Gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 73. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne goste, predstavnike sredstava javnog informisanja. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih organizacija koje su izrazile interes da prate rad ovog doma i sve one koji su prisutni najsrdačnije pozdravljam. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuje 31 poslanik, 22 iz Federacije, 9 iz RS što znači da možemo donositi punopravne i punovažne odluke. Jedan dio poslanika je Službi pravdao svoj izostanak, a jedan dio koji nije prisutan očekujemo da će nam se priključiti u toku zasjedanja. Dame i gospodo poslanici mi smo jutros održali sjednicu Proširenog kolegijuma na kojem smo se usaglasili dopune i izmjene predloženog dnevnog reda. Naime, iz dnevnog reda skinute su 8. i 10. tačka- to su - Izvještaj o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu za ljudska prava i Zakona o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine. Obje su tačke skinute iz razloga što Zajednička komisija, zbog službenog puta određenih članova nije uspjela završiti posao na usaglašavanju ovih zakona. U dnevni red sjednice dodate su tri tačke i to 1. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranej Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 2. Zahtjev poslanika Dušanke Majkić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika i 3. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanje i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju. Vi ste dobili dopunjeni dnevni red. Želim takođe da vam skrenem pažnju da smo na prošlom Kolegiju se dogovoril, bilo je zahtjeva, zamolili smo predsjednike klubova da danas ne idemo sa novim tačkama dnevnog reda, ni zaključcima, jer je Prošireni kolegij usvojio 2 jedan opšti zaključak da naša služba sačini analizu izvršavanja zaključaka i odluka ovoga parlamenta, bez obzira na koje adrese smo ih uputili, prevashodno se misli na adresu Vijeća ministara, pogotovo na urgentne zaključke koji se odnose na tarifnu carinsku politiku i ostalo, da bismo na narednom zasjedanju to imali kao zvaničnu tačku dnevnog reda i da svaki put ne otvaramo posebnim radnim zaključcima. Ovo smo uradili iz razloga što želimo da tim adresama ostavimo vremena da se pripreme i da napišu i da sačine taj izvještaj koji bismo mi mogli raspravljati oko ovog zasjedanja i zato vas molim ukoliko ima sličnih zahtjeva kod kolega poslanika da shvatite da smo to zajednički zaključili na Proširenom kolegiju. Otvaram raspravu vezanu za dnevni red. Gospodin Potočnik. Izvolite.
Dame i gospodo ja sam tačno 8. 11. tražio tačku dnevnog reda koja je vezana za Koridor Vc za izlazak pored Neuma i pitanje Luke u Neumu kao strateškog državotvornoga plana Bosne i Hercegovine. Znači prošlo je više od 2,5 mjeseca i ne vidim nikakvoga razloga da ova tačka dnevnog reda do sada nije bila u Parlamentu. Obrazloženje je bilo da će do 30.12. naša, naše vijeće ministara dobiti odgovor od hrvatske vlade i da će naravno skladno stim dati svoje mišljenje. Zato zahtjevam da ova tačka dnevnoga reda bude, ako ne danas na sljedećem zasjedanju ovoga parlamenta, jer ona ima i dugoročnu i kratkoročnu važnost za Bosnu i Hercegovinu.
Zahvaljujem kolegi Potočniku. To je obuhvaćeno ovim zaključkom. Znamo mi smo to proslijedili Vijeću ministara i zato hoćemo da dobijemo odgovor kada ćemo jednom imati jedan odgovoran odnos. Imala je isti stav i Komisija za saobraćaj i komunikacije. Mi smo to razmatrali na zahtjev te komisije, gospodina Jovanovića, ali smo zauzeli ovaj stav svjesni da moramo jednostavno napraviti analizu izvršavanja odluka i zaključaka ovoga doma. Izvolite.
Ako mogu gospodine Špiriću. To je sve u redu. Međutim vrijeme teče, koristi se naše spavanje, da tako kažem države Bosne i Hercegovine i nemojte da dođemo u situaciju naše neodgovornosti da ne učinimo ono što moramo da učinimo kao država. Zbog toga i interveništem, ne interveništem zbog toga da ne ide po postupku koji je normalan. Ali, zato potrudite se vi kao Kolegij da na sljedećoj sjednici imamo ovu tačku i da zauzmemo svoj stav i da na taj način spriječimo izgradnju mosta kod Neuma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Učinićemo sve što je unašoj moći. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. 3 Zaključujem raspravu dame i gospodo i konstatujem da smo usvojili sljedeći dnevni red i zahvaljujem se svima onima koji su prihvatili sugestije Proširenog kolegija. Dakle pod 1. Informacija Savjeta ministara BiH o preduzetim aktivnostima na realizaciji Zaključka Doma povodom razmatranja Izvještaja Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rješavanja predstavke Udruženja decertifikovanih policajaca, 2. Usvajanje Zapisnika sa 72. sjednice Predstavničkog doma, 3. Poslanička pitanja i odgovori, 4. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 6. Zahtjev poslanika Dušanke Majkić za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 7. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o zaštiti ličnih podataka, 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanje pomoći licima optuženim od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o inicijativi poslanika Nikole Špirića za pokretanje postupka za razrješenje predsjedavajućeg Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o reviziji institucija BiH, 11. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji za 2004. godinu: a) Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, kancelarija i službi, b) Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, c) Instituta za akreditovanje BiH, d) Instituta za standarde, metrologiju i intelektualno vlasništvo BiH, e) Izborne komisije BiH, f) Konkurencijskog savjeta BiH, g) Ministarstva civilnih poslova BiH, h) Ministarstva komunikacija i transporta BiH, i) Ministarstva odbrane BiH i j) Ministarstva pravde BiH; 12. Imenovanje članova u komisije Doma umjesto preminulog Abdulaha Nakaša i Seade Palavrić, 13. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanju i upotrebi hemijskog oružja i njegovom uništavanju, 4 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Opšteg sporazuma o privrednoj, investicionoj, tehničkoj, kulturnoj, sportskoj i omladinskoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Rumunije o readmisiji njihovih državljana i stranaca, c) Sporazuma o tehničkoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Japana, d) Okvirnog ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Savjeta Evrope, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i Hercegovini koji su bili pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih porodica, f) Konvencije Ujedinjenih nacija protiv korupcije, g) Konvencije o kibernetičkom kriminalu, h) Dodatnog protokola o kibernetičkom kriminalu u vezi sa kažnjavanjem djela rasističke i ksenofobične prirode učinjenih putem kompjuterskih sistema, i) Protokola o saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske, 15. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za period od 01.06. do 31.12. 2004. godine – pov. materijal. Dame i gospodo prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad.1. Informacija Savjeta ministara BiH o preduzetim aktivnostima na realizaciji Zaključka Doma povodom razmatranja Izvještaja Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rješavanja predstavke Udruženja decertifikovanih policajaca Kao što znate ja sam vas na prošloj sjednici obavjestio da smo povodom predloga više poslaničkih klubova, da se na tu sjednicu uvrsti tačka dnevnog reda vezano za problem decertifikovanih policajaca na sjednici Kolegijuma u proširenom sastavu usvojili zaključak da Savjet ministara pozovemo da podnese informaciju o tome šta je poduzeto po zaključku Predstavničkog doma usvojenog povodom razmatranja Izvještaj Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil o rezultatima rješavanja predstavki udruženja decertifikovanih policajaca i da ćemo to uvrstiti u dnevni red ove sjednice kao prvu tačku dnevnog reda. Ovaj naš zaključak zaprimljen je u Savjet ministara 17. januara. Ja ću vas podsjetiti da je riječ o zaključku koji je usvojen na 59. sjednici ovog doma 29. juna 2005. godine. Otvaram raspravu. Za riječ se javio ministar za ljudska prava i izbjeglice gospodin Mirsad Kebo. Ja ga ujedno i pozdravljam i evo dajem mu riječ. Ministre izvoli. 5
Uvaženi predsjedavjaući, uvaženo predsjedništvo, uvaženi zastupnici, poslanici, dragi gosti, 17. januara ove godine Vijeće ministara Bosne i Hercegovine je zaključilo da će Vijeće ministara u vezi problema decertificiranih policajaca zatražiti da se mišljenje Venecijanske komisjie nađe na dnevnom redu sjednice Vijeća sigurnosti UN kako bi se osigurala revizija, odnosno drugostepeni postupak po pitanju decertificiranih policajaca. Aktivnosti koje je vodilo Vijeće ministara bilo je limitirano izjavom predsjednika Vijeća sigurnosti 25. juna 2004. godine u kome je Vijeće konstatovalo da domaće institucije vlasti ne mogu vršiti decertifikaciju, niti sudovi i da je to jedino u nadležnosti institucija UN-a i da su vlasti Bosne i Hercegovine dužne da u vezi stim provode odluke po mandatu koje UN imaju u Bosni i Hercegovini. Moram vam reći da smo se ovim problemom dugo bavili i da smo i pored ove izjave nastavili diplomatske aktivnosti koje su evo ovih dana okončane i danas 30. januara šef misije Bosne i Hercegovine u UN gospodin Miloš Prica nakon duže i vrlo uspješne diplomatske aktivnosti u Njujorku i ja po ovlaštenju Vijeća ministara i ministra za vanjske poslove u Bosni i Hercegovini, na lobiranju da Vijeće sigurnosti ponova preispita svoj stav i donese odgovarajuću odluku u vezi stim, a koja bi dopustila ljudima kojima je uskraćeno osnovno ljudsko pravo, pravo na žalbu da to pravo i iskoriste. Moram vam reći da je osnova za ovu našu aktivnost bilo mišljenje Venecijanske komisije koje je dobiveno na uporno insistiranje i zalaganje predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Adnana Terzića, a ministar vanjskih poslova i taj dokument te komisije koja uživa ogroman ugled u svijetu po pitanjima rješavanja ljudskih prava je nama bio osnova da u januaru mjesecu poduzmemo sljedeće aktivnosti. Ja sam po ovlaštenju, kao što sam rekao Vijeća ministara i u dogovoru sa ministrom vanjskih poslova obavio razgovore sa ambasadorima pet zemalja stalnih članica Vijeća sigurnosti, a istovremeno i u Njujorku naš izaslanik Miloš Prica je obavio razgovore sa 12 od 15 svih članova Vijeća sigurnosti. Mogu vam reći da su stvari u ovom slučaju krenule nabolje. Ja očekujem da današnja, današnje pismo kojim se završava ova aktivnost o Vijeću sigurnosti otvara po svim dosadašnjim razgovorima mogućnost da se donese odluka o decertifikaciji policajaca. Moram reći da sam od svih ambasadora u Bosni i Hercegovini, članica Vijeća, stalnih članica Vijeća sigurnosti iskazano je razumjevanje za naš stav, a posebno želim da istaknem lično angažovanje i podršku britanskog i francuskog ambasadora. U sjedištu UN su obavljeni razgovori sa ambasadorima SAD Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske, Ruske federacije, Narodne Republike Kine, Francuske, Katara Republike Grčke, Kraljevine Danske, Republike KOngo, Republike Tanzanije u svojstvu predsjednika Savjeta bezbjednosti i Japana i Slovačke Republike. Također su prekjučer obavljeni razgovori sa gospodinom Volfangom Veberom, šefom Odjela za mirovne operacije UN-a u Evropi i Latinskoj Americi i u petak sa gospodinom Hakinskonom, s pravnim savjetnikom u Sekretarijatu UN. Na osnovu svih razgovora koje smo do sada obavljali, obavještavamo ovaj visoki dom da i Sekretarijat UN gleda blagonaklono na suštinu našeg zahtjeva. Naravno, svi su ukazali na potrebu da Savjet bezbjednosti donese takvu odluku, ali prema informacijama kojim raspolažemo takvo raspoloženje je iskazano i direktno i kroz formulaciju da iskazuju razumjevanje naših napora da se ostvari osnovno pravo ovih ljudi tako da i odluka Vijeća sigurnosti neće biti neki 6 presedan u svijetlu činjenice da Misija UN u LIberiji i na Haitiju takođe vrše rekonstrukciju lokalne policije izdavanje certifikata. Evo, ja želim da vam kažem da smo znači danas, odnosno je li večeras po američkom vremenu će se uputiti zvanična nota u skladu sa zaključcima Vijeća ministara i na jednoj od narednih sjednica, a od 1.februara predsjedavanje preuzima američki ambasador imaćemo priliku da, najvjerovatnije razrješimo ovo pitanje u skladu sa pravnim, međunarodnim pravnim sistemom sa pravom ovih ljudi da u skladu sa Konvencijom imaju mogućnost žalbe i da konačno rješimo ovo pitanje. Ovom prilikom želim da iskažem puno poštovanje i razumjevanje za ljude koji su decertificirani bez prava žalbe na njihovo strpljenje i upornost i da kažem da ovo sada što smo uradili smo mogli jedino sada uraditi, obnoviti raspravu pred Savjetom bezbjednosti na osnovu stava Venecijanske komisije koji jasno i precizno utvrđuje da su UN jedina institucija koja može vršiti reviziju. Bilo je nekoliko mogućnosti koju smo ponudili predstavnicima, ambasadorima zemalja stalnih članica. To je mogućnost da to uradi sadašnja Misija EU, da to uradi OHR-a, domaće institucije, vlasti. Mislim da je negdje rješenje. Evo vas želim da upoznam sa svim detaljima, da vjerovatno UN formiraju jednu eksplictnu grupu koja će izvršiti ovaj posao. Ovdje se, molim vas ograđujem. Mi smo zatražili da se izvrši revizija članova udruženja decertificiranih policajaca Republike Srpske i Federacije, njih je 157 kojima je to pravo, koje to pravo oduzeto i mislimo da ćemo na ovaj način konačno razrješiti, u skladu sa svojom odgovornostima prema građanima Bosne i Hercegovine, a poštujući međunarodno pravo i obaveze koje po Mirovnom sporazumu ima Bosna i Hercegovina da to uradimo. To znači da želim izvjestiti ovaj dom da čim dobijemo odluku Savjeta bezbjednosti tu odluku dostaviti. I ostaje ono pitanje koje nije u nadležnosti države, a to je pitanje socijalnog zbrinjavanja i pomoći tih ljudi, tim ljudima. To ćemo pokušati kroz aktivnosti entitetskih i drugih nivoa vlasti da im se pomogne u ovoj situaciji. Postupak i ponašanje vlasti Bosne i Hercegovine u ovom slučaju je od svih ocjenjen kao razuman, ne dovodi u pitanje dosadašnji proces certifikacije koju je omogućio stvaranje efikasne i ugledne policije i mislim da ćemo na ovaj način ispuniti svoju obavezu ljudima koji tako dugo čekaju. Prije nismo mogli, sada smo to uradili i imam garancije da će taj posao biti urađen onako kako je ovaj visoki dom očekuje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Kebi na ovim informacijama o aktivnosti Vijeća ministara i resornog ministarstva kada je ova problematika u pitanju. Ko se javlja za riječ? Otvaram raspravu. Dr. Gligorić, pa dr. Avdić, pa dr. Lagumdžija.
Hvala vam. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo evo čuli smo sada ovdje od ministra Kebe o proceduri i dokle se stiglo i šta se očekuje kada je u pitanju ovaj zahtjev rješavanaj decertifikovanih policajaca. Volio sam ministre da ste pomenuli Parlament Bosne i 7 Hercegovine kao instituciju, jer ste rekli da vam je mišljenje ili stav Venecijanske komisije poslužio kao osnov i dalje tri tačke, da ste sada pred UN-om, odnosno Savjetom bezbjednosti, a zaboravili ste reći da je Komisija za ljudska prava Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jasno i nedvosmisleno utvrdila kršenje ljudskih prava, Međunarodne konvencije o ljduskim pravima i osnovnim slobodama, član 6., 13., 14. i da ne nabrajam dalje i Međunarodni protokol 2. tačka 7., a znamo da se sve to primjenjuje i da je iznad lokalnih zakona u Bosni i Hercegovni. Zato smatram da ste kao Savjet ministara trebali formirati komisiju za reviziju. Niste uradili kako se ne bi zamjerili nekim međunarodnim faktorima. Mi smo dužni ovdje da štitimo ljudska prava građana u ovoj zemlji, jer nas obavezuje Međunarodna konvencija i Ustav i sasvim dovoljno i jasno smo u Komisiji utvrdili da su kršena. Zato bih predložio da, malo i u razgovoru sa dr. Avdićem, evo i on se javio, pa možda neka on i obrazloži detaljnije. Smatram da treba ovaj parlament formirati komisiju za reviziju, a sve što stigne u međuvremenu od Savjeta bezbjednosti mi ćemo koristiti, nije nikakav problem. Nemjte da čekamo nešto, a onda ponovo idemo u procedure. Možemo li ići događaju u susret, da bi dobili na vremenu. Ono što je rekao gospodin Potočnik, mi smo u nekoj fazi spavanja. Tačno je. Nikada nismo u stanju da se tako organizujemo, da budemo funkcionalni i da ne gubimo vrijeme. Ovi ljudi nemaju od čega da žive. Prema njima je napravljena nepravda i njihovim porodicama i kad govorimo o kršenju ljudskih prava, ja sada dižem ovo još na viši nivo. Ovaj predstavnički dom Parlamentarne skupštine, Dom naroda, Parlamentarna skupština u cjelini krši ljudska prava u BiH, jer donosi takve zakone. Mi smo donijeli Krivični zakon BiH, gdje su nas uvjeravali iz OHR-a i drugi da je sve u skladu sa međunarodnom konvencijom, a nemate pravo žalbe drugoj instanci na Sudu u BiH, kao što ni ovi ljudi nemaju pravo u drugom stepenu. Pa šta mi to ovdje radimo? Zato smatram da trebamo preispitati svaki zakon. U najmanjem slučaju trebalo je tražiti smjenu ministra pravde, koji nas je ovdje uvjeravao da je sve u redu, u skladu sa ... Zato da bi ovo pitanje riješili, a da ne uđemo opet u fazu pričamo fino o tome, vrijeme prolazi, ljudi imaju problem. Problem se komplicira. Hajmo formirati danas komisiju za reviziju decertifikovanih policajaca i uzeti u obzir izvještaj i zaključke Komisije za ljudska prava, odnosno Predstavničkog doma, koji je to sve prihvatio bez i jedne izmjene i sasvim je dovoljno da to uradimo i pošaljemo poruku tim nesretnim ljudima, čija su prava pogažena, da ne budu pogažena i ovim našim lakiranim cipelama ministarskim i poslaničkim i da budemo konkretni da to danas završimo, ako smo mi iskreni prema tim ljudima. Nemamo mi šta čekati od Savjeta bezbjednosti UN-a, dobro bi nam došlo to, ali radite svoj posao u međuvremenu poslanici. Zato predlažem da ovu tačku vrlo savjesno, vrlo odgovorno završimo, sa konkretnim rezultatima, a ne da to bude u nizu rasprava, koje se prenose i u nizu nekih zaključaka, koji se ne poštuju. I, da završim, mi smo kao Predstavnički dom obavezali Savjet ministara svojim zaključkom. Ali, otvara se jedna nova problematika. Zašto se ne poštuju inače zaključci Parlamentarne skupštine, kojih ima bezbroj. Moramo posvetiti posebnu tačku dnevnog reda, da dobijemo izvještaj šta su realizovali, a šta nisu. Zašto nisu to uradili. Među njima je i ovaj zaključak Predstavničkog doma, koji se prolongira uz različita obrazloženja. Sramota je što su morali pred OHR-om da štrajkuju glađu da bi dokazali svoja prava, to je sramota ovih poslanika u ovom domu i nikog drugog, poslanika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine. Hvala. 8
Zahvaljujem dr Gligoriću. Rijeć ima dr Avdić.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, članovi Vijeća ministara, poštovani gosti, Ja, kolega Gligorić u velikoj mjeri jer ekao ono što sam ja namjeravao da kažem, ali, evo ja ću ponoviti da u odluci za certifikaciju policajaca je, sasvim jasno istaknuto da je u prvom redu potrebno poštovati poštovanje međunarodnih standarda ljudskih prava, pridržavanje imovinskih zakona, posebo ..., znači, aposlutno na prvom na vrhu liste prioriteta u smislu kriterija za certifikaciju policajaca bilo je poštovanje međunrodnih standarda ljudskih prava. Komisija ovog doma je utvrdila plagnatno kršenje elementarnih ljudskih prava i nemogućnost drugog postupka, u smislu žalbe pred domaćim sudovima i znamo da smo imali intervencije u OHR-u u tom smislu itd. Što znači, to je jedna dimenzija. Druga dimenzija Venecijanska komisija je jednostavno pojasnila mnoge stvari i sasvim jasno kaže da prenosi mišljenje Sekretarijata UN, koji kaže da je Sekretarijat UN spreman da bilo kojem redovnom organu pomogne, koji može biti ovlašten od strane Vijeća sigurnosti da izvrši ponovni pregled slučaj certifikacije, dostaviti tim organima ... slučaj po slučaj itd. i izražava svoju spremnost da pomogne u tom procesu i kaže da Generalni sekretar UN može imenovati tri člana preispitujućeg tijela. Mi tek večeras, uvažavajući što je gospodin ministar Kebo govorio, ali mi večeras pravimo notu prema Vijeću sigurnosti, do sada smo lobirali, do sada smo razgovarali sa ambasadorima svaka čast, sve je to u redu. Nije lako doprijeti do Vijeća sigurnosti, ali mi moramo imati konkretna dokumenta kojim stoji pred Vijećem sigurnosti, u smislu zahtjeva za jednostavno formiranje komisije za provjeru, jednostavno postupka certifikacijie postupka certifikacije policajaca BiH, odnosno žalbi po broju od 157 decertificiranih policajaca. Znači, imamo li taj dokument ili nemamo? Gospodin ministar kaže još uvijek ga nemamo. Večeras ćemo ga poslati, što znači da smo do sada stvarno imali vremena da to uradimo. Ovo traje tri i po godine. Nema stvarno smisla da policajci štrajkuju glađu, nekim drugim putem, jednostavno iznjedre ovakve odkuke i ovakve tačke dnevnog reda na Parlamentu BiH, odnosno na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Generalni sekretar može imenovati komisiju. Može imenovati tri člana preispitujućeg tijela i u tom kontekstu to je navela Venecijanska komisija i pristupiti provjeri postupka certifikacije, odnosno prema žalbama 157 decertificiranih policajaca. Ja mislim da, ipak, možemo ili naći zajednički jezik sa Vijećem ministara ili da ovaj dom preuzme na sebe taj dio odgovornosti, shodno zaključcima njegove komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, koja je sasvim jasno ocijenila i sasvim dobar izvještaj napravila za ovaj parlament koji smo mi usvojili. Ja bih predložio jedan zaključak. Može se kasnije to mijenjati, to nije problem. Obzirom da Vijeće ministara do sada nije poduzelo, danas vidimo da jeste dio konkretnih mjera imenovanja komisije za reviziju decertificiranih policajaca, uz prethodnu saglasnost Vijeća sigurnosti UN-a, poštujući izvještaj Venecijanske komisije, Vijeća Evrope, stavove Sekretarijata UN-a, da pomognu da se izvrši ponovni pregled slučaja cerifikacije, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži a Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, pripremi sastav komisije zajedno sa Evropskom komisijom i Misijom UN-a, za preispitivanje slučaj po slučaj decertificiranih policajaca i na prvoj sjednici verificira, čime bi ovaj dom stao iza ovog postupka, a istovremeno Vjeće 9 ministara večeras šalje notu zvaničan zahtjev Vijeću sigurnosti za formiranje ovakve komisije. Znači, mi bi spremno dočekali za narednu sjednicu Predstavničkog doma, jednostavno da imamo sastav komisije, mješovite komisije, ne samo organa vlasti, nego da poštujemo i ovaj dio Evropske komisije i normalno Misije UN-a i u tom kontekstu možda ovaj slučaj na ovakav način završimo uz normalnu potrebnu saglasnost, kao što to kažu svi dokumenti, jednostavno Vijeća sigurnosti, koji je donio takvu odluku i povjerenje IPTF-u.
