Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 21. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma i predstavnici Centralne izborne komisije BiH, i Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda, 5 iz srpskog naroda. Delegat Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje današnjoj sjednici. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima se može omogućiti da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 21. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 21. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućen i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH, međutim najava za delegatska pitanja za današnju sjednicu nije bilo. Delegatkinja Ljilja Zovko dobila je odgovore na delegatsko pitanje u pisanoj formi od Uprave za indirektno oporezivanje BiH i na usmeno pitanje od Vijeća ministara BiH. Da li je delegatkinja, gospođa Ljilja Zovko zadovoljna dobivenim odgovorima? Izvolite.
Zadovoljna sam odgovorima, nemam ...
Hvala lijepo. Delegat Sifet Podžić dobio je pismeni odgovor na delegatsko pitanje u usmenoj formi od predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Da li je delegat, gospodin Sifet Podžić zadovoljan dobivenim odgovorom?
Da. 2
Hvala lijepo. Sada prelazimo na dnevni red sjednice. Vi ste dobili izmijenjeni i dopunjeni dnevni red. Ja sam vas dužan u ovom trenutku obavijestiti da je Kolegij Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usljed određenih primjedbi delegata da nisu imali dovoljno vremena da se upoznaju sa materijalima za tačku 2., 3. i 4. Kolegij je donio odluku da se iz izmijenjenog i dopunjenog dnevnog reda brišu ove tri tačke, tako da ćemo redosljed uskladiti u skladu sa ovom novonastalom situacijom. Predloženi dnevni red je stoga za današnju sjednicu sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev delegata Halida Genjca, Marija Karamatića, Nebojše Radmanovića, Dragutina Rodića, Martina Raguža i Seada Kadića za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-1787/16, od 28.06.2016. godine; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 24.12.2015. i 01.03.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe dvojne namjene (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine; 5. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i robe posebne namjene (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-752/16, od 04.03.2016. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 28.01.2016. i 04.03.2016. godine; 7. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1361/16, od 09.05.2016. i 10.06.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02- 1-742/16, od 17.06.2016. godine; 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine; 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, zakon broj: 02-02-1-669/16, od 24.02.2016. godine; 11. Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2015. godini, broj: 01,02-50-19-1301/16, od 04.05.2016. godine; 3 12. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2015. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02-50-19- 1500/16, od 19.05.2016. godine; 13. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2015. godini – podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH, broj: 01,02-04-1339/16, od 06.05.2016. godine; 14. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2015. godine – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1587/16, od 02.06.2016. godine; 15. Informacija o nestalim licima u Bosni i Hercegovini i Mišljenje o inicijativi ICMP-a o preuzimanju nadležnosti od strane Vijeća ministara BiH – podnosilac: Vijeće ministara BiH, akt broj: 03/6-40-1314/16, od 01.06.2016. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o finansiranju za tehničku pomoć za autoput na Koridoru 5c – BiH, zaključen između Bosne i Hercegovine, JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar, i Evropske investicione banke, akt broj: 01,02-05-2- 1628/16, od 08.06.2016. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora za 2014. godinu između Bosne i Hercegovine i Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, akt broj: 01,02-05-2- 1677/16, od 13.06.2016. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2014. godinu između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara BiH, i Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, akt broj: 01,02-05-2-1678/16, od 13.06.2016. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u borbi protiv kriminala, broj: 01,02-05-2-1420/16, od 16.05.2016. godine; 20. Razmatranje materijala sa oznakom ''povjerljivo'', akt broj: P – Pov – 07-03-10-9-12/16, od 16.05.2016. godine. Napomena: Materijal za ovu tačku dnevnog reda je, zbog povjerljivosti, dostupan isključivo kod sigurnosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i nije ga moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u kancelariji br. 215 (II sprat) svakim danom od 9 do 17 sati). Ova će tačka biti u skladu sa procedurama zatvorena za javnost i mi ćemo prije ove tačke napraviti pauzu u nastavku sjednice. Ovo je, dakle, prijedlog izmijenjenog i dopunjenog, usaglašenog od strane Kolegija, dnevnog reda. Da li se neko javlja za riječ, ima li izmjena i dopuna? Ako nema konstatujem da je dnevni red usvojen bez glasanja, u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu, da li se neko javlja za riječ? Zaključujem raspravu, nema prijavljenih. 4 Glasamo o Zapisniku 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Molim da se pristupi glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 13, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu, konstatujem da je Zapisnik 20. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev delegata Halida Genjca, Marija Karamatića, Nebojše Radmanovića, Dragutina Rodića, Martina Raguža i Seada Kadića za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-1787/16, od 28.06.2016. godine
Iz Kluba Bošnjaka gospodin Kadić.
Oprostite nismo Vas dobro čuli, koga ste predložili?
nije uključen mikrofon 6
Kadić. Hvala lijepo. Klub Hrvata, gospođa Ljilja Zovko.
Gospodin Karamatić.
I Klub Srba, gospodin Nović.
nije uključen mikrofon
Kako rekoste?
nije uključen mikrofon
Babalj. Hvala lijepo. Dakle, čuli smo prijedloge prijedloga za Komisiju za usaglašavanje, to su gospodin Sead Kadić ispred bošnjačkog naroda, gospodin Mario Karamatić ispred hrvatskog naroda i gospodin Darko Babalja ispred Kluba srpskog naroda. Glasamo o ovom prijedlogu. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv i 1 suzdržanim glasom. Iz Federcije BiH 8 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, Republika Srpka 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Imamo opću većinu i imamo entitetsku većinu, tako da za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda imenovani su gospodin Sead Kadić, gospodin Mario Karamatić i gospodin Darko Babalj. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je Ad. 4. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe dvojne namjene (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona sa jednim amandmanom koji je postao sastavni dio teksta Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 31. sjednici, održanoj 15.06.2016. godine, usvojio 7 Zakon u drugom čitanju sa jednim amandmanom iz Izvještaja Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću kojeg je Izvještaja Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Kao u tekstu. Hvala lijepo. Sada riječ dajem predlagaču Zakona ukoliko želi. Ne želite. Hvala lijepo. Otvaram raspravu, da li se neko javlja za riječ? Nema prijava, zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe dvojne namjene u drugom čitanju. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 11, protiv 2, suzdržan 1. Iz Federcije BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, iz Republike Srpske 2 za, 2 protiv, 1 suzdržan. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu, tako da konstatiram Zakon o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe dvojne namjene je usvojen u drugom čitanju u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na sljedeću tačku, Ad. 5. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i robe posebne namjene (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-752/16, od 04.03.2016. