Molim vas da sjednete i zauzmete vaša mjesta. Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 48. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti pozdravljam sve prisutne. Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, te ministar civilnih poslova Adil Osmanović i zamjenik ministra civilnih poslova Vojin Mijatović dostavili su obavješenje o nemogućnosti prisustva sjednici zbog službenog putovanja. Po obavještenju ministra finansija i trezora BiH Vjekoslava Bevande u ime Ministarstva sjednici će prisustvovati zamjenik ministra finasija i trezora, gospodin Mirsad Žuga. Odsustvo su opravdali zastupnici Dušanka Majkić i Nikola Špirić. Prema informaciji službe sjednici prisustvuje 24 zastupnika u ovom trenutku. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora, a prije toga jedno samo obavještenje, molim bih vas da vodite računa, mislim da bi bilo korektno da danas ne radimo poslije 19:00 sati, ovdje imam i prijedlog jednog kolege i mislim da je to sasvim, ovaj, u redu, da radimo do 19:00 sati pa dokle stignemo, nastavićemo, ovaj, naredni put tako da uvažimo sve ono što, dakle, imamo ovdje u Parlamentu. Hvala vam lijepa, dakle radićemo do 19:00 sati pa koliko završimo. Sada dajem riječ uvaženom zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
... bilo namijenjeno ministru civilnih poslova, ali ja ne vidim da je on ovdje prisutan. Evo, već nemam, druga sjednica je kako je, ovaj, prilika da postavim pitanje, ali evo ja ne mogu da postavim zbog njegovog odsustva. Ja mislim da je to stvarno vrlo, vrlo neugodno, nema veze, ovo pitanje je aktuelno kad ja njega postavi i za mjesec dana neću ja izgubiti na aktuelnosti, ali kako ja mogu da postavljam usmena pitanja ukoliko nisu prisutni ...
Mi možemo gospodine Đonlagiću, izvinjavam se što Vas prekidam, mi možemo da urgiramo i da ukažemo na to da ... 2
Pa, evo, ja bih vas zamilio.
Dakle, neka službe to evidentiraju, mi ćemo napisati pismo, to nama nikakav problem nije, mi svaki put napišemo pismo koje god vi zatražite da napišemo. Dakle, svaki zastupnik kad istakne neki prigovor on bude opismenjen i potpisan i odavde odaslan prema onome prema kome je upućen. Riječ ima uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Evo ja ću biti kratka, znači mene samo zanima kad možemo u Parlamentu očekivati zakon o transparentnosti vlasništva nad medijima, s obzirom da je to naša evropska obaveza i da nam je to spočitano u Izvještaju o napretku za 2015. godinu, a mi smo jedan takav zakon od Savjeta ministara tražili usvajanjem zaključka ovdje 27. novembra 2016. godine? Hvala vam.
Hvala lijepo. Vijeće ministara da li je, dakle gospodin Jusko ministar prometa i komunikacija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući i zamjenici, uvaženi zastupnici i zastupnice, predstavnici medija. Zastupnice hvala Vam na postavljenom pitanju. Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji definisano je da Bosna i Hercegovina mora uskladiti zakonodavstvo iz oblasti komunikacija i medija sa regulatornim okvirom Evropske unije iz oblasti elektronskih komunikacija i elektronskih medija. U planu od 2017. godine Ministarstvo komunikacija i prometa je formiralo Radnu grupu koja radi na dva zakona koja su usko povezana, to je Nacrt zakona o elektronskim medijima, Nacrt zakona o elektronskim komunikacijama. Prvo su krenuli sa radom sa Nacrtom zakona o elektronskim komunikacijama i urađene su sljedeće aktivnosti, proveo se ... javne konsultacije u trajanju od 40 dana, ... stručna misija, pribavila se izjava od, usklađenosti od Direkcije za evropske integracije, a u toku je pribavljanje mišljenja nadležnih tijela Vijeća ministara BiH nakon čega će Nacrt zakona biti dostavljen na Vijeće ministara BiH radi razmatranja i utvrđivanja zakona. Kad je u pitanju Nacrt zakona o elektronskim medijima koji obuhvata četiri oblasti – audio-vizuelne i medijske usluge, medijske usluge radija, transparentnost vlasništva nad medijima i ograničenje koncentracije vlasništva nad medijima, u međuvremenu su predstavnici Ministarstva održali konsultativne sastanke sa predstavnicima Regulatorne agencije za komunikacije, Evropske komisije na kojim je usaglašeno da ovaj Nacrt zakona treba da krene u proceduru do kraja četvrtog kvartala. Ja sam imao prilike razgovarati sa predstavnicima ove Radne grupe, radi se o obimnom materijalu i u jednom i drugom zakonu, pitao sam – zašto nije ispoštovan ovaj rok, rečeno mi je, na kraju oni su zajedno donijeli odluku da bi svaka žurba u tom periodu samo dovela do toga da jednostavno preskoče se neke stvari i da ovaj Zakon ne bi 3 bio urađen kvalitetno, niti bi taj Nacrt bio kvalitetan, ali su mi rekli da u naredna dva mjeseca mogu završiti Nacrt i dostaviti ga u proceduru. Hvala.
Hvala Vama. Komentar? Izvolite.
Zahvaljujem se cijenjemo ministru Ja se zaista nadam da ćemo, evo, u naredna dva, tri mjeseca dobiti taj zakon Bitno je da to bude kvalitetno zakonsko rješenje, manje su bitni rokovi u kojim ćemo to dobiti i zato, posebno zato što je potrebno u ovoj zemlji urediti transparentnost vlasništva nad medijima da znamo ko sve ovdje dolazi, ko sve stoji iza kojih medijski kuća i čije interese štiti. Hvala vam.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, pitanje. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Već treći put u nepune tri godine u ovom mandatu postavljam ovo pitanje, a ono se odnosi na činjenicu da nadležni državni organi još uvijek nisu zaključili ugovor sa Islamskom zajednicom kao što su to učinili sa Katoličkom crkvom i Srpskom pravoslavnom crkvom. Jasno je da je ovo jedna pozicija pravne nejednakosti i da to nimalo nije dobra poruka. To se nije događalo čak ni u socijalizmu, taj bivši socijalistički sistem nije bio naklonjen nijednom religijskom svjetonazoru ali u svim svojim ustavima, i saveznim i republičkim, i '46., i '63., i '74. i u dva lex specialis zakona o vjerskim zajednicama iz '53. i '76. uvijek barem stavljao sve vjerske zajednice u jednak pravni položaj. Mi to danas u Bosni i Hercegovini nemamo. Tri godine pitam kako je moguće da smo svjedoci takve situacije i može li se napokon odgovoriti na pitanje – ko to blokira i zašto to blokira, jer to su vrlo osjetljiva pitanja, to ne može biti predmet neke političke trgovine. Zato, evo, ponovo pitanje sam postavio predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću. Možemo li ovdje u Parlamentu dobiti precizan odgovor – ko to to blokira i zašto to blokira, šta eventualno mi možemo učiniti da napokon tu pravnu nejednakost eliminiramo?
Hvala Vam. Ministrica za ljudska prava, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom poslaniku Bećiroviću na postavljenom pitanju. Tačno je da sam ja već odgovarala na ovo pitanje i da je moj zadnji odgovor bio da je Ugovor od strane Vijeća 4 ministar proslijeđen Predsjedništvu BiH u dalju proceduru. Jučer u pripremi odgovora na Vaše pitanje kontaktirali smo Predsjedništvo BiH. Prema informacijama iz Predsjedništva BiH završeno je usaglašavanje teksta Osnovnog ugovora sa Islamskom zajednicom u Bosni i Hercegovini sa primjedbama koje je na ovaj Ugovor dao član Predsjedništva BiH gospodin Mladen Ivanić, a u toku je usaglašavanje teksta Osnovnog ugovora sa primjedbama koje je na ovaj ugovor dao član Predsjedništva BiH gospodin Dragan Čović. Prema dobivenim informacijama iz Predsjedništva izražavam optimističan stav da će se vrlo brzo ovaj Ugovor naći na sjednici Predsjedništa BiH. Hvala.
Hvala Vama. Komentar? Izvolite gospodine Bećiroviću.
Ovo je već, dakle, nepuna treća godina kako se izražava optimizam da će to biti riješeno, nažalost ne vidim u ovom trenutku razloga za optimizam. Možda bi bilo dobro da i Vijeće ministara BiH, ako treba i podrška Parlamenta u tom smislu, utičemo da Predsjedništvo BiH ili da budemo pošteni iz ovog odgovora između redova se već nazire i ko su odgovorni krivci za to stanje, da napokon tu stvar razrješimo. Očigledno je, dakle, da najmanje jedan od tri člana Predsjedništva pravi opstrukcije i blokade, najmanje jedan. Zato, evo, i danas poruka u Parlamentu Predsjedništvu BiH – nema nikakve potrebe da u ovoj zemlji prave tu vrstu pravne nejednakosti, mora postojati jedan princip, mora se poštovati i zakon iz 2004. godine, ta stvar se mora principijelno napraviti da ona bude jednaka za sve vjerske zajednice u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, pitanje. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje je pitanje upućeno Vijeću ministara, vjerovatno ministru Šaroviću, obrazlagati ne treba previše jer znamo da Bosna i Hercegovina zbog nepostojanja državne strategije za poljoprivredu gubi ogromna sredstva iz IPA fondova. Mi smo nedavno kao zastupnici na državnom i zastupnice na državnom nivou, kolege iz SDA, SBB-a, SNSD-a, SDP-a i ja iz DF-a prisustvovali javnoj tribini koju organizira Centar civilnih inicijativa gdje građani i građanke imaju priliku direktno pitati nas kao njihove predstavnike i predstavnice i tu se zaista pojavilo mnogo osoba koje se pitaju, a mi nismo znali odgovor, da kažemo zašto Bosna i Hercegovina još uvijek nema državnu strategiju za poljoprivredu, gdje su oni čak izrazili svoju spremnost da bi se obratili možda i vama kao Vijeću ministara, odnosno Vama kao resornom ministru s nekom peticijom, sa nekim pismom, jer oni na ovaj način ne mogu opstati. Naše politikantstvo ili ovo što mi imamo na dnevnim redovima ne vodi ka tome da riješi njihov problem Ja Vas molim za konkretan odgovor, dakle ne da ste vi u proceduri i ono što znate nekada u svojim odgovorima reći, od kad do kad ste, koji su rokovi ispunjeni ili ne, nego čisto zašto nemamo, koji su to razlozi kako bismo i mi kao predstavnici građana i građanki znali odgovoriti svojim ... 5
Hvala lijepo. Ministar vanjske trgovine i ekonomski odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala. Uvaženo predsjedništvo, poslanice, poslanici, kolege ministri. Strateški dokument ili Strategija ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine pokušava se usvojiti u Bosni i Hercegovini još od 2010. godine, no nije bilo političkog dogovora o tom pitanju, ali sam kao resorni ministar 2013. godine donio odluku o ulasku, odnosno Odluku o formiranju Radne grupa i izradi Strateškog plana ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine, no po tom pitanju nije se ništa radilo do 2015., odnosno 2016. godine, posebno u 2016. godini. U međuvremenu Ministarstvo je postiglo saglasnost unutar zemlje sa resornim ministrima poljoprivrede u Republici Srpskoj i Federaciji. Ministarstvo je obezbijedilo finansijska sredstva i tehničku pomoć i od domaćih i evropskih eksperata U međuvremenu formirao sam i Interresornu radnu grupu i nekoliko radnih grupa specijalizovanih za posebne oblasti i Strateški plan ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine se intenzivno radi. Trenutno smo izradili prednacrt ovog dokumenta koji je trenutno na diskusiji i raspravi. Naša očekivanja su da ćemo najdalje za dva i po mjeseca ovaj nacrt uputiti u predviđenu proceduru usvajanja. Ukoliko održimo ovaj rok imamo šansu da uđemo u IPA-u II i na taj način poljoprivrednom sektoru Bosne i Hercegovine obezbjedimo oko 250 miliona KM, samo kroz IPA-u II. Evo toliko predsjedavajući.
Hvala Vam lijepo. Komentar? Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom ministru Šaroviću i ja ne sumnjam u njegovu iskrenu želju i napore za, po pitanju poljoprivredne strategije za Bosnu i Hercegovinu, no međutim ja se uvijek bojim ovih formiranja radnih grupa, ad hok komisija, interresornih grupa, jer kad se u Bosni i Hercegovini ne može nešto riješiti ili postići ta politička volja onda se formiraju te radne grupe koje samo oduzimaju vrijeme Bosni i Hercegovini. Ja bih samo zamolila resornog ministra, gospodina Šarovića da u pismenoj formi dostavi ovaj odgovor. Hvala.
Evo čuli ste, dakle to neće biti problem. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala. Uvaženi članovi Kolegija, kolege, predsjedavajući Vijeća ministara doktore Zvizdiću, ministri, ministrice, dame i gospodo. U zadnje vrijeme sam imao više susreta sa ljudima koji su me pitali dokle će trajati nepravda prema onima kojima je komunistički režim kao pojedincima ili zadužbina oduzeo 6 imovinu. Bosna i Hercegovina kao zemlja koja se opredijelila da uđe u tranziciju savremenog i demokratskog društva mora da riješi nasljeđe negativno iz perioda kad se nacionalizacijom zemljišta, poslovnih prostora i stambenog prostora učinila nepravda građanima i institucijama i ugrozila njihova prava. Tranzicija podrazumijeva da taj proces mora da se obavi prije ili kasnije, ali mi 20 godina u tom smislu nismo poduzeli ništa operativno. U međuvremenu iskustva drugih koji su prošli taj proces kao što su Čehoslovačka, Poljska, Češka, Poljska, Slovačka govore da je taj proces imao snažan zamah u motivaciji ljudi za stvaranje novih vrijednosti i jačanje ekonomije. Mi u Bosni i Hercegovini danas imamo čak i proizvodnju propisa koji u značajnoj mjeri doprinose da ste taj proces ugrožava kao moralan i pravedan proces na način da je, recimo, kod zakona o građenju utvrđeno da se dozvolom za građenje prejudicira i pravo vlasništva. Moje pitanje uvaženom ministru pravde i Vijeću ministara – Kad ćemo, šta Vijeće ministara u tom smislu planira uraditi i kad ćemo na stolu imati zakon o restituciji? To je stvar koju Bosna i Hercegovina ne može zaobići, to je stvar koju mi moramo imati na našem putu izgradnje demokratskog društva. I kad možemo to očekivati, šta se u tom smislu radi, dokle se došlo ili ćemo biti prisiljeni kao i u mnogim drugim slučajevima da taj jedan strateški zakon dolazi u parlamentarnu proceduru izvan izvršne vlasti? Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, aplikacija koja treba da mjeri vrijeme ovdje nije ispravna, mi ćemo mjeriti vrijeme da znate, nemojte gledati na ovo što odbrojava, to sad ovako, sad onako, preskače. Odgovor, ministar pravde, gospodin Grubeša. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Jasno je da razumijem ovu problematiku i jasno da ona zadire u sve pore našega društva. Imam pripremljen odgovor ali ne bih Vam ga sada čitao, zato što ide, radimo na nekakav pregled što je se do sada radilo. Vaše je bilo pitanje postavljeno – šta planira Ministarstvo napraviti i Vijeće ministara u budućem razdoblju, i zato ako se slažete da Vam pošaljem u pisanom obliku iz tog razloga što sam napravio nekoliko sastanaka sa različitim organizacijama koje ovo pitanje se dotiče.
Hvala Vam lijepo. Gospodine Škaljuću, komentar? Izvolite.
Slažem se, ozbiljno je pitanje i nije meni važna brzina, važna mi je činidba, zapravo nama kao vlastima u ovih zadnjih 20 godina visi na vratu priča da smo isti kao oni prethodni, tuđe čuvamo i ne vraćamo. Toga se moramo osloboditi.
Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, on će nekad drugi put to uraditi. Gospođa Hanka Vajzović. Izvolite. 7
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve koji prate rad današnjeg zasjedanja. Moje pitanje se odnosi na raspodjelu sredstava iz tzv. tekućih rezervi budžetskih sredstva koji su na raspolaganje stavljeni visokim dužnosnicima, nosiocima izvršne vlasti i na nižim nivoima, pa i na državnoj razini, dakle pitanje glasi – Na osnovu kojih propisa ili propisanih kriterija članovi Predsjedništva BiH, kao i predsjedavajući Vijeća ministara i njegovi zamjenici biraju ili određuju korisnike sredstava tzv. tekućih rezervi, dakle javnog novca kojim ovi najviši dužnosnici u izvršnoj vlasti personalno raspolažu? Drukčije kazano, na osnovu čega se, kojih mjerila i prioriteta imenovani nosioci izvršne vlasti opredjeljuju kome će, kojim odabranim pojedincima, kolektivima ili institucijama i na kojim razinama vlasti, državnoj ili na lokalnoj, dakle i sa državne se daje na lokalni nivo, za koje potrebe, kome će, za koje potrebe, da li je humanitarno, bolest, studiranje, kad se pogleda jedan spisak na jednome mjestu kome je sve dodjeljeno onda zaista izaziva nedoumice, štampanje knjiga, obnova biblioteke, proslave godišnjica, građevinski radovi, vjerske zajednice, objekti, itd.? Sljedeće, prema kojim prioritetima, ako oni uopće postoje, i koliko, dakle ko i kako to procjenjuje koliko javnog novca nekome donirati ili pokloniti? Velim kad se, kad se pogleda takav spisak jasno je da je to trensparentno, jer je objavljeno u „Službenom glasniku“, jasno je i kome je dato [[poslanica se upozorava na vrijeme]] ne znam se [[poslanica se upozorava na vrijeme]] šta je razlog takvog doniranja, ali riječ je o 720 hiljada KM ili na šest ljudi po 120 hiljada.
