega Bauk, izvolite. Ne, pardon, kolega Bačić je prije. Za stanku. Može.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku 10 minuta kako bi se još jednom na klubu konzultirali o ovom sjajnom zakonu. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a od prvog dana govorimo da je ovaj zakon u skladu sa ranijim popisima provedenim u RH i 91. i 2001. i 2011. g. i da ga mijenjamo kako bi omogućili svakom hrvatskom građaninu koji je u sustavu e-Građanin da može se popisivati u popis stanovništva kao najvažniju stratešku evidenciju u Hrvatskoj bez da mu kod kuće dolazi popisivač i provodi popis stanovništva. Prema tome, na nikakav način se ovim zakonom ničija prava u RH ne smanjuju niti povećavaju u odnosu na ranije zakone kojima je u RH proveden popis stanovništva. Prema tome, svaka objeda koja dolazi iz kluba oporbenih stranaka je neutemeljena, neprimjerena i jedino što ima namjeru pokušati posvaditi vladajuću većinu, što nažalost neće uspjeti. Kolega Zekanoviću. Čovjeku kojemu su puna usta optuživanja nekoga da postupa i vodi se isključivo trgovačkim sitnim namjerama, ustvari prikriva svoj vlastiti karakter. Vi to iz dana u dan ponavljate. Optužujete ovu vladajuću većinu koja je doprinijela stabilizaciji Hrvatske, rastu gospodarstva Hrvatske, činjenica da se u Hrvatskoj puno bolje živi danas nego prije ove Vlade, to što to vama smeta, što se vi s time ne znate nositi i ne umijete se, to je vaš problem i ja vas molim da ubuduće kad uzimate u usta HDZ to činite s respektom [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem kolega Bačić.]] jer da nema nje vi ovaj Sabor nikad ne bi [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić.]] vidjeli kao što ga nećete vidjeti [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem.]] bez nje.
Stanka će biti odobrena. Imamo dvije povrede Poslovnika. Ovako sad, ovo se sad pretvara u nešto što je klasična zlouporaba Poslovnika Sabora da se javljate za povrede Poslovnika temeljem onoga što govori jedan od zastupnika, vjerojatno pokušavajući replicirati. Ja ću sad davati opomene tako da vas upozoravam unaprijed da, vidim kuda to vodi i molim vas da pokušate biti korektni. Kolega Grmoja izvolite.
Ja, poštovani predsjedniče moram reagirati jer je kolega Bačić povrijedio uistinu čl. 238. Optužio je zastupnike za objede sve što smo rekli, iza toga stojimo. Jučer sam
Kolega Grmoja, to znadete jako dobro da nije povreda Poslovnika.
Pa niste mi dopustili da obrazložim povredu poslovnika. Hoćete mi dopustiti?
To nije povreda Poslovnika.
Povreda je Poslovnika jer je jučer Furio Radin rekao da će HDZ kroz podzakonske akte dati ova dva amandmana manjinama.
Izvolite sjesti, dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili Poslovnik. Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Pa i pod cijenu da mi date opomenu ja isto tako moram istaknuti da je povrijeđen čl. 238. na temelju objeda koje je iznio član vaše vladajuće većine, ali ja se nadam da će vam kolega Furio Radin vama kolega Bačiću oprostit jer ste ga nazvali lašcem zato što je kolega Radin jučer rekao da vam je vaš premijer predložio njemu podzakonske akte u kojima omogućuje da će oni dobiti … manjina.
Samo malo, kolega Petrov, dobivate drugu opomenu i nemate pravo govoriti. Da, dobili ste opomenu jer me niste slušali kada ste govorili 20 sekundi duže od vremena. Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer je svojim upadicama ili na drugi način kao što predviđa Poslovnik ometao drugog zastupnika u izlaganju. Ja vas pozivam da izrečete opomenu jer u suprotnom će se ovo, mislim ovo već je cirkus i lakrdija, ali onda će svima biti jasno da vi selektivno primjenjujete Poslovnik jer ste Petrovu dali opomenu, a Bačiću ne, a prekršio je Poslovnik. Hvala.
Sada ću biti selektivan pa vama neću dat opomenu. Kolega Radin izvolite, povreda Poslovnika.
238. naravno, ja nisam u nikakvoj izjavi spomenuo da mi je premijer nešto rekao jer sam ja premijera vidio danas, a prije toga sam ga vidio u Italiji dok nije bilo ni virusa, tako da jednostavno nisam mogao razgovarat uopće sa premijerom niti sam da čuo. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Dobivate opomenu sada jer ste zloupotrijebili Poslovnik.
Tako da molim vas da dajte gospodinu Petrovu da mu dajete opomenu zato što kaže neistinu.
Sada ste i vi dobili opomenu … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ne slažem se.
Javlja li se još neko za stanku? Kolega Bauk, izvolite. Kolega Glasnović ne možete dobiti repliku, to ne postoji po Poslovniku. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja mogu tražiti stanku predsjedniče Sabora.
Ne možete jer je kolega Zekanović tražio stanku. Dajte sjedite molim vas.
Tu imamo diskriminaciju na djelu, tu nema … za jugoslavene, da se … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Glasnović dobivate opomenu, molim vas sjednite. Izvolite kolega Bauk. Samo malo još se javlja sada, neću više davati povrede poslovnika jer ovo je sada cirkus. Izvolite još kolega Zekanović, izvolite. Nema više.
Dakle, povrijeđen je čl. 238. kolega Bačić ga je povrijedio, dakle radi se o sljedećem, gospodine Bačiću vama smeta što sam ja nazvao koaliciju trgovačku koalicijom hrvatsko-srpskom i nek vam smeta. Za razliku od Andreja Plenkovića moj otac je osnivao HDZ, ja ću bez HDZ prosperirati politički, a vi ne bi i nećete.
Kolega Zekanović molim vas sjednite, zloupotrijebili ste Poslovnik dobivate opomenu. Izvolite sjesti. Kolega Bauk izvolite, još jedna stanka?
Zahvaljujem kolegice i kolege i zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja u ime kluba SDP-a ne tražim stanku. Želim reći dvije rečenice bez da dobijem opomenu zbog povrede Poslovnika. Prva rečenica je da osuđujem sve one istupe koje smo imali prilike čuti, a koji su bili vrijeđanje ili omalovažavanje na nacionalnoj osnovi, a drugo, gospodine predsjedniče želim samo od vas jedno objašnjenje. Prošli put smo prekinuli glasanje o ovom zakonu, vi ste rekli da se klub manjina treba konzultirati, kako ste nas tada obavijestili molim vas da nas sada obavijestite što se promijenilo kako bi mogli vidjeti što se promijenilo i zašto je sada na glasanju i onda ćemo u tom smislu vidjeti kako dalj. Ova rasprava koju smo sada imali nije dobra ni ohrabrujuća. Dakle mislim da je uredu da parlamentarna većina nas obavijesti o svom stavu kako su razriješili svoje prijepore, mi ne želimo biti arbitar između kluba HDZ-a i kluba manjina, niti između Vlade i manjina, niti između unutar opozicije. Prema tome, zbog transparentnosti recite što se promijenilo, mi ćemo se na osnovu toga postaviti, a ovaj nacionalistički folklor nije potreban u ovoj dvorani. Zahvaljujem.
Kolega Bauk odobrit ću vam stanku, a niste tražili stanku, onda dobro onda ste me malo zbunili. Ja sam mislio da ste tražili stanku. Onda ste zloupotrijebili poslovnik pa ću vam morati dati opomenu. Kolega Pernar trebate stanku ili što? Vi ne možete dobiti stanku vi nemate klub, tako da dajem sada stanku u trajanju od 15 minuta. Nastavljamo u 12,50. STANKA U 12,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,52 SATI]] Dakle, idemo sada kolegice i kolege Konačni prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 834. Predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Klub nacionalnih manjina. Izjašnjavanje i glasovanje o amandmanima proveli smo prošli tjedan. Vlada se očitovala o amandmanima Kluba zastupnika nacionalnih manjina i sukladno objašnjenu Vlade popis stanovništva bit će proveden. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 72 za, 4 suzdržana i 24 protiv donesen Zakona o popisu stanovništava, stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021. godine.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je: - Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskoga parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, prvo čitanje, P.Z.E. br. 839; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva, g. Željka Plazonića da nam da dodatno obrazloženje. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi saborski zastupnici i zastupnice. Dakle, ovim zakonskim prijedlogom propisuju se uvjeti za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda u RH, a koji sadrže aktivnu tvar iz čl. 89. st. 2 ove Uredbe (EU) br. 528/2012., kao i obveza vođenja očevidnika u skladu sa posebnim propisima kojima su uređene kemikalije. Također, dopunjuju se odredbe koje su vezane uz ovlasti nadležne sanitarne inspekcije Državnog inspektorata u odnosu na postupanje kada se inspekcijskim nadzorom utvrdi da se ne poštuju ograničenja koja su utvrđena odobrenjem izdanim u nacionalnom postupku odobravanja kao i u slučaju uvoza biocidnih proizvoda iz trećih zemalja u odnosu na biocidne proizvode koji nisu odobreni ili odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima i profesionalnim bolestima koje uključuju i biocidne proizvode te prekršajne odredbe važećeg zakona. Nadalje, izmjenjuju se odredbe o obavijesti o biocidnom proizvodu, odredbe o popisu biocidnih proizvoda koji će se umjesto u Narodnim novinama objavljivati na mrežnim stranicama Ministarstva zdravstva uz obvezu stalnog ažuriranja popisa odnosno brisanje pojedinih proizvoda i uvođenje novih proizvoda, te odredbe o prikupljanju podataka o trovanjima, kao i profesionalnim bolestima koje uključuju biocidne proizvode. Hvala lijepo na pažnji.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku. Replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, više pitanje nego replika, naime i danas smo u medijima vidjeli preporuke koje se građanima daju, a vezano za pojavu koronavirusa i koja su to dezinfekcijska sredstva koja valja koristiti za sprječavanje tog virusa. Jeste li vi u Ministarstvu zdravstva izdali bilo kakve preporuke vezana uz, uz ponašanje građana s obzirom na vijek, vijek, životni vijek tog virusa izvan, izvan ovoga organizma i koja su to sredstva koja bi trebali koristiti da se, da se smanji rizik od i smatrate li da je takve, da je takve upute potrebno dati građanima?
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik g. Plazonić.
Što se tiče koronavirusa mi smo izdali opće mjere za eventualno sprječavanje, međutim mi do sada u RH nismo registrirali niti jedan slučaj oboljevanja izazvan koronavirusom, pa onda u tom kontekstu nisu nam ni potrebna takva striktna dezinficijska sredstva ili takva striktno zaštita od eventualnih infekcija jel jednostavno kod nas toga virusa na sreću nema.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom državnom tajniku. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Vlatko Kopić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovani g. državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Evo, kao što smo čuli pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EU koja je na osnovu Europskog parlamenta i vijeća donesena, a u vezi je sa stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda. Da bismo dobro razumjeli cijeli ovaj prijedlog zakona nužno je poznavati što su to u biti biocidni proizvodi. To su tvari i smjese priređene u obliku u kojem se isporučuju korisniku koji se sastoji, sadrži ili proizvodi jednu ili više aktivnih tvari i čija je namjena uništiti, odvratiti, učiniti bezopasnima, spriječiti djelovanje odnosno nadzirati bilo koji štetni organizam na bilo koji način osim čisto fizičkim ili mehaničkim djelovanjem. To su tvari i smjese dobivene od tvari ili smjesa koje same ne potpadaju pod ovo prethodno rečeno i čija je namjena uništiti, odvratiti, učiniti bezopasnima, spriječiti djelovanje odnosno nadzirati bilo koji štetni organizam na bilo koji način osim kao što rekoh čisto fizičkim ili mehaničkim djelovanjem. Biocidni proizvod može se stavljati na raspolaganje na tržište i koristiti u RH samo ako je odobren sukladno Uredbi EU br. 528/2012 ako sadrži odobrenu aktivnu tvar odnosno ukoliko je sukladan Zakonu o biocidnim pripravcima ako sadrži tu aktivu tvar. Koje su to vrste biocidnih proizvoda? To su dezinfekcijska sredstva, sredstva za zaštitu odnosno za sprječavanje mikroba ili algi, sredstva za zaštitu od nametnika, te ostali biocidni proizvodi koji mogu biti sredstva za suzbijanje odrastanja, obrastanja brodova, te opreme za aqua kulturu ili druge strukture u vodi. Naposljetku, tu se ubrajaju i tekućine za balzamiranje i prepariranje. Kada se govori o biocidima, pravi se razlika između biocidne aktivne supstance i biocidnog proizvoda. Biocidne aktivne supstance su uglavnom kemijski spojevi, ali mogu biti i mikroorganizmi kao što su recimo npr. bakterije. Biocidni proizvodi sadrže jedan ili mogu i više biocidnih djelovanja aktivne supstance i mogu sadržavati i druge neaktivne zajedničke dodatke koji osiguravaju efikasnost kao i željeni PhD, Ph odnosno viskoznost, boju, miris, finalnog samog proizvoda. Biocidni proizvodi su dostupni na tržištu za potrebe profesionalnih, ali isto tako i neprofesionalnih potrošača. Ovakav proizvod je kombinacija aktivne supstance i uređaja koji osigurava namjensku biocidnu aktivnost, a drugi primjer ovakvih proizvoda koji su na raspolaganju potrošačima su proizvodi natopljeni samim biocidom kao što su odjeća i rukavice natopljene insekticidima, zatim recimo čarape natopljene antibakterijskim supstancijama i slično. Biocidi se koriste i u komunalnoj higijeni, dezinfekcija, dezinsekcija, deratizacija, za održavanje osobne higijene, za zaštitu materijala, recimo zaštita zidova kuća od gljivica i drugih nametnika, zatim brodova od lupara ili algi, drva od različitih nametnika, ali i na mnogim drugim mjestima npr. za uništavanje štetnih riba i ptica. Najčešće se koriste u medicini, poljoprivredi, šumarstvu i industriji. Ove tvari i ovi proizvodi se upotrebljavaju kao i agensi protiv obrastanja, za dezinfekciju pod drugim okolnostima kao što su npr. koristi se u situacijama kao kratkotrajni industrijski biocidi u tretmanu vode, ali isto tako i kao sredstvo za dezinfekciju u bazenima. Mnoge ovakve tvari su u biti i sintetski proizvodi, ali postoje i oni koji se prirodno javljaju i klasificiraju kao prirodni biocidi, izvedeni su iz bakterija ili biljaka, takvi biocidi mogu biti pesticidi i antimikrobiotici. Zakon o provedbi Uredbe EU broj 528 iz 2012. godine Europskog parlamenta i vijeća odredilo je da Ministarstvo zdravstva kao tijelo nadležno za provedbu te uredbe i stavljaju na raspolaganje na tržištu i uporabu upravo ovih biocidnih proizvoda. Inspekcijski nadzor nad provedbom uredbe ove 58 iz 2012. iz zakona obavlja upravo sanitarna inspekcija Državnog inspektorata sukladno propisima koji su uređeni i djelokrug i ovlasti sanitarne inspekcije te nadzor nad kemikalijama. Ovom Uredbom EU propisano je da države članice mogu nastaviti svoju trenutnu praksu za stavljanje određenog biocidnog proizvoda na raspolaganje tržištu najkasnije 2 godine od odobrenja posljednje aktivne tvari na tom proizvodu s time da država svojim nacionalnim propisima može odobriti da se stavljaju isključivo proizvodi koji su sukladni Uredbi Europske zajednice 1451 iz 2007. godine. Ovaj zakon je potrebno nadopuniti u dijelu koji se odnosi na ovlasti nadležne sanitarne inspekcije Državnog inspektorata u odnosu na postupanje kada se utvrdi da se poštuju ograničenja koja su utvrđena odobrenim, odobrenjima izdanim u nacionalnom postupku odobravanja. Također ovim zakonom se mijenja odredba o obavijestima te se uvode klasifikacijske oznake odobrenja na samoj obavijesti o proizvodu. Kako bi se pojasnile važeće odredbe pravnih i fizičkih osoba koje prijavljuju djelatnost poput proizvodnje, uvoza tj. unosa biocidnih proizvoda posebnim prijedlogom se propisuje vođenje očevidnika u skladu sa posebnim propisom kojim su uređene kemikalije. Također ovim prijedlogom zakona dopunjava se odredba o prikupljanju podataka, o trovanjima i bolestima koje uključuju biocidne proizvode te se propisuje da centar za kontrolu trovana Instituta za medicinska istraživanja šalje prikupljene podatke u HZJZ, a ono ih dostavlja Ministarstvu zdravstva RH. Zbog svega ovoga navedenoga Klub zastupnika HDZ-a će podržati daljnju proceduru ovoga zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku poštovanom gospodinu Željku Plazoniću i njegovom suradniku na obrazloženju prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU broj 528/2012 Europskog parlamenta i vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, prvo čitanje, P.Z.E. broj 839. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EU broj 528/2012 Europskog parlamenta i vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 104 za i 3 suzdržana donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, to je: - Prijedlog Zakona o strancima, prvo čitanje, P.Z.E. broj 840 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog državnog tajnika u MUP-u gospodina Žarka Katića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite državni tajniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici, područje ulaska, boravka i rada stranaca u RH regulirano je trenutno važećim Zakonom o strancima koji je stupio na snagu 1. siječnja 2012. godine. Zakon je od tada noveliran ukupno 3 puta. Prije svega radi usklađivanja s pravnom stečevinom EU koja se odnosi na rad sezonskih radnika, ulazak i boravak državljana trećih zemalja koji se premještaju unutar društva u svrhu istraživanja, studiranja, osposobljavanja, volonterstva, razmjene učenika i obrazovnih projekata. Inače, prijedlog zakona usklađen s ukupno 23 direktive, preporuke, odluke i rezolucije europske pravne stečevine te osigurava provedbu 8 uredbi EU. Dakle, riječ je o velikom broju odredaba u prijedlogu zakona koje su se usklađivale sa pravnom stečevinom EU ili su potrebne radi provedbe uredbi EU. Ovim prijedlogom zakona dakle nije bilo usklađivanja sa novim direktivama niti takvu obvezu imamo u skoro vrijeme. Inače ovaj prijedlog zakona sadrži odredbe vezane za ulazak stranaca koji su državljani trećih zemalja, vize, reguliranje radno-pravnog statusa, odredbe vezane za spajanje obitelji, srednjoškolsko obrazovanje i studiranje, istraživanje, odobravanje boravka tzv. EU plave karte visokokvalificiranim državljanima trećih zemalja, dugotrajno boravište i stalni boravak te reguliranje statusa državljana trećih zemalja koji imaju odobreno dugotrajno boravište u drugim državama članica europskog gospodarskog prostora. Dakle, i sada važeći zakon, a i prijedlog ovoga zakona koji je pred vama odnosit će se isključivo na državljane tzv. trećih zemalja jer je prošle godine donijet i 18. srpnja 2019. godine stupio na snagu Zakon o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji tako da se na državljane tih zemalja prijedlog zakona koji se nalazi pred vama ne odnosi. Najvažnija novina u ovom prijedlogu zakona u odnosu na važeći zakon je propisivanje novog modela zapošljavanja stranaca. Temeljem ovoga zakona Vlada RH više neće donositi odluku o utvrđivanju godišnje kvote za zapošljavanje stranaca, kao što je to radila u proteklih 15-tak godina od kad je ovaj model na snazi, već će poslodavci biti u obvezi prije donošenja, prije podnošenja zahtjeva za izdavanje dozvole za boravak i rad prethodno zatražiti od HZZ provedbu testa tržišta rada. Ako se tom, tim testom tržišta rada utvrdi da nema nezaposlenih osoba u RH koje ispunjavaju zahtjeve poslodavaca, HZZ izdat će pozitivno mišljenje za zapošljavanje stranaca. Tek nakon toga poslodavci mogu podnijeti zahtjev policijskim upravama ili postajama MUP-a za izdavanje dozvole za boravak i rad. Prijedlog zakona propisuje i iznimke od provedbe testa tržišta rada vezano uz deficitarna zanimanja, primjerice, tesari, zidari, konobari, mesari i druga zanimanja koja su se pokazala ovih godina kao deficitarna i za rješavanje izdavanja dozvola za ova zanimanja, propisan je rok od 15 dana. Jednako tako, iznimka je i u slučaju sezonskog rada do 90 dana kada je propisan rok za izdavanje dozvola za boravak i rad u roku 10 dana. Te, ti sezonski poslovi tiču se turizma, ugostiteljstva, poljoprivrede. Ovim prijedlogom zakona propisane su ujedno i odredbe u kojim slučajevima policijske uprave, odnosno policijske postaje mogu izdavati dozvole za boravak i rad i bez mišljenja HZZ-a. Tu se radi o državljanima trećih zemalja koji i po važećem zakonu mogu dobiti dozvolu za boravak i rad izvan godišnje kvote. To su primjerice, ključno osoblje trgovačkih društava, investitori, visokokvalificirani radnici koji dobivaju tzv. plavu kartu, osobe koje dolaze sukladno internom transferu unutar društava, znači trgovačkih društava, pružateljima usluga za provedbu međunarodnih ugovora ili sporazuma koja je zaključila RH i sl. Osobito kod novog modela zapošljavanja, kao i obzirom na iskustvo u provedbi važećeg zakona, propisana je veća povezanost državnih tijela i institucija koja donose, koje sudjeluju u donošenju odluka o zapošljavanju stranaca. Dakle kad, riječ je o policijskim uprava i postajama, poreznoj upravi, zavodima za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, inspekcijskim tijelima, itd., dakle svako u dijelu provedbe kontrole kao i zaštite radnika i njihovih prava. Sukladno Uredbi EU od 25. ožujka 2010. g. o izmijeni Konvencije o provedbi Šengenskog sporazuma uvodi se i novi institut dugotrajne vize, tzv. vize tipa D, u slučaju da je državljanin u trećoj zemlji odobren privremeni boravak u jednu od svrha predviđenih ovim zakonom, kao što su rad, spajanje obitelji, studiranje, znanstveno istraživanje, srednjoškolsko obrazovanje i sl., odnosno ako mu je izdana dozvola za boravak i rad, a za ulazak u RH mu je potrebna viza. Naime, u slučajevima kad je se odobri viza, radna dozvola, a podsjetit ću da je broj izdanih radnih dozvola u zadnjih nekoliko godina jako porastao, tako da, recimo 2015. je bilo, 2016. je bilo 1 500 dozvola, '17. je bilo 9 tisuća, a '18. 32 446 izdanih radnih dozvola, da bi u prošloj godini broj izdanih dozvola dosegao 73 060. Dakle, više od 73 tisuće. Među strancima koji dolaze raditi u Hrvatsku, nisu više samo državljani susjednih zemalja i državljani zemalja za koje, koji za ulazak u RH ne trebaju vizu, nego su i državljani mnogih zemalja koji trebaju vizu za ulazak u RH. Pri tome, nakon što se izdana radna dozvola, čekanje na vize je, dosad bilo prilično dugo, mjesec, mjesec i pol dana, a skopčano sa troškovima za poslodavca, a često su se pojavljivali određeni problemi da zbog nepostojanja vize tipa D, da radnik koji dolazi u Hrvatsku, npr. da je bio vraćen sa zračne luke i nije mogao doći u Hrvatsku jer se sumnjalo na ili trgovanje ljudima ili dolazak u RH radi daljnjih migracija u države EU. S ovom vizom ti problemi će se znatno smanjiti, ja bih rekao i riješiti. Kad sam govorio o broju radnih dozvola i različitim državljanima različitih zemalja koji ih dobivaju, evo, zanimljiva je činjenica da je prošle godine, među ovih 73 tisuće radnih dozvola, nalaze se državljani 95 država. Dakle, prošle godine u Hrvatsku je došlo raditi državljana iz 95 zemalja svijeta. I dalje prednjače državljani nama susjednih zemalja, kao što su BiH, sa nešto više od 31 tisuću radnih dozvola, Srbija sa preko 14,5 tisuća radnih dozvola, onda države u neposrednom okruženju, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Albanija, zatim Ukrajina, ali, preko 1000 dozvola već su dobili državljani pojedinih zemalja kao što je Nepal, Indija ili Kina. Osim dakle značajnijih novina kad je u pitanju rad, istakao bih i novinu koja se tiče, propisivanje povoljnijih uvjeta za reguliranje privremenog i stalnog boravka za pripadnike hrvatskog naroda sa stranim državljanstvom ili bez državljanstva, a koji imaju potvrdu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH da, dakle da su stekli status Hrvata izvan RH. Osobe kojima Središnji državni ured za Hrvate utvrdi status Hrvata bez hrvatskog državljanstva u postupku odobrenja privremenog ili stalnog boravka u svom zahtjevu mora priložiti samo putnu ispravu, a nisu dužni dokazivati sredstva za uzdržavanje i zdravstveno osiguranje. Isto tako i u postupku odobrenja stalnog boravka osim dakle ovih navedenih uvjeta, nisu dužni dokazivati i poznavanje hrvatskoga jezika i latiničnog pisma. Jednako tako pod povoljnijim uvjetima stalni boravak mogu steći i članovi obitelji hrvatskog državljanina, dakle pod povoljnijim uvjetima nego što je to bilo po važećem zakonu. U prijedlogu zakona vezano za postupanje prema nezakonitim migrantima nije bilo većih izmjena u odnosu na važeći tekst zakona. Novost u ovom zakonu je također da se protiv svih rješenja policijskih uprava odnosno policijskih postaja više nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor, to je naime stav Ministarstva uprave koje je nadležno tijelo za provedbu Zakona o općem upravnom postupku i temeljem njihovog mišljenja u zakon je implementiran ovakav, ovakva odredba. Na dan 31. prosinca 2018.g., '19.-te godine u RH je 62474 stranca, od toga 51115 je imalo privremeni boravak, a 11350 stalni boravak. Stupanje na snagu ovog zakona predviđa se 1. siječnja 2021.g. iz razloga što je već za ovu godinu donijeta odluka o utvrđivanju kvote radnih dozvola i dakle, ovaj sustav će funkcionirati još ovu godinu, a onda svim tijelima koja se trebaju pripremiti za novi model zapošljavanja stranaca, ostavljeno je rok da nakon stupanja na, zakona na snagu koji se nadamo da će bit do sredine ove godine, da se pripreme za provedbu novog modela i na taj način omogućavanje da hrvatski poslodavci mogu dobiti lakše zaposlenike kad na hrvatskom tržištu rada nema dovoljno kvalificiranih radnika onda će to biti stranci. Hvala vam najljepša na vašoj pozornosti.
Zahvaljujem. Replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, obzirom na novi model koji je vezan uz strance koji će se zapošljavati i obzirom na to da se treba tražiti mišljenje nadležnog zavoda za zapošljavanje o tome da li ima na zavodu određenih djelatnika koji to mogu biti, mene zanima da li ste vi kad ste radili ovaj zakon, radili neku simulaciju koliko to otprilike dana traje? Zašto vas to pitam? Iz jednostavnog razloga što mi moramo omogućiti da poslodavci relativno brzo riješe svoj problem vezan uz radnu snagu. Vi i, kao i ja dobro znamo da ima često slučajeva da neke koji su se javili kod jednog poslodavci, javili su se kod drugog, javili su se i negdje u nekoj drugoj zemlji i dok ovi rješavaju te papire za pojedinog djelatnika, ovaj je već dobio posao negdje drugdje, pa me zanima da li je bila nekakva simulacija koliko bi dana trajalo od podnošenja zahtjeva, prikupljanje i mišljenje zavoda i rješavanje svega na MUP-u? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Poštovana gđo. zastupnice, vaša početna premisa je točna, velika je fluktuacija radnika, dakle oni dolaze, traže posao i u RH i u drugim zemljama članicama EU i onda gdje dobiju prije posao ili gdje im se čini da je povoljnije odlaze tamo, tako da se nerijetko događa da već odobrena radna dozvola propada i da poslodavac mora tražit novog radnika. Mi smo ovaj model jako dobro iskomunicirali sa svim socijalnim partnerima, sa više sastanaka smo bili sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, HGK-om, HOK-om, tako da oni su se suglasili sa ovim modelom i odredbama. Najveći, mi procjenjujemo da će najveći broj radnih dozvola biti izdan za deficitarna zanimanja što je i logično, dakle u roku od 15 dana. Dio, značajan dio bit će izdan za sezoncima u roku od 10 dana, a za ona ostala zanimanja naša procjena je da će postupci trajati do 30 dana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, loše politike i gubljenje radnog potencijala u iseljavanju Hrvata radno sposobnih u treće države doveli smo se da uvozimo radnu snagu. Kao što ste rekli, povećanje je značajno, radi se o tisućama posto povećanja, što znači da sada više nemamo čak ni kvote, mi smo došli na 100 000 ljudi sada koje godišnje uvozimo kao radnu snagu. I sad smo došli kud koji mili moji, sada nema nikakvih granica, sad može doć ko oće, kako oće i šta oće raditi, zbog toga smo izgubili radni potencijal od hrvatskih građana koji su otišli u treće zemlje i to je ono loše. Evo samo primjera nas ovdje proglašava, ne znam šta da smo u nacionalnim, … [[Govornik se ne razumije]] imao sve, fašisti ko zna šta nismo, međutim je činjenica evo da iz Srbiji je prošle godine do 8. mjeseca je došlo 11 000 stanovnika, 11 000 ljudi iz Srbije, a 20 i, i, i, 20 iz BiH [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj]] državljana BiH. Hvala lijepo.
Odgovor državni tajnik izvolite.