Izvinjavam se gospodine ministre, repliku ima kolega Novaković, pa možda onda vi. Samo repliku da završimo pa ćete onda vi.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ja samo želim gospodinu Gligoriću da repliciram na jednoj konstataciji ovdje. Naime, ja se, zaista ne osjećam kao gospodin Gligorić. Naime, ja ne osjećam da me zbog nečeg treba biti sramota. Ja kao poslanik sam uradio sve što je bilo, znači, moguće kao poslanika do sada da ne dođe do ovog. Dakle, ja nisam uticao na bilo koji način da se desi to što se desilo i zato me nije sramota. Komisija je napravila izvještaj naša, vrlo kvalitetan izvještaj. Ja sam podržao taj izvještaj sa svim onim što je i na kraju izvještaja stajalo kao prijedlog nekakvih zaključaka i ne vidim što bi me bilo sramota za nečiju drugu ili nečiju tuđu grešku. Znači, nekog drugog treba da bude. Ja se ne osjećam tako, zbog toga sam replicirao.
Dobro, samo kratko gospodine Gligoriću da izbjegnemo replike.
Nije problem. Cijenim ja što kaže gospodin Novaković.Pre svega kad sam govorio generalno nas treba biti sramota, mislio sam kad donesemo mi jednu odluku i obavežemo Savjet ministara, koji smo formirali da oni moraju to da ispoštuju. Ako nisu u stanju da ispoštuju, onda moramo njihovo povjerenje, njihovu odgovornost i ponovo staviti ovdje nakon mjesec ili tri mjeseca i vršiti reviziju njihovog posla, koliko su se oni digli iznad Parlamenta, što je u suprotnosti sa Ustavom, tu sam mislio da nas je sramota i zbog toga treba, evo sad me podržavate, drago mi je da smo se našli, a istovremeno želio sam malo i figurativno reći u onom smislu da nas je sramota da smo svi odgovorni, jer što kaže i gospodin Duraković prošli puta, a i ja sam govorio iznad Parlamenta znači postoji samo Bog, ako smo mi, zaista taj najviš nivo zakonodavne vlasti, a jesmo, onda moramo preuzeti odgovornost, da sve što ne valja, bez razlike to radi u podjeli i nadležnosti izvršna vlast, mi u konačnici nosimo tu vrstu odgovornosti, jer imamo mogućnost da zatražimo, pozovemo ih na odgovornost za bilo koju radnju koju su oni u međuvremenu radili kao izvršna vlast. I, zbog toga je bila moja namjera da kažem, jer ljudi trpe u međuvremenu u ovom nekom beskonačnom vremenu da se ne riješi neko životno pitanje i zato sam mislio da smo zbog toga trebali to uraditi i kad sam pomenuo konačno Krivični zakon, isto imate problem da jednostavno mi smo to usvojilillll, dođe nam po hitnom postupku, nemate mogućnosti da 10 mijenjate, ni jedan zarez, sve je to u skladu sa međunarodnom normom. Vi povjerujete, znači, da smo naivni kao poslanici, to pustimo i onda kasnije u primjeni vidite da je problem. Onda treba treba tražiti njihovu odgovornost opet ministra pravde, kao što bi u ovom slučaju trebalo tražiti odgovornost od ministra za ljudska prava, ukoliko se pojavi problem i ako je korektno čovjek postavio, ali mislim to je princip koji bi se trebao poštovati u Parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem, ja hoću prije nego što dam riječ ministru Kebi, ja mislim da ova situacija da ćemo mi naći pravo rješenje. Ona je dosta složena i komplikovana, ne mislim da postoji bilo ko u BiH da ne želi da se ovo riješi. Mislim da je konkretno ministar Kebo, kad su ljudi štrajkovali otišao pred njih, razgovarao sa njima i to je po prvi put da neko ode nezadovoljnim ljudima i kaže šta sve organi vlasti čine da bi se taj problem riješio. Mislim da nije jednostavno riješiti taj problem, ali cijenim trud svakog poslanika, konkretno ministra Kebe i Vijeća ministara što se traži najbolje moguće rješenje. Ja vjrujem da će današnja rasprava upravo dovesti do toga. Gospodine ministre, izvolite.
Ja sam samo želio da dam dvije informacije. Znate kad izađete pred ovako uvaženi dom, onda kad govorite imate mogućnost da napravite grešku i da ne navedete sve moguće činjenice. U razgovoru koji smo vodili, koristili smo autoritet i ocjene Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ocjene Komisije za ljudska prava, imigraciju i sve ono što sadrži u svom nazivu i autoritet Parlamenta nam je pomogao da u ovom poslu istrajemo, to je prvo. Drugo, želio sam vam reći sljedeće. Ovdje je službena zabilješka o pregledu dokumentacije o decertificiranim policajcima. Bila je ocjena ima dokumenata u BiH, na koji se može izvršiti ili ne. Ja sam u svojstvu ministra za ljudska prava poslao pismo gospođici Madlen Riz, šefu odjela za ljudska prava i u petak sam dobio jedan dio dokumentacije koja se nalazi u našem sektoru. Ona još nije pregledana, ali sadrži detalje, koji mogu pomoći pri ocjeni kršenja ljudskih prava. Nažalost, moram reći da veći dio dokumentacije je otišao u UN sa povlačenjem misija IPTF-a, pa bi zbog toga svaka aktivnost bez suradnje sa UN, u smislu dobijanja tih dokumenata, u ovom slučaju ne bi bila dovoljno koordinirana. Prema tome, potpuno podržvam ove zahtjeve, ocjene koje ste uradili i činjenicu da je i Parlament svojim autoritetom doprinio da ovo pitanje poprimi takav karakter da se mora i na međunarodnom planu uvažavati. I činjenica da smo dobili dio dokumentacije, da je on zaista samo dio, da površnim uvidom to je tek bilo u petak da smo došli do ocjena i saznanja o pojedinačnim slučajevima, ali da to nije dovoljno za kompletnu reviziju, koja bi imala pravno dejstvo i ovim ljudima, a to je neupitno su kršena osnovna ljudska prava sa Konvencijom o ljudskim pravima i tu nema dileme, kao što nema ni dileme da ovaj put koji smo sad uradili, samo da odgovorim zašto to ide danas. Jednostavno smo procijenili, hajte da lobiramo pa smo istestirali one koji značajno imaju pravo veta u Savjetu bezbjednosti, onda da ne binekoga preskočili, izazvali eventualnu sujetu ili majorizaciju. Obavili smo razgovore sa, i onim koji su nestali članovi Savjeta bezbjednosti, dobili tu suglasnost, to su mogli i u petak uraditi, 11 prošle sedmice, ali da, ali, evo vođeni dobrom namjerom da ne pogriješimo u ovom slučaju, to ćemo uraditi večeras. Samo je razlika u vremenskoj situaciji. U vremenu, zato što oni sada spavaju, a taj dokument je već napisan i mogao je da je vremenska razlika biti i pred ovim domom u integralnom tekstu, koji bi nas uvjerio da to što smo uradili da smo pretočili u dokument, koji ne smijem nikad reći sigurno o tome odlčuje Savjet bezbjednosti ima punu šansu, da bude prihvaćen i ispravljena nepravda premat im ljudima.
Zahvaljujem ministru Kebi. Pre svega na ozbiljnosti prema ovom problemu i na odnosu prema ovom domu i zaključcima naše komisije Parlamenta. Za riječ se javio dr Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Prvo se zahvaljujem ministru Kebi što nam je, ipak, konačno dao informaciju. Mi smo iz ove informacije mogli da čujemo da je 18. januara Vijeće ministara imalo sjednicu na kojoj je reagovalo. Da vas podsjetim, neposredan povod za ovo što mi danas razgovaramo, moje pismo koje sam uputio 12.1. predsjedavajućem Vijeća ministara i vama gospodine predsjedavajući, u kome sam zamolio da se 16. januara o ovom Parlament izvijesti i da se praktično Parlamentu da odgovor na pitanje zašto nije realizovan, ukoliko nije po ponašanju ljudi, koji su oštećeni, evidentno je bilo da nije ispunjen zaključak Predstavničkog doma od 29.6. prošle godine. Ja moram priznati da je ohrabrujuće za mene ovo što se dešava zadnjih 15-tak dana, žao mi je samo što to nije bilo ranije. Ako sam dobro razumio, možda je malo nerazumijevanje ili umor, možda smo i mi na njujorškom vremenu, pa nam je rano. Zaista, za mene je ohrabrenje da ambasador Prica evo, 30.1., a to je danas, koliko ja shvatam bude razgovarao sa 12 od 15 ambasadora, to da oni u 3 ili 4 ujutro razgovaraju o ovome u njihovom vremenu je, zaista veliko ohrabrenje. Divim se takvoj posvećenosti birokratije UN ovom našem problemu. Prosto ne mogu da vjerujem da je tako, ali, ako je to i meni uliva dodatnu nadu i ohrabrenje. Drago mi je da Vijeće ministara, ako ne, 18.7. reagovalo prošle godine, onda da reaguje 18.1. ove godine. Sve mi je to drago. Međutim, nažalost na nama nije da obavještavamo javnost i ljude čija su evidentno ugružena elementarna ljudska prava da mi nešto rješavamo. Na nama je to da riješimo. Ovaj paralament i ovo vijeće ministara ima mogućnost, ako ima političke volje da riješi privremeni problem onih ljudi o kojima mi sada razgovaramo. Naime, da vas podsjetim, još 11. novembra 2002. godine, u ime Vijeća ministara tadašnji ministar Vanjskih poslova, izvinjavam se tadašnji ministar za ljudska prava, izbjeglice gospodin Zubak, koji je obnašao istu funkciju, koju danas obnaša gospodin Kebo se obratio UN misiji i IPTF komesaru, ja sam lično bio uključen u sve to i dobro znam o čemu pričam i neka me ispravi svako onaj ko misli da griješim. 12 Naime, prema važećim zakonima BiH, dokazivanje krivice ili nevinosti za krivično djelo je isključivo u nadležnosti suda. Međutim, IPTF se pozivao na sporazum o međunarodnim snagama iz Aneksa XI Općeg mirovnog sporazuma u BiH, s obzirom da je on nadležan da provodi monitoring i istrage, koje se mogu smatrati pokretanjem postupka. Dakle, službene istrage,a taj postupak, pa i ovaj postupak u BiH, ne isključuje primjenu osnovnih ljudskih prava kako je utvrđeno u članu 2.5. Aneksa XI Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH i Ustavom BiH. Drugim riječima oni imaju pravo da ovo rade, ali nemaju pravo dok ovo rade da krše osnovna ljudska prava, u skladu sa konvencijama međunarodnim koje smo mi prihvatili i koje su čak ušle i u Ustav BiH. Drugim riječima ne nalazimo se ovdje na pravnom terenu koji je negativan po nas. Nema UN pravo kroz svoju činovničku misiju tada da donosi odluke, koje su suprotne konvencijama i standardima koji su zapisani u Ustavu koji je naš i u Okvirnom mirovnom sporazumu, jer oni se pozivaju na Okvirni mirovni sporazum, a u Okvirnom mirovnom sporazumu postoje okviri koje ni oni ne mogu preći, a naročito ne mogu preći ... činovnici. Meni su tada, evo želim da se zna ovdje, da bude registrovano sa govornice, meni su tada najodgovorniji predstavnici UN-a rekli, pošto sam bio ministar vanjskih poslova, mi smo tad izgubili izbore i bili smo u onoj tranziciji što kažu, obećali po pitanju sarajevskih policajaca, onih specjalaca famoznih, onih u Bijeljini, u Zvorniku, a ne pobajam sve gdje i u Bihaću, da svi oni ljudi, koji u sudskom postupku dokažu da su greškom administracije suspendovani, smijenjeni, da će se to uvažiti i da će se oni ponašati u skladu sa tim odlukama. Dakle, oni su očigledno slagali i otišli u Liberiju i sada nama ministar kaže kada to riješe u Liberiji onda ćemo morati i mi, e neće moći, to neće moći. Mi nećemo čekati da oni koji su ovdje nama ovo zakuhali, kad riješe to isto u Liberiji, onda mi možemo ovdje, to ne može. Izvinjavam se, ali ja mislim da se ovdje radi o sprenosti ljudi, ja cijenim i potpuno se slažem sa gospodinom Kebom, cijenim podršku koju imamo od strane ambasadora, odnosno vlada članica, stalnih članova Savjeta bezbjednosti i svako u ovoj zemlji koji je mogao da dobaci dotle, dobacio je, to gospodin Kebo jako dobro zna i postoji spremnost u Savjetu bezbjednosti da se ovo riješi na uzajamnu korist. Ovdje se, i dobro je naglasiti još jednom. Ovdje se radi o procesu koji je, od prilike, pokazao da svaki peti decertificirani policajac je, presuđeno mu je bez suđenja. Dakle, ovdje se ne radi o negiranju čitavog procesa decertificiranja. Ovdje se radi o svakom petom. Ovdje se radi o drugostepenom postupku. I, čak je to što kažu jedan ovako dosta dobar rezultat da samo svaki peti su promašili, ali pošto su promašili svaki peti ne znači da taj svaki peti treba da završi na ulici kao i oni drugi sa kojima to nije slučaj. Također, gospodine predsjedavajući, ja mislim da je jako dobro ovo što smo čuli da će se kroz entitetsku vlast probati nešto riješiti o radno-pravnom statusu. Međutim, to je lijepo što će oni pokušati, ali mi imamo obavezu, s obzirom da su ljudska prava zagarantovana Ustavom BiH i ovo je njihova vlast koja garantuje njihova ljudska prava. Mi moramo naći način i mehanizam da se ta prava zaštite odlukom ovog nivoa i ako treba i sredstvima sa ovog nivoa, dok onaj ko je na nižem nivou u principu supsidijarnosti ili kako god hoćete to ne uradi u svom domenu. Drugim riječima, nema razloga da mi danas ne preuzmemo obavezu da ukoliko sutra se formira odgovarajući fond, zaduži Vijeće ministara da riješi to što nam je ovdje rekao ministar za ljudska prava, da će to vjerovatno biti riješeno preko entiteta, pa ako oni riješe obavezu. Ništa vratiće ljudi pare u to. Ali ukoliko oni to ne riješe iz ko zna kojih razloga mi smo dužni odavde, jer podsjećam vas u pismu koje je sadašnji ministar ljudskih prava uputio AIPTF-u je skrenuta pažnja da se treba imati u vidu mogućnost pokretanja 13 oštetnih zahtjeva protiv Bosne i Hercegovine, odnosno Federacije ili Republike Srpske ukoliko od strane nadležnih vlasti dođe do kršnjea ljudskih prava. Drugim riječima, ovi ljudi imaju puno pravo da tuže državu Bosnu i Hercegovinu i entitete pa neka se države entiteta dogovore ko je kriv. Da traže odštetu zato što su im narušena ljudska prava i zato što njihova djeca nemaju ovjerene knjižice zdrastvene, oni nemaju penziono, socijalno itd. Elementarna pretpostavka za ovo bi bila da se tim ljudima jel pored otvaranja procesa revizije da jasno kažemo međunarodnim institucijama – pozivamo vas da učestvujete u reviziji, ali nema problema mi taj proces otpočinjemo, dobro ste došli svaki čas da uđete u voz. Ukoliko vi nemate dokumetnaciju, ukoliko mi nemamo dokumentaciju jer ste je vi odnjeli, pa to je gospodo vaš problem, nije naš. Naša dokumentacija, naših sudova kaže da su ovi ljudi nevini. Izvolite vi dokažite da su krivi, pa će onda oni doći stom dokumentacijom vamo, pa će se dokazati za ovih 150 i kusur ljudi imaju šuplju dokumetnaciju. Oni to jako dobro znaju. I zato je priča nema dokumentacije. Kako bolan nema dokumentacije. Izbacite čovjeka s posla zato što je njima neki doupnik rekao da nema adekvatna dokumenta, pa kada je on ovdje pokazao da sve ima i kada je sud rekao da je to u redu onda se uspostavilo da nema dokumentacije. Dakle, ne može tako. Ja mislim gospodine Kebo da mi trebamo da otpočnemo ovaj proces. Da vi treba, ja zaista koristim priliku da kažem da ste vi napravili jedan korak naprijed, ali nemojte tu stati. Mi vam pružamo ruku da krenemo zajedno. Dajte da otpočnemo taj proces tako reći sutra. Da formiramo komisiju u skladu sa onim zaključkom od 29. koji vi nažalsot niste formirali. Šta je bilo, bilo je. Eto niste. Eto niste. Hajmo formirati komisiju vašu i našu. Neka uđe nekoliko parlamentaraca u tu komisiju. Niko se neće usrećiti u toj komisiji ko bude. Ja predlažem, ne moramo sad neka Kolegij predloži, mi smo spremni da što se nas tiče iz SDP-a svako od nas je spreman u to da uđe. Komisiju koja će biti zajednička komisija Parlamentarne skupštine i Vijeća ministara i koja će se sutra konstituisati, sutra, odmah sutra. I koja će sutra otpočeti proces revizije. I koja će ostati prazne stolice za predstavnike međunarodne zajednice. Kada god dođete vi ste u kvorumu. Mi ćemo završiti posao bez vas, a pozivam vas da dođete. I otvorite ovaj proces. Nema razloga da to ne uradite. Mislim zato da bi ovo bilo jako dobro gospodine predsjedavajući da obavežemo Vijeće ministara da dođe da formira odgovarajući fond. Neka ga stavi u budžet, neka ga iz tekućih sredstava odvoji da ovi ljudi kojima je presuđeno bez suda da imaju ono što im pripada, a to je da imaju prinadležnosti koje proizilaze iz radno pravnog statusa kada su suspendovani. Tretirajmo te ljude kao suspendovane i dajte im finansijske prinadležnosti i elementarna ona prava koji proizilaze iz socijalnog, penzionog i slično. Da imaju to plačeno i to se može riješiti odgovarajućim da tako kažem sredstvima iz tekuće rezerve i onda će entiteti to nadoknaditi kada sud donese odluku kakvu donese. Zato je moj prijedlog gospodine predsjedavajući, nekoliko zaključaka - Parlamentarna skupština zadužuje Vijeće ministara da odmah pređe na realizaciju zaključaka sa 59. sjednice 29.6. Znam da je to možda malo blentavo, ali da ponovo ih zadužujemo da urade ono što su trebali prije pola godine, ali evo daj da ponovimo odmah. Nema za 30 dana da nas izvjeste. Dajte odmah. 14 - Zadužuje se Vijeće ministara, drugo, da u budžetu za 2006., ili iz sredstava budžetske rezerve odmah obezbjedi sredstva za rješavanje socijalnih i radno pravnih pitanja koja su u skladu sa statusom suspendovanih službenika dok entitetske vlasti ne realizuju obaveze prema ljudima do okončanja postupka revizije. Dakle ne vidim da je išta sporno da tih 158 ljudi da im djeca imaju kao i oni knjižicu, da im ide socijalno i penziono i da imaju status suspendovanih, što znači da imaju neku u skladu sa pravilnicima, čini mi se da je u Republici Srspkoj to 50, a u Federaciji 60% ili ne, one bazne plate. Dakle da mogu što kažu platiti od svojih para kada dođu ovdje da štrajkuju glađu. Od onda od kada su suspendovani Berize, prirodno. Što kažu može se premostiti, može im se voditi dug, neka im se odmah počne to davati dok ovo ne riješimo, pa neka se napravi kada se penzionerima kada se dužno sedam godina jel. Ako se može odmah. Dakle ja mislim da mi trebamo biti, imati obavezu dok se ne okonča proces da imaju 50%, da imaju prinadležnosti koje proizilaze iz suspenzije, po Zakonu o radnim odnosima. Zna se kako to izgleda, ali da im se odmah počne sa tom, da se poveže staž, da se poveže socijalno. MOžda je nekom u bolnici familija. Da se ne švercuje na tuđu knjižicu. Nema razloga. -Treće, Komisija za reviziju sastavljena od strane Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine, evo predlažem formiranje dakle zajedničke komisije, će raditi svoj posao do uključivanja predstavnika međunarodne zajednice kako bi zaštitila osnovna ljudska prava ljudi koji moraju, koji imaju presude BH sudova. Predlažem da ova komisija, kada sam rekao komisija Vijeća ministara i Predstavničkog doma, ja predlažem gospodine Kebo da to bude ministar, komisija sastavljena iz Vijeća ministara, treba da bude minimalno zamjenik ministra i ministri odgovarajući. Vi svakako. Dobro bi bilo da se ministar vanjskih poslova, ko god to bio, trenutno i on da se nađe tu i nekoliko poslanika. Dakle da time pokažemo da brinemo o dignitetu, jer mi ne brinemo samo o ovih 158 ljudi. Mi brinemo o sebi, mi brinemo o ovoj državi. Jer na ovaj način ovo će postati država kada Liberija postane evropska država. A bojim se da je to dugo čekati. - Četvrti zaključak. Pozivaju se predstavnici međunarodne zajednice, ovaj parlament da pozove predstavnike međunarodne zajednice da se uključe u ovaj proces kako bi se sačuvao dignitet domaćih i međunarodnih institucija, ljudska prava garantovana evropskim i UN standardima. I - Peti zaključak – u roku od 15 dana Vijeće ministara će izvjestiti Parlament o realizaciji ovih zaključaka. Ne bih ulazio u to u mnogo stvari koje su se trebale uraditi. Preskačem sve to zajedno gospodine ministre. Preskačem, eto preskačem. Svašta nešta preskačem. I mjenjam to što preskačem za ove zaključke. A bez ovih zaključaka više ništa neću preskakati, pa i ko je direktno odgovoran za ovo i zašto i ulogu Predsjedništva i Ministarstva vanjskih poslova i Vijeća ministara i sviju. Onda ćemo i mi biti što kažu sukobljena strana sa institucijama koje ne rade svoj posao. Dakle preskačem sve ovo. Kovertiram potez u zamjenu za ovih pet zaključaka. Ja mislim da su ovo dovoljno korektni, ako ih vi možete prihvatiti gospodine Kebo, parafrazirati, iznjeti kao vaše, ja ću biti još zadovoljniji.
Zahvaljujem dr. Lagumdžiji. Ja bih molio da ovi zaključci budu u pisanoj formi da. Samo malo molim vaas. Dakle zaključke u pisanoj formi da imamo da bismo se mogli o njima izjašnjavati kada dođe vrijeme. 15 Krivi navod, dr. Gligorić. Izvolite.
Hvala, evo da se obratim svom drugu Lagumdžiji. Rekao je da su mu u UN rekli da nakon što se provede sudski postupak da će ti ljudi biti vračeni. Znači nije tu ustvari krivi navod, nego dopuna ovog što smo u komisiji uradili, jer iz, možda ne znate, a to smo u komisiji utvrdili za ljudska prava, da je otišlo pismo iz OHR-a, nažalost prema sudu u kome su rekli da se ne vodi znači sudski spor i time onemogućili osnovno ljudsko pravo na pošteno i fer suđenje. Ovo sam želio samo da kažem da sam shvatio u kakvom su paklu ljudi bili. Evo sad će se nešto dogoditi, promjeniće se nešto u njihovu korist i mi danas možemo mnogo uraditi. Ali zaista je nedopustivo, a pre tog pisma neki su ljudi uspjeli da dobiju znači sudski spor u kome su vračeni na posao i niko to nije ispoštovao. Znači ovo se uklapa u ono što je gospodin Lagumdžija govorio, a to je da možda ljudi u UN u Savjetu bezbjednosti i ne znaju za takve stvari, zato što mi ovdje čutimo. Krijemo se zbog nekih institucija u međunarodnoj zajednici, čutimo, prikrivamo nešto, umjesto da dignemo snažno glas pa da i oni kažu – ljudi što vi tražite zašto se zalažete jeste međunarodna norma i mora biti obavezujuća za bilo koga u ovoj državi. Pa i onaj koji nam danas pomaže u Bosni i Hercegovini. Evo, to je ono što je možda bilo važno da se kaže, jer eto ljudima je onemogućeno znači, onemogućena i sudska zaštita. Hvala.