Hvala Vam lijepo. Sad ćemo strogo držati do vremena. Gospodin, predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane kolege iz Vijeća ministara, uvaženi mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Ja ću na ovo pitanje, naravno, odgovoriti samo u moje ime zato što ne mogu govoriti u ime mojih kolega, pogotovo ne članova Predsjedništva BiH, svako od njih treba da odgovori to u sopstveno ime na pitanje koje ste postavili. Moram samo reći par činjenica odah na početku da nije riječ o 120 hiljada po osobi. Dakle, u prošloj 2016. godini predsjedavajući Vijeća ministara i moje kolege zamjenici nismo imali ovih sredstava na raspolaganju uopće, imali su ih samo članovi Predsjedništva BiH. Za 2017. godinu članovi Predsjedništva BiH, tu ste u pravu, imaju na raspolaganju po 120 hiljada maraka, a predsjedavajući i dva zamjenika po 60 hiljada maraka. Što se tiče mene i mog kabineta osobno mi imamo, ja imam Odluku o kriterijima za dodjelu sredstava sa vrlo jasno propisanim kriterijama kroz kojim svi zahtjevi prolaze jednu vrstu evaulacije, poslije toga se odlučujemo o dodjeli sredstava i ista, kao što ste kazali, vrlo transparentno budu objavljena u „Službenim novinama“. Što se tiče mog iznosa sredstava u dosadašnjem periodu 2017. godine, evo radi informacije, ja sam donio četiri takve odluke u ukupnom iznosu od 12,5 hiljada KM od čega je 9,5 hiljada otišlo za projekte iz oblasti obrazovanja, nauke i istraživanja i 3 hiljade za pomoć u liječenju teško oboljele djevojčice. Hvala.
Hvala lijepo. 8 Komentar, gospođa Vajzović. Izvolite.
Hvala uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara. Malo sam zbunjena odgovorom, da od, da neko mi odgovara u lično ime, a ja sam pitala postoje li kriteriji, dakle, još dvoje ljudi iz Vijeća ministara ima takvu mogućnost da dijeli sredstva. Ali eto, može svako, na portalima je objavljen spisak, na jednome mjestu može vidjeti kome je dodjeljivano i ko je, kažu da je, onda ne pišu mediji dobro. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Moje pitanje je svojevrsni nastavak ove naše prošle sjednice i upućeno je ministru pravde, gospodinu Grubeši. 04.06.1993. godine na prilazu Novom Travniku kod mjesta Nova Bila napadnut je „Tuzlanski konvoj spasa“. Tom prilikom ubijeno je sedam vozača, a za još četiri osobe se i danas traga. Sam napad na konvoj maltretiranje učesnika, pljačku kamiona i osobnih vozila zabilježile su i kamere Hrvatske radiotelevizije i BBC-ja, međutim ni 24 godine nakon učinjenog zločina niko nije odgovarao pred pravosudnim institucijama u našoj državi. Mene zanima da mi odgovorite – Da li je u toku provođenje istražnih radnji po predmetu „Tuzlanski konvoj spasa“ na bilo kom nivou?
Hvala lijepo. Ministar Grubeša, ministar pravde gospodin Grubeša. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženom zastupniku je poznato da ovo pitanje nije u nadležnosti Ministarstva pravde. Mi smo odmah po dobivenom pitanju proslijedili nadležnim tijelima koje mogu nam dati ovaj odgovor. Čim dobijemo odgovor poslaćemo ga u pisanoj formi.
Hvala lijepo. Zastupnik, komenat? Izvolite.
Ma nema potrebe, evo dovoljno je ministar rekao.
Hvala. 9 Uvaženi zastupnik Hazim Rančić, pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Moje pitanje ide prema ministrici odbrane, gospođi Pendeš koja ne vidim da je tu, bila je na početku, odnosno ove prethodne prve sjednice, ali tu je zamjenik, pa, evo, ako i on bude voljan ili ako bude znao ja ću biti zadovoljan i sa takvim odgovorom. Dakle, – Šta je Ministarstov odbrane uradilo na utvrđivanju eventualne odgovornosti u vezi napada na vojnu osobu vatrenim oružjem od strane četiri nepoznata lica prilikom pljačke samoposluge „Amko komerc“ koja se desila na Bistriku na prijavnici u neposrednoj blizini Ministarstva odbrane?
Hvala lijepo. Zamjenik ministra odbrane, gospodin Jerinić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poslanici, zastupnici, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri. Ja ću vam dati odgovor iako se on odnosi na jedan raniji period, znači od 14.03.2015. Tog, te večeri, znači u kasnim satim, pod fantomkama kriminalna grupa je zaprijetila vojnom policajcu koji je bio na svojoj dužnosti, obezbjeđenju vojnih objekata, dok su drugi, druga dvojica su obili skladište i počinili krivično djelo, kao što ste i Vi rekli. Nakon tog izvršenog krivičnog djela od strane Vojne policije obaviještena je Policijska uprava Stari Grad koja je dalje nastavila istragu. Nadležni organi Oružanih snaga BiH sarađivali su u čitavom tom procesu sa pravosudnim organima, a javnosti je već poznato o krivičnim djelima koja su u tom periodu učinjena i potjere i hapšenje te, tih članova grupe koji su to počinili. Sa aspekta nadležnosti unutar institucija odbrane poduzete su mjere nadležnih službi Zajedničkog štaba, počev od same analize poštovanja operativnih procedura do unapređenja sistema funkcionisanja zaštite navedenog prostora. Inače znamo da lokalitet Ministarstva odbrane i Zajedničkog štaba zbog blizine komunikacije i znatnog broja vozila u mirovanju, tj. parkinzima koji su legalni i koji uzurpiraju određen prostor, sa sigurnosnog aspekta su specifični i usred toga konstantno se provode sigurnosne procjene, te skladno tome poduzimaju se mjere na zaštiti pripadnika i Oružanih snaga i Ministarstva odbrane, a samim tim i imovine Ministarstva odbrane i Oružanih snaga.
Hvala lijepo. Zastupnik, komentar. Izvolite
Hvala lijepo za odgovor. No, moliću da odgovor dođe u pisanoj formi sa preciznim navođenjem analiza, mjera, brifinga, dogovora, poboljšanja unutar tih komunikacija u smislu zaštite svakog pripadnika, jer ja znam da je ovo bilo '15., znam tačno kad je bilo, bilo je to skoro i na medijima u vezi intervijua jednog izabranog policijskog rukovodioca. No, mi kroz komisiju i kroz Parlament u nekim drugim slučajevima smo bivali obviješteni uredno, a recimo u Komisiji 10 za odbranu za ovaj slučaj, a znam za još neki, imam informacije za joše neke druge slučajeve, uopće nismo obaviješteni. Znači, za manje sitnice smo obavještavani, a za ove krupne stvari, ovako krupne stvari nismo obavještavani, tako da vas molim da dobijem, onaj, detaljan pisani odgovor, pa vidjećemo za dalje. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Nermina Kapetanović, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitenje je Ministarstvu civilnih poslova BiH, odnosno Sektoru za zdravstvo tog Ministarstva, za koji meni ni dan danas nije jasno šta radi, – Šta su uradili u smislu ukazivanja štetnosti konzumiranja nargile, posebno kod mladih ljudi u razvojnom dobu, jer to može dovesti do ovisnosti ako se uzima intenzivno i kontinuirano? Posebno dodatno zabrinjava da u Bosni i Hercegovini ne postoje zakonski propisi kojima bi se odredila starosna dob onih koji je koriste, ali i deklaracija kojom bi se utvrdio njen sadržaj. Korištenje nargile predstavlja štetu po zdravlja, posebno za mlade ljude u razvojnom dobu, može dovesti do ovisnosti ako se uzima intenzivno i kontinuirano, nema zakonskih propisa. Istraživanja pokazuju štetni uticaj nargile po zdravlje naročito na pluća i na mozak, a u zadnje vrijeme je verifikovano 50 slučajeva, novonastalih slučajeva tuberkuloze. Toksični efekat dima tamnog duhana i karbon monoksida koji je prisutan kod pušenja nargile u znatno većoj količini je od one koja se apsorbira pušenjem obične cigarete, a omjer je otprilike da jedno konzumiranje nargile odgovara konzumiranju jedne, jednog pakovanja cigareta. S druge strane vrlo je opasan apstinencijalni sindrom, prestanak djelovanja ove supstance izaziva glavobolju, pomanjkanje koncentracije i pažnje, napetost koja može preći u agresivnost, raspoloženje koje može čak ići i do depresivnih reakcija, gubitka volje i smanjenja opće funkcionalnosti. Naročito su promjene raspoloženja vrlo opasne u društvu koje je inače puno nasilja. Zabrinjava što djeca i mladi u dobi od samo 12 pa do 15 godina počinju koristiti i duhan i marihuanu, a u posljednje vrijeme sve više i nargilu i alkohol kako se navodi u izvještajima Svjetske zdravstvene organizacije a Bosna i Hercegovina je među vodećim državama po tome. S obzirom na štetne efekte po zdravlje mladih adolescenata mislim da bi Ministarstvo civilnih poslova moralo uraditi specijalne strategije, taj famozni Sektor za zdravstvo, za koji opet velim da ne znam šta, nije mi nikako jasno šta rade. Mislim da moraju raditi promoviranje zdravog života i ukazivati na štetnost i donijeti zakonske akte da spriječe ovakve pojave.
Odgovor, dakle Ministarstvo civilnih poslova je odsutno, pa ćemo za iduću sjednicu pripremiti odgovor. Imate li ...
/nije uključen mikrofon/
Pisani. Hvala Vam zastupnice Kapetanović. 11 Uvaženi zastupnik Senad Šepić, pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Po ko zna koji put slično ili možda isto pitanje – Kad će konačno biti realizirana ranija inicijativa o prekatekorizaciji i otvaranje graničnog prelaza Tržačka Raštela u međunarodni prelaz za promet ljudi i roba, te zašto do sada nije otvoren granični prelaz Zagrad u Velikoj Kladuši barem za privremenu dnevno ograničenu upotrebu? Kratko obrazloženje: Dakle, ovo pitanje postavljam, evo, više od dvije godine. Aktivno smo govorili o ovome, ne sam ja nego i kolega Emrić, koji je također ovdje u Parlamentarnoj skupštini sa mnom iz Unsko-sanskog kantona. Imali smo do sada desetine obećanja, desetine rokova su do sada promašeni, imali smo, imali smo raznih obećanja ovdje u Parlamentarnoj skupštini kako će to i na koji način biti završeno. Desetine hiljada naših građana svakodnevno se sa ovim problemom susreću. Dakle, ovo je najfrekventniji granični prelaz na prostoru cijele Bosne i Hercegovine, u pola godine preko dva miliona prelaza ima preko ovoga graničnog prelaza. U prosjeku ljudi čekaju dva sata na graničnom prelazu, porađuju se, rađaju se djeca na graničnom prelazu. Recimo, sad u ovome periodu imamo, imamo vrućinu, kako se zove, ovu pa i ramazan, padaju ljudi u nesvjest čekajući da pređu granicu. Ja ne mogu da vjerujem da tolika postoji nedgovornost, kako se zove, ljudi koji vode Vijeće ministara, ljudi koji su, koji mogu to riješiti, da pokazuju toliku nesposobnost i da pokazuju toliko odsustvo, rekao bih, jednog ljudskog onoga odnosa prema tim ljudima da se u roku, da se u dvije godine ne može, recimo, riješiti da se otvori granični prelaz i napravi nova, kako bih rekao, traka preko koje će ljudi prelaziti, da umjesto dva sata čekaju nekih pola sata ili 15 minuta i da dostojanstveno prelaze granicu kao što to rade svugdje. Neki je dan otvoren samo za, ovaj, samo za mještane, pogranični ovaj prelaz u Tržačkim Raštelima, dakle to je jedna mala kap u moru, rekao bih, tog problema zato što se ona odnosi na stotinjak ljudi koji žive tu u najmanje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ovome prostoru. Vidim da se ovdje ministri i ministrice malo smiju kad govorim, ne znam šta vam je smiješno ministre [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Govorim o problemu dvije godine, o jednom te istom problemu, ne znam šta imate potrebu da to komentarišete na takav način.
Gospodine Šepiću, ne može tako, nemožete se Vi, nemojte se obraćati ministrima, samo Vi završite Vaše izlaganje, postavite pitanje.
Imam ja, gospodine predsjedavajući, dakle, pravo da u ovom smislu izrazim ovakvo nezadovoljstvo ...
Nemate Vi pravo da se obraćate njima.
da dvije godine jedno te isto pitanje postavljam, da ljudi ... 12
Završili ste, molim Vas.
za dvije godine nisu u stanju da odgovore ...
Ko ima iz Vijeća ministara za odgovor? Hvala Vam lijepo, gospodine Šepiću. Ministar sigurnosti, gospodin Dragan Mektić. Izvolite ministre, dajte odgovor.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, dame i gospodo poslanici. Hvala uvaženom zastupniku na pitanju. Ovo pitanje poslanika Šepića mi smo juče zaprimili i nakon što smo pročitali to pitanje mi smo vidjeli da je nadležnost za ovaj problem i ovu problematiku državne komisije za, Međudržavne komisije za pogranični saobraćaj sa Republikom Hrvatskom i da to, odgovor na ovo pitanje trebamo proslijediti toj mješovitoj komisiji koja nije uopšte u sastavu ovog Ministarstva već djeluje kao samostalna komisija uspostavljena od strane Savjeta ministara. Mi smo proslijedili to pismo, dakle, nadležnoj Komisiji i ja samo mogu, evo na sve to da dodam jednu rečenicu, na osnovu svih onih saznanja, informacija od strane te Komisije, čini mi se da je ključni problem u Hrvatskoj strani, zato da biste uspostavili i otvorili novi granični prelaz, izvršili prekategorizaciju graničnog prelaza to mora postojati dogovor i Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. I tu postoji taj problem zato što još nema saglasnosti Republike Hrvatske za ovaj granični prelazi i za prekategorizaciju, a i, kažem još jednom, proslijedili smo to pitanje Međudržavnoj komisiji našoj i oni će Vam dostaviti taj odgovor. Hvala vam.
Hvala Vam ministre. Komentar, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Žao mi je gospodine ministre što su Vas poslali da Vi ovo odgovarate. Dvije godine ta Komisija ima ovaj ... Dakle, predsjedavajući Vijeća ministara je ovdje nekoliko puta obećao sa ove govornice da se, ako se u roku od 10 dana nešto ne riješi da će on snositi odgovornost, da će se nešto povući, da će, kako se zove, on na sebe preuzeti tu vrstu odgovornosti. Nemojte više varati ove ljude, mislim. Ne znam, ne znam šta se ovdje više treba uraditi da neko počne, ako ne zna raditi svoj posao onda treba, treba se maknut sa te, kako se zove, pozicije, nek dođe neko ko zna raditi taj posao. Komisija koja je nadležna za ovo, ovo dvije godine već ima kod sebe. Dakle, ali neko treba sa političkog nivoa, predsjedavajući Vijeća ministara ili neko ko vodi ovdje vlast, neko treba zovnuti te gore kolege u Republiku Hrvatskoj pa to inicirati, kao što se inicira stotine nekih drugih stvari koji imamo. I nije prvi put, dakle, da ovdje vidim sa ove strane ignorantski odnos, kad se postavi pitanje neko podsmjehivanje, nešto se tu, neko se kao ibreti što neko ima problem kojeg donese s terena. Ovi ljudi koji sjede ovdje u ovoj sali su izabrali vas koji sjedite ovdje, dakle zahvaljujući tom legitimitetu i zahvaljujući tim problemima koje mi nosimo sa sobom vi sjedite ovdje .../poslanik se upozorava na vrijem/... I u roku od dvije godine niste, kako 13 se zove, u stanju da napravite jedan granični prelaz [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da se napravi, kako se zove, asfalt da ljudi mogu prelaziti. I sad očekujete da ako neko to ponavlja po šesti put postaje nekom ovdje problem, postaje dosadan što govori ovdje to u Parlamentarnoj skupštini. Dakle, ja ću nastaviti raditi ovaj posao na ovakav način i neću stati dok se u tom smislu ta odgovornost ne napravi i dok se problem ljudima ne riješi.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije godinu dana vlasti u Republici Hrvatskoj su upoznate da je Parlamentarna skupština BiH usvojila Rezoluciju o neprihvatanju izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac, općina Dvor u Republici Hrvatskoj. Unatoč usvojenoj Rezoluciji i našem protivljenju nadležna tijela u Republici Hrvatskoj ne odustaju od izgradnje skladišta i odlagališta u neposrednoj blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom nastavljajući sa postupkom, te su u februaru ove godine javno objavljeni odgovori na primjedbe i mišljenja s javnog uvida Strateške studije za Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva. U objavljenom dokumentu odgovori na primjedbe i mišljenja pod tačkom 3. Primjedbe od strane Bosne i Hercegovine i Slovenije temeljem Protokola o strateškoj procjeni okoliša od strane 176. do strane 297. odbijene su sve primjedbe koje su dostavljene iz Bosne i Hercegovine. Prošle godine potpisan je i ratificiran Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o suradnji u području zaštite okoliša i održivog razvoja u kojemu je sadržano da će se razvijati dvostrana suradnja na osnovu jednakosti i obostrane koristi. Kako je tim Sporazumom u članu 5. određeno da će se za provedbu istog osnovati Zajednička komisija koja će koordinirati aktivnosti zaštite okoliša i sprečavanja posljedica događaja koji mogu imati prekogranični utjecaj postavljam pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa – Koliko je sastanaka održala Zajednička komisija u skladu s članom 5. Sporazuma, te da li je na tim sastancima razmatran postupak izrade Strateške studije za Nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva kojeg vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigutnost Republike Hrvatske, a radi izgradnje odlagališta i skladišta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore?