Zakon o strancima svakako je jedan okvir za rješavanje i nestabilnosti na hrvatskom tržištu rada. Dakle, to je jedan okvir gdje država može svojim zakonima i drugim aktima urediti to područje, dopustiti dolazak određenim, prije svega deficitarnim zanimanjima radnika, zatim onima koji mogu dati nekakav, nekakvu dodanu vrijednost, dakle stručnjacima visokokvalificiranim osobama, ali isto tako u ovom zakonu smo ugradili jednu odredbu u Članku 57. gdje Vlada može na prijedlog određenih tijela nadležnih za gospodarstvo, demografiju ili rad donijeti i odluke o i kriterije o dolasku većeg broja radnika ali drugog stanovništva dakle može donijeti odluku o useljavanju državljana trećih zemalja u RH ukoliko se to pokaže potrebnim na bilo kom području značajnim za gospodarski razvitak. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče, dakle intencija ovog zakonskog prijedloga mi je jasna i vi ste sad spomenuli u replici da ste razgovarali sa svim relevantnim dionicima vezano za zapošljavanje stranaca u RH. Međutim, ono što ne možemo iz ovog zakonskog prijedloga iščitati, a tek će se kasnije to pokazati, možda za koju godinu koje će posljedice ovakve mjere imati. Vidimo da se sindikati tome opiru, da su iznijeli svoje prijedloge, primjedbe vezano za ovaj dopuštanje zapošljavanja stranaca bez kvota i u tom smislu oni imaju pravo jer unatoč tome što HZZ će provjeriti tržište on ima i drugu ulogu, a to su prekvalifikacije dugo nezapošljivih osoba, njihovo vraćanje na tržište rada i tu se sad zanemaruje ta činjenica, a s druge strane je bitna jako cijena radi i konkurentnost. Uvozom, dolaskom strane radne snage zapravo mi ostajemo u status quo, ne povećava se cijena rada ni konkurentnost poduzeća.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče upravo uključivanjem HZZ-a koji je nadležan za evaluaciju tržišta rada u RH izbjeći će se ova situacija da se nekom administrativnom odlukom uveze određeni broj radnika u RH. Dakle, svaka pojedinačna, pojedinačno zapošljavanje ovisit će o procjeni odnosno testu tržišta rada koji provodi HZZ, a on kao što znamo ne samo da posreduje u zapošljavanju nego on jednako tako vrši edukaciju, osposobljavanje radnika koji su ostali bez posla ili dugotrajno nezaposlenih osoba za nove vještine da budu konkurentni na hrvatskom tržištu rada. Tako da svakako Vlada treba voditi računa da poslodavci ne posegnu za jeftinijom radnom snagom nauštrb domaće radne snage, ukoliko je ima, ali ako je nema onda se ne može dopustiti da hrvatski poslodavac nema radnu snagu kad mu je ona potrebna.
Zahvaljujem državnom tajniku. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite.
Državni tajniče kazali ste kako je u 2018. izdato 32.000 dozvola za boravak i rad, u 2019. 73.000. Hoće li odustajanje od godišnje kvote koju je određivala Vlada i prelazak na novi model suradnja poslodavaca i HZZ dati realniju sliku potreba tržišta rada u RH odnosno hoće li novi određeni rokovi 45 dana, 15 dana i 10 dana pomoći efikasnijem rješavanju pitanja potreba hrvatskog tržišta rada.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik.
Vlada vjeruje da će ovaj model, a to je u pitanju određenih simulacija i dokazivo postojeći da hrvatski poslodavci lakše i brže dobiju potrebne radnike, ako potrebe za radnicima ne mogu namiriti sa hrvatskoga tržišta rada. Među svim ovim izdanim dozvolama u proteklim godinama nekoliko područja rada, dakle nekoliko djelatnosti i nekoliko zanimanja iskače. Ta će zanimanja po svemu sudeći biti Upravnog vijeća HZZ određena kao deficitarna i dakle ići će po skraćenoj proceduri, neće se morati provoditi test tržišta rada. Dakle, ponovit ću tesari, armirači, zidari, konobari, kuhari i sl. Znamo da su neke djelatnosti u Hrvatskoj sezonalnog karaktera nažalost ja bih rekao, ali dakle i za njih neće trebati provesti dugotrajan postupak, a za sva ona druga zanimanja koja su potrebna provodit će se interes tržišta rada i donijeti konačna odluka.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče, pozdravljamo naravno donošenje ovog zakona međutim činjenica je da ste ga predložili da stupi na snagu početkom slijedeće godine, nije dobra. Već sada vlada potpuni kaos na tržištu radne snage, potrebe za radnom snagom koje nema u Hrvatskoj su ogromne, a situacija koju ste napravili sa prethodnim zakonom odnosno zakonom koji je sad na snazi i sa pravilnicima koji su na snazi u našim policijskim upravama su prilično kaotične situacije vezano uz manje i srednje poduzetnike koji moraju prijaviti radnu snagu koja dolazi izvan RH. Ne znam da li jednostavno nećete da vidite ili ne vidite kako ta procedura kreće po našim ispostavama policijskim u županijama, definitivno smatramo da se poduzetnicima samo otežava, a ne olakšava posao [[Upadica: Zahvaljujem.]] i da je već trebalo ovakav zakon donijeti, a ne ga još prolongirati za slijedeću godinu.
Zahvaljujem kolegici Đurić. Državni tajnik izvolite odgovor.
Poštovana gospođo zastupnice osim donošenja zakona i podzakonskih akata naravno da treba se pripremiti za svake promjene zakona i provesti određene organizacijske, tehničke i kadrovske poboljšice. U tom smislu smo u stalnom razgovoru sa našim policijskim upravama i postajama, da to nije tako ne bi bilo moguće sa 3.000 prije 3 godine, 9.000 prije 2 godine odnosno prošle godine, pretprošle godine 32 sad 72.000 dozvola uopće izdati. Dakle, tako velike brojke se istim ili manjem brojem ljudi nažalost ne bi to bilo moguće da se nismo dobro organizirali, ali svako čekanje, svako prekoračenje roka naravno da nije dobro i mi nastojimo da toga bude što manje. Ja sam uvjeren da ćemo sa ovim rješenjima za 80, 90% slučajeva biti brži i efikasniji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite kolegice. Koji odbor? Matični odbori nisu, ali dobro, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Odbor za ravnopravnost spolova na 35. sjednici održanoj 19. veljače 2020. godine dakle danas raspravljao je o Prijedlogu zakona o strancima P.Z.E. 840 koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 6. veljače 2020. godine. Odbor je navedeni prijedlog zakona raspravio sukladno članku 179. Poslovnika Hrvatskog sabora kao zainteresirano radno tijelo. Predstavnik predlagatelja uvodno je iznio razloge za podnošenje prijedloga zakona, ovim prijedlogom zakona na jasniji se način propisuju odredbe vezane za ulazak, boravak i rad stranaca. Kao najvažnija novina u odnosu na važeći zakon je propisivanje novog modela reguliranja zapošljavanja stranica. Prijedlogom zakona propisano je da se u postupku donošenja zahtjeva za izdavanje dozvola za boravak i rad prilaže pozitivno mišljenje HZZ-a budući da Vlada RH više neće propisivat godišnju kvotu dozvola za zapošljavanje stranca. U raspravi koja je uslijedila ukazano je na potrebu usklađivanja svih pa i ovog zakona sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola i Zakonom o suzbijanju diskriminacije. U tom smislu istaknuto je kako treba uvažiti da životno partnerstvo predstavlja oblik obiteljske zajednice, a čime svjedoči odluka Ustavnog suda od 7. veljače 2020. godine kojom je utvrđeno da odredbe iz kojih se izostavlja određena društvena skupina proizvode generalne diskriminatorne učinke prema istospolno orijentiranim osobama koje žive u životnim i neformalnim životnim partnerstvima što je ustavnopravno neprihvatljivo. Nakon provedene rasprave članovi i članice odbora odlučili su se s pet glasova za, dva suzdržana glasa predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka, da se prihvaća Prijedlog zakona o strancima, a da će se sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi uputiti predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga zakona. Evo s nadom da ćete do drugog čitanja uskladiti navedeni zakon sa nekim organskim zakonima koje je donio Hrvatski sabor i da ćemo izbjeći kao što je to bilo prije dvije godine slučaju upravo u djelokrugu rada ovog djelovanja ovog Zakona o strancima gdje smo izgubili presudu na Europskom sudu za ljudska prava jer smo određenoj grupaciji odnosno pripadnici grupacije onemogućili boravak, rad i uspostavljanje životnog partnerstva u RH u nadi da ćete uvažiti naše prijedloge do drugog čitanja ovo je bilo mišljenje odbora. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče. Pred nama je evo četvrta izmjena i dopuna Zakona o strancima nakon stupanja na snagu 1. siječnja 2012. godine. Ovoga puta kao i u većini ranijih slučajeva osnovna svrha je bila usklađivanje zakona sa direktivama, preporukama, odlukama i rezolucijama Europskog parlamenta odnosno prihvaćanjem europske pravne stečevine. Međutim, uvijek smo do sada kao i ovoga puta u izmjene i dopune ugrađivali i inovacije temeljem specifičnih potreba RH. Tako smo prilikom usvajanja izmjena i dopuna zakona 2018. između ostalog ugradili amandman na prijedlog odbora kojim predsjedam Odbora za Hrvate izvan RH na osnovu kojega osobe koje imaju utvrđen status Hrvata bez hrvatskog državljanstva ne smatraju se strancima u smislu ovoga zakona te ostvaruju status i prava sukladno posebnom propisu o odnosima RH s Hrvatima izvan RH. Time smo dakle ovaj zakon doveli u suglasje sa Zakonom o odnosima RH sa Zakonom s Hrvatima izvan RH, tako se i ovim prijedlogom zakona na jasniji način propisuju odredbe vezane za ulazak, boravak i rad stranaca u RH. Ujedno predložene su odredbe koje za razliku od važećeg Zakona o strancima na drugačiji način reguliraju i njihovo zapošljavanje u RH. Najveća razlika ovog prijedloga zakona u odnosu na važeći zakon je propisivanje novog modela zapošljavanja stranca jer se ovim prijedlogom propisuje da Vlada RH više ne donosi odluku o utvrđivanju godišnje kvote dozvola za zapošljavanje stranca već su poslodavci u obvezi prije podnošenja zahtjeva za dozvolu prethodnu zatražiti mišljenje HZZ-a odnosno provedbu testa tržišta rada. Ako se utvrdi pak da nema nezaposlenih osoba u RH koji ispunjavaju zahtjeve poslodavaca, HZZ tek tada će izdati pozitivno mišljenje na zapošljavanje stranca. Tek nakon toga onda poslodavci mogu podnijeti zahtjev za izdavanje dozvola za boravak i rad u policijskim upravama odnosno postajama. Propisano je također da se navedeni postupak pred nadležnim tijelima do izdavanja dozvole mora završiti u roku od 45 dana. Naravno da tu postoje određene iznimke od provedbe testa tržišta vezano za određena deficitarna zanimanja za kojima treba hitno potreba zapošljavanja kao što su primjerice tesari, zidari, konobari, mesari itd. kada se taj rok propisuje na 15 dana, a u slučaju sezonskog rada berba itd. taj rok je propisan na 10 dana o čemu nas je izvijestio i uvaženi državni tajnik. Nadalje, ovim prijedlogom Zakona o strancima uredit će se i propisivanje dugotrajne vize kao odobrenja za boravak na području RH koji je dulji od 90 dana u bilo kojem razdoblju do 180 dana. Precizirane su onda i propisane odredbe u dijelu odobravanja privremenog boravka u humanitarne svrhe, tu je također i odredba koja se tiče povoljnijeg stjecanja stalnog boravka za članove obitelji hrvatskog državljanina na način da ne treba ispunjavati uvjet od 5.g. zakonitog boravka, te ne treba i dokazivati i sredstva za uzdržavanje, niti polagati ispit iz poznavanja hrvatskog jezika i latiničnog pisma. Na taj način se udovoljava prijedlozima naših državljana koji su u bračnoj zajednici s osobama stranog državljanstva. Na istom tragu je i povoljnije stjecanje stalnog boravka za pripadnike hrvatskog naroda, te ne trebaju dokazivati sredstva za uzdržavanje, niti polagati ispit iz poznavanje hrvatskog jezika i latiničkog pisma itd. o čemu nas je dakle, također izvješćivao, izvijestio, dakle uvaženi državni tajnik. Donošenjem predloženog zakona propisuju se i povoljnije odredbe za stjecanje stalnog boravka u RH za članove obitelji hrvatskog državljanina, pripadnika hrvatskog naroda koji imaju stalno državljanstvo i time je, dakle učinjen značajan korak ovim zakonom u operacionalizaciji amandmana kojima su pripadnici hrvatskog naroda bez državljanstva ili stranim državljanstvom ne smatraju strancima temeljem, dakle ovoga zakona. Također se propisuju kategorije poslova za koje MUP putem nadležne policijske uprave odnosno postaje izdaje dozvolu za boravak i rad bez mišljenja HZZ-a. Dakle, radi se o državljanima trećih zemalja koji i po važećem zakonu mogu dobiti dozvolu za boravak i rad izvan godišnje kvote. Primjerice, ključnom osoblju trgovačkih društava, obrtnicima, investitorima, visokokvalificiranim radnicima, EU plava karta, osobama koje dolaze sukladno internom transferu unutar društva, pružateljima usluga za provođenje međunarodnih ugovora ili sporazuma koje je zaključila RH itd. Ova odredba bi trebala dodatno ohrabriti strane investitore za investiranje u RH, prema tome ovaj zakon, dakle ima jednu još širu, dakle razvojnu dimenziju. Priprema ovoga prijedloga zakona je pratila vrlo živa i sadržajna rasprava pri čemu i predlagatelj, ali i mi ovdje zastupnici posebnu pozornost trebamo obratiti na prijedloge sindikata, ali i poduzetnika, posebice u deficitarnim granama kao što su građevinarstvo, turizam ili određene grane poljoprivredne, posebice u periodima berbe. Tako Savez samostalnih sindikata Hrvatske brine da bi liberalizacija zapošljavanja stranaca mogla ići na štetu nezaposlenih hrvatskih građana na zavodima za zapošljavanje s obzirom da Vlada više ne propisuje kvote. Važno je da je predlagatelj ovu zabrinutost primio na znanje uz obrazloženje kako predloženi koncept zapošljavanja stranaca jamči prioritetnu zaštitu domaće radne snage i poslodavac ne može dobiti pozitivno mišljenje HZZ-a ako je test tržišta rada pokazao da u evidenciji ima raspoložive odgovarajuće radne snage za koju se mora provesti postupak posredovanja. Naravno, i mi zastupnici ovu zabrinutost trebamo primiti na znanje, pa ako se nađu i bolja rješenja predlagati ih. Sasvim drugačiji vid zabrinutosti iskazala je Hrvatska udruga turizma koji podržavaju napuštanje dosadašnjeg kvotnog modela. Kao ključni problem predloženog novog modela smatraju kako je dalje, i dalje zahtjevna i dugotrajna procedura i postavljanje novih ograničenja, te dodatnih, pa i opetovanih uvjeta poslodavcima, a mnogi od predviđenih uvjeta su prema njima, dakle nesvrsishodni i nepotrebni, te ne postoji način kako se isti mogu provjeriti. Međutim, i ovdje predlagatelj pojašnjava da temeljem procijene stanja na tržištu rada predviđeno je donošenje odluke o deficitarnim zanimanjima za koja neće biti potrebno provesti test tržišta rada, što je u zakonu jasno, dakle i napisano, a što će znatno olakšati i ubrzati proceduru zapošljavanja stranaca. Međutim, također treba znati i treba se složiti s tim da uvjete mora ispunjavati poslodavac za zapošljavanje stranaca koji predstavljaju minimalnu garanciju urednog poslovanja poslodavaca u RH i djelotvorne zaštite, dakle domaće radne snage na zavodima za zapošljavanje. Na kraju, kolegice i kolege zastupnici temeljem svega što smo čuli od predlagatelja, što smo pročitali u zakonu, pa evo i temeljem ove moje rasprave, Klub HDZ-a podržava donošenje ovoga zakona u prvom čitanju i očekuje da ćemo u raspravi do konačnog prijedloga doći do najboljih rješenja u interesu i građana i poduzetnika, a sve skupa usklađeno sa pravnom stečevinom EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Pred nama je u prvom čitanju prijedlog Zakona o strancima. Bazičan zakon je iz 2011.g. koji je mijenjan nekoliko puta, zadnja izmjena je bila i u ovom sazivu ovog sabora, dakle 2018. i mi cijenimo da je uvijek dobro da kad ima toliko izmjena i da bi nekako bili operativniji, vi ste se odlučili za novi zakon što je nekako nomotehnički čišće i jednostavno i sve ostalo. Kao što je uvodno i državni tajnik rekao, osnovni razlog zašto se ide u novi zakon i zašto je uopće imamo to u raspravi je vezano uz ulazak u boravak i rad stranaca u RH. Mi u Klubu GLAS-a ćemo podržati i podržavamo ovo u prvom čitanju, bit će sigurno nekih tema koje ćemo otvoriti, pa će se do drugog čitanja moći to ispraviti odnosno uskladiti. Jedino nekako iskazujemo našu zabrinutost, voljeli bih da do drugog čitanja dođe relativno brzo i da zakon ne čekamo, da to bude 1.1.'21. nego da što prije stupi na snagu. Pred problemom koji imamo u RH mi možemo žmiriti i praviti se da ne postoji ili probamo ili možemo probati stvoriti našu regulativu na način da taj problem probamo riješiti. A problem koji imamo, imamo problem manjka radne snage. S ove iste govornice, tamo negdje 2018. u jednoj drugoj raspravi, a rasprava je bila vezano ja mislim oko neke strategije sam izrazila bojazan i rekla sam u 2019., ako ovako nastavimo, trebat ćemo 50 tisuća radnih mjesta. Državni tajnik me je uvodno demantirao, dakle govorila sam o 50 tisuća radnih mjesta koje će morati popuniti s nekim drugim jer jednostavno naš bazen je prazan i tu nema više ljudi koji bi mogli raditi na tim radnim mjestima, uvodno me je državni tajnik demantirao i rekao da otprilike 73 tisuće radnih dozvola bilo u prošloj godini 2019. Dakle, stanje je alarmantno. Stanje je alarmantno iz kod razloga? Da bi mogli uopće opstati mi moramo imati nekog tko će raditi. Ako nemate to vlastitih ljudi, dakle vlastiti bazen, vi to morate probati realizirati na neki drugi način. Ja se dobro sjećam 2013. g. kad je Hrvatska ušla u EU, kad je bio jedan veliki sastanak na kojem je bila gđa. Angela Merkel i koja se okrenula prema delegaciji koja je bila iz Hrvatske i pitala je da li ste vi spremni za ono što će vam se desiti, a to je da ćemo vam kvalitetnu radnu snagu, bez obzira tko je, uzeti mi, Da li ste vi spremni nadoknaditi to. Naravno, mi smo kao što to uvijek znamo se pokazati puno spremniji, pametniji, organiziraniji nego što to stvarno jesmo, onako, klimnuli smo dosta pametno s glavama, a nismo, uopće nam nije bilo jasno do kraja o čemu ona govori, a ona govori da u trenutku kad ste ušli u EU, EU je postala otvorena za naše državljane, ali ne samo to. Ja sam davno išla, u nekom prošlom stoljeću i u nekoj državi u srednju školu i dobro se sjećam satova iz zemljopisa kad se govorilo o bijeloj kugi. Bijela kuga je bila iseljavanje pojedinih dijelova Hrvatske odnosno depopulacija tih pojedinih dijelova. Naravno da je to sada učestalo. Ne samo da imamo podatak da je prošle godine, neusporedivo manje rođenih u Hrvatskoj nego što je to bilo otkad vršimo evidenciju, nego vi imate i da je Europa i svijet za mlade ljude postalo njihovo normalno okruženje, njima nije nikakav problem da odu i da ne znam, rade u Ljubljani, da iz Ljubljane odu u Budimpeštu, da iz Budimpešte odu u Singapur, da iz Singapura odu u Australiju pa preko ne znam, Amerike se vrate u Skandinaviju. To im je najnormalniji način življenja. Ali, ono što se mi svojom politikom i svojom određenim stvarima trebamo voditi računa, a to je kako olakšati, odnosno kako osigurati da ono, onu potrebnu radnu snagu koju imamo dobijemo prvo iz bazena koji nam je u okruženju, a onda i sve dalje. Ja ću govoriti o, i tu nema nikakve bojazni i nema nikakve bojazni za nekog drugog, svatko tko želi raditi, tko se želi prekvalificirati može raditi u Hrvatskoj i nema tu bojazan da će njegovo radno mjesto uzeti netko drugi iz jednostavnog razloga što živimo u dobu u kojem je informacija dostupna isti trenutak. U pitanju koje sam postavila državnom tajniku sam govorila ono što čujem sa terena. Dakle, dođe, netko pokaže želju da radi kod nas, pritom se prijavio ne samo kod nas, kod poslodavca, prijavio se i kod nekog poslodavca koji je u Italiji i kod nekog koji je u Portugalu. Koji mu prvi odgovori, koji mu prvi riješi, on ide tamo. Tako da, kad naš poslodavac dođe da rješava uopće papire koje treba, ovaj je već počeo raditi u Portugalu. Prema tome, to je stvarno stanje. Ja ću govoriti o dvije nekakve, dvije grupacije posla. Jedno je graditeljstvo, drugo je turizam. Hrvatska, veliki dio svog BDP-a bazira na turizmu. Turizam je grana na koja je vrlo osjetljiva vremenskim uvjetima, nepogodama i svemu ostalom, no međutim, imali smo sreću, imamo sreću da, posljednje vrijeme to nije bilo tako da smo relativno stabilni u smislu nekakvih drugih stvari, da su neke druge destinacije zaista politički nestabilne i da svake godine, ne samo da bilježimo da je došlo turista nešto više, ono je puno važnije da oni puno više troše nego što su trošili prošlih godina. Ali, djelatnici u turizmu već jasno govore i to govore nekoliko godina, ja se sjećam primjera koji je bio pred 2, 3 godine, tražila se je, netko tko će čistiti hotelske sobe, dakle čistač/čistačica. Javilo se je 30 na oglas koji je bio, na razgovor je došlo troje ili tri, a za posao je bio zainteresiran nitko. Ima stvari koje ne možete riješiti drugačije nego možete riješiti jedino da vam, dakle, da vam radi čovjek. Još uvijek, vezano uz čišćenje, vezano uz pripremanje hrane, uz niz drugih stvari, dakle sve ono što im je djelatnost, djelatnost čini čovjek. Čini svojim radom. Prema tome, oni svi koji su u turizmu, oni su očajni. Taj svoj očaj iskazuju cijelo vrijeme. Nešto će im biti olakšano u trenutku kad nema kvota, ali bez obzira kvota realno više nema. Iz jednostavnog razloga, ja se dobro sjećam kad je kvota bila na godišnjoj razini 1000, dakle govorili smo o kvoti da smo godišnje omogućavali 1000 ljudima koji su bili državljani nekih drugih zemalja, da dođu kod nas raditi. To je prošlo vrijeme, gotovo, završeno, toga više neće biti. Druga djelatnost koju dobro pratim je djelatnost graditeljstva. Danas kad ugovarate, bez obzira kako ugovarate veliki ili mali posao, više se nitko ne usudi ugovoriti jer nije siguran tko će mu u ponedjeljak doći na posao. Hrvatska je bila poznata po kvalitetnim građevinskim radnicima, ne samo oni koji su niže kvalifikacije nego je bila poznata po kvalitetnim zidarima, po kvalitetnim armiračima, po kvalitetnim tesarima, po kvalitetnim keramičarima, danas vi kad nekoga trebate uopće da vam doma dođe postaviti pločice nađete se po priličnoj muci i kad, uopće ne pitate koliko više košta m2 postavljanja pločica, nedavno je jedna moja prijateljica koja nešto uređuje stan mene pitala. Ja sam rekla gledaj, ako trebaš otvorenu operaciju na srcu ili na mozgu to mogu nekoga pitati, ali ako trebaš keramičara koji će ti postaviti keramičke pločice nemoj mene pitati jer ja više uopće nisam sigurna koliko njih ima ili ih nema. Dakle, to je Hrvatska je imala tu tradiciju zaista kvalitetnih da tako kažem obrtničkih radova, bazičnih radova, završnih radova. Mi jednostavno to nemamo. Ovaj Zakon o strancima će olakšati dio što ćete dobiti dio radne snage da vam to obavlja, ali mi smo, trebamo se pitati i to je vezano apsolutno uz posve drugi resor koliko djece je upisalo srednje škole vezano uz te djelatnosti, koliko ih stimuliramo, koliko na tome inzistiramo, ali to je druga tema. Mi da još jedanput ponovim, mislimo da je ovaj zakon dobar odnosno imaju nekakve poboljšice koje treba napravit, a to ćete kroz rasprave čuti. Čini nam se da bi bilo puno bolje da ga što hitnije dobijemo u drugo čitanje i da stupi na snagu i da olakšamo život. E sad dolazi do onog dijela koji je procesni. Ako zakompliciramo cijeli proces koji završava dobivanjem dozvole na MUP-u i ako otežamo taj cijeli proces nećemo napraviti ništa važno. Ja, nije slučajno da sam pitala da li je uopće rađeno, koliko to dana treba, mi se svi nekako uzdamo u e-digitalizaciju, u e-građane, u e-procese, to je sve moguće ako su stvoreni niz preduvjeta. Dakle, vrlo jednostavno bi šta ja znam, svaka tri mjeseca, ali stvarno sad diskutiram na način o nečemu o čemu bi valjalo razmisliti, da svaka tri mjeseca HZZ daje izvješće koja su zanimanja, na koja su zanimanja otvorena da se mogu primati stranci, odnosno koja zanimanja su zatvorena jer tu ih ima. To bi bilo dovoljno svaka tri mjeseca pa da ne uđu poslodavci u onaj proces. Ono što je smisao, smisao kad vam dođe radnik da vam tu radi, da vi relativno brzo možete osigurati sve papire koji su vam potrebni da vam on sutra, prekosutra počne raditi jer ako to ne osiguramo on će otići. Ne jedanput se zaista, ne jedanput se desi dok sve poslodavac dođe tamo, stane u redu, sve osigura nema više tog čovjeka koji bi to radio. To je nešto što treba prevenirati i to je nešto što treba spriječiti. Ja pozivam da između prvog i drugog čitanja obavite još jedan razgovor sa udrugom poslodavaca i vidite što njih tišti u tom procesu danas odnosno kako bi vi to mogli napraviti da im olakšate život. Ja moram priznati da mi u GLAS-u apsolutno slušamo sve primjedbe koje jesu, slušamo i primjedbe i sindikata i poslodavaca, ali u državi u kojoj vi kad još imate kao kvotu zatvorenu, imate 73.000 stranaca koji vam radi jer nemate nikog tko će vam raditi od domaćeg stanovništva. To vam znači, u 2000, ako je to bilo 2019. to vam znači u 2020. 130, 140.000. Dakle, imate niz stvari koje im trebate osigurati da zaista se kod nas mladi ljudi i djeca školuju za zanimanja koja nam trebaju i koja su deficitarna i tu imate niz mjera kojim se potiče na to, ali jednako tako omogućiti poslodavcima da rade jer onaj koji radi, uplaćuje poreze, puni državni proračun i sve ostalo što je i osigurava da se opet netko dalje školuje, dakle to je zatvoreni krug. Stoga, molimo da napravite do drugog čitanja tri stvari. Prvo još jedanput razgovor s poslodavcima, drugo vidjeti da vezano uz HZZ olakšate da ne mora još posebno ići tamo nego da je to moguće drugačije i treća stvar da se možda vidi da zakon stupi na snagu da ne čekamo 1.1.'21., nego da on stupi na snagu prije toga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolega zastupnici, ovo je jedan vrlo važan prijedlog zakona, imamo zapravo novi zakon se predlaže nakon brojnih izmjena koji sadrži brojna i važna rješenja, a pogotovo ona rješenja koja se tiču zapravo tržišta rada. O tome su neki moji kolege govorile koji se do sada uglavnom provodio kroz tzv. kvotni sustav i godinama je stalno pitanje visine tih kvota u određenim djelatnostima, jesu li one realne, je li to zapravo lista želja poslodavaca ili stvarnog nedostatka domaće radne snage. Definitivno je odljev domaće radne snage stvorio problem, zapravo radne snage na domaćem tržištu i potrebno je pronaći novi rješenje. Ali ja ne bi sada govorio o tome, vjerujem da će govoriti moje kolege. Ja bi htio reći nekoliko stvari koje sam uspio izdvojiti iz brojnih zanimljivih rješenja ovog zakona. Htio bih reći nešto što je meni važno i možda i mojim biračima. Definitivno ono što je važno da u zakonu ostane i da ne bude nepovoljnije u odnosu na važeće rješenje koje sadrži sadašnji zakon iz 2013., a odnosi se primjerice na stalni boravak koji se odobrava osobama koje imaju neprekidno privremeno odobren privremeni boravak, a u statusu izbjeglice i to najmanje 10 godina što dokazuju potvrdom nadležnog tijela ili odobrenje stalnog boravka državljaninu treće zemlje koji je imao prebivalište u RH na dan 8.10.'91., a koji je korisnik programa povratka, obnove ili stambenog zbrinjavanja što naravno opet dokazuje potvrdom nadležnog tijela. Dakle, ono što želim istaknuti da je nama jako važno da postojeće zakonsko rješenje ostane nepromijenjeno odnosno da ne bude nepovoljnije u odnosu na važeće jer primjerice tih ljudi pogotovo koji čekaju obnovu njih nema više jako puno. Nažalost, proces obnove obiteljskih kuća koje su ratom stradale još uvijek traje i još uvijek nisu riješeni svi zahtjevi i još uvijek traju upravni postupci i žalbeni postupci i čeka se na terenu se čekaju građevinski radovi da bi se kuća obnovila. Dakle ti ljudi nisu krivi što je država spora u rješavanju njihovih zahtjeva, što čekaju 10, 15 godina da se zahtjev riješi i da se kuća obnovi. I onda ne možemo zbog sporosti države ih dodatno primjerice kažnjavati ili otežavati im njihov status. To što sam rekao za obnovu isto vrijedi i za primjerice stambeno zbrinjavanje, pogotovo kada govorimo o stambenom zbrinjavanju bivših nositelja stanarskih prava koji čekaju također po 10, 15 godina rješavanje svog zahtjeva, pa kada je zahtjev i pozitivno riješen onda čekaju dodjelu državnog stana, onda su na čekanju po 3,4,5 godina sa rješenjem kada će dobiti državni stan u najam. Dakle, ta kategorija ljudi mora ostati zaštićena. Ovaj prijedlog zakona predviđa jedno rješenje koje možda nije najsretnije kao što nije ni najsretnije rješenje o važećem zakonu, a odnosi se dakle ovaj nacrt zakona predlaže ukidanje na neki način prava žalbe koji je ustavna kategorija za brojna rješenja koja se donose u upravnim postupcima koja vode prvostupanjska tijela MUP-a. Obrazloženje je vrlo po meni logično i na zakonu utemeljeno jer postojeće zakonsko rješenje, a to je da o žalbama odlučuje povjerenstvo MUP-a po meni nije zakonito jer prvostupanjska rješenja donosi policijska uprava kao prvostupanjsko rješenje, a policijska uprava je zapravo dio MUP-a. MUP ima to povjerenstvo koje je zapravo izmišljeno drugostupanjsko tijelo i nije pravo žalbeno tijelo i ne možemo ga ni smatrati po Zakonu o upravnom postupku javnim pravnim tijelom i stoga važeće zakonsko rješenje nije dobro da se rješava po žalbi na takav način jer nemamo zapravo osigurano valjano drugostupanjsko rješavanje. Ovdje bi mogli reći da isto tijelo rješava i u prvom stupnju i po žalbi. Ovaj zakon odnosno nacrt prijedloga predlaže da se to ukine i upućuje odmah na upravni spor, da se ide u postupak pred Upravnim sudom. Ne možemo reći da je to najsretnije rješenje, iako je zakonito po meni za razliku od ovog prvog jer upravni sporovi i postupci pred Upravnim sudom traju predugo. Bilo bi dobro da imamo nekakvu analizu u obrazloženju zakona koliko je žalbi u žalbenom postupku, koliki je vremenski period rješavanja tih žalbi i da vidimo koja je brzina rješavanja pred Upravnim sudovima. Bilo bi dobro iz tog razloga da na temelju takve analize odlučujemo da li ćemo ukidati pravo žalbe u brojnim postupcima i da se ide odmah na upravni spor ili pronaći neko drugo rješenje kojim bi osigurali pravo žalbe svakoj stranci u upravnom postupku. Ono što bih još želio reći vezano je za sam zakon, a manjkavost tih rješenja se pokazala i u dosadašnjoj praksi, odnosi se na provođenje sigurnosne provjere za državljane trećih zemalja, dakle kada se provede sigurnosna provjera pa se odluči da ta osoba predstavlja opasnost za nacionalnu sigurnost i onda se ta osoba protjeruje u samom rješenju uvijek stoji da ta osoba ugrožava nacionalnu sigurnost da je opasna po nacionalnu sigurnosti. I u praksi je to često sporno, zapravo nije sporno pravo države da se zaštiti, to ne možemo osporiti ni u jednoj državi, nije sporno ni da služba provodi sigurnosne provjere samo je ono što moramo pokušati ugraditi u zakon i u praksu da ta ocjena i odluka ne bude arbitrarna nego da bude podložna sudskom preispitivanju, da osoba bude upozorena u postupku koji su razlozi zbog čega je ta osoba proglašena opasnom za nacionalnu sigurnost i da na taj način na kvalitetan način može se žaliti. I obrazloženje ne može biti samo jedna rečenica da je ta osoba opasna za nacionalnu sigurnost i da se protjeruje, dakle ta osoba mora znati iz kojih razloga je ona je donesena takva ocjena i zašto je država na takav način postupila kako bi mogla uložiti žalbu i kako bi žalbeno tijelo ako ga bude u konačnici su mogao preispitati takvu vrstu postupanja i službe koja provodi sigurnosnu ocjenu, a i MUP-a koji prihvaća to mišljenje sigurnosne službe i potpisuje, dakle stoji 100% iznad takve ocjene dakle trebamo omogućiti kvalitetnu pravnu zaštitu samo iz tog razloga kako bi osigurali na kraju i sudsko preispitivanje da ne dođe do situacije da služba može arbitrarno odlučivati tko je opasan, a tko nije. Htio bih nešto reći i o jednom rješenju koje je mogli bi reći problematično, a tiče se bar je tako bilo u prijedlogu da prijevoznici traže od putnika na uvid navedene isprave, to treba detaljnije i osjetljivije po meni pristupiti toj stvari jer činjenica je da prijevoznici nemaju javne ovlasti da bilo koga pitaju javne isprave. Netko može i odbiti javnu ispravu, na koji način će se utvrditi valjanost takvih isprava. Dakle puno se više pitanja tu otvara nego što ih zatvaramo i po meni na niti jedan način ne pomažemo državi da na neki način unaprijed otkrije nekoga tko nema valjane isprave i tko se ne znam želi prošvercati bez papira, a dovodimo u nezgodnu poziciju prijevoznike koji kažem niti su obučeni, niti imaju alate, a u konačnici kada bi to bilo u praksi moglo bi doći do neugodnih situacija gdje bi se moglo govoriti i o rasnoj profilaciji procjenjivanju nekoga na temelju izgleda da je sumnjiv da ima papire ili nema papire. Sličnu takvu praksu sam vidio u SAD-u kada sam bio prije desetak godina i kažem to može biti vrlo, vrlo neugodno. Osim toga rekao bih da bi čl. 57. koji se odnosi u dijelu na životno partnerstvo trebalo spojiti sa dakle životno partnerstvo bi trebalo na neki način brisati odnosno spojiti sa mogućnosti spajanja obitelji jer Zakon o životnom partnerstvu je organski zakon i stoga bi pravljenje diferencijacije moglo dovesti u diskriminaciju sve one koji jesu u obiteljskoj zajednici sa osobom životnog partnerstva jer Zakon o životnom partnerstvu definira životno partnerstvo kao zajednicu obiteljskog života i na taj način bi uskladili prijedlog zakona sa Zakonom o životnom partnerstvu, a ne bi kršili Zakon o ravnopravnosti spolova i ne bi kršili Zakon o suzbijanju diskriminacije, na neki način bi i pojačali svijest službenika o tome da je životno partnerstvo stvarno zajednica obiteljskog života istog spola. Na kraju, svakako bi pozdravio povoljnije stjecanje stalnog boravka za članove obitelji hrvatskog državljanina na način da ne trebaju ispunjavati uvjet od pet godina zakonitog boravka već četiri godine, mislim da bi to trebalo spustiti i na manje. I pozdravljam svakako rješenje da te osobe ne moraju dokazivati sredstva za uzdržavanje niti polagati ispit iz poznavanja hrvatskog jezika i latiničnog pisma jer jednostavno pretpostavka je ako je neko u braku sa hrvatskim državljaninom pa čak ako je i u lažnom braku prije ili poslije će se otkriti to. Ali osobe koje su u braku sa hrvatskim državljaninom pretpostavka da iskreno žele živjeti u RH, živjeti u obiteljskoj zajednici i da su se tu opredijelili za život i na neki način treba im olakšati život ne samo tim osobama nego cijeloj obitelji i njihovim supružnicima koji su hrvatski državljani, a i djeci koja su najvjerojatnije hrvatski državljani. Evo hvala, toliko.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite.