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Što se tiče Izvještaja sa Zajedničke komisije mislim da možemo ono što je u Izvještaju rečeno, ali obzirom da sam ja i amandmane predložio danas ja bih u ovoj diskusiji objedinio i što se tiče Izvještaja Komisije i što se tiče ovih amandmana, jer na neki način je povezano. Znači, pred nama je izuzetno značajan Zakon i on je u stvari provođenje naših obveza i preporuka koje nam je Evropska komisija od 2013. godine uputila u smislu primjene i usklađivanja antidkriminacijskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU i odgovarajućih direktiva koje su za nas obavezujuće, obzirom koje su od strane Vijeća EU izdate, ali koje za nas se mogu smatrati obavezujućom, obzirom da smo mi članica Vijeća Evrope. Dakle, kao što rekoh radi se o izuzetno značajnom Zakonu i izuzetno značajnom procesu ... evropske pravne tečevine koja je kao iz navedenih razloga obavezujuća za nas. I naravno Zakon je izazvao i veliku pažnju i dosta je tu uloženo i truda, i mi smo na Komisiji odgovarajuće korekcije napravili, usvojili smo nekih osam amandmana, nastojeći da što je moguće više uskladimo te izmjene Zakona sa trenutnim potrebama i zahtjevima koji su pred nama. I Komisija je otprilike ove amandmane koji su usvojeni i sam Zakon u pravom čitanju mislim jednoglasno usvojila, i tu nema ništa sporno. Ja bih zamolio danas, obzirom da smo naknadnim pregledavanjem Zakona uočili neke momente koji nisu bili odmah bili uzeti u obzir, naime sadržajni amandmani, odnosno amandmani koji se odnose na sadržaj koji su usvojeni na Komisiji za ljudska prava su u značajnoj mjeri uredili neka pitanja koja su i kasnije se ispostavilo i koja postoji kao potreba u samom Zakonu. Međutim, uočila se jedna tehnička greška koja je naknadno uočena iz razloga, odnosno na način da je u Prijedlogu zakona u članu 6. rečeno da se iza stava (1) dodaje novi stav 9 (2) koji glasi, nije rečeno šta je sa starim stavom, sa postojećim stavom, da li se briše, da li se pomjera, itd. Dalje, u istom članu 6. rečeno je da dosadašnji stav (4) postaje stav (3), nije rečeno šta se dešava sa stavom (3), da li se briše, da li se pomjera, itd. I to su očigledne tehničke greške, i one su uočene juče i pregledavanjem našeg Zakonodavnog sektora koji je zaista uložio trud. I onda smo sa predstavnicima ministarstva razgovarali, ovaj, da li da budemo sigurni, ako se iza stava (1) dodaje novi stav (2) koji glasi, da li to znači da se stari stav briše, odnosno se da se u stvari stav (2) mijenja, i da li dosadašnji stav (3) se briše ako dosadašnji stav (4) postaje (3), da budemo načisto. I razjasnili smo tu situaciju juče. Iz tih razloga ja bih zamolio kolege da u skladu sa članom 115. Poslovnika i stavom (3) koji omogućava da se amandmani uvaže i nakon što rasprava počne u situaciji kada se uoče novi elementi i novi momenti, novi aspekti, da uvaži podnošenje ovog amandmana, na način da se pojašnjava, dakle ta, ne dodaje se novi stav iza stava (1) nego se stav (2) mijenja i glasi, a stav (3) se briše, tako da stav (4) postaje stav (3). I time je jasna situacija. Dakle, ja bih zamolio kolege da uvaže ove aspekte, da dozvole mogućnost podnošenja amandmana i da se izjašnjavanjem, prihvatanjem ovih amandmana ubraza procedura usvajanja ovog Zakona, jer vraćanje cjelokupnog posla na Komisiju produžili bi posao, ponovo Komisija, ponovo komisije za oba doma, usaglašavanje, itd. Mislim da se radi o tehničkim izmjenama, ne radi se o nekim krupnim izmjenama, mislim da mogu se uvažiti ove okolnosti, da su argumentirane i da će ovo ubrzati usvajanje ovog Zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Sada dajem riječ predlagaču Zakona, ako želi. Prihvatate ovo. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospođa Ljilja Zovko ima riječ. Izvolite. /kratko prekinut snimak/ Oprostite samo, mikrofon ne radi kod Vas, pa da vidimo šta je u pitanju. Gospodin Bariša Čolak, član Kolegija mi sugeriše da će svakako Klub Hrvata u ovom momentu zatražiti pauzu od 5 minuta, pa evo dok se riješi ovaj tehnički nedostatak dajem pauzu od 5 minuta. [[PAUZA]]
Završili smo konsultacije i hvala. 10
Hvala lijepo. Ministrica Borovac. Izvolite.
... i delegati. Vidim ustvari da je i sama diskusija uvažene delegatkinje Zovko bila praktično usmjerena na to zbog čega nije data jedna opšta odredba o zabrni diskriminacije, ne navodeći kategorije, odnosno pojedine, ne navodeći jel' po osnovu čega može biti izvršena diskriminacija i na određene kategorije na koje se ona odnosi. Želim da kažem da je upravo intencija i izmjena Zakona bila upravo, upravo na fonu da se navedu tačno grupe, odnosno ona lica na koja se diskriminacija odnosi i kategorije na koje se diskriminacija može da odnosi. A razlog je usklađivanje sa četiri direktive EU i to koje, po kojima se Bosna i Hercegovina obavezala na poštivanje načela nediskriminacije, a to je Direktiva koja garantira ravnopravan tretman bez obzira na rasno i etničko porijeklo, Direktiva koja zabranjuje diskriminaciju pri zapošljavanju na temelju vjere, uvjerenja, invaliditeta, starosne dobi ili seksualnog usmjerenja, dakle to je iz samog naziva direktive ... Direktiva o implementaciji načela jednakih mogućnosti, jednakog tretmana muškaraca i žena na području zapošljavanja. U tome smo mi izjednačavali i odredbe postojećeg Zakona sa ovim direktivama tako da su proizašle upravo ova, ove definicije i ove kategorije koje su i navedene, dakle po osnovu starosne dobi, seksualne orijentacije, što dosada nije bilo u ovom Zakonu. Ono što želim da kažem jeste da je zaista učinjen napor i da smo sa ekspertima iz Evropske komisije analizirali član po član i da smo na kraju sve ono što smo mi kao ministarstvo prihvatili i predložili Vijeću ministara, i naknadno kroz amandmane, evo na Zajedničkoj komisiji, usvojili primjedbe koje još dodatno insistiralo, koje su eksperti iz Evorpske komisije. Prema tome, to je ono što upravo je na fonu poštivanja direktiva EU kada je u pitanju diskriminacija i garantovanje ljudskih prava, odnosno zaštite tih prava određenih kategorija u odnosu na zakonodavstvo Bosne i Hercegovine. Ovim izmjenama mi smo praktično i dobili jednu pozitivnu ocjenu od strane Evropske komisije da, i Vijeća Evrope, da su naši, da je naš Zakon ovakav kako je predložen usklađen sa ovim direktivama. A po prvi put se i Direkcija za evropske integracije uključila u ovaj proces usklađivanja i davanja pozitivnog stava ovom Zakonu, upravo na primjeru nediskriminatorskih odredbi kada je u pitanju Zakon o zabrani diskriminacije. Navođenje kategorija a ne opšta odredba jeste pravilo utvrđivanja ovih kategorija u Zakonu. Evo samo toliko, ako sam pomogla. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Pa, evo dužan sam i vama i javnosti reći nekoliko riječi, znači stav moje stranke i moj osobni stav je ne da ne mogu, nego neću podržati ovaj Zakon, jer je ovaj Zakon izmjenama i amandmanima, po mom osobnom mišljenju, postao pamflet za promociju homoseksualizma, i 11 Zakon bi trebao osigurati jednakost svih, znači da nema diskriminacije prema bilo kome, a po ovom Zakonu osobe homoseksualne orijentacije ispadaju malo jednakije od svih ovih ostalih, i ja to smatram diskriminaciju ispravno orjentiranih građana i naroda Bosne i Hercegovine. I to je razlog zbog čega ne mogu i neću glasati za ovaj Zakon u ovakvom obliku kakav jeste. Što se tiče ovog što je govorila uvažena ministrica, apsolutno podržavam, znači, da bilo ko ne smije biti diskriminiran na osnovu svoje seksualne orijentacije, ali isto tako nepominjem da se nikad nije dogodilo u bilo kakvom javnom natječaju ili bilo čemu da se pita koja je sksualna orijentacija bilo koga, pa da on zato ne bude primljen na posao. Znači, ovdje se, po meni, radi o jednom pokušaju iz vana da nam se nametne zakon koji će osigurati da su osobe homoseksualne orijentacije jednakije od ostalih građana Bosne i Hercegovine i ja za to ne mogu i neću glasati. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo li još prijava za raspravu? Ako nema, zaključujem raspravu. Mi smo kao Kolegij se usaglasili oko Amandmana gospodina Halida Genjca i sad ćemo pristupiti glasanju o ovom amandmanu. Glasamo, dakle, o Amandmanu gospodina Halida Genjca. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – 12 je za, bez glasova protiv i 2 suzdržana glasa. Iz Federacije BiH 9 za, bez protiv, bez suzdržanih, iz Republike Srpske 3 za, bez protiv, 2 suzdržana. Imamo opću većinu, da imamo entitetsku većinu i time konstatiram da je Amandman delegata Halida Genjca usvojen. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije u drugom čitanju. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 – za 9, protiv 1, suzdržanih 4. Federacija BiH 7 za, 1 protiv i 1 suzdržan, Republika Srpska 2 za, bez protiv, 3 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina i time konstatiram da smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije u drugom čitanju. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije je usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te bi stoga morali formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona. Pozivam predsjednike klubova da predlože imena za ovu Zajedničku komisiju. Gospodin Halid Genjac. izvolite.