Hvala lijepo. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi poslaniče Sporazum o zaštiti prirodne okoline, odnosno Sporazum potpisan sa kolegom iz hrvatske Vlade je potpisan u aprilu mjesecu 2016. godine, a ovaj Parlament je izvršio ratifikaciju, mislim, 24. marta, a nakon nekoliko dana, odnosno početkom aprila predati su 14 instrumenti za ratifikaciju tako da ova Komisija o kojoj Vi govorite je tek u fazi formiranja, obzirom na ratifikaciju koja je praktično bila prije nekih mjesec i po ili dva dana. U ovoj Komisiji od šest članova tri člana daje hrvatska strana, a tri člana Bosna i Hercegovina, i to je jedan predstavnik Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i po jedan predstavnik iz resornih ministarstava iz Republike Srpske i Federacije BiH. No, činjenica je da se ovo pitanje, a radi se o izradi Strateške studije za Nacionalni plan za provedbu Strategije zbrinjavanja radioaktivnog i nuklearnog otpada vodi, znači vode se aktivnosti na jednoj drugoj platformi kroz Interresornu radnu grupu koja je ranije formirana, na čijem čelu je uvažena ministrica iz Vlade Republike Srpske Srebrenka Golić, odnosno kao fokalna tačka u Bosni i Hercegovini je i nadležna Agencija za nuklearnu i radioaktivnu sigurnost u Bosni i Hercegovini. Znači, precizan dogovor, nijedan sastanak ove Komisije do sada nije održan zbog toga što je tek u fazi formiranja i konstituisanja.
Hvala Vam. Komentar? Izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru i ovim informacijama, međutim kako se u dokumentu u kojem su objavljeni odgovori i mišljenja još jednom nedvosmisleno poručuje iz Republike Hrvatske da se uloga predstavnika Bosne i Hercegovine u postupku provedene javne rasprave samo formalno prihvaća i analizira, a suštinski za njih ona nije ni bitna, jer Programom prostornog uređenja Republike Hrvatske odlučeno da će se na lokaciji Trgovske gore izgraditi skladište i odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada, smatram da se upravo na osnovu potpisanog Sporazuma treba ovo pitanje otvoriti na sastancima Zajedničke komisije koja će se, nadam se, i formirati. Ali imam i prijedlog, budući da se priprema zajednička sjednica Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske predlažem da se obavezno kao jedna od tačaka dnevnog reda uvrsti i razmatranje stanja postupka i aktivnosti u vezi izgradnje skladišta i odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovske gore gdje bi Vijeće ministara prezentiralo usvojenu Rezoluciju od strane oba doma Parlamentarne skupštine i vrlo jasno iznijelo stav o neprihvatanju takve namjere za Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje je upućeno ministrici za ljudska prava Bosne i Hercegovine. Načelnik Općine Novi Grad Sarajevo u više navrata je iznio tvrdnje i konstatacije o tome ko može ili ne može biti Bošnjak navodeći čak i pseudonaučne tvrdnje da je on sam vršio istraživanje o etničkom porijeklu, a što podsjeća na neka mračna i davna vremena. Pitanje glasi – Koji je stav Ministarstva o ovom govoru mržnje? 15 Uzimajući u obzir nadležnosti Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, uključujući i nadležnost, citiram, za promovisanje i zaštitu ličnih i kolektivnih ljudskih prava i sloboda, član 12. Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave, ako mi planirate reći da zauzimanje stava o ovakvim izjavama nije u nadležnosti Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH onda Vas takođe molim da mi pojasnite kakva je onda razlika između Vašeg Ministarstva i ministarstava u regiji? I, evo, citiraću – Vlada Republike Hrvatske osudila govor mržnje i vrijeđanje; Vlada Republike Hrvatske oštro osudila govor mržnje i svakom obliku nasilja i govora mržnje, rasne, vjerske i spolne diskriminacije u borbi za jednakost, ljudsko dostojanstvo i sigurnost svih naših građana; Ministarstvo za ljudska i manjinska prava Crne Gore najoštrije osuđuje grafit koji je juče osvanuo na zidovima nekih kuća u Pljevljima, saopšteno je iz Ministarstva; Ministarstvo kulture Srbije u svakom slučaju osuđuje govor mržnje po bilo kojoj osnovi, te uvijek zastupa i traži poštivanje umjetničkih sloboda; Crna Gora – Ministarstvo za ljudska i manjinska prava osuđuje svaki govor mržnje, kao u svim prilikama kada su osnovna i ljudska prva kršena po bilo kojem osnovu Ministarstvo za ljudska i manjinska prava reaguje, i ovog puta povodom brojnih negativnih komentara koji su posljednjih dana upućivani poslanicima Pozitivne Crne Gore, Ministarstvo najoštije osuđuje svaki govor mržnje kojim se vrijeđa i omalovažava bilo koji pojedinac, pojedinka, odnosno građan i građanka Crne Gore po osnovu pola, nacionalnosti, vjerskog opredjeljenja ili nekog drugog svojstva; Hrvatska – Ministarstvo hrvatskih branitelja najoštije osuđuje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] postupak Matije Babića; i konačno Crna Gora – Ministarstvo za ljudska i manjinska prava osuđuje svaki govor mržnje pogotovo kada on dolazi od strane poslanika. Oni imaju nadležnosti, imate li Vi? Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Odgovor, ministrica za ljudska prava, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Uvaženi poslaniče Arnaut, ja danas sam dobila pitanja od Vas – šta je poduzeto po pitanjima, koje su mjere poduzete po pitanju pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini. Na pitanje koje ste mi danas postavili odgovorila sam Vam pisanim putem na način kako ste ga i postavili. Evo, ovo je već koji put da, da koristite, ja neću reći to je Vaše pravo, ali zaista da ovo pitanje podvlačite kao da ja ne želim da dam odgovor, niti da Ministarstvo nema stava po ovom pitanju. Jasno smo se izjasnili po ovom pitanju i odgovorili na to Vaše pitanje. Očekivala sam da ćete to komentarisati u dijelu, dijelu sjednice koja govori o komentarima na dobijena pitanja. Prema tome, danas mogu da Vam odgovorim na ono pitanje koje sam dobila od strane Generalnog sekretarijata, a šta je to poduzeto po pitanjima pojave diskriminacije u Bosni i Hercegovini. Naravno da Ministarstvo pokušava da svim, da sve svoje aktivnosti usmjeri da se pojave diskriminacije u Bosni i Hercegovini, u pojavi diskriminacije u Bosni i Hercegovini suzbijaju, odnosno pojavljuju u što manjoj mjeri. I po tom pitanju poduzelo je niz značajnih mjera, a Vi znate da je ovo Ministarstvo, po prvi put od 2009. godine kako je donesen Zakon o zabrani diskriminacije, podnijelo izvještaj ovoj Parlamentarnoj skupštini i donijelo prijedlog mjera o pitanjima diskriminacije i pojavama diskriminacije koje su uočene kroz Izvještaj za 2015. godinu. Isto tako smo jasno donijeli i precizirali mjere koje je potrebno da nadležne institucije preduzmu. A po ovom Vašem pitanju zaista mogu samo slobodno da kažem da i ovo Ministarstvo ima mogućnost da o pojavama diskriminacije i bilo kojem obliku izazivanja i rasne i vjerske i bilo koje mržnje izrazi svoj stav, a takođe da osuđuje bilo kakve takve izjave. Sve te, 16 svi ti postupci dokazuju se pred nadležnim organima i u određenom postupku. Vi dobro znate kakv je Zakon o zabrani diskriminacije i pravo svakog onog ko je povrijeđen da podnese i zaštiti svoj interes. Prema tome, ako želite da Vam odgovorim na ovo danas postavljeno pitanje koje sam dobila putem Generalnog sekretarijata, ja zaista mogu, a ovo što ste Vi komentarisali uradila sam u pisanoj formi. Mogu da Vas [[ministrica se upozorava na vrijeme]] obavijestim i da radimo na izradi strateškog dokumenta o prevenciji i suzbijanju diskriminacije u Bosni i Hercegovini zajedno i uz pomoć Evropske komisije i OSCE-a, da preduzimamo važne mjere koje se tiču obrazovanja iz ljudskih prava i zagovaranje primjena standarda, da su u izradi, da su urađene smjernice za obrazovanje iz ljudskih prava, da je Vijeće ministara donijelo Akcioni plan u oblasti obuke iz ljudskih prava za novinare i medijske [[ministrica se upozorava na vrijeme]] profesionalce za period '16.–'19., da radimo smjernice za eliminaciju diskriminacije u obrazovanju, itd., itd. Dakle, ovo Ministarstvo zaista odgovorno radi na pitanjima pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini.
Hvala Vam ministrice. Komentar? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mogu li dobiti ovo dodatno vrijeme koje je ministrica dobila za komentar? Molio bih Vas da ministrici, a i svim članovima Vijeća ministara kažete, odnosno obavijestite ih da Poslovnik član 168. stav (2) mene obavezuje samo da ministrima najavim naznaku oblasti na koju su pitanje odnosi, to sam ja i uradio. Ako ministrica očekuje da će uvijek od mene dobiti konkretno pitanje Poslovnik me na to ne obavezuje, dobili ste naznaku a trebate razmišljati na nogama, zato imamo ministre da mogu razmišljati i dati odgovore, pogotovo na pitanje koja ja pokušavam postaviti od maja. Druga stvar, ja ne znam jesam li Vas dobro shvatio, jel' Vi onda kao nadležna ministrica ispred svog Ministarstva osuđujete ove diskriminatorni govor mržnje načelnika Općine Novi Grad Sarajevo. Ukoliko osuđujete onda ja zaista očekujem da stavite saopćenje na svoju web stranicu kao što to rade evo ministarstva u Hrvatskoj, ministarstva u Srbiji, ministarstva u Crnoj Gori, evo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava osuđuje svaki govor mržnje pogotovo kad on dolazi od strane poslanika. Zašto ne možete staviti da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH [[poslanik se upozorava na vrijeme]] osuđuje svaki govor mržnje, pogotovo kad dolazi od strane načelnika i drugih izabranih zvaničnika? Mislim, izbjegavate odgovor, to je činjenica, dajete ovdje neku, neki presjek stanja, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] problem koji imamo u Bosni i Hercegovini je što svi stalno bježe od nadležnosti. Ja sam [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i ja ću iskoristiti svoje članstvo tamo da kažem koliko se naše ministarstvo sa ministricom na čelu razlikuje od ministarstava u regiji [[poslanik se upozorava na vrijeme]] zaštita ljudskih prava, a sjednica je iduće sedmice. Zahvaljujem. 17
Završili smo sa ovom predtačkom dnevnog reda. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim da napomenem sljedeće. Na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, sa dnevnog reda skinute su: Tačka 12. Program razvoja sistema zaštite i spašavanja na nivou institucija i organa Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva sigurnosti, broj 01-04-1049/17, od 29.05.2017. godine. Tačka 15. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 10.05.2017., koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Strategiju nacionalne sigurnosti Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1206/17. U dnevni red dodate su: Tačka 10. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1131-5/17, od 31.05.17 Tačka 13. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz sprskog naroda, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz sprskog naroda, broj: 01,02-50-14-388-4,3a/17, od 09.06.2017. Tačka 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-1450/17, od 09.06.2017. Izmjenjena je tačka 4. koja sada glasi: Tačka 4. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017., s Mišljenjem Ustavnopavne komisije. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, u skladu sa članom 71. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH moj kolega Denis Bećirović i ja predlažemo da se u dnevni red 48. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti nova tačka pod nazivom – Informacija o zaštiti imovine vlasnika stare devizne štednje položene u slovenačkim i srbijanskim bankama, a u skladu sa presudom Evropskog suda u Strazburu u predmetu Ališić i drugi. Dakle, kolega Bećirović i ja smo dobili putem mejla Informaciju od Udruženja starih deviznih štediša u Bosni i Hercegovini sa jasnim naznakama da mi, kao zakonodavci, odnosno 18 kao najviše zakonodavno tijelo u Bosni i Hercegovini nemamo dovoljno informacija šta se dešava u Vijeću ministara, na nivou Vijeća ministara. A isto tako imamo osobu koja je imenovana za ovaj postupak između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije, ali u nedostatku informacija smatramo sasvim opravdanim da danas tačka dnevnog reda bude i ova tačka. S tim da smo mi, po ovom dnevnom redu, imamo tačku 9., gdje imamo Izvještaj Agencije o zaštiti ličnih podataka gdje je, koji je prethodno razmatran na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava i Zajednička komisija za ljudska prava je podržala moj zaključak gdje smo mi od gospodina Kovačevića, kao direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka, tražili dopunu Informacije gdje bi nam se dao neki presjek ili pregled stanja šta je urađeno po pitanju stare devizne štednje, odnosno šta je urađeno po pitanju zaštite ličnih podataka starih i deviznih štediša u skladu sa Konvencijom koju smo mi potpisali kao država, Konvencijom za zaštitu ličnih podataka. Dakle, stvoreni su svi uvijeti da mi danas u sklopu ovog dnevnog reda raspravljamo i dobijemo informaciju, jer imamo i predstavnike i predstavnice Vijeća ministara i sigurno gospodin Kovačević bi mogao u sklopu ove tačke dnevnog reda da nas informiše podrobnije o stanju starih deviznih štediša. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg. Ja ne znam da li da ovo pitanje koje, ili problem koji ima ovaj Klub otvorimo sada i da ga stavimo kao tačku dnevnog reda, jer očito je nama trojici vrlo teško raditi. Mi kao izabrani poslanici u ovom Domu nemamo gdje primiti materijal, nemamo gdje otići na pauzu, nemamo gdje raditi, nemamo gdje koga primiti. Dakle, Vi, ovaj, gospodine predsjedavajući i pogotovo, dakle, iz prethodne ove diskusije koju sam čuo i kada ste reagirali, možete otići na Poljine pa aplaudirati, ovo nije navijačka sala, ovo je Parlament BiH i molim Vas da ovo pitanje koje sam, koje, koje ...
Nemojte da mi se obraćate, izvolite iznesite prijedlog dnevnog reda.
Vi ste, Vi predsjedavate. Nemojte biti, onaj, tako ljuti, ja se ne bojim ničije ljutnje niti prijetnje.
Iznesite prijedlog dnevnog reda, molim Vas.
Dakle, najlogičnija stvar bi bila, poslije svega ovoga što sam čuo danas i poslije ovih mjesec i po dana da nemamo gdje od ovolike zgrade sjesti, najlogičnija stvar bi bila da danas napišemo prijedlog za Vašu smjenu. Dakle, i to je ono što bi možda, ovaj, što bi možda dovelo u red i rad ovog Parlamenta i odnos Predsjedništva ili onih koji predsjedavaju prema izabranim 19 poslanicima. To je Vaša dužnost, dakle, a Vi se tako ponašati, dakle, nemate pravo. Vi ste prvi među jednakim. Dakle, jedino to Vam mogu reći i hvala na tom navijačkom ...
Riječ ima uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam lijepo. Ja imam dva prijedloga, odnosno, ovaj, prvo bih podržao prijedlog koleginice Maje Gasal-Vražalice i kolege Bećirovića, s tim što sugerišem da mi to pitanje riješimo tako što ćemo zadužiti Savjet ministara da nam dostavi informaciju na sljedeću sjednicu jer vrlo teško, s obzirom na kompleksnost ovog pitanja, možemo očekivati informaciju u nekih pola sata, a pogotovo da se pripremimo za raspravu o toj informaciji. Nekoliko puta smo o tom pitanju raspravljali ovdje, ne u ovom sazivu nego u prethodnim sazivima, i mislim da bi bilo dobro da se informacija dostavi na sljedeću sjednicu. I to je moja sugestija, dakle, koleginici da jednostavno donesemo zaključak kojim obavezujemo Savjet ministara da nam informaciju dostavi na sljedeću sjednicu, a da ne vodimo raspravu o tome. Druga stvar je, ponovo predlažem da se tačka 21. skine sa dnevnog reda.
Šta je 21.?
Radi se o Sporazumu, o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe. Smatram da je kao prethodni posao trebalo završiti Sporazum o preuzimanju uloge suosnivača promjene, odnosno Sporazuma o funkcionisanju suosnivača između Instituta za nestala lica i Međunarodne komisije za nestala lica koji je počeo ranije, trebala da se završi prije ovogo Sporazuma, pa kad taj Sporazum završimo, da onda stavimo ovaj Sporazum na dnevni red i da ga tada ratifikujemo.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam zapravo u jednoj proceduralnoj nedoumici u vezi sa Poslovnikom. Predala sam na vrijeme incijativu, a budući da se nije našla tamo, očito sam ja pogriješila sa članom Poslovnika. Pozvala sam se na 170., možda je trebalo na član 8. da se pozovem, da se uvrsti u dnevni red. Dakle, riječ je o mom zahtjevu da, pa možda sad da predložim za dnevni red to što sam bila predložila za incijativu, zato sam se i javila, a bila je incijativa da nam Vijeće ministara dostavi ili pak, da sad stavimo na dnevni red raspravu o pitanju Pelješkog mosta i o pitanju, ono što sam ovdje tražila, izgradnje mosta na Savi kod Svilaja. Suština je da sam, da smo mi na Komisiji dobili odgovor iz Ministarstva koji nas je sve jako uzbudio. Nije imalo nikakvog smisla tako odgovarati, tamo je puno problema i red je da se o tome ovdje govori. Kad bi moglo to tako, pa 20 da od njih tražimo da bude na dnevnom redu kao incijativa, kao da je tačka, član 8. i da nam iz Vijeća ministara ono što sam tražila, to su zaključci Vijeća ministara koje donijelo na svojoj 9. sjednici iz 2015. i nikad nije provedeno, a vrlo je važno državno pitanje. Nešto što, što je nekako ostavljeno po strani, a krajnje je vrijeme da o tome ovdje razgovaramo. Dakle, ono što sam predala kao incijativu da, da nekako u tačku dnevnog reda ili da ostavimo za sljedeću sjednicu pa da ovo ide kao incijativa, da nam pripreme materijal cjelovit kakav sam tražila. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. I prije nego što definišem tačku dnevnog reda samo da kažem da je Zajednička komisija za administrativne poslove zadužila Kolegij Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH da joj pripremi prijedlog za dodjelu prostorija Kluba poslanika Nezavisni blok. Ovaj, obzirom da ne znam na koji način dobiti ovu informaciju, ja predlažem kao drugu tačku dnevnog reda za današnju sjednicu – Informacija Kolegija Sekretarijata Parlamentarne skupštine o realizaciji zaključka Zajedničke komisije za administrativne poslove. Mislim da je jednostavno. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Suštinu onoga što predlažemo već je kolegica Gasal-Vražalica prezentirala, međutim s obzirom da ima poslanika koji su postavljali određena pitanja, možda da damo još nekoliko dodatnih objašnjenja zašto tražimo da danas to bude tačka dnevnog reda. Uzgred rečeno, prije toga, materijal i prijedlog za ovu tačku dnevnog reda danas je također popunjen i sa materijalom za raspravu i on je trenutno na kopiranju i treba da dođe do vas. U razgovoru sa predstavnicima deviznih štediša i kolegica Gasal-Vražalica i ja, bili smo informirani da su oni prije ove sjednice Doma gotovo dva mjeseca pokušavali da ostvare komunikaciju sa Vijećem ministara BiH i da im to nije pošlo za rukom. Sa stanoviša nas kao predlagača nije sporno da to bude i za narednu sjednicu i da eventualno i Vijeće ministara pripremi informaciju i ovaj materijal koji mi dostavljamo, međutim kasno je za te ljude. Zato mi predlažemo da to bude danas tačka dnevnog reda. Određeni materijal ima o tome, ponuđeni su i određeni zaključci, a ako pak Parlament ipak odluči da ta tema bude na sjednici od 5. jula, onda jedino preostaje apel nama ovdje poslanicima da pokušamo pozvati Vijeće ministara, da ne gube vrijeme do 5. jula, već da zaista pokušaju konkretno pomoći ljudima.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 21
... zahtjeva objašnjenje. Gospodin Bećirović je rekao da su predstavnici štediša dva mjeseca pokušavali da uspostave komunikaciju sa Vijećem ministara, ja to apsolutno vjerujem. Ja nekad šest mjeseci pokušavam uspostaviti komunikaciju sa Vijećem ministara i ne uspijevam.
Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja bih htio da pomognem u rješavanju ovog problema. S obzirom da materijal nije podijeljen, ili da tražimo pauzu ili da vi prihvatite, Kolegij, da raspravljamo o ovome na narednoj sjednici. Ako želite da bude na narednoj sjednici, ne tražim pauzu, a ako to nećete, onda tražim pauzu od 15 minuta da podijelimo materijal.
Hvala lijepo. Dakle, ako se više niko ne javlja za riječ, ja bih da zaključim raspravu, pa da onda malo rezimiramo, dakle, ovo sve skupa. Imamo tri zastupnika, gospođu Gasal, zatim Novakovića koji se pridružuje tome i gospodina Bećirovića, vezano za ovu informaciju oko devizne štednje. Mi predlažemo da to bude jedna od tačaka dnevnog reda naredne sjednice Predstavničkog doma kada materijal dođe zastupnicima, kada se upoznaju sa materijalom. Ako i Vijeće ministara dostavi Informaciju uredu, ali mi ćemo imati informaciju koju ćete vi dostaviti, to mi možemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa naravno, ali nije podjeljena, nismo je vidjeli, nismo je dobili, itd. Ako bi ovo moglo da zadovolji vaše zahtjeve, nemojte se javljati, ako nije, staviću na glasanje, mislim, nemamo više. Izvolite. Kako Vi imate tako potrebu?
... u ovom slučaju bila i činjenica da mi radimo, kako ste Vi naveli, još nekih 2 sata i nekih 15, 20 minuta. Jasno je, dakle, da do te tačke dnevnog reda danas nećemo ni doći. Niste nas obavijestili kad je nastavak sjednice, pretpostavljam da nije sutra. To je, dakle, prilika da mi ovo uvrstimo u dnevni red, da poslanici to mogu još detaljno proučiti, a u međuvremenu i Vijeće ministara da se pripremi za ovu sjednicu. To govorim iz prostog razloga što smo zamoljeni od ovih ljudi da pokušamo u ovom slučaju djelovati urgentno, jer prema njihovim stanovištima i informacijama biće kasno za ovu tačku 5. jula. O tome je riječ.
Dobro. Materijal je li dat u podjelu? Gdje je materijal, službe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 22 I sad ljudi treba to da prime, pa da čitaju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Informacija o ...
Informacija o? Samo ustanite, ustanite, dobili ste riječ, izvolite gospođo.
Informacija o stanju starih deviznih štediša Bosne i Hercegovine, odnosno onima koji su imali pohranjen svoj novac u slovenačkim i srbijanskim bankama, sukladno presudi Evropskog suda u slučaj Ališić i drugi.
Evo čuli ste. Pripremite se za glasanje, 22 za, 3 protiv, 7 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Ovo će biti tačka dnevnog reda danas, ove sjednice. Pripremite gdje joj pripada mjesto po Poslovniku, stituirajte dok dođem dotle kad budem stituirao dnevni red, kako Poslovnik kaže gdje je Informaciji mjesto, nek tamo bude. Imamo, dakle, prijedlog gospodina Novakovića, ne možemo staivit na glasanje, jer to je obavezna tačka dnevnog reda, možemo da se izjasnimo na kraju samo o tome. Gospodine Novakoviću, to je jednostavno tako. Gospođo Vajzović, ako možemo da taj materijal dobijemo za iduću sjednicu, pa da na idućoj sjednici to raspravimo, ako se Vi slažete.
Možda je bolje da dobijemo cjelovit materijal, izvještaj o onom što se dosad uradilo u 10 godina Pelješkom mostu i ovom kao vrlo gorućim pitanjima u Ministarstvu prometa i komunikacija, pa da za sljedeću sjednicu ostavimo, a to sve piše u mojoj incijativi.
Dakle, pretočite tu incijativu u ovo o čemu govorite i o tome ćemo odlučiti idući puta na Parlamentu. I imamo još, ako se slažete, slažete li se gospođo Vajzović, jeste li saglasni sa ovim 23 što sam kazao da ćemo idući puta, na idućoj sjednici odlučiti o tome šta i kako s tim materijalom?
A može i ostati incijativa, pa da iduće sjednice dobijemo materijal, a i tačka dnevnog reda, pa da onda odlučujemo.
Jeste, možemo li tako dakle da?
Ne, ne, danas onda tačka dnevnog, da sljedeći put, naravno, pa to govorim, da dobijemo materijal, a da kažemo da će sljedeći put da se već zna da će se uvrstiti kao tačka dnevnog reda. Dotle će biti podjeljen i taj materijal, nadam se, taj izvještaj cjelovit koji sam tražila.
Dobro, da se ovo pripremi za iduću sjednicu. Da se pripremi kao tačka dnevnog reda za iduću sjednicu.
Tako je.
Ok. Hvala Vam.
A do tada će nam doći, nadam se materijal. On stoji u incijativi.
Dobro, hvala Vam. I imamo još, dakle, prijedlog gospodina Sokolovića – Informacija Kolegija Sekretarijata o realizaciji zaključka Administrativne komisije, jeste vezano za Vaš zahtjev, koji ste vi kao Klub imali. Dobro, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, nema protiv, 9 suzdržanih. Dakle, ovo će biti tačka dnevnog reda. Koja? Koja je tačka dnevnog reda, po redu šta joj pripada?
/nije uključen mikrofon/
Dakle, zaključili smo raspravu o dnevnom redu. 24 Konstatujem da ova sjednica, 48. sjednica ima dnevni red kakav ste dobili u pozivu, dopunjen sa incijativom, odnosno, molim vas malo pažnje, dakle sa informacijom, odnosno prijedlogom gospođe Gasal-Vražalica na način kako ga je definirala i to će biti Informacija o zaštiti imovine vlasnika stare devizne štednje položene u slovenačkim i srbijanskim bankama, a sve u skladu presude Evropskog suda u Strazburu u predmetu 60642/8 Ališić i drugi. I to će biti, koja tačka dnevnog reda? To će biti 15. tačka dnevnog reda. I Informacija Kolegija Sekretarijata vezano za zahtjev gospodina Salke Sokolovića. Koja je to tačka?
Hvala lijepo. Dobio sam odgovor, zahvaljujem se na tome što sam dobio odgovor, ali nisam zadovoljan sa odgovorom zato što nije precizan, nije jasan. Pitanje je bilo sasvim jasno i precizno, međutim ministar finansija ili Vijeće ministara izbjegavaju dati odgovor, kriju se iza nekih svojih formulacija, nekakav projekat, dizajn projekta, nešta iz '14., neke skraćenice. Samo u dijelu početka pitanja, ko je i na osnovu čije incijative pokrenuo tu proceduru uzimanja kredita rekli su da je to na incijativu Vijeća, pardon, entitetskih vlada, pa da su oni to kao nešta zaustavljali. A precizna pitanja zašto uzimaju te kredite, gdje će ih rasporediti precizno, jasno nema odgovora. Kome će biti bolje, građanima, institucijama, da li će doći do smanjenja kamatnih stopa? Ne, neće, meni je to jasno. Kome će biti bolje nakon uzimanja ovog kredita na osnovu kojeg ćemo se mi svi zadužiti kao građani? Bankama. Nažalost, dole na kraju kredita oni otvoreno pišu kako se naše Vijeće ministara i naše Ministarstvo finansija brine što u nekim bankama, koje su privatne, je smanjena dobit. Zamislite, brinu se o tuđim bankama i kako im je smanjena dobit, njihova dobit treba biti veća. Gdje će oni ove novce uložiti Bog sami zna. I tamo ima još jedan segment na koji sam ciljao koji govori o 1,9 miliona eura nekih troškova, ne piše gdje, koga će platiti, šta će biti. Ima i nekih donatorskih sredstava od 700.000 dolara, ni to ne pišu gdje će, šta će, ponašaju se, onaj, bahato, zadužuju građane. Ja zbog ovog načina i odnosa Ministarstva finansija prema meni kao poslaniku, manje više većina je takvog odnosa od strane Vijeća ministara prema poslanicima, ja evo u ovom trenutku pozivam sad sve poslanike da donesemo zaključak da Vijeće ministara prestane sa ovim procedurama i da ne dođe do ovog zaduženja, ako eventualno i dođe taj sporazum ovdje na ratifikaciju [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da ga odbijemo. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam se Ministarstvu civilnih poslova obratila sa pitanjem da li bi mogli osigurati granska sredstva ili izdovojiti na neki način neka sredstva za nabavku GPS narukvica za djecu 28 oboljelu od autizma. Pa sam čak išla toliko daleko da sam predložila, budući da je u tom trenutku kada sam ja postavila ovo pitanje bila poznata afera o „Hrvatskoj ženi“, Udruženju „Hrvatska žena“ Livno, gdje je Vijeće ministara izdvojilo 100.000 KM, čija je, je li, na čelu snaha, dopredsjedavajuće Borjane Krišto u tom trenutku kada su aplicirali za ovaj projekat, a putem medija smo upoznati da crkva, kojoj su namijenjena bila za rekonstrukciju ova sredstva, se ogradila od tih sredstava i nije željela prihvatiti ta sredstva, pa sam ja išla toliko daleko, budući da je iz Ministarstva civilnih poslova, iz njihovog tog budžeta, izdvojeno tih 100.000 KM, pa kad se vrate ta sredstva u budžet da ih jednostavno planiraju za nabavku GPS narukvica, pri čemu sam dobila vrlo intresantan odgovor. Dakle, Sektor za zdravstvo unutar Ministarstva civilnih poslova nije u mogućnosti nabaviti GPS narukvice ili podržati takav projekat u ovoj godini, ali će uložiti dodatne napore da naredne godine ukalkuliše u svoj projekat, odnosno raspodjelu budžeta nabavku ili izdvajanje sredstava za nabavku GPS narukvica. A kada je riječ o ovom poznatom Udruženju „Hrvatska žena“ Livno oni, naravno mi smo upoznati putem medija, ali evo, imamo i crno na bijelo da nisu vraćena sredstva, te da je Udruga „Hrvatska žena“ Livno navela putem svog službenog saopćenja, obavijestila da oni nisu utrošili novac, nije došlo do realizacije novca, ali da novac stoji na računu u banci, te da će oni u narednom, valjda, periodu realizirati to, što je naravno meni otvorilo i dalo novu mogućnost da ću budno pratiti gdje će završtiti ovih 100.000 KM. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, kometar. Izvolite.
Dobio sam odgovor koji nema ništa u sebi, koji nije odgovor. Poštovani ministre, samo jednim kontaktom sa ministrom finansija mogli ste imati koliko ova država servisira vanjskog duga po kreditima koji su uzeti za cestogradnju. Ne mogu da shvatim da to Vaše službe nisu uradile. Samo jednim kontaktom mogli ste dobiti koliko je vozila, to je ministar civilnih poslova, koji imaju kontrolu nad registracijama, to znate, saobraćajne, jednim kontaktom moglo se dobiti koliko je vozila u ovoj državi registrirano i po tom osnovu koliko je oprihodovano, i tako redom. Tako da mi je nerazumljivo da mi se odgovara na ovaj način gdje mi se odgovara da Vi čekate da Vam onaj koji sjedi sa Vama da odgovor. To je stvarno nerazumljivo. Jasno je da sam kroz djelimični, kroz dio odgovora, očito načeo neku temu koja je vrlo škakljiva. Ako je 1.200.000, a takav podatak imam, registriranih vozila, ako je samo po 100 KM na onome što plaćamo kad registrujemo vozilo, izračunajte koliko je to godišnje sredstava, bez javnih, transportnih preduzeća i više ne znam čega ne, pa puta 10 godina, samo po tom osnovu koliko je oprihodovano za cestogradnju. Pa kad se doda onih 8 milijardi preko Uprave za indirektno oporezivanje, a ja sam ovo izračunao, to je negdje oko 2 milijarde, to je već 10, pa kad se uzmu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] kreditna zaduženja, aferim braćo, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u Bosni i Hercegovini se moglo izgraditi 700 kilometara autoputa. Hvala, nadam se i čekam da dobijem konkretne odgovore.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite. 29
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, nisam zadovoljan odgovorom koji sam dobio od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, između ostalog, zato što u tom odgovoru kaže da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, kao organ uprave, nema nadležnost da zauzima stavove o tvrdnjama i konstatacijama bh zvaničnika u medijima. Ovo jednostavno ministrice nije istina. Znači, to nije tačno i ja zbog toga najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja. Zaostajete za regionom, otvorite web stranice sestrinskih ministarstava u regiji, Srbiji , Hrvatskog, Crnoj Gori, a potom otvorite svoju stranicu, svog Ministarstva. U Hrvatskoj, Crnog Gori i Srbiji gotovo svake sedmice imate osudu nekog govora mržnje, jer je problem jednako akutan u zemljama regije kao što je kod nas, a Vaše Ministarstvo nema niti jednu osudu govora mržnje u Vašem mandatu, niti jednu, a zemlje u regiji imaju, gotovo svake sedmice osuđuju neki govor mržnje koji je konstantno prisutan i kod njih, a i kod nas, ovaj. Zbog toga najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja. Koristim ovu priliku da podcrtam da, za Sekretarijat, da čekam još uvijek dva odgovora od Ministarstva vanjskih poslova BiH i jedan odgovor od Ministarstva prometa i komunikacija BiH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Komentar, zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja zapravo, ako dozvolite, želim komentirati nedobijeni odgovor. Mislim da je bilo važno i aktuelno u ovom trenutku, postavila sam pitanje Ministarstvu prometa i komunikacija, nakon one strašne avionske nesreće u Mostaru. Pitanje je bilo vrlo jednostavno, a ipak odgovor nisam, dobila,odnosi se na Program sigurnosti civilnog zrakoplovstva Bosne i Hercegovine, i glasilo je, evo samo da podsjetim, da vidite koliko je jednostavno – zašto Ministarstvo prometa i komunikacija Program sigurnosti civilnog zrakoplovstva drži, držao u latici pune, valjda, tri godine, od 2014.? I zašto ni nakon, i kao promjedbi mjera naloženih s početka ove godine Ministarstvo prometa još uvijek nije pokrenulo aktivnosti na njihovom usklađivanju i otklanjanju primjedbi koje smo dobili? Eto, vrlo kratko, dakle, samo, očekivala sam da će još tu, aktuelna, vruća je tema, teška je tema, ali nisam dobila odgovor, pa evo negodujem što nisam. Hvala vam lijepa na razumjevanju.
Hvala. Komentar, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, nemam odgovora na pitanje, nažalost ne jedno nego tri, jedno se odnosi na obitelj Filipović, povrat stana. Bilo je nekih obećanja da ću do ove sjednice dobiti, evo nema. Ja se 30 nadam da ministrica neće biti u poziciji da bude kažnjena, onih 100 maraka što ćemo donijeti, da će mi odgovoriti do idući put, a nemam odgovora ni od Predsjedništva, ne znam kako ćemo njih i nemam odgovora od Federalne televizije. Dakle, evo, ako možete nešto učiniti da dođu ti odgovori, ništa više. Hvala lijepa.
Hvala. Ne vidim da ima više prijavljenih, znači završili smo sa točkom 2. – Komentari na dobivene odgovore. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 46. sjednici Doma, održanoj 30.05.2017. Komisija za promet i komunikacije dostavila je 12.06. Izvješće o Prijedlog zakona. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona s dva usvojena amandmana. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je drugo čitanje, završene su dvije faze u nadležnoj Komisiji i nadležna Komisija je dva puta dala pozitivno Mišljenje u oba slučaja sa 6 za, samo jedan suzdržan. Da samo podsjetim, dakle radi se o Prijedlogu zakona kojim vozila hitne pomoći i vatrogasna vozila dobivaju pravo prvenstva u saobraćaju, odnosno prednost nad vozilima pod pratnjom. Ovo je rasprava u amandmanskoj fazi. Na Komisiji su usvojena dva amandmana, ja sam kao predlagač Zakona podržao oba amandmana. Jedan je kolege Saše Magazinovića kojim se u postojeći tekst Zakona, i ne tretirajući uopšte ovu materiju, dodaje jedna ispravka koja je trebala čak i ranije biti uvrštena, a koja pravi razliku između vozila sudske policije i vozila zatvorske straže. U svakom slučaju obačena su vozila zatvorske straže, to je meni naravno prihvatljivo kao predlagaču. Ne dobivaju prednost nad vozilima hitne pomoći i vatrogasnim vozilima, dakle, kažem, uopšte ne tretira, ovaj amandman ne tretira materiju mog Prijedloga zakona. I drugi amandman je tehničke prirode kolege Novakovića, također sam ga podržao, kojim se dodatno, dakle, u stavu 126. 2.(?) potvrđuje ono što je već napisano, u članu 126. stav (2) potvrđuje ono što je već napisano u članu 125. Kažem, meni je to u potpunosti prihvatljivo, dakle ja sam kao predlagač prihvatio, odnosno istakao svoju podršku za oba amandmana koja su usvojena i postala su, Komisija ih je kao sastavni dio Prijedloga zakona proslijedila Domu. Ja stoga pozivam Predstavnički dom da podrži ovaj stav Komisije i da konačno usvoji Zakon u drugom čitanju čime će se onda stvoriti uslovi da on ode na Dom naroda i da nakon procedure tamo, nadam se, stupi na snagu. 31
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Poštovana gospođo, koliko ja znam postoji jedna tačka ispred, to je Zapisnik na koji bi trebali reći imamo li ili nemamo primjedbe. Vi ste je u cjelosti preskočili.