Izvan je krivog navoda, ali je korisno. Riječ ima kolega Sipović.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolege i kolege visokog cijenjenog Doma, uvaženi ministri i ostali gosti, osjećam da moja malenkost može donekle doprinjeti ovom vrlo složenoj i kompleksnoj materiji. U većini slučajeva bi se složio sa diskusijama mojih uvaženih predstavnika, kolega. Ja kao poslanik doista podržavam ono što je učinilo VIjeće ministara, doista možda sa zakašnjenjem, ali posebno resornog ministra gospodina Kebu jer je pokazao se kao vrlo odgovoran ministar i otišao je kod tih ljudi kojima su kršena ljudska prava i snjima izravno razgovarao i o preduzetim aktivnostima koje su se do sada desile iz njegovog resornog ministarstva i Vijeća ministara. Cijenim kao novi poslanik i ono što je ovaj cijenjeni Dom uradio u protekloj godini i obavezivao predstavnike izvršne vlasti, odnosno Vijeće minsitara Bosne i Hercegovine na razrješavanju ovog vrlo kompleksnog pitanja kao što je i gospodin predsjedavajući rekao. Određene stvari koje su potakle ovdje inicijativama i zaključcima i ono što je nas je upoznao resorni ministar, što čini VIjeće ministara u okviru svoje nadležnosti i ovaj cijenjeni Dom i njegova komisija za ljudska prava, mislim da je dobro da građani Bosne i Hercegovine osjećaju da svak iz svoje nadležnosti u zaštitu ustavnih i ljudskih prava, pa i ovaj cijenjeni Dom čini svoje. Mislim da jako dobro pitanje i dobra ideja da se doista ne radi se samo o 16 pravnom pitanju, nego o političkom i mislim da je dobra ideja poslanika gospodina Zlatka Lagumdžije da se možda ispred ovog cijenjenog DOma napravi jedna, zajedno sa VIjećem ministara, jedna zajednička komisija koja će učiniti dodatne napore ka razrješenju ovoga kompleksnog pitanja i obavjestiti javnost. Da bi izbjegli da nas tamo stalno Vijeće ministara ili resorno ministarstvo informiše kao izvršni organi šta se radi, a da Dom uvijek nešto obavezuje, mislim da je odgovornost i ovoga doma cijenjenog, kao zakonodavnog tijela i da zajedno treba da podjeli tu odgovornost. Moram ja kao čovjek reći nešto i po svojoj struci. Ja uvažene kolege cijenim i njihovu borbu za ljudska prava i zakonitosti i ustav i mi moramo biti realni u kojoj smo ova država Bosna i Hercegovina situaciji nailazila kada je bila Misija UN-a. To znači da smo mi Okvirnim mirovnim sporazumom prenjeli svoju, svoj dio nadležnosti na međunarodne faktore. I moram vam biti uvaženi, realni da su ti međunarodni faktori radili i dobre stvari i pravili greške, kao što se i sada dešava. Jako me impresionira elaboriranje uvaženih kolega i poznavanje Evropske konvencije, ali ovdje imamo jednu situaciju da doista niko ne može biti prezukcija nevinosti da niko ne može proglašen krivim dok pravomoćnom sudskom presudom ne bude osuđen. I imamo za neke te decertificirane policajce kao i iz Federacije i Republike Srpske i pravomoćne presude koje nisu utvrdili da nema krivice sa aspekta sudskog. Međutim, moramo biti realni da izvršenje tih presuda je praktično vrlo teško i mi moramo shvatiti doista ulogu Vijeća ministara, resornog ministarstva i ovoga cijenjenog doma da mi ne možemo baš tako da delegimitiramo jednog organa Vijeće, onaj Savjeta bezbjednosti UN i njegove organe da mi pokušavamo, možda je malo neoprezno da pokušavamo da izvršimo decertifikaciju. Pomno sam slušao da ipak oni imaju u mandatu to stav OHR-a i cijenim zrelost poslanika i VIjeća ministara da mi hoćemo da riješimo ovaj problem, da pomognemo to. Ali, mislim da su ovi napori koje nam je reklo resorni ministar rekao i Vijeće ministara da su dobrom tragu razrješenja ovoga pitanja i misilm da ta zajednička komisija ovoga cijenjenoga doma i ovoga i pritisci i nevladinih organizacija i naših čelnika iz ovoga parlamenta mogu da doprinese da se nađe pravilno rješenje. I mislim, ja moram to reći, više sam, jako je razumno ideju razmotriti da je Vijeće ministara, kao ovlašteni predlagač, ili po zaključku ovoga cijenjenog doma, razmotrimo, ako već nismo u mogućnosti da izvršimo reviziju odluka o decertificiranim policajcima, da se podobro razmisli o ideji eventualnoj zaštiti ekstencijalnog pitanja tih ljudi do konačnog razjrešenja tog eventualnog fonda. To je i obaveza svih institucija u podjeli vlasti. Sudovi su rekli svoje, ovo je političko i pravno pitanje. Prema tome svi moraju podjeliti ulogu. Mislim da je dobra ideja da ti ljudi ne budu, ako ne mogu teško ostvariti svoja prava u zaštiti ljudskih prava i treba biti realan, ipak moramo biti realni, mi smo ovdje donjeli odluke gdje smo svoju, svoje ovlasti prenjeli i na međunarodne organizacije i sudove i u Hagu i Međunarodni stalni krivični sud i ovo treba da se pridržavamo i onih dokumenata koje smo mi potpisali. Ne možemo, ako potpišemo nešto i prenesemo nadležnost, e ne možemo mi sada da bi mi ih ponovo vračali tu nadležnost. Mislim da je ideja jako dobra i ovo što radi Parlament i Vijeće ministara sada građani i ti policajci koji su doista pogođeni tom decertifikacijom da osjećaju da njegovi organi vlasti, kao što imaju ustavnu obavezu da vrši, ali na jedan vrlo realan, razuman i korektan način. To znači politika je stvar realnog, ali ne stvar idealnog i da bi naši organi radili neke odluke koje bi bile u suprotnosti sa međunarodnim faktorima i onda bi imali puno više štete nego koristi i naši državni organi i ti decertificirani policajci. Ali ponavljam, ova država je dužna 17 egzistencijalno obezbjediti i možda imati status nekih, status suspenzije i egzistencijalno obezbjediti te ljude. Ja se izvinjavam, ali smatrao sam za potrebnim, obzirom da je ovo jedno goruće, vrlo kompleksno teško pitanje. Nema pravog rješenja idealnog, ali smatrao sam da i moja jedna razmišljanja mogu doprinjeti da ovaj cijenjeni dom donese nekakvu što kvalitetniju odluku uz ...ostalih kolega. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Riječ je tražio gospodin Belkič. Replika Sejo Avdić. Izvoli.
Ja se izvinjavam. Svjesni smo mi činjenice da smo mi zemlja ograničenog političkog, pa i ekonomskog suvereniteta i to nije problem. Ideja je u tome da danas Bosna i Hercegovina odluči, preko Predstavničkog doma da ide u provjeru postupka decertifikacije policajaca. To je pod 1. To ne onemogućava Vijeće ministara da već notu uputi ka VIjeću sigurnosti i da traži saglasnost za ovaj postupak. Kao što je po Međunarodnom pravu i Aneksu X Dejtonskog sporazuma. Znači, ali mi ne čekajući taj proces pred Vijećem sigurnosti, dozvoljavamo sebi slobodu, uslovno rečeno, očekujući povoljno rješenje od Vijeća sigurnosti da formiramo mješovitu komisiju koja će jednostavno pripremiti proces provjere decertificiranih policajaca u Bosni i Hercegovini. I to je najbitnije. Uz ove normalno socijalne mjere rješavanja jednostavno životnih pitanja decertificiranih policajaca.
Zahvaljujem dr. Avdiću. Kolega Belkić je tražio riječ.
Evo govoreći u ime Kluba Stranke za BiH, meni nije namjera da otvorim ovdje praktično licitiranje razumjevanjem za poštivanje ljudskih prava, solidarnost sa policajcima itd. podsjećajući vas da smo mi svi na neki način koji sjedimo ovdje u Parlamentu bili uključeni, ili kroz članstvo u raznim komisijama, ili obavljajući određene funkcije, ili kao poslanici jel u ovom parlamentu. Tako da nema potrebe da idemo dalje oko toga. Mene i Klub kada bismo podržali niz iznešenih ovdje zaključaka, kao što su formiranje komisije, uključivanje međunarodnih predstavnika, kao što je obezbjeđenje nekih sociijalno, socijalno materijalnih prava itd. interesira, prije nego što bismo se izjašnjavali, dakle mi apsolutno smo opredjeljeni da pomognemo ljudima, ali ne želimo biti dio dakle lažnih obećanja koje su ti ljudi non stop dobijali i spadali u sve veća i veća razočarenja. Ja sam svjedok toga, ali nije bitno. Dakle, ja bih želio, gospodine ministre, gospodine ministre ja bih želio, prije nego što krenemo u odlučivanje i glasanje o niz ovdje ovih prijedloga, pogotovo onih koji se tiču materijalnih nadoknada, prava itd. da vas čujemo da li Vijeće ministara to može preuzeti i realizirati, zajedno snama u Parlamentu. Da ne budemo, kažem, ponovno dio davanja i pružanja lažnih nada ovim ljudima. 18 Dakle, mi apsolutno podržavamo ove Seade sve što ste i vi predlagali i gospodin Lagumdžija i zajednička komisija i ovo o čemu je gospodin Kebo govorio, ali dajte sada imamo zvanično i oficijelnu potvrdu da je ovo kroz procedure moguće obezbjediti i danas kada se to zaključi da je to izvjesno. Da ne bude biće, vidjećemo, budžet, donošene, nedonešeno itd. Entiteti, radni status. Da dakle danas zaista jednu ozbiljnu poruku pošaljemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Belkiću na korisnim sugestijama. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Možemo li dobiti odgovor. Ovo o čemu je kolega Belkić s pravomtražio da bismo bili na visini zadatka i odluka i zaključaka. Imaju li naši zaključci materijalno pokriće ili nemaju što je jako bitno da bismo mi mogli ispuniti ono što zahtjevamo. Zato bih molio, evo ministricu Marić, ministricu finansija i trezora da da nam kaže da li je taj zaključak realan i ostvariv, što bi te ljude izgleda najviše interesovalo, ili neko iz ministarstva. Ima li tog odgovora? Nemamo dakle odgovora iz Vijeća ministara. Da. .....riječ izvolite. Ja bih molio zaključke dr Lagumdžije u pisanoj formi da dobijemo, pa ćemo raspravu privoditi kraju.
Ja moram reći, poštovani zastupnici, da govorim u ime Vijeća ministara, ne u svoje osobno ime. I prema tome, ja sam dužan braniti stavove koje je Vijeće formulisalo na svojoj sjendici od 17. januara. A ovdje nema ni gospodina predsjedavajućeg niti nikoga da bismo mogli preuzeti ove obaveze. Ja jedino mogu reći da taj zaključaka treba da se nađe na sjednici koja će se održati za dan-dva. Kao što sam isto tako razgovarao sa decertificiranim policajcima i rekao da ne mogu preuzimati obaveze koje organ izvršne vlasti, kao što je Vijeće ministara može uraditi na predlog jednog, dva ili tri ministra ili nekog drugog člana. Prema tome, ja vas molim da ovaj predlog koji je danas formulisan, bude obaveza da u toku ove sedmice, ja mislim da i danas imamo Vijeće ministara u 12 sati, bude formulisan da u procedurama koje imamo u Vijeću ministara, Ministarstvo finansija mora dati svoje mišljenje na svaku vrstu izdvajanja, jer je jednostavno suprotno Zakonu o korištenju budžeta. Evo ja molim da danas na sjednici Vijeća ministara to uradimo i u toku sjednice, ili naredni dan iskažemo onaj dio koji se odnosi na financijska izdvajanja. Sve ovo ostalo što je gospodin Lagumdžija govorio, je li to su vrlo korektni prijedlozi itd., ali ja ih ne mogu prihvatati, ili ne prihvatati ovim u Vijeću ministara. Osobno ih mogu jako poštivati. Sve što Parlament bude naložio Vijeću ministara to će biti izvršeno sukladno Ustavu i zakonu. Prema tome, ovaj dio oko novca, molim vas da ne preuzimamo prema tim ljudima neke obaveze koje možemo ili ne možemo uraditi. Neka to Vijeće ministara na današnjoj 19 sjednici svojim eksplicitnim stavom uz suglasnost i mišljenje Ministarstva trezora i finansija predoči ovom parlamentu ili u toku današnje sjednice ili sutra. Hvala.
Zahvaljujem. Možemo li samo malo ima zahtjeva da privodimo kraju. Naravno rekli smo dosta toga. Dakle da, mi ćemo glasati naravno, da mi završimo. I dobro bi bilo da se oni nađu pred Vijećem ministara i da Vijeće ministara kao odgovorno Vijeće ministara kaže znate mi ovaj zaključak možemo prihvatiti, on je realan, u skladu je sa ovim, u skladu je sa onim. Postoje zaključci koji ne može, ali da dobijemo povratnu informaciju, ali da znamo na koji način ovaj proces možemo dovesti do kraja u interesu tih ljudi čije su sudbine i finansijske i radne sudbine u pitanju. Ali ja u svakom slučaju želim da zahvalim svim poslanicima koji su vodili zrelu raspravu i svjesni problema, kao i Vijeće ministara i resornom ministru. I kolega Belkić je sasvim u pravu kada kaže najgore je podgrijavati lažnu nadu ljudima ukoliko se ona ne može realizovati. Ja bih molio ako ima još neko da se javlja za raspravu. Adem Huskić, pa kolega Sipović. Jel to krivi navod, replika? Replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući ja sam u svojoj duskusiji bio vrlo konkretan da se zastupam da se napravi zajednička komisija na iznalaženju ovog problema. Ali ja nisam predlagao da ta komisija ima ovlasti da ide u reviziju, odnosno da ukida i preinačuje odluke nadležnog organa Savjeta bezbjednosti jer nam je jasno rekao uvaženi ministar da mi te mandat nemamo
Ali i ne piše. Kolega Sipoviću, ali i ne piše u zaključku dr. Lagumdžije. Ovdje zaključak kaže
Uvaženi jedan kolega Gligorić je rekao
Dobro, ali ovdje su konkretni zaključci. Usvojili smo zaključke, sveli smo zaključke na zaključke SDP-a i Zlatka Lagumdžije.
Dobro. Ali sve na fonu uvaženog kolege Belkića da damo realne zaključke i predloge koji su realno provodljivi, a ne da mi sad dajemo lažnu nadu. Toliko.
Okej. Shvatio sam.Izvolite. Adem Huskić. 20
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam samo htio da se nadovežem na neki način na ono što je rekao gospodin Belkić i da iznesem jednu dilemu javno da je kažem i razumjevajući, imajući razumjevanja za sve ono što su kolege rekle, ja se lično pribojavam na neki način da mi donosimo ovdje finansijske obaveze, da stvaramo finansijske obaveze prema ovako, na način da ovdje izglasamo prema bilo kojoj kategoriji ljudi. Naravno, imajući razumjevanje za stanje tih policajaca, oni su najmanje vjerovatno krivi za situaciju u kojoj su se našli, ali sobzirom na to da imamo mi još kategorija društva građana koje će se moguće vezati za ovu odluku i bojim se da ne otvorimo proces jedan koji poslije nećemo moći kontrolisati. I zbog toga predlažem da danas ništa na brzinu ne zaključujemo, nego da ljudi, da im se ostavi vremena da razmotre sve eventualne posljedice i da onda utvrde predlog i da se poslije toga izjašnjavamo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ako mogu samo malo pomoći. Ima li još neko da se javlja za raspravu. Dr. Kunić. Izvolite.
Dakako ja prihvaćam ove predloge koji su u funkciji zaštite temeljnih ljudskih prava. Ovo nije usamljen primjer kršenja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini. Mi smo svjedoci svakodnevno da se krše prava i ne bih želio sada o tome govoriti. Taksativno navoditi, ali zabrinjava jedna činjenica koja je gotovo ravna ovoj, a to je kršenje ljudskih prava kada su u ptanju carinici i kada su u pitanju ljudi koji su radili u Upravi za oporezivanje, dakle u carinskim upravama entiteta. Tamo je ostalo jako veliki broj ljudi bez posla. Na jedan bespravan antiuman način, bez mogućnosti žalbe, dakle bez mogućnosti onog temeljnog ljudskog prava da svaki čovjek ima pravo da uloži žalbu na neku odluku. I naravno, da će se ovaj parlament sučeliti sa tom činjenicom u dogledno vreme. Također kao i sa ovim problemom. Vjerojatno na ovaj problem nismo na vreme reagovali. Apsolutno nismo. Šta se čekalo tri godine? Da li je to izraz našeg podajništva kada su u pitanju međunarodne organizacije. Ja mislim da jesu. Oni su bogovi, mi nismo bili u stanju nikada staviti prigovor kada oni donesu, pa makar i njihovi mali činovnici niskog ranga koji su došli iz nekih zemalja. Mi nismo bili u stanju da se suprostavimo nepravdi očitoj i kršenju ljudskih prava. Dakle ovo nije usamljen slučaj. Mi ćemo se sve više sučeljavati sa ovakvim i sličnim slučajevima u ovom parlamentu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem dr. Kuniću. Ko se dalje javlja za riječ. Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, imam samo jednu malu sugestiju, naravno, da ne izlazim za govornicu. Meni su ovih pet zaključaka prihvatljivi, mislim i za Vijeće minsitara, s tim što drugi zaključak dr Lagumdžije, ja predlažem da bude – Zadužuje se Vijeće minsitara da razmotri mogućnost da iz budžeta za 2006. godinu i budžetskih rezervi. 21 Dakle, mogućnost, da potraži zakonsku mogućnost, pretpostavljam iz tih razloga da ne zadužujemo, a da se uđe u neke ... Dakle, da razmotri mogućnost da iz Budžeta i budžetskih rezervi. A ako kažemo eksplicitno – zadužuje se Vijeće minsitara da iz budžeta za 2006., ili iz budžetskih rezervi, a ne mogu doći do toga upravo iz razloga o kojima ste vi govorili. Dakle, da razmmotri mogućnost, mi zadužujemo, ali da nas informiše da je taj, jer to bavezuje zaključak ovaj 5. Dakle, da to prevaziđemo, da ne ispadne da dajemo a ne mogući zaključak. Mi smo svjesni da to treba riješiti, ili iz budžeta ili iz budžetskih rezervi ili iz entitetskih. I ovo je dobar zaključak, s tim da on bude samo da – razmotri mogućnost, a ne da se zadužuje se Vijeće minsitara, da ne bude nalogodavan. Jer da mogu da nam daju odgovor odgovorili bi nam sad. Evo, to je moj predlog ako može. Ako ne može, ja ću glasati i u ovom teksu. Čini m i se da bi riješili ove dileme kolega koji su iznosili. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, pazite što kažu, oni su vam takvi, mi njima rekli zadužujemo vas da razamotrite ili uradite, to dođe na isto. Oni se isto ponašaju prema jednoj i drugoj formi zaključka, tako da je to mislim isto, što kažu dođe mu ga na isto. Ali da ne bi nesporazuma bilo, ja mislim da Vijeće ministara u ovoj godini treba sad da se obaveže da će ovo, sad kad je preuzeo slučaj, evo od januara mjeseca, da će oni preuzeti obavezu da rješavaju to u prelaznom periodu dok se entiteti – onaj od ranije ono ćete e rješavati sa entitetima. Ali ako Vijeće minsitara trebamo i zadužiti, pa molim lijepo, neka odvoje 150 hiljada maraka svakog mjeseca.
Okej, jasno. Povlačim moj prijedlog.
Evo čitajte moj zaključak kao obavezu da oni od 1. januara imaju obavezu da od 1. januara preuzmu obavezu da tim ljudima elementarno daju nadoknadu da rješavaju elementarne probleme dok to ne riješe sa entitetima. Šta će sud dokazati, kako će ići poslije – otom potom. Ali nema razloga da to ne bude. Eto, ja predlažem parafrazu zaključka u ovom smislu.
Povlačim predlog. Ja sam rekao da su za mene zaključci prihvatljivi. Vijeće minsitara će se svakako se očitovati. Zaključili smo raspravu, molim vas. Imamo zaključke od 1. do 5. dr Zlatka Lagumdžije, imate ih na stolu. Ima li potrebe da ih čitam. Ali radi stenograma ima: 1. Parlamentarna skupština zadužuje Vijeće minsitara da odmah pređe na realizaciju zaključaka sa 59. sjednice od 29. 06. 2005. godine. 22 2. Zadužuje se Vijeće minsitara da iz Budžeta za 2006., ili sredstava budžetske rezerve obezbijedi sredstva za rješavanje socijalnih i radno-pravnih pitanja koja su u skladu sa statusom suspendiranih službenika, dok entitetske vlasti ne realizuju obaveze prema ljudima do okončanja psotupka revizije. 3. Komisija za reviziju, sastavljena od strane Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine će raditi svoj posao do uključivanja predstavnika međunarodne zajednice kako bi se zaštitila osnovna ljudska prava ljudi koji imaju presude BiH sudova. 4. Pozivaju se predstavnici međunarodne zajendice da se uključe u ovaj proces kako bi se sačuvao dignitet domaćih i međunarodnih institucija i ljudska prava garantovana evropskim standardima i pod 5. U roku od 15 dana Vijeće minsitara će izvijestiti Parlament o realizaciji ovih zaključaka. Pripremite se za glasanje [[Sead Avdić s mjesta reaguje]] Molim Vas, Sejo, završili smo raspravu. Molim Vas, dajte zaključke u pisanoj formi, glasaćemo. Zaključena je rasprava. Nemojte da otvaramo. Pripremite se za glasanje.
Pa gospodine predsjedavajući, to je predlog zaključaka, to ne traži da se ne mogu mijenjati, da se ne može na njih djelovati. Dajte, ljudi šta vam je.
Ja nemam ništa protiv, i ja sam tražio da se mijenja, povukao sam svoj predlog. Nije bilo i zaključio sam raspravu. Tako sam shvatio.
Kako to?
Molim.
Gdje to ima.Nemojte molim vas, gdje to ima. Po jedan zaključak idemo.