Bitan je ovo zakon, bitan je u trenutku u kom dolazi zato što se pokušava spasiti što se spasiti da. Čitamo koliko naši ugostitelji već sada bjesomučno traže radnu snagu, svjesni smo koliko naša brodogradilišta, naša ono još preostalo tvornica industrijskih pogona traži radnike, kvalificirane radnike i ovim zakonom pokušavamo na taj način regulirati te radne dozvole. Ali zapravo sve ono o čemu nismo razmišljali sad nam dolazi na naplatu, vi koji ste zapravo bili u vlasti jedni i drugi i nakon 300.000 onih koji su morali otići iz ove zemlje tražeći svoj posao sada ćemo pokušavati na bilo koji način uvesti one koji će održati tu našu zemlju i pokriti radna mjesta koja su potrebna. O tome je već sve rečeno i moji prethodnici, a ja ću ponovno o jednoj temi o kojoj mislim da isto tako treba progovoriti, a koju ovaj zakon sada dotiče, mada je prvenstveno kao što je rečeno bio namijenjen olakšavanjem zapošljavanja i uvozom radne snage. Dakle, ostvarivanje prava djece stranih državljana koja su se zatekla u RH bez pratnje svojih roditelja ili drugih osoba koji su po zakonu dužne skrbiti o njima to su djeca bez pratnje. Nakon izbjegličkog vala 2015. godine broj djece bez pratnje bio se znatno povećao pa ih je bilo i više od 200-njak u jednom trenutku i preko 300 u Hrvatskoj 2016., da bi spao otprilike ispod 100 sada svake godine i unatoč svemu problemi su se i dalje, problemi su i dalje ostali neriješeni, dakle nisu stvoreni preduvjeti za odgovarajući prihvat i pružanje pomoći ovoj izuzetno ranjivoj skupini djece. Postupanje prema djetetu temelji se na 4 ključna načela Konvencije o pravima djeteta. Zaštita dobrobiti djeteta, zaštita od svih oblika diskriminacije, pravo na život, sigurnost i razvoj i pravo na sudjelovanje i slobodno izražavanje vlastitog mišljenja. Raznim nemirima, ratnim sukobima i prilikom bijega djeca su izložena velikom riziku da budu odvojena od obitelji i osoba koja o njima skrbe. Dakle, djeca bez pratnje, tako se navode i kao maloljetnici bez pratnje su djevojčice i dječaci mlađi od 18.g. koji su odvojeni od oba svoja roditelja i o kojima ne skrbe odrasle osobe koje su po zakonu ili po običaju odgovorne za njih. To su također i djeca koja se nalaze u pratnji članova obitelji, ali su odvojena od oba roditelja ili osobe, osobe koja je sukladno zakonu i običaju trebala brinuti o tom djetetu. Djeca odvojena od roditelja suočena su s rizicima, kao i djeca bez pratnje i njihova zaštita također zahtjeva najveću i neodgodivu pažnju. Djevojčice i dječaci koji su bez pratnje i odvojeni su od roditelja imaju pravo na međunarodnu zaštitu. Njima često treba hitna zaštita i pomoć, sva djeca imaju jednake potrebe, ali pojedine skupine djece mogu imati veću potrebu za zaštitom. Ovo uključuje djecu bez pratnje i djecu odvojene od roditelja, djecu žrtve trgovanja ljudima i žrtve seksualnog zlostavljanja, djecu koja su preživjela nasilje, posebice seksualno nasilje, te nasilje koje je zasnovano na spolu, djecu koja su uključena ili su bila uključena u naoružane grupe, djecu u pritvoru, djecu koja su socijalno diskriminirana, djecu koja imaju mentalne ili fizičke poteškoće. Kao što sam vam rekla, znači službeno se smatra da je dosada djeca koja su upisana da su ušla na teritorij Europe da ih je nestalo službeno više od 10 000, a da je to samo vrh ledenog brijega, taj broj je sada između 20 do 30 000 djece koja su nestala na teritoriju jednog kontinenta kao što je Europa. Prema UN-u, dakle UNHCR i UNICEF jasni su ciljevi, a to je spriječiti djecu, spriječiti odvajanje djece od roditelja ili osobe koja o njima skrbi kako god je to moguće i kad je moguće identificirat i registrirat djevojčice i dječake bez pratnje i djevojčice i dječake odvojene od roditelje, tražiti obitelji, spajati djecu s njihovom obitelji što je prije moguće i ako je to u najboljem interesu djeteta, osigurat da djeca dobiju potrebnu zaštitu i skrb uvažavajući posebne potrebe svakog djeteta s obzirom na spol i podrijetlo, kao i sveukupni cilj pronalaženje trajnog rješenja. Protokol o postupanju prema djeci bez pratnje je dobar, usvojen je od 2018.g., a prema njemu o postupanju prema djeci bez pratnje uključena su sva tijela državne uprave i jedinice lokalne i područne regionalne samouprave, tijela javne vlasti, javne ustanove, međunarodne organizacije, organizacije civilnog društva uključujući u suradnju i vjerskih organizacija organizatorima humanitarnih akcija. Dakle, dolazim do onoga što je trebalo regulirati ovim zakonom. Neću ponovno govoriti gdje u RH smještamo takvu djecu. O tome sam govorila u više navrata, smještamo ih u popravne domove, u dječje domove za djecu sa poremećajima u ponašanju što je apsolutno neadekvatno i to je nešto što je i dalje prisutno u RH. Dakle, govorit ću o zakonu koji je barem što se tiče djece bez pratnje ili maloljetnika nije uspio postići cilj, a to je zaštititi djecu temeljem Konvencije o pravima djeteta. Dakle, vrlo jasne su bile primjedbe i pučke pravobraniteljice i pravobraniteljice za djecu koje su vam točno navele koji članci su u pitanju i koliko je neulaženje u bit problema doveo do ozbiljnog, mogućnosti ozbiljnog kršenja dječjih prava. Npr. čl. 221. st. 2. propisuje se da se maloljetni državljanin treće zemlje bez pratnje i maloljetni državljanin treće zemlje u pratnji članova njegove obitelji mogu smjestit u centar samo ako prisilno udaljenje nije moguće osigurat na drugi način i na najkraće potrebno vrijeme u centar. Dakle, takvo lišavanje slobode djece bez pratnje i djece s obiteljima treba zakonski zabraniti i osigurat njegovo ukidanje u praksi, te da, jer je takvim ranjivim skupinama potrebno osigurati alternativni smještaj otvorenog tipa, a razlog detencije obitelji s djecom ne smije biti nepostojanje otvorenih centara. Dakle, takav smještaj predstavlja lišenje slobode odnosno detenciju. Odbor za zaštitu prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji i Odbor za prava djeteta UN-a o obvezama država u svezi sa ljudskim pravima djece u kontekstu međunarodne migracije u zemljama podrijetla, tranzita, odredišta i povratka koji u odjeljku pravo na slobodu navodi kako se djeca nikada ne smiju zadržavati zbog razloga koji su povezani s njihovim migracijskim statusom ili migracijskim statusom njihovih roditelja s obzirom na to da svako lišavanje slobode može imat za posljedicu na fizičko i mentalno zdravlje djece i njihov razvoj, te da države moraju donosit rješenja za ostvarivanje najboljeg interesa djeteta kojima se djeci omogućuje da ostanu s članovima svojih obitelji ili skrbnicima na mjestu koje nije detencija nego je smještaj u zajednici dok se rješava njihov migrantski status prije povratka. Smještaj djece bez pratnje neophodno je realizirati u ustanovi socijalne skrbi, te primjenjivati pravila smještaja djece odvojene od odraslih osoba, odvojeno od odraslih osoba. Smještaj djece bez pratnje u centar podrazumijeva boravak djece u takvim ustanovama zajedno sa odraslim osobama, a to znači izlaganje djeteta bez pratnje brojnim rizicima na koje između ostalog upozorava i Lanzarot odbor u specijalnom izvješću o zaštiti djece pogođene izbjegličkom krizom od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja. Nadalje, odredbom čl. 186. propisuje se donošenje rješenje o povratku. Nadležnost i postupak u kojem se odlučuje o povratku djeteta bez pratnje trebalo je jasnije propisat u ovom vašem zakonu na način da to bude poseban ispitni postupak u kojem će se uzeti izjava djeteta, njegovog skrbnika i sagledat mišljenje centra za socijalnu skrb, te provesti i druge nužne radnje, a sve kako bi se na taj način utvrdio najbolji interes djeteta u svakom konkretnom slučaju. Time bi se osigurala zaštita djeteta sukladno odredbi čl. 10. Direktive 2008/115 EZ prema kojoj se prije izdavanja odluke o vraćanju u pogledu maloljetnika bez pratnje dodjeljuje pomoć odgovarajućih tijela koja nisu tijela koja izvršavaju prisilno vraćanje, uzimajući u obzir najbolji interes djeteta te se prije udaljavanja maloljetnika bez pratnje s državnog područja države članice tijela te države članice uvjeravaju da će on ili ona zbilja biti vraćeni članu njegove ili njezine obitelji, imenovanom skrbniku ili odgovarajućoj prihvatnoj ustanovi u državi povratka. Dakle, to dijete se mora sigurno i vratiti. Važno je osigurati da se odluke o pravnom statusu maloljetnika bez pratnje uvijek temelje na pojedinačnoj procjeni njihovih najboljih interesa. Pri toj bi se procjeni sustavno trebalo uzimati u obzir je li vraćanje maloljetnika bez pratnje u zemlju podrijetla i spajanje s njegovom obitelji u njegovom najboljem interesu te osigurati da procjenu najboljeg interesa djeteta sustavno provode nadležna tijela na temelju multidisciplinarnog pristupa, da maloljetnik bez pratnje bude saslušan i da je u tome na primjeren način uključen skrbnik koji je određen. Odredbom nadalje, odredbom čl. 193 propisuje se donošenje rješenja o protjerivanju za maloljetnika, međutim, propušteno je propisati posebni ispitni postupak kada se odlučuje o protjerivanju djeteta, ali i osobe koja o djetetu skrbi, a sve kako bi se kroz takav postupak utvrdio najbolji interes djeteta. Stoga je potrebno uvrstiti provođenje posebnog ispitnog postupka, koji, kad se odlučuje o protjerivanju djeteta i osobe koja skrbi o djetetu. Nadalje, odredbom čl. 198. propisujete opseg i uvjete korištenja besplatne pravne pomoći. Zapamtite, djeca su posebno ranjiva kategorija. Dakle, radi zaštite ljudskih prava djece, a posebice kada su u postupci se vode u odnosu na djecu ili prema osobama koje skrbe o djeci, pravnu pomoć nužno je osigurati već u prvostupanjskom postupku, a ne tek u upravnom sporu. I konačno, odrednom čl. 155. propisano je da protiv rješenja o ukidanju dugotrajnog boravišta nije dopuštena žalba nego se može pokrenuti upravni spor. Neprihvatljivo. Smatram da je trebalo predvidjeti iznimku ove odredbe u odnosu na djecu. Djeca zahtijevaju posebnu zaštitu te su tijela javne ovlasti u obvezi postupati u skladu s njihovim najboljim interesom. S obzirom da izvršnost odluke o ukidanju dugotrajnog boravišta može direktno utjecati na realizaciju najboljeg interesa djeteta, držim da je u odnosu na njih potrebno predvidjeti iznimku te omogućiti djeci pravo na žalbu koja odgađa izvršenje te odluke. Dakle, cijeli niz vrlo jasnih primjedbi ste imali. Od obje pravobraniteljice koje su potpuno jasne i koje je trebalo u ovaj zakon svakako uključiti, bez obzira što s njim, kao što ste rekli, prvenstveno rješavate nedostatak radne snage nakon što nam je 300 tisuća ljudi otišlo iz ove zemlje, ali kad već ulazite, mijenjate i članke koje se tiču djece, molim vas, do drugog čitanja da taj dio sjednete i vidite na koji način učiniti ovaj zakon humanim, zakon koji će činiti sve da djeca bez pratnje i djeca koja se nađu u tim sporovima, ima posebno još primjedba od tome, o stjecanju državljanstva naše djece, isto tako, ima isto spornih situacija, dakle da to sve bude u najboljem interesu djeteta jer to je jedina naša obveza koju mi u ovom trenutku imamo. Boriti se za našu djecu, boriti se za djecu koja trebaju našu zaštitu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Saša Đujić, nije nazočan. Poštovani kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. U nekoliko navrata kad se raspravljalo o izmjenama i dopunama ovoga zakona, snažno smo poručivali da koncept zatvorenoga društva kojega je promovirao dosadašnji Zakon o strancima, naprosto nije održiv. On je diskriminatoran, on je, ne samo šovinistički nego i, imao je vrlo, vrlo snažne elemente ksenofobije. Nismo mi tu jedini. Ima i drugih europskih zemalja koje su se pokrile kantom po glavi, misleći da se svijet oko njih može mijenjati, ali oni neće. Kad smo to govorili, anticipirali smo promjene koje su se dogodile, ne samo na tržištu rada nego i u demografskoj slici RH. Hrvatska je, rekao bih, više od 150 godina emitivno, emitivno društvo koje šalje svoje građane, svoje državljane u emigraciju ili u svijet, ali moramo biti svjesni da je Hrvatska punih 300 godina bila vrlo snažno, ukupno gledajući, područje selidbi i da je gotovo svaki drugi građanin RH potekao iz obitelji koje su se ovdje doselile u zadnjih 200 godina. Dakle, kad je već to tako i kad je zapravo suvremena Hrvatska, politička nacija sazdana od doseljenika, zašto se zatvarati u 21. st. i ne vidjeti te strašne probleme koje imamo u demografskom pustošenju gotovo polovice našega teritorija. Dakle, oni koji su pisali i ovaj zakon, po mom sudu trebali bi najprije mjesec dana provesti u nekim od slavonskih, banijskih ili ličkih sela u kojima je nekad cvjetao život, u kojima je nekad cvjetala poljoprivreda. Ja ću spomenuti samo da je recimo, najveći poljoprivredno-industrijski kompleks na Baniji imao svojevremeno, samo na području Sisačko-moslavačke županije 6 tisuća kooperanata, ukupno 9 tisuća. 6 tisuća obitelji, na Baniji je živjelo od poljoprivrede, konkretno od stočarstva sa snažnim zaleđem u industriji. Te industrije više nema. Ti su krajevi potpuno pobijelili. A mi se ponašamo kao da smo zemlja prenapučena i kao da nam smetaju, oni koji bi, zamislite čuda da i takvi postoje, htjeli doći živjeti s nama. I eto događa se prijedlog jednog novog zakona koji da se razumijemo nije bitno, bitno drugačiji od onoga prije, on u nekim detaljima donosi liberalizaciju i mi to pozdravljamo, ali opet primjećujemo neke diskriminacijske elemente za koje ne znamo zašto ovdje stoje. Recimo pod egidom hrvatskoga, kako to kaže ovdje, pripadnici hrvatskoga naroda, to vam je jedna floskula koja može trpiti puno, puno toga zato što je pripadnost nekome narodu u etničkom smislu osobna stvar svakoga građanina i svako ima pravo izjasniti se u etničkom smislu kako god hoće. I dobro je, ja mislim da je dobro da još uvijek postoji nekoliko milijuna ljudi u svijetu koji će reći da su etnički Hrvati bez obzira što su državljani drugih zemalja jer očito postoji neka vrsta ponosa prema tom etničkom porijeklu. Ali njima ovdje dajemo jednu apsolutnu prednost koja nema nikakvoga smisla u odnosu na druge kategorije koje smo ovdje limitirali. Npr. nečiji je pradjed rođen na Braču, a djed i otac su mu rođeni u Čileu i on je rođen u Čileu dakle treća je generacija rođenih u inozemstvu, ali dovoljno da kaže da je pripadnih hrvatskoga naroda i ima apsolutno prioritet po ovome da može bez ikakvih administrativnih uvjeta zapravo se trajno naseliti. A netko tko je rođen u RH tko nije stekao državljanstvo jer mu administracija to nije dozvola to pravo nema. Zašto ne bismo ovdje u ovome zakonu ugradili odredbu koja tu relaksaciju prepoznaje prema svima onima koji su rođeni u RH ili kojima je jedan ili oba roditelja rođeno u RH. Znam za slučaj čovjeka kojemu su oba roditelja rođena u Hrvatskoj, stjecajem ratnih okolnosti on je rođen u inozemstvu, jednog je roditelja u ratu izgubio, drugi roditelj živi dalje u inozemstvu, on želi živjeti u Hrvatskoj, a ne može. Znam za slučaj dvojice braće koji su rođeni u Hrvatskoj, kojima je otac ubijen za vrijeme Domovinskog rata i čija je majka odvela svoju djecu u inozemstvo k rodbini jer je tamo bilo lakše živjeti, ali samo zato što su Srbi kasnije nikad nisu mogli dobiti hrvatsko državljanstvo bez obzira na tu svoju tešku sudbinu, a htjeli su, htjeli su živjeti u Hrvatskoj u kojoj su rođeni i u kojoj su čak i u školu krenuli. Ne vidim razloga zašto bismo dizali te zidove i prepreke prema ljudima koji žele živjeti u RH, to je prvi i osnovni kriterij. Naravno treba staviti kriterije koji sprečavaju trgovinu ljudima, transfer kriminala preko granice, pranje novca ili nešto slično, ali ako netko želi živjeti s nama ajmo mu to omogućiti u okolnostima u kojima rapidno padamo prema 3 milijuna. Sve demografske pretpostavke govore da će RH za dvadesetak godina imat manje od 3 milijuna stanovnika. Tko će živjet, tko će radit, tko će hranit generaciju koja sada stasa? Tko će održavati pogon same države? Pa ne mislimo valjda da će država propasti i umrijeti, odumrijeti, da je neće trebat financirat? Ja vjerujem da će postojati na korist onima koji će ovdje živjeti. Ali neka ta ljubav, neka želja da se ovdje živi bude ključni kriterij u takvim okolnostima u kojima živimo i sad. Druga bi bila stvar da smo prenapučeni i da smo iscrpili sve resurse koje imamo. Što se tiče pak ove relaksacije prema stranoj radnoj snazi, nekoliko puta smo još lani rekli pozivamo Vladu da ukine kvote, hvala Bogu to se događa, ali zašto odgađate liberalizaciju uvjeta? Umrijet će nam ono malo što je živo od onih koji trebaju. Vi znate da cijeli sektori trenutno vape za rednom snagom i prolazi vlak. Prošloga ljeta objavljena je služena informacija da Savezna Republika Njemačka ovoga časa treba 50.000 vozača kamiona s procjenom da će u roku od četiri godine ta brojka narasti na 150.000. Šta mislite tko će voziti kamione u Hrvatskoj? Niko, otići će tamo. Ako ovog časa trebaju 50.000 onda možete misliti šta je u drugim sektorima. Oni će rado usisati našu radnu snagu. Nemojmo čekati godinu dana. Zašto idemo na tu primjenu tek u 2021., skratite to maksimalno, pustiti od 1.6. ovaj zakon u pogon, vratite se što je prije moguće u drugo čitanje i dajte da zakon stupi na snagu što je prije moguće. I nemojte ići na komplicirane podzakonske akte, nemojte zagorčavat živote poduzetnicima nego budimo svi sretni da mogu naći nekoga tko će raditi. skratimo im muke i omogućimo im da stvaraju novu vrijednost jer iz te nove vrijednosti idu i naše plaće, ako niste znali, ako oni ne budu radili mi nećemo imat što jest, a onda ćemo kao gladni vjerojatno biti živčaniji pa ćemo donositi još gore zakone od onih koji nam se predlažu. Razmislite, neće vas puno koštati, a učit ćete veliku uslugu Hrvatskoj i onima koji u njoj rade. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U8važeni zastupnike Richembergh. Sama činjenica da je u 2018. godini u Hrvatskoj bilo 43.000 državljana trećih zemalja koje je imalo važeći boravak, a da se taj broj u '19. povećao na 62.000 znači preko 30% govori da su u Hrvatsku dobrodošli i stranci i da je Hrvatska za njih, da tako kažem, atraktivna. Pa zašto bi se onda mi odricali naših sunarodnjaka u svijetu kojih ima 3 milijuna od kojih samo jedan manji dio ima hrvatsko državljanstvo. Ali imamo primjera zemalja kao što je Španjolska koja svakog svog sunarodnjaka bez obzira da li imao državljanstvo ili ne, koji se zove Ramos, Gonzales, Fernandez automatski prima španjolsko državljanstvo, dakle uvažavajući činjenicu da su velike doprinose našem sportu, našoj kulturi dali naši potomci naših sunarodnjaka 3. i 4. generacije ja ne vidim nijednog razloga kao rezerve prema ovom dijelu hrvatskog nacionalnog korpusa.
Zahvaljujem. Kolega Richembergh odgovor.
Kolega Ljubiću, vi ste mene krivo shvatili. Ja nemam apsolutno nikakve rezerve prema tome nego predlažem da takvu vrstu relaksacije otvorimo i prema svima koji su rođeni u RH ili čiji su roditelji rođeni u RH, dakle da ne stvaramo više kategorija. A što se tiče ovog odnose, dakle to da je bilo prošle godine 73.000 stranca u Hrvatskoj, pa to je ako mene pitate sramota. Znate u jednom Pragu živi 250.000 stranca, a u cijeloj Hrvatskoj 73, a mi smo država u kojoj treba jako puno raditi, dakle nismo bog zna šta avancirali. Državi ovakvoga kapaciteta i ovakvih potreba ovog časa treba 200.000 stranaca i to u čitavom nizu sektora, ne samo obrtničkih, ne samo u turizmu nego u čitavom nizu drugih. Pitajte recimo Matu Rimca iz koliko zemalja radi ljudi kod njega pa ćete vidjeti zapravo što je formula uspjeha.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Raguž.
Kolega Richembergh vi ste govorili o diskriminaciji u okviru ovoga zakona, a ne stoji taj vaš navod iz razloga što je upravo i profesura donošenja Zakona o hrvatskom državljanstvu kada su usvojeni amandmani na inicijativu Odbora za Hrvate izvan RH pokazala da ne postoji diskriminacija već naprotiv da Hrvati izvan RH podupiru i potrebu odnosa prema građanima RH koji nisu Hrvati, kako ste sami kazali čiji je jedan roditelj državljanin RH. Dakle, nema osnova za taj vaš navod jer je upravo realizirano u Zakonu o hrvatskom državljanstvu. A status Hrvata bez hrvatskog državljanstva je definira prvi put u Zakonu o odnosima prema Hrvatima izvan RH i on je samo preciznije definiran u ovome Zakonu o strancima.
Zahvaljujem. Kolega Richembergh odgovor.
Kolega Raguž to je dobro, ali pazite to se sve dogodilo 2018., 2019. godine dakle nakon silnih godina iscrpljivanja u nekim modelima koji su bili vrlo, vrlo zatvoreni, rekao bih ksenofobni. Međutim praksa još u vijek pokazuje neovisno o tome da smo relaksirali Zakon o hrvatskom državljanstvu, da se u slučajevima koje sam spomenuo još uvijek postoji diskrecijsko pravo odbijanja, a bez stvarnog obrazloženja i onda se može samo iščitavati što iza toga stoji. To nije dobro. Vi znate da gdje god postoji diskrecijsko pravo postoji mogućnost i zlouporabe, ja to ne bih volio. Ja bih puno više volio recimo da na tragu ovoga što vi govorite bi recimo više ljudi iz hrvatske dijaspore došlo živjeti u Hrvatsku. To su ljudi koji žive u demokratskim sustavima i sigurno bi donijeli jednu demokratsku kulturu, ali mi nemamo više snage iscrpljivati BiH, mi nju iscrpljujemo već nekoliko stotina godina, to će se vjerojatno nastaviti, ali ne u nekim bog zna kakvim brojkama, tamo više prostora za tu vrstu demografskog popunjavanja i nema.