Ne, nije preskočena.
Nego?
Bio je Poslovnik, bila je samo niste pratili. Ona je bila prije komentara.
Ništa, hvala. Glasat ću protiv Zapisnika.
Hvala Vam lijepo. Ne vidim više prijavljenih. Zatvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017., s Mišljenjem Ustavnopavnog povjerenstva. Zakonodavno-pravni sektor je 24.04.2017. dostavio Mišljenje koje ste dobili. Kolegij Doma kao nadležno za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Ustavnopravno povjerenstvo. Ustavnopravno povjerenstvo je 13.06.2017. dostavilo Mišljenje o Prijedlogu zakona. Povjerenstvno nije prihvatilo da je Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH usklađen sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem. Podsjećam, dakle, Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona dostavljen je u skladu sa Poslovnikom i njegova je suština da ograničnimo pasivno biračko pravo za pravosnažno presuđene ratne zločince. Lično, to sam rekao i na Komisiji, smatram da to nije samo pravno 32 pitanje, već i jedno ljudsko, moralno i civilizacijsko pitanje i za naše društvo u cjelini, naravno, i za Parlament BiH. Ovaj, dakle, Prijedlog zakona predviđa da nijedno lice koje je izdržalo kaznu zakona koju je izrekao Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju ili državni sud, entitetski sudovi, Sud Brčko Distrikta ili neki drugi sud, da takvo lice ne može biti kandidat niti imenovan na izbornu ni drugu neku javnu funkciju. Imali smo raspravu o tome na sjednici Ustavnopravne komisije, bilo je određenih konstruktivnih prijedloga. I kao predlagač ovog Zakona moram reći da prijedlozi ili sugestije mojih kolega Džaferovića i Arnauta su za mene prihvatljivi jer idu ka tome da se dodatno precizira ovaj tekst. Smatram da nije interes nijednog naroda u Bosni i Hercegovini da ga predstavljaju pravosnažno osuđeni ratni zločinci. Naprotiv, mislim da je interes svih naroda i građana Bosne i Hercegovine da se tim licima ograniči aktivitet u demokratskom izbornom procesu. Podsjećam još jednom, ovdje nije riječ, dakle, o aktivnom biračkom pravu, već o pasivnom biračkom pravu i to ograničavanje pasivnog biračkog prava je nešto što je već poznata činjenica u velikom broju zemalja Evropske unije kao i u drugim demokratskim zemljama na svijetu. Naravno, bilo je rasprave na Ustavnopravnoj komisiji i o tome da li bi se ovakvim zakonskim rješenjem ograničila eventualno ljudska prava tim licima. Ja želim podsjetiti da mi živimo u Bosni i Hercegovini u kojoj protivno Ustavu i protivno Dejtonskom mirovnom sporazumu pasivno biračko pravo je uskraćeno trenutno stotinama hiljada građana. I Bošnjacima i Srbima i Hrvatima, da budem precizniji, dakle, Hrvatima i Bošnjacima u entitetu Republika Srpska, Srbima u entitetu Federacija BiH. Kako da to nije problem, a jeste problem što bi u ovom slučaju ovaj Zakon tretirao, kad pogledate koliko je to pravosnažno presuđenih lica, to je negdje oko 200 lica, ukupno, što u Hagu, što ovdje na Sudu BiH. Stoga zaista želim pozvati da ovaj Zakon koji je ubačen u redovnu proceduru, o kojem možemo raspravljati, dakle, i u drugom čitanju, ima i amandmanska faza, da ga danas podržimo u prvom čitanju. On je direktno i u funkciji implementacije Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno, Aneksa VII, i o tome sam već govorio, jer je nezamislivo da mi govorimo o Aneksu VII, a da dozvolimo da presuđeni ratni zločinci imaju pravo kandidiranja. Dakle, suština u tome je da mi zauzmemo jedan stav, a to je da pravosnažno presuđeni ratni zločinci ne mogu biti simbol političkog govora u našoj zemlji i volio bih da oko toga nemamo nikakvih dilema. Naravno, dosta vremena bi oduzelo i kada bi sada navodili i druge primjere, evo recimo u Evropskoj uniji. Motor Evropske unije i zemlja na koju se mnogi ugledaju je Njemačka. Njemačka je ovo pitanje razrješila svojim krivičnim zakonom. Imaju tri člana u krivičnom zakonu Savezne Republike Njemačke koja tretiraju ovu problematiku i čak restriktivnije i od ovog što je danas ovdje predloženo, jer tamo postoji mogućnost ograničavanja čak i aktivnog, ne samo pasivnog biračkog prava. Brojni su primjeri kako to izgleda i u drugim zemljama Evropske unije, stoga smatram zaista da su se ispunili svi uslovi da danas možemo prihvatiti ovaj Zakon u prvom čitanju. Evropska konvencija za ljudska prava nam to također dozvoljava. Treba napomenuti da i presude Evropskog suda za ljudska prava ne prave smetnju u tom pogledu, dakle, samo je sada pitanje imamo li političke volje da ovo pitanje razrješimo na jedan civilizacijski način. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Pošto u ovom trenutku nemamo kvorum, ja dajem pauzu do 17:30 kako bi nastavili dalje sa radom.
Neka se obavijeste klubovi. 33
Molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, budući da je točka dnevnog reda negativno Mišljenje na Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona, ja ću pokušati pojasniti zašto sam bila protiv ovog Mišljenja, obzirom da je i kolega kao predlagatelj dopuna ovog Izbornog zakona to kazao i danas i na sjednici, odnosno obrazložio prijedlog ovih dopuna Zakona i pokušao je to kazati i na Ustavnopravnom povjerenstvu. Naime, podsjetiću sve nas na ono što je, po meni, ne znam, najviši političko-pravni akt, a ja se nadam da je to i po svima drugima koji razumiju da je to Ustav, ja sam nešto naučila na Ustavnopravnom povjerenstvu, pokušali su me uvjeriti da ovaj Ustav ne ograničava pravo Izbornom zakonu, da može neke stvari proširiti i da može predviditi ovakve izmjene Zakona koje su dostavljene. Nisam to uistinu dosad čula u pravnoj praksi, posebno me to čudi što to govore i za takve stavove se zalažu zaštitnici Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno Aneksa IV Ustava BiH. A taj Ustav u svom članku IX kaže – nijedna osoba koja izdržava kaznu izrečenu od strane međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju i nijedna osoba koja je pod optužbom suda i koja se oglušila o poziv da se pojavi pred sudom ne može se kandidirati, niti može obnašati nikakvu naimenovanu izbornu ili drugu javnu funkciju na teritoriju Bosne i Hercegovine. Podsjetiću na članak 1.7a. Izbornog zakona iza koga bi se zapravo u Prijedlogu ovog Izbornog zakona o kojemu sad ne govorim nego govorim u kontekstu mišljenja, kaže da nijedno lice koje je na izdržavanju kazne koju je izrekao sud druge zemlje ili lice koje se nije povinovalo naredbi da se pojavi pred sudom druge zemlje zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatrao je njegov dosije prije hapšenja i utvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde, ne može biti upisano u Centralni birački spisak, niti može biti kandidat, niti imati bilo kakvu imenovanu izbornu ili drugu javnu dužnost na teritoriju Bosne i Hercegovine. Ono čime sam se rukovodila jeste da je sadašnji Izborni zakon, znači, jednim dijelom prepisao odredbe članka IX s tim da je takođe išao šire i ograničio je. Imamo ovdje nekakve naznake, vidim, potvrdne od strane Središnjeg izbornog povjerenstva, ograničio je i aktivno i biračko, i pasivno biračko pravo što je, naravno, suprotno Ustavu BiH, još jednom ponavljam. Tako da iz tih razloga, znači ići sa prijedlogom ne ulazeći apsolutno i ne komentirajući političke stvari, pozadinu itd., uopće se ne upuštajući u takve stvari, odredba koja je predložena, znači, ovim Zakonom je neprihvatljiva, odnosno potpuno suprotna članku IX Ustava. I, evo, ja molim i pozivam sve, posebno nas koji smo se obavezali na poštivanje Ustava BiH, ovdje pred ovim Domom, da imamo ove stvari u vidu i da se u skladu s tim ponašamo. Hvala lijepa.
Hvala Vama. 34 Riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim da nakon ove intervencije da bi i uvažena koleginica Krišto mogla ipak podržati ovaj Prijedlog zakona. Naime, bez obzira na odredbe Ustava, ne samo na član IX već i na član II koji govori o ljudskim pravima, o fundamentalnim slobodama, o svim konvencijama koje su sastavni dio našeg Ustava, imaju i nadređen karakter, ja mislim da ipak za nas treba da je autoritet Venecijanska komisija. Stoga vam želim sada citirati ono što je usvojila Venecijanska komisija i Parlamentarna skupština Vijeća Evrope, dakle riječ je o smjernicama za izbore i tu je vrlo jasno, između ostalog, razriješeno i ovo pitanje oduzimanje prava da se bira i bude biran. U obrazloženju Venecijanske komisije stoji, i to ću sada citirati – mogu se utvrditi odredbe kojima se uskraćuju politička prava. Takve odredbe moraju da budu predviđene zakonom ili one mogu biti prouzrokovane ozbiljnom krivičnom odgovornošću. Citiram dalje šta kaže Venecijanska komisija – uslovi za oduzimanje prava da se bude biran mogu da budu manje strogi od onih za oduzimanje prava da se bira, pošto se radi o javnoj funkciji i može biti opravdano da se isključe lica čije bi aktivnosti na takvoj funkciji povrijedile značajan javni interes. Dakle, to je mišljenje Venecijanske komisije. Ako pored svih drugih argumenata ni Venecijanska komisija, ni Paralmentarna skupština Vijeća Evrope za nas nisu autoriteti onda ja ne znam ko može biti autoritet. A da ne govorim o tome da ćemo se dovesti u poziciju da ovdje raspravljamo da li oko 200 pravosnažno presuđenih ratnih zločinaca mogu imati i aktivno i pasivno biračko pravo, a stotine hiljada Bošnjaka, Srba, Ostalih, Hrvata, itd., to pravo ne mogu da imaju. Ja mislim da je to stvarno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nekorektno prema stotinama, hiljada građana ove zemlje. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. I ja sam se htio referirati na diskusiju poštovane kolegice Krišto, kada je osporavala mogućnost donošenja ovakvog zakona kojim bi se ograničila biračka prava određenim ljudima. Jednostavno, dakle, kolega Bećirović se pozvao na ove standarde, mi smo imali prilike o njima razgovarati na Interresornoj radnoj grupi zajedno sa kolegama iz Centralne izborne komisije, kolega Šantić je tu, tu su ako može i gospođa potvrdit, dakle postoje međunarodno utvrđeni, prihvatljivi standardi ograničenja aktivnog i pasivnog biračkog prava, evo po meni pominjao ih je i kolega Bećirović. i ukoliko bi mi u prvom i u drugom čitanju usvojili ovaj Zakon on ne bi bio protivustavan. Dakle, to je, radi se o zakonom ograničavanju ovih prava u jednoj razumnoj mjeri. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 35
Obzirom da se pozivamo na Ustav BiH na koji smo se svi zakleli, zamolio bih cijenjenu gospođu Krišto da se Ustav u cijelosti poštuje i da se zakonska regulativa koju je ovaj Dom i Dom naroda donio poštuje u cijelosti, ne samo kada je u pitanju ovaj segment nego uopšte. Sada ste se pozvali na poštivanje Ustava, sjetite se da ste za tom govornicom rekli da nećete da poštujete zakone koje je donio ovaj Dom, a recimo glede plaćanja RTV pretplate.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja mislim da ovo pitanje zaista zahtijeva jedno pravno obrazloženje. Dakle, Ustav BiH u članu IX uspostavlja restrikciju da niko ko se nije povinovao naredbama Međunarodnog tribunala za bivšu Jugoslaviju ne može biti kandidat na izborima. I to je restrikcija koja je ustavna kategorija i nju kao takvu mi ne možemo zakonom izmijeniti. Dakle, mi ne bi sad mogli usvojiti zakon koji to takvim osobama dozvoljava. Međutim, Ustav ni u tom članu, ni u jednom drugom, nije zabranio zakonodavcu da ode korak dalje pa da uspostavi neke druge restrikcije, jer da je to bila namjera u Dejtonu onda bi to bilo jasno rečeno, onda bi bilo rečeno da samo te osobe ne mogu biti na izbornim listama, itd. I kao primjer imate činjenicu da je restrikcija proširena i u članu 1.7 i u članu 1.7a, dakle proširujući prvo na osobe koje su na izdržavanju kazne, odnosno nisu se povinovale naredbama sudova u Bosni i Hercegovini, a tiče se ratnih zločina, pa onda 1.7a osobe koje se nisu povinovale naredbama, odnosno na izdržavanju su kazne koje su izrekli sudovi u drugim zemljama, itd. I čak, evo, član 1. tačka 8. sudije redovnih ustavnih sudova, tužioci, njihovi zamjenici, pravobranioci, itd., generalni revizori, zamjenici generalnih revizora, guverner i viceguverneri Centralne banke, itd., ni oni ne mogu biti kandidati, dakle idemo još dalje. A po toj teoriji da trebamo ostati samo na onoj restrikciji koju je, koja je sadržana u Ustavu onda nikakve druge restrikcije ne bi bile moguće, a to bi bilo tačno samo ukoliko bi Ustav sam rekao da je to jedina dozvoljena restrikcija, ali Ustav to nije rekao. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Uvaženi kolega Bećirović je lijepo citirao Mišljenje Venecijanske komisije, međutim treba citirati sve. U Mišljenju Venecijanske komisije od 190/2002. o Kodeksu dobre prakse u izbornim pitanjima govori se o oduzimanju posivnog biračkog prava i naglašava da se mora poštovati načelo razmjernosti. Evropski sud za ljudska prava je u nekoliko predmeta među kojima je najvažniji predmet Skopola protiv Italije zaključio kako se pasivno biračko pravo može ograničiti samo za zatvorenike, ne za slobodne građane samo za zatvorenike. Dakle, kad citiramo treba da citiramo sve. 36
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Također se referiram na ono što je gospodin Bećirović rekao, upravo ovo što je gospođa Pandurević već rekla i nije bio jasan do kraja, dakle šta je Venecijanska komisija mislila pod tim da, ja pretpostavljam i otprilike i znam, da se misli na presude koje donose sudovi. Ne možemo mi dovesti Parlament da bude sudac. Znači, takvu vrstu zabrane čovjeku može samo izreći sud. Znači, nemam ja nekog posebnog stava što je rekla gospođa predsjednica, ovaj, ali ako je čovjek dakle slobodan građanin i ako je odležao ono što je dobio presudu i ako su mu vraćena, odnosno ako uživa ljudska prava, znači ne možete, kako bih rekao, kršenjem, da se pogrešno ne razumijem, prava nekoga drugog, ovaj, ispravljati ono što je učinjeno drugima. Dakle, ne možete kršenjem jednog prava učiniti pravdu nekima drugima kojima su već ta prava oduzeta. Prema tome, dakle, ja ću podržati Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i mislim da ne bi bilo u redu da u Izbornom zakonu, možda bi se moglo razmišljati o Kaznenom zakonu, da sudovi dobiju mogućnost da izreknu takvu mjeru npr. osobama koje su dobile takva kaznena djela i da eventualno im se oduzme i to pravo, a da mi baš u Parlamentu u Izbornom zakonu to kažemo, meni se čini da to nije u skladu sa Općom poveljom o ljudskim pravima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Diskusija, uvaženi zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, kratko da kažem da u cijelosti podržavam predloženu dopunu Izbornog zakona BiH kako bi spriječili situacije koje se, nažalost, već događaju da osuđeni ratni zločinci budu kandidati i što je najgore budu i izabrani na vrlo važne funkcije u ovoj državi. Navešću primjer Općine Velika Kladuša, gdje je osuđeni ratni zločinac Fikret Abdić, koji je naredio, planirao i organizirao formiranje logora i sabirnih centara na području Općine Velika Kladuša u cilju zatvaranja građana civila, gdje se prema njima nečovječno postupalo, jer su fizički i psihički zlostavljani, bio kandidat i što je najtragičnije izabran za načelnika Općine Velika Kladuša. Radi zaštite prava i osjećaja preživjelih žrtava i građana koji su prošli ponižavanja, mučenja i zlostavljanja kroz logore i druge sabirne centre neophodno je usvojiti predložene dopune Izbornog zakona kako se ovakva situacija ne bi ponavljala u bilo kojem dijelu naše države. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 37
Ja mislim da mi zaista možemo doći u jednu poziciju koju ne znam kako se može, kojim političkim argumentima braniti, o tome nije niko ni želio ni da replicira, ni da govori, ali ako ovaj Zakon propadne ovih, koliko već, nešto više, ili da li ima i toliko, 200 pravosnažno osuđenih ratnih zločinaca, oni dakle ostaju sa aktivnim i pasivnim biračkim pravom, a nikakav nije problem stotine hiljada ljudi koji to pravo nemaju i to poštenih, dobronamjernih ljudi. Pa je li to normalno? Po ovom prijedlogu o kojem govori Lovrinović rezultat toga je sljedeći, recimo biskup Franjo Komarica u Banja Luci on neće i dalje nastaviti da uživa svoja pasivna biračka prava, al' će zato ratni zločinci pravosnažno presuđeni u Hagu oni mogu da imaju. Pa ima li tu imalo pravde i logike u ovoj zemlji? Nema, je li tako.