Hoćete jedan po jedan. Molim lijepo. Pripremite se za glasanje. Zaključak 1. glasajte sad. (Negodovanja) 23 Pauza pet minuta dok se podijele. Nemojte napuštati klupe za pet minuta da služba podijeli zaključke. /PUZA/ Evo, dr Lagumdžija kao predlagač ovih zaključaka, minsitar Kebo, pa evo i moja malenkost, malo smo razmijenili svoje viđenje i konstatovali da zaključak 1. i 3. nisu u koliziji. Da se zaključak 1. odnosi na komisiju Vijeća ministara, u skladu sa našim zaključcima, a 3. na ovu parlamentarnu komismiju i komisiju Vijeća minsitara koja bi upravao trebala da brine o ovome što je predmet ovog zaključka. Mi smo raspravu zaključili i molim vas, traženo je da se glasa pojedinačno o zaključcima. Molim službu da vodi računa o ekspeditivnosti, da pomognu jedni drugima, jer uvijek može troje dijeliti materijale, a ne jedno dijeliti, a petero posmatrati. Dakle dobili ste na svoje radne stolove zaključke i novi zaključak u pisanoj formi dr. Seada Avdića. Izjasnićemo se o zaključcima. Mogu li pitati dr. Seada Avdića možemo li mi, da li se slažete – vi ste jedini tražili pojedinčno glasanje o zaključcima. Ovo je paket zaključaka, a izjasnićemo se i o Vašem zaključku. Dakle, nije problem. Kolega Sipoviću, je li tražite pojedinačno, samo nema rasprave više. Kako glasanje.
Ukoliko predlagač poslanik Lagumdžija promijeni i nakon konsultacija sa gospodinom resornim ministrom Kebom, samo koriguje ovaj treći stav – da kaže Komisija za reviziju, ne, nego komisija za praćenje revizije, i argumentovao sam razloge. Znači, oni će pratiti cijeli tok revizije, ali da odluke njihove ne budu te zbog onih razloga koje sam rekao, da ne bi iritirali. Samo ako može za praćenje revizije.
Pa molim vas, podrazumijeva se. Evo pitamo dr Lagumdžiju, ja mislim da se to upravo podrazumijeva. Dr Laagumdžija?
Molim vas da ne pravimo bespotrebno zbrku. Da napravimo mali napor, da izađemo iz ovoga. Suština mog prvog. zaključka je da Parlamentarna skupština zadužuje Vijće ministara a odmah pređe na realizaciju zaključaka, podsjećam vas. Podsjećam vas, zaključak kaže, druže ja mislim da ću vam ja bolje od vas objasniti šta sam ja mislio. Da vidite, dakle prvi zaključak Parlamentarna skupština zadužuje Vijeće ministara da odmah da odmah pređe na realizaciju zaključaka sa 59. sjednice. Da vas podsjetim, prvi zaključak 59. sjednici je da je da Vijeće ministara formira komisiju, svoju komisijus, koja će ići od slučaja do slučaja i vršiti reviziju. Zaključak, Seade, ovaj koji ti predlažeš, je praktično inkorporiran u onaj stari zaključak. Slažem se da se ovim tvojim zaključkom, uslovno rečeno, pojasni prvi zaključak. 24 Dakle, prvo trebamo, ne trebamo mi vršiti reviziju 158 slučajeva. To treba Vijeće minstara da uradi u skladu sa zaključkom od juna mjeseca, što će raditi čitav ovaj posao itd. Zaključkom broj tri, molim, pa ne možeš. Ja ga imam pred sobom 29. juni 2005. Zaključak kaže – podsjećam vas to su zaključci naši.
Ma sve je u redu. Jasno apsolutno. Nema potrebe. Hajte vi zaključak.
Ja nisam ponavljao naše zaključke. Dakle, formira, Vijeće minsitara ima obavezu da krene koliko je sutra od 158 slučajeva, jedan, drugi, treći, da napravi u skaldu sa sudskim presudama i svim ovim, da kontaktira Savjet bezbjednosti, da povuče Predsjendištvo onu izjavu itd. itd. I to praktično se radi u skladu s ovim što je dr. Avdić napisao ovdje. Treći zaključak je, praktično, komisija sastavljena, evo konkretno, od ministra za ljudska prava, ministra sigurnosti i ministra pravde. I 4 ili 6 članova Parlamenta. To je komisija od 7 ili 9 ljudi koja će praktično pred ovim parlamentom i pred Vijećem ministara obavezati da prati sve ovo zajedno i da eventualno izađe za 15 dana sa novim zaključkom itd. To je, uslovno rečeno, ako vam je lakše, to se može zvati komisija za praćenje zaključaka. Evo, Komisija za praćenje zaključaka Parlamenta, ako hoćete. Dakle,Komisija za praćenje zaključaka po ovom pitanju, sastavljena od tri ministra i 6 članova ovog parlamenta. A Vijeće ministara, ne trebamo mi, ne treba sutra kolega Gligorić, ili kolegica Sopta sjediti i prolaziti kroz 158 slučajeva. To će raditi komisija i nas će izvijestiti ko bude u toj komisiji, da je to to. Je li se slažete, Ružo? Ja mislim da smo blizu rješenja.
Molim vas, o sastavu komisije, bitno je da mi kažemo da treba formirati, o sastavu komisije ćemo poslije. Ali ovo je zaključak koji kaže – dakle – Komisija za praćenje zaključaka ovog parlamenta, sastavljena od strane Vijeća ministara Parlamentarne skupštine će raditi svoj posao do uključivanja predstavnika međunarodne zajednice. Sve ostaje isto. I mislim da je ovo upravo pojašnjenje. I ja bih molio da dalje ne vodimo raspravu. Evo, izvolite Miloš Jovanović, dr. Avdić.
Ja moram, stvarno da bi rasčistio oko ovog zaključka broj 2, da bi glasao. Da li je moguće da od tih 158 ljudi niko nije kriv? Mislim, ja da kažem, faktički obezbjeđuju se sredstva za svih 158u ljudi. A šta ako se dokaže da je neko od njih kriv. Meni je to. Kako znamo koji nisu krivi?
Samo malo da saslušamo dr. Lagumdžiju. Naći ćemo rješenje. Samo malo.
Dakle, radi se o tome da je decedrtificirano 700 blizu 800 ljudi. Od tih blizu 800 njih 158 je dobilo pravosnažnu sudsku presudu kojom se ispostavilo da im je presuđeno bez 25 krivice. To se odnosi na ove ljude koji su se žalili, koji imaju sudske presude. Mi praktično njima tražimo da od 1. januar da mi preuzmemo obavezu iz rezerve itd. da se to daje, dok se u entitetima ne riješi njihov status, da oni praktično imaju prinadležnosti kao da su suspendovani, jer su naši pravosudni organi rekli da su čisti. I da se vrate na posao. Dakle, to se odnosi samo na ove, Miloše, a inače na jednog takvog dolaze ćetiri ona koji su ko biva krivi. [[neko govori s mjesta, ne čuje se]] Jasno u redu. Nema problema. Jasno, dakle one koji su, to se odnosi. Je li tako, gospodine Kebo, ispravite me ako griješim, molim vas. To se na tih 157 ljudi i odnosi.
ne razumije se, nije se uključio
To se na tih 157 ljudi odnosi. Okej, okej. Shvatili smo sve. Avdić, pa kolega Potočnik.
Ja samo predlažem da ne bi bili pogrešno shvaćeni, pa i interpretirani od nekih nedobronamjernih, ja predlažem stav 3. znači da glasi na sljedeći način, neznatna je korekcija: - Komisija za reviziju, sastavljena od strane Vijeća minsitara i Parlamentarne skupštine BiH, mjesto ovog teksta -će raditi svoj posao do uključivanja-, nego će - pozvati i uključiti predstavnike međunarodne zajendice kako bi se zaštitila osnovna ljudska prava ljudi koji imaju presude bha sudova. Znači, pozvati i uključiti. Ako hoće, ljudi, pa šta vam je. Pozvati i po potrebi uključiti predstavnike međunarodne zajednice itd. itd.
Imaš četvrti stav koji ti je to. Ovdje će raditi, a u četvrtom će pozvati. To znači ako se ovi ne odazovu ovi ne mogu ni raditi, to što vi predlažete. Ja mislim da je ovo dobro, i treći i četvrti. Oni će raditi, ali će ih pozvati.
Bespotrebno je to, ljudi, nadigravati se. Judi, postoji obaveza formalno-pravne prirode da Vijeće sigurnosti mora dati saglasnost na ovaj proces. I ovom formulacijom mi izbjegavamo bilo kakve pravne jednostavno kontroverze itd.
Sejo, nije nikome stalo, pogotovo ovom parlamentu da izbjegnemo bilo koju međunarodnu konvenciju. Tražimo modus da pomognemo ljudima poštujući. 26
Onda je bespotreban ovaj član tri, onda samo član 4. nIŠTA VIŠE.
OK. LJiljana Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajći. Ja se bojim da smo mi ovde u formulaciji napravili neke greške koje. Ne možemo mi reći da smo mi Parlamentarna skupština, mi smo Predstavnički dom. Jer ovo ne radimo na plenarnoj sjednici. Znači, gdje god se javlja Parlamentarna skupština treba Predstavnički dom PSBiH. Ako će ovo raditi Dom naroda, neka radi, ali onda ćemo doći da se usaglašavamo. Znate i sami, možemo predložiti zaključke u svoje ime i komisiju u svoje ime. Znači Predstavnički dom. I ovde gdje kažemo – komisija za reviziju sastavljena od strane Vijeća minsitara i, znači, Predstavničkog doma Parlamentarne skupštin će raditi svoj posao do uključivanja predstavnika međunarodne zajednice, kako bi se zaštitila osnovna ljudska prava ljudi koji imaju presude - ne bh-a sudova, nego sudova BiH. Jel tako. Eto, to bi bile, znači, tehničke popravke. Hvala.
OK, ovo može ići Zlatko jel. Izvolite, dr Lagbumdžija, pa Potočnik.
Kolegice Ljiljo, potpunos ste u pravu. Ja sam već smatrao ovo što je gospodin kolega Sipović predložio, dakle već smo rekli ovo treće se zove komisija za praćenje revizije. To je, dakle, naša komisija, ovog doma i Vijeća minsitara, koja će pratiti reviziju koja je definirana tačkom 1. u našim zaključcima. I mi ćemo čaki u tu komisiju pozvati predstavnike međunarodne zajednice da se uključe. Ali oni treba da se uključe u onu komisiju koja vrši samu reviziju. I zato je, gospodine Avdiću, ovaj treći i četvrti, kad ovu komisiju prihvatite iz tačke 3. kao neko koji je sastavljen od najveće dvije institucije – izvršne i zakonodavne vlasti BiH, ko treba da nadzire čitav ovaj proces, onda mi tu pozivamo i predstavnike međunarodne zajednice da se uključe. A naročito ih pozivoma i mi ćemo raditi svoj posao čak i ako se oni ne uključe, ima I mi ih pozivamo da oni dođu, ali mi ćemo tražiti od svojih institucija da rade svoj posao. Eto mislim.
Okej. Kolega Potočnik. Privodim kraju raspravu. Ići ćemo na glasanje. Izvolite.
Meni se ovdje postavlja jedno pitanje, ili jedna dilema ako su decertificirani policajci udruženi na nivou entiteta, onda neka traže to od entiteta. A ako su udruženi na nivou države, onda neka traže od države. Mislim da to. Ljudska prava su na nivou države, ako su na nivou države, onda i udruženja moraju biti na nivou države, a ne na nivou entiteta. 27
Molim vas samo malo nemojte da ulazimo u replike. Kolega Bešlagić shvatiil smo sve. Nemojte
...i dobili zahtjev od oba udruženja. Prema tome on je došao kao zahtjev udruženja iz Republike Srpske i Federacije i mi smo bili sretni što je to tako. Prema tome, oni su to zajednički podnjeli kao zahtjev i molimo da se usvoji da ovaj parlament faktički razmatra zahtjev onih koji su se žalili ovom parlamentu i gdje je komisija ovo razmatrala. Mislim to se.
Zahvaljujem. Jel se javlja još ko. Ne javlja. Izvolite. Gospođa Mara Perkanović.
Ja želim samo da se ovdje oglasim po članu 2. zbog čega bi se izdvajali posebno da se zadužuje Vijeće ministara da iz budžeta 2006. izdvoji sredstva za desertificirane policajce? Zbog čega bi samo to izdvajali, jer mi znamo da u ovoj zemlji toliko je ljudi ostalo bez posla po razno raznim osnovama koji bi trebali tu socijalnu i ostale vrste pomoći. Postoje nadležne institucije koje su zadužene da po osnovu određenih odluka postupaju i prema tome, ja nisam za to da se ovo posebno izdvaja na nivou Bosni i Hercegovine.
Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i neću dozvoliti dalje da se rasprava otvara. Zahvaljujem. svima koji su vodili konstruktivne rasprave primjerene problemu koji postoji. Zahvaljujem uvaženom ministru Kebi koji je iznio vlastiti stav i ono što je stav Vijeća minsitra. Idemo, dakle, tražili ste pojedinačno glasanje. Pripremite se da glasamo o prvom zaključku dr Zlatka Lagumdžije, ja ću ga pročitati dakle i ako ga imate. 1. Parlamentarna skupština zadužuje Vijeće ministara da odmah pređe na realizaciju zaključaka sa 59. sjednice od 29. 6. 2005. godine. 28 Pripremite se za glasanje. Predstavnički dom da, gdje je Parlamentarna skupština Predstavnički dom. Dakle samo malo, ponovićemo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 35 glasova za, niko protiv, 1 suzdržan, dakle usvojili prvi zaključak gospodina Lagumdžije. Prelazimo na drugi zaključak koji glasi - Zadužuje se Vijeće minsitara da iz budžeta za 2006., ili sredstava budžetske rezerve obezbijedi sredstva za rješavanje socijalnih i radno-pravnih pitanja koja su u skladu sa statusom suspendiranih službenika, dok entitetske vlasti ne realizuju obaveze prema ljudima do okončanja postupka revizije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 33, 1 protiv, 1 suzdržan. Konstatujem da smo i drugi zaključak usvojili. Prelazimo na treći zaključak koji glasi Komisija za praćenje zaključaka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, sastavljena od strane Vijeća minsitra i Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine će raditi svoj posao do uključivanja predstavnika međunarodne zajednice kako bi se zašatitila osnovna ljudska prava ljudi koji imaju predsude sudova u Bosni i Hercegovini. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 34 glasa za, niko protiv, 1 suzdržan, dakle usvojili i treći zaključak. Prelazimo na četvrti zaključak koji glasi Pozivaju se predstavnici međunarodne zajednice da se uključe u ovaj proces kako bi se sačuvao dignitet domaćih i međunarodnih institucija i ljudska prava garantovana evropskim i UN standardima. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad - Za 35, protiv niko, 1 suzdržan. Konstantujem da je zaključak broj 4. prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključku broj pet U roku od 15 dana Vijeće ministara će izvijestiti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine o realizaciji ovih zaključaka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo sa 33 glasa za, niko protiv, 1 suzdržan usvojili i peti zaključak. 29 Imamo pisani zaključak dr. Seada Avdića koji inkorporira ovom. MOlim da ako postoji, naravno nemam ništa protiv da ga dam na izjašnjavanje, ali mislim da smo sa ovim zaključcima obuhvatili i ovo. Insistirate li da glasamo?
nije uključen
Ali je već obuhvaćeno. Ja vas molim, jel insistirate da glasamo. Ne. Bilo bi suprotno onome što smo malo, što smo zaključili. Ne insistirate. Hvala vam dali ste veliki doprinos da ove zaključke usvojimo. Ja sam vam zahvalan. Nisam namjerno griješio u redosljedu, nego je ovo bio paket zaključaka i činio sam i činilo mi se da rješava problem. Zahvaljujem. Time smo stekli uslove, zahvaljujem resornom ministru gospodinu Kebi, zahvaljujem svima vama koji ste učestvovali u raspravi. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je Ad.2. Usvajanje zapisnika sa 72. sjednice Predstavničkog doma Vama je zapisnik putem telefaksa upućen u četvrtak, 26. januara ove godine. Otvaram raspravu. Da li ima primjedbi na zapisnik? Nema niko. Zaključujem raspravu. E ima gospodin Sipović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, imam generalno jednu sugestiju, a to je, ovo nema formu zapisnika. Ovo ima formu izvoda iz zapisnika. Je li po tačkama dnevnog reda diskutuju poslanici, iznose i oprečne stavove da bi poslanici imali odgovornost prema ovom domu i samom sebi i biračima i prema svojim političkim partijama i da bi njihove diskusije bile što konkretnije, konstruktivnije predlažem da se iz diskusija svakog poslanika po pojedinim tačkama dnevnog reda u jednoj rečenici skraćeno kaže o čemu je ko diskutovao. Jer onda nabroje se samo diskutanti, diskutantni, a ima i oprečnih i određenih stavova. Na taj način bi, ja mislim na taj način bi doveli u odgovornost svakog poslanika, brže bi i efikasnije radio Parlament i treće vidjelo bi se koji određeni poslanici i koje političke stranke, koje participiraju u ovom domu se zalažu za određene stavove. Molim, to mi imamo obavezu prema javnosti. Ja znam da ima stenogram. Stenogram nije svakome dostupan i smatram da ovo ta sugestija je jedna u naredni, za naredni period da se razmotri, Kolegij, uvaženi Kolegij da razmotri samo u jednoj rečenici, ili dvije rečenice šta je određeni poslanik diskutovao. Ja, na taj način ćemo, mislim dati afirmaciju određenim predstavnicima ....ili možda da se određeni poslanici postide, ili imaju kritiku zbog čega su iznosili određene stavove za određene stvari. 30
Zahvaljujem kolega. Jel ima još. Jesam vas prekino. Nisam.
Samo toliko. Ne široke rasprave, ne pisanja ta, jer ima stenogram, ali u jednoj rečenici, dvije zašto se zalago jedan klub, stranka ili pojedinac poslanik.
Zahvaljujem. Malo je izvan pitanje, mi raspravljamo o usvajanju dnevnog reda, ali evo to je vaša sugestija, da sugestija. Okej. Molim vas ima li neko primjedbe konkretne na zapisnik? Nema niko. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 34, niko protiv, niko suzdržan. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zapisnik sa 72. sjednice Predstavničkog doma. Pre nego pređem drugu, na treću tačku dnevnog reda, dobio sam da obavjestim na zahtjev Stranke za BiH da je gospodin Mehmed Suljkanović opravdano iz stravstvenih razloga odsutan i molim Službu da to konstatuje i Dušanka Majkić iz zdravstvenih razloga. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to su Ad.3. Poslanička pitanja i odgovori Na prošloj sjednici, kao što znate nismo imali ovu tačku dnevnog reda. Ja ću vas podsjetiti kako smo, koje smo odgovore dobili od 71. do ove sjednice. Odgovore su dakle dobili Nikola Špirić, Mirsad Ćeman i Selim Bešlagić na pitanja postavljena Savjetu ministara na 65. sjednici, Vinko Zorić na pitanje postavljeno Savjetu ministara na 69. sjednici. Ima li komentara na odgovore? Ja mogu u svoje ime da kažem da nisma zadovoljan odgovorom. Ima li dalje komentara? Nema. Ko se javlja da postavi poslaničko pitanje? Bešlagić, Moranjkić, Belkić, Ćeman, Milićević.
Poštovane kolege, postavljam jedno, koleginice, izvinjavam se, drage koleginice i poštovane kolege, mislim da je to ispravno. Dozvolite mi da jedno pitanje postavim ovdje ovom domu, radi se o penzionerima bivše JNA koji su '91. godine faktički bili već penzioneri, a radi se 31 – kada će država Bosna i Hercegovina izvršiti svoju obavezu koju je dobila na osnovu potpisivanja Sporazuma od sukcesija, a koja se odnosi na donošenje potrebne zakonske regulative, implementacije odredbe Aneksa E Sporazuma kojim je predviđeno da Zavod za penziono i imovinsko osiguranja isplati penzionerima, osiguranicima bivše JNA neisplačeni dio penzija od 50% od dana stupanja na snagu Sporazuma o sukcesiji sa pripadajućim povećanjima i zakonskim kamatama, a u buduće u punom iznosu 100% kao što se isplačuje i svim ostalim penzionerima u Bosni i Hercegovini? Odgovor tražim u pisanoj formi od strane Ministarstva za finansije i trezor. Ovdje je obrazloženje, ne bih ga čitali.
Zahvaljujem. Kolega Moranjkić je tražio riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja imam više pitanja brzo ću ih. - Da li Konzulat u Milanu, ovo je prema Vijeću ministara, može dobiti operativnog pravnika koji poznaje talijanski jezik, jer isti je velika kočnica u obavljanju funkcije boljeg privrednog povezivanja Italije i ove države? To je sugestija konzula u Milanu od prije nekoliko dana u razgovoru u konzulatu. Drugo, vama je poznato da sam prije nekoliko mjeseci postavio pitanje neba nad Bosnom i Hercegovinom i radara famoznog koji je šetao od piste do Amerike i nazad. Pitam – Hoće li doći i kada radar, ili hoće li se vratiti pare, kada i ko je sve za ovo odgovoran? Treće – ko u ovoj zemlji i po kojim zakonskim propisima formira i nameće vrste i iznos pojedinačnih pod navodnim znacima neophodnih uplata pri registraciji vozila, jer tu ima mnogo i nelogičnosti, a veliku bunu među građanima? Dalje obrazloženje ne bih govorio. Napisano je. Četvro – zašto naša zemlja ne vodi protu, ne uvodi protu mjere državama u našem okruženju kada su u pitanju takse za mnogo šta? To posebno osjećaju naši sportisti koji prilikom ulaska ili prelaska kroz susjedne države plaćaju ogromne takse, a naša zemlja to ne uzima za uzvrat. Ta sredsta bi se mogla da koriste u tu svrhu i interesuje me zašto se to ne uradi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Ćeman je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja često kada postavljam pitanje postavim, ustvari navedem razlog. I ovaj puta dakle građani pitaju, ja samo artikulišem to ovom domu.Prošli puta, pošto je dogovoreno da se ne postavljaju poslanička pitanja, ja sam to uradio u pisanoj formi i dao sam stručnim službama, ali želim da se dakle to veže i za ovu sjednicu kao na neki način oficijelno pitanje postavljeno na ovoj sjednici. 32 Mi smo se bavili pitanjima živih, evo maloprije ljudi koji imaju probleme sa svojim radno pravnim statusom. Ali Bosna i Hercegovina je proteklih godina, nažalost pretrpjela takve turbulencije da mnogo živih iz Bosne i Hercegovine danas živi diljem svijeta i mnogi od njih, nažalost kao živi ljudi dožive svoj fizički kraj i umru u inozemstvu. Ali tek tada, pored ostaloga nastaju problemi živih sa takvim mrtvim, jer mnogi od njih izražavaju želju, prije nego što su umrli izrazili su želju da se pokopaju u Bosni i Hercegovini. Kažu da su užasno komplikovane procedure i izgleda sva je sreća svima nama koji nismo imali problema te vrste, da su užasno komplikovane procedure da se tijela vani, dakle u inozemstvu umrlih građana Bosne i Hercegovine prenesu i dostojno sahrane u Bosni i Hercegovini. Moje pitanje je stoga bilo i u pisanoj formi već postavljeno, ali ga evo ažuriram ponovo, odnosno ponovo na njega ukazujem 1. Zašto su tako procedure komplikovane? Mogu li se pojednostaviti da ljudi dakle porodice u takvim situacijama jednostavno nemaju, između ostaloga i problema te vrste? Da stvar bude još gora, navodno se najavljuju i da tako kažem korekcije procedura, ali u gorem. U tom kontekstu ljudi pominju da neke, pa i nama susjedne države imaju jako jednostavne procedure u vezi s tim i naravno koje su zaštitile sve ono što se, kada je ta problematika u pitanju mora sa aspekta države itd. zaštititi. Dobar primjer, pozitivan primjer navodi se kao primjer Republike Hrvatske. Dakle ovo je i inicijativa, ali i pitanje - Zašto je stanje takvo? Može li se popraviti? Na koji način? I da se stvarno ljudima izađe u susret u ovoj problematici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege, moje je pitanje upućeno Savjetu ministara, ja vas moram samo kratko podsjetiti na slučaj Hadžić u Bosni i Hercegovini. Dakle čovjek koji je osuđen na dugogodišnju kaznu zatvora našao je za shodno i tužio pred Sudom za ljudska prava Bosnu i Hercegovinu. Da skratim. Znači u Strazburu pred Sudom za ljudska prava na prijedlog tužene Bosne i Hercegovine došlo je do poravnanja, odnosno nagodbe sa gospodinom Hadžićem i Sud za ljudska prava je prihvatio znači takvu nagodbu. Nagodba je bila u tome da će Bosna i Hercegovina imenovanom isplatiti 9,5 hiljada eur-a i da će se čovjek znači prebaciti iz tog klasičnog zatvora u bolničku, ustvari, znači zatvorsku ustanovu bolničkog tipa za te psihijatrijske slučajeve. Ta presuda je znači takva, ustvari nagodba koja je postala presuda, jer je Sud prihvatio tu nagodbu. Nagodbu je u ime Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara, gospođa koja je pravobranilac, kao vršilac dužnosti agenta pred Sudom za ljudska prava znači postigla sa stranom koja je tužila. Ta odluka nije ispoštovana od strane predlagača poravnanja Bosne i Hercegovine i mi ćemo realno, već imamo ustvari probleme po tom pitanju, jer smo predložili nagodbu u kojoj je predviđen boravak u takvoj ustanovi kakva ne postoji u ovoj zemlji. Znači unaprijed smo obećali nešto zašto nemamo uslove. Drugo nismo ni novčani iznos u propisanom roku, kako je Sud donio odluku znači da će se isplatiti, uplatili strani skojom je sklopljena nagodba i ja pitam Savjet ministara – na koji način misli odgovoriti obavezama koje je sam predložio u nagodbi i na koji način će ustvari čuvati obraz Bosne i Hercegovine, jer mi smo doveli se u situaciju da nepoštujemo Sud za ljudska prava? Hvala. 33
Zahvaljujem. Beriz Belkić.