Zahvaljujem kolega Richembergh. Sljedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Iseljavanjem iz RH, poglavito posljednjih godina ali moramo se vratiti i nekoliko desetaka godina unazad ili kroz stoljeća i prošlo stoljeće ljudi su iseljavali s ovih područja, ali očito je u posljednje vrijeme radni potencijal je otišao u treće zemlje, loše politike koje su se provodile prema ljudima koji su tribali živjeti i raditi na ovome području su otišli. Evo kao što je rekao tajnik na početku, 2016. se je počelo sa nekoliko tisuća stranih radnika, nekoliko tisuća koji su došli u Hrvatsku, a sada se to prelazi brzo i broju 100.000 što znači da je RH do sada ovim zakonima tj. poglavito je povećano prošle godine tj. evo ja sam rekao maloprije i u replici da je 2019. godini, prošloj godini do 8. mjeseca samo iz Srbije došlo 11.000 radnika, državljana Srbije, a državljana BiH 22.000 do polovice 8. mjeseca, tako da je Hrvatska sada ovom liberalizacijom tj. sada kada smo iselili ljude iz Hrvatske Hrvate u treće zemlje kao jedan ogroman potencijal koji je bio, nažalost opet ponavljam lošim politikama i nefunkcioniranjem sustava koji je omalovažavao sve te ljude i naravno i ustrojstvo RH vidljivo je da ustrojem RH tj. regionalno gledajući po županijama vidjet ćemo da je ona izjava Andreja Plenkovića na noć kada je Kolinda Grabar Kitarović izgubila da je u biti i on sam priznao ono što je cijelo vrijeme demantirao da nisu dobili dovoljno glasova u županijama gdje su uredno pobjeđivali, a da je razlog što su ljudi iselili. I što sada imamo? Imamo ovim zakonom potpunu liberalizaciju tj. doslovno liberalizaciju otvaranje bez ikakvih ograničenja i kriterija da svi mogu doći raditi u RH. Ja bi bio najsretniji kada bi svi oni koji su otišli u RH u treće zemlje da im omogućimo da se vrate amo od najkvalitetnijih liječnika, profesora svih onih ljudi koji su otišli zidara, tokara, varioca oni koji su bili u brodogradnji da ih je vratiti. Činjenica je da je ogroman potencijal, evo spomenut je Mate Rimac koji je inače porijeklom moj susjedne općine iz Livna iz BiH pokazao da na tim područjima ima kvalitetnih ljudi koji mogu razviti, on je se naravno čovjek koji je u poslu i koji je razvio jedan veliki posao, ali je vidljivo da je na području BiH gdje je bio ogroman potencijal, gdje je živjelo hrvatsko stanovništvo i Dalmatinska zagora koja je bila izvor potencijala. Znači govorimo o Zaleđu Priobalja uz Hercegovinu i naravno i dio gdje žive Hrvati u BiH da je bio ogroman potencijal naseljavanja ovih naših područja dugi niz godina tj. desetljećima i stoljećima. Međutim loše politike i prema tim krajevima je dovela do toga da i tu imamo sad pad stanovnika. Međutim, kad govorimo o uvozu radne snage, mi trebamo uvijek gledati uzrok. Uzrok do čega smo mi dovedeni u ovu situaciju. Dovedeni smo u situaciju politike 60-ih godina prošlog stoljeća Jugoslavije, gdje se ciljano šalju ljudi u treće zemlje da bi preko doznaka slali novac i to ponavljam iz dana u dan i ponavljat ću. 6, 18 milijardi kuna godišnje, dolazi nam od naših građana koje smo mi iselili, što vidimo, znači u po podacima koji su u HNB-u. To je se dosta vrimena tajilo. Čak sam ja premijeru ovdje govorio kad je bio proračun je on meni govorio da su to klapnje, da je to, i ministru koji nije htio reći točnu brojku, on je govorio negdje oko 7 milijardi kuna. Ali 18 milijardi kuna je znači od naših ljudi koji su iseljeni lošim politikama i sada imamo bumerang koji nam se vraća. Najgora moguća politika je politika iseljavanja, ciljana, planska. Ja ne vidim kako može iz Hrvatske toliko stanovnika odjedanput otići, ako nije ciljana i planska. I što sad? Naši poljoprivrednici rade i u Irskoj ili u nekim drugim državama, dok naša polja leže bez navodnjavanja, a imamo taj resurs, imamo polja, imamo vodu čistu, pitku koja bi mogla navodnjavati, od koje bi se moglo i na tim se poljima moglo stvarati dodatna vrijednost, ali nema naroda. Nema naroda, tu su kolege iz Hercegovine, predsjednik Hrvata iz BiH, s toga područja. Nema naroda, nema ljudi. U mojoj Zagori, nema, prazno, odnos prema našim dobrima, prema potencijalu, prema onome što imamo, evo, nabrojat ćemo samo polja, poljoprivredno zemljište, mi nemamo sustave navodnjavanja gdje rijeke prolaze, ja uvijek spomenem svoje Sinjsko polje, ali tako i na drugim poljima, tako i u Imotskoj krajini, tako je u Slavoniji, tako je svagdje. I naravno da su to uzrok loše politike. I što sad? Sad nam triba svega. Prije smo se hvalili sa brodogradnjom, danas su naši najjači ljudi koji su bili u brodogradnji otišli u 3. zemlje i proizvode brodove, od inženjera, od varioca do inženjera projektanata. Sad ćemo morati, imali smo kvalitetnu, tvrtke koje su radile u graditeljstvu, velike projekte, projekte komplicirane, a sad ćemo morati uvoziti, od zidara, ne Slobodnih zidara u ovih, masona, nego od ljudi koji se bave, zidara, tesara i tih, te uvozimo u državna odvjetništva, u Sabor, u Vladu, te ove, ove, ove, Slobodne zidare, masone, ti su potrebni da ojačaju sustav tako da ne rade u interesu Hrvatske i da se iseli Hrvatska, oni su bitni sami sebi kao grupacija. To su ljudi od ugleda, od, ne znam je li tajnik možda u nekoj tajnoj organizaciji od tih Slobodnih zidara Gabrićevih, kako ih zovu, tih velikih meštara, tih velikih meštara koji kadroviraju i DORH, mislim, onda znamo gdje smo. Ali, to na stranu. Ali činjenica da u ovome trenutku mi nemamo taj potencijal ljudi da ih vratimo, naše ljude, i veliki je potencijal naša dijaspora. Dijaspora je ogroman potencijal, od svih, od Njemačke do Australije, ti ljudi su naši na tim područjima stvorili određeni kapital i taj kapital bi trebalo bi sve učiniti da se ti ljudi vrate s tim kapitalom ovdje, to je kapital ogroman. Ali, trebamo imati uređenu državu da bi se ti ljudi vratili. Neka se dođu ti ljudi, kad se vrate pa moraju 10% dati ovome da za dokumentaciju, 10% onome. Znači treba te ljude pokušati privući, poglavito ove koji su otišli u zadnje vrijeme, vratiti. Pa nebitno, je li se to radilo o 2., 3. ili 4. generaciji Hrvata, bilo na, od Čilea do Australije, Sjeverne Amerike, nije opće, Kanade, nije uopće bitno iz kojega dijela svijeta. Ali to su ljudi koji su uspjeli u tim sredinama, stvorili su ogroman kapital u svijetu i smatram da bi to bio ogroman potencijal da se i ti ljudi vrate. Ovako smo liberalizirali stranu radnu snagu, rekao sam, evo ja znam, često nam se proglasi Hrvati, u Hrvatskoj su netolerancija prema manjinama, prema ovome, onome, ali je činjenica da 2019. g. do sredine 8. mj. 11 tisuća radnika je bilo iz Srbije, državljana Srbije. 22 tisuće iz BiH, uglavnom to su iz Republike Srpske ili, znači ne, imamo znači, imamo ogroman problem koji treba riješiti. Ali nije rješavanje ovoga što se sad radi bez demografskih mjera, bez ulaganja, očuvanja naših strateških interesa, mi ne možemo zaštiti našega ribara, proglasiti isključivi gospodarski pojas, da naš ribar ostane na ovome području. Mi ne moramo zaštiti kao što su Mađari rekli, nema prodaje poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama. Mi ne možemo to zaštititi. Mi ne možemo zaštititi naše vode, nemamo snage staviti je u Ustav da bude Ustav, pitke vode, a dajemo koncesije strancima. Imaju ogromnu dobit i na kraju ovo 700 tisuća hektara zemljišta poljoprivrednoga neobrađenoga kupit će stranci. I onda možda eventualno budu naša djeca na našoj djedovini kad to kupu budu njihova radna snaga jeftina. Znači mi jednostavno strateški ne donosimo apsolutno nikakve odluke, nego jedino što imamo ovdje hvaljenje gospodarskoga rasta lošom politikom, a loša politika je kad mi imamo 3% BDP-a od naših ljudi koji su iselili vanka od doznaka, 18 milijardi kuna. I na temelju te potrošnje, toga novca koji šalju svojim obiteljima, imamo rast. To nije dobro, to je katastrofalna politika, a vidljivo je da sad moramo liberalizirati maksimalno uvoz strane radne snage, da bi popunili ili bilo da poduzetnici uopće mogli funkcionirati, da ima tko raditi. A naše ljude smo iselili. Prema tome, apsolutno loša politika je odraz svih ovih zakona dosadašnjih. Znači katastrofalna politika u RH, zato imamo 2/3 Hrvatske prazne, nebrigu, nerad, nemar, jedino što imamo, to je jedna sustavno funkcioniranje županija, koje u biti se samo uhljebi da mogu glasati za svoje stranke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću se sad o nečem konkretnom, a to je da, znamo koliki je nedostatak vozača, znamo koliki je problem privatnih autoprijevoznika, ali oni su baš na ovaj zakon dali dosta primjedbi u vezi provjera dokumenata u autobusima i kažu da vozno osoblje prijevoznika nema javne ovlasti niti može od putnika zahtijevati predočenje osobnih dokumenata i putnih isprava prilikom ulaska u autobus niti su im dužni putnici to predočiti, no zakonom kako ste vi to propisali kontrola putnih isprava od strane privatnih zaposlenika, a ne javnih službenika ne može biti u istom opsegu i intenzitetu kao kod graničnih kontrola. Dakle nije educirano vozno osoblje niti može provjeravati vjerodostojnost i valjanost putnih isprava. Eventualno moguća odgovornost prijevoznika može opstati samo ukoliko se dokaže da isti u okviru svoje djelatnosti namjerno pomaže državljanima trećih zemalja da nezakonito uđu na državno područje. Šta vi mislite kako se ovaj zakon odnosi prema vozačima? Mislim da ovo nije uredu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Vjerojatno zbog panike, tj. ne zbog panike zbog toga što na tržištu u ovome trenutku nedostaje i vozača i nedostaje i sada se u toj panici donosi zakon na brzinu što prije, ali nikako govoriti o uzroku. Uzrok je loša politika, ne samo po pitanju vozača nego ukupno vozači će biti potrebni, neko mora voziti kamione, netko će morati i tu raditi, međutim i ovo što imamo vozača u RH otići će vanka. I sada se dogodilo ajmo liberalizirati maksimalno uvoziti strance bez bilo kakvih kriterija. Do sada, evo ponovit ću vam još jednom, znači kad je došla ova Vlada 2016. bilo je nekoliko tisuća stranih radnika, sada smo došli do brojke 100.000, 100.000 u godini dana, to je porast nekoliko stotina puta radnika koje uvozimo sa strane i to govori sve, da je loša politika dovela do kaosa na tržištu, a iselili su Hrvati.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj. Hrvatska ima minus rođenih od preko 16.000 godišnje, a naravno ima egzodus ovih radno sposobnih koji s familijama odlaze negdje drugdje tražiti sreću i krov nad glavom. Mi imamo inače ministarstvo posebno namijenjeno ovom demografskom problemu i postoji naziv Ministarstvo za demografiju, mlade, šta već, obitelj itd. mislite li da je nešta kvalitetno napravljeno u tom ministarstvu i da postoji uopće strategija da se ona provodi da bi ovaj problem danas silne nestašice radne snage bio manji ili to nije tome slučaju? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Ja ne vidim nikakve mjera, osnovna mjera demografskog ostanka na područjima poglavito gdje se iseljava je radno mjesto, da bi mlada obitelj se mogla oformiti bitno je radno mjesto. O tome je govorio vaš, da potvrdimo ja bih samo citirao gospodina Strmotu koji je bio tajnik u ministarstvu ove Vlade, koji je rekao javno na tiskovnoj konferenciji kao ključni čovjek ministarstva rekao je da je ovo igrokaz i teatar mjera koje daje ova Vlada po pitanju demografskih mjera. Apsolutno tu ga podržajem i tu su ga svi demografi podržali jer jednostavno ako mi donosimo zakone da bi se hvalili mavali svima zakon o brdsko-planinskim nerazvijenim poglavito u tim područjima, a nemamo mjera koje će osiguravati lakše otvaranje radnih mjesta poduzetnicima da bi opstali ti ljudi na tim područjima onda je to ruganje. Donijeli smo zakon o nerazvijenim područjima i brdsko-planinskim ni dan danas ima dvije godine još bivša ministrica, mi apsolutno još nemamo mjere, nemamo pravilnike i financijski okvir kako …
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj vi ste u svojoj raspravi se dotakli i egzodusa još koji je krenuo šezdesetih godina prošloga stoljeća kada je jako puno naših građana išlo raditi u neke druge zemlje, ali je to razlika od onoga što se dešava danas. Dakle tada su išli pojedinci radili i vraćali se familije su ostale tu, sada idu cijele familije. Graditeljstvo je inače pokretač razvoja, dakle tamo šezdesetih godina prošlog stoljeća glavnina je otišla i radila u graditeljstvu, danas u graditeljstvo dolaze raditi neki drugi ljudi. Prema tome, to su neki procesi koji nisu dobri jer naravno gubimo kvalitetnu radnu snagu, a vezano uz to jesu i ovi slobodni zidari koje spominjemo cijeli dan. Oni su nastali tamo krajem 14. stoljeća, nastali su iz zidarsko, klesarskog, graditeljskih cehova koji su tim htjeli regulirati svoj odnos s vlastima i kupcima. Dakle nema tu neke razlike i onda i sada. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Dobra paralela, znači onda su ljudi šezdesetih godina u bivšoj državi Jugoslaviji odlazili, ali uglavnom su ljudi odlazili muškarci iz obitelji, ostali članovi bi ostali i supruga i djeca na taj način taj novac dolazi ovdje i u obitelj. Međutim, sada se događa nažalost još gora pošast, sada cijele obitelji odlaze sa djecom i ta područja, poglavito područja odakle ja dolazim, a većinom i druga područja pa i Hercegovina i ovaj dio i Slavonija, poglavito govorimo o tim područjima ljudi su odlazili vani, ali bi se vraćali. Međutim, sada postoji velika opasnost jel se hitno ne reagira da ljudi ti ostanu i cijele obitelji u biti vani i više se ne vrate i ostanu prazna ognjišta tj. prazni prostori. A država bez naroda samo sa prostorom apsolutno nije država. Mi moramo sve poduzeti da se ljudi vrate, da se vrate ali očito nemamo mjera. Sada moramo evo prisiljeni smo liberalizirati zakon da uvozimo strance, a upitno je kakve je kvalitete i tko će sve ulaziti, kod naše kvalitetne radne snage … namjerno i ciljano … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]]
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite.
Dopredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče sa suradnicama, iz pozicije zastupnika Hrvata izvan RH čini mi se da je najvažniji stavak 5. Članka 1. ovoga zakona u kojima, u kome se definira dakle status Hrvata bez hrvatskog državljanstva odnosno konstatira se kako osobe koje imaju utvrđen status Hrvata bez hrvatskog državljanstva nisu stranci po ovome zakonu. Zašto je to važno? Pa važno je iz razloga što je na ovaj način zakonodavstvo u RH jednostavno vodeći se dobrim primjerima drugih europskih zemalja napravilo jasnu razliku između dakle rođenog Hrvata i nekoga drugoga stranca koji se nađe sa, u RH sa zahtjevom za ulazak, boravak, zapošljavanje, školovanje. Takva praksa već odavno postoji u Njemačkoj, u Italiji u susjednoj Sloveniji. Zakon u susjednoj Sloveniji jasno razliku dakle Slovenca, rođenog Slovenca bez slovenačkog državljanstva od drugih Slovenaca, pa čak i oni koji su rođeni izvan Republike Slovenije. Upravo su u Odboru za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora na temelju brojnih zahtjeva iz ranijih godina primijetili ovo pitanje i temeljem Zakona o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH koji je donesen 2011. godine pokrenuli ovo pitanje koje je trebalo dakle više godina da bi se ono riješilo i da bi se izmjenama ranijeg teksta zakona 2017., 2018. amandmanima Odbora za Hrvate izvan RH ono precizno definiralo, a bila je potreba za tim preciznim definiranjem zato što iz te definicije proizlaze brojne životne situacije na koje je trebalo naći odgovore. Do spomenutog zakona, do utemeljenja Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH pored postojanja Matice iseljenika Hrvatske, Matice iseljenika nije postojala ni jedna državna institucija, niti zakon koji je regulirao pitanja Hrvata izvan RH na primjeren način kakav je on definiran u praksi drugih europskih zemalja. I upravo možemo pohvaliti ove iskorake koji napravljeni u okviru angažmana zadnje Vlade, aktualne Vlade koja je i na ovaj način pokazala osjetljivost prema jednom važnom pitanju dakle integriranja, koordinacije Hrvata u RH i Hrvata izvan RH odnosno države RH i njezinih građana izvan RH. Ovaj primjer je kasnije primijenjen i kada je bila procedura izmjena Zakona o hrvatskom državljanstvu. Slijedom ove prakse i svi ovi problema koji su primijećeni tijekom procedura oko Zakona o strancima došlo se do rješenja i u Zakonu o hrvatskom državljanstvu koji omogućavaju Hrvatima izvan RH da na jedan liberalniji način dođu do hrvatskog državljanstva, ostavljeni su primjereniji rokovi i na određeni način napravljen je pozitivan poziv Hrvatima izvan RH, oni koji to žele da mogu na jednostavniji način postati državljani RH. Ono što je važno naglasiti da se vodilo računa da se ne napravi nikakva diskriminacija prema ostalim građanima RH dakle pripadnicima nacionalnih manjina i upravo su takve inicijative išle iz Odbora za Hrvate izvan RH, a važno je naglasiti kada smo išli s amandmanom na Zakon o strancima 2017. i '18., da su predstavnici svih stranaka u Hrvatskom saboru bez ikakvih ideoloških razlika što je posebno važno istaknuti kao pozitivan primjer, jednoglasno glasovali za taj amandman. To govori da se ipak u hrvatskom društvu oko važnih pitanja postiže konsenzus ako postoji upornost, ako postoji dobra volja da se dođe do dobrih rješenja. Ono što treba naglasiti, a što se veže za suvremene procese u EU, dakle migracije, mogućnost zapošljavanja, mogućnost izbora novih radnih mjesta u drugim državama, da RH evo u zadnjih nekoliko godina od godišnjih kvota koje su se kretale oko 3.000 dozvola za boravak i rad u RH i sticajem procesa kakvi su se otvorili u RH ulaskom u EU i mogućnostima zapošljavanja u europskim zemljama imali problema i sa određenim djelatnostima, osiguranjem djelatnika određenih djelatnostima u RH i mislim da su ove izmjene koje su predložene u ovom tekstu zakona dobre, da su one realne, da su rokovi primjereni i da će oni omogućiti da RH na jedan primjereniji način reagira prema stvaranju uvjeta koji će omogućiti da hrvatsko tržište rada dobije radnu snagu, bilo iz susjednih zemalja, bilo iz drugih europskih zemalja. Podaci mogu na određeni način brinuti, ali nažalost to je realnost. Možemo se informirati da brojni Nijemci žive i u SAD-u i u Australiji i ne trebamo sve gledati crnim očima iako bi bilo dobro da neke pojavnosti nema. Smatram da otvaranje tržišta rada u RH kada su i u pitanju susjedne zemlje ne treba predstavljati problem. Ističem i činjenicu da je kako je danas spomenuto bilo 2018. 32.000 dozvola za boravak i rad, a već 2019. 73.000, od toga 2019. 31000 za državljane BiH, a 2018. 17000 govori da postoji fluktuacija, dakle radne snage, posebice iz graničnih dijelova BiH i RH, posebice kada je u pitanju, dakle sezona u RH u njezinom jadranskom dijelu. Ali to je jednostavno i nešto što je tradicija ovih prostora, prostori BiH i RH su i kroz prošlost bili na određeni način neovisno od političkih sustava i političkih jedinica integrirani i oni će kao takvi i ostati. Dobro je da zbog činjenica i problema gospodarskih i političkih u BiH da građani BiH koji mogu dobit zaposlenje u RH da ga dobiju upravo u RH, a ne u nekim daljim i dalekim europskim zemljama. Cijenim zaključno da je aktualna Vlada RH Zakonom o strancima, Zakonom o hrvatskom državljanstvu, razradom strategije i Zakona o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH, pa i informiranjem Hrvata izvan RH o čemu smo mogli slušati i govoriti prije nekoliko dana kada je bilo na dnevnom redu Izvješće o radu HRT-a, razvila i pitanje informiranja Hrvata izvan RH, što sve doprinosi integriranju Hrvata izvan RH oni koji to žele, koji to mogu, dakle u društveni, politički i gospodarski život RH i to je dobro, dobro za RH, dobro za Hrvate izvan RH koji se žele vratiti u RH, ali i dobro što smo pokazali primjerom Zakon o hrvatskom državljanstvu i za građane RH koji imaju bilo kakvu poveznicu sa RH, a pripadnici su nacionalnih manjina koje su, koje žive na području RH. Zaključno, mislim da se radi o dobrom tekstu koji će omogućiti da hrvatsko tržište rada dobije potrebnu radnu snagu i da se napravi jedna zdrava konkurencija na tržištu rada u RH što će utjecati na snažniji gospodarski razvitak RH.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Božo Ljubić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kolega Raguž, dakle nadam se da se slažemo oko toga da je RH u zadnjih 30.g. ispunila skoro sve strateške ciljeve koji su tada bili zacrtani i naravno pred RH je sada glavni strateški cilj demokratska, demografska revitalizacija. Pa se zato referiram na čl. 5. odnosno st. 5. čl. 1., dakle Zakona o strancima koji ste upravo maloprije citirali, a tiče se definiranja statusa pripadnika hrvatskog naroda bez državljanstva i da tako operacionalizacije toga stavka u postojećim izmjenama i dopunama zakona, pa i u kontekstu, dakle nedavnih izmjena Zakona o hrvatskom državljanstvu koji evo i da budem neskroman i na prijedlog Odbora za Hrvate izvan RH kojima obodvojica pripadamo su, dakle i proširili definiciju, dakle hrvatskog iseljenika i na taj način stvorili uvjete da se ti strateški ciljevi realiziraju i, dakle jedan koncensus koji pokušavamo stvoriti u, u politici i društvu RH.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Raguž.
Upravo spomenutim izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu, a u kontekstu iskustava sa Zakonom o strancima došlo se je i do odredbi koje su na poseban način naglasile poveznicu RH sa nekadašnjim prostorima država u kojima i danas žive Hrvati u statusu nacionalne manjine ili ravnopravnog konstitutivnog naroda kakva je situacija u BiH. Dakle, nekadašnji prostori Boke Kotorske u današnjoj Crnoj Gori koji su nekada bili u sastavu političkih jedinica zajedno s RH ili dijelovi Bačke u današnjoj Vojvodini, u Srbiji na određeni način su bili jedna pozitivna poruka Hrvatima izvan RH da RH misli o njima, a to rade i druge države, na nama je bilo samo da potaknemo tu činjenicu i da ona dobije svoje zakonsko uporište.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Božo Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle, danas sam u svojoj raspravi u ime kluba, dakle govorio o ovom zakonu, ja bi reko sa jednog tehničkog da tako kažem aspekta, međutim, ovoga puta namjeravam progovoriti iz jedne druge, dakle perspektive, a u provom redu, dakle iz perspektive zastupnika Hrvata izvan RH uz da tako kažem, opasku da ću se možda oko nekih stvari ponoviti koje sam jutros govorio. Dakle, s obzirom da se ovaj zakon uglavnom tiče usklađivanja sa direktivama, preporukama, odlukama i rezolucijama Europskog parlamenta odnosno prihvaćanjem Europske pravne stečevine, u njemu nema previše novina koje bi se ticale drugih stvari. Međutim, ja ovdje ponovo želim apostrofirati čl., st. 5. čl. 1. postojećega zakona o kojemu je govorio i kolega Raguž maloprije i na koje sam ja također replicirao, jer smatram to izuzetno važnim jer je uključenjem toga amandmana 2017. odnosno '18. u Zakon o strancima i sada operacionalizacijom toga članka na neki način, toga stavka na neki način postojećim izmjenama i dopunama Zakona o strancima je učinjen značajan korak, dakle ova Vlada, nadam se i ovaj sabor, dakle time čine značajan korak u liberalizaciji i uključenju pripadnika hrvatskog naroda izvan RH u … [[Govornik se ne razumije]] politički i ekonomski život RH. S druge strane kao što maloprije rekoh u svojoj replici činjenica je da hrvatska dijaspora koja prema relevantnim procjenama nadležnih institucija čini otprilike 3 milijuna naših sunarodnjaka izvan RH što predstavlja rekao bih, još jednu izvandomovinsku Hrvatsku, njen doprinos sigurno nije dosada adekvatno valoriziran, da ne kažem iskorišten makar je to relativno ružna riječ međutim RH može imati višestruke koristi od izvandomovinske Hrvatske u više aspekata. I u aspektu stručnosti i u aspektu kapitala koji naši sunarodnjaci posjeduju, u aspektu demografske obnove, sve te stvari zapravo trebaju biti integrirane u hrvatsko zakonodavstvo a evo kao što vidimo, one se integriraju i u Zakonu o strancima i u Zakonu o hrvatskom državljanstvu koji smo nedavno usvojili, koji je predstavljao značajnu liberalizaciju stjecanja hrvatskoga državljanstava i na taj način učinio hrvatske dijaspore kao što rekoh u društveno, politički i ekonomski život RH. Pa stoga bi se ja ponovno ovdje podsjetio na neke ključne odredbe toga zakona koje smo evo nedavno usvojili a koje se tiču uključenja hrvatske dijaspore u hrvatski, gospodarski i rekao bi politički život pa je omogućeno hrvatskim državljanima u iseljeništvu odnosno potomcima hrvatskih državljana koji njihovi roditelji do punoljetstva nisu upisali u hrvatsko državljanstvo, da to sami učine do navršene 21 g. a oni koji danas imaju više od 21 g., također im se ostavlja još 2 g. vremena da to učine nakon stupanja na snagu ovoga zakona. Nadalje, više se ne uvjetuje ni poslovnom sposobnošću niti drugim uvjetima stjecanja hrvatskog državljanstva jer mnogi naši sunarodnjaci pogotovo oni treće životne dobi zapravo na taj način ne bi mogli postati hrvatskim državljanima. Izostavlja se i generacijsko ograničenje koje je dosada postojalo i na taj način omogućava većem broju naših potomaka da apliciraju i da dobiju hrvatsko državljanstvo itd. Više se ne traži poznavanje latiničnog pisma, hrvatskog jezika jer ti ljudi tek kada dobiju hrvatsko državljanstvo, bivaju još više motivirani da uče hrvatski jezik i povijest itd. a definicija hrvatskih iseljenika o kojima je govorio kolega Raguž je posebna stvar koja je usvojena ovdje i rekao bi na inicijativu Odbora za Hrvate izvan RH koja je znatno proširilo definiciju hrvatskih iseljenika na sve one koji su iselili sa prostora država u kojima je naša RH nekada bila. U ovom zakonu također treba spomenuti jednu bitnu stvar a koja se tiče članova obitelji hrvatskih državljana koje ovaj Zakon o strancima sada rješava na jedan način kao što to do sada nije bilo riješeno i mi smo u odboru dobivali vrlo često upite, prijedloge i primjedbe na taj način tako da se sada više stjecanja stalnog boravka za članove obitelji hrvatskih državljana ne trebaju ispunjavati uvjet od 5 g. zakonitog boravka te trebaju dokazivati sredstva za održavanja niti polagat ispit iz poznavanja hrvatskog jezika i latiničkog pisma i na taj način se dakle udovoljava prijedlozima našim državljanima koji su u bračnoj zajednici sa osobama bez hrvatskog državljanstva. Isto tako kao što maloprije govorili, kolega Raguž je o tome govorio i pripadnicima hrvatskog naroda se omogućava reguliranje statusa na mnogo povoljniji način nego strancima sukladno potrebi Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH. U ostalim stvarima koje se tiču rekao bih više tehničkih pitanja ovoga zakona a to je ukidanje kvotnog sustava za zapošljavanje koje će omogućiti poslodavcima da mnogo lakše dođu do deficitarnih zanimanja, govorio sam i u svojoj raspravi i u ime kluba, pa neke stvari oko toga ne bih htio ponavljati. Međutim isto tako bih htio ovdje na neki način referirati se na neke rasprave koje su se ovdje mogle čuti a koje na neki način izražavaju bojazan da bi ovo ukidanje kvotnog sustava moglo dovesti do toga da nezaposleni hrvatski građani budu na bilokoji način zakinut s činjenicom da se liberalizira mogućnost zapošljavanja stranaca u RH, da zapravo je ovaj zakon po meni uveo značajno rekao bih mehanizme koji garantiraju da naši građani nezaposleni neće biti ni na koji način zakinuti jer zapravo će biti Zavod za zapošljavanje dužan provesti sve istraživanje koje će omogućiti da onda poslodavci mogu podnijeti adekvatan zahtjev pa onda policijske uprave to odobriti. Nadalje, sigurno odredbe ovoga zakona koje propisuju krajnji rok odnosno 45 dana koliko može trajati postupak pred nadležnim organima, jamči našim poduzetnicima da pravovremenom aplikacijom dođu i do odgovarajuće radne snage koje nema u RH a isto tako još više tome doprinose i iznimke u provedbi dakle testa tržišta rada vezano kao što imali prilike čuti za deficitarna zanimanja kao što su tesari, zidari, konobari, mesari itd. je rok skraćen na 15 dana a u nekim slučajevima sezonskog rada odnosno situacija berbe itd., čak i na 10 dana, prema tome ja ne vidim previše razloga za zabrinutost bilo poslodavaca, bilo sindikata, bilo naših sugrađana koji bi eventualno mogli biti u bilokakvoj opasnosti da će biti ovom činjenicom da se liberalizira zapošljavanje stranaca zakinuti. S druge strane, naravno nema se što reći oko toga, zakon se usklađuje sa europskim direktivama i europskom pravnom stečevinom i to sigurno podržavam. Dakle to su te stvari koje sam htio u ovoj svojoj raspravi osobno reći i naravno osobno podržavam donošenje ovoga zakona, ali ja očekujem da i ova rasprava koju smo danas čuli će biti dobar imput za predlagatelja da eventualno i neka rješenja unaprijedi i da onda u drugom čitanju, eventualno amandmanima dođemo do najboljeg rješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite.
Kolega Ljubić izjavili ste kako je ovaj zakon važan i za Hrvate izvan RH pa upravo pokazatelji o izdanim dozvolama u 2019. sa podatkom da je 31.000 državljana BiH, 14.000 Republike Srbije, 6.000 Sjeverne Makedonije, 8.000 Kosova i 3.000 Albanije govori na određeni način kako je BiH i u gospodarskom smislu i u odnosu na RH važna RH kao posebno interesantno geopolitičko područje i kako je opravdana ocjena da europski put BiH ključni vanjskopolitički cilj RH.
Zahvaljujem. Izvolite.