/nije uključen mikrofon/
Slažemo se da nema.
/nije uključen mikrofon/
Pa zar nam ništa ne znači ni to kako je to Njemačka razriješila? Pa, evo, nismo imali vremena da govorimo da većina američkih saveznih država, ne samo da ukida takvim i sličnim ljudima pasivno biračko pravo, već i aktivno. Kolegica Pandurević je govorila o ovom Izvještaju i Mišljenju Venecijanske komisije i niste ništa pogriješili, on je puno širi od ovog o čemu sam i ja govorio i Vi, ali u suštini taj nalaz Venecijanske komisije, a on je usvojen i u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, nama itekako daje pravo da ovo pitanje razriješimo. Nije nikako dobra poruka ako mi s ovog Parlamenta i nakon ove tačke dnevnog reda odemo na način da smo se ovdje, pod znacima navoda, ili pojedini od nas, izborili da ratni zločinci imaju sva moguća prava [[poslanik se upozorava na vrijeme]] a ti ljudi su prije toga napravili takve oblike kršenja ljudskog prava [[poslanik se upozorava na vrijeme]] uskraćujući i elementarno pravo na život. Pa sasvim je logično da demokratska država neko pravo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ograniči.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite
Dobro, ja imam jednu dilemu – da li ćemo ako usvojimo i ovaj Zakon stotine hiljada ovih kojima kršimo prava dobiti prava? Dakle, neće dobiti niko pravo, ovaj, od ovih stotine hiljada koji sad to pravo nemaju ukoliko usvojimo ovaj Zakon, nego samo oduzeti nekima pravo. Znači, danas ti ljudi izlaze na izbore i na zadnje izbore su izlazili. Nisam primijetio da je to bio neki problem bilo kome, nisam primijetio u javnosti ni da je to izazivalo bilo kakav problem. Ne znam da li je Centralnoj izbornoj komisiji to pravilo neki problem, evo imaćemo i njihov 38 izvještaj pa ćemo vidjeti je li ili nije, ali u svakom slučaju ja nisam za to i zbog toga sam bio, znači, jedan od onih članova Ustavnopravne komisije koji je bio protiv ovog Zakona, nisam za to da mi kršimo ta prava, neka ta prava krši sud. Ako sud kaže da neko to pravo ne može da koristi, ja htio ne htio moraću poštovati odluku suda. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica, zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Evo, čula sam određeni niz ispravaka krivog navoda, nijedan se ne odnosi na ono zapravo što sam govorila. Jedino što sam shvatila, a tu ja ne mogu ništa pomoći, to smo svakodnevno svjedoci u ovom Parlamentu, da od, i od gospodina Bećirovića i od mnogih drugih danas što smo čuli i po ovoj točki – Ustav to sam ja, Venecijanska komisija to sam ja, sud to sam ja, država to sam ja. Hvala lijepa.
Hvala. Damir Arnaut uvaženi zastupnik, ispravka. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Meni nikako nije jasna bila referenca gospođe Pandurević na presudu Skopola protiv Italije. Mogu reći da sam jedini u ovom Domu koji je zastupao, i to uspješno, aplikanta pred Evropskim sudom za ljudska prava doktora Pilava, tako da mogu, ovaj, govoriti o ovim stvarima. Pretpostavljam da ste mislili na treću presudu Skopola protiv Italije, pošto je to predmet koji je gospodin Skopola povlačio pred Evropskim sudom za ljudska prava, al' tek treća presuda iz 2011. godine, decembra, se tiče prava na, da bira i da bude biran. I zbog toga mi nikako nije jasno zašto ste koristilo baš taj primjer jer je u tom slučaju Sud upravo presudio u korist Italije, a protiv Skopole, ovaj, i dozvolio restrikcije na pravo nekoga da bira i da bude biran za određene, za određena djela. U tom konkretnom slučaju gospodin Skopola je bio osuđen na 30 godina zbog ubistva žene. Ovaj, dosta, dosta ozbiljan zločin, ali može se reći u svakom slučaju manje ozbiljan nego neka djela ratnih zločina. Tako da ne znam ko Vam je ovo dao, sugerišem Vam da dobijete drugog, odnosno angažujete drugog pravnog savjetnika, ali Skopola protiv Italije uopšte nije referentan, niti dobar primjer, možda bolji primjer, al' evo neću Vam sad ovdje pomagati, bi bio Hirš(?) protiv Ujedinjenog Kraljevstva. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite. 39
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Arnautu koji je upravo potvrdio sve ono što sam govorila, gospodin Skopola je u zatvoru, je li tako, nije slobodan građanin. Mislim, i jasno je presuda rečena, rečeno – onaj ko je u zatvoru. Ako hoćete da kažete čije je mišljenje, mišljenje je Direkcije za evropske integracije, gospodine Arnaut. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zamjenik predsjedavajućeg gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Ja nisam dobar sa gospodinom Skopolom kao gospodin Arnaut što je, ali znam da je Sud za ljudska prava u Strazburu, između ostalog, donio presudu protiv Velike Britanije kojom nalaže da mora obezbijediti prava glasanja zatvorenicima i da je to jedna, paralelno sa našim Sejdić-Finci, to je bila jedna od neprovedenih presuda od zapadnih zemalja kojih ima mnogo. I sad ja nisam mislio da se uključujem u ovu raspravu, da li u suštini ljudi, gledajte bio je, ljudi su osuđeni za nešto, izdržali tu kaznu koju su dobili, u toj kazni nema zabrane poslije izdržavanja kazne bilo kakvih ograničenja i vi sad tražite da mi ponovo tim ljudima sudimo iako su izdržali kaznu za koju je, za koju su osuđeni. Nema, mislim da nema logike, mislim da je ispolitizovano pitanje pogotovu što se već dešava da su ti ljudi i glasali, čak i bili birani. Kako ćete sad to promijeniti. Prema tome, mi pretpostavljam da nećemo podržati ovo, jer mislimo da će napraviti više problema nego koristi, odnosno ne vidimo nikakvu korist od toga, osim emocionalnog izlivanja osjećaja prema žrtvama zločina u Bosni i Hercegovini kojih smo svakako svjedoci stalno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite
Zahvaljujem. Nije, u Italiji se upravo ticalo restrikcija nakon što je izdržao kaznu. A mišljenje Direkcije za evropske integracije imate li to na njihovom memorandumu, volio bi vidjet i postaviti im neka poslanička pitanja o njihovoj kompetentnosti. A što se tiče gospodina Bosića, jeste, upravo sam i ja rekao, Hirš(?) protiv Velike Britanije, međutim u tom konkretnom slučaju nije bilo proporcionalnosti. Naime, britanska legislativa je zabranjivala svim koji su na izdržavanju kazne, bez obzira o kakvom se dijelu radi, aktivno i pasivno biračko pravo i Evropski sud za ljudska prava je tu rekao da ne postoji ono načelo, odnosno nije ispoštovano to načelo proporcionalnosti. Dakle, neophodno je zakonodavstvom zemlje ukoliko uskraćuje to, ta pasivna i aktivna biračka prava zatvorenicima i onim koji su izdržali kaznu da bude neko načelo proporcionalnosti, odnosno da mjera bude proporcionalna težini zabrane i to je standardna praksa Evropskog suda za ljudska prava. Dakle, 40 u Velikoj Britaniji smo imali situaciju da neko ko bude osuđen zbog pljačke trgovine na šest mjeseci takođe ima uskraćeno pasivno i aktivno biračko pravo kao neko ko poput gospodina Skopole ubije suprugu. I upravo je to razlog zbog čega je Velikoj Britaniji naloženo da promijeni svoje zakonodavstvo, a Italiji u slučaju Skopola, trećem slučaju Skopola, nije. Kod nas već postoji, odnosno već je ispoštovano načelo proporcionalnosti zato što kod nas Izborni zakon isključivo uspostavlja restrikcije za osobe koje su na izdržavanju kazne za ratne zločine i zločin genocida, itd. Dakle, mi nemamo problem kao što je Velika Britanija imala u slučaju Hirš.(?) Takođe tvrdim da ga ne bi imali, ne bi imali problem ukoliko bi usvojili ovaj prijedlog gospodina Bećirovića, jer ne samo da bi proporcionalnost bila ispoštovana, već bi bilo ispoštovano i sve što je Sud odlučio u slučaju Skopola. Što se tiče Vašeg pokušaja da budete duhoviti, da sam ja dobar sa gospodinom Skopolom, ovaj, ja sam prije svega dobar sa praksom Evropskog suda za ljudska prava i sa svim onim što Parlamentarna skupština Vijeća Evrope u Strazburu, kako ste tačno rekli, usvaja i puno bolje od Vas, što se može vidjeti po broju glasanja kada učestvujemo na onim sesijama Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, ja možda fulim jedno, dva glasanja, a Vi možda glasate na jednu ili dvije tačke. Šta radite tokom ostatka tog vremena nije mi poznato, ali u svakom slučaju ako ćemo već biti duhoviti, evo, hajmo se i u tome takmičiti, nema nikakvih problema. Zahvaljujem.
Dobro, hvala. Ma nešto se takmičite, pojma nemam, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagač: Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02- 1-1348/17, od 26.05.2017. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 31.05.2017. dostavio Mišljenje, koje ste dobili. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je 13.06.'17. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu, ali shodno odgovarajućoj odredbi Poslovnika Predstavničkog doma istu skraćujem na pola, dakle na 5 minuta u preostalom dijelu sjednice. Gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da je red da kažem bar nekoliko rečenica u vezi sa predmetnim Zakonom, obzirom da smo u Zajedničkoj komisiji koja se bavila pitanjem izrade ovog Zakona, između 41 ostaloga, da vas podsjetim, bili angažovani pored meni Predrag Kožul, Salko Sokolović, Safet Softić, Ljilja Zovko, Ognjen Tadić, kao i ministri Josip Grubeša, Semiha Borovac, Dragan Mektić, naravno uz podršku OSCE-a i ODIR-a. Dakle, to je jedna aktivnost koju smo vodili u ovom proteklom vremenskom periodu. Smatram da ovaj Zakon praktično, po meni, je jedan dobar korak koji bi trebao biti zaista pozitivan u smislu razvoja političkog sistema u Bosni i Hercegovin i cijenim da je njime praktično obuhvaćen i dobar alat ponuđen Parlamentarnoj skupštini BiH da može da vrši svoju kontrolnu ulogu. S tim u vezi, ovaj, mislim da ako budemo kvalitetno koristili sve ono što je ovim Zakonom predviđeno da ćemo na neki način osnažiti poziciju Parlamentarne skupštine naspram izvršnih organa vlasti nad kojima se vrši parlamentarni nadzor, kao i parlamentarne istrage. Dosadašnja iskustva su pokazala da za ovakvom vrstom zakona postoji potreba. Ono što ste i sami vidjeli, čini mi se da smo možda čak mogli i spojiti ovu tačku sa Izvještajem o radu ove Komisije, jer se u ovom jednom dijelu koji govori Izvještaj o radu Komisije kaže i od predstavnika ODIR-a i OSCE-a da je ovo, da su ova rješenja sigurno i po njihovom mišljenju mogu da posluže kao dobar početak radi jačanja i snaženja Parlamentarne skupštine, a naspram izvršnih organa vlasti nad kojima se vrši parlamentarna kontrola. Sigurno da ovdje postoji, po meni, ja smatram da bi ovaj Zakon trebao da bude još rigorozniji i oštriji, neki misle da ne treba, ovo je jedno kompromisno rješenje kao prvi korak u pravcu jačanja pozicije Parlamentarne skupštine BiH, sigurno će ga trebati dorađivati. Ukoliko bude donešen ovaj Zakon i bude stavljen u praksu vidjećemo kakvi će biti rezultati primjene samog Zakona. Dakle, nije ovo pitanje, naravno ovdje je veliki dio pitanja riješen našim Poslovnikom, a veliki dio pitanja se riješava ovim Zakonom. Čini mi se da je ovdje ovo sve skupa riješeno na jedan cjelovit način i da je sigurno unapređenje prakse, koja bi trebala da bude uvedena ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, jer vrlo često, ja ću navesti samo primjer, a i sami znate da se vrlo često desi da predstavnici izvršnih organa često se postavljaju potpuno drugačije u odnosu na Parlamentarnu skupštinu BiH što, naravno, ne bi trebalo da bude, da bude slučaj. Ja mislim da ćemo primjenom ovoga Zakona stvoriti uslove, između ostaloga, da se drukčije pozicionira Parlamentarna skupština. Navešću samo potrebu da poslije ovog Zakona, ja vjerujem, da će biti interesa kod poslanika, da donesemo zakon o Parlamentarnoj skupštini BiH koji će riješiti nekoliko pitanja, a to je, govorio sam već ranije o tome, predstavnička uloga, izborna uloga i kontrolna uloga, naravno, Parlamentarne skupštine. Tako da, recimo npr. imamo situaciju da ovdje u Parlamentarnoj skupštini donosimo često zakon, napomenuću onaj koji je najbitniji – budžet, često dolazi u hitnom, hitnoj proceduri gdje mi poslanici nemamo uopšte mogućnosti da mijenjamo taj budžet. Mi nemamo finansijsku samostalnost kao Parlamentarna skupština BiH u odnosu na izvršne organe vlasti. Ako je to slučaj da izvršni organi vlasti određuju Parlamentarnoj skupštini budžet samim tim mi smo u poziciji da jednostavno ne možemo izgraditi tu poziciju Parlamentarne skupštine koju bi trebali izgraditi. Stoga pored ovog propisa, evo, ja bih, na neki način, i inicirao Kolegijum i druge kolege poslanike da razmislimo o tome da donesemo zakon o Parlamentarnoj skupštini BiH koji će utvrditi, ne samo obaveze, ne samo prava, nego i obaveze Parlamentarne skupštine koje se odnose na pitanje finansijske samostalnosti Parlamentarne skupštine BiH. Time ćemo praktično stvoriti uslove da u ime onih koji su nas birali u Parlamentarnu skupštinu vršimo parlamentarni nadzor nad izvršnim organima vlasti, izvršimo ustvari onu ulogu zbog koje smo mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Da ne komplikujem, u samom Zakonu su ponuđena rješenja, ne smatram da su savršena, sigurno da ih možemo unapređivati, ali mi se čini da smo uložili dovoljno vremena i dovoljno napora i pružili mogućnost poslanicima, ko je bio zainteresovan, da u fazi izrade ovog Zakona predloži svoje viđenje i na kraju krajeva ima se mogućnost i djelovanja amandmanima. Ne mislim da je savršen, a mislim da je sasvim dovoljno da krenemo sa ovim poslom koji Parlamentarnu skupštinu postavlja u onu poziciju koja pripada Parlamentarnoj skupštini BiH. 42 Koristim priliku da se zahvalim OSCE-u, uvaženim kolegama iz Parlamenta, ministrima koji su zaista kvalitetno radili na izradi ovog Zakona. Ovo nije Zakon bilo kog pojedinca, ovo je radio cijeli jedan tim, tako da vjerujem da će doživjeti da bude usvojen ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Kao neko ko je predlagao i sankcije kroz dopune Zakona o upravi smatram da je Zakon o parlametarnom nadzoru izuzetno neophodan i u amandmanskoj fazi može se čak, ovaj, govoriti i o proširivanju nekih odredbi. Ovdje samo želim kratko reći ono što sam već rekao na Ustavnopravnoj komisiji i zvanično tražiti i od sekretara Doma i od sekretara Zajedničke službe da utvrdi šta se tačno ovdje desilo sa Mišljenjem Zakonodavno-pravnog sektora. Dakle, prema Poslovniku Zakonodavno-pravni sektor ima dvije zadaće. Jedna je da utvrdi da li je prijedlog zakona u skladu sa Poslovnikom i drugi je da li je u skladu sa Jedinstvenim pravilima. I onda dostave mišljenje jeste ili nije. I ovo je prvi put da ja vidim da Zakonodavno-pravni sektor nakon što je utvrdio usklađenost sa Poslovnikom ne kaže ni jeste ili nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima. Mi smo na Komisiji, kao članovi Komisije, zaključili da jeste u skladu sa Jedinistvenim pravilima i time je još nejasnije ulaženje Zakonodavno-pravnog sektora u politička pitanja. Dakle, Zakonodavno-pravni sektor je ovdje sebi dozvolio da kaže – što se tiče strukture Prijedloga zakona smatramo da je član 1. nepotrebno opširan. Ja smatram da je za moje kolege i mene da odlučimo je li neki član zakona potrebno ili nepotrebno opširan i da, ukoliko utvrdimo jeste, da onda amandmanski ga skratimo, a ne da Zakonodavno-pravni sektor nama daje političke ocjene. Onda, ovdje imamo drugi i treći pasus, kaže – što se tiče forme Prijedloga zakona nije dosljedno ispoštovan član taj i taj Jedinstvenih pravila koji se odnosi na unutrašnju podjelu propisa kojim se nalaže da svaki propis ima najmanje dva člana. Kojim se nalaže da svaki propis ima najmanje dva člana. Ovaj propis, ovaj Prijedlog zakona ima 69 članova, tako da ja stvarno ne znam uopšte na šta su oni ovdje mislili. I onda ovdje, u trećem, opet politička ocjena. Dakle, ja zaista molim sekretara Doma i sekretara Zajedničke službe da utvde iz kojih razloga je Zakonodavno-pravni sektor odstupio i od svojih poslovničkih obaveza i od svoje prakse i ušao u političke ocjene u ovom Mišljenju i da bar mene o tome obavijeste. Zahvaljujem.
Dobro, to je to. Hvala Vam Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Godišnji konsolidirani izvještaj interne revizije za 2016. – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1110/17, od 26.04.2017. 43 Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Godišnjeg konsolidiranog izvještaja odredio je Komisiju za finansije i budžet. Nadležna komisija je 13.06.'17. dostavila Mišljenje o Godišnjem konsolidiranom izvještaju interne revizije za '16. godinu. Komisija je prihvatila Godišnji izvještaj, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku sedam dnevnog reda, Ad. 7. Konsolidirani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2016. godinu – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1110-2/17, od 26.04.2017.