Pitanje je za Vijeće ministara i Ministarstvo civilnih poslova. Dakle Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju stupio je na snagu u julu 2003. godine. Član 56. ovog zakona glasi – Nadzor nad primjenom ovog zakona vršiće Ministarstvo civilnih poslova BiH, a nadležne obrazovne vlasti odgovorne su za provođenje i za praćenje i nadzor ovog zakona. Svaka u okviru svoje nadležnosti. Pitanje – Da li se provode aktivnosti, odnosno nadležnosti u skladu sa odredbama ovog člana zakona i kakvi su rezultati implementacije ovog zakona? Tražim pismenu informaciju.
Zahvaljujem. Kolega Križanović.
Zahvaljujem. Ja ću postaviti dva pitanja Vijeću ministara koje u suštini predstavljaju zanavljanje pitanja koja sam postavio na 34. sjednici i na 51. sjednici ovog doma. Naime još u četvrtom mjesecu 2004. godine ovaj dom je donio zaključak kojim je obavezao Vijeće ministara da u roku od tri mjeseca predloži Zakon o restituciji. Poznato je da mi još imamo formalno u proceduri dva prijedloga zakona o restituciji iz 2004. godine o kojima se danas ništa ne govori. U vezi stim dakle bio je donesen zaključak ovog doma koji je obavezao Vijeće ministara da od tada dakle 2004. godine u roku od tri mjeseca izađe sa nekim prijedlogom zakona o restituciji. Podsjećam to su prijedlozi zakona gospodina Špirića i moj. Nakon toga, formirana je određena državna komisija za restituciju i ja sam dakle prije godinu i po dana uputio pitanje VIjeću ministara – koji je mandat ove državne komisije i kada će Vijeće ministara uraditi Prijedlog zakona o restituciji? Nažalost od toga odgovora nema ništa. E vidite na istoj sjednici ja sam tražio takođe zaključak i postavio pitanje Vijeću ministara da se odgovori na sljedeća pitanja - po kojoj osnovi je do sada vračana imovina? Mi smo svjedoci da je na neki način do sada bilo vračanja nacionalizirane imovine. Drugo pitanje je bilo kojim institucijama je i pojedincima je vračana ta imovina i naravno na kojem osnovu je ta imovina vračana, po kom zakonu i koja je to bila imovine? Evo godinu dana i devet mjeseci nakon podnošenja navedenih zaključaka i pitanja ja ponovo zanavljam pitanje VIjeću ministara - hoće li, može li i ako može kada će Vijeće ministara informirati ovaj dom o ovim važnim pitanjima kako bi se otvorilo pitanje i ubrzao zapravo donošenje ovog zakona o restituciji? Hvala vam. 34
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Izet Hadžić je tražio riječ.
Gospodine predsjedavajući, htio sam da postavim pitanja, a pretvorio bih u inicijativu. Pitanje bi glasilo – Da li je Vijeće ministara razmatralo efekte Ugovora o slobodnoj trgovini? Ako nije pretvorio bi u inicijativu, da ovaj parlament razmatra efekte Ugovora u narednom periodu, ili u prvom kvartalu ove godine. A obrazloženje samo iz branše uvoza nafte i naftinih derivata mnogi tvrde da ova država gubi više od 200 miliona povodom ovoga ugovora, a što znamo da su i susjedne države uvoznice ovakve da kažemo roba. Pa bi eto znači inicijativa da se ova tačka razmatra na Parlamentu u narednih 60 dana, komisije Parlamentu, a da Vijeće ministara pripremi, ili ako je razmatralo da ga dostavi Parlamentu.
Zahvaljujem. Kolega Sipović je tražio riječ.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja bih htio da postavim jedno pitanje javnost, a i ovaj cijenjeni dom i poslanici, Vijeće ministara, svi su upoznati sa inicijativom koje rade međunarodni faktori. U proteklom periodu inicijativa je bila konkretna. Ja ću samo dva prijedloga, odnosno dvije inicijative, odnosno dva pitanja poslanička. VIjeću ministara i resornim ministarstvima. 1. Do koje je faze došao Zakon o sportu na nivou Bosne i Hercegovine Potpuno smo svjesni da po Ustavnom opredjeljenju da ima, da je sport i kultura na nivou kantona u Federaciji i na nivou entitetskom i u Republici Srpskoj na nivou entiteta. Međutim – šta je sa statusom sportaša koji predstavljaju međunarodnu, na međunarodnom planu, na olimpijskim igrama, sportaša koji osvoje medalje u ime kako se zove, na dostojanstven način prezentuju Bosnu i Hercegovinu? Potičem iz takvog vida sporta Karate saveza BiH, odnosno iz karate sporta kao jednog od najtrofejnijih sportova koji je na dostojanstven način prezentovao ovu državu i smatramo se velesilom u evropskom i ovim svjetskim osvajačima medalja. Molim vas, takvih ima još sportova. Cijenjene kolege, to nas ništa ne košta materijalno, ako hoćemo afirmaciju države Bosne i Hercegovine, ako hoćemo integracione procese i na nivou Bosne i Hercegovine za taj vrhunski sport treba jedan temeljni krov i zakon. Nisam protiv toga da ostanu ovi entitetski zakoni i ovi kantonalni, jer svaka lokalna zajednica ima više nivoa da izdvaja sredstva. Mislim stvarno je upitno da recimo za našu krovnu instituciju Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine kao sastav Međunarodnog olimijskog komiteta da on, ne zna uvažena ministar, može nam reći, nije uvršten u budžet za finansiranje nekih elementarnih stvari. Hoću da kažem da su mnogi strukovni savezi i svi entiteti, obadva entiteta, pa i Olimpijski komitet u pripremi i obavljali razgovor sa resornim minitarstvom. Inicijativa 35 resornom ministru, uvaženom profesoru Haliloviću jer je to njegovo ministarstvo civilnih poslova da nam do sljedeće sjednice, odnosno ja postavljam pitanje - Do koje je faze došlo do nacrta tog zakona i pomaka ima li pomaka u tom segmentu? To bi jedno pitanje, a detalje razlozi, pošto je uvaženi poslanik Ćeman rekao razlozi su vrlo jednostavni. Ako hoćemo zdravu omladinu, zdrav prosperitet, onda nas najmanje košta da forsiramo sport na svim nivoima i lokalnom i državnom i da prezentujemo i gajimo mladost punu zdravlja i duha, a to nas najmanje košta. Najviše nas košta kada imamo kriminalitet, kada smo raspravljali o bezbjednosti ovdje u jednom segmentu, malo veći kriminalitet, delikvenciju. U svim aspektima imamo poroke razne, droge i to. Znači sport je najjeftinija zdravlje, a ustanovićemo vjerovatno i jednoga dana i Ministarstvo zdravlja na nivou BiH. On je, medicina je jako skupa. E to jedno pitanje i inicijativa - da se zaduži resorno Ministarstvo civilnih poslova
Kolege insistiraju da postavite konkretno pitanje? Kolega Sipović ja neću namjerno, naravno da vas prekidam.
Molim vas pitanje, ne, ne pitanje – Šta je sa zakonom koji je u proceduri?
Odlično. Zahvaljujem.
Dalje još jedno pitanje –
hajte. Molim vas da saslušamo kolegu. Koje je drugo pitanje?
Drugo pitanje je, molim vas, ovdje smo pričali i razmatrali određenu stvar, takođe sam potpuno svjestan postavljaju pitanje mnoge kolege, advokati, a i sam sam advokat iz Federacije, pa i iz Republike Srpske, ideja postoji da postoje entitetski zakoni Republike Srspke i zakoni o advokaturi Federacije. Molim vas, dovodimo se u situaciju da imamo branioce, zastupnike na nivou Bosne i Hercegovine da se postoji potreba da se donese krovni zakon na nivou Bosne i Hercegovine o advokaturi koji će uvažavati entitetske zakone i organizacije advokatskih komora na nivou entiteta, a kod nas i na nivou regija, regionalnih komora, a druge i međunarodnom subjektivitetu. Iz kojih razloga?
Pitanje samo molim vas. 36
Pitanje je – zato što direktno advokati utiču u zaštitu ljudskih prava davajući odbranu, zastupanje pred svim nivoima vlasti, odnosno sudova i upravnih organa, pa i državnim sudom. I da se na taj način otvori određeni procesi. Pitanje je – u kojoj će fazi resorno ministarstvo, imam ja informaciju, nego kada će uputiti resorno ministarstvo, Ministarstvo pravde i ovlašteni predlagač Vijeće ministara zakon koji imam načelno da je u pripremi, kada će u parlamentarnu proceduru dostaviti?
Zahvaljuujem svima, samo molim da pitanja u pisanoj formi dostavite svi. I ja bih molio dakle, nije obavezno da iskoristimo sat poslaničkih pitanja, ako baš ne moramo, neću oduzeti pravo. Okej. Ko se dalje javlja za riječ? Vinko Zorić, pa Miloš Jovanović, pa. Okej.
Prvo pitanje je, ja sam na sjednici od 25. listopada 2005. godine postavio tri zastupnička pitanja i dobio sam odgovor, ali se u pitanjima ne spominje moje pitanje.Dakle, ovdje piše da sam ja postavio sljedeća zastupnička pitanja i onda uopće nema pitanja. A odgovor je odprilike na moje pitanje, dakle pitanje je bilo da sam ja pročitao u tisku, da sam pročitao na teletekstu na Federalnoj televiziji da je Vijeće ministara donjelo odluku da se iz tekuće pričuve proračuna Bosne i Hercegovine izdvoji 100 tisuća za pomoć stradalih u potresu u Pakistanu. I ja sam tada rekao da se ja stim slažem, ali da sam ja sa ove iste govornice prije godinu i po dana postavljao pitanje kako je bio potres u Sovićima i onda sam napomenio za Vijeće ministara koje to ne zna, to je jedno mjesto u Bosni i Hercegovini u općini Grude i nije se uopće interveniralo. Onda se meni u odgovoru kaže ovako – za posljedice potresa u Sovićima, općina Grude koji se dogodio tijekom 2004. godine nije podnesen nikakv prijedlog iz kojeg bi se posebno vidjele razmjere i visina štete od tog potresa, te VIjeće ministara nije ni razmatralo eventualno saniranje posljedica potresa. Međutim, neovisno od ovog pitanja, treba napomenuti da se potres dogodio tijekom prošle godine, a budući da je fiskalna 2004. zaključena ne bi imalo itd. itd. Ja sada pitam – ko je podnio prijedlog u ime Pakisatana? Evo bio je prije dva dana ponovo potres u Bosni i Hercegovini. Vjerojatno za to VIjeće ministara ne zna, a ako imaju one koji im prenose neka im kažu da je opet bio potres u Zapadno-hercegovačkoj županiji, ili kantonu. Pa nisam valjda ja taj koji treba nešto predlagati? Tko je predložio za Pakistan, neka predloži i za Zapadno-hercegovačku županiju, odnosno u onom prvom slučaju. Vidite, licemjerje kod ovog vijeća ministara kaže da se to dogodilo 2004. VIjeće ministara sanira štete koje su se dogodile 1991., 1992., 3 itd. A meni odgovara da ne može jer je to bilo četvrte godine. 37 Ja ovo pitanje neću pisati, jer ga ne mogu napisati. Neka se uzme stenogram i neka se dostavi Vijeću ministara, neka nam kažu ko im je predložio za Pakistan, pa će taj isti predložiti i za, ili neka taj isti predloži i za ova dva potresa. A drugo moje pitanje je Kolegiju našeg doma – što je ovo ovdje, mene je ovoga strah? Ovo nije uobičajeno da bude u našoj dvorani. Malo me je strah. Ja prolazim tuda i malo sam na udaru toga.
Ne zrači ne brini.
Molim.
Biće vezano za poslaničko pitanje.
Ovo će biti vezano
Da za poslaničko pitanje.
Aha. Hvala.
Okej. Idemo. Zahvaljujem kolegi Zoriću. Miloš Jovanović je tražio riječ.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, moje pitanje se odnosi na akcije EUFOR-a i SFOR-a koje u posljednje vrijem provode u Bosni i Hercegovini. Svjedoci ste velike upotrebe sile i moći, gdje nažalost stradaju vrlo često stradaju i oni koji su nevini, pa bi pitanje glasilo znači pod 1. Da li je Kantonalno tužilaštvo Kantona Sarajevo dalo nalog Agenciji za istrage i zaštitu u zagradi SIPI da se uhapsi Abazović Dragomir zbog sumnje da je počinio ratni zločin? 2. Ko je i na osnovu kojih propisa tražio od EUFOR-a da uhapsi Abazović Dragomira gdje je u akciji njegovog hapšenja smrtno stradala njegova supruga, a on i jedanaestogodišnji sin teško ranjeni i pod 3. Da li je državno Tužilaštvo bilo upoznato sa ovim nalogom, sa nalogom za hapšenje i da li je taj nalog i kada vratilo Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo? Hvala lijepo. 38
Hvala lijepo gospodine Jovanoviću. Sljedeći na redu je gospodin Ivo Lozančić. Neka se pripremi dr. Živković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje je za Vijeće ministara, a drugo je za našu administrativnu komisiju. Pitanje za Vijeće ministara je – u kojoj je fazi je Zakon o plaćama? Naime, prošle godine negdje polovinom godine mi smo donjeli zaključak da bi do kraja devetog mjeseca prošle godine u parlamentarnoj proceduri imali Zakon o plaćama. Mi do dana danas nemamo taj zakon, pa je iz tih razloga i upućeno pitanje Vijeću ministara u kojoj fazi je i kada ćemo imati Zakon o plaćama? A drugo pitanje je našoj administrativnoj komisiji a vezano je za Zakon o pravima državnih dužnosnika. Mi smo ga imali jednom u parlamentarnoj proceduri i taj zakon je odbačen, ali mi smo jedina zemlja u okruženju u tranziciji i od članica EU koja nema zakon o pravima državnih dužnosnika. Pitam Administrativnu komisiju – kada će obnoviti proceduru Zakona? U amandmanskoj fazi može pretrpiti određene i korekcije i izmjene, ali bismo mi trebali u ovom četverogodišnjem mandatu da dođemo do Zakona o pravima državnih dužnosnika. Hvala.
Hvala lijepo. Dr. Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo dozvolite mi da vam dok postavljam pitanje čitam njegovo obrazloženje, Stručna služba prikaže nekoliko slajdova koji će potkrepljivati ono o čemu pričam. Naime, javnost je uzgred obavještena da je dana 4. novembra 2005. godine u rijeci Spreči došlo do velikog pomora ribe. Sve se završilo u vidu malih stubaca naših novina, na sekundama elektronskih medija objavljenih tog i narednog dana. Odjeci u vidu reakcije vlasti potpuno izostale. Od tog dana rijeka Spreča teče mrtva. Umjesto rijeke u našem životnom ambijentu dobili smo kolektor otpadnih voda i to ne bilo kakvog otpada. Sportsko ribolovno društvo u Doboju upriličilo je tužnu svečanost da se oprosti od rijeke nekada najbogatije ribom u Evropi. Zaustavili su saobraćaj na mostu u Doboju i dok je limena muzika svirala pogrebni marš bacili su vijence isprepletene od cvijeća. Sve to da skrene pažnju nadležnih za potrebu preduzimanja rigoroznih mjera. Začuđujuće i zabrinjavajuće je odsustvo bilo kakve reakcije zvaničnih vlasti od nivoa opštine, Republike Srpske, Federacije Bosne i Hercegovine i same Bosne i Hercegovine. Izostala je elementarna znatiželja od koje vrste otrova je pobijeno oko 400 hiljada riba u smislu njegove eventualne štetnosti po zdravlje ljudi. Time je ispoljen nedostatak elementarne odgovornosti za životnu sredinu. 39 Sve je jasnije da privatni kapital preuzima krupne kompanije hemijske, tehničke industrije izgrađene u dolinama rijeka u periodu kada je sve bilo svačije i ničije. Tako se definisala društvena svojina. Krupni kapital nerijetko su i stranci, vlasnici može koristiti neprosviječenost tog društva povodom ekoloških pitanja i nastaviti koristiti naše rijeke kao odlagališta otpada u cilju uvećanja profita, izbjegavanjem plaćanja troškova, skladištenja opasnih materija. Postoje osnovane sumnje da se upravo to učinilo sa rijekom Sprečom. Istina je da se na ovim prostorima ne kažnjavaju fizička i pravna lica za krivična djela iz oblasti zagađenja životne sredine. Zato su nam rijeke zagađene svim i svačim. Broj divljih deponija raste svaki dan. Nemilice se devastira ambijent nekontrolisanom eksploatacijom šljunka. Gradovi odlažu ogroman broj kubika kanalizacionog otpada u korita rijeka, građevinski otpad se odlaže na obale. Razočaravajuće djeluje susretanje sa takvim stepenom izražene neosjetljivosti na ove probleme i pristajanje na život u takvom ambijentu. Rijeka sa dva srca Spreča od 4. novembra 2005. godine teče bez života u svojim njedrima. Uz dužno poštovanje ispratili su je obožavaoci sa muzikom i cvijećem. Da li mi to čekamo sljedeću žrtvu? Zbog sveg navedenog, a u interesu svih građana u Bosni i Hercegovini postavljam pitanje Vijeću ministara – Ko je kriv za pomor ribe u rijeci Spreči nastaloj ispuštanjem hemijskih otrovnih industrijskih supstanci od 4. novembra 2005. godine? Sve ovo što sam rekao i što ste vidjeli i mnogo više je snimljeno na ovom CD-u koji ću predati Vijeću ministara i upozoriti ih da u slučaju da u razumnom roku ne dobijemo adekvatan odgovor, predložiću ovom parlamentu osnivanje istražne komisije za identifkovanje i sankcionisanje najvećih i najopasnijih zagađivača vodene sredine u Bosni i Hercegovini. Mislim da nakon ovoga što ste vidjeli imam puno pravo za to. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Nema više prijavljenih. Oprosti Filipe. Gospodin Filip Andrić, nije bio ovdje na popisu. Ima li još prijavljenih? Nema.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, ja sam elektronski pokušao prijaviti se, pa sam ja mislio da je to registrirano već tamo. Ovako, sobzirom da nisam bio na samom početku ove točke dnevnog reda kada obično se izjasnimo da li smo zadovoljni sa odgovorima koje dobijemo na ranije postavljena pitanja, pa ovako, ja sam uputio jednu zastupničku inicijativu kako stoji ovdje 14.11.2005. godine prema Regulatornoj agenciji za komunikacije od koje sam tražio da poduzme odgovarajuće zakonske mjere prema federalnoj televiziji, odnosno glavnom i odgovornom uredniku i uredniku emisije koji je u emisiji od 7.11.2005. godine nazvao HVO zločinačkom organizacijom. To svatko tko je gledao tu emisiju može to i posvjedočiti. Nažalost ja sam dobio odgovor koji, čini mi se ni malo nije odgovor na ono što sam ja predložio nego njihovo viđenje iz svoje pozicije te iste emisije. Pa tako i navode da su pregledali emisiju, odnosno snimku koju oni posjeduju. Ja im sugeriram da pregledaju snimku 40 koja je emitirana. Proizvoljno zaključuju da se iz konteksta te snimke može zaključiti da se nije odnosila kvalifikacija kao zločinačka organizacija na HVO nego na pojedine postrojbe. A usput nisu kazali koje su to postrojbe. I mene izvješčuju kako nemaju namjeru dalje poduzimati ono što im je zakonska obveza u ovakvim situacijama jer njihova je procjena da bi se to mješalo, da bi se daljim poduzimanjem mješali u uređivačku politiku. Mene kao zastupnika upućuju, ukoliko imam eventualno dodatnih pitanja da se obratim direktno stranci. Ne znam kojoj stranci? Stoga u potpunosti odbacujem ovo kao odgovor i ovo uopće ne smatram odgovorom na moju inicijativu, nego odgovor na moju inicijativu bi bio da postupe po zakonu onako kako je to zakon predvidio u ovakvim situacijama. Stoga ja ulažem novu inicijativu prema Upravnom odboru Regulatorne agencije za komunikacije, adresirane na ruke predsjednika i tražim da Upravni odbor pokrene inicijativu oko ispitivanja poštivanja zakonskih propisa u poslovanju ovog sektora Regulatorne agencije za komunikacije koji je poslao meni ovakav odgovor. I uz ovu inicijativu tražim od službi da dostave moju inicijativu od 14.11.2005. godine i da dostave odgovor kao materijale na osnovu kojih bih ovi mogli sagledati ukupnu situaciju i poduzeti odgovarajuće mjere prema onima koji su potpisali ovaj dokument. Zahvaljujem.ž
Zahvaljujem kolegi Andriću. Nema više prijavljenih za poslanička pitanja. Time zaključujem ovu tačku. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je Ad.4. Zahtjev poslanika Momčila Novakovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Vi ste dobili materijal za ovu tačku. Kolega Novaković, Predlog ovog zakona podnio je 16.januara 2006. godine. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupka. Ko se javlja za riječ? Kolega Novaković izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pročitaću zaključak Komisije koji se tiče izvještaja o stanju ljudskih prava u KPZ zatvorenog tipa u Zenici. Komisija zahtjeva od nadležnih državnih i entitetskih vlasti, e sad mi nije jasno zašto i od Ministarstva pravde Republike Srpske, jer ono nema veze, ali hajde, nije bitno, da riješe slučaj premlaćivanja zatvorenika srpske i hrvatske naconalnosti u KPZ zatvorenog tipa u Zenici na način da se u cjelosti zaštite njihova ljudska prava i slobode u skladu sa međunarodnim konvencijama za zaštitu ljudskih prava i sloboda, kao i domaćim propisima, te da o tome obavjeste ovu komisiju. To je motiv znači praktično nerealizacija ovog zaključka je motiv zbog čega sam ja predložio ovaj zakon iako nije uobičajeno znači da i ja sam glasam za ovu proceduru, a i ovdje sam predložio, jer se zaista radi o hitnoj potrebi da se neka pitanja riješe. 41 Smatram da Ministarstvo pravde, odnosno ministar pravde i Ministarstvo pravde na nivou Bosne i Hercegovine trebaju imati mogućnost da iz razloga navedenih ovdje u zakonu postupe na način kako sam to predložio u ovom članu. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Novaković. On stvarno rijetko koristi proceduru člana 105., ali evo hitne potrebe i to zahtjevaju. Miloš Jovanović je tražio riječ.