Zahvaljujem. … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] činjenica da smo u par godina višestruko se povećao broj izdanih radnih dozvola za strance u RH govori više stvari. Naravno ja bih volio da imamo odgovarajuću radnu snagu domaću, međutim nemamo je. Međutim to govori o nekim pozitivnim stvarima o RH, ekonomski razvoj, raste cijena rada pa RH i rad u RH biva atraktivan za strance. S druge strane percepcija Hrvatske kao sigurne države, kao države u kojoj nema ksenofobije i gdje se stranci iz našega susjedstva pa čak i država s kojima nismo imali dobre odnose, gdje smo imali ratne sukobe zadnjih 30-ak godina da se oni odlučuju doći raditi u RH sve to govori o pozitivnim procesima koji se dešavaju u RH. Naravno što se tiče BiH, to ste vi rekli u svojoj raspravi i ja se potpuno slažem, mnogo je bolje da građani BiH, posebice Hrvati nađu svoje zaposlenje ovdje u Hrvatskoj, a ne da idu u treće zemlje … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]]
Zahvaljujem. Završna riječ u ime predlagatelja poštovani državni tajnik gospodin Žarko Katić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Želim ovdje dati određene odgovore na izrečene tvrdnje u raspravi i pojasniti neke odredbe koje možda zastupnici nisu dobro iščitali. Gospođa zastupnica Anka Mrak Taritaš pozvala je Vladu da zakon što prije uputi u drugo čitanje, konačni prijedlog zakona i da on što prije stupi na snagu. Nadležna tijela će učiniti sve da dođe što prije do drugoga čitanja nakon što proučimo sve primjedbe i prijedloge iznijete u raspravi, a o datumu stupanja na snagu još ćemo se konzultirati sa socijalnim partnerima. Nije ništa što je ovdje zapisano Sveto pismo, o svemu treba razgovarati i donijet će se takav zakon koji će najbolje odgovarati hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima. Kada je u pitanju tvrdnja da bi se mogle javiti određene poteškoće u novom načinu funkcioniranja i ulozi HZZ-a upravo je u čl. 101. propisano da upravno vijeće donosi odluku o zanimanjima za koje poslodavac ne treba tražiti provedbu testa tržišta rada, a vi ste rekli da bi bilo dobro da rade svaka tri mjeseca. U st. 3. toga članka stoji da treba bez odgode na temelju stanja na tržištu rada donijeti promjene svoje procjene i ove odluke o zanimanjima koja ne trebaju provedbu testa tržišta rada, dakle o deficitarnim zanimanjima. Tako da mislim da smo dali dobar prijedlog i da je uloga HZZ-a i njegovog upravnog vijeća ovdje adekvatno pogođena. O stupanju na snagu ćemo još vidjeti, ali pošto je donijeta odluka o kvoti radnih dozvola zato je u ovom prijedlogu zakona predviđeno stupanje na snagu 1. siječnja 2021. godine i da se svi dionici ovog sustava bolje usklade, ali razmotrit ćemo takovu primjedbu. Zastupnica gospođa Ines Strenja govorila je o djeci bez pratnje. U RH dolazi određeni broj djece bez pratnje, da, taj broj se s ovom migrantskom krizom povećava i sva nadležna ministarstva nastoje što bolje regulirati njihov status, dakle ako su tražitelji međunarodne zaštite ne smještaju se u prihvatilišta sa odraslim osobama, smještaju se u objekte gdje su druga djeca. Tražimo i vjerujem da ćemo u skoroj budućnosti ima posebna prihvatilišta baš za djecu bez pratnje koji dolaze u RH da bih ih odvojili od djece hrvatskih državljana gdje se oni sada uglavnom smještaju. Oni mogu kao svaki drugi tražitelj međunarodne zaštite biti smješteni i u drugim objektima, mogu biti smješteni i u obiteljima u stanovima, imamo i takovih slučajeva. Međutim, ovaj zakon ono što je on mogao napraviti predviđa za takve osobe i tu se izričito navode djeca bez pratnje u čl. 79. st. 2. da im je moguće odobriti privremeni boravak iz humanitarnih razloga i to dakle uz žrtve trgovanja ljudima i neke druge kategorije koje su u tom članku pobrojene i to se i događa i imamo takve slučajeve. Vi ste također istakli da neki hrvatski poslodavci, osobito ste spomenuli ugostitelje, da bjesomučno traže radnu snagu, dakle postoji potreba za radnom snagom ona je dakle dokumentirana ovom odlukom Vlade o kvoti radnih dozvola. Potrebe su sve veće. Ja bih podsjetio da je 2016. godine u kvoti za dakle tu godinu bilo predviđeno 85 radnih dozvola za ugostiteljstvo i turizam. Toliko sada uzme jedan, jedan hotel ili turistički objekt prosječne veličine, dakle i poduzeće. Prošle godine smo za turizam dakle izdano je 21.200 radnih dozvola što cjelogodišnjih, što za sezonski rad, a u ovoj 2020. godini Vlada je predvidjela 30.370 radnih dozvola, dakle i sezonskih i cjelogodišnjih. Što se tiče primjedbi Gorana Beusa Richembergha koji je govorio da je ovaj zakon promovirao koncept zatvorenoga društva, koji nije održiv, da je promovirao ksenofobiju, ja bih rekao da je nevjerojatna nepodnošljiva lakoća etiketiranja, ovdje parafraziram i kradem iz znanstveno kultnog romana Milana Kundere, pa mu se ispričavam, dakle nepodnošljiva lakoća etiketiranja koja dolazi često s lijevog spektra ove sabornice, ali i lijevog spektra hrvatskog političkog društva, gdje sve ono gdje su pojedinci mjerilo svega i samo ono što oni misle i njihove tvrdnje su jedine prave i istinite. Dakle, morao bi čovjek kad tako nešto govori onda se bolje i opskrbiti podacima. Ja ću samo reći da unatoč ovim kvotama i radnim dozvolama i boravcima koji su odobreni za vrijeme mandata ove Vlade, podastrijet ću podatke za mandat vlade kojoj je gospodin Richembergh i njegova stranka sudjelovali. Dakle, 2012. godine odobreno je ukupno 3.988 dozvola, ali 3.000 za produženje, a svega 988 za novo zapošljavanje. 2013. godine odobrene su odnosno predviđene su kvote bile, ispričavam se, 2.329 dozvola, ali 2.000 za produženje, a 329 za novo zapošljavanje. 2014. predviđeno je bilo 2.256 radnih dozvola, 2.000 za produljenje, a 239 za novo zapošljavanje plus 17 za sezonsko. 2015. 1.730 od toga 1.500 za produljenje već izdanih i 230 slovom i brojkom 230 radnih dozvola za novo zapošljavanje, da bi u 2016. ta brojka rasla na 3.115, ali od toga 2.300 za novo zapošljavanje, dakle velika većina, a u '17. 9.000, u '18. 37.000 i čuli smo podatke za prošlu i ovu godinu. Gospodin Richembergh je rekao da Njemačka traži 50.000 vozača i Hrvatska traži 3.000 vozača, ako to usporedimo sa brojem stanovnika Hrvatske i Njemačke ispada da Hrvatska traži više vozača, ako gledamo relativno. Rekao je da bi trebalo uvesti barem 200.000 radnika ili ljudi u RH. U kvoti radnih dozvola za ovu godinu predviđeno je, predviđeno je dakle dolazak 123.000 osoba. Naravno ako ih hrvatski poslodavci trebaju, ali također u ovom zakonu imamo odredbu u Članku 57. stavak 6. gdje Vlada RH može ako tijela nadležna za gospodarstvo, rad, demografiju itd., predlože donijeti odluku pod određenim kriterijima da dođu i dodatni stanovnici u RH. Dakle, ja bih rekao da prvi puta otvaramo mogućnost da se u RH useljava i po drugim osnovama. Jel hoće li to biti nešto u vidu zelene karte ili nekoga drugoga oblika, ostaje za vidjeti. Pozivamo vas sve da date svoj obol i da vidimo kako će RH na najbolji način odgovoriti nedostatku radne snage, ali i nedostatku stanovništva o kojem ste govorili za koje evidentno u našoj zemlji postoji. Gospodin Richembergh je spominjao i čudio se zašto neki ljudi ne mogu dobiti hrvatskog državljanstvo ili doći u RH. Dakle, u RH je prošle godine došlo 73.060 osoba kao za rad plus nekoliko tisuća po drugim pravnim osnovama koje ovdje nismo posebno iznosili, spajanje obitelji, studiranje itd. U slijedećoj će taj broj biti, kao što vidimo moguće je da bude i veći. Međutim, mnogi ne žele doći u Hrvatsku živjeti i raditi i dijeliti s nama sudbinu nego žele samo hrvatsku putovnicu i s njom putovati, raditi ili se možda baviti kriminalnom u nekoj drugoj državi. E o tome moramo voditi računa i štititi našu državu i građane. Ponovit ću još samo na kraju u odgovoru na riječi zastupnika Beusa Richembergha, a to sam uvodno rekao, mi smo prošle godine izdali radne dozvole državljanima 95 zemalja, sa svih kontinenata. Da ne čitam sad popis jer ima zemalja za koje pojedini ljudi možda nisu ni čuli, zaista malih zemalja za koje vjerojatno ne bi očekivali da će doći raditi u Hrvatsku, iz Oceanije, Afrike, Azije itd. Nasuprot tome recimo zastupnik Bulj kaže da ovim zakonom maksimalno liberaliziramo uvoz stranaca bez ikakvih kriterija. Dakle liberaliziramo to je istina, ali kriteriji postoje, postojali su u ovom važećem zakonu, postojat će, postoje i u ovome novom zakonu. Postoje provjere koje se tiču osuđivanosti i kažnjavanosti, postoje sigurnosne provjere koje radi ovlaštena agencija i za to je MUP odgovorno i za to ono izdaje dozvole za boravak i rad unatoč recimo praksi nekih drugih zemalja gdje to rade druga tijela. Evo, za, u replici za koju se javio g. zastupnik Dobrović bilo je spomenut taj, dakle problem nedostatka stanovništva, 16000 ako sam dobro razumio više umrlih nego rođenih, moj odgovor je, dakle da ovaj čl. 57. st. 6. treba pogledati i možda to kasnije Vlada i razraditi, možda već u konačnom prijedlogu zakona dati još možda jednu bolju formulaciju i, i, i kvalitetniju mogućnost za reguliranje nekom uredbom ili odlukom Vlade da se jednom okuražimo i da i mi kažemo da, da pozivamo u RH određeni broj ljudi po određenim kriterijima, njihovim znanjima, radnim znanjima, znanjem jezika, obitelji, možda sa mlađim obiteljima da dođu, da se iskušaju u RH i da pokušaju u njoj živjeti i raditi. Jučer u jednoj emisiji sam na televiziji gledao jednog turskog državljanina koji kaže da je RH izvrsna država za poslovanje, pa nevjerojatno je da je drugima izvrsna, nama da nije, a da nama nije. Međutim, priznajem mi smo, još uvijek možemo i moramo biti bolji i pozivam vas sve skupa i Vladu i HS da radimo na tome da uvjeti života i rada u našoj zemlji budu što bolji. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Replika poštovana kolegica Ines Strenja.
Poštovani državni tajniče, ovo zadnje što ste rekli to je politički stav, dakle naravno neće kod nas dolaziti Amerikanci, Švicarci i Šveđani, dolaze oni koji u nama vide nešto što je bolje i mjesto boljeg života, ali zato smo mi ti koji su krivi, ne ja osobno, al oni koji su bili na vlasti zadnjih 10-tak godina kad je otišlo 300 000 ljudi, ti su odgovorni zašto je ova zemlja postala mjesto gdje nije dobro našim ljudima i moraju tražit neko drugo mjesto. Niste mi odgovorili na pitanje da li ste u mogućnosti razmotrit do drugog čitanja da žalbu protiv, znači rješenja o ukidanju dugotrajnog boravišta za djecu nije dopuštena žalba, mora se pokrenut upravni postupak, da li obzirom da se radi na ranjivu kategoriju posebno i trebaju posebnu zaštitu, da li je moguće da se djeci omogući žalba koja odgađa izvršenje odluke, a da djeca ne pokreću upravni sud, upravni postupak? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Katić, izvolite.
Poštovana gđo. Strenja o svemu ćemo razgovarati, ja vas pozivam da dođete u MUP i da o tome razgovaramo. Međutim, koncept, prelazak na novi koncept, dakle da se može pokrenuti upravni spor, a da nije dozvoljena žalba je, proizlazi iz ZUP-a, vidjet ćemo ako je ikako to moguće primijenit na ovu specifičnu kategoriju, dakle za djecu za koju smo svi osjetljivi i za koju ćemo učiniti sve da se one, da se oni osjećaju dobro u RH. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. g. Katić, ja sam se javio zato što ste vi u svom završnom izlaganju 10 minuta pričali o g. Beusu Richemberghu i spomenuli ste da je njegov, iznosili ste tu brojke koliko je dozvola odobreno kada je njegova stranka bila u vlasti. Gledajte, on je danas član jedne druge stranke, a njegova stranka je i danas u vlasti s vama i vi sjedite u Vladi u kojoj je ta stranka u vlasti i ne znam šta ste htjeli poručit s time što ste iznosili, da je tada bolje radila ili lošije radila ili danas kad je s vama i HDZ-om bolje radi, mislim htio bi da nam to malo, malo pojasnite i ova vaša izjava da neki žele samo hrvatsku putovnicu ne zbog toga da bi s nama ovoga proživljavali blagodati i nedaće koje mi proživljavamo ovdje nego eventualno i zbog kriminala ili poslovanja ili nekih drugih, da li znate koliko ima hrvatskih putovnica i hrvatskih državljana koji ne žive u RH i ne proživljavaju s nama blagodati i nedaće koje mi proživljavamo svaki dan [[Upadica: Zahvaljujem]] koliko je tih ljudi?
Odgovor državni tajnik Katić.
Ja sam odgovarao g. Beusu, a kolko se sjećam ako sam pogriješio ja se ispričavam, on je bio u stranci koja je bila tada u vlasti, gdje je on danas ja stvarno ne znam jer ne mogu pratiti, te se stvari kao što znate jako često mijenjaju. Ja mislim da, naravno, hrvatsko državljanstvo se može steći na više načina, dva osnovna načina su podrijetlo, dakle po svojim roditeljima, po tome što je roditelj onda to ste i vi po državljanstvu jel i naturalizacijom. Za ove koji stječu naturalizacijom naš zakon predviđa da mogu, da državljanstvo mogu steći i osobe koje ne žive u RH, međutim moraju ispunjavat određene uvjete, tu se treba posebice paziti na ove sigurnosne uvjete. Kad jednom osoba dobije državljanstvo ili svatko od nas koji je hrvatski državljanin on slobodno može seliti kako on želi. Brojke, znamo da otprilike oko 700 000 birača RH ne živi u RH [[Upadica: Zahvaljujem]] nego živi u inozemstvu, ali i određeni broj naravno osoba koje nemaju [[Upadica: Zahvaljujem]] biračko pravo.
Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Možete mikrofon molim vas. Hvala, izvolite kolegice.
Hvala, hvala lijepo potpredsjedniče HS. Državni tajniče Katić, vaše završno izlaganje je bilo vrlo interesantno, tu ste nam jasno, kao prvo ste prozvali saborske zastupnike koji ne čitaju i ne razumiju, vi ste dali jedan odličan prijedlog zakona, mi smo raspravljali zato što ne čitamo i ne razumijemo, onda ste nas i politički svrstali i rekli su da su oni s ljeve u političkog spektra malo drugačiji od nekog drugog, pa ste i tu odradili cijelu priču, pa ste onda radili usporedbu što je to bilo u Vladi g. Milanovića u kojoj sam ja bila ministrica, što je to danas s tim što ja ne znam gdje ste vi bili 2011., 2012. kada je bila velika ekonomska kriza odnosno gospodarska kriza na razini Europe i svijeta i naravno da je zahtjev uopće da su bili limitirani mogućnost davanje strancima posla u RH zato što nije bilo ni potrebe, a 2020. i 2012. je velika razlika uopće u potrebama, pa je vrlo interesantno vaše [[Upadica: Zahvaljujem]] završno izlaganje.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi državni tajniče, ja se s vama slažem, ove su promjene nužne ali to ne znači automatski da su i dobre jer utjecaj na gospodarstvo ćemo tek vidjeti sa jednim odmakom, one su dobre za poduzetnike ali jesu li dobre za rast hrvatskog gospodarstva? To je sad jedno drugo pitanje jer konkurentnost se neće postići na ovaj način, popunit ćemo radna mjesta sa radnom snagom koja će doći iz drugih zemalja, naši ljudi su otišli van, naravno zbog čega su otišli, zbog veće plaće, boljih uvjeta tako i ovi ljudi koji dolaze, jednostavno radi se o ekonomskim migracijama i vi ste sad u poziciji da donosite jedan zakon koji je nužan i tu vas podržavam ali tvrditi da će to biti dobro, to je jednostavno u ovom trenutku je previše ambiciozno. Mi ćemo tek vidjeti što će se dogoditi a ne smijemo zaboraviti činjenicu da je 2019., početkom 2019. ukinut doprinos za zapošljavanje i zapravo se uvidjelo da mjere koje HZZZ radi, nisu dovoljne i neće moći odgovoriti na ove izazove a ovaj zakon izravno odgovara tek na te izazove.
Zahvaljujem, kolega Žagar, hvala lijepo. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku g. žarku Katiću i njegovim kolegicama na obrazloženjima i na odgovorima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Sada određujem stanku do 17 sati i 15 minuta. STANKA U 17,01 SATI
Prijedlog Zakona o strancima, prvo čitanje, P.Z.E. broj 840. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o strancima i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 22 suzdržana i 7 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,17 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice s točkom dnevnog reda: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom, prvo čitanje, P.Z. br. 752 Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog kolegu Mihaela Zmajlovića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vlade. Evo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom ima svrhu smanjiti utjecaj i to negativni utjecaj plastičnih vrećica za nošenje i plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu na okoliš, posebice na vode, morski okoliš, zdravlje ljudi te doprinos uspostavi kružnog gospodarstva. Najvažnija mjera za ostvarenje tog cilja je opća zabrana stavljanja u promet plastičnih vrećica i određenih plastičnih proizvoda uz minimalna i jasno definira izuzeća koja se odnose na vrlo lagane plastične vrećice za nošenje koje su biorazgradive i proizvedeno pretežno iz obnovljivih izvora. I ova zabrana treba stupiti na snagu 6 mjeseci od objave ovog zakona. Ovim se zakonom djelomično prenose odredbe Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš i to upravo one odredbe koje se odnose na ograničenja stavljanja na tržište pojedinih plastičnih proizvoda i to prije roka koji je propisan ovom istom direktivom. U obrazloženju se naglašava da mjere koje je RH do sada koristila, a to je obvezna naplata plastičnih vrećica i povećanje naknade za gospodarenje otpadnom ambalažom, nije u dovoljnoj mjeri smanjila upotrebu plastičnih vrećica te je nužno uvođenje dodatnih efikasnijih mjera. Europska komisija je u Europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu od 16. siječnja 2018. godine, dakle u kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo zaključilo da se problem stalnog porasta nastanka plastičnog otpada i ispuštanja plastičnog otpada u okoliš, posebno u morski okoliš mora riješiti kako bi se ostvario kružni životni ciklus plastike. Europska strategija za plastiku korak je prema uspostavi kružnoga gospodarstva u kojem se dizajnom i proizvodnjom plastike i plastičnih proizvoda u potpunosti poštuju potrebe ponovne uporabe, popravka i recikliranja te u kojem se razvijaju i promiču održiviji materijali. Znatan negativan učinak na okoliš i zdravlje kao i negativan gospodarski učinak određenih plastičnih proizvoda zahtijevaju uspostavu posebnog pravnog okvira s ciljem učinkovitog smanjenja tih negativnih učinaka. Dakle, RH je do sada primjenjivala gospodarske mjere kao što je obveza naplata plastičnih vrećica i povećana naknada za gospodarenje otpadnom ambalažom, no to nije u dovoljnoj mjeri smanjilo upotrebu plastičnih vrećica. I zato je nužno uvođenje dodatnih i efikasnijih mjera kako bi se ostvario cilj smanjenja Iz tog razloga nužno je uvesti opću zabranu stavljanja u promet plastičnih vrećica. Prijedlog je da zabrana ima neki odgodni učinak odnosno 6 mjeseci kako bi se i gospodarstvo i određeni dionici u gospodarstvu imali vremena prilagoditi. Nadalje, kako bi se prilikom prodaje svježe hrane, dakle voća i povrća osigurala higijena i sigurnost hrane te kako bi se olakšala prodaja robe koja nije zapakirana potrebno je od zabrane stavljanja na tržište izuzeti vrlo lagane plastične vrećice i to one koje su pogodne za kompostiranje, dakle koje su proizvedene pretežito najmanje 50% iz obnovljivih izvora i koje su prikladne za kućno kompostiranje. Izuzeće se odnosi na plastične vrećice namijenjene za ponovnu uporabu, a koje ispunjavaju određene kriterije, to su vrećice proizvedene od drugih materijala tekstila i kože i nisu predmet zabrane. Pojam ponovna uporaba vrećica odnosi se na uporabu za istu svrhu za koju su izvorno načinjene, a za druge plastične proizvode za jednokratnu uporabu na raspolaganju u odgovarajuće je doživjeti cjenovno pristupačne alternative. Kako bi se ograničio njihovo štetan utjecaj, dakle takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu na okoliš, ovim zakonom zabranjuje se njihovo stavljanje na tržište. Time se promiče uporaba održivijih alternativa koje su na raspolaganju i primjena inovativnih rješenja u pogledu održivijih poslovnih modela, alternativa koje podrazumijevaju ponovnu uporabu te zamjena materijala. Zabrana stavljanja na tržište obuhvaća i proizvode od oksorazgradive plastike jer se ta vrsta plastike ne razgrađuje biološki na odgovarajući način i time doprinosi onečišćenju okoliša mikroplastikom, ne može se kompostirati i negativno utječe na recikliranje konvencionalne plastike i ne donosi dokazivu korist za okoliš. Nadalje, s obzirom na visoku prisutnost ekspandiranog polistirenskog smeća u morskom okolišu u dostupnost alternativa zabranjuje se stavljanje na tržište i spremnika za hranu i napitke te čaše za napitke za jednokratnu uporabu izrađene od ekspandiranog polistirena. Time se potiče uporaba proizvoda koji su prikladni za višekratnu upotrebu i koji su nakon što postanu otpad prikladni za pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje. I čl. 4. i 5. ovog prijedloga izrijekom se utvrđuje popis plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu koje je zabranjeno stavljati na tržište, primjerice štapići za uši, plastični pribor za jelo, plastične tanjure, slamke, čaše za napitke izrađene kao što sam maloprije rekao od ekspandiranog polistirena. Ovaj prijedlog koji je dakle izrađen ispred kluba SDP-a je zapravo dobio i mišljenje Vlade RH koja je u najmanju ruku začuđujuća s obzirom da Hrvatska predsjeda Vijećem EU-a čiji je glavni prioritet i na čijoj je agendi zapravo i u ovom mandatu tzv. zeleni dogovor ili green deal i gdje su ove teme vezane i uz smanjenje plastike za jednokratnu upotrebu, borba i prilagodba protiv klimatskih promjena, zapravo nešto što je dakle visoko na listi prioriteta no nažalost Vlada RH bez obzira što evo Hrvatska ima priliku predsjedati Vijećem EU-a, Vlada RH propušta priliku da barem na ovom primjeru čija implementacija nije toliko kompleksna nego je vrlo jednostavna, da pokaže da Hrvatska ne samo deklaratorno nego i zaista želi participirati u europskoj strategiji o smanjenju plastika koja završava u okolišu pogotovo što je Hrvatska zapravo zemlja, jedna od rijetkih zemalja EU-a koja ima i more, koja se može pohvaliti i sa velikim količinama pitke i čiste vode. Zato obrazloženje da se radi novi Prijedlog Zakona o održivom gospodarenju otpadom držim neadekvatnim i smatram da ovo nije tema gdje je potrebno i gdje treba strančariti, već je to tema oko koje se trebamo kao društvo dogovoriti, to je problem koji postoji u društvu i ovako politikanstvo i odbijanje ovakvog prijedloga, zapravo nas dovodi do onoga čemu i svjedočimo u proteklih 4 g. a to je da se u ovom sustavu gospodarenja otpadom zapravo gotovo ništa i ne događa dapače, imamo samo negativne konotacije, izazivanje kaosa, intervenciju Ustavnog suda u pojedine propise, podzakonske akte iz ovog područja i iz tog razloga evo izražavam žaljenje što je Vlada dala negativno mišljenje na ovaj prijedlog ali nadam se da možda u drugom čitanju, do drugog čitanja i u raspravi će promijeniti ovo svoje mišljenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Zmajlović. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. G. Zmajlović, vi ste spomenuli upravo da su prioriteti EU-a zaštita okoliša i izbacivanje plastike iz svakodnevne uporabe, spomenuli ste i green deal i tim više i mene čudi stav Vlade RH da odbija ovako jedan dobar prijedlog bez ikakvog suvislog obrazloženja. Dakle obrazloženje je da su oni poduzeli neke mjere čiji se učinci sada nisu mjerljivi pa onda ne može se ovo prihvatiti da se vidi šta je bolje ali ovaj prijedlog je dobro razrađen, nije represivan da preko noći se sada nešto tu lomi pa da će bit udarni na gospodarstvo i da se ljudi ne mogu pripremit na taj dio nego je jako dobro tu napravljen i sada ako znamo kad je EU najavila zabranu uporabe plastike, da je upravo iz Hrvatske došla tvrtka koja je najavila i rva počela proizvoditi recimo štapiće za uši od materijala koji nisu plastika i umjesto da budemo prvi u Europi u nečemu, mi ćemo sada ovo odbit i onda ćemo čekat da nam EU naredi da za 5 ili 10 g. dođemo do ovakvih rješenja i to je meni neshvatljivo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Zmajlović, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Đujiću, vi ste apsolutno u pravu, ali niste istaknuli još jednu važnu činjenicu, dakle nije samo, ne postoji tvrtka samo koja proizvodi alternativu za plastične štapiće već postoji u Hrvatskoj tvrtke koje se bave proizvodnjom upravo takvih održivih plastičnih vrećica koje se proizvode iz prirodnih materijala. Dakle mi ovdje ne govorimo o tome da bi se bilokoja grana gospodarstva ugrozila već kroz ovaj inovativan prijedlog, otvaramo mogućnost i prostor za inovativna rješenja za nove industrije pa čak one koje zapravo u Hrvatskoj postoje i time smo propustili ili propuštamo šansu da se prezentiramo i cijeloj EU i europskom tržištu zapravo da smo država koja vodi računa i brigu o svom okolišu ali i da stvara prostor zapravo za inovativnu i novu industriju i da koristi zapravo to europsko tržište.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolega, nešto što je loše kvalitete, nešto što se, reći ću, kratko koristi, što se nekontrolirano dijeli i što ima velike štete za okoliš, trebalo bi svakako nastojati zakonski ograničiti odnosno zabraniti i mislim da u tom smjeru ide svakako ovaj prijedlog zakona. Žao mi je što Vlada to ne prepoznaje dobre prijedloge, konstruktivne prijedloge koje daje opozicija, ja ću reći da su neke lokalne samouprave prepoznale ovaj problem i da su donijele odluku barem da se ograniči korištenje plastike u njihovim gradskim upravama, u njihovim poduzećima i ustanovama pa možda bi Vlada mogla nešto naučiti od lokalne samouprave bez obzira ko tim lokalnim samoupravama upravljao a nažalost i ovo što ste na kraju rekli, imamo jedan kaos u sustavu gospodarenja otpadom dakle gdje spada i ovo, evo nedavno je Ustavni sud također donio odluku da uredba o gospodarenju komunalnim otpadom također je neustavna. Dakle kad to sve sagledamo, nažalost ne idemo u dobrom smjeru.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Zmajlović, vi ste barem dobili očitovanje Vlade jer ste jedan od kreatora ovog zakona u ime kluba SDP-a, na neke naše zakone do danas recimo Zakon o medicinskim prekidu trudnoće, Vlada se nije udostojila niti očitovati. No nažalost odgovor na ovaj zakon je ne. Meni zaista nije jasno kakav problem Vlada ima sa zaštitom okoliša pa i doprinos za zaštitu i očuvanje okoliša ukidanjem u ovom slučaju jednokratnih plastičnih proizvoda kao što su plastične vrećice. Dobro ste rekli, ovo su zaista teme na kojima ne treba politizirati, rekli ste da se trebamo oko toga kao društvo dogovoriti, ne, trebamo se oko toga ujediniti i sigurno ćemo se ujediniti no nažalost kada nam to naredi EU za 4, 5 g., zamislite usvajanjem ovog zakona koliko bismo okoliša spasili i ljudskih života i ugroza zdravlja, da usvojimo to danas, a ne za 4, 5 godina.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Zmajlović.
Hvala lijepo. Pa kolegice Glasovac, ne samo da je Vlada dala mišljenje, Vlada je obrazložila u svom prijedlogu, u svom mišljenju zapravo da ne može podržati ovaj prijedlog iz razloga što ministarstvo priprema neki novi prijedlog. Ja bih podsjetio sve zastupnike ovdje da ovaj prijedlog je upućen u proceduru prije 5 mjeseci. Dakle, tada sam rekao prilikom upućivanja prijedloga u proceduru da ću biti sretan ukoliko zaista Vlada krene u izmjene i prihvati ove prijedloge koji su uvršteni u ovaj prijedlog izmjene zakona jer to bi značilo, prvo da postižemo neki dogovor kao društvo. No, nažalost 5 mjeseci kasnije još uvijek mi nemamo novi Zakon o održivom gospodarenju otpadom i mogu samo sumnjati da ovo mišljenje Vlade je iskreno. Mogu samo sumnjati jer i prema planu zakonodavnih aktivnosti već je taj novi zakon trebao biti u javnoj raspravi, dakle tu se već kasni i [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] bojim se da do izbora toga neće ni biti.
Sljedeća replika, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Zmajlović, za razliku od kolege Đujića koji se čudi da Vlada to nije prepoznala, ja bi se čudila da ste dobili pozitivno mišljenje, čudila bi se da dođete do drugog čitanja, to bi bilo pravo čuđenje u ovom Saboru da imamo jedan konstruktivni prijedlog oporbe, da Vlada kaže, gle, oni su dali nešto, hajmo pokazati dobru volju. Ono što je meni čuđenje da naš premijer Plenković uredno stoji uz gđu. Ursulu von der Leyen i uredno priča o klimatskim promjenama, a Hrvatska je jedna od 3 zemlje članice EU koje nema strategiju prilagodbe, činjenica je da je došla u Sabor. Prema tome, ovo je jedna izmjena zakona kojim bi Hrvatska trebala priliku kad predsjeda EU-om, evo, mi nećemo čekati da direktiva, da se obvežemo, da čekamo srpanj 2021., mi idemo sad. I prava, prava priča bi bila da ministarstvo zajedno s predlagateljem kaže, popravite još to, u krajnjoj liniji, da amandmane i donese [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] izmjene i dopunu zakona.