/nije uključen mikrofon/
Pa eto možda da pozdravite samo Parlament. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 44 Pa neka, ako ima potrebe, uvijek ima potrebe kad dođe funkcioner ovdje, tako da.
Uvaženi predsjedavajući i uvaženi zamjenici predsjedavajućeg, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Neću oduzimati vaše dragocjeno vrijeme, svjesna sam da je dan bio zaista naporan, imam samo jednu kratku poruku za vas, zapravo vas molim da obratite pažnju na ovaj Izvještaj iz samo jednog razloga. Izvještaj je obiman, on je na preko 160 stranica, njegov prvi dio ste dobili i usvojili prije mjesec dana kada smo podnijeli poseban Izvještaj o provedbi lokalnih izbora. Ovaj Izvještaj sadrži retrospektivu svih aktivnosti kojima smo se bavili u prošloj godini. Međutim, oko samihi preporuka se nismo uopće pomučili. Zašto? Zato što preporuke već zadnjih četiri, pet godina prepisujemo. Radi se o tome da ovaj Parlament nakon što usvoji Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije usvoji set preporuka za unapređenje izbornog procesa, međutim te preporuke se ne implementiraju. I željela bi da vam skrenem pažnju da je zaista jako bitno da u ovoj godini zaustavimo tu praksu. Mi svaki put prepisujemo niz preporuka koje su već usvojene od strane ovog Doma i ovog gornjeg Doma. Stoga vas molim da se zaista učini maksimalan napor da se prati implementacija tih preporuka i da učinimo napore, i Centralna izborna komisija, međutim mi ne možemo puno toga bez vaše podrške. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se predsjednici Centralne izborne komisije. Prelazimo na, zaključujem, dakle, raspravu, nema prijavljenih više. Idemo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu – podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1227/17, od 12.05.2017. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio je Zajedničku komisiju za ljudska prava Parlamentarne skupštine. Nadležna komisija je 13.06.'17. dostavila Mišljenje o Izvještaju o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2016. Komisija je prihvatila Izvještaj. Komisija je svojim zaključkom zadužila Agenciju za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini da do ove sjednice nama dostavi cjelovitu informaciju o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini koja će sadržavati opće podatke u vezi sa tretiranjem ličnih podataka starih deviznih štediša. Agencija je 13.06.'17. dostavila Informaciju koju ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se. 45 Ja bih prije svega, i to sam uradio na nadležnoj komisiji, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, želim čestitati i Agenciji i rukovodstvu Agencije na ovako hrabrom i opširnom Izvještaju. Ovo je, kako sam rekao već na Komisiji, jedan od najboljih izvještaja koje sam pročitao u svojstu poslanika. Dakle, mi imao ovdje situaciju, odnosno imali smo situaciju gdje je direktor Agencije za zaštiti ličnih podataka bio maltene osumljičeno lice zbog toga što su vršili, radili svoj posao, odnosno vršili kontrolu poštivanja Zakona o zaštiti ličnih podataka od strane Tužilaštva BiH. Kako je direkor Agencije rekao sada je on svjedok zbog zloupotreba od strane suspendovanog glavnog tužioca i to je ono o čemu sam i ranije danas u raspravi govorio. Imamo ovdje jednu rečenicu – nameće se logičan zaključak da je jedini cilj pokretanja istrage protiv direktora bilo izazivanje straha što postaje sastavni dio funkcionisanja ovog društva i države. Ovo je zaista zabrinjavajuća rečenica, ali tim uopšte ne mislim da je netačna, uzimajući u obzir sve ono čemu je direktor Agencije bio izložen i uzimajući u obzir sve ono drugo što isplivava sada na vidjelo kroz poteze i akcije VSTV-a, o kojima sam govorio ranije na današnjoj, odnosno na današnjoj ranijoj sjednici. Također imamo izuzetno zabrinjavajuće podatke o obradi ličnih podataka o zdravstvenom stanju učesnika u krivičnom postupku. Imamo tu konstataciju – postupanje Državne agencije za istragu i zaštitu BiH, a tu nikad nije utvrđeno da li je postupala po nalogu Tužilaštva, po nekom usmenom, pisanom ili po nekom drugom nalogu, u svakom slučaju kaže – postupanje Državne agencije za istragu i zaštitu BiH kao i ljekara, odnosno zdravstvenih ustanova, prilikom obrade ličnih podataka o zdravstvenom stanju lica na naprijed opisani način bilo je suprotno Zakonu o krivičnom postupku, relevantnim zakonima iz oblasti zdravstva, pa je bilo samim tim suprotno i osnovnim prinicipima zakonite obrade ličnih podataka. Dakle, mi ovdje nemamo samo situaciju gdje je prekršen Zakon o zaštiti ličnih podataka, već imamo i situaciju gdje je postupanje sa medicinskom dokumentacijom bilo suprotno i Zakonu o krivičnom postupku i relevatnim zakonima iz oblasti zdravstva. Iz tog razloga, na moj prijedlog, Zajedniča komisija za ljudska prava proslijedila je ovaj Izvještaj Tužilaštvu BiH da sprovedu radnje u skladu sa svojim nadležnostima kako ovaj Izvještaj ne bi ostao samo nešto što se dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH i o kojem, bez obzira na zaista zastrašujuće navode iz istog, diskutuje samo jedan poslanik. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Da li? Ne treba. Hvala. Dakle, zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1131-5/17, od 31.05.17. Izvještaj ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, 46 Ad. 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, ja se nadam da mi neće kolege zamjeriti, ali ja bih ipak kolege podsjetio na redosljed dogođaja kako je to bilo na prošloj sjednici kad smo mi izvršili izbor ovog kandidata suprotno prijedlogu Komisije. Mi smo se jednostavno držali principa da ono što je Komisija predložila, mi smo taj prijedlog podržali i bili smo tu principijelni i ostat ćemo principijelni kako što smo to bili i u prethodnim slučajevima. Naravno, ovo je jedan od načina koji pokazuje kako ne treba da djeluje ovaj Parlament. Nadam se da mi kolege ovdje neće zamjeriti, pogotovo ove koje sjede ovdje ispred mene, da smo mi uvijek u pravu, ali, evo, ja želim da kažem i da istaknem ponovo da smo mi bili u pravu i da smo bili dosljedni i principijelni do kraja podržavajući prijedlog Komisije. I, ovaj, ili ćemo podržavati rad komisija i njihove odluke ili nećemo podržavati, mi se 47 moramo jedanput za te stvari opredijeliti. I drago mi je što je Dom naroda konačno usvojio ovo kako je usvojio i ispravio grubu grešku, materijalnu grešku koju je napravio Predstavnički dom, bez obzira govoreći o tome da li imamo pravo ili nemamo, ali moraju se uzeti sve one informacije koje su vezane za sva imena koja su učestvovala u ovoj utakmici za izbor, ovaga, člana ove Komisije. Evo, hvala velika.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Monika Tomić, diskusija. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Obzirom da sam ja zadužena da izvijestim vezano za ovo Povjerenstvo koje je radilo, mi smo se, koji smo bili prisutni, jednoglasno u biti dogovorili da osoba koju je Povjerenstvo izabralo da bude izabrana u ovu Komisiju.
Hvala Vama. Ako nema više prijavljenih zaključujemo raspravu. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz sprskog naroda, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz sprskog naroda, broj: 01,02- 50-14-388-4,3a/17, od 09.06.2017. Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine za provođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda je 09.06.'17. dostavila u proceduru Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora. Predložena kandidatkinja za člana Nezavisnog odbora je Tatjana Klječanin-Martić, sa osvojenih 91,6 bodova. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Izmjena i dopuna Godišnјeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-1362/17, od 29.05.2016. 48
S obzirom da smo na dobrom putu da možda i okončamo ovu sjednicu večeras i ja ću se potruditi da dam svoj doprinos, tako da ću skratiti diskusiju. S obzirom da smo u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda poslanica Gasal-Vražalica i ja ponudili i odgovarajući materijal, u tom materijalu na strani 6, 7, i 8 je ponuđeno ukupno i pet zaključaka naš je prijedlog, između ostalog, da se Dom prilikom izjašnjavanja izjasni i o ovih pet zaključaka koji su u ovom materijalu predloženi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zaštita stare devizne štednje je bezpredmetna, naravno da treba ići ali, ovo ali, zašto se u svim ovim elaboracijama izostavlja Poštanska banka Zagreb, Privredna banka Zagreb, Privredna banka Crna Gora, i tako redom? Nisu to samo banke iz Srbije i Slovenije, to naprosto nije tačno. Prema tome, moraju biti obuhvaćeni svi pravni, to udruženje, zato što su svoju deviznu štednju, predsjedništo udruženja(?) ja pitam šta će sa majkinom, moje majke deviznom štednjom koja je dio u Poštanskoj banci Hrvatske, dio u Privrednoj banci Hrvatske. Potpuno se zaboravlja to. 49 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, zato vam i predlažem da ovdje uđu banke iz svih zemalja sukcesora bivše Jugoslavije.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, i ja ću dati doprinos da ovo što brže se, ovaj, završi, ako mognemo, ovu sjednicu, s tim da ja predlažem da se na strani 8 Zaključak 1 briše. Naime, ako pogledamo ovaj boldirani dio na strani 7, onda vidjećemo da Evropski sud za ljudska prava je pozvao i upozorio štediše iz Bosne i Hercegovine da moraju podnijeti prijave Srbiji. Dakle, na osnovu toga i iz Republike Srpske i iz Federacije BiH štediše podnose prijave na osnovu kojih se, znači, sporazum sa Srbijom isplaćuju sredstva. U Federaciji imamo problem zato što su ta sredstva pretvorena u certifikate koje sada ne mogu, odnosno, ne može se riješiti u okviru Federacije, nikako da se riješi, a ovaj Zaključak predlaže da se ne primaju ni zahtjevi, prijave iz Republike Srpske dotle dok se ne riješi problem koji postoji u Federaciji, a to stvarno nema nikakve logike da vi uslovljavate rješavanje problema tamo, odnosno pitanje gdje nema problema sa rješavanjem problema koji, realno, ko zna kad će se riješiti. Vrlo teško će se ovo riješiti, ovo pitanje certifikata u Federaciji, jer je tu država prevarila, odnosno u ovom slučaju Federacija, prevarila građane. Dakle, ja tražim od predlagača tačke dnevnog reda da se Zaključak 1 briše, odnosno da od njega odustanu, i u toj varijanti sam spreman i ja, i vjerujem, i kolege moje podržati ove zaključke. Ukoliko ne brišemo prvi zaključak, mi nećemo podržati ni ostale zaključke. Ponavljam, nekorektno je problemom u jednoj dijelu uslovljavati, uslovljavati tamo gdje nema nikakvih problema.
Hvla lijepo. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma nije krivi navod već, s obzirom da kolega Novaković, on je govorio o Zaključku 1, to je ustvari Zaljučak broj 3, samo je prvi na strani, je li tako, 8. Nas dvojica smo pokušali određene stvari po tom pitanju usaglasiti, nismo uspjeli, stoga Vama predsjedavajući, u ime nas predlagača, predlažem i tražim da prilikom izjašnjavanja bude pojedinačno izjašnjavanje, ne u paketu. Eto.
Dobro. Čuli ste, službe evidentirajte to. 50 Imamo li više prijavljenih? Nema. Prelazimo na tačku 16., Ad. 16. Informacija Kolegija Sekretarijata o vezi sa realizacijom zaključaka Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj 03/5-50-14-11-192c/17 od 30.05.2017. godine – predlagač: poslanik Salko Sokolović Zaključak Zajedničke komisije za Administrativne poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Nadam se da me predsjedavajući neće prekinuti jer je postala mu navika, dakle, ja ne znam iz kog razloga, ovaj, to radi, jer je to odraz jednog neprofesionalnog odnosa prema poslaniku, prema poslanicima, itd, bez obzira na njihove političke ili neke druge korake koje čine u toku mandata i stoga mislim da je jako nekorektno i stoga moram to kazati, ovo što radite Klubu koji je novoformiran. Dakle, to radi, nažalost, i Kolegij, ne znam da li cijeli, zajedno sa sekretarom Doma i to nije uredu. Dakle, ja imam ovdje ovaj materijal koji ću vama uručiti jer ja ne znam gdje ću ga, da ga ponesete u vaše kabinete jer tamo imate puno prostora, imate i sekretarice koje to mogu lijepo raspakovati i sve ono što, što trebaju raditi. Dakle, mi smo valjda isti u ovom Domu i trebate se tako ponašati. Ono što, čekati, dakle trojica ljudi koji su izabrani u najveći Dom u ovoj zemlji, u zemlji koja ima najmanji broj poslanika i zgradu koja je nekad opsluživala ne znam koliko poslanika, Vi to bolje gospodine Džaferoviću znate, jer bolje znate ovaj sistem komunizma od mene, jer ja nisam bio u tome, ovaj, imala je kapacitet da primi toliko ljudi, i poslanika i svega onoga što je bilo potrebno za rad Doma. Sada ima, sada je to puno, puno manje i iz Vama poznatih razloga, a i meni poznatih razloga, Vi nećete, ne dozvoljavate da ljudi imaju stolicu na koju će sjesti, da ne hodaju po hodniku, da ih ne ponižavate, nemate na to pravo. Ima ljudi, gospodine Džaferoviću, u ovoj zemlji koji ne prihvataju da ih neko ponižava, bez obzira o prezimenu i o familiji koja stoji iza Vas. Dakle, ja Vam to odgovorno ovdje kažem jer imam i podobro obrazloženje kada je u pitanju i ono što jesam i koliko sam dao za ovu zemlju. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Da li neko želi dalje da govori? Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, s obzirom da kolege nemaju gdje da sjede, a to za ovaj Dom nije primjereno, kolega Backović i ja smo se sada dogovorili da ponudimo gostoprimstvo u našoj sobi dok se ne nađe to riješenje iako je naša kancelarija, mislim, najmanja u ovom Domu, ali ne možemo prihvatiti činjenicu da kolege zastupnici nemaju svoje radno mjesto. Ja znam kako je doputovati u 51 Sarajevo, raspakirati se, pripremati materijale, to je veoma zahtjevno, a ako ne bi imao radno mjesto da to radim, pa ne znam onda kako bih izvršavao svoju funkciju. Mislim da mi moramo svi razmisliti o ovome i pod hitno to riješiti. Ja ne mogu to prihvatiti da nema mjesta u ovoliko zgradi za jedan Klub zastupnika. Meni to nije prihvatljivo i, evo, kolega Backović se složio, mi imamo šest stolica, četri ćemo ustupiti vama, nama ostaju dvije, nama su sasvim dovoljne dvije i budite naši gosti dok se ova situacija ne razriješi. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. [[zajednička diskusija]] Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ako ste se prijavili za diskusiju imate riječ.
Hvala, hvala predsjedavajući. Ma, radi korektnosti treba reći da smo danas na Proširenom kolegiju imali priliku da čujemo ovaj zahtjev koji je potpuno legitiman i potpuno opravdan i apsolutno stojimo na stanovištu da kolege trebaju imati prostor. To je van svake sumnje, ali je također rečeno od strane sekretara da je pripremljen prijedlog i da je nađen adekvatan prostor, ali da se čeka sjednica Zajedničke komisije za administrativne poslove koja u tom smislu treba da donese odluku. Dakle, sad je to stvar do Administrativne komisije i možda bi bilo dobro da pozovemo predsjednika Administrativne komisije da u što kraćem roku se održi sjednica zajednička, odnosno Zajedničke administrativne komisije da se ta odluka verificira, da kolege mogu da dobiju prostor, koji apsolutno niko ne spori da taj prostor njima treba. Evo, hvala.
Dakle, ako se više niko ne javlja za riječ, ja ću dati riječ sekretaru Predstavničkog doma, ali prije toga ću kazati da odbacujem, dakle, sve insinuacije koje su upućene prema meni u ovoj diskusiji. Ja s ovim nemam nikakve veze, a i ne želim da vodim uopće polemiku na ovu temu sa bilo kime. I sramota je ovo što smo mi danas čuli kad je u pitanju odnos prema predsjedavajućem Doma. Ja ne mogu da to odšutim. Imate riječ sekretaru. Izvolite.