Pošto mi u principu rijetko kada glasamo za zakone po hitnom postupku i hitnoj proceduri, a da bi i dalje ostali principijelni, naš četvoro iz Kluba poslanika, sad ne znam kako će gospodin Novaković, vjerovatno nećemo glasati da ovaj zakon ide u skladu sa članom 105. i mi molimo gospodina Novakovića da ako može znači da promjeni da to bude po 104. Hvala.
Ja ću podržati proceduru člana 105. zato što je dobar prijedlog kolege Novakovića. Molim i vas iz Kluba da, pošto vi to rijetko koristite, ali ovo je stvarno u interesu ljudi čija su ljudska prava ugrožena i kolega Novaković je spravom skrenuo pažnju na to. Ko se dalje javio za riječ? Gospodin Ćeman. Izvolite.
Da ne duljim, zanimljivo je ovo razmišljanje, ali mislim da bi imalo smisla ipak još dodatno izučiti ovu problematiku. Ona možda, ako se ima u vidu ovaj sigurnosni aspekt u nekoj mjeri može da stoji i jednokratno se čini sasvim razložnim. Međutim u drugom kontekstu ovo može biti sasvim druga poruka za funkcioniranje zavoda za smještaj osuđenih lica, tako da bih ja sugerisao kolegi Novakoviću upravo zbog toga da se ovo sagleda iz svih mogućih i neophodnih aspekata, da ako ne po redovnoj proceduri, makar ovo prekvalifikuje u zahtjev za razmatranje po članu 104. Ja dakle u tom pogledu bih prihvatio, dakle skraćenu proceduru, ali mislim da je previše od nas tražiti da se odmah izjašnjavamo o ovome zakonu po proceduri člana 105. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja. Kolega Novaković, replika jel, kolega Andrić diskusija. Može li.
Ja bih samo moliio nakon svih diskusija, 5 minuta pauze. Nema potrebe da odlazimo, samo za kratke konsultacije. 42
A možemo li pustiti da kolega Andrić završi raspravu, pa poslije.
Poslije rasprave, molio bih.
Okej. Važi. Kolega Andrić izvolite.
Sobzirom da navedenu problematiku sam ja postavljao i zastupničke inicijative odavde i želim evo kazati svoj stav i u ime Kluba HDZ-a da želimo podržati što je moguće žurniju proceduru, jer je to uistinu ozbiljno pitanje kako ne bi počeli nam stizati mrtvački sanduci, pa možda bi onda opet imali problema i oko procedura kada mrtvački sanduk stigne. Stoga molim kolegu Novakovića da ne povlači nego neka ide po 105. i razumjevanje od ostalih kolega tražim da to danas usvojimo.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pauzu na 5 minuta na zahtjev Kluba SDS-a, ali vas molim da ne udaljavate. Dakle 5 minuta, nastavljamo sa radom poslije malih konsultacija u Klubu SDS- a. [[PAUZA]] Ja molim poslanike da se pozovu, koji su vani da, a imamo kvorum. Ja molim da ih pozovete da uđu. Hoćete vi zahtjev za pauzu. Izvolite.
Ima potrebe. Naime ja sam tražio pauzu zbog konsultacija unutar Kluba sozbirom da se radi o pitanju koje je zaista suštinski se ne mjenja da li bilo u redovnoj proceduri ili u skraćenoj proceduri, jer je ono hitnije da, njegovo rješavanje je toliko hitno da ne može biti hitnije. Zbog toga sam tražio pauzu da izvršim konsultacije s kolegama i mi smo ipak Klub će znači glasati za ovaj predlog da se ide po članu 105. Ja neću promjeniti proceduru u 104. zato što cijenim da na ovaj, na taj način neću riješiti najvažnije znači od onog što piše ovdje, odnosno pitanje tih ljudi koji su tamo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Dame i gospodo pretpostavljam da su poslanici koji su vani ušli. Imamo kvorum. 43 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 11 protiv 16, 2 suzdržana. Dakle nema većine, nema ni entitetske, nema većine, nema dakle ukupnu većinu i ovaj zahtjev nije prihvaćen. Dakle zahtjev poslanika MOmčila Novakovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija pritvora i drugih mjera po hitnom postupku u skladu sa članom 105. nije prihvaćen. Dakle ovo ide u redovnu proceduru. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika 26.januara pred ovaj kraj radnog vremena, Savjet ministara dostavio je Predlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost za zahtjevom da se razmotri po članu 105. Poslovnika.Vama je ovaj materijal dostavljen putem telefaksa 27. januara. Otvaram raspravu o zahtjevu predlagača za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? Kolega Novaković. Izvolite, pa Križanović.
Zahvaljujem s gospodine predsjedavajući, prije nego kažem potpuno jasan stav, htio bih se, pošto nisam dobio priliku na prošloj tački da se zahvalim svim borcima za ljudska prava koji su se očitovali glasanjem, ili ne glasanjem o ovoj tački. Što se tiče, što se tiče zahtjeva Savjeta ministara ja sam potpuno jasno svoj stav o ovom zahtjevu rekao na prošloj sjednici, ali ono što meni nije jasno, ja bih molio stav Kolegija, a to je da smo mi na prošloj sjednici donjeli odluku da ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Dakle to je odluka ovog doma. I ja ne vidim kako je moguće da sad taj zakon ponovo ide u skračenu proceduru, ako se nalazi u redovnoj proceduri. Čak i da nije isti tekst, od dva zakona koji ulaze u proceduru prednost ima onaj koji je prvi ušao, a to je ovaj koji se raspravlja u redovnoj proceduri. Zbog toga bih molio potpuno jasno dakle da li se uopšte može raspravljati o ovom zakonu u skraćenoj proceduri, a ja sam ubjeđen da poslovnički to nije moguće.
Ja ako mogu dati naravno odgovoriću pre nego dam drugima, Križanoviću riječ na ovo pitanje, ja znam da je ponuđen dakle isti tekst. Mi smo imali ovo na Kolegiju dakle poslovnički nije zabranjeno jer mi kada Vijeće ministara traži proceduru, dakle člana 105. moramo je staviti na izjašnjavanje. Druga je stvar kakav ćemo odnos kao kolege poslanici imati prema tome. I ja nemam promjenjen stav u odnosu na to, ali mi nismo mogli izbjeći dakle da se izjasnimo o proceduri člana 105. iako se radi o identičnom. Dakle nije zabranjeno. Tu je Poslovnik, nije stavio decidno odredbuo zabrani iako je ja takođe mogu na takav način tumačiti. Kolega Novakoviću izvolite. 44
Ja razumijem Kolegij, da je jasno u Poslovniku, vjerovatno onda ne bismo ni imali ovu sada raspravu. Očito je da poslovnički to pitanje nije dovoljno definisano, pa smo sada došli u situaciju da isti zakon imamo u redovnoj proceduri i zahtjev da ga raspravljamo u hitnoj. A mi donjeli odluku. Valjda je stav ovog doma, ovog doma iznad. Znači ovaj dom je donio odluku. Odluka ovog doma je valjda iznad drugih nekih ovdje zahtjeva. Ako je ovaj dom donio odluku da ovaj zakon ide u redovnu proceduru, on za mene ide u redovnu proceduru i ne može Savjet ministara ići sa zahtjevom u hitnu kada se nalazi već u redovnoj. Dakle, ja mislim da ovo pitanje nije moguće riješiti na ovakav način kako je predložio Savjet ministara. Dakle mora, ovaj zakon ide u redovnu proceduru i ja bih zaista molim ljude iz Savjeta ministara da ovaj prijedlog, jer pazite, mi smo sada, neću da govorim o drugim aspektima. Ja samo ovdje postavljam pitanje procedure, da ne govorim o drugim aspektima da izdržavam sada dva silovanja. Jedno SDP-a i drugo Savjeta ministara. Da na svakoj sjednici raspravljamo iste zakone u istom tekstu, stalno iste zakone raspravljam i ja vas molim, ja ću dostaviti prilog svoje diskusije zajedno sa zakonima, pošto se ponavljaju zakoni da ja ne čitam svoju diskusiju, ja ću dostavljati prilog od sada poslanicima zajedno sa zakonom i svoju diskusiju. Stenogram znači moje diskusije, jer sve se isto ponavlja i ne vidim razloga da pričam znači više ono što sam jednom govorio.
Zahvaljujuem kolegi Novakoviću. Pre nego što se jave druge kolege, riječ je tražio predsjedavajući Vijeća ministara gospodin Adnan Terzić. Evo pozdravljamo ga. Izvoli.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, istina mi smo na prošloj sjednici Vijeća ministara poslali ponovo ovaj zakon u proceduru iz dva razloga. Da odmah kažem nije to baš isti tekst, jer je ono bio Zakon o dopuni Zakona o PDV-u, a ovo je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona. Dakle nije isti tekst. A o čemu se radi. Mi smo dobili informaciju od predstavnika
Molim vas da saslušamo predsjedavajućeg.
Mi smo dobili informaciju od predstavnika udruženja izdavača i grafičara Bosne i Hercegovine da su razgovarali sa pojedinim poslaničkim klubovima u ovom parlamentu i da su dobili uvjeravanje da bi se ovaj put moglo podržati izglasavanje ovog zakona. Znači vi jeste za ova dva člana u prošloj u prošlom zasjedanju se opredjelili za redovnu proceduru. Međutim, ni na jednoj komisiji još uvijek nije došlo u komisijsku fazu rasprave ti zakoni i očito da je to dug proces, a svakim danom izdavači u trpe određene štete. I zato smo znači, ne zato da bi se nedaj bože ovaj, dakle ne zato da bi se nedaj bože igrali sa Parlamentom, nego zbog toga što smo imali informaciju da postoji jedan broj zastupnika koji bi sada mogao podržati ovakav zato što je se shvatilo da je ovo realnost i da nije nikakva politička igra ni 45 kupovanje političkih poena, nego realnost da izdavači u Bosni i Hercegovini svakim danom, kao što Vijeće ministara stalno govori trpe određene štete. I zbog toga smo ponovo zatražili da se pokuša shvatiti taj momenat i da danas usvojite da idemo po hitnom postupku i da se danas glasa o ovom zakonu. Dakle nije bilo nikakve zle namjere. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Križanović, pa dr. Kunić, pa Milićević, pa idemo redom. Križanović. A krivi navod. Izvinjavam se gospodine Križanoviću.
Ja moram samo prokomentarisati, ne trpe samo izdavači gospodine predsjedavajući. Trpe potrošači porez na dodantu vrijednost je opteretio potrošače. To je jedno. I drugo, molim vas kada ste davali uvodno, zanima me da li mi po ovom prijedlogu izmjena i dopuuna Zakona imamo pozitivno mišljenje MMF? Kakav je odnos prema predloženoj izmjeni zakona?
Evo, izvolite. Predsjedavajući VIjeća ministara.
Pa, da vam kažem, imamo li pozitivno mišljenje MMF? Ne znam zbog čega sada? Prošli put smo raspravljali o tome imamo li pozitivno mišljenje Upravne za indirektno oporezivanje. Pa ga imamo. E sad uvodimo MMF. Na kraju krajeva mi imamo tri puta odluku Vijeća ministara, imamo pozitivno mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje i nismo ni tražili saglasnost MMF smatrajući da svaki poslanik u ovoj sali i očekuje od Vlade da svoju ekonomsku politiku vodimo uz razgovore i dogovore sa MMF, a da ne moramo imati za svaki njihovu saglasnost. Mislim ako tražite za ovo saglasnost MMF onda direktno utičete na politiku koju vodimo. Mi ne želimo od MMF za svaki zakon i sve što se radi carina, poreza u Bosni i Hercegovini da dobijemo napismeno podršku MMF. Mi imamo umjesto MMF formirano državno finansijsko vijeće koje sada treba da preuzme ulogu MMF i koji je polako preuzima. Prema tome, odgovor je imamo li saglasnost? Nemamo! Ali jesmo li tražili. Nismo! Na kraju kraju krajeva oni znaju za sve ove procese koji se vodi i u Vijeću ministara i u Parlamentu i nisu reagovali ni na jedan mogući način u negativnom kontekstu da bi to zaustavili. S druge stran MMF u Upravi za indiretkno oporezivanje kroz ovu jedinicu za praćenje makroekonomske za makroekonomsku analizu ima profesora dr. Špana koji predstavlja MMF u tom odjelu Uprave za indirektno oporezivanje i vjerovatno i sastavni dio saglasnosti Uprave za indirektno oporezivanje i saglasnosti je saglasnosti te jedinice jel govorimo ovdje o makroekonomskoj stabilnosti. 46
RIječ je tražio predsjedatelj, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ja bih volio, pošto je ovo, mi smo ozbiljan Parlament, ozbiljan Dom, ozbiljno VIjeće ministara, ja mislim da ovu govornicu da bi trebalo vagati svake riječi. Ako su sredstva informisala VIjeće ministara da su poslanici promjenili svoj stav i ako je to jedini razlog da je ovo došlo na sjednicu ovoga doma, onda smo mi jedan najtragičniji Parlament u ovom dijelu Evrope i Svijeta. Ako je samo to razlog. Ja vas molim da svi zajedno čuvamo dignitet i lični i ovog doma i države koju predstavljamo i mislim da ako postoje drugi argumenti ja sam spreman da ih saslušam, ali ovo je argument koji je predstavljao šamar svakom od nas, bez obzira kakav smo stav prošli put imali i kakav ćemo stav danas imati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Adnan Terzić, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvoli.
Ja ne znam zbog čega bi gospodin predsjedavajući ovako diskutovao i pokušavao opet izazvati ovdje neke prepirke. Znači, što se mene tiče nema prepirki, ali ukoliko pogledate stenogram gospodine predsjedavajući, jel očito da drukčije ne mogu dokazati šta sam rekao, ja sam fino rekao Udruženje izdavača Bosne i Hercegovine i nisam govorio o printanim medijima. Udruženje izdavača Bosne i Hercegovine i Grafičara Bosne i Hercegovine. A izdavači nisu printani mediji kako vi cijelo vrijeme pokušavate da to stavite u kontekst borbe Vijeća ministara i mene lično da bi pomogao pojedinim medijima u Bosni i Hercegovine. Ja ovdje govorim o izdavačima, ljudima koji štampaju knjige. Ja ovdje govorim o grafičarima. Što u izdavače spadaju i mediji, to je sad već druga stvar. Ali nemojte molim vas izvrtati moje riječi i nemojte, ustvari apsolutno pogrešno na jedan neprimjeren način prezentirati ono što sam ja rekao. Pogledajte stenogram pa će te vidjeti šta sam rekao.
Zahvaljujem. Neću više uzimati pravo, nije mi bila namjera stvarno da diskutujem, nego samo u tom smislu. Ko se javio za repliku? Zorić, pa Novaković. Izvinjavam se dr. Kuniću jel replika. Evo ja se izvinjavam. Evo replika je i jedno i drugo. Imaćete.
I ovo je replika. Dio replike je ovdje nažalost rekao Špirić. Ja bih volio da sam ja to govorio. Meni je jako žao da predsjedatelj Vijeća ministara kojeg sam ja izabrao neće slušati, a isto tako drago mi je da se dogovara sa onima koji ga nisu birali u ovom parlamentu. Svako se mora jednog dana očitovati. 47 Ja sam, pored toga što je ovaj parlament u, mislim siječnju prošle godine donio zaključak da se do 31.1. napravi izmjene i dopune Zakona o trošarinama, ili akcizama i tada je rečeno da se to ne može nikako bez Upravnog odbora za indirektno oporezivanje. Pa vidite kako se sada na brzinu dobije i to pozitivno mišljenje od Upravnog odbora za indirektno oporezivanje. A ja sam 26. i maloprije spominjao zastupničko pitanje, pa je jedno od pitanja bilo kada će ukinuti troškarina i porezi na lož ulje za grijanje. Ne za vožnju u dizel motorima, u automobilima sa dizel motorima. To ja nisam, to je lani izvršna vlast naša priznala da je zbog toga uveden porez i akciza na lož ulje jer se neki vozaju sa tim lož uljem. Dakle to je opet stvar izvršne vlasti da to spriječi i da kazni i one koji toče u rezervoare automobila i oni koji se voze na to ulje. A ko meni garantira da ja stakvim energentom nisam doša danas u Sarajevo. Oni će tank čitav zauzet lož uljem i meni pod dizel prodati. Dakle još veću štetu napraviti. I ja sam pitao, a meni Vijeće ministara odgovara – prijedlog za grijanje lož ulje bez plačanja trošarine i poreza proslijeđen je Upravi za neizravno oporezivanje kao nadležnoj instituciji Bosne i Hercegovine radi analize ovog pitanja i davanja eventualnog prijedloga. A obvezali se lani da će do 31.1. to riješiti. I sada, pa meni nije krivo kada me neko, neću ovdje upotrijebiti grublju riječ zeza, ali kada meni neko prodaje matematiku, a ja profesor matematike, onda sam zaista, zaista sam ljut i drago mi je na koncu da ovaj zakon neće proći. Bez obzira što ja pripadam dijelu zastupnika koji su izabrali ovo vijeće ministara. Dakle, ne možemo mi kazati i stalno se sklanjati iza Uprave za neizravno oporezivanje, a onda kada nam ona zatreba ona donese po zakonu odmah i to pozitivno mišljenje. Evo neko ovdje, ne znam tko je iza mene, reče hajmo uukiniti medije iz ovog zakona pa ćemo ga odmah usvojiti. Naš se predsjedatelj VIjeća ministara ne bi stim složio. A kaže da to nije zbog medija. I on kaže da je čuo od nekoga da će dio zastupnika podržati, pa da ga je zato odmah stavio ovdje. A čuo je od Parlamenta zaključak usvojen prošle godine da bi 31. sječnja prošle godine, dakle sutra će godina dana donese izmjene i dopune Zakona o trošarinama i nije ga napravio. Dakle njemu je bitnije što mu neko prenese da zastupnici misle, nego ono što ovaj parlament zaključi kao svoj dokumenat i to jednostavno ne ide i ne ide. Izgleda da ovom vijeću ministara nije bitan ni proračun. Jer kako su ga pripremali i kako je na prošloj sjednici bilo tako je on i završio. Dakle, jednostavno ovdje neki ljudi se ponašaju kao šerifi. A ja želim biti zapad, ali ne divlji.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Dr. Kunić je tražio repliku, ja se izvinjavam, nisam maloprije shvatio dr. Kuniću, pa izvolite.
Hvala predsjedavajući, ovdje se ponavlja jedno te isto pitanje u ovom parlamentu kako podvesti Savjet ministara pod pravnu normu, da djeluje u okviru zakona. Ovaj čin je vrlo neugodan napuštanje sjednice, ako se ne prihvata nečija ideja. To je vrlo neugodno, da ne kažem druge stvari, jer bojim se izazvao bi i ljutne itd. Imamo jedno te isto pitanje kao svojevremeno koje sam ja apostrofirao više puta da za redom na sjednici ide jedno te isto pitanje o kojem se Parlament očituje. TO nemate nigdje u 48 civilizovanom svijetu. A pogotovo nemate ovo što je gospodin Novaković rekao – prošli put je ovaj parlament zaključio da to ide u redovnu proceduru, Savjet ministara ide, predlaže istu stvar na ovu sjednicu. Pa Savjet ministara je odgovoran ovom parlamentu. On ga bira, odnosno daje saglasnost, ali tamo stoji u Zakonu o Savjetu ministara da je odgovoran Parlamentu, da podnosi izvještaj, ne znam da li svakih 6 mjeseci ili godišnje da podnese. Očito Savjet ministara stavlja se iznad Parlamenta. Ko tamo sjedi, ja više i ne znam ko sjedi tamo. Tu su bile ostavke, da li su ostavke. Šta je? Tamo se više ne zna ko pije, ko plača. Možda smo mi neozbiljni što nismo ozbiljno razmotrili, stavili na dnevni red taj savjet ministara. Pa koja su to objašnjenja molim vas? Nomotehnički, da čovjek se razumije u nomotehniku. Kaže sledeće, molim vas ovo je sad dopuna, izmjena i dopuna, ono je bila dopuna. Pa svaka dopuna zakona je izmjena i dopuna. Nema dopune zakona. Ima samo izmjena i dopuna. Jer je svaka dopuna izmjena i dopuna. Jer dopunjati, kada dopunjavaš nešto i mjenjaš. Pa molim vas, jeste čuli ovo? Kakve stvari se ovdje zbivaju. Dakle ja mislim da se mi moramo uozbiljiti po pitanju Savjeta ministara i ozbiljno postaviti odgovornost Savjeta ministara. Dakle i oni koji su bili najvatreniji, najvatrenije pristalice ovog savjeta ministara, ja mislim da su u međuvremenu izmjenili mišljenje. I oni koji su ga birali. Jednom treba ozbiljno reći – molim vas vi tako ne možete raditi. Nećete vući za nos ovaj parlament. Pa dobro ko smo mi koji sjedimo ovdje. Da li sebi dozvoljavamo takav način rada. Zaista. Mislim da je tog dosta i da jednom treba postaviti ozbljno pitanje i pitanje povjerenja ovom Savjetu ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem dr. Kuniću. Kolega Križanović jeste vi htjeli diskusiju ili repliku? Ima replika još. Ako ste htjeli diskusiju.
Ako se mora ja ću replicirati.
Nemojte molim vas. Ima par replika koje su vezane za ovo. Onda kolega Novaković replika, evo diskusije će ići. Ima kolega Novaković replika, pa Moranjkić replika, pa Živković replika, pa Mlačo replika. Mlačo je diskusija. Dakle diskusije kasnije. Ja se izvinjavam kolega Križanović, molim vas. Ako je replika može, ako je diskusija moram voditi računa. Pomozite mi samo da ja ne napravim grešku. Izvinjavam se.
Ja ću samo, zahvalujem se gospodine predsjedavajući ja ću samo sobzirom na iznesene razmišljanja od strane predsjedavajućeg predlažem i sugerišem Savjetu ministara da član 2. ovog zakona pretvori u zakon i dostavi po proceduri 105., jer nema smisla da ovaj član bude taoc člana 1. Znači ono što je sasvim normalno i realno i treba usvojiti neka se dostavi kao poseban zakon, jer na ovaj način se on stalno stavlja u funkciju taoca člana 1. Hvala. 49
Zahvaljujem. Kolega Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, evo samo na kratko rečenica da meni stvarno nije jasno zašto se ovdje ovoliko prepiremo oko ovoga. Jednom smo već ovo na prošloj sjednici raspravljali. Ustanovili smo ovo što smo dobili od Upravnog odbora nije pozitivno mišljenje, da je ono protivzakonito, da je protivustavno, pa ovaj papir je izazvao vašu reakciju što je Parlament prihvtio, a to je tačka 9. našeg dnevnog reda, da se i predsjednik i predsjedavajući Džoli Dikson smijeni sa toga i ja ne znam zašto trebamo ovdje da se raspravljamo oko toga, nego da glasamo protiv ovog 105. člana, kao što je rekao i gospodin predsjedavajući Vijeća ministara, pošto ovo nije isti zakon, onda smo trebali dobiti i drugo mišljenje. Pošto nemamo drugo mišljenje, onda ne znam o čemu ćemo raspravljati.