Odgovor, poštovani kolega Zmajlović.
Hvala lijepo. Pa kolegice Mrak-Taritaš. Ne samo da premijer Plenković stoji pored predsjednice komisije i priča o New Dealu i podržava zapravo novu politiku EU komisije. On se zapravo u toj cijeloj priči bi trebao crveniti, crvenjeti iz jednog razloga jednostavnog, zato što u Hrvatskoj u ladici 4 godine drži izrađenu strategiju niskougljičnog razvoja. Dakle time pokazuje da cijela ta priča podrške Hrvatske svim europskim politikama koje su vezane uz zaštitu okoliša i borbe protiv klimatskih promjena, transformacije gospodarstva, da je to samo fol i poza jer mi ovdje u Hrvatskoj ne vidimo stvarnu želju da se pokrenemo. Kako možete govoriti o tome, dakle na kraju mandata da ćete vi učiniti nešto, imate 4 godine u ladici strategiju koja se radi multisektorski 7 godina prije toga, niste ništa poduzeli.
Zahvaljujem. Želi mi možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Predstavnik Vlade također. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a, poštovana kolegica, Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege, predlagatelji. Mi imamo u raspravi u kasnim satima, što je već uobičajeno Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom. Dakle, već je uobičajeno da oporbeni prijedlozi dolaze u kasnim satima, već je uobičajeno da za oporbene prijedloge, pa bez obzira o tome, čak i kad su vrlo, vrlo nježni, kad smo svi svjesni toga da bi oni bili nekakav iskorak i nešto, kao prvo su na raspravi u kasnim satima jer onda nekako manje je pozornost, a kao drugo nikad još nijedan oporbeni zahtjev nije došao ni do drugog čitanja, dakle već na prvom čitanju završava u ladici. Ovdje je riječ o jednom prijedlogu koji bi u nekakvoj državi koja, ne samo deklarativno se zalaže za prilagodbu klimatskim promjenama nego i stvarno, bilo za očekivati da, recimo predlagatelj koji je iz oporbe zajedno sa resornim ministarstvom sjedne i iznjedri se nekakav prijedlog koji bi bio prihvatljiv. Inače, kad rješavate nekakav problem, imate dva načina. Jedan način da rješavate sustavno, i to je u redu, idete sa sustavnom analizom i svem ostalom i sustavno dođete do toga. Ili kažete, okej, nek ide sustavno svojim putem, hajdemo sad neke pojedinačne probleme riješiti u ovom trenutku, sad i odmah. Klimatske promjene su na svu sreću dobile i mjesto i u životu u Hrvatskoj. Za razliku od nekih drugih zemalja koje zaista o tome govori već dugo, kod nas se počelo u javnom, u političkom životu o tome pričati i dobro da se priča. Kaže da ono kao, pa mi smo mala zemlja. Nas ima 4 milijuna i da svatko od nas napravi nešto u svom životu, u svom svjetonazoru u smislu prilagodbe, to znači da je 4 milijuna puta malo, dođemo do nekog ozbiljnog broja i o tome trebamo tako razmišljati. Ovo je trenutak kad Hrvatska predsjeda EU-om. Ja moram priznati, ja sam ponosna na to, bez obzira, nismo mi tu nešto dobili, mi smo samo došli po redu, ali dobro je da je Hrvatska kao najmlađa članica pokaže da to jednostavno može. Ali, bilo bi dobro da to ne bude samo mrtvo slovo na papiru, bilo bi dobro da to nije igrokaz, bilo bi dobro da tu stvarno nešto i napravimo. Mi smo iz GLAS-a uputili direktno predsjedniku HS-a pismo i jednako tako, premijeru Plenkoviću smo uputili pismo da za vrijeme kojim se predsjeda da se pokaže da se zaista o tome vodi računa, da izbacimo iz svih ugostiteljskih objekata koji su u Saboru, koji imaju Vlade i institucije žličice, plastične žličice, plastične čaše, slamke, dakle to možemo bez zakona, to možemo bez ičeg. Dakle, to je nekakva poruka kojom Hrvatska šalje da zaista je svjesna problema klimatskih promjena i da je svjesna da želi se s tim problemom zaista baviti. Nažalost ja moram priznati da bih se jako začudila kad bi tome bilo tako. Imamo još nekakav kratki period, jer kad bi tome bilo tako onda bi se pokazalo da se ipak vodi računa i to nije samo da sad u govorima svima govorim o prilagodbi klimatskim promjenama nego da stvarno tako živimo i da stvarno mislimo tako napraviti. Dolazim do, naravno i do prijedloga ovog zakona, da je stvarno tako onda ne bi bio ovaj lakonski odgovor Vlade. Mi smo se već naučili na kad dobijemo odgovor, ne dobijemo svaki puta to je istina, ali kad dobijemo odgovor da su ti odgovori u najmanju ruku loše se osjećate. Dobijete odgovor da je recimo nomotehnički nešto krivo napisano. Dobijete odgovor da evo moramo se još malo strpiti ali to je prijedlogu donošenja dokumenata pa evo samo što nije. Dobijete odgovor, da i čak u raspravi da svjesni su problema, ali kad dođe do glasanja, glasanje je drugačije. Ja moram priznati digresija je na ovu temu, ja sam zastupnica u isto vrijeme i u Gradskoj skupštini, mi smo i tamo oporba, imali smo tri prijedloga u Gradskoj skupštini gdje je na vlasti gospodin Bandić Milan sa svojim koalicijskim junior partnerom HDZ-om, nama su tri prijedloga ko oporbe prošla. Imali smo tri zaključka i s tim što je ured dao određene primjedbe i mi smo rekli nama je to prihvatljivo, važno je da se to prođe i da se to radi i tri prijedloga su prošla. Naravno kad je prošao prvi bili smo jako sretni i zadovoljni, ali onda smo vidjeli da ipak ono što govorimo ima efekta. U saboru takvi vjetrovi ne pušu, takvi vjetrovi nisu došli. Dakle, kad vi idete sa prijedlogom izmjene i dopune zakona koji je relativno jednostavan, koji bi mogao dati dobru sliku Hrvatskoj tako ne ide. Dakle, ono što znamo, znamo daje 5. lipnja 2019. usvojena Direktiva Europskog parlamenta i vijeća o smanjenju utjecaja plastičnih proizvoda na okoliš, kojim se do kraja 2021. će u državama članicama EU treba biti zabranjena proizvodnja i korištenja tzv. takovih jednokratnih plastičnih proizvoda. Srpanj 2021. je obveza ako se ne varam, a ne varam se da se uvede to u zakonodavstvo i sad umjesto da mi za vrijeme predsjedanja EU-om kažemo evo stavili smo u zakonodavstvo, evo imamo da iz svih državnih tijela se to ukine, krenuli smo s tim, mi ćemo čekati onaj zadnji dan, onaj zadnji datum, na brzinu ćemo onda to donositi i naravno biti uvijek na začelju. Ako tako radimo, uvijek ćemo biti na začelju, uvijek će nas netko preskočiti i biti na začelju. Kad imamo prilike nebit mi tu priliku ne iskoristimo. Jednako tako svi volimo i Green Deal tu uopće nema dileme, već su nam puna usta i svima će nam biti puna usta Green Deala, poslova koji jesu govori se o bilion EUR-a ja ne znam to ni napisati, a kamoli što drugo koji će biti osigurani za to sve zajedno, ali mi se ponašamo kao da je to namijenjeno nekom drugom i da su to poslovi koji su nekom drugom. Dakle, to su nove vrste poslova, nove vrste zanimanja, nove vrste koje će biti u gospodarstvu. I umjesto da potičemo to sve zajedno, da budemo prvi koji ćemo doći tamo i reći, evo mi smo spremni s nekakvim zakonima, projektima, strategijama, akcijskom planovima, mi uredno sjedimo, vrtimo palčevima i gledamo kako netko drugi to radi. Ja to nisam razumjela nikad i neću razumjeti nikad. Ono što kad govorimo opće o, sad je EU krenula već govoriti o klimatskoj krizi. Ta rješenja između ostalog ne mogu biti brza, neće biti jednostavna, neće biti ni jeftina, ali će ih biti. Oni koji prvi dođu će naravno bit, njima će se omogućiti više prilika i više uopće mogućnosti. Dakle, vezano uz Green Deal imamo novi način funkcioniranja gospodarstva, novi način funkcioniranja prometa i sad dobijemo jednu izmjenu i dopunu zakona gdje vrlo lakonski Vlada kaže mi idemo sustavno. Ja sve razumijem, sustavno je dobar model, no međutim zašto ne ići s ovim, poboljšati tu nešto, pokazati ideju. Nažalost to ne stanuje u ovom Hrvatskom saboru. Možda tamo za neko vrijeme zaista dođemo i do toga pa će se netko čuditi, bit će čuđenje zaista kad nekakav prijedlog oporbe bude prihvaćen. Mi u Klubu GLAS-a naravno vrlo jasno smo za ovakav jedan prijedlog. Mi inače, ja osobno i mi mislimo da nekad kad vam treba dosta vremena da popravite sustav odete s nekakvih izmjenama i dopunama gdje pokazujete politiku, želju, volju, usmjerenje države u nekim novim putevima. Ako je trebalo nešto izmijeniti u ovom prijedlogu ja sam sigurna da bi predlagatelj apsolutno bio spreman i izmijeniti nešto uz uvjet da to ide dalje. Zamislite neke nove vjetrove koji bi rekli, evo bio je jedan prijedlog oporbe pa se oporba i vladajući sjeli i dogovorili i imamo nešto, dakle imamo jedan zakon koji je vezan uz krizu koja je vezana uz klimatske promjene, uz prilagodbu klimatskim promjenama, ali tome nažalost neće biti tako. Jedna od dobrih volja, zaista i dobar pokazatelj bi bio i za to nam kao što je kolega kad je dao repliku rekao neke jedinice lokalne samouprave su to već napravile, trgovački lanci to već rade, ja ne vidim razloga zašto tu jednu malu volju ne bi u Hrvatskom saboru bilo pa da ukinemo plastične žličice, ukinemo one plastične slamke, ukinemo plastične čaše i u svim institucijama na taj način da pokažemo za vrijeme predsjedanja da smo nešto napravili. Nažalost ja imam, više se ne čudim, čudim se kad je nešto dobro, ne čudim se kad je nešto loše, niti će ovaj zakon ići u drugo čitanje, a bilo bi mi veliko iznenađenje da nekakav pomak bude i da neko pismo koje je jedan oporbeni klub poslao predsjedniku HS-a bude prineseno njegovoj pozornosti ili prineseno pozornosti premijera pa da premijer kaže, evo, to ćemo napraviti, mi se čak ne bi s time ni hvalili i rekli bi, dobro je. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o održivom gospodarenju otpadom svjedoci smo sve više onečišćenja okoliša koje ... [[Govornik se ne razumije.]] plastična ambalaža koja je zbog svoje funkcionalnosti, nisko troška prisutna u svakodnevnoj uporabi. Jedan od najvećih problema koji je uporaba plastičnih materijala je oni koji su razgradivi i nisu ponovno upotrebljivi za recikliranje. Državne članice EU, morat će do 25. g. smanjiti upotrebu plastičnih pribora za jelo i časa za napitke za 50%. Također su do te godine obavezne odvojeno prikupiti 90% plastičnih boca za piće te osigurati da se one sastoje od 35% recikliranog materijala. Naime u Hrvatskoj već više od 12 godine postoji depozitni sustav povratne naknade, za staklene, PET i druge ambalaže koje upravo Europa promovira u svojim direktivama o plastičnom otpadu. Radi se o ambalaži koji građani mogu vratiti u trgovine i po jedinici ambalaže dobiti povrat od 0,50 kn. Za zaokruženi sustav gospodarenja ambalažnim otpadom potrebno je poticati inovacije te korištenje novih tehnologija koje olakšavaju recikliranje i uporabu plastike te iz plastike stvaraju vrijednosti, nove vrijednosti i nove ... [[Govornik se ne razumije.]] upotrebe. Dobar primjer je IKEA koja već 10 godina posluje kroz strategiju održivog razvoja. Trenutno koriste oko 92% otpada koji generiraju, dok samo manji dio odlažu na odlagališta. Ujedno, u ovom trenutku u izradi proizvoda koriste oko 60% materijala koji je recikliran, a plan je da do 30. g. to bude i 100%. Donošenje ovog zakona nije potrebno, s obzirom da je spomenuta odredba već prenesena Pravilnikom o ambalaži i otpadnoj ambalaži, što je propisano u čl. 3. Pravilnika koji je na snazi od 2017. g. Sve daljnje mjere vezane za korištenje vrećica, mogu se regulirati pravilnikom. Kad već govorimo o korištenju vrećica, važno je spomenuti da je mjera smanjenja potrošnje istih započela početkom prošle godine. Primjer takve prakse smanjenja već vidimo kod trgovačkih ili trgovačkog lanca Kaufland koji je početkom ove godine sa svojim trgovinama ukinuo prodaju plastičnih vrećica. Bitno je napomenuti kako je od 1. siječnja 2019. g. započela primjena smanjenja potrošnje vrećica te je od ... [[Govornik se ne razumije.]] naplata kao i edukacija građana o štetnosti korištenja plastičnih vrećica. Također, ministarstvo će sljedeće godine imati podatke o provedbi ovih mjera te će temeljem prikupljenih podataka moći odlučivati o eventualno trajnoj zabrani korištenja plastičnih vrećica na području RH. Također, ovim se prijedlogom obuhvaća direktiva o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš. Promiču su kružni pristupi u kojima se prednost daje održivim netoksičnim proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti u sustavima za ponovnu uporabu nad proizvodima za jednokratnu uporabu čime se prije svega želi smanjiti količina nastalog otpada. Što duljim zadržavanjem i vrijednosti proizvoda i materijala i stvaranjem manje količine otpada, gospodarstvo Unije može postati konkurentnije i otpornije, pritom smanjujući pritisak na dragocjene resurse i okoliš. Konačno, treba reći da sve veći broj siromašnih zemalja zahtjeva od bogatih zapadnih država da preuzmu otpad koji su im poslali na recikliranje, a riječ je često o ... [[Govornik se ne razumije.]] plastici i drugom otpadu. Bogate zemlje šalju smeće za reciklažu u inozemstvo jer ih to ne košta puno, a moguće da im ispune planove za reciklažu i tako smanjuju deponije unutar svojih granica. Sa zemljom u razvoju koje preuzimaju njihovo smeće, to je bio dragocjen izvor prihoda kojeg se sad odriču jer im stvara ogromne poteškoće i ekološke probleme. Najveći izvornik plastičnog otpada na svijetu je upravo EU, a SAD zauzimaju prvo mjesto na ljestvici pojedinačnih zemalja izvoznica. Ipak, od ukupno proizvedene plastike, samo djelić je recikliran. Materijali koji se ne mogu reciklirati često se nezakonito spaljuju, bacaju na deponije, u rijeke, mora, tako ugrožavaju okoliš i zdravlje ljudi. Prijedlogom zakona, kao i ... [[Govornik se ne razumije.]] kojim će se nacionalni propisi izvršiti preostale odredbe direktive. Klub HDZ-a ne može prihvatiti predložene izmjene.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ovaj zakon slijedi direktivu EU i tu će Direktivu morati slijediti i zakon koji napravi Vlada. Ali ovaj odbija. Ovaj zakon nema nikakve veze sa ideologijom, ali apsolutno nikakve ni sa stranačkom pripadnošću. Ovaj zakon govori o Lijepoj našoj. Odbijanje Vlade bez ikakvog razumnog, prihvatljivog obrazloženja govori o količini licemjerka kad Vlada govori da se brine za ovu zemlju i kad govori o domoljublju. E pa nije domoljublje staviti ruku na srce kad se svira himna. Domoljublje je brinuti se o svojoj zemlji. Domoljubno bi bilo prihvatiti ovaj prijedlog zakona. To bi govorilo o jednoj ozbiljnosti ove Vlade, a ovo odbijanje govori samo o licemjerju. 2019. Vlada je dva puta mijenjala ovaj zakon. Dva puta. Imala je priliku ove promjene unijeti u svoje izmjene zakona, ali nije to učinila. Obećala je, u 9. mjesecu je obećala da će donijeti ovakav zakon, ni traga takvom zakonu. Dobro, ja shvaćam Vlada sad ne stigne, ne stigne, oni se moraju bavit masonima, traje taj bratoubilački rat unutar HDZ-a oko izbora vrha, pa se ne stignu brinuti o hrvatskom moru. Ja, ja očekujem, ja očekujem da će Vlada sad predložiti izmjenu teksta himne, pa da nećemo pjevati sinje more svijetu reci da svoj narod Hrvat ljubi, nego sinje more svijetu reci da plastiku Hrvat ljubi, jer plastiku ljubi ova Vlada. Nama je more jedan od najvažnijih resursa, turistička smo zemlja, živimo takoreći o toga i sad to Vlada odbija i zapravo svjedoči o jednoj gluposti da se ne prihvaća nešto što pomaže ovoj zemlji i što štiti naše more. U RH se godišnje proizvede 23947 tona plastičnih vrećica. Prema studiji UN-a u svijetu na godinu se potroši 5 bilijuna plastičnih vrećica, većinu toga završi u moru. Do 2050.g. u moru će biti više plastike nego riba nastavimo li ovako. Prosječan čovjek potroši oko 1000 plastičnih vrećica na godinu dana, a prosječno se jedna plastična vrećica koristi 12 minuta, ali treba 1000.g. da se ona razgradi jel je izrađena od polietilena, to je derivacija nafte. Kakva je šteta za okoliš? Više od milijun ptica i oko 100 000 morskih sisavaca ugine svake godine zbog plastičnih vrećica, to su kitovi, dupini, kornjače koji plastičnu vrećicu zamijene za hranu, pa il ju pojedu ili se zapetljaju u plastične vrećice i ugibaju, umiru u najgorim mukama. Uslijed Atlantika, tamo između, negdje između Virdžinije i Kube, to se zove Great Atlantic Garbage Patch, prekriveno plastikom je ta jedna nakupina površine možda kao Francuska, tamo pliva 26 milijuna komada plastike po kilometru kvadratnom. Dakle, razmjeri su užasni. Reciklira se samo 1% plastičnih vrećica. Svjetska potrošnja plastičnih vrećica je između 500 i stotinu milijardi komada, a sad gledajte, kad bi samo svaki peti građanin u RH prestao koristit plastične vrećice, samo svaki peti, slijedeća bi generacija u prirodi zatekla 199 milijardi 588 milijuna 400 tisuća plastičnih vrećica manje. Svjetska je javnost bila zgranuta 2000.g. kad je u želucu jednog kita nasukanog pronađeno 6m2 plastike. Ove morske životinje, naime plastiku zamijene za meduze, pa ih onda pojedu i umiru u najgorim mukama. U posljednjih 10.g. proizvedeno je više plastike nego kroz cijelo prošlo stoljeće, 8 milijuna tona plastike završi u moru. Rekao sam treba 1000.g. da se razgradi jedna plastična vrećica, ali ona se zapravo ne razgradi nikada, ona prelazi u mirkoplastiku, pa u nanoplastiku sa komadićima koji su manji od 100 nanometara, a to ti je, to je, to je otprilike veličina stanice jedne alge i kao takva onda ulazi u sve morske organizme, u ribe koje danas slove kao zdrava hrana, ribe, ribe će biti otrov, pa i ribe jadranskoga mora zahvaljujući Vladi g. Plenkovića jer šta njih briga za naše resurse, šta njih briga za RH, oni se moraju bavit masonima. SDP sada u ovom prijedlogu predlaže opću zabranu stavljanja u promet plastičnih vrećica, opću zabranu, što fali kartonskim vrećama, papirnatim vrećama, što fali platnenim vrećama? Pa ja se sjećam, nekad si u dućanu dobio onaj papirnati škanicl i u tome si nosio robu kući ili si donio sa sobom platnenu vrećicu. I zašto sad to Vladi smeta da to opet bude tako i to vrlo brzo, to bih ja volio saznati. Evo predstavnik HDZ-a, tu je govorio o Kauflandu, Ikei, o ne znam čemu, govorio je i o opasnostima od plastike, a onda na kraju je reko ali zato, baš zato što postoji opasnost od plastike HDZ odbija ovaj prijedlog zakona, to je umovanje HDZ-a, pa to moraš bit izuzetno talentiran da možeš tako umovati. Dakle, tu se radi o, o kakvim proizvodima, ne samo plastične vrećice, nego plastični ovi štapići za uši, a zašto ne bi mogli bit drveni, zašto ne bi mogli bit drveni? Zašto plastična čaša ne bi mogla biti papirnata, ona kartonska čaša, pa šta to Vladi smeta da to, oni, oni baš hoće da to bude plastična. Ja ne znam jeste možda povezani poslovno s nekim, jel to neko iz Vlade ima nekakav financijski interes ili ima dionice u kakvoj tvornici proizvodnje ovih plastičnih noževa, viljuški, slamki, tanjura i čaša? Pa ne bi se čudio da se to otkrije jednoga dana košto su nam otkrili te kuće silne koje ste pozaboravljali prijavljivati jer ja drugog razloga racionalnog ne vidim, a ja mislim da ga nitko u Hrvatskoj ne vidi. Dakle, velika količina te plastike završava u morskom okolišu, a politika zaštite morskog okoliša, morske bioraznolikosti, resursa riba u europskim morima iznimno su važna tema za EU. I sada mi 6 mjeseci predsjedamo Vijećem EU i umjesto da prednjačimo, da budemo primjer drugima, da kažemo evo da oni kažu evo ugledajmo se u Hrvatsku, jedna pametna zemlja, jedna pametna Vlada koja prihvaća ovakve dobre zakone, pa makar dolazili iz opozicije i koja ide štititi svoje more shvaćajući da more nije samo naše, more je svojima svijeta i sada umjesto da mi tu budemo primjer, ne, Vlada se od toga odmiče, od toga bježi, daje neka nesuvisla objašnjenja i zapravo ponaša se krajnje neodgovorno. Ovo prestaje biti razgovor o plastici, prestaje, ovo nakon ovakvog mišljenja Vlade, ovakvog obrazloženja kluba HDZ-a, ovakve rasprave, ovo postaje priča o domoljublju ili o veleizdaji.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, pozdravljam predstavnike ministarstva i naravno sve kolegice i kolege. Nema nam predstavnika predlagatelja. Ima, vi ste? Dobro, brzo je nestao. Zabrana plastičnih vrećica i još nekih proizvoda jednokratne prirode, ima li to smisla? Sigurno da ima smisla i to je dio rješenja jer plastika danas predstavlja značajan problem. Plastika je inače materijal sa izuzetnim svojstvima i mi ne možemo sigurno zamisliti jednostavno život, ona ušla u sve sfere našega života i plastika je kao materijal nezaobilazna s time da moramo se podsjetiti da je plastika to nije jedan jedinstveni materijal nego je to niz polimera koji se koriste, koji imaju jedinstvena svojstva i praktički sve prisutna su u našim životima. Šta je problem s plastikom? Dakle, problem s plastikom je što su proizvodi od plastike iznimno lagani, jeftini, dostupni i što mnogi od njih vrlo brzo dospijevaju kao otpad jer je vrijeme korištenja, a tu su te plastične vrećice posebno prisutne, vrlo kratko. I ako nas to nije ništa koštalo pri nabavci onda je u svijesti prosječnog potrošača to vrlo malo znači na kraju upotrebe i ljudi se plastičnih vrećica i raznih plastičnih predmeta olako rješavaju odbacujući ih u prirodu. Kolega Stazić je spominjao tisuću godina za razgradnju, ali dobro kasnije se malo ispravio, to nije razgradnja to je fragmentacija dakle usitnjavanje. Razgradnjom nazivamo kruženje dakle to je dio kruženja tvari, kao što je sa papirom ili sa ogrsikom jabuke, bilo kojim biorazgradivim otpadom slučaj u prirodi kada to odbacimo u šumu to će se razgraditi i to će nestati kao takvo odnosno postat će dio kruženja tvari u prirodi. S plastikom se to nikad ne događa nego ona posebno u vodenom okolišu, more, dakle plastika pod utjecajem soli, sunca, struja, gibanja se usitnjuje i to su manji komadi pa manji i na koncu mikro nano plastika je prisutna u morskom okolišu i mi ustvari ne znamo šta to znači za svijet danas, tek se otkriva. Dakle i znanstveni radovi koji o tome pišu se objavljuju praktički svakodnevno. Posljednji znanstveno istraživački rad projekt koji je rađen na Jadranu je europski projekt, mislim da se naziva „DeFisherGear“ i njihovi rezultati bili su prezentirani na jednoj od tematskih sjednica tj. sažetak. Mislim da je tamo stajalo da od 3 do 27% riba ima u svom digestivnom dakle utrobi plastiku u Jadranu. Plastika naravno je neprobavljiva, nerazgradiva, nema enzima koji ju razgrađuje i ona izlazi van ili zapinje, međutim postoje već znanstveni radovi u kojim se otkriva opisuje da je komadić plastike nađen da je prošao u opnu, ušao u krvotok i zapeo na ulazu, ne znam u neki organ, riblje vrste. Dakle mi možemo očekivat da će on doć konačno i u tkivo koje mi jedemo i definitivno se krug zatvara. Čovjek neodgovorno postupa sa otpadom već desetljećima, trpamo plastiku po svuda, treći svijet praktički kada je došao u priliku kupovati i imati i koristiti veliku količinu jeftinih roba je počeo i bacati tu robu okolo i u oceane dospijeva jako puno plastike i to je jedan problem, pitanje je kako će se riješiti. Tako da ovaj prijedlog može biti da donosi sigurno dio rješenja jer zapamtimo kad god bacimo plastičnu vrećicu ili dopustimo da nam odleti u more, pa nema veze, dakle to je ogromna razlika u odnosu da nam slučajno odleti papirna maramica u more ili da bacimo ostatak nekakvog jela, dakle to će nestati. Plastika nikad neće nestati. I mi dakle ponavljam, tek otkrivamo sve posljedice tog činjenja. Stoga su sve prilike da se pod hitno promijeni naše ponašanje, s plastikom je sigurno prostor djelovanja taj da se odmiču proizvodi jednokratnog karaktera i da se ide u trajnije proizvode, trajnije predmete, tako da plastična torba, ne mora to biti to nije biorazgradiva plastika, ali plastične torbe, spominjete vrećice iako su to više torbe nego vrećice su dobre i to znamo da mnogi koriste, to je nešto što može zamijeniti tu našu naviku koja nije dobra da lako dolazimo do plastičnih vrećica posvuda. Biorazgradiva plastika, to više nije polimerna plastika i svojstva su bitno promijenjena. Ja mislim da je to ideja ugraditi biorazgradivost kao svojstvo koje će pomoći i ako se to neodgovorno baci u okoliš to nije dobar put jer se time bitno degradiraju mnoga kvalitetna svojstva plastike. Dakle fosilna plastika je nezamjenjiva, ali uredu mogu biti to neke vrećice za kratkotrajnu upotrebu, ali ako se slučajno smoći moguće da će vam se raspasti još u upotrebi. U principu to je dio isto moguće rješenja, ali sasvim sigurno guranje u upotrebu, proizvodnju i primjenu trajnijih proizvoda od plastike to je sigurno rješenje. Vjerojatno ćemo morati sigurno zabraniti plastične vrećice jer se to spontano dogoditi neće. Međutim jeli to glavni i jedini gospodarenja otpadom u Hrvatskoj? Ja mislim da nije, ja mislim da nije jer u Hrvatskoj se po pitanju gospodarenja otpadom događaju gore stvari. Recimo Hrvatska i dalje ne stavlja u prvi prioritet uspostavu ekološke infrastrukture koja bi mogla pomoći i da se plastika koja se prikupi pa i te vrećice, da se vrate nazad u industriju, znači odvojeno prikupljanje sortirnice, bez toga nema uspjeha po pitanju recikliranja plastike. S plastikom je posebno i veći problem jer nije dovoljno samo na razini komunalca to odvajati nego se mora uključiti kružna ekonomija, dakle to je jedan novi sektor koji će uzimati od komunalaca plastiku koja će biti čista od nečistoća, tvari, hrane međutim na kojoj se treba jako puno raditi da bi ona mogla konkurirati granulama koje se uvoze kada se proizvodi bilo koji plastični predmet. Ali prostor je ogroman jer za proizvodnju plastične PET boce se pet granula koja je kvalitete za hranu plaću vjerojatno skupo, ja ne znam to može biti 8,9, 10.000 kuna po toni. Prema tome ako je sustav prikupljanja čist i ako se za par stotina kuna ili čak nulu uzme od komunalca neka nova djelatnost gospodarska, to je kružna ekonomija de facto, može i ima prostora plaćati svoje radnike, trošiti struju, investirati u strojeve jer je razlika između ulaza odvojeno prikupljena otpadna plastika i izlaza to je regranulat ili reciklat koji tek sada može ići nazad proizvođačima jer to se mora u vrećama stavljati u one male strojeve i raditi koješta. To nama fali, međutim to nije prioritet ministarstva i Vlade za financiranje jer se za sortirnice, a sada vidimo i za kompostane ili kompostišta postavljaju vrlo strogi uvjeti dokazivanja fizibilnosti kakvi uopće ne postoje za centre jer odlučiti se i ulagati 500 milijuna kuna u centar za gospodarenje otpadom koje zamislite gdje smjestite, na 300, 400 nadmorske visine, 1000 metara od granice sa BiH, Lučino Radzolje. Nit ceste, nit struje, nit vode, 500 milijuna kuna ukupni trošak, 50km od Dubrovnika, mjesta gdje ima najviše otpada. Umjesto da se za 10 puta manje novaca tik uz Dubrovnik pa na poziciji Grabovca financira i to pod hitno sortirnica, kompostiranje, centar za ponovnu uporabu, dakle onaj dio infrastrukture koji jedini omogućuje dizanje stopa recikliranja, jedini. To je onaj dio infrastrukture koji je Prelog stavio na 70%, Krk na 55 ili 56% dakle bez toga ne ide nego se ponavlja greška Marišćine i Kaštijuna, Marišćine koja je evo i predlagatelj. Ja sam njega kontaktirao sa sveučilišta nudeći mu pomoć u promjeni koncepta sustava gospodarenja otpadom, međutim nažalost nije imao ministar Zmajlović tada snage za odmaknuti se od klijentelističkog smjera koji je uspostavljen 2005. odnosno 2007., a to je izgradnja velikih, skupih, glomaznih klijentelističkih centara poput evo prva dva Marišćine i Kaštijun koji vrve s problemima. Evo vidimo da sad u Kaštijunu će trebati dodati 20-ak milijuna kuna da bi se nešto malo popravilo ali neće se popraviti ništa jer rješenje je nešto drugo, dakle odvojeno prikupljanje koje ne mora biti komplicirano niti mora biti u posudama ovim ili onim, niti se mora definirati na razini države, to se mora pustiti jedinici lokalne samouprave da organiziraju kako znaju najbolje i što mogu, novce im spustiti sa dakle državne i naravno i sa europskih fondova i tražiti efikasnost, sve drugo je pogodovanje klijentelističkim elitama koje su potrošile gotovo sve novce iz operativnog programa zaštite okoliša, 2007.-2013. a sad bi isto vrlo potrošili svih 500 milijuna eura skoro u ovom operativnom razdoblju, dakle do 2020. Prema tome, da, ovo može biti dio rješenja, sigurno i jest međutim glavni problem je neizgradnja sustava koji je logičan i koji poštuje zdrav razumi i hijerarhiju postupanja sa otpadom a to je maksimaliziranje ponovne uporabe, recimo tu imamo nekih elemenata jer se traže. Nekad ti proizvođači prestanu proizvoditi vrećice od 25 mikrona, nekad proizvode torbe one od 300 mikrona koje traju par godina, ne, i onda neka budu spremni ih prihvatiti nakon što se izližu i ofucaju, nek proizvedu nove nakon 5, 6 godina. To bi bilo puno rješenje koje bi ja volio vidjeti i za koje ću se naravno zalagati. Evo ne bi duljio dalje, ušparao sam nam svima jednu minutu, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Dobroviću. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle danas cijeli svijet a posebice EU prepoznaje problem zaštite okoliša, problem plastike prije svega i kreće svim silama i aktivnostima u borbu protiv tog problema i na tom tragu je upravo i Klub zastupnika SDP-a predložio ovo zakonsko rješenje budući da ga od strane Vlade u ovom mandatu nismo dobili unatoč najavama i ja se stvarno osobno čudim da je Vlada odbila ovaj prijedlog zakona, stvarno se čudim iako kolegica Mrak-Taritaš se čudi što se ja čudim, ali evo za mene ne postoji niti jedan jedini suvisli razlog zbog čega se ovo rješenje odbija i ovdje nema sad pitanja ideoloških, svjetonazorskih, ne bi trebalo biti politizacije, ovo je jedno zdravo, logično, razumsko rješenje. Kada su evo kolega Lončar iz HDZ-a, kad je govorio u ime Kluba zastupnika HDZ-a, sve ove probleme koje ste nabrojali i šta ste rekli, ja sam očekivao da ćete iza toga reći evo klub HDZ-a svesrdno podržava ovaj prijedlog zakona ali evo, iznenadili ste me opet. Tako da stvarno mi to nije jasno jer evo nema niti, ono to je tema u svijetu danas top i broj jedan. U svijetu, u UN-u, u EU-u. S jedne strane, evo već je rečeno, predsjedamo EU-om sada prvih 6 mj., naš premijer odlazi u Bruxelles i tamo se hvali green dealom, podržavamo to, slikamo se, to su prioriteti ove Vlade i onda dođe jedan ovakav konstruktivan i dobar prijedlog i Vlada kaže ne može. I to meni nije, meni to nije jasno. S druge strane, mi smo zemlja mora, mi imamo prekrasno Jadransko more, mi imamo ribu u tom moru a najveći problem plastike je što završava u moru i svi jedemo tu plastiku i umjesto da smo prvi i da kažemo ne može, čuvat ćemo naše more, čuvat ćemo budućnost naše djece, mi to ne podržavamo, evo meni to nije jasno. A koliko je ta odbijenica nesuvisla i nelogična svjedoči da danas i ovdje predstavnici Vlade se uopće nisu usmeno osvrnuli na ovaj prijedlog zakona. Evo kolega Horvat, ja bi volio čut vas šta mislite o ovom zakonu, da branite to što Vlada ovo ne podržava. Ja znam da vi to ne možete jer znate da je ovo dobar prijedlog i da ga i vi osobno podržavate i zato tu šutite a ako ćete sjedit ovdje 2 sata dok mi pričamo ispred Vlade kao predstavnici Vladi i samo šutit i ne reć što mislite, onda niste što se mene tiče trebali tu ni sjediti, evo iskreno vam kažem, gubite vrijeme bezveze jer ja bi volio čuti vaše mišljenje [[Upadica Brkić: Kolega Đujić, ja bi vas lijepo molio, nemojte se tako obraćati predstavnici Vlade.]] Ne, ne, ja pa ja to evo čisto dobronamjerno [[Upadica Brkić: Njihovo je pravo da raspravljaju ili ne raspravljaju.]] Ne, ne apsolutno ali ja samo govorim o poruci, dakle poruka predstavnika Vlade je ne možemo branit neobranjivo. Evo ja to tako iščitavam da oni koriste svoje pravo jer oni znaju sami da ovaj prijedlog zakona dobar. Kako će kolega Horvat sad ovdje govorit prijedlog, evo ko kolege iz HDZ-a? Plastika u moru, ekologija, zabrinutost budućnosti i svijeta a ne podržavamo ovaj prijedlog i sada ono što je najtragičnije, dakle kada je EU najavila u budućnosti plan potpune zabrane plastičnih proizvoda, upravo su mladi inovatori iz Hrvatske našli rješenje zamjene plastike sa ekološki prihvatljivim materijalima. Iz Hrvatske, dakle naši ljudi. S druge strane, mi možemo biti prva zemlja koje to uvela, ne, mi ćemo sad to odbiti onda će Europska komisija dat nekakvu direktivu za godinu, 2, 3 ili 5 i onda ćemo mi to uvodit ovdje ko P.Z.E. obaveza evo i moramo se uskladiti sa Europom, sa cijelim svijetom, mi to uvodimo umjesto da budemo prvi. I stvarno ne znam evo koji je suvisli razlog jer je ovo obrazloženje koje Vlada dala sa su od 1.1.2019. poduzete neke mjere pa ćemo vidjet dogodine učinke u toku ove godine ili za godinu dana učinke toga pa ćemo onda razmišljati o nekim koracima ili Vlada priprema novi zakon, to ne može meni biti obrazloženje nikako za ništa. Evo ovo ide u prvom čitanju, do drugog čitanja imate prijedlog, imate mogućnost vi predstavnici iz Vlade reć popravite ovo, evo vam ovi amandmani, evo vam oni amandmani, u konačnici, prepišite zakon i potpišite gore Vlada RH, predložite ga sutra, mi ćemo ga podržati, evo. Ne vidim, je stvarno mi je nelogično. Baš me evo zanima što će kolege iz HDZ-a iza mene govorit i kako će branit odbijanje ovog zakona, evo kolega Borić koji je na Loparu jednom prekrasnom hrvatskom otoku jede ribu tamo svaki dan jel to radimo mi Primorci i uživamo u tim plodovima mora, kako ćete vi sad meni objasnit da ovaj zakon ne valja i da ovo ne treba, ne treba ovoga podržat, evo baš veselim se i čekam tu argumentaciju, sigurno ćete počet govorit kako je prije 5-6.g. sve bilo loše i kako SDP onda nije to donosio i kako to tako ne valja i to je to, to je vaš obrazac, al evo danas vam SDP predlaže, predlaže jedan dobar prijedlog, pa dajete ga podržite u interesu, pa sigurno će vas podržat vaši tamo otočani na Rabu, sigurno će vam svi ljudi tamo pljeskat i reć evo Boriću bravo, a doduše možda i podržite, evo ja očekujem podršku velikog broja HDZ-ovih zastupnika, znači HDZ-ovi zastupnici su imali snage recimo reć neki Istambulskoj konvenciji ne jer se nisu slagali s politikom Vlade. Ja vjerujem da je većina, pogotovo zastupnika s mora podržava ovaj prijedlog zabrane plastičnih proizvoda upravo zato da bi sačuvala naš biser Jadransko more i da će se oduprijet ovoj faraonskoj čizmi Andreja Plenkovića i da će glasat za ovaj naš prijedlog, evo ja to vjerujem da će to tako bit, pogotovo sada u ovom trenutku ovoga oslobađanja od tih faraona kako se govori, toga više neće bit u HDZ-u za mjesec dva dana, pa sad vam je prilika to podržat ili barem u drugom čitanju očekujem nagli obrat ovoga u HDZ-u što se tiče podrške ovog zakona. Uglavnom, ovo je jedan dobar prijedlog i ne vidim niti jedan jedini razlog zašto ga nećete podržat, evo to ću reć 10 puta i ponavljat ću stalno jer mi to stvarno nije jasno, evo dajte me razuvjerite, dajte mi to nekako probajte obrazložiti. Dakle, cijeli svijet to vidi i RH umjesto da bude tu lider, da budemo prvi, ne mi uvijek moramo slušat drugog koda je drugi pametniji od nas, a nije, nije i evo gospodo iz HDZ-a imate priliku podržat ovaj prijedlog zakona, gospodo iz Vlade imate do drugog čitanja priliku, ne znam, popravit, dat prijedloge, mi ćemo sve to razmotrit, vjerojatno ćemo usvojiti i razgovarat ćemo još jednom o ovom prijedlogu. Ali ovoga, evo apeliram na vas jer ovo je stvarno jedna stvar koja nema veze ni s ideologijom, ni s ničim drugim, razmislite, podržite, prepišite, predložite, nije bitno, al idemo zabranit plastiku i ne treba govorit primjere Kauflanda koji je dobar primjer, ali to je individualna odluka, većina ljudi, većina tvrtki u RH i dalje koristi tu plastiku, ne slijedi primjer Kauflanda, ja se nadam da će slijedit i nažalost tu država mora reagirat, tu država mora reć dosta i ne može i to nije dovoljno, to je mali kamenčić u zaštiti okoliša i našeg mora, al je barem ono nekakva simbolička poruka i idemo krenut u tom pravcu i svi vi znate da je to dobro i nadam se da ćete nadvladat stranačku stegu, evo još jednom to kažem i apeliram na vas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Đujić. Replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Đujić, nemam ništa protiv vašeg izlaganja, samo bi vas, htio bi vam skrenut pažnju na jednu stvar. Dakle, etiketa ekološki ili ne ekološki ne bi trebalo lijepiti uz sve materijale kao plastika je ne ekološka, nešto drugo je ekološko, nego uz pojedine. Jednokratno korištena plastika sigurno može lako nositi etiketu ne ekološki, međutim mnogi drugi proizvodi kad bi ih razmotrili u njihovoj interakciji s okolišem onda bi oni imali prednost u odnosu na druge materijale, samo toliko da, jer onda zvučite previše populistički, a ne mora biti jer borba protiv jednokratne plastične ambalaže je dobra i legitimna i poželjna.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Hvala na ispravku i slažem se s vama kolega Dobrović, dakle i ovaj zakon je upravo dobro razrađen, mislim, mislim da je dobro razrađen, dakle točno razdvaja taj dio obnovljivi odnosno jednokratni, jednokratni proizvodi od plastike koji završavaju u okolišu, mislim da recimo ove boce su dobro riješen model, znači kroz otkup nazad u biti uz ovu naknadu, dobro okej, ali mislim da je puno manje tih plastičnih boca danas u, u, u prirodi, ali to je evo primjer kako se plastika može koristit ako se skuplja nazad na neke stvari i ova obnovljiva da ne pričam o tome. Dakle, ima primjera, ima primjera ovoga i pogotovo danas i u centrima, ali evo tu je apsurd opet, dakle dođete kupit voće u šoping centar onda ako uzmete onu običnu vrećicu, to, to možete uzet ono cijelu rolu stavit u džep i odnest doma, ali imaju i bio vrećice koje su razgradljive, koje onda morate ekstra platiti, koje onda niko ne koristi jer košta, ne znam, 20-30 lipa, e to su te stvari, al kad bi ove zabranili, a ove propisali ko obavezne, to je recimo jedan od modela rješenja.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći o Zakonu o održivom gospodarenju otpadom koji je Klub zastupnika SDP-a pripremio nama za raspravu jer ipak se ta rasprava na kraju svela na to da govorimo o ljubiteljima plastike koji su van SDP-a i onima koji mrze plastiku, a oni su u biti u SDP-u i nema šanse zamisliti nekog Nenada Stazića koji u ruci drži plastičnu čašu s gemištom ili možda s kavom i možda to negdje ispije i onda ne spremi tamo di treba ne kao odgovoran ekološki osviješten zastupnik ili, ne znam, možda da ne možete zamisliti nekog člana SDP-a koji će negdje na autoputu stati u nekakvom odmorištu itd. popiti kavu uz koju će mu bit servirana plastična žličica on će rađe to prstom zamiješati ili tako dalje, nego će upotrijebiti tako jednu plastičnu jednokratnu žličicu, a to vjerojatno rade i u saboru, ne dao da im itko donese nešto što se tiče plastike, oni jednostavno nju ne podnose, oni su klub ljubitelja svih ekoloških proizvoda i koliko smo čuli, papirnatih vrećica. Nema šanse da ih ne sretnete kad odu u dućan ili tako dalje da oni ne uzmu obavezno ovu drugu koja se može ovaj lakše negdje spremiti, ona je veća, otpornija i nećete ih nikad vidjeti sa nekakvom plastičnom vrećicom da šetaju bilo gdje po bilo kojem gradu jer su to kažem ljubitelji svih ekoloških proizvoda i naravno prije svega papira i takva je bila i rasprava, domoljubi koji su protiv plastike i domoljubi koji vole plastiku, ja sam to tako doživio u jednom dramskom izričaju kolege Stazića. Tako da jednostavno ja tome ne mogu parirati ali evo pokušat ću nešto i ja reć na ovu temu s obzirom da kad govorimo o donošenju zakona ili raspravama recimo oporbenih prijedloga, čuli smo već ne znam na desetke puta s obzirom da raspravljamo stalno te oporbene prijedloge, ja se sjećam vremena gdje sam oporbeni zastupnik, klub HDZ-a je u tom mandatu imao negdje 30-ak prijedloga zakonskih a na početku smo odmah dali kad je bio problem Pelješkog mosta i jednu deklaraciju o Pelješkom mostu koju smo stavili odmah na dnevni red i proteklo je 4 g., ništa od toga nije raspravljeno, nijedan zakon HDZ-a nije raspravljen. Tada je predsjedao g. Stazić ovdje, on je bio potpredsjednik, nikako se nije moglo desit da nekakav oporbeni prijedlog uopće dođe na raspravu. Moglo je doći na dnevni red i uredno je dočekao završetak mandata, bačen, onako recikliran u otpadu na dnevnom redu. Tako da možemo reći ko ga više sluša ili ko na koji način doživljava demokraciju u Hrvatskoj. Tako da oko tih stvari, oko prijedloga zakona koje se raspravljaju i kad se raspravljaju itd., mislim da ne biste trebali ništa iz vlastitog iskustva reći nego pohvaliti ovu većinu koja raspravlja gotovo sve vaše zakonske prijedloge. Što se tiče iskustva SDP-a u upravljanju ili organizaciji upravljanja otpadom na području čitave RH, proteklo je 4 g., žao mi je što nije ovdje bivši ministar koji je ostao upamćen po tome gdje se preselio, da li je njegov kabinet imao tuš kabinu ili nije, uglavnom donijeli smo samo Zakon o gospodarenju otpadom i ništa više poslije toga, čuli smo u nekim raspravama da su svi podzakonski akti bili spremljeni negdje u ladicu, čekali su nekakvo novo vrijeme da se donesu, jednostavno u 4 g. ništa od toga, 2013. je donesen zakon, znači još slijedeće 2 g. ništa. Uglavnom su se ugovarale energetske fasade, barem kroz Fond za zaštitu okoliša i tamo je bilo nekih 50-ak milijun, a neko je ugovorio valjda je promašio brojku, ne, pa je ugovorio 500. Jednostavno se dodala nula i malo više nula i došla je neka druga vlast koja je to morala sanirati. Sanirati, gospodo, sanirati. To su ostavštine tog ekološki osviještenog SDP-a koji sada zamjera ovoj Vladi da ne čini ništa po pitanju zbrinjavanja plastičnih vrećica. Ništa. Čuli smo da je to doprinos klimatskim promjena, dakle to je utvrdila gđa. Mrak, a kolega jedan je utvrdio da su nam sve u ribe u more u biti pune plastike. Ja koji jedem ribu gotovo eto, ne mogu reći da sam naišao ni na kakvu plastičnu žličicu u bilokojoj ribici ili većoj ili manjoj ali da se tu i tamo nađe nešto u moru vjerojatno da, pogotovo ako se digne mreža itd., zaluta nekakva vrećica i u to. Međutim mene više brine nešto drugo s obzirom da imamo neposredno iskustvo upravljanja sa cijelim sustavom zbrinjavanja otpada na jednom otoku kao što je moj, pa što smo mi to napravili u protekle 4 g. a što se nije napravilo u proteklih 15? E o tome bi mogli pričat. Isto smo imali odlagalište kao i u prošlom vremenu. Sada smo uspjeli uz pomoć države koja itekako ostavlja sredstva na raspolaganju, natječaje koji su vani, da se izgrade i CGO-i ali ne grade se, sada se gradi ja mislim jedan, ne, jer županije nisu spremne, oni koji su trebali već 10 g. pripremiti sve da se izgradi, e tu je malo neki problem. Gdje je problem dalje? Ja živim o županiji koja je to riješila. Imamo CGO ali nešto ne štima. Župan kaže evo vam ovaj centar, što će to meni, lijepo vi njega uzmite, to je meni samo problem, to je meni samo problem. I nama je problem, zašto? Jer očito tamo nešto ne funkcionira. On upravlja sa tim centrom i taj centar kako čujemo proizvodi neugodne mirise, nešto se događa. Što on poduzima kao župan, ne znam iz SDP-a? Uglavnom kaže kriv je netko drugi. Kriv je netko drugi. Mi uspijevamo u 2 g. napraviti i pretovarnu stanicu i reciklažno, sad smo u sanaciju odlagališta, ovih dana će krenuti. Napravit ćemo sve ono što nam je dopustio zakon i država sa svojim mogućnostima i sufinanciranjem. U tom trenutku ostaje onaj najveći problem koji imamo a to su cijene odvoza onog selektiranog otpada. Mi danas možemo dobiti jedino 50 kn za čistu tonu čistog kartona i još za to moramo platiti transport. Sve ostalo plaćamo transport i 1000 ili 2000 kn za staklo, za papir koji nije čisti karton, za plastiku koja je najskuplja 2000 tona, taj koji je uzima barem plati transport itd., došli smo u troškove s obzirom na to da nemamo onog krajnjeg korisnika koji bi to otkupio, reciklirao ili pretvorio u nešto novo i tu država mora učiniti po meni najveći iskorak. Mora naći načina jer to postaje teret svim komunalnim društvima a onda se on prelijeva na građane. Što nam je župan najavio? Dosad smo plaćali 470 kn tonu koju prevozimo prikolicom Eko plusa sa otoka Raba na Marišćinu, sad nam je najavio poskupljenje na 1200 kn, samo 3 puta više. Zbog čega? zato što netko upravlja sa tim centrom, ne upravlja s tim poslom ili bi ga se najradije riješio neovisno o politici, rekli smo da ovo nije politika, ali smo čuli da postoje domoljubi koji vole plastiku i domoljubi koji su protiv te plastike. Ali nije politika, je, politika je, gospodo. I to su biti, to je bit problema. Kako spriječiti rast cijene tone ili kako učiniti da ta tona bude što manja? Jer ako je taj od 470 kn miješani otpad, onda će nam sve one što nas koštaju 2000, sve baciti u miješani komunalni, da li me shvaćate što hoću reći? Jel vam to dođe onda jeftinije. Ako ćemo gledati poslovanje komunalnih društava, ali i plaćanje računa. Tu države od Vlade a također slijedeće razdoblje, očekujem iskorak da vidimo što će. Tu fond svakako treba pomoći i ja vjerujem da hoće s obzirom na sredstva koja sad imamo na raspolaganju. A to da se sada krenuo raspisivati svi mogući natječaji i vjerujem da ćemo najprije i obnoviti ono što trebamo, i komunalnu infrastrukturu u smislu vozila, svih potrebnih oprema itd., ali i da nas čeka onaj kraj. To su one tone koje su ostale negdje još nezbrinute a tiču se najviše plastike, staklo još nekako ide, ali kažem opet nas košta, karton ide, čak nešto možemo i naplatiti ali više-manje više plaćamo i naravno tu je sada krupni otpad. Krupni otpad koji se neće voziti bez da se prije toga smanji njegov volumen, to je ono što čeka ovu državi a priča o tome kako su sve vrećice ili 23 000 tona plastičnih vrećica u moru, ne stoji. Ima očito nečega i to je prvenstveno više-manje i odgovornost onih koje je nose. Da je zabranjeno koristiti te vrećice, ne znam što bi se dešavalo. Ako nije zabranjeno a nije zabranjeno onda se može uvesti i kartonska vrećica. Evo svi kažu primjer, pa nek je uvedu svi, ko im brani. Piše ovdje Vlada, postoji i pravilnik koji to omogućuje, pa neka se događa. Što sad zakon koji je netko rekao da je veća briga SDP-a o gospodarenju otpadom u RH, čin domoljublja koji je predstavljen na ovakav način, dramaturški kako bi se to reklo, ne, srceparajući, kažem, ne mogu zamisliti nijednog SDP-ovca sa čašicom plastičnom u ruci i od danas to više neću moć nikako, nikako, samo papir, kartonska kutija ili kartonska vrećica i kartonska čaša, to je obilježje SDP-a danas.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Evo kolega Borić, vi ste mene poljuljali da posumnjam da li je ovaj zakon dobar. Evo razuvjerili ste me, čak ste nadmašili i Vladu u svom obrazloženju. Evo ja sad stvarno znam da ovaj zakon ne valja zato što SDP-ovci okolo hodaju sa plastičnim vrećicama kad dođu iz Konzuma što na nekakvoj Rapskoj fijeri recimo neko pije gemišt iz plastične čaše a tamo ga služe, pa ne možeš pit iz ruke, u čemu ga služe i to je problem i zato ga i želim zabraniti. Zato što ne znam, miješaju na autoputu plastičnom žlicom čašicu, to je vama razlog zašto nećete prihvatiti ovaj zakon. Ajde dobro iako da znate da stajete na autoputu, tamo su drvene žličice, nisu plastične, nema više, nađite mi jednu pumpu koja ima plastičnu žličicu. Evo to su meni stvari ali u biti šta me najviše privuklo? Kad ste rekli da će bivši ministar ostat upamćen po tome gdje se preselio, u koju zgradu, da, da, to ste rekli i po tušu koji je imao u uredu, a po čemu ostat upamćen vaš ministar koji je taj prostor produžio ugovor za tri puta veću cijenu od bivšeg ministra? E sad je to ok. Dakle kad je HDZ-ov ministar po tri puta [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] većoj cijeni unutra to je ok ali bivši koji je došao tamo po tri puta manjoj, to onda ne valja, [[Upadica Brkić: Kolega.]] dajte mi to objasnite, molim vas.
Kolega Đujić, ja bi vas lijepo molio, [[Upadica Đujić: Ispričavam se, ne radim to inače.]] Pripazite malo, razumijem vaš temperament ali pripazite vrijeme. Izvolite, kolega Borić.
Kolega Đujić, sad ću vam ja objasniti. Znači vi dobro, vi ste moj govor sebi prilagodili, znači ja sam rekao i ponavljam znači da ne možeš više sresti člana SDP-a da u ruci drži nešto plastično, jednostavno je to od sada zabranjeno, koliko sam shvatio. Znači, prvi put kad nekog sretnem, ne znam što da napravim. Da li da mu otkinem tu vrećicu koju nosi, da ga upozorim da će bit suspendiran kao nekoliko članova koje je suspendirao vaš šef pa još uvijek uredno dolaze na posao ili da mu kažem da nije slušao kolegu Stazića kad je donosio svoju nekakvu domoljubnu deklaraciju o tome kako SDP brine o hrvatskom okolišu zbrinjavajući jednokratnu plastiku koja se eto, zbraja u tisućama tona, znači jednostavno je nekakav po meni rezime ove naše rasprave danas. Vi ćete vjerojatno ako budete ikada na vlasti, vjerojatno odmah donijeti taj zakon kao što ste donijeli i sve one druge koje ste najavili 2010. i 2011. pa ste došli na vlast, nijednoga niste donijeli, vjerojatno ne biste ni donijeli ni ovoga u nekim promijenjenim uvjetima ali naravno dobra priča.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Kolega Borić, ja bi nešto rekao o ovim raspravljanjima oporbenih zakona. Prvo, da nije g. Bulj pokrenuo a onda svih nas navukao da cijelu noć se tu borimo za promjenu Poslovnika, ne bi mi ni o ovome raspravljali, uzeli bi naše prijedloge u plastičnu vrećicu i bacili ih negdje. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, dakle dali smo par stotina amandmana pa onda na kraju je donesena ta izmjena Poslovnika, za nju smo i glasali, većina članova kluba SDP-a, onda nas je g. Bulj nepravedno optužili da smo se to s vama dogovorili ali ovo je dokaz da je to bilo na obostranu svekoliku korist, tu i tamo ga ponese. E a što se tiče 7. saziva Sabora i prijedloga Kluba zastupnika HDZ-a kad smo mi bili na vlasti, dakle, ukupno e-DOC Hrvatskog sabora bilježi 14 vaših prijedloga od kojih je 3, 4 imenovanja i 2, 3 ono šta smo zajedno predlagali oko referenduma za EU, ostalo je samo 5 vaših prijedloga koja su 2 raspravljena, 1 ste povukli i 2 nisu raspravljena. Evo tu imamo ovdje popis. Hvala.
Zahvaljujem. Ja bi vas lijepo molio. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bauk uvijek pokušava bit uvjerljiv i onda on na brzinu tu nešto pogleda i onda kao on je uvijek tu. Mi znamo da je kolega Stazić ovdje predsjedavao, puno puta je bilo ovdje sve ovo prazno ali smo raspravljali o otočki, koliko se ja sjećam, nije bilo bitno da li je predlagatelj ovdje, nije predlagatelj ovdje, jednostavno je to išlo onakvom nekakvom inercijom. Svakog danas nisi ni znao koji će zakon biti, došao bi g. Leko i on bi rekao danas ćemo raspravljati to i gotovo i idemo dalje. Puno se toga promijenilo, morate priznati da vam se zakoni raspravljaju, nema veze kada, popodne ili ujutro, Poslovnik to dozvoljava ali i ovo što sad raspravljamo nije baš samo radi Poslovnika koji je takav nego vjerojatno i radi nekih norma koje smo postavili, nadam se da se neće mijenjati nikada. Znači volimo čuti što govorite ali ove vaše priče da ste vi neki veliki ekološki osviješteni zastupnici, pa to nema veze s ničim, gospodo draga, s ničim, to su vaše nekakve izmišljotine kojima želite bilokakav trud koji se događao oko tog otpada, dovesti do te razine da ništa nije važno, tj. vama je to sve bezveze i onda evo spas Hrvatske u smislu gospodarenja otpadom.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, kad ste navodili šta ste sve napravili na vašem otoku onda ste nešto ipak izostavili odnosno barem da vam je plan. Naime, sanacija odlagališta, pretovarna stanica i centar koji je izgrađen to nije dovoljno jer vi trebate imat tamo nekakvo kompostiranje, morate imati neku sortirnicu. To je vaša borba za kružnu ekonomiju koju je i sam predsjednik Vlade objeručke prihvatio. Jer centar, kažete 470 na 1200, to neće, nije to kraj, bit će to i 2000 možda kuna po toni a što se tiče sadašnje cijene za odvojeno prikupljanju plastiku gdje uzimaju po 2000 kuna po toni traže, to vam je posljedica tržišnog nereda koji je ujedno i posljedica nečinjenja Vlade jer treba organizirati novu djelatnost koja ne postoji. Imamo veliku su višak materijala i cijena ide kako ide. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepa. Kolega Dobrović, namjerno sam spomenuo centar zato jer je on u vlasništvu županija, županija u kojoj je vlast SDP s njime upravlja i nije problem ponuditi komunalnim društvima povećanje od 3 puta, znači, nije problem ako je SDP u pitanju. Ako se slučajno ovdje nešto barem u primisli mislim da će biti i lipu skuplje, e onda je već sve problem. O tome govorim. Znači, a da li netko tamo upravlja, ne upravlja, mi imamo primjer i otoka Krka, sada i mi i Cres i Lošinj, mi smo svi i zatvorili odlagališta, uredno odvozimo na Marišćinu, uredno, plaćamo to, podmirujemo, samo će nam narasti troškovi za trostruko. Ako sam sad odveo 800 tona i platio, ne znam, 350 000 kuna, sad ću već morat razmišljat o milijun kuna samo što me košta odvoz miješanog komunalnog na taj centar ali oni upravljaju s time i u tome je problem, što oni taj problem doživljavaju na način da je to bilo čiji problem samo ne njihov, razumijete? I države i Vlade i ministra, samo nije SDP-a i župana.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Složio bi se s vama kolega Boriću, u ovome djelu CGO-a, vi ste spominjali problem Marišćine, smrada, netrpljivoga kojega ljudi i prosvjeduju već godinama i upozoravaju da u biti to, taj CGO je u biti odlagalište komunalnog mješovitog ili svakojakog otpada nekontrolirano i smatram da ovo što se događa u RH, u vašoj županiji kako i u drugim županijama od Biljana Donjih u Zadarskoj županiji, mojoj Dalmaciji, Bikarac u Šibensko-kninskoj, Lečevica u Splitsko-dalmatinskoj i sad u Dubrovačko-neretvanskoj također, ti CGO-i će nanijeti ogromne štete gospodarenju, uložit će se milijarde, tu u biti ono šta je napravljeno na Krku, gospodarenje, kružno gospodarenje otpadom koji je projekat i naše kolege Slavena Dobrovića, da je to trebao biti u biti primjer jednoga gospodarenja otpada i održivoga razvoja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, mi imamo dobrih primjera u gospodarenju otpadom i te ljude treba slušati. Mislim da i ova priča oko uredbe je bila na inicijativu i tih ljudi koji su ipak razumjeli šta se to događa i dobro da je to stavljeno sa strane i nek se vidi što tu treba popraviti da to funkcionira bez obzira kažem što mi svi pojedinačno mislili o tome kako se danas ne znam, zbrinjava otpad u Zagrebu, u bilokojem mjestu ili nekoj županiji. Taj je problem iznad politike i nije pitanje domoljublja kao što neki ovdje govore nego razuma i dobrog razgovora onih koji su stručni i razumiju što treba učiniti. I nadam se da ćemo nać taj dio u nekom vremenu ispred nas da se stvarno stvori sustav koji će biti održiv i koji neće biti preskup kao što to sada već pomalo postaje i to treba rješavati, to će Vlada morati rješavati i svaki budući ministar, nitko ne može pobjeći od toga jer je smeće dnevna politika tj. dnevno se događa i dnevno treba biti zbrinuto i vjerujem da će se to dogoditi zato jer mora se dogoditi.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boriću, maloprije sam tu ime kluba govorio međutim moram nešto istaći jer su me potaknuli kolege iz oporbe. Radi se o slijedećem, u svom govoru ste istakli cijenu odvoza komunalnog i krupnog otpada. Sve dotle dok centralna država ne bude se uključila u sufinanciranje odvoza jedne i druge vrste otpada, mi nećemo dostići razinu prikupljanja otpada onako kako zakoni zapravo predviđaju. Ja osobno sam bio u nekoliko centra za prikupljanje otpada diljem u Europe i upravo na način sufinanciranja od strane centralne države se postižu rezultati da otpad koji je u prostorima je što manji i da se što bolje na način prikupi i reciklira, čak i prerađuje i šalje ovo što kaže prof. Dobrović, u određene cementare za proizvodnju energije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepa. Kolega Lončar, da bi se nešto moglo sufinancirati u ovom slučaju od strane fonda, onda morate imati financije koje to omogućavaju. Kolega Dobrović je bio ministar nekoliko mjeseci i zna što je naslijedio kad je naslijedio fond i opet šte se naslijedilo kad je to preneseno dalje, to su bile stotine milijuna kuna naslijeđenog duga obveza koje je netko trebao riješiti jer je on bio rezultat komoditeta bivše Vlade koja se zaigrala sa onim što joj je jedino bilo interesantno a to su energetske, učinkoviti, energetski učinkovite fasade koje su ugovorene sa 10 puta više nego što je bilo dozvoljeno i to je nešto što treba govoriti i sada taj fond ima sredstava i vjerujem da će se to desiti, mora se desiti, neće biti moguće zbrinjavati otpad, odvoziti ga sa velikih daljina u centre ako nije moguće da dobiješ sufinanciranje od države. Mi smo to ugradili u Zakon o otocima i to očekujem da se provede, Zakon o otocima. Negdje se to provodi već na nekim otocima, hoćemo za svih jer jednostavno to guši komunalne firme a onda se prelijeva i na građane.