Dobar dan svima. Na dnevnom redu, vezano za ovu točku, evo konsultirao sam se sa jednim od članova Kolegija Tajništva, mi smo na našem Kolegiju, znači mi ovaj zaključak Administrativnog povjerenstva smo dobili 07.06., isti dan smo utvrdili prijedlog, ovaj, prostorija na drugom katu da se, ovaj, Kolegij Tajništva predlaže Administrativnom povjerenstvu prostor, kancelariju broj 232. Znači, po Poslovniku o radu Zastupničkog doma Administrativno povjerenstvo odlučuje na temelju prijedloga Kolegija Tajništva o raspodjeli radnih prostorija u Parlamentarnoj skupštini. 52 Znači, odluka postojeća ima, zahtjev je Klub uputio. Osim zahtjeva za prostorijom, ovaj, novi Klub je uputio zahtjev bio i za sredstvima, mislim da je to Administrativno povjerenstvo odgovorilo da, sukladno Zakonu o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, taj zahtjev nemoguće je ispuniti bez izmjene Zakona. Još bih podsjetio na odredbe Kodeksa, ponašanja zastupnika, na članak 20. Odnos prema zaposlenima, gdje kaže – u obavljanju svojih dužnosti zastupnici, izaslanici, pokazat će poštivanje prema zaposlenima bez bilo kakvih predrasuda, uključujući na osnovu političkih ideologija, vjerskih, spolnih, itd. Ja sam ovdje osjetio danas određenu dozu, ne znam ni ja, netrepeljivosti od zastupnika Ahmetovića prema članovima Kolegija i meni osobno, optuživši me da ja opstruiram Odluku o dodjeli prostora novom Klubu. Ne mogu i da hoću jer nisam nadležan. Mislim, treba biti malo korektan, ja se ispričavam što ja ovako, onaj, ali mislim da ovdje profesionalno radim svoj posao. Mi na Kolegiju Tajništva smo i prije nego što smo dobili službeno Zaključak Administrativnog povjerenstva odlučili i donijeli odluku, prijedlog utvrdili prema Administativnom povjerenstvu. Znači, nije to čekalo ni sekunde niti je Marin Vukoja tajnik Zastupničkog doma, kao što me zastupnik prije pola sata optužio da ja ovo opstruirano. Znači, radi korektnosti, radi svega i radi poštivanja Kodeksa, aludirajući na moju političku pripadnost. Mislim da, ja ne bih dalje ništa komentirao.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ovo je stvarno Dom postao gdje sekretar Doma drži predavanje, onaj ... Dakle, sve me više ... da, dakle, ja nisam zadužen za ove prostorije ovdje. Ja trebam imati stolicu, i moje kolege, gdje ćemo doći da sjednemo. Ja o političkoj, mene ne interesuje, gospodine sekretaru, Vaša politička pripadnost uopće, mene interesuje ono što Vi treba da radite. A vi, dakle Vijeće ministara sazove sjednicu telefonsku i donosi veoma važne odluke za ovu zemlju, a Vi ne možete sazvati sjednicu Administrativne komisije ili telefonsku ili bilo kakvu drugu za tri stolice i jedan sto. Kako Vas nije sramota ono što pričate, a i Vas gospodine Džaferoviću da, da to dozvolite da se na takav način ophodi prema zastupniku u ovom Domu? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa gledajte, očito da ima određenih opstrukcija i od njih ne možemo pobjeći. Klub je formiran 5. maja, danas je 14. juni. Vi kažete dobili ste dopis 07. juna, a ja dobio 30. maja. Prema tome, čudi me da je par spratova papirologija toliko putovala, od Administrativne komisije do Vas sedam, osam dana, a do mene došlo 30.05.2017., onog dana kad je održana sjednica. Prema tome, morate priznati određene opstrukcije ima. Kada ja razgovaram sa gospodom iz Administrativne komisije, Kolegij Sekretarijata nije završio priču, kad razgovaram, 53 evo, s Vama, i Vi nas ovdje ubjeđujte, Vi ste to dobili kasno, proslijedili, sad je na njima red. Mislim, nije nikakav problem, ali postoji procedura, ali ona je duga. Shvatate? Mjesec i po dana mi čekamo, podsjeti me na onaj period iz rata, je li, ko izbjeglice ovuda hodamo po hodnicima, ovaj, na prvom spratu pregrađujemo neki prostor da sjednemo da razgovaramo. Mislim, ovo je sada ljudski, ako hoćete to učinite, ako nećete, ne morate. Niti je ovo vaše, niti je ovo naše, ali vi sad vladate i ne dajte ako nećete, a dadnite ako imate, onaj, onog ljudskog u sebi.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda Izvolite.
Referiram se na ono što je kolega Sadik Ahmetović rekao, dakle, nema mogućnosti poslovničke da se kolegij nekakav i povjerenstvo telefonski sastaje, to možda ima u Poslovniku Vijeća ministara, ovo nema, dakle, možda ste to tako rekli u hipu, je li, u Vašem nekom nezadovoljstvu. Također, izražavam nezadovoljstvo što Vaš eventualni sukob, pod znacima navoda, sa vodstvom Parlamenta prenosite na tajništva, na zaposlene u Parlamentu. Ja sam bio svjedok kad ste prijetili čovjeku, ja sam Vas upozorio ne možete prijetiti. Ja sam bio svjedok tu prije pola sata kad ste to rekli. Ako on ne može Vam govoriti, mogu Vam ja reći. Dakle, ja sam rekao, nemojte prijetiti. Jesam li Vam rekao tako kolega? Znači, tražite svoje pravo, ali ne možete prijetiti tajniku Doma. Ja sam svjedok toga bio, pa nemojte tako pričati. [[zajednička diskusija]]
Molim vas lijepo, riječ ima uvažena zastupnica, molim vas lijepo, riječ ima uvažena zastupnica, zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja mislim da nema nijednog razloga za nervozu. Ja ću ovako reći, ja u potpunosti razumijem i svakog zastupnika i Neovisni klub da dobije svoje prostorije. Javila sam se kao članica Administrativnog povjerenstva, ali isto tako nema nijednog razloga za nervozu od strane zastupnika koja se ispoljava prema onom ko nije imao nikakvu drugu nadležnost kad je u pitanju rješavanje ovog pitanja, nego onu zapravo koju Vam je ovdje predočio. Nisam ni ja doživljela od tajnika da drži nekom predike, nego da samo informira o onom što je bio njegov posao. Što se tiče Administrativnog povjerenstva, Vi znate dobro kao zastupnik, sad je kolega Lovrinović rekao, kako radi Povjerenstvo. Radi temeljem Poslovnika, to je Povjerenstvo zajedničko, ono ima, kolega Ahmetoviću, šest zastupnika iz jednog Doma i šest izaslanika iz drugog Doma, predsjedavajući tog Povjerenstva je upravo kolega iz Doma naroda. Radi korektno i konkretno, teško mu je doći do situacije da sazove, ali i danas je mogao biti prijedlog normalan. Ja ću to učiniti poslije ove sjednice, nazvat ću kolegu da Vam hitno sazove Administvativno povjerenstvo kako bi mi donijeli odluku u skladu sa onim zaključkom kojim smo i zadužiti Tajništvo Kolegija domova u smislu iznalaženja ovog rješenja. Ne vidim nijednog razloga za tenzije, za ovakve nekakve razgovore. Ako to neko misli da je to dio onoga što smo danas imali kao obilježje, mislim da nije ni to način da se na takav način šalju bilo političke, bilo neke druge 54 konotacije. Trebamo ipak biti korektni i konkretni i zbog sebe, i zbog uvažavanja ovo Doma, zbog njegovog digniteta. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
U sklopu vremena u kojem živimo, mjeseca koji jeste, nek usele ljudi danas, a donijet ćemo odluku. Pa ništa nećemo pogriješiti. To je jedna normalna stvar, ne radi se o izdvajanju materijalnih sredstava, radi se o jednoj susretljivosti. Ovaj, važno je ovo što je sekretar uradio, i Služba, našli su prostor, ima konkretna prostorija. Prema tome, ono što je u materijalnom smislu kao prostora bio problem definisano je. Verificiraćemo kao i mnoge druge stvari koje verificiramo na Komisiji. Ja predlažem Domu da damo nalog sekretaru ili da zamolimo službu nek ljudi usele, donijet ćemo odluku. Ništa nije problem.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17., Ad. 17. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 20.04.2017., koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o kinematografiji Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1054/17 Kolegij Doma odredio je Ustavnopravnu komisiju kao nadležnu za razmatranje ove incijative. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje o incijativi 13.06.2017. godine. Komisija je prihvatila incijativu. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Incijativa je u proceduru dostavljena 20. aprila, razmatrala je i Ustavnopravna komisija ovu incijativu i podržala. Rijetke su oblasti ljudskog stvaralašva u Bosni i Hercegovini gdje mi možemo reći da smo i u evropskom i u svjetskom vrhu kao što je oblast kinematografije. Najmanje što mi možemo učiniti, minimum svih minimuma, je barem da usvojimo zakon koji će pomoći tim ljudima da budu još bolji nego što jesu. U tom smislu, da ne širim dalje diskusiju, s obzirom da je sama incijativa obrazložena na četri stranice, pozivam Parlament da usvoji ovaj prijedlog. 55
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 18. dnevnog reda, Ad. 18. Razmatranje poslaničke inicijative Mladena Bosića, podnesene 22.05.2017., koja glasi: “Zadužuje se Regulatorna agencija za komunikacije da Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi informaciju o rezultatima usklađivanja cijena usluga mobilne telefonije u BiH s cijenama u regionu i Evropi, u skladu sa zaključcima usvojenim na 23. sjednici Doma, održanoj 12.01.2016.“, broj: 01-50-1-1290/17 Kolegij Doma odredio je Komisiju za saobraćaj i komunkacije kao nadležnu za razmatranje ove incijative. Nadležna komisija dostavila je Mišljenje o incijativi 12.06.2017. godine. Komisija je podržala incijativu. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedavajućeg, Mladen Bosić. Izvolite.
Ja ću kratko, par riječi. Znači, sjećate se da je ovaj Dom donio odluku da se naloži RAK- u da izvrši usklađivanje cijena mobilnih operatera sa cijenama mobilnih operatera u okruženju i u Evropi. Neki pomaci su za ovih godinu dana napravljeni. Analize pokazuju da je i dalje mnogo viša cijena, odnosno mnogo veću cijenu plaćaju građani Bosne i Hercegovine nego građani u Evropi i u okruženju i smatram da bi Parlament ponovo trebao da razmotri tu situaciju i da vidi kako stanje stoji sad. Znači zahtijeva se da RAK napravi analizu šta je urađeno po zaključku Doma i da onda na jednoj od sljedećih sjednica imamo tu tačku dnevnog reda.
Zaključujem raspravu pošto nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 19., Ad. 19. Prijedlog zaključka o formiranju Istražne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje utroška sredstava Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine i sredstava prikupljenih i namijenjenih gradnji puteva – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma, broj: 01-50-1-1399/17, od 02.06.2017. Na bazi prijedloga, koji je ranije usvojen, gospodina Backovića, Predstavnički dom je na prošloj sjednici usvojio zaključak kojim je potrebno formirati Istražnu komisiju čiji je zadatak da ispita utrošak sredstava IGA-e i sredstava prikupljenih i namjenjenih gradnji puteva. Prijedlog zaključka o formiranju Istražne komisije ste dobili. Za članove Istražne komisije Kolegij Doma u proširenom sastavu, nakon konsultacija, predlaže: Šemsudina Mehmedovića, Predraga Kožula, 56 Nenada Lalića. Pozivam predstavnike ostalih klubova da daju svoje prijedloge, svaka politička stranka može da da, klub, po jedno predstavnika. Izvolite. Uvaženi zastupnik gospodin Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja se izvinjavam, vrlo ću kratko. Naime, možda nam je promaklo, ali sam zaključak je nesmotreno formulisan jer skoro unazad godinu dana djeluje Ad hok komisija koja ispituje stanje u IGA-i i koja se bavi upravo utroškom sredstava IGA-e. Mislim da bi ova Komisija trebala biti možda, ako je već odlučeno formirati, vezana samo za utrošak sredstava za izgradnju puteva, a što se tiče IGA-e pretpostavljam da ćemo već na sljedećoj sjednici imati izvještaj, jednogodišnji izvještaj ove Komisije koja je zaista temeljito uradila posao kad je u pitanju informacija o stanju i poslovanju IGA-e.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne radi se ovdje o ispravci, gospodin Mehmedović je tačno rekao, međutim ovdje se ne misli na ono što je radila Ad hok komisija, nego se misli na tok, banke, uplitanje banaka, garancije, tok tih garancija, realizacija i onda nemamo, kao što znate, za onih 50 hiljada tona čelika, nema ni PDV-a, ni poreza, nema ničega. Znači, ovdje se radi o sasvim drugoj stvari, o sasvim drugoj, molim vas. Hvala.
Dobro. Hvala. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja predlažem gospodina Backovića za člana ove Komisije s obzirom da je bio i predlagač zaključka.
Dobro. Dalje, ostali klubovi? Gospođa Gasal-Vražalica Izvolite.
Mi bismo takođe da predložimo našeg kolegu, Damira Bećirovića.
Dobro. Hvala. Ima li još prijedloga? 57 Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolilte.
Hvala lijepo. Predlažem gospodina Salku Sokolovića u ime Nezavisnog ...
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Predlažem gospodina Šemsudina Mehmedovića.
To je već predloženo na osnovu konsultacija, rekao sam. Ima li još prijedloga? Nema prijavljenih Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-1450/17, od 09.06.2017. godine Na prošloj sjednici Doma razriješili smo člana Ureda za razmatranje žalbi Filijala Banja Luka iz reda priznatih stručnjaka upravnog prava i/ili Upravnog postupka. Prijedlog zaključka ste dobili. Kolegij Doma predlaže da se u Zajedničku komisiju imenuju Safer Demirović, Diana Zelenika i Borislav Bojić. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Odustajem.
Dobro. Ima li dalje prijavljenih? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 21., Ad. 21. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o obrazovnoj i naučnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije (materijal broj: 01,02-05-2-831/17, od 27.03.2017. godine) 58 Kolegij Doma radeći kao komisija nije postigao saglasnost u davanju saglasnosti za ratifikaciju. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda. Idemo na tačku 22., Ad. 22. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji u oblasti obrazovanja između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske (materijal broj: 01,02-05-2- 999/17, od 12.04.2017. godine)
Hvala lijepo. S obzirom da sam ja prošli put, a i danas u najavi, odnosno u raspravi oko dnevnog reda tražio da se odloži izjašnjavanje, nakon toga sam imao sastanak sa ministrom za ljudska prava, odnosno ministricom, zatim smo razgovarali i praktično ono što sam prošli put tražio, a to je da mi se daju neka pojašnjenja, sam ustvari dobio u tom, u tom razgovoru i usaglasili smo dva zaključka koja sam ja predložio već. Naime, jedan zaključak bi bio – Da se obavezuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da intenzivira aktivnosti na izmjeni i dopunama Sporazuma o preuzimanju uloge suosnivača između Instituta za nestala lica BiH i Međunarodne komisije za nestala lica. I drugi zaključak – Da se zaduži Zajednička komisija za ljudska prava, misli se na Predstavnički dom, da prati realizaciju stava (1) prvog zaključka. Naime, rezultat silnih primjedbi koje smo imali od ljudi koji su živo zainteresovani za ovo, znači, a to je Komisija za nestale osobe, ovaj, mi smo došli do neke saglasnosti oko ovih zaključaka i ja predlažem da Dom podrži ova dva zaključka. Naravno, u tom slučaju ja odustajem od toga da se ovo skine, Sporazum skine sa dnevnog reda i mislim da danas treba podržati ratifikaciju ovog Sporazuma. 59
Hvala lijepo Uvažena ministrica za ljudska prava, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, evo, uvaženi zastupnik Novaković je pojasnio, mi smo zaista razgovarali po ovom pitanju, ali vidjela sam ustvari da je došlo do nesporazuma vezano za Sporazum o kojem je on sada govorio, koji Bosna, koji Vijeća ministara BiH ima zaključen sa Komisijom za nestale osobe i ovo, i pristupanje države Bosne i Hercegovine ovom Sporazumu o statusu Komisije za nestala lica kao međunarodne organizacije. Dakle, radi se o dvije odvojene stvari. Međutim, on je na ovaj način samo potakao Ministarstvo da nastavi jedan posao koji je započeo, a današnja tačka dnevnog reda je usmjerena ka tome da država Bosna i Hercegovina pristupi ovom Sporazumu jer je organizacija, jer je Komisija za nestala lica u međuvremenu od jedne organizacije prerasla u međunarodnu organizaciju čiji status je potvrđen ovim Sporazumom i države koje pristupe ovom Sporazumu potvrđuju, dakle, njen status. Njen status sada kao međunarodne organizacije je mnogo širi nego u vrijema kada je ona samo obavljala poslove za države bivše Jugoslavije na traženju nestalih lica, ovaj, u ovom regionu. Ovaj Sporazum, naravno, je nešto što ide odvojeno u okviru Ministarstva za ljudska prava i kojem ćemo mi pristupiti u skladu sa zahtjevom ove Komisije da se izvrše određene izmjene u pogledu tog Sporazuma. Evo samo pojašnjenja radi drugih zastupnika. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa, to je upravo ono o čemu sam ja govorio na prošloj sjednici, dakle da je ovo, ovaj, osnovano 2014. godine i da je Predsjedništvo BiH 2016. godine donijelo Odluku o pristupanju Bosne i Hercegovine toj sada međunarodnoj organizaciji. I ovo potvrđuje ono što sam prošli put rekao, nema potrebe da odgađamo, ovo šalje lošu međunarodnu poruku, radi se o potpuno, radi se o dvije odvojene, evo da ne kažem, potpuno dvije odvojene stvari. Ja bih volio da vidim prijedloge zaključaka koje je gospodin Novaković predložio, ne znam jeste li Vi to dostavili u pisanoj formi, ovaj, u svakom slučaju nadam se da ćemo to dobiti. Zahvaljujem.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 24., 60 Ad. 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore u procesu pristupanja Evropskoj uniji, materijal broj: 01,02-05-2-1353/17, od 26.05.2017. godine Mišljenje nadležne Komisije za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 25., Ad. 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju (Bolnice u RS-u – B) između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke, materijal broj: 01,02-05-2-1363/17, od 29.05.2017. godine
Samo ću kratko. Obzirom da ukupno opterećenje ide na državu, na državu, kao i dosadašnja opterećenja koja su išla na državu, pa u međunarodnim sporovima kada nas zastupa Pravobranilaštvo BiH, Pravobranilaštvo nijednog trenutka ne kaže da će to opterećenje koje je napravljeno, pravni subjekt, vlada jednog od entiteta, vlada kantona i ne znam ko, da će oni snositi posljedice i oni ..., nego je tužba je protiv države Bosne i Hercegovine. Mora se naći modus pri pravljenju ovakvih sporazuma, da se opterećuje ono lice koje se i zadužuje, jer ovako imamo sad situaciju u kojoj, evo znate da je samo milijarda po jednom projektu, i najvjerovatnije se gubi po informacijama koje se imaju. Hvala, evo samo toliko.
Hvala lijepo. Prije prelaska na 26. tačku dnevnog reda, ja bih bio u obavezi da dam pauzu od sat vremena da se pripremi sala i da se ide sa tom tačkom dnevnog reda, sada je 19:00 sati kako smo se dogovorili. Dakle, ja prije prelaska na ovu tačku dnevnog reda, zaključno sa 25. tačkom, a prije prelaska na 26. prekidam 48. sjednicu, nastavljamo sa sjednicom 05.07. u 10:00 sati, a nakon toga će biti, nakon toga će biti redovna sjednica. Sjednica je završena. Sjednica prekinuta u 19:05 sati.