Gospodin Muhamed Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja razmišljam šta je i nikako ne mogu, što rekao jedan uvaženi državni službenik na prošlom parlamentu, valjda da mi treba dva mandata da saznam šta treba da govorim, haman je pogodio. Ja sada pitam kakva je, jedno pitanje i konstatacija će biti. Kakva je razlika između Prijedloga zakona, koji je podnio jedan poslanik, koji tvrdim, a izrečeno je i od strane kolega poslanika u ovim klupama isti dan, da je kompletniji, kompleksniji i određeniji i bolji od ovog, doživio odluku da ide u redovnu proceduru i ja poštujem to. Znači, trebao sam i ja da sjednem i samo šiljkam i kažem opet nazad i opet nazad i da pravim ponovo. Ono što sam saznao, to mije drago, za ovog mandata jednu, jeste, da u ovom parlamentu se odvija neviđeni cirkus, e to sam saznao i hvala onom ko je rekao da meni trebaju dva mandata da saznam šta treba da radim. Hvala sad onom što je meni otvorio oči da ja saznam da taj od ovog parlamenta pravi neviđeni cirkus i belaj. Hvala vam.
Hvala vam. Diskusija gospodin Križanović, pa Mlaćo, pa Sipović. Ja vas molim da saslušamo kolege. Prošli put smo iscrpno govorili, ali da ovo privedemo kraju.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije svega želim reći da ni meni nije drago što u redovnoj proceduri danas u parlamentu imamo veći broj zakona, koji se odnse na izmjene i dopune zakona o PDV-u. Ja mogu sa sigurnošću reći da je to posljedica, da kažem, jednog inatnog odnosa ili ingnorantskog odnosa prema određenim inicijativama, koje su blagovremeno stizale na izmjene i dopune Zakona o PDV-u. Ali je sve ono što je pravovremeno prije Nove godine stizalo bilo je obrazloženo da je kasno, da nema govora o nekakvim promjenam PDV-a, da bi zapravo ovu situaciju stvorilo Vijeće ministara. Jer je odmah poslije Nove godine se dva puta izlazi sa prijedlogom izmjena i dopuna PDV-a i to po članku 105. 50 Naravno, ne može se zamjeriti određenom broju zastupnika u ovom domu, što su povedeni takvom inicijativom i žele da brane svoje prijedloge koje su konzistentno zastupali od same prvobitne rasprave o PDV-u. Evo, danas, kao jedan od predglagača izmjena i dopuna ovog zakona, ja se objektivno nalazim u jednoj teškoj, da kažem, danas dilemi. Dio onog što mi zastupamo sadržano je u izmjenama i dopunama ovog prijedloga. I, ako ćemo biti korektni, mi bismo mogli podržati te promjene. Ali, isto tako smatram da Vijeće ministara jednostavno ne upravljaj cijelim procesom. Iz svih problema koji su se desili i koji se sada dešavaju primjenom PDV-a, našlo se samo kao ozbiljan, da kažem, hitan problem ublažavanja izdavaštva formiranja, hajde da kažem, nauke i obrazovanja. Jesu to problemi. Međutim, za nas su mnogo veći problemi ono što čini egzistenciju ljudi. Ovome nedostaju neke analize. Mi smo rekli da ćemo vrlo brzo analizirati efekte PDV-a. Ja ću vas samo sa nekoliko podataka pozonati sa našim analizama koje je PDV prouzročio po nekoliko elemenata. Povećanje cijena na malo što čini potrošačku korču popularno nakon uvođenja PDV-a, upoređujući 30 dana januara sa prethodnim mjesecom kaže, da su ti artikli u prosjeku poskupjeli za 7,8% na razini BiH, odnosno u Federaciji za 7% i RS za 8,6%. Na ovo je inflacija imala utjecaj svega 0,2 – 0,3%. Jednomjesečna promjena cijena na malo poslije uvođenja PDV-a, u Federaciji BiH bila je 7% u RS 8,6, ali je interesantno ...
Ja vas molim, ako je moguće da se držimo teme. Ovdje raspravljamo o proceduri člana 105. Jesmo li donijeli odluku ili nismo. Ulazimo u suštinu. To možemo otvoriti.
Ja mislim da obrazlažem zašto ću ... da podržim ovo ili da ne podržim. Radi se o tome da mi imamo shvaćanje da je trebalo zahvatiti promjene u mnogo široj sveri artikala ono što čini živog u BiH. I imam iskustva, ali ako vi smatrate da to nije tema, ja bih molio, zbog ove dileme, koju sam iznio da nakon diskusije napravimo polusatnu pauzu. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospođa Mlaćo.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, cijenje koleginice i kolege, Ja bih ukratko htjela reći sljedeće. Pošto se ovdje radi o proceduri, znači govorimo o proceduri samo kratko. Moje razmišljanje zašto se ovaj zakon o izmjenama i dopunama zakona o PDV-u našao na dnevnom redu ove i današnje sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine jeste jedan kontinuitet, koji predlagač ovog zakona od početka zastupa, a zastupa interese ove grupacije privrednika kako će najbezbolnije iznaći rješenje uključivanjem u sistem PDV-a, iz razloga što ostale grupacije je li su već obuhvaćene iz oblasti izdavašta nisu obuhvaćene ovim programom mjera ublažavanja posljedica, jedino je u najtežoj situaciji se našla ova grupacija i, upravo, ova upornost meni govori o istinskoj želji 51 predlagača da ova grupacija privrednika ponovno nađe prostor za normalan, kontinuiran rad u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Sipović.
Ja bih se u cjelosti pridružio uvaženoj kolegici Mlaćo i razlozima zbog čega kao poslanik bih podržao, samo se raspravlja o proceduri, da damo Vijeću ministara kao nosiocu vrlo važnog, kompleksnog posla i oni su najavili da će uvijek intervenisati ako dođe do određenih poremećaja i pribavljanja ove saglasnosti i ovog mišljenja. Tako što ću isto argumentovati razloge za sledeću tačku dnevnog reda uvaženog poslanika Dušanke Majkić o razlozima, zbog čega mora ovaj parlament i predlagač intervenisati kad tamo vidi oko zakona o politici stranog ulaganja, da je u kontradiktornosti da bi strani ulagači bili pretrpili štetu u nejasnoćama. Znači, zbog čega ne želim da umanjim bilo či prijedlog svakog poslanika ovog cijenjenog doma, da predlaže izmjene i dopune zakona i da brane svoje argumente. Ja to potpuno ocijenim. Ne bih se složio da je, ja po prirodi se ne osjećam tragičam što sam ovdje u ovom domu kao zastupnikom, odnosno poslanikom izabran na izborima i mislim da se mi ne bi trebali da osjećmo niko. Sve kolege cijenim i predsjedavajućeg i ovo, ne bih patetične riječi da je tragično. Dalje, skrenuo bih jednu pažnju doista, ali kažem dobronamjerno. Sa uvaženim kolegom se slažem, bez obzira koliko izuzetno cijenim Vijeće ministara i predsjedavajućeg, ali ako neke argumente i stavove daje, treba ih pred ovih cijenjenim domom i poslanikom, trebali bi predlagači da do kraja, s puno uvažavanja prihvte sve sugestije, prijedloge i primjedbe, bilo kojeg poslanika i da se bore za te svoje stavove. Sigurno vam kažem da se kao čovjek nikad nisam dodvoravao. Kao poslanik ću čuvati dignitet i svoj lični i ovog doma. Hoću da kažem na kraju ovo što je uvažena kolegica rekla, pošto ima odgovornost Vijeće ministara, samo se radi o proceduri, ja sam zato da se da prilika predlagaču po skraćenoj proceduri ovo što je rečeno, a onda će tok rasprave, tok diskusije možda i predlagač vidjeti i prijedloge ostalih poslanika i naći jedno kompromisno rješenje, da ovaj dom izađe iz ove pat pozicije, odnosno da pruži priliku predlagaču Vijeću ministara da temeljito obrazloži svoje razloge za hitnu proceduru.
Zahvaljujem kolega Sipović. Morate znati da procedura člana 105. je procedura uzmi ili ostavi. Dakle, nema poslije kompromisa ako se prihvati procedura, prihvata se i sadržaj. Dakle, džaba ostalo, dakle i jeste ovdje priča oko procedure tako složena.
Ja pa moram uvaženi predsjedavjaući, moram reći. Ne raspravlja se uzmi ili ostavi. Mi samo predlagaču damo šansu da on po skraćenoj proceduri predlaže svoje izmjene i dopune zakona. 52
Ne, niste u pravu. Pročitajte poslovnik. Ja vam govorim, nisam ja htio zlonamjeran biti. Procedura člana 105. podrazumijeva, ako je usvojimo, onda automatski glasamo o sadržaju, nema izmjena nikakvih. Ni tačka ni zarez. 104. je skraćena procedura. Druga je stvar da je Vijeće ministara ponudilo.
Očito je da sam ja promašio, suštinski nije dobro.
Okej. Ja vas molim radi javnosti. Planirali smo praviti pauzu. Da vidimo koliko ima još diskutanata. Kolega Bešlagić, Perkanović pa da zaključimo raspravu i da damo pauzu pa onda ćemo se izjašnjavati.
Ja ću biti veoma kratak. Nakon prošle sjednice, moram da izrazim svoje zadovoljstvo što mi je jedna stara slika izašla u novinama, skupa sa gospođom Azrom, gospodinom Durakovićem, Lagumdžijom, Špirićem i ne bi meni ništa bilo krivo, jer ja sam na kraju krajeva izrazio svoj suzdržan stav zbog toga što je naš prijedlog zakona bio bolji od ovoga i što je on ušao u redovnu proceduru, ali je čudo da oni koji su bili neutralni oni su krivi što je zakon propo i da još bude čudo veće i ovaj zakon je isto također išao u proceduru i isti parlament donio istu odluku da on ide u redovnu proceduru. I, mi očekujemo da mi u redovnoj proceduri dođemo do zakona. Međutim, ovdje mi je indikativan stav, koji želim samo pomenuti, da ponovo se insistira na ovom zakonu, a prošao je već mjesec dana od uvođenja PDV-a. Ja bih bio za raspravu ovoga, ako danas, ako ništa dobije prve efekte PDV-a i da na osnovu toga mi danas kažemo, ljudi, ova je djelatnost stvarno u najtežoj situaciji i predlažem da prihvatimo prijedlog po članu 105. Međutim, mi ovdje imamo ponavljanje datuma, ono izmjena i dopuna, sve isto, ja sam čitao isti tekst, samo je datum promijenjen i ono izmjena i dopuna. Iz tih razloga, mislim da je najlogičnije poslije rasprave napraviti jednu pauzu, pa molim vas vidjeti gore u Predsjedništvu, pa i mi ovdje da vidimo kako ćemo i šta ćemo da radimo ove stvari.
Zahvaljujem. Kolegica Perkanović je tražila riječ.
Velikim dijelom je gospodin Bešlagić rekao što sam ja htjela da kažem. Ja ću samo dodati da je nekorektno od Savjeta ministara da odmah na sledećoj sjednici, nakon što smo izglasali redovnu proceduru, isti zakon stavlja na dnevni red, sa istim ciljem procedure 105. Slažem se sa njim da redovna procedura će omogućiti analizu i na osnovu analize će se moći raspravljati ponovo o ovom zakonu. Ovaj zakon je dugo donešen, mukotrpno i onakav kakav jeste, mora se vidjeti kako funkcioniše na terenu, da bi imali povratnu informaciju kako bismo uopšte raspravljali o izmjenama i dopunama. Samo toliko. 53
Zahvaljujem. Dr Gligorić. Ne vidim više prijavljenih. Privodimo raspravu. Ima gospodin Moranjkić. Je li replika ili diskusija ponovo? Ako je replika, izvolite. Gligoriću, izvolite.
Prošli puta sam također govorio, u smislu da moramo poštovati svoju odluku i svoj princip. Mi i ovaj puta trebamo ostati dosljedni svom prethodnom stavu, zaključku, jer tereba posmatrati ovo u kontekstu drugih zvaničnih prijedloga poslanika, koji su prema Poslovniku, također, imali pravo, na osnovu Poslovnika svoje pravo koristi i Savjet ministara. Ništa se bitno nije promijenilo osim možda negdje po kuloarima da je nekome dao podršku i da sad neko procjenjuje da može to pitanje vratiti na početak, a zanemariti ovu proceduru, koju smo, jer nije sada samo član 105. po Poslovniku, nego imate sada između prepreku, imate zaključak Predstavničkog doma, koji je rekao da to ide po članu 104. Mi u ovom slučaju smo došli u jednu situaciju da predsjedavajući Savjeta ministara ignorišući prijedloge, prije svega iz opozicije, da smo ovo pitanje mogli isto tako riješiti na jedan normalan, častan način. Imali smo argumentaciju zašto je to tako, da bi on danas došao u poziciju da bere političke poene i bolje simpatije kod medija da on to želi i pogledajte zamjene teze, sad on se predstavlja u javnosti kao čovjek koji hoće, a čovjek nije imao viziju kad smo mi govorili šta će se dogoditi sa tim. I, mi sad samo želimo u proceduri da to otklonimo i znamo da treba tim ljudima pomoći i treba podržati izdavaštvo, ali, istovremeno nemojte zamjenom teza i da sad neko manipuliše Parlament sad je neko pobornik, zagovarač, a prethodno kao predlagač imao poziciju da sagleda. Zašto nije sagledao. Naknadna pamet je nešto sasvim drugo. Nego, mi želimo, poštujući Poslovnik, poštujući procedure, riješiti taj problem.To što neko nije shvatio na vrijeme, on treba da izađe i kaže. Ono što ste predlagali u jednom trenuktu nisam dobro vidio i Savjet ministara. Vi ste u pravu.To je veličina jednog političara i predsjedavajućeg Savjeta ministara. Neće mu pasti kruna sa glave ako priznate da niste u jednom trenutkuk dobro predložili sve odredbe u zakonu. I, sad se vraćate na ono što smo mi iz opozicije predlagali i sad trebate optužiti nas samo zato što poštujemo proceduru i Poslovnik. Ne smijemo, ja lično, ne želim da prekršim Poslovnik, procedure, ustavnu normu, koje smo ranije dogovorili, a može sad neko ko god hoće iz medija da kaže e, on je protiv knjiga i novina. Prema tome, ovdje nas Terzić vrlo perfidno uvlači u jednu manipulaciju iz koje čovjek, umjesto da se upre prstom na njega, ti si krivac u BiH, ne znate da radite, ne znate da sagledate, imate problem. On postaje na strani drugi čovjek, koji se zalaže za nešto, a mi koji smo to govorili, uporno i stalno, došli smo na neku pogrešnu stranu zamjenom teza i perfidnom igrom gospodina Terzića. Vratimo se principu, proceduri i sve ćemo završiti. Procedura obavezuje gospodina Terzića. Nema ništa horuk, prelomi preko koljena, oduka i ofrlje kao što to on radi stalno.
Zahvaljujem dr Gligoriću. Kolega Moranjkić. Više nema prijavljenih. Samo malo strpljenja, sve ćemo završiti na demokratski način i u skladu sa Poslovnikom. 54
Gospodo, kolege poslanici i ostali, Ja koliko znam, a, evo, provjerio sam kod gospodina Hurtića, eksperta, ako oslobodimo neki proizvod od PDV-a, on automatski izlazi iz sistema PDV-a. Jer, kad sam ja prošli puta govorio o lijekovima da treba ih osloboditi, onda je bočni i odozgo od neba udar bio ne za boga propašće nam fabrika lijekova, jer onda izlazi iz sistema PDV-a, a repromaterijali ostaju. Ja znam da gospodin Hurtić hoće da kaže, međutim, to je za mene trla baba lan, da su ovdje podrazumijevane intelektualne usluge. Ma nemojte reći, a šta piše u zakonu štampa, knjiga itd. Znam i ja da tu ima dio intelektualne ... to je normalno, ali ostalo, znači ne može se izbrisati. Ako je to tako ne pravimo baš veliku uslugu gospodi, izuzev da prihvati onako koncipiran prijedlog zakona, kako sam ga ja predložio zajedno i sa jednim i sa drugim, što znači, ako je neko ovdje kao što je rekao kolega Gligorić radi poena da se sad bori za tu jadnu, izdavačke kuće itd. to je bacanje prašine u oči, što je sasvim dobro i lijepo uočio gospodin, kolega poslanik Duraković na prošloj sjednici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Je li se još neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo, zaključujem raspravu. Pošto je gospodin Križanović, shvatio sam ga radi izjašnjavanja tražio pauzu, možemo li glasati, da završimo Jozo ovu tačku? Ja vas molim da stavimo na izjašnjavanje. Hoćemo li glasati sad ili poslije pauze. Molim vas klub ima pravo tražiti pauzu od pola sata. Molim vas, samo da se dogovorimo. Neće biti pola sata. Pauza je do pola tri. Iskoristite je za ručak. Dakle, sat vremena i vraćamo se. Nema rasprave i samo glasanje. [[PAUZA]] Pretpostavljam da ste odmorili, ručali, idemo dalje. Završili smo raspravu povodom pete tačke dnevnog reda. Idemo na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje. Glasamo za zahtjev Vijeća ministara za proceduru. Ja vas molim, zaključili smo raspravu. Ako ima potrebe, znamo šta je obrazloženje Jozo, ako možemo izbjeći to da ne otvaramo ponovo raspravu. Pa, evo, izvolite. Tražili ste pauzu. Ja sam dao pauzu za ručak sat vremena. Vi ste tražili kao klub. Ako hoćete obrazložiti. Izvolite.
... neko je tražio pauzu, da mogućnost da ukratko obrazloži te razloge. Ja ću dvije rečenice nastojati da kažem koji su razlozi. Prije svega rekao sam da smo imali dilemu podržati ili ne podržati ovaj prijedlog, iz razloga što je on dobrim dijelom sadržan, daleko širem i temeljitijem prijedlogu naših izmjena i dopuna. Svjesni situacije, u kojoj se nalazimo i, nažalost, svjesni situacije da Vijeće ministara se neće u dogledno vrijeme pojaviti sa jednim temeljitim prijedlogom izmjena i dopuna PDV-a, mi smatramo da je bolje podržati išta nego ništa i da će buduće promjene ... vjerovatno ići u smjeru da se to parcijalno rješava, pa u to smislu to je bilo moje. 55
... o prijedlogu, vezano za tačku 5. Vijeća ministara glasajte sad. Glasajte sad. Za 18, protiv 17, suzdržana 3. Nemamo entitetsku većinu, ostavljamo dalje za usaglašavanjem. Idemo kao i prošli put. Ostaje za usaglašavanje. Žao mi je, ovo je najgora moguća varijanta. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. U poslovničko proceduri ćemo se oglasiti. Evo da se usaglasimo. Nema saglasnosti. Ponovit ćemo glasanje. Je li se slažete da završimo proceduru do kraja? Hoćemo. Dakle, nema saglasnosti. Sada je drugi krug. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle protiv nema, 10 protiv iz Republike Srpske, 7 iz Federacije. Nema entitetske većine i time ide u redovnu proceduru i time prelazimo na šestu tačku dnevnog reda Ad.6. Zahtjev poslanika Dušanke Majkić za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Kolegica Majkić, takođe je 26. januara u proceduru dostavila Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku po članu 105. Poslovnika. Istog dana zajedno sa zapisnikom, putem telefaksa dostavljen vam je prijedlog ovog zakona. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupka. Riječ traži dr. Živković. Izvolite. Izvolite dr. Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, sobzirom da je uvažena koleginica bolesna, meni je dala ovlaštenje da kažem u ime nje da ona povlači svoj zahtjev za proceduru 105. i predlaže da ovaj dom predloži prihvati njenu proceduru po 104., pri čemu bi se dopustilo i komisiji i Vijeću ministara da da svoje mišljenje u vezi sa ovim zakonom, a ako je potrebno da se i od Upravnog odbora za indirektno oporezivanje dobije pozitivno mišljenje u vezi sa ovim zakonom. Tako da evo svoj zahtjev prebacuje na 104. Hvala.
Zahvaljujem Klubu SNSD na konstruktivnom predlogu. Dakle da se ne ide po proceduri 105., već da se ide u skraćenu proceduru i da se pribave sva viđenja. Izvolite. Momčilo Novaković. Niste htjeli.
Sobzirom da je, odustajem od diskusije.
Okej. Ima li dalje rasprave? Nema. Zaključujem raspravu. 56 Dakle procedura člana 104., skraćena procedura 104. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 35 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan prihvatili zahtjev poslanika Dušanke Majkić za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, to je Ad.7. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o zaštiti ličnih podataka Kao što znate na 72. sjednici Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka nije dobio entitetsku većinu. U Komisiji Kolegijuma proveli smo usaglašavanje. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Dakle nema saglasnosti i idemo dakle u drugi krug glasanja o Zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. O Zakonu da. Ili nešto tastatura nije u redu, ili niste razumjeli kako se glasa. Glasa se u drugom krugu. Molim. Glasamo o Zakonu. Molim vas u drugom krugu. Dakle pripremite se za glasanje. Glasamo o Zakonu. Glasajte sad. Nije dobio entitetsku većinu Federalnu. Ko traži ponavljanje? Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. I nećemo više ponavljati. Nema smisla. Za 16, protiv 15, dakle nemamo 2/3 iz Federacije protiv. Usvojen je zakon. Zakon je dakle, konstatujem da je usvojen Zakon o predlogu Zakona o zaštiti ličnih podataka i time prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad.8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o zahtjevu Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanje pomoći licima optuženim od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim da se ponovi glasanje. Molim, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 25, nema, ima 2/3 iz entiteta protiv. Dakle ide u redovnu proceduru. Nije prihvaćena procedura člana 104. 57 Prelazimo na devetu tačku Ad.9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o inicijativi poslanika Nikole Špirića za pokretanje postupka za razrješenje predsjedavajućeg Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje Znate, vi znate da je na prošloj sjednici pokrenuta ta inicijativa i da smo se izjasnili, da je imalo nadpolovičnu većinu. Nije bilo entitetske većine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ne, ne, zna se o čemu je, nije problem. Tražite da se ponovi jel. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 29, protiv 11, suzdržano, protiv 16. Nema 2/3 iz Federacije. Konstatujem da je prihvaćen prijedlog gospodina Nikole Špirića da Vijeće ministara pokrene inicijativu za razrješenje predsjedavajućeg Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje gospodina Diksona. Idemo na desetu tačku, Ad.10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o reviziji institucija BiH U petak, 27. januara putem telefaksa dostavili smo vam izvještaj Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona o reviziji institucija BiH. Vidjeli ste Zajednička komisija postigla je saglasnost u identičnom tekstu ovog zakona usvajanjem sedam amandmana. Otvaram raspravu. Hazim Felić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjevajući, kolege i kolegice poslanici, ja mogu reći u ime člana Komisije ispred Predstavničkog doma da smo tekst, različite tekstove Zakona o reviziji usaglasili. Ono na što želim da skrenem pažnju da se Dom izjasni o zaključku koji je Zajednička komisija utvrdila na Zajedničkoj sjednici, a odnosi se
Samo malo, molim vas, završili smo izvolite, možete, poslije prigovor ima.
Ono na što želim da skrenem pažnju Dom i molim da se izjasni o zaključku koji smo Zajednička komisija konstatirali, a to je da Vijeće ministara podnese izvještaj o primjeni Zakona o računovodstvu i reviziji i efektima te primjene, obzirom da je bilo različitih tumačenja i dileme oko te primjene. 58 Ustvari ono što sigurno znamo da je Zakon, primjena Zakona o računovodstvu i reviziji kasnila i iz tog razloga želimo da znamo kakvi su efekti primjene i dokle se stiglo sa primjenom. Iz tog razloga molim predsjedavajućeg da o zaključku se izjasnimo posebno o zaključku koji ste dobili svi poslanici na klupe.