Zahvaljujem, kolega Borić. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću odmah na početku kazat da ću podržati ovaj prijedlog zakona jer jednostavno i ovaj jedan, ovakvi prijedlozi nisu rješenje veliko ali daju mogućnost, ne mogućnost nego jednostavno pokaziva da se borba i kroz ovaj način može protiv tih plastičnih vreća, protiv jednokratne upotrebe tih vreća koje stvaraju ogromne štete na prirodu i okoliš, one nisu razgradive ili kad se razgrade tj. kad se raspadnu onda su također opasne i na zdravlje flore i faune poglavito u vodama tj. u našem moru, u morima je li ali evo, mi možemo to pokazati i primjer, ja nemam s tim nikakav problem da podržimo ovaj prijedlog zakona i smatram da je pohvalno razgovarati na ovaj način i ovakve prijedloge davati u fokus javnosti jer jednostavno vidim da i premijer naglašava borba zbog klimatskih promjena, borba za održivi razvoj i okoliš, to je naglašeno i sad predsjedamo EU-om, kružno doduše kao što je kružno i gospodarenje ne zbog ničijeg uspjeha nego jednostavno trenutno predsjedamo EU-om pa bi bilo možda i pozitivno da se prihvati ovaj prijedlog bez obzira od koje političke opcije dolazi jer ovdje bi iznad svega morao biti interes održivoga razvija i opstanka ljudi i flore i faune na našem području ali ja bi ovdje malo i proširio vu temu, u biti govorio bi o ovom gospodarenja otpadom, a poglavito što se tiče CGO-a, u biti načinom gospodarenja otpadom. Maloprije sam spomenuo otok Krk a Slave Dobrović je čovjek koji je, jedan od, to je njegov projekt u kojem je sudjelovao, tj. projekt kojega je on izrađivao je način gospodarenja otpadom. I dobro je spomenuto ovdje CGO-i, poglavito kolega Borić gdje je rekao da na Marišćini to ne funkcionira, da svi pilatovski peru ruke i također mi umjesto da vidimo da smo pogriješili i da vidimo da idemo krivim smjerom u gospodarenju otpadom, da nije to održivi razvoj, mi smo krenuli i dalje, evo samo u mojoj Dalmaciji u 4 županije, milijardu i pol kuna će otići u CGO-e koji su štetni projekti i za pitanje pitkih voda i ja ne vidim uopće pitanje pitkih voda jer jednostavno na Lečevici se radi, evo u Biljanima Donji, tu u blizini je evo žao mi je što ovdje nije ali je iz SDDS-a tajnik, žao mi je što Milorad Pupovac nije ovdje pa da brani Biljane Donje di će se raditi taj odlagalište otpada, imamo i Crno brdo tamo koje još nije riješeno, imamo i presudu europskoga suda da je štetno to Crno brdo u Zadarskoj županiji, imamo brojne štetne projekte koje ova Vlada gleda kroz prste. I onda kad je odem na Zrmanju, vidim šta se događa kad vidim u Krki šta se događa, kad vidim na Cetini štetne projekte koji se događaju, guraju, kad vidim na Lečevici, ljudi plaću na Lečevici, ljudi koji znadu šta će se događati od struke da će završiti u izvorištima, izvorima pitke vode, da će završiti taj otpad i to nije način gospodarenja otpadom. Postoje kompostane, postoje sortirnice, kompostane, postoje reciklažna dvorišta, sve se to može napraviti za 10 puta manje novca nego za CGO-i koji će postati dugoročni problem, dugoročni problem i štete će ogromne nanijeti. U mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, u Lečevici do sad je potrošeno 30 milijuna kuna za koga? Za zaposlene. Apsolutno se ništa nije pomaklo. I sada imamo problem da uz Vrgorca sve te vreće najlonske, te vreće i se to što govorimo o toj plastici se prevozi iz Vrgorca do Sinja, iz istih sanitarnih uvjeta u Vrgorcu, odlagalište kao i u Sinju sa starim kamionima koji autoputom idu 120 km, ugrožavaju i okoliš i promet, stara dizel auta su to, ti kamioni koji nisu adekvatni za takav prijevoz, ispadaju vreće, ... [[Govornik se ne razumije.]] tu je naravno brza cesta A1, naša cesta, državna ova A1, autoput i sve to završava di? U moru,. I tri puta skuplje je Vrgorčanima prijevoz, znači to moraju platiti građani Vrgorca i to i dalje to gone u Sinj. Sjetili se Mojanke, sjetili se Sinjskg polja, rijeke Cetine, biste da to pregone. I naravno da smo mi to spriječili, ja sam stao ispred kamiona i opet ću. I i dalje ministar vaš, uvaženi tajniče ne povlači tu odluku zajedno sa inspektoratom, i dalje se on drži ko pijan plota te štetne odluke koja će donijet ogromne štete i Vrgorčanima a poglavito na štete na okoliš, na zrak s tim starim kamionima i na džepove ljudi. Pa bolje da ste taj novac uložili tamo u kompostane, u sortirnice jer kroz kompostane bi pomogli taj dio, razgradivi otpad bi završio u Sinjskom polju, u Vrgoskom polju, vinogradima ili sl. Međutim ... [[Govornik se ne razumije.]] bitno da se on pohvalio da je zatvorio 27 tj. 26 CGO-a, to je bitno pred EU-om kazati a što su sanitarni uvjeti katastrofalni i što CGO-i su katastrofalni projekti, štetni za okoliš i nisu za održivi razvoj, to nikoga nije briga. Nikoga nije briga što po Marišćini im sada letaju i tako će na Lečevici, tako da na mojoj Mojanki ili dole u drugim odlagalištima, kad vidim one vreće kako galeb leti sa kesom oko vrata, onda mislim to je činjenica. Jednostavno mi ako se ne uozbiljimo, ako ne budu to stručni napravljeno kao što je Slaven Dobrović to odradio uz prof. Uršića i sve te ljude koji su tu radili, kao što je na otoku Krku, čini mi se u Osijeku da se nešto pomiče, nešto u Međimurju, tako da se te stvari miču. Ako mi ne možemo usmjeriti sve to da zaštitimo našu prirodu a cilj je kako kažu i ove Vlade, ciljevi su Vlade za klimatska, zaustavljanje klimatskih promjena, očuvanje okoliša, mislim, a ništa se ne poduzima nego se nastavlja istim smjerom koje su veće štete nego ne znam, ogromne štete. I sad se postavlja ovdje ključno pitanje. Koji je razlog da se ne podrže ovi zakoni tj. ova izmjena zakona o zabrani jednokratne upotrebe plastičnih vreća? Koji je razlog? Ideološki? Šta je vamo SDP, pošto sam ja jutros recimo malo se zamjerio sa Stazićem, Đujićem ili nekim ili s vama, to uopće nije bitno. Ovdje je bitno da mi govorimo o našoj zemlji i borbi protiv uništavanja okoliša i očuvanje naše flore i faune poglavito naših voda, mora i svega, i tu moramo jednostavno naći model da budemo složni. Pa barem oko tih stvari jer isti zrak dišem, istu ribu jedemo, isto more, jedino ako vi mislite samo na ribu i na gradele i koja je riba jel oborita, ova, ona i na koji način je pojesti i s kojim vinom je sljubljivati ali doći će i tome kraj budemo li se ovako ponašali. Znači ja ne vidim uopće problem i ovdje ne bi trebalo biti nikakva ideologija i te različitosti koje nas u nekakvom demokratskom društvu i pokazuju naše različitosti, na ovim stvarima, ekološkim, na stvarima boljega života, održivoga razvija, stvaranja boljih uvjeta življenja za naše građane, očuvanje mora i živih bića u moru, mislim, ja ne vidim nikakav tu problem koji može biti problem da se ne podrži ovaj zakona bez obzira što ću ja reći za kolegu Zmajlovića da možda nije bio najbolji ministar ili ne znam, neko će reći za mog kolegu da nije bio najbolje i to je u ovome slučaju najmanje bitno. Ako nas ideologije ovdje dijele i stranački dresovi, onda smo mi ljudi nismo apsolutno narodni zastupnici, u svemu drugome mogu prihvatiti u stavovima oko nekih stvari, naravno da će biti različito, različitost je dobra, iznošenje mišljenja je dobro ali oko ovih stvari bi morali tražiti kompromis a poglavito po pitanju održivoga razvoja i gospodarenju otpadom. Kad samo vidim Plitvice, kad se sjetim kad sam prolazio ta otvorena kanalizacija ili dole kod kolegice Sabine u zaleđu Zadra, to je Crno brdo kad pogledam, kad pogledam sve štetne projekte koji su se gurali uz rijeku Cetinu, kad sam vidio u Zrmanji one lagune i ovaj mazut koji se izlio, kako to izgleda i ribe, mazut je inače opasan, to ulazi u ribe naravno, u njihov probavni trakt i na kraju ćemo mi, u ljudskim organizmima završiti. Ako ne možemo se tu zajedno naći, oko te zelene priče, oko priče budućnosti naše RH koja još uvijek je očuvana bez obzira na velike ekološke rane koje imamo, zbog nebrige poglavito štetočina unutar Ministarstva okoliša koji su umjesto sanirali recimo Zrmanju kao šta su bili, kako li se zvali, znam imao sam problem i ja u svom kraju, ti koji su vodili te fondove za okoliš, pokupili su te pare u džep svoj a nisu ulagali recimo u Zrmanju, rijeke, Krku, lagune također. Imamo ogroman problem ako nismo složni oko ovih stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj, vi se čudite zašto se vode nerazumne politike, nelogične, čudne, pa zato što ustvari sektor u dobroj mjeri vodi klijentela i zbog toga su projekti CGO-a netaknuti, praktički netaknuti. Zamislite vi za grad Zagreb da 30 milijuna kuna je evo kad, ima već godinu i pol dana da je potpisano, za projektnu i studijsku dokumentaciju, 30 milijuna kuna. Pa za te novce napravite ja neću reć pola ali dobar dio sustava i to odmah. Dakle, dok oni na prave dokumentaciju, mogao se sustav uspostaviti, slično je i drugdje. 500 milijuna kuna Dubrovnik, 330 Lečevica, 280 Zadar. Kuda, kome, šta, kamo, kuda? Dakle klijentela se hrani i svi oni koji omogućuju.
Zahvaljujem kolega Dobrović. Odgovor, kolega Bulj.
Pa složio bi se, znam da je vodio čini mi se Mladineo Fond za okoliš i to je ogroman novac i da je trebalo sanirati određene stvari kao što je sanacija problema mazuta i problema laguna dole koje se nalaze uz Zrmanju ili drugih projekata štetnih ili projekat dole troske u Dugome ratu, tvornice ferolegura ali ti novci su potrošeni a di su? Ništa nije sanirano, i dalje imamo taj problem. Znači da je novce neko poplašio. Ukrali su novce a nisu sačuvali za ono što su bile namijenjene. Znači mi imamo problem šta su štetočine koje bi trebale skrbiti u okolišu u biti taj novac popapale, te interesne skupine. I sad imamo ogroman problem, imamo problem da smo ugrozili RH po pitanju održivoga razvoja i sad ako nismo sad mi složni, ako ćemo sad na osnovu ko je predložio SDP, MOST, HDZ, nemam pojma ko sve ne, ako se na taj način budemo razgovarali, onda nam nema kraja i vjerujem da će se jednoga dana netko sjetiti što prije da ne bude kasno, da se ovaj problem mora riješiti i zakonski što prije.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Davor Lončar, izvolite kolega.
Kolega Bulj, imao sam priliku vidjeti nekoliko centara diljem Europe. I djelom se slažem s prof. Dobrovićem međutim onako kako su oni posloženi a možemo otići tu u Celje, vidit ćete o čemu se tu zapravo radi. Radi se o centru koji ima sve ovo što kaže prof. Dobrović, i kompostanu, i reciklažno dvorište i sortirnicu. I nakon tog procesa se sve to, komunalni otpad melje u frakciju i iza te frakcije se ta ista frakcija vozi kamionima za elektrane za proizvodnju cementa. Prema tome, ne treba se bojat centra, da li su oni skupi, da li su oni skupi, to je u ovom momentu teško govoriti ali na dugoročno planiranje, vjerujte da se njih ne treba bojati, evo.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Hvala lijepo. Sortirnica, reciklažna dvorišta, razdvajanje otpada, sve to je vrlo bitno međutim ... [[Govornik se ne razumije.]] spaljivati nešto, mislim vi ste rekli da gonite, ne znam na koji način, nebitno, kao energent, nebitno ali šta je problem, problem je što ovoga trenutka, evo ja ću reć za Lečevicu. 30 milijuna kuna već 2009. je rekao Ante Sanader, tadašnji župan da će se otvoriti početak radova u Lečevici na reciklažno dvorište gdje tu i speleolozi kažu jame koje su povezane dubinski sa raznim izvorima, tokovima, i bez obzira na to, imamo problem Jadra, imamo problem Splita koji sad nema vodu često kad padne kiša ali oni i dalje guraju taj projekat. Znači održivi razvoj, kompostane rješavaju poljoprivrednike, ono šta se u Splitu proizvede može završiti u mom Sunjskom polju kod poljoprivrednika ili Zadru može u Ravnim kotarima ali u nas se tako ne razmišlja. ... [[Govornik se ne razumije.]] zarada.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Kolega Bulj, vi ste si u svojoj raspravi postavili pitanje koji su razlozi da se ovaj zakon ne prihvati i vama ono jednostavno pitate se, nije vam jasno da zašto se ovo ne prihvaća. Razni su razlozi znate, ljudi imaju različite razloge. Evo kolega Borić recimo ne prihvaća ovaj zakon jer SDP-ovci nose plastične vrećice kad idu uz trgovine ili neće prihvatiti ovaj zakon jer SDP-ovci kad stanu kad stanu na autoputu imaju plastičnu žličicu pa miješaju kavu ili na nekoj fešti piju iz plastičnih čaša vino ili gemišt, evo, vjerojatno sad i vi s obzirom da podržavate ovo mu je problem jer ne znam, na Sinjskoj alci možda pijete dalmatinsko vino iz plastične čaše pa evo, to su recimo razlozi nekih. Neki imaju razloge različite, evo treba se pitat sad koliko su ti razlozi uvjerljivi, koliko nisu, ja moram priznat da su ovi razlozi kolege Borića vrlo čvrsti i to je teško oborivo da čak sam si postavim pitanje da možda ovaj zakon stvarno nije tako dobar.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Pa kolega Đujić, složio bi se, u biti svi smo mi grešni i svi mi vjerovatno, ne odnosimo smo se od svoje kuće, svog domaćinstva najbolje prema okolišu i najprije ne bi se trebao niko na nikog ovdje bacat kamenom ali mi je neshvatljivo, stvarno razlog zašto ne podržat nešto što je dobro za prirodu. Ja ne mogu shvatiti bez obzira jer ja sad mogu reći da nosim dvije kese, ti tri vrećice plastične, o tome možemo razgovarati. Znači mislim da bi trebalo, da je došlo vrijeme da oko ovih ključnih stvari poglavito što se tiče ekologije, održivoga razvoja, da je krajnje vrijeme da zaštitimo taj naš resurs. Činimo velike i u našemu moru i znači i flori i fauni, i štete za pitke vode jer jednostavno budemo li se ovako nastavili ponašati, SDP, HDZ, MOST, ovi, oni, možemo se razlikovati u brojnim stvarima i to je ok, ja to s tim nemam nikakav problem, ali oko ovih stvari ne mogu shvatiti zbog čega a na Sinjskoj alci vjerujem da ćemo biti iz sinjske bukare, drvene, da ćemo piti vino domaće iz Sinja i to evo, pozivam vas da dođete svi na alku. Hvala.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Vlade, poštovani državni tajnik g. Mile Horvat, izvolite.
Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Apsolutno podržavamo određene vaše stavove vezane za bojazan odnosno signaliziranje opasnosti koje u okolišu predstavlja odlaganje, odbacivanje ovih vrećica posebno laganih vrećica za jednokratnu upotrebu ali cijenimo i ovu inicijativu za donošenje ovih izmjena iz Zakona o gospodarenju otpadom međutim što je ovdje prema viđenju našem a to je potvrđeno i kroz odluku Vlade. Dakle, mi se odluka Vlade odnosno mišljenje Vlade je mišljenje koje je i mišljenje Ministarstva zaštite okoliša, dakle kroz ove vaše dopune ste predvidjeli samo odnosno ugradili ste samo djelomično preuzimanje odredbi Direktive 904 o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš odnosno tzv. subdirektive a da pritom niste pružili dakle informaciju niti ste predvidjeli kojim će se drugim nacionalnim propisima izvršiti preuzimanje i preostalih odredbi te subdirektive jer to, ta subdirektiva je kompleksna stvar dakle ona nije tri članka kako smo ovdje to pokušali ovim izmjenama i dopunama reći, ona kompleksno predviđa i rješava problematiku vezano i za smanjenje potrošnje, zahtjeva u pogledu izrade, sastava i označavanja suproizvoda, isto tako vrlo bitno ona rješava i način rješavanja proširene odgovornosti proizvođača što je kompleksan instrument. Prema tome, mi nismo prihvatiti ovaj prijedlog, istovremeno smo u izradi novog, potpuno novog teksta Zakona o gospodarenju otpadom, on će najvjerojatnije do kraja 3., početkom 4. mj. biti u prvom čitanju, dakle proći će javnu raspravu, u njega će biti implementirana ova direktiva sa svim svojim elementima. Po čl. 17. direktive koji definira rokove primjene odnosno prenošenje u nacionalno zakonodavstvo, mi nismo u nikakvom vremenskom kašnjenju, naša obveza je da nju implementiramo do krajnjeg roka a to je 3. srpanj 2021. g., mi ćemo naravno prije toga to uraditi i naravno da ćemo se odlučiti da li ćemo ići sa zabranama vrlo lakih plastičnih jednokratnih puno prije ovog roka što je predviđen direktivom. Dakle stvar je kod nas u pripremi i mi ćemo vjerojatno vrlo brzo izaći sa svim ovim rješenjima i sa popuno novim prijedlogom Zakona o gospodarenju otpadom. I samo jedna digresija, dakle ovdje se stalno govori o CGO-ima sa velikim upitnikom njihovog značaja i važnosti i funkcioniranja, ja moramo podsjetiti, ova Vlada nije izgradila ni Marišćinu ni Kaštijun, ova Vlada nije ni potpisala financiranje ni Biljana Gornjeg ni Bikarca, ova Vlada je tek nedavno potpisala financiranje Babine gore, Lečevice i Dubrovnika prema tome, mi nismo ti koji smo isfinancirali, to je radilo prethodno ministarstvo kao što je prethodno ministarstvo donijelo i plan gospodarenja otpadom koje mi sad naravno moramo izvršiti i ponašati se prema sadržaju plana gospodarenja otpadom. To nije donijelo ovo ministarstvo. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Đujić, povreda Poslovnika. … [[Upadica Đujić, ne razumije se.]] Hvala lijepo. Imamo repliku, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Tajniče Horvat, državni tajniče, kažete da direktive nisu sve ispoštivane tj. nisu unesene u ovu izmjenu zakona, prijedlog kolega iz SDP-a. Pa mogli ste vi to kroz amandman dat, vjerovatno bi kolege to prihvatili kao predlagatelji i nikakav ne bi bio problem da vi sve to što ste sad rekli naravno da pa u tome u je problem nego vi to striktno i samo odbijate i to je ključni problem. I ne samo što odbijate, nego jednostavno ova sad Vlada, ova sad Vlada se poziva na održivi razvoj, poziva se na plan gospodarenja otpada kojega ne poštiva a to je dokaz Vrgorac-Sinj jer u istim sanitarnim uvjetima je odlagalište Sinj kao i Vrgorac nego isključivo znači niste ispoštovali niti jednu točku prije tu znači redoslijed nego došli ste da bi se pokazali pred EU-om da ste nešto napravili, pogasili ste 27 odlagališta bez prethodne pripreme ili bilo čega. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. G. Horvat, odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle Direktiva 904/2019 o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš se mora u cijelosti ugraditi i implementirati u nacionalno zakonodavstvo i ono će biti, u ovom prijedlogu nije. Dakle mi ćemo to uraditi na način da ćemo donijeti novi Zakon o gospodarenju otpadom, on će biti vrlo brzo na javnoj raspravi i mi očekujemo kao što sam rekao, da će on u prvom čitanju ovdje pred vama biti za očekivat negdje u 4 mjesecu.
Zahvaljujem na odgovoru državnom tajniku. U ime predlagatelja poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali u raspravi o ovom našem zakonskom prijedlogu, zahvaljujem se i predstavniku Vlade g. Horvatu koji je evo sada u završnoj riječi rekao da osobno on podržava inicijativu ovoga zakona ali ne može Vlada prihvatiti zakon jer Vlada će to kompleksnije riješiti kroz cjelovit Zakon o gospodarenju otpadom. Ovaj naš prijedlog već nekoliko mjeseci stoji u proceduri i Vlada je imala priliku pozvati predstavnika kluba SDP-a, ministar, potpredsjednik Vlade, ne znam tko i reći gledajte, dali ste jedan zanimljiv i vrlo dobar prijedlog u proceduru, ajde zajedno sa Vladom da napravimo, izradimo jedan prijedlog zakona a onda kad to napravimo, usvojimo taj zakon pa će Vlada u 4 mj. napraviti cjeloviti zakon u koji će biti inkorporiran i ovaj naš prijedlog. To bi pokazivali zrelost Vlade. I mi bismo da ste vi nas pozvali, mi to objeručke prihvatili i danas ne bismo morali voditi ovakvu raspravu jer bi ta rasprava vjerojatno bila puno, puno ugodnija. Meni bi bilo draže da ste rekli evo, zakon je dobar ali ga Vlada neće prihvatit zato što ga predlaže SDP, eto. ... [[Govornik se ne razumije.]] onda ja bi bio mirniji jer to da ga Vlada neće prihvatiti zbog toga što ga preslaže SDP, pa na to smo navikli i to nas ne vrijeđa previše. Ali ovo da Vlada odbija ovakav zakon nas brine, brine da Vladi nije uopće stalo do zaštite mora a sasvim sigurno se g. Horvat, moglo naći drugo rješenje. Zahvaljujem se gđi. Mrak Taritaš iz GLAS-a, ona je ovdje rekla vrlo značajnu rečenicu. Možda najznačajniju u ovoj raspravi. O ovakvim temama ne samo da moramo surađivati, tu moramo biti jedinstveni. Ako ima teme oko koje možemo biti jedinstveni, onda je to ova tema. Ona nije uperena ni protiv koga, ona štiti našu zemlju i štiti zdravlje ljudi, pa kako netko može biti protiv toga? Pa kako? Zahvaljujem se i kolegi Miri Bulju koji će to podržati sa dobrim argumentima, nadam se da će to učiniti i MOST, to od g. Dobrovića nismo čuli eksplicitno, da li će cijela stranka podržati, bilo bi mi drago da podrži. G. Dobrović je ovdje najmanje govorio o ovom zakonu. nego je govorio općenito o gospodarenju otpadom, o reciklažnim dvorištima itd., to nije tema ovoga zakona, to da smo htjeli, mi bismo onda napravili takav prijedlog zakona ali mi smo htjeli djelovati što brže, da zaštitimo more od plastičnih vrećica, ne samo more, i tlo, i rijeke, i jezera. To je bila intencija ovoga zakona. Što reći o izlaganju g. Lončara, predstavnika HDZ? Što reći? Čovjek ne može naći zamjerku nikakvu u ovom zakonu jer da može, on bi ju našao. Nisu mu mogli ni kolege pomoći u tome jer da su mogli, pomogli bi mu. Nego on govori ovdje 15 min o svim štetnim aspektima plastike i upotrebe plastičnih vrećica a onda kaže ali to HDZ neće zato što je tako dobro, HDZ to neće podržat. Pa besmisleniju raspravu ne znam kad sam čuo, a tu sam 20 g. u Saboru. E sad g. Borić, on je otišao, kaže on SDP je odbijao zakonske prijedloge HDZ-a, pa jesmo jer su bili loši. Zato smo ih odbijali, da su bili dobri, ne bi ih odbijali. Ko što su i sad neki loši koje Vlada daje kao onaj danas o popisu stanovništva, broj živorođene djece, pa šta će im broj živorođene djece u popisivanju stanovništva, pa to imaju u maticama rođenih, tamo nek uzmu podatke pa će imat nego će ovdje skupit posve krive podatke a zakon su stavili u hitnu proceduru i on će sad u petak biti izglasan i to tako blesav, tako blesav kakav jest, da se ljudi smiju. G. Borić osim toga ne zna, on isto ne može osporiti zakon pa onda govori o svemu i svačemu, o ministru Zmajloviću, o zgradi za koju je njegov ministar produžio ugovor tri puta skuplji od onog koji je potpisao Zmajlović, tri puta skuplji, pa ja ne znam, pa ja da sam na njegovu mjestu, pa ja ne bi Zmajlovića spominjao, pa ne bi ga uzimao u usta, pa je ne znam što je Borić, jel on misli da smo mi totalni idioti da mu to nećemo vratiti? E koji kaže da, to je najsmiješnije da, on očekuje da sad SDP-ovci neće nositi plastične vrećice. Pa to nije intencija ovoga zakona jer da smo to htjeli, mi bi predložili zakon o zabrani SDP-ovcima da nose plastične vrećice, točno bi ga tako nazvali. Ali intencija ovog zakona je zaštita okoliša a ne drugačije ponašanje SDP-ovaca. Zašto sam govorio o domoljublju i zašto stvarno smatram da je prihvaćanje ili neprihvaćanje ovoga zakona izraz domoljublja? Mi ovdje govorimo o zaštiti mora, pa more imamo u himni, to je doduše Slaviček popravljao Mihanovića ali neka ga je popravio, dobro da ga je popravio jer stvarno možemo biti ponosni na to naše more i sad mi ga hoćemo zaštititi i ne nalazimo tu potporu Vlade i potporu vjerojatno nekih klubova jer da HDZ ostane sam, onda bi ovaj zakon bio izglasan. Ovdje se radi o našoj budućnosti, o budućnosti naše djece, o njihovom zdravlju. Pa kako možete prema tome, kako neko može biti ravnodušan prema tome? i zašto biti ravnodušan? Pa gledajte, ovo ima i nekakve gospodarske efekte ili može imati. Pa mi imamo drvnu industriju, umjesto da izvozimo trupce, što radimo? Mogli bismo proizvoditi ove predmete od drva pa kada dođe ta europska direktiva, kad svi u Europi budu morali prestati upotrebljavati plastične proizvode, da mi imamo gotovo drveni proizvod. Od drveta možemo proizvoditi papir, od papira možemo proizvoditi papirnate čaše, papirnate tanjure. Pa umjesto da smo spremni da idemo unaprijed, ne, mi ćemo biti valjda zadnji. Pa ja se ne čudim Austriji, ne čudim se Njemačkoj, ne čudim se Mađarskoj što se ne žure pa oni nemaju mora, nemaju šta štititi iako bi i njima bilo u interesu da mi to štitimo jer dolaze ljetovati na naše more i kupat se u njemu i jesti našu ribu koja će biti zatrovana. A gledajte, more ne može čekati dok HDZ dođe pameti. Zato trebamo djelovati odmah. Veli HDZ doći će pameti, a doći će, možda će doći, možda neće doći, ko to zna, ko to zna. Dakle nikakvo, kad sam govorio o domoljublju nije to bilo nikakvi pretjerivanje, čak nije bila ni stilska figura. To je istina, to je gola istina. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Staziću. Replika, poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Stazić, u više navrata ste tu prozvali kolegu Borića, on je samo želio reći kad već ovim zakonom želite štititi okoliš, da onda kad se toliko borite za čisti okoliš bez plastike, da onda ćete se barem u svom životu svi odreći plastičnih čaša, žlica, vrećica i sl.
Zahvaljujem. Kolega Stazić, izvolite.
Sad ja ne znam da zašto vi kao odvjetnika kolege Borića koji je otišao ali to sam upravo u svojoj završnoj riječi rekao. Nije zakon o tome da SDP-ovci ne nose plastične vrećice, nego je zakon o tome da se zaštiti Jadransko more, pa to nije bar teško shvatiti, pa ja sam mislio da će i g. Borić čak to shvatiti.
Zahvaljujem kolegi Staziću na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom predlagateljima kolegama iz SDP-a i državnom tajniku g. Mili Horvatu sa svojom suradnicom. Glasovat ćemo o ovoj točci kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, sutra nastavljamo s radom u 9 i 30 sati sa točkom dnevnom reda Konačni prijedlog Zakona o proglašenju Vukovara mjestom posebnog domovinskog pijeteta, drugo čitanje, P.Z. br. 808. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,20 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom, prvo čitanje, P.Z. broj 752. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 73 za i 1 suzdržan i 20 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.