Klub Bošnjaka – Genjac.
Hvala lijepo. 12 Gospođa Ljilja Zovko. Izvolite.
Ljilja Zovko.
Ljilja Zovko. Gospodin Sredoje Nović, vjerovatno Sredoje Nović.
Gospodin Babalj.
Hvala lijepo. Dobro čuli smo prijedlog, dakle: gospodin Halid Genjac, gospođa Ljilja Zovko i gospodin Darko Babalj. Glasamo o ovom prijedlogu. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za 14, bez protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez protiv i bez suzdražnih, Republika Srpska 5 za, bez protiv i bez suzdržanih. Konstatujem da postoji opća i entitetska većina za ovo glasanje i time smo izabrali za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda: gospodin Halid Genjac, gospođa Ljilja Zovko i gospodin Darko Babalj. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-1361/16, od 09.05.2016. godine i 10.06.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 103. Poslovnika. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa odredbama Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegij Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije. Predlagač je 10.06.2016. godine dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da Prijedlog zakona nije usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH prihvatila je principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 32. sjednici, održanoj 27.06.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. 13 Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda. Gospodin Halid Genjac. Izvolite. Kao u tekstu. Hvala lijepo. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Ne želi, kao u tekstu. Hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču Zakona. Izvolite. Gospodin Mato Franjičević.
... tri godine, 2013. godine formiran je, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je formiralo Tim za izradu Prijedloga zakona. U Tim su uključene sve relevantne institucije, odgovarajuća ministarstva u sklopu Vijeća ministara i ministarstva unutarnjih poslova oba entiteta i također Brčko Distrikt. Tim je na drugoj sjednici, nakon što je formiran, definirao glavne teze koje su bile koncenzusom prihvaćene, što znači da su svi koji su bili zastupljeni u Timu, a naveo sam iz kojih institucija su sve bili zastupljeni, da su se suglasili sa tezama. Međutim, došlo je do redefiniranja stavova kad je riječ o Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Srpske koji su, koje su svoje prethodno pozitivno mišljenje povukli i zamijenili ga određenim primjedbama koje su u procesu, koji je uslijedio, na kraju sažete u jednu primjedbu koja se odnosi na to da se oni ne slažu s tim da se obilježava uvozno naoružanje, odnosno da se kompromisno slažu s tim da se ono obilježava, ali samo da ga obilježava proizvođač. Stav je Ministarstva, a i Tima koji je radio na izradi ovog Zakona da, da se ne može pristati na ovaj zahtjev jer bi to defakto bilo privilegiranje pojedinih uvoznika, i to prvenstveno velikih uvoznika, kojima bi se na taj način omogućio monopolski položaj na tržištu Bosne i Hercegovine. Moram samo dodati da smo, jer je za određene sudionike u javnoj raspravi, u diskusiji koja se vodila, bilo sporan članak 8. stavak b) Protokola protiv nezakonite proizvodnje i trgovine vatrenim oružjem UN da je Tim koji je radio na izradi ovog Zakona zatražio i odgovarajuće stučno mišljenje od relevantnog tijela UN. To stručno mišljenje je na tragu temeljnih teza s kojima je Tim startovao u radu i temeljnih principa na kojima je izgrađen ovaj Zakon. Evo, tako stoje stvari. Po mom osobnom mišljenju ovdje zaista ne bih naravno želio ući u raspravu sa Ustavnopravnim povjerenstvom Doma naroda, ali ako je nešto sporno onda to sigurno nije ustavne naravi nego može biti samo sadržajne naravi. A relevantno tijelo, relevantno povjerenstvo se suglasilo s principima Zakona. Hvala vam.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Riječ ima gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo čuli da se radi o izuzetno značajnom Zakonu i da je to Zakon koji ustvari predstavlja provođenje ili ispunjavanje obaveza koje smo kao država preuzeli ratificiranjem 14 Protokola protiv nezakonite proizvodnje i trgovine vatrenim oružjem, njegovim djelovima, komponentama, municijama, itd. Dakle, izuzetno značajan Zakona u koji je uloženo dosta truda, dosta konsultacija i mislim da bi bilo velika šteta sve to da bude uzalud. Na samoj Ustavnopravnoj komisiji nije bila ni većina za ustavni osnov i usaglašenost sa pravnim sistemom ni protiv toga, bio je neriješen rezultat, i mislim da to ima pomalo i nesklada između, jer razmatrali smo usaglašenost sa Ustavom i sa pravnim sistemom, mislim da to nije sporno, ni jedno, ni drugo, mislim da se kroz glasanje protiv ovoga neka druga poruka htjela poslati. I to je naravno mogućnost, ali iz svih navedenih razloga mislim da bi bilo dobro da se Mišljenje Ustavnopravne komisije danas odbije i da se zatraži novo mišljenje Ustavnopravne komisije. Imajući u vidu sve ove elemente o kojima je govorio i predstavnik Ministarstva i da se i predstavnik Ministarstva u ovom kapacitetu zovne na Ustavnopravnu komisiju i da tamo pokušamo pronaći i kompromis i možda otvoriti mogućnost da se u daljnjem razmatranju Zakona eventualno neki dodatni kompromisi naprave, al' da se na Ustavnopravnoj komisiji uvaže svi ovi momenti koji, koje smo danas čuli i da se jednostavno vodi računa o njima. Dakle, mislim da bi bilo dobro da se, da se ovo Mišljenje vrati Ustavnopravnoj komisiji i da se pokuša ovaj uloženi trud svih ljudi koji su radili na ovome spasiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Dragutin Rodić ima riječ. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući i ja se pridružujem čestitkama obzirom da danas vodite prvu sjednicu Doma naroda. Želim da kažem da, obzirom da smo čuli i predstavnika Ministarstva, čuli smo predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, i zbog istine i onoga svega što se je dešavalo, a da ne šaljemo neke poruke koje stoje iza nečega, znači mi smo kao Ustavnopravna komisija razmatrali ustavni osnov i principe ovoga Zakona i kao što niko od nas u Ustavnopravnoj komisiji, a pogotovo predstavnika iz Republike Srpske, i nismo političari opšte prakse da se razumijemo u sve ono što je u nadležnosti ovog parlamentarnog Doma, ja sam to na Komisiji sasvim precizno rekao mišljenje Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske i zaključaka Vlade Republike Srpske. I naravno na toj sjednici je bilo različitih razmišljanja, ali da svedemo kada bi sva ta mišljenja mi uzimali u obzir, kako je rekao gospodin predsjedavajući, pa i kantona i entiteta, itd., onda nikada ne bi došli do zakona. Ja ne smatram tako, mislim da u konsultacijama koje treba da prethode svemu ovome treba da dođemo do najvišeg stepena usaglašavanja pravnih akata. A ono što sam ja rekao na toj Komisiji ponoviću i sad, stav je bio ovakav, a to je sad opet mišljenje Ministarstva unutrašnjih poslova koje je aktivno učestvovalo u ovom procesu, i naravno ja se pridružujem i direktivama i stavovima UN kada je, jel' je vrlo bitno imati obilježavanje, ali evo stav je bio ovakav, kako bi se zaštitio interes Republike Srpske kao i interes pravnih subjekata iz Republike Srpske koji se bave uvozom oružja smatramo da je neophodno da se sporni Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije povuče iz procedure do usaglašavanja stavova svih relevantnih institucija Bosne i Hercegovine. To je bio razlog mog stava na Ustavnopravnoj komisiji. Prema tome, ništa destruktivno, traganjem za najboljim rješenjima i naravno kad usaglasimo nikakvih problema neće biti oko primjene ovog Zakona. Toliko. 15
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić.