Zaključak Komisije jel.
Tako je.
Okej. Hvala vam vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dakle mi, dakle sada glasamo o Zakonu u drugom čitanju jel tako.
Ne, ne sad o izvještaju komisije o usaglašavanju.
O izvještaju komisije o usaglašavanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Komisija je usaglasila sve. Dakle konstatujem da smo sa 35 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan usaglasili Zakon o reviziji institucija Bosne i Hercegovine. I stavljam na izjašnjavanje zaključak naše komisije, posebno. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 29, niko protiv, 3 suzdržana. Dakle konstatujem da smo prihvatili i zaključak, posebno zaključak naše komisije i time stekli uslove da pređemo na jedanaestu tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o izvršenoj reviziji za 2004. godinu: Podsjećam vas, vi znate da smo se dogovorili da 10 po 10 institucija stavljamo kao tačke dnevnog reda da bi se mogla voditi rasprava. Raspravu vodimo pojedinačno, pojedinačno ćemo se izjašnjavati od institucije do institucije, stim što ćemo generalno i zaključke komisije takođe usvajati na kraju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem rasrpavu. 59 Pripremite se da glasamo o izvještaju pod a) Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, kancelarija i službi Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, sa zaključcima komisije, naravno. Moramo pojedinačno glasati. Dakle konstatujem da smo sa 32 glasa za, niko protiv, 4 suzdržana, prihvatili Izvještaj Kancelarije za reviziju Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH kancelarija i službi za 2004. godinu. Pripremite se za glasanje pod b) Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH Glasajte sad Dakle pod a) smo usvojili pojedinačno. Dakle pripremite se za glasanje, glasamo za sve druge izvještaje u paketu. Ako se slažete da glasamo o svemu u paketu, evo. Glasajte sad. I naravno zaključci komisije. Dakle konstatujem da smo sa 34 glasa za, niko protiv, 2 suzdržana, dakle usvojili izvještaje Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja - Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2004. godinu, - Instituta za akreditovanje BiH, - Instituta za standarde, metrologiju i intelektualno vlasništvo BiH, - Izborne komisije BiH, - Konkurencijskog savjeta BiH, - Ministarstva civilnih poslova BiH, - Ministarstva komunikacija i transporta BiH, - Ministarstva odbrane BiH i - Ministarstva pravde BiH Zahvaljujem se i prelazimo na 12. tačku dnevnog reda Ad.12. Imenovanje članova u komisije Doma umjesto preminulog Abdulaha Nakaša i Seade Palavrić Na prošloj sjednici, kao što znate novi poslanici Mehmed Žilić i Mirsad Sipović, pred ovim domom dali su zakletvu i u potpunosti preuzeli poslanička prava i obaveze. Oba su poslanika iz Kluba SDA. Molim Klub da iznese predloge za članstvo u komisijama Doma za ovu dvojicu poslanika. Bilo je na Komisiji za vanjske poslove.
Poštovane koleginice i kolege dakle Klub SDA, budući da je gospodin Jahić odsutan, a evo ja nisam gospođi Mlačo ovaj papir dao, je usaglasio dakle 60 - da gospodin Mirsad Sipović bude predložen za člana Ustavno-pravne komisije, zatim Komisije za finansije i budžet i Komisije za ravnopravnost polova, - a da gospodin Mehmed Žilić bude predložen u Zajedničku komisiju oba doma za odbranu i sigurnost i u Komisiju za vanjsku politiku. Ovo je odluka Kluba SDA i prijedlog za glasanje.
Zahvaljujem. Predlažem da prihvatimo oduku Kluba SDA i da glasamo u cjelosti za ovakav prijedlog da. Ima li neko da se javlja za raspravu? Nema niko. Zahvaljujem. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 35 glasova za, 1 protiv, 1 suzdržan, prihvatili predlog Kluba SDA o rasporedu dakle kolege Mirsada Sipovića i kolege Mehmeda Žilića za članove upražnjene članove komisija kako je pročitao zamjenik predsjedavajućeg gospodin Šefik Džaferović. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda Ad.13. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanju i upotrebi hemijskog oružja i njegovom uništavanju Žilić Mehmed. Ko dalje u ime HDZ-a? Martin Raguž. Evo predlažu Martina Raguža i Milorad Živković.
Ovo u ime novog HDZ-a. Zato sam prihvatio. Tako da ne bude zabune. Mislim.
Ima li drugih predloga? Nema. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 33 glasa za, niko protiv, niko sudzržan, prihvatili tri člana u Zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanju i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju to su gospodin – Mehmed Žilić, dr. Milorad Živković i gospodin Martin Raguž. 61 Time smo stekli uslove da pređemo na 14. tačku dnevnog reda, to je Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: Od a) do i) kako je u dnevnom redu a) Opšteg sporazuma o privrednoj, investicionoj, tehničkoj, kulturnoj, sportskoj i omladinskoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Rumunije o readmisiji njihovih državljana i stranaca, c) Sporazuma o tehničkoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Japana, d) Okvirnog ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Savjeta Evrope, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i Hercegovini koji su bili pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih porodica, f) Konvencije Ujedinjenih nacija protiv korupcije, g) Konvencije o kibernetičkom kriminalu, h) Dodatnog protokola o kibernetičkom kriminalu u vezi sa kažnjavanjem djela rasističke i ksenofobične prirode učinjenih putem kompjuterskih sistema, i) Protokola o saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Momčilo Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ne znam ovdje nema nikoga ispred Savjeta ministara, ja sam imao praktično pitanje – skojim zemljama je Bosna i Hercegovina potpisala Sporazum o privredno investiciono tehničkoj i kulturno sportskoj i omladinskoj saradnji? Naime, ovdje ima, ja nisam do sada evo ovo godina koliko sam u Parlamentu nisam vidio da smo još sa nekom zemljom potpisali ovakav sporazum, osim sa Saudijskom Arabijom. Bojim se da pošto nema ovdje nikoga od ovoih koji su potpisali, naravno neću dobiti odgovor, a onda ne znam na koji način bi se opredjelio u glasanju. Moja sugestija, ako je moguće, bez obzira na stav komisije da oni koji su radili na ovom sporazumu pobliže objasne Parlamentu šta je to što je opredjelilo Savjet ministara i potpisnik gospodina Terzića da ovakav sporazum potpiše sa Saudijskom Arabijom, a ne sa nekom drugom zemljom, a ako to nije moguće, odnosno ako se Dom ne slaže sa ovim prijedlogom, onda bi bilo dobro da naša komisija, parlamentarna komisija prati realizaciju ovog sporazuma zbog mogućih njegovih zloupotreba, a ne treba valjda pominjati silne zloupotrebe različitih humanitarnih organizacija itd. itd. koje su se dešavle na ovim prostorima. Dakle, bilo bi dobro da na takav način jedan od ova dva načina ustvari se opredjelimo prije izjašnjavanja pod tačkom a) ovog sporazuma. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Marija Perkanović. Izvolite. 62
Ja bih ovdje postavila pitanje isto tako - kako je moguće da se ovdje spominje omladinska saradnja kada ne postoji ni zakon na nivou Bosne i Hercegovine o omladinskom o omladinskm organizacijama? A kamo li na koji način onih to zamišljaju uopće saradnju kada je omladinska, omladina je trenutno organizovana na entitetskom nivou i ne postoji krovna organizacija omladine Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja za riječ? Ako mogu ja.
Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, ja ću kratko naravno kada su u pitanju sporazumi od a) do i), ali i ove dileme koje su moje kolege govorile, kolega Novaković, Marija Perkanović. Ja mislim da je interes Bosne i Hercegovine da sa svim zemljama zaključuje sporazume o saradnji u različitim oblastima. Ja mislim da taj sporazum kao i sve sporazume treba pročitati, da je logično da država prati razvoj odnosa i da li se sporazumi poštuju i nepoštuju i da li se poštuju interesi jedne i druge zemlje. Ovdje se konkretno radi o sporazumu pod a) i ne mislim da je bilo ko spreman međudržavne sporazume sklapati da bi nanoniso jedni drugima. Ja znam iz kojih razloga je moguće da ovakve rasprave mogu otvoriti različite dileme, ali ja mislim da bilo kakav sporazum između dve zemlje, a dakle međunarodna politika jeste obaveza Bosne i Hercegovine, ne može nanjeti štete i da tome ne treba prilaziti sa, možda negativnim nabojom. Neće se kolege ljutiti što takvu riječ kažem. Naravno, da ostaje obaveza, ne samo da se ovaj sporazum prati, nego zemlja bi trebala da prati realizaciju svih sporazuma i daj bože da sa svim zemljama i u okruženju i dalje potpisujemo sporazume u svim segmentima i svim oblastima. To je budućnost neminovna, neminovna je saradnja u tim oblastima. Dakle, slažem se naravno, ne samo za zašto bi se pratilo realizacija samo sporazuma pod a), a ne svih ostalih sporazuma i ako ovo može naravno zadovoljiti, jer ne vidim ništa sporno unutar sadržaja sporazuma. Naravno mogu se otvarati različite sumnje, ali ne mislim da su sumnje saveznici kada su dobili sporazum u pitanju. Zato mislim da treba izvršiti ratifikaciju sporazuma od a) do i), a ne sporim naravno ni mogućnost da se pojedinačno izjašnjavamo o sporazumima od jednog do drugog. Hvala vam lijepo.
Hvala ljepo gospodinu Špiriću. Gospodin Adem Huskić.
Kao što inaće radimo ovaj dio posla, usvojiti, ali evo ponekada je možda i dobro da razgovaramo. Ja mogu pretpostaviti šta je motiviralo kolegu Novakovića da je, potpuno ga razumijem, ali na tragu ovoga što je rekao gospodin Špirić, ja ću samo nastaviti. 63 Misilm da je bolje da imamo sporazume, nego da ih nemamo. I posle problemi koji su nastajali nekada, nastajali su vjerovatno zbog toga što nije bilo nikakvih sporazuma. Bolje imati sporazume, nego kada ih nema.
Kolega Novaković je tražio repliku, i Marija Perkanović. Dobićete. Imamo izvještaj nadležne komisije. Dakle bilo je to i pred komisijom. Ali evo, kolega Novaković.
Dakle, ja bih zaista zamolio kolege da mi ne pripisuju ono što nisam rekao. Dakle ja nisam rekao da sam protiv da Bosna i Hercegovina potpisuje međunarodne sporazume pa i ovaj. Ali sam rekao, ponoviću dakle da bi bilo dobro da imamo nekoga ovdje iz Savjeta ministara da mi odgovore na neka pitanja. Nema. Zato sam onda imao dva prijedloga. Dakle jedan je da sačekamo da bude neko od onih koji su ga potpisali, a ako ne prođe taj drugi prijedlog sam imao da naša komisija dakle, ne državni organi, znači ne oni koji su potpisali, nego naša komisija za vanjsku trgovinu da prati realizaciju ovog sporazuma. Ja vas molim, ja ne želim, zaista ni jednim potezom ne želim da me bilo ko za godinu, pet, ili više prozove da sam svojim dizanjem ruku omogućio nešto što će biti u sukobu da interesima svih u Bosni i Hercegovini, sa interesima međunarodne zajednice ili bilo koga drugog. Ali se apsolutno sam za saradnju sa svim državama, pa normalno Bosne i Hercegovine i Saudijske Arabije. Ja čak mislim da mi od te saradnje možemo imati više koristi nego što može Saudijska Arabija imati od nas.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Marija Parkanović, pa Martin Raguž, kao predsjedavajući Komisije, dopredsjedavajući Doma.
Isto tako, isto što i kaže gospodin Novaković nije niko ovdje protiv sklapanja sporazuma, ali ja mislim da se sporazumi moraju sklapati u skladu sa postojećom legistativom. Ja sam postavila pitanje, ako ne postoji Zakon o omladinskom organizovanju na nivou Bosne i Hercegovine, kako se mogu onda sklapati ugovore, odnosno sporazumi vezano za to i kako su sklopljeni? I pod broj 2. takođe ne postoji ni Zakona o sportu. Prema tome, ja jesam da se ovaj sporazum odloži i da dotični koji su potpisivali sporazume odgovore na neka naša pitanja kako mi ne bi bili u nikakvim dilemama, kako bi se opredjelili. A niko nema ništa protiv sporazuma sa svima. 64
Zahvaljujem. Hoću samo da pojasnim, međunarodna saradnja u svim oblastima je na državnom nivou. MOra se definisati dakle, bez obzira ima li unutrašnjih zakona. Dakle međunarodna saradnja. Ja vas molim da to dakle shvatimo da ne otvaramo ovdje bespotrebne rasprave jer nas ne vodi u duhu ovoga o čemu je kolega Novaković govorio, što je apsolutno pošteno. Evo predsjedavajući Komisije.
Evo, poštovane dome i gospodo, uvaženi zastupnici, predsjedatelji, znači mi smo u pisanoj formi dostavili stajališta Komisije i želim vam reći da temeljem zaključaka ovog doma za svaki od ovaj sporazum zakazujemo sjednicu Komisije i pozivamo izvjestioce. I to smo dosljedno ispoštovali zaključke ovog doma. Tako da oko ovog svakog sporazuma po svim ovim točkama bili su izvjestioci iz Vijeća ministara i puni kvorum na sjednicama Komisije. Dakle, već u toj fazi Komisija je uključena na način da dobije informacije, da pravi upite i da daje svoje mšljenje. I mogu reći da je svaki od ovih sporazuma podržan, dakle od članova Komisije u toj proceduri. Druga stvar, zbog koje sam se ustvari najviše javio, ja smatram svako pitanje o ovim sporazumima legitimnim i tako sam doživio i ovo. Naravno da predlažem da na tragu, ne samo pitanja vezanih za ovaj sporazum, nego da to bude obveza Komisije i ovog doma da pratimo, jer je to uloga Parlamenta, nadzorna uloga, implementaciju ratificiranih sporazuma. I da na taj način danas ne otvaramo posebno pitanje, pogotovo što svaki sporazum koji otvara prostor za suradnju Bosne i Hercegovine u prijateljskom smislu u svim oblastima sa bilo kojom zemljom, ja u tom smislu ne želim da imam bilo kakve predrasude, nego želim da Bosna i Hercegovina bude otvorena zemlja i da na jedan transparentan način surađuje. Mislim da mi trebamo podržati. U tom duhu dakle, smatram da cjelinu ovih sporazuma danas su na tom tragu, na tragu ovih principa i mislim da ih možemo podržati, stim da ovo što je gospodin Novaković govorio ne samo za ovaj sporazum, nego i za sve sporazume Komisija mora imati kao nadležno tijelo ovog doma, a i sam Dom na koncu konaca mogućnost i obavezu da postavlja pitanja, prati implementaciju i naravno da sve bude u funkciji kvalitetnog realiziranja ovih sporazuma. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem Martinu Ragužu. Dr. Gligorić. se javio za riječ.
Pa mislim nakon što je gospodin Raguž sada rekao, mislim ovo je zaista korektno i otvara prostor da se izjašnjavamo. Ali, vi za vi diskusije gospodina Novakovića i Marije Perkanović, mislim da su i oni potpuno na tom tragu, jer principijelno što ste tražili to je tako. Međutim, kada govorimo o Bosni i Hercegovini kao državi, pa i ono što je na entitetskom nivou, naravno da i Bosna i Hercegovina treba sporazumom da prikaže, da 65 prihvati, ali istovremeno u Bosni i Hercegovini postoje mehanizmi po kojim mi jednostavno možemo da pratimo realizaciju i svakog sporazuma. Mislim da ne treba biti opterećen, gdje god ili bilo ko kroz naše institucije može da obezbjedi prijateljske veze putem sporazuma sa bilo kom, evo da tako kažem sada, ja time nisam opterećen, islamskom, hriščanskom zemljom i može pomoći Bosni i Hercegovini u svim oblastima društvenog života, mi takav sporazum trebamo podržati, a unutar Bosne i Hercegovine imamo mehanizme po kojima ćemo moći da vodimo računa i o zakonima da se ne dođe nešto u tim odnosima u zakonsku suprotnost, ili jednostavnu suprotnost. Prema tome, evo ja bih predložio da se mi izjasnimo o ovom sporazumu i mislim da ga treba prihvatiti.
Zahvaljujem. Kolega Novaković još kratko pa da se izjašnjavamo. Molim vas nema potrebe. Repliku kolega Novaković je imao.
Ja bih zamolio predsjedavajući sljedeće, ako uzmete ugovor pa pročitate vidjeće se da se faktički član 6. stav 3. govori o saradnji u oblasti omladine, ali sport itd. Prema tome, ja ću vam reći, ako omladinska reprezentacija Bosne i Hercegovine u kojij igraju svi, odmah da budem, ako bude trebala pomoć sigurno neće oni doći nama, nego ćemo mi otići njima, ali ovo što ste vi rekli kontrola u članu 7. rijetko stoji, da znači imamo pravo ugovorne strane mogu se dogovoriti da za osnovu zajedničkih odnosa ne znači da mi ne možemo ovo što radimo ovdje da napravimo. Prema tome ovo je okvirni sporazum, a daljnja, ja bih rekao detaljna analiza i detaljni program će se napraviti i mislim da će to biti upravo mjesto da se vrši kontrola. Prema tome, ja polazim od onih svih, to je rekao i Novaković od onoga da stvarno u onoj prvoj preambuli kada se uzme u čemu će biti saradnja u naftnoj, mislim da tu apsolutno nećemo postavljati nikakva pitanja. Prema tome, smatram da treba usvojiti jer je to prošlo i Komisiju, uz napomenu da u svakom trenutku ovaj parlament, skupština može donjeti odluku da provjeri određenu kontrolu kroz komisiju, ili kroz već postojeću komisiju koju imaju i smatram da tako treba promatrati ovaj ugovor. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Novaković. Ne javljate se, ili javljate.
Ja samo hoću da ovako da kažem da ćemo mi dakle podržati sporazum, a da ostajemo kod pitanja koja smo postavili i tražimo da nam Savjet ministara odgovori na ova pitanja ovdje. Dakle biću, ne sporimo mi potrebu sporazuma, ali molim vas dakle pitanja koja smo postavili ovdje i gospođa Perkanović i ja tražimo odgovor na sljedećoj sjednici. 66
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Ako može zaključujem raspravu i molim vas da izjasnimo o svim ugovorima. Ostaje obaveza dakle da Komisija prati realizaciju ne samo, nego svih ugovora i Vijeće ministara da odgovori na ova pitanja. Pripremite se za glasanje u paketu, da. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 33 glasa za, niko protiv, niko suzdržan izvršili, dali saglasnost za ratifikaciju a) Opšteg sporazuma o privrednoj, investicionoj, tehničkoj, kulturnoj, sportskoj i omladinskoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, b) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Rumunije o readmisiji njihovih državljana i stranaca, c) Sporazuma o tehničkoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Japana, d) Okvirnog ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Savjeta Evrope, e) Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i Hercegovini koji su bili pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih porodica, f) Konvencije Ujedinjenih nacija protiv korupcije, g) Konvencije o kibernetičkom kriminalu, h) Dodatnog protokola o kibernetičkom kriminalu u vezi sa kažnjavanjem djela rasističke i ksenofobične prirode učinjenih putem kompjuterskih sistema, i) Protokola o saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske i pod j) Znači po i) ovo je j) tačka dnevnog reda. Greška molim vas. Dakle konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju ovih sporazuma i time stekli uslove na prelazak na 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Izvještaj o aktivnostima Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za period od 01.06. do 31.12. 2004. godine – pov. materijal Dame i gospodo vi znate da ovu tačku odlažemo tri puta, ovo je četvrti put. Ne možemo je zakonski završiti bez prisustva predlagača ove tačke, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara ili šefa Obavještajne službe radi oznake strogo pov. Zahtjevam i danas da skinemo i da vidimo do kada ćemo jednostavno na ovakav način moći voditi korespodenciju između Parlamenta i Vijeća ministara i ne postoji mogućnost drugačije da ovo zaključimo zato što je oznaka strogo pov. Ima li neko drugi bolji prijedlog. Ja mislim da je bolje nego da uđemo danas. Izvolite Potočnik i LJilja ima. Izvolite.
Ja imam predlog da ukinemo SIPU pošto se tako ponaša. 67
Šta da ukinemo?
OSU da ukinemo kada se ponaša tako prema Parlamentu i Vijeće ministara.
Ovo nije OSA, ovo je Vijeće ministara šalje izvještaj.
Pa dobro VIjeće ministara treba da se ukine kada je neozbiljno.
Žao mi je. Ljilja Milićević izvolite. Dali smo upozorenje Vijeću ministara. Prošli put smo imali zaključak. Znate.
Gospodine predsjedavajući, pošto mi znamo često puta i oko ozbiljnih stvari napraviti neozbiljne stvari, ja mislim da je skidanje s dnevnog reda evo već treći, četvrti put i ja bih, mislim ustvari da je najbolji način da mi izađemo na kraj sa ovim materijalom koji je povjerljiv da obavežemo članove komisije koja je upravo formirana, zajednička komisija, znači članove iz ovog doma koji su u Komisiji za nadzor rada obavještajnih službi da za sljedeći put imaju oni izvještaj o tome. Ustvari da li mi možemo imati ovdje predlagače ovog materijala. Mi smo njih izabrali u to tijelo da bi oni znači u naše ime o nekim stvarima odlučivali da bi bili nekakva kopča sa tom službom.
Samo malo molim vas. Mi imamo izvještaj nadležne komisije koja je prihvatila ovaj izvještaj. Nesporazum je nastao radi strogo pov. jer SDP dakle Stranka je tražila tad da želi da raspravlja javno pred očima javnosti o ovom izvještaju. Mi ne možemo skinuti strogo pov. jer nismo ni stavili. Dakle ne možemo prekršiti zakon i Poslovnik. Zato nam treba predlagač, dakle Vijeće ministara da kaže da li je sjednica zatvorena za javnost, ili nije. Zato je, zato su ove dileme.
Vidite, ja mislim i dalje da naši članovi komisije da su dovoljno kompetentni da oni za sljedeći put izađu sa određenim stavom i određenim prijedlogom rješenja kako postupati sa ovim.
Pa ne može vidite molim vas, komisija je usvojila izvještaj, ne može komisija po zakonu skinuti oznaku. Ja se izvinjavam dr. Petar Kunić hoće da pomogne. Izvolite. 68
Ja imam jedan predlog. Ja bih predložio da se uputi pismo njima i da se sve trojica iz Kolegijuma potpišu to pismo. Da se osnaži, da bude to ovako.
Ja vas molim, mi smo zaključak, prošli zaključak sjednice ovog parlamenta proslijedili Vijeću ministara i rekli šta su dileme i zamolili i rekli da će biti tačka dnevnog reda i zamolili prisustvo. To je odnos. Nažalost ja ne mogu to da mjenjam. Ali isto ne možemo poslovnički mimo zakona, jer će neko nas da poslije proziva. Ostaje jedino dakle da odložimo tačku i da ponovo da se obratimo Vijeću ministara da postupi u skladu sa zakonom. Nema druge. __________(?) A može li prva tačka, pošto gospoda imaju posla. Evo može prva naredna tačka, prva naredna tačka. Zahvaljujem. Dame i gospodo time smo dakle iscrpili dnevni red. Ja vam se zahvaljujem na strpljenju i konstitutivnom radu. Otići će dopis Vijeću ministara za prvu tačku. Sjednica je završila sa radom u 15,30 sati.