Poštovane kolege, dame i gospodo, članovi Savjeta ministara. Dakle, upravo ... o čemu je govorio gospodin Rodić, opravdano je ustupiti određeno vrijeme ljudima koji usaglašavaju u ime institucija ova pitanja da to pokušaju da učine. Glasanje za ovakvo Mišljenje značilo bi da je ovaj Zakon pao i onda bi se sva procedura mogla od početka početi. Ako je tačno ovo što govori zamjenik ministra da je ovdje samo jedno pitanje ostalo otvoreno, evo čak i da nije jedno, da je njih par, to je dovoljno vremena da oni te stvari riješe kako bismo mi možda i kroz sam rad Ustavnopravne komisije ili neke druge nadležne komisije dobili adekvatne amandmane koji bi riješili ovo pitanje. I u tom smislu ima smisla dati vrijeme. Već par puta smo bili u sličnoj situaciji da se praktično mišljenjem neke od komisija rješava i sudbina zakona. I naučili smo dobro evo i na praksi, ako nismo i dobro poznavali Poslovnik, možda da ponovljeno negativno mišljenje znači da je zakon praktično pao. Ttako da ja samo mogu reći to da ćemo možda najbolje učiniti ako podržimo stav da treba odbiti Mišljenje Ustavnopravne komisije i kupiti dodatno vrijeme, jer samo na taj način možemo kupiti dodatno vrijeme za usaglašavanje. Glasajući za Mišljenje Komisije, dakle, nemamo to dodatno vrijeme. Ako Ustavnopravna komisija u istom sastavu, dakle, neizmijenjenom bude imala isti stav, dakle ova kupovina dodatnog vremena praktično nije imala svrhu, jer nije došlo do usaglašavanja, tako da nema ovdje ničeg što bi moglo da proizvede štetu Republici Srpskoj, niti bilo kome drugome. I u tome smislu, evo i ja se pozivam upravo na taj član 2. Zaključka gdje Vlada Republike Srpske traži od predstavnika Republike Srpske u Parlamentarnoj skupštini da ne prihvate Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja i lakog naoružanja i pripadajuće municije bez usaglašavanja stavova svih relevantnih institucija. Dakle, ne do, nego bez, dakle da bi oni mogli da usaglase stavove očito im je potrebno dodatno vrijeme. Direktor Direkcije Dragan Kapetina je povukao ovo ranije mišljenje tako da, evo možda je to stav, ovaj, koji je za nekog značajan, ali poenta je u tome, dakle, da ako nam treba vrijeme moramo glasati protiv Mišljenaj Komisije. Pa bih ja molio i one kolege iz klubova naših svih zajedno, evo tako da kažem, koji su imali mišljenje kakvo su imali na Komisiji, da ipak budu protiv sad Mišljenja Komisije da bi kupili to vrijeme. Inače nismo, kako bih rekao, na tragu ovog upravo zaključka koji je Vlada Republike Srpske pominjala. Hvala.
Hvala lijepo. Nemamo više prijava, tako da mogu zaključiti raspravu. Mi ćemo se sad izjasniti o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Ja vas podsjećam još jednom da je Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila da Prijedlog zakona nije usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Stavljam na glasanje Mišljenje Ustavnopravne komisije. Molim da pristupimo glasanju. 16 Od prisutnih 14 – 3 je za, 10 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Greška, ponovićemo glasanje. Od prisutnih 14 delegata – za je 3, protiv 11, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH za ni jedan glas, 9 protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 3 za, 2 protiv, bez suzdržanih glasova. Ne postoji opća većina i time mogu konstatirati da nismo prihvatili Mišljenje Ustavnopravne komisije čime smo zadužili ustvari Ustavnopravnu komisiju da ponovo razmotri ovo pitanje. Prelazimo na tačku osam, to je, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 17.06.2016. godine
Zahvaljujem se. Gospodine predsjedatelju, evo i ja se pridružujem čestitkama i želim uspješno vođenje, što ste već demonstrirali u ovom dijelu sjednice, kao i vaši prethodnici, i samo nastavite tako. Pa vidite, evo da održim kontinuitet javljanja po ovoj točci, zato sam se i javio, a vidim da su tu i članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, pa da gradimo jedno partnerstvo na način, dakle, kroz ova izvješća da ojačamo ulogu i Središnjeg izbornog povjerenstva i izbornog procesa kao srca demokracije u svakoj zemlji. Vidite, neću puno govoriti, skoncentriraću se samo na tri segmenta, iako ovdje ima šest poglavlja u vrlo sustavnom i metodološki dobro pripremljenom Izvješću, ali mislim da ono zahtijeva zaista jednu vrstu komentara. Prvo je aktivnosti na izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Izborni zakon u svakoj zemlji je nakon Ustava 19 najvažniji akt, u svakoj zemlji, i mi znamo da se ovo Izvješće odnosi na 2015. godinu, da smo u 2016. godini imali na stolu onaj Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona koji je pripremila Interresorna radna skupina i danas možemo reći, ako znamo koji su bili temeljni prioriteti i ciljevi za promjenu Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini, da ni jedan od onih strateških najvažnijih ciljeva nije realizovan, ni Sejdić-Finci, ni Odluka o Gradu Mostaru i još neki drugi. I ja sad ovdje postavljam pitanje znači, mi vidimo da neki od ključnih aktera političke scene u Bosni i Hercegovini najavljuju da će to raditi u '17. godini, pa imali smo najave od prije četiri godine da je sve dogovoreno za izbore u Mostaru, pa kad je došao dan D vidimo da su ključni politički akteri, da ih tako nazovem, na dijametralno suprotnim pozicijama. Znači, moramo konstatirati i ovdje, i to je ocjena koju ja želim jasno reći, da je taj sadržajni dio promjena Izbornog zakona koji je bio potreban Bosni i Hercegovini, i da ojača izborni proces, i da ispuni standarde, i da ispuni zahtjev i otkloni diskriminaciju doživio fijasko što se tiče sadržaja promjena Izbornog zakona. To može, naravno, se i drukčije komentirati, da je to maksimum u mogućem datim okolnostima, što također, ovaj, je legitimno, ali suštinski mi imamo situaciju, dakle, da ozbiljnog pomaka nije bilo. Naravno, ovdje ne lociram odgovornost na Središnje izborno povjerenstvo, iako i ono ima svoj dio odgovornosti jer je činilo dio Interresorne radne skupine, nego prvenstveno na Parlament, i uvijek sam zagovarao da tražimo širi politički konsenzus i uključimo sve aktere u postizanje konsenzusa oko ovih pitanja. Nažalost još uvijek dominira pitanje politike moći i odnosa kroz one koji konzumiraju vlast. Dobro, to je njihovo pravo i izbor, ali isto tako s obzirom na ovaj rezultat koji je izostao oni trebaju preuzeti odgovornost. To je jedna stvar. Druga stvar je zaštita izbornog prava kao temeljnog prava, ljudskog prava. I mi ovdje vidimo, i mislim da se Središnje izborno povjerenstvo zaista potrudilo da na svojim sjednicama, ovdje je navedeno čak i taksativno koje sjednice, kada su održane, šta je razmatrano, i kaže da je u protekle dvije godine ukupno realizirano oko 88% planiranih aktivnosti. Ali podsjetiću nas, ovdje stoji, najslabiji rezultati su evidentirani u oblasti poboljšanja infrastrukture i logističkih kapaciteta. Do koga je to? To je do Parlamenta, odnosno do Vijeća ministara ... Znači, limitirajući čimbenik je predstavljao nedostatak financijskih sredstava za renoviranje i opremanje Centra za edukaciju, te nabavku transparentnih glasačkih kutija, dok trajno rješavanje pitanja skladišta izbornog materijala i opreme i dalje ostaje jedan od prioritetnih aktivnosti. Znači, nama se to ponavlja stalno, nama se to ponavlja stalno, a bez transparentnosti u ovom dijelu izbornog procesa i, evo to želim posebno pdcrtati u ovom svom izlaganju, mogu reći da ćemo imati situaciju gdje preko 50% građana Bosne i Hercegovine nema povjerenje u demokratičnost transparentnog izbornog, gubi motiv da izlazi na izbore. Legitimno je da je nekima kojima odgovara ovakvo stanje dovoljno da izlazi ovaj broj koji na neki način je, hajde blago rečeno reći, servisiran bilo kroz javni sektor ili neke druge beneficije, ali jedan ogroman broj obespravljenih sigurno zahtijeva i traži da se vrati vjera u institucije ove zemlje i u izborni proces kako bi demokratski slobodno i dostojanstveno izašli na izbore. I tu imamo najslabiju točku koja je identificirana, to su birački odbori. I ovdje stvarno stoji dobro identificirano koje su sve slabosti biračkih odbora, pa samo da podsjetim, ukupan broj upropaštenih glasačkih listića. Ja ovo ne govorim zbog sebe ni svog osobnog iskustva, vjerujte mi, prošao sam sve izbore 20 i nešto godina, ali 8% nevažećih glasačkih listića to je rekord na kugli zemaljskoj, provjereno komparativnim analizama i povećava se iz ciklusa u ciklus. Nema ovdje adekvatne reakcije. Ako ima nek me neko razuvjeri ili nek mi slobodno proturječi. I dalje, da ne nabrajam, sve skupa javio sam se, dakle, da pokušamo ove preporuke, koje su dobre, koje su dobre, ja to želim stvarno ovdje reći, da ih pokušamo ugraditi u Izborni zakon. I pozivam nas sve da nakon lokalnih izbora, i da to bude jedan od zaključaka prihvaćanja ovog Izvješća ili razmatranja ovog Izvješća, da se fokusiramo na činjenicu, da osim ovih političkih 20 prioriteta, a to je provedba presude Sejdić-Finci i izobri u Gradu Mostaru. Molim vas, molim vas i molim vas sviju da jednostavno bar primimo jedan dio odgovornosti, evo ja osobno kao član ovog Doma naroda prihvaćam, iako sam upozoravao i davao neke od prijedloga za način glasovanja u Gradu Mostaru. Danas, znači 2 mjeseca prije izbora možemo reći, dakle, da nema dogovora i nema šanse da se ni nakon 8 godina održe izbori u Gradu Mostaru. I mi svi šutimo i mi svi šutimo, ok, mi svi šutimo, guramo glavu u pjesak. Znači, nepostojanje političke volje da se izjednači pravo glasa u Gradu Mostaru, u kojem postoje zaštitni mehanizmi, najjači objektivno u Bosni i Hercegovini kad je u pitanju izbor za Gradsko vijeće i način donošenja odluka, koji svakom konstitutivnom narodu osiguravaju od kvota do načina zaštite vitalnog nacionalnog interesa, ni to nije dovoljno da se korigira i primjeni odluka Ustavnog suda, nažalost dok se na drugim točkama i lokacijama u Bosni i Hercegovini provode čak i određeni elementi diskriminacije prema građanima. Znači, ovdje se radi o tome da osim ovih političkih prioriteta mi moramo profesionalizirti biračke odbore na način da predsjednici biračkih odbora budu profesionalne osobe neosvine od stranačke pripadnosti, a da se predsjednika i zamjenika imenuje putem javnog natječaja. Mislim da je to, da je to jedan minimum od kojeg treba krenuti u demokratizaciji izbornog procesa u Bosni i Hercegovini, do omogućavanja tehničkih pomagala za glasovanje nepismenih, osoba sa invaliditetom. A ne razmotriti mogućnost elektronskog glasovanja dvije godine od općih izbora, mislim da je definitivno da se uvede i zauzme stav da se uvede elektronsko glasovanje i da ima dovljno vremena i kapaciteta i da to uopće nije toliko skup proces koji će uključivati skeniranje glasačkih listića i elektronsko prebrojavanje i da vratimo povjerenje u izborni proces. Samo na ovaj način, dakle, možemo polako i postupno, da ne kažem mukotrpno i krvavo, vraćati povjerenje građana u institucije ovog sustava, i od ovog sve počinje. I evo, ja vas, i sve nas pozivam da kroz ovo Izvješće prihvatimo dio odgovornosti za nepostojanje dovoljnih promjena u Izbornom zakonu i nedovoljnog kvaliteta logističkog suportiranja svih aktivnosti Središnjeg izbornog povjerenstva da na neki način kažemo, ja ne želim ovdje ni na koji način u političkom smislu detektirati problem u Središnjem izbornom povjerenstvu ali želim jasno reći da postoje politički pritisci na Izborno povjerenstvo u kontinuitetu godinama. I to bi sad zahtjevalo jednu puno veću raspravu, ali ja sam je dužan, ako ništa, naznačiti i otvoriti zbog budućih odnosa u ovoj zemlji i da na neki način Parlament kroz prihvaćanje ovog Izvješća, njegovo razmatranje, prihvaćanje preporuka i stvaranja pretpostavki da kroz jedan akcioni plan prihvaćanja i provedbe ovih preporuka ojača vjeru u institucije, prvenstveno u izbornom procesu. Samo tako će ova izvješća imati smisla. Ako ne bude tih pomaka mi ćemo se vrtiti u status quo. Status quo je nažalost gubljenje, ne samo demografske supstance i odlaska ljudi, nego potpuno, potpunog gubitka povjerenja u institucije, njihovo atrofiranje. I evo vidimo do čega smo danas došli, da ustvari ulazimo u fazu dogovorne ekonomije iz onog bivšeg sustava, da o svakom pitanju moramo, ovaj, bez obzira na čije su nadležnosti, iako postoje isključive nadležnosti i tu imamo evo neracionalno trošenje i vremena ...
Verijeme gospodine Raguž.
Zahvaljujem, to je u skladu sa onom mojom ocjenom da ste vrlo odgovorni predsjedatelj ... Hvala lijepo. 21
Hvala lijepo. Gospodin Mario Karamatić ima riječ. Izvolite.
... predsjedavajući. Pa, nisam se mislio javljati po ovoj točci, ali kolega Raguž me je inspirirao malo. Što se tiče Izvješća i Središnjeg izbornog povjerenstva uistinu nemam nikakvih primjedbi ni na Izvješće, ni na rad Izbornog povjerenstva, međutim ovo što kolega Raguž reče, evo i oko Mostara i oko presude Sejdić-Finci, pa, mislim da je vrijeme da mi sjednemo i da to završimo, brukamo se pred svijetom. Pričamo ovdje o implementaciji nekih rezolucija, deklaracija. Znači osnove svih osnova koje trebamo uraditi, koje su presuđene i na Međunarodnom ustavnom sudu i na našem Ustavnom sudu, znači koji bih se mi morali držati, gdje nemamo apsolutno nikakvog prava reći – e to baš nećemo, to razgađamo i mislim da je vrijeme da što prije sjednemo, moramo početi rješavati neka teška pitanja, ne samo ova tehničke prirode. I evo, iskreno se nadam da će to biti što ranije. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još rasprava? Ako nema zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2015. godini. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 13, bez glasova protiv i 1 suzdržan glas. Federacija BiH 8 za, bez protiv i 1 suzdržan, Republika Srpska 5 za, bez protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća, kao i entitetska većina i konstatiram da je Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2015. godini usvojen. Prelazimo na tačku 12. to je, Ad. 12. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2015. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02-50-19-1500/16, od 19.05.2016. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom je na 32. sjednici, održanoj 27.06.2016. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Kao u Izvještaju. Hvala lijepo. 22 Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan, ako želi. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Halid Genjac, ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Izvještaj Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost može se okarakterizirati vrlo kvalitetnim Izvještajem sa dosta informacija, sa kvalitetnih podataka i mislim da objektivno odražava stanje. Jedna sugestija možda, ako se ovi izvještaji rade u boji onda da se i parlamentarcima dostave u boji, jer ako se uradi izvještaj u boji pa se kopira crno- bijelo onda su ove tabele koje mi dobijemo neupotrebljive. Na strani 12., na strani 22., tabele koje su rađene u smislu pregleda doza profesionalno ... lica i pregleda uređaja po djelatnostima, mi ne vidimo ništa jer su to crno-bijele kopije, a Izvještaj je rađen u boji. To je jedna sugestija za ubuduće da vodite računa o tome. Međutim, daleko ozbiljniji razlog me je motivirao na raspravu od toga i imajući u vidu da je ovaj Izvještaj rađen u aprilu ove godine, mi se već nalazimo u julu, pa bi možda trebalo neke informacije ažurirati, a prije svega pitanje upravljanja radioaktivnim otpadom. Ja mislim da u Izvještaju ima dovoljno razloga za zabrinutost i u najmanju ruku da se određena pitanja pojasne. Kao što stoji u Izvještaju mi nemamo sigurno odlaganje radioaktivnog otpada i taj proces nije siguran, tako da ne znamo ni šta je sa radijacijskom sigurnosti, ni šta je sa efektima jonizirajućeg zračenja, ni općom nuklearnom sigurnošću kad je u pitanju otpad. Zašto? Zato što jedino skladište radioaktivnog materijala se nalazi u okviru kompleksa Federalne uprave policije i njim upravlja Zavod za javno zdravstvo FBiH, Centar za zaštitu od zračenja, ali kapacitet je popunjen i tu, kao što stoji ovdje, ne može se odlagati dalje. Radioaktivni izvori na teritoriju Republike Srpske u prethodnom periodu skladištili su se u prostorijama bivše kalibracione laboratorije u MDU Čajavec, ali ona više nije u funkciji pošto je kroz projekat EU obnovljena kalibraciona laboratorija u tom prostoru, itd. Izvori koji su ranije uskladišteni se još uvijek nalaze na navedenoj lokaciji u transportnom kontejneru, spremni za transport u novo centralno skladište kad ono bude spremno. Dakle, baza podataka, kao što stoji ovdje, Agencije sadrže potpune podatke o privremenim skladištima radioaktivnog otpada na teritoriji i detaljni podaci su dostupni na zahtjev ... Međutim, imajući u vidu da upravljanje radioaktivnim otpadom i uspostavljanje skladišta gdje bi to bilo na siguran način, a u skladu sa standardima, smanjilo bi mogućnost i negativnih efekata jonizirajućeg zračenja i povećali bi ... radijacijsku sigurnost, međutim spriječilo bi i mogućnosti krađe ili zloupotrebe izvora radioaktivnog materijala koji se nalazi ili u privremenim skladištima ili na javnim mjestima širom Bosne i Hercegovine. Agencija je, koliko sam ja vidio u Izvještaju, već tražila od Vijeća ministara da odredi lokaciju za izradu centralnog skladišta, koje je elementarna pretpostavka da se počne razgovarati o tome, i ima već dugo vremena da to je aktuelno. S druge strane jedan projekat koji je dogovoren sa Međunarodnom agencijom za atomsku energiju, i koji je u vrijednosti oko 250 hiljada eura, takođe je vezan za centralno skladište i takođe je uslovljen određivanjem lokacije, inače projekat, koliko sam ja ovdje shvatio, ne može da krene prije nego što se odredi lokacija za centralno skladište. Imajući sve to u vidu ja mislim da je sve ovo što je važno rečeno u Izvještaju, da je možda najvažnije pitanje da se konačno riješi lokacija centralnog skladišta, odnosno da bi danas trebalo od predstavnika Agencije da dobijemo, jer, kažem, ovaj Izvještaj je iz aprila ove godine, mislim da bi bilo dobro da nam predstavnik Agencije odgovori gdje smo trenutno sa određivanjem lokacije za centralno skladište, jer ono je i obaveza, ono je i način rješenja ovog problema i šta se dešava u pogledu rješavanja lokacije za centralno skladište. Ovo je prilika možda da i ukažemo na značaj tog pitanja. 23
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sead Kadić. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, ja se takođe pridružujem čestitkama na Vašem preuzimanju vođenja ovoga visokoga Doma. Takođe sam zahvalan Vašim prethodnicima koji su takođe to uspješno radili. Pozdravljam sve kolege koji su danas prisutni ovoj sjednici, članove Vijeća ministara i sve prisutne. Osjećam potrebu da kažem nešto o ovome Izvještaju i potpuno se slažem sa kolegom Genjcem koji je, po meni, apostrofirao neke stvari koje su vrlo bitne ovdje da se kažu, ovo upravo što je on kazao. A ja bih se fokusirao na Poglavlje X ovoga Izvještaja, a koje tretira odlaganje radioaktivnog i nuklearnog otpada u blizini granice sa Republikom Hrvatskom. U ovom Poglavlju je istaknuta hronologija svih dešavanja po ovom problemu i po ovim pitanjima i moram reći da smo se po ovom pitanju svi zajedno, evo sad sve češće i češće slažemo, ovo je jedno pitanje koje je vrlo bitno za sve građane ove zemlje, a posebno za one koji žive u dijelovima entiteta Republika Srpska, u Unsko-sanskom kantonu i onim područjima koja graniče sa ovom teritorijom. Ja bih se ovdje javno zahvalio kolegama Sifetu Podžiću, kolegi Dragutinu Rodiću i Mariu Karamatiću koji su dali svoj veliki doprinos na rješavanju ovih problema i usaglašavanju određenih akata koji su bili predmetom interesiranja njih kao članova zajedničkih komisija. Također bi ovdje kazao da smo mi donijeli u oba parlamenta, u Parlamentarnoj skupštini u oba Doma određene rezolucije, u Skupštini Republike Srpske donijeli rezolucije i u Skupštini Unsko-sanskog kantona otprilike identičnoga teksta što daje, evo što daje značaj našoj snazi da se zajedno svi borimo protiv ove lokacije u Republici Hrvatskoj jer ona definitivno nije dobra za sve građane koji žive na tim područjima. Evo, svrha moje diskusije je da nas pozovem sve skupa odvje da u ovom pravcu budemo jedinstveni i da sve institucije ove države pomognu da se taj problem ne instalira na tim područjima, čime bi bilo ugroženo zdravlje naših svih građana koji žive na tim područjima. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sifet Podžić. Izvolite. Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sifet Podžić. Izvolite.
Pa nisam imao namjeru se javljati obzirom da sam izvjestioc ispred Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, i mislim da je u Izvještaju gospodina Dizdarevića, direktora Agencije, ovaj, sve precizno rečeno, međutim ponukala me je diskusija gospodina Genjca. Mislim da će gospodin Dizdarević koji, ja mogu reći pred ovim Domom, sigurno vrlo, vrlo profesionalno i kvalitetno obavlja ovu svoju funkciju i to je Agencija koja vrlo odgovorno radi ovaj dio posla, 24 Mislim ... vrijeme da aktueliziramo ovo pitanje centralnog skladišta u Bosni i Hercegovini, kažem mislim da će gospodin Dizdarević moći bolje odgovoriti po tom pitanju. Na žalost, na žalost najvjerovatnije da nismo u situaciji da sačekamo ono što je, čini mi se, za nas olakšavajuća okolnost po pitanju skladišta u Republici Hrvatskoj. Jer ima nekih nagovještaja da bi, ovaj, Evropska komisija zahtijeva centralno skladište za EU i da je to neka lokacija sada, koliko ja imam informaciju, negdje u Finskoj, i da će Republici Hrvatskoj kao članice EU biti naloženo da svoj nuklearni otpad odlaže ... E sad, ovaj, hoćemo li mi tako brzo usaglasiti SSP i ostalo pa da postanemo brzo članica EU pa da čekamo i mi to centralno skladište ili ćemo morati naše raditi. Ja predlažem ipak da radimo naše. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo li još prijava? Ako nema ima li potrebe gospodin Dizdarević da odgovori na ove rasprave i ova pitanja? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Cijenjeni poslanici delegati, u ime Državne agencije pozdravljam vas, ostale goste i članove Vijeća ministara. Što se tiče Izvještaja mi smo i u 2016. ušli sa ovim aktuelnostima najvažnijim, znači naše skladište i Trgovska gora, tako da smo do aprila ... 2016. ... Izvještaj za 2015. Prvo ću s našim, mi imamo samo ... otpad nastao u industriji, medicini i u znanosti. Male su količine, mala aktivnost, uglavnom kategorija 5, najniže aktivnosti i to su zatvoreni potrošeni izvori. Znači stoje uz industriju na nekim lokacijama, Željezara Zenica, Glinica Zvornik, to je Alumina sada, Ljubija rudnik, u njihovim ..., tj. industrijskim skladištima i stoje dugi niz godina. ..., mala kategorija, ne možemo ih u ovom momentu vratiti proizvođaču. I ono novo što uvozimo našom pozitivnom regulativom obavezujemo uvoznika dozvolama za uvoz, dozvolama za izvoz da poslije potrošenog izvora vrati ga nazad proizvođaču. Znači, minimiziramo stvaranje novog radioaktivnog otpada u Bosni i Hercegovini. Rudi Čajevac, mjerno kalibraciona laboratorija, zatekli smo dosta loše stanje, sredili smo ga i sada je u dosta dobrom stanju, s tim da treba izmjestiti to sa te lokacije, nalazi se u ..., kako je i opisano. Uglavnom mjerno kalibraciona laboratorija imala je neke kalibracione izvore, koristili su u bivšoj JNA za kalibrisanje Geiger-Mullerovih brojača detektero koji su se proizvodili u Rudi Čajevcu. I poslije firma skidala je neke gromobrane, skupljala i donosila mjerače sa teritorije Republike Srpske. Što se tiče Federacije utemeljeno je skladište, ja mislim '97. godine, Zavod za javno zdravstvo je ..., sve je više, mi ga nismo uspjeli još licencirati privremeno, ne žele da rade ovaj posao. Mi treba da nađemo operatera koji je neovisan od nas kao regulatora da mu licenciramo objekat i damo dozvolu za rad na ekonomskim osnovama. U ovom momentu onaj aspekat što ste spomenuli zabrinjavajući ... se materijal, to je sve više u zadnje vrijeme popularno, strah da neko ne upotrijebi radioaktivni materijal u terorističke svrhe. Znači, da ga ne otuđi, što mi ne možemo sada garantovati da se na najbolji način čuva u toj industriji. Npr. u Željezari Zenica imaju neki stari mjerači tamo na pećima visokim koji su bili, proizvođači su bivši SSSR i Njemačka, Zapadna Njemačka, i zavarena je prostorija i tako stoji. Zadnji put 2004. godine se ušlo u tu prostoriju. Znači trebamo angažovati eksperte. 25 Što se tiče projekta pokušavamo da ne izgubimo projekat, da dobijemo opremu koja nam je potrebna, a lokaciju Vijeće ministara je kroz zakon i obavezala se Državna agencija i utemeljila iz 2007. godine. Kroz politiku ... nuklearne sigurnosti, koju je prošli saziv Vijeća ministara usvojio 2012. godine, kroz strategiju radioaktivnog otpada, koji je takođe prošli saziv Vijeća ministara usvojio 2014. godine i kroz regulativu koju mi imamo donesenu u vezi sigurnog upravljanja radioaktivnim otpadom stvorili smo sve uslove zakonske i podzakonske, ali nam nedostaje lokacija. Vijeće ministara je obavezalo Agenciju, pošto u Strategiji decidno stoji, iz te perspektivne vojne imovine naće se neka lokacija koja će se dati Državnoj regulatornoj agenciji na upravljanje koja će operatoru dati privremeno, odnosno Vijećem ministara će operatoru dati na upravljanje tu lokaciju. Mi smo gledali lokacije, problem velika lokacija, nama treba mala lokacija, eventualno neko radiorelejno čvorište. Lokacije se ne mogu dijeliti. Znači, ponovo zaključak Vijeća ministara ... je bilo da Vijeće ministara dadne potencijalno više lokacija a da mi angažujemo eksperte ... za atomsku energiju /govornik se teško razumije/ koji će odrediti najbolju od tih lokacija. Onda je preformulisana ta strategija zaključkom da mi predložimo, odnosno komisija koja je imenovana od strane Vijeća ministara i od strane entitetskih vlada, predloži lokaciju pa će ... Vijeće ministara. Sad smo u fazi da oko lokacija još raspravljamo koja bi eventualno se mogla dobiti. Što se tiče Trgovske gore tu isto treba napraviti razliku, znači, između institucionalnog otpada, ovog kojeg mi imamo, i između otpada koji nastaje u nuklearnom objektu. Onaj koji nastane u nuklearnom objektu, u ovom slučaju Nuklearnoj elektrani Krško, ko ga stvara mora da plati za njega. Tu isto treba napraviti jednu razliku, znači postoji potrošno gorivo visoke aktivnosti koje se može poslije reprocesirati, to košta, i postoji znači visoke aktivnosti radioaktivni otpad. To se smješta u ova centralna, potencijalno evropska, ali postoje velike količine niske aktivnosti. Znači, tu nisku aktivnost negdje trebaju smjestiti države koje imaju obavezu, odnosno oni koji imaju utemeljene fondove koji dobijaju od proizvođača određene novce. U ovom slučaju Republika Hrvatska je morala da napravi do 2015., do 23. avgusta, program prema EU kao članica i da obrazloži u programu šta će raditi i kako će raditi. Znači EU je tražila od njih i oni su u tom programu stavili, Vlada Republike Hrvatske treba da usvoji taj program. Opasnost je znači što bi se niska aktivnost dovozila iz Krškog, velika količina i u blizini granice ... Što se tiče institucionalno tu nema neke velike opasnosti i količine u Hrvatskoj su možda duplo veće institucionalno nego kod nas. Tako da treba napraviti jednu razliku između ta dva. Ja se zahvaljujem. Ako još nešto ...
Hvala lijepo. Nemamo više prijava, zaključujem raspravu. Glasamo o Izvještaju o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2015. godinu. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 13 delegata – za je 11, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, bez glasova protiv i 2 suzdržana glasa. Postoji opća kao i entitetska većina, time konstatujem da Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2015. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 13., 26 Ad. 13. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2015. godini – podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH, broj: 01,02-04-1339/16, od 06.05.2016. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Komisija je primila k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na 32. sjednici, održanoj 27.06.2016. godine primi Informaciju k znanju. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Kao u Izvještaju. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Informacije, ako želi. Izašao je zbog nekih sigurnosnih problema. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ma evo, mislio sam da je ministar tu, ali evo da koristimo vrijeme dok je on. Znači, mislim da je dobro da imamo ovo Izvješće koje u prilično dobroj mjeri oslikava, ovaj, trendove, proces, opasnosti, izazove, i ja bih ovdje samo, mislio sam pitati ministra, evo pitanje kad dođe,. Trendovi, kaže, poduzetih mjera i naznake narednih koraka kada je u pitanju borba protiv terorizma, a u pitanju je pravni institucionalni okvir, pa se ovdje kaže da je neophodno transformirati udarnu grupu za borbu protiv terorizma u kojoj sudjeluju čelnici policijskih i sigurnosnih agencija na razini Bosne i Hercegovine i entiteta. U Koordinaciono tijelo istovremeno formiranje nove operativne grupe sačinjene od policijskih eksperata za provođenje zakona u Bosni i Hercegovini. Ovdje ne vidim nikakve rokove, ni odgovornost. Znači, ovo što me zanima jeste kako to vidi ministar sigurnosti u smislu dinamike i odgovornosti. Također kad je u pitanju sprečavanje pranja novca i financiranje terorizma ovdje stoji ocjena da je Bosna i Hercegovina skinuta sa „sive liste“ ... Danas sam dobio informaciju da je ponovo vraćena, tako da bi me zanimalo, ovaj, je li to službeno i koje su konsekvence sada ponovnog vraćanja na to stanje od ranije. I još jedno pitanje koje je vrlo važno, a to je izazivanje netrpeljivosti, govor mržnje i sve ostalo. Ovdje se tvrdi da policijske i sve druge institucije sa punom učinkovitošću djeluju u svim tim slučajevima. Ja ne mogu prihvatiti tu ocjenu, smatram da, nažalost, govor mržnje i negativna retorika počinju sve više prevladavati u javnom prostoru Bosne i Hercegovine i apsolutno štete i, rekao bih, radikalno štete svim pozitivnim trendovima u ovoj zemlji. I evo, to su neka od pitanja za ministra, pa ako bude mogućnosti da ih ponovim ili da kroz jednu rečenicu i aktiviram kada on dođe, biću vam zahvalan. Hvala.
Hvala lijepo. 27 Riječ ima gospodin Sredoje Nović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, pridružujem se takođe željama za uspješno vođenje u narednom periodu i istovremeno zahvaljujem i prethodniku Vašem koji je takođe u ovom proteklom periodu to vrlo uspješno obavljao. Poštovane delegatkinje, poštovani delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara. Ovo je jedna od izuzetno bitnih informacija o kojima ne bismo trebali baš da pređemo tek tako. Naime, Bosna i Hercegovina suočena je sa nizom problema, suočava se izazovima koji nisu baš specifični u drugim zemljama, pogotovo ne u evropskim zemljama. Trudio sam se da pročitam detaljno ovu Informaciju iz mnogo razloga, a s druge strane da izbjegnem bilo kakvu vrstu politizacije ili političkog gledanja na ono što je izneseno u ovoj Informaciji, ali se ne mogu oteti utisku jednom gdje u završnom, reklo bi se, zaključku se kaže – na osnovu bitnih pokazatelja iznijeti, kako u sažetku Informacije, tako i njenoj razradi, može se reći da je stanje sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2015. godini na nivou svih postkonfliktnih društava i na nivou stanja sigurnosti u ostalim zemljama regije. Ja vas zaista pitam kakvo je to onda stanje, de mi kažite, ja ne znam kakvo je stanje u Srbiji, ne znam kakvo je stanje u Hrvatskoj, ne znam u Ugandi, ne znam u onim zemljama gdje jesu i one u postkonfliktnom sistemu? Je li dobro stanje u Bosni i Hercegovini ili lođe stanje u Bosni i Hercegovini? Na bazi onoga što su dale policijske agencije iz entiteta, jednog, drugog, Distrikta Brčko, ja se nadam da su i podaci nadležnih kantona takođe ovdje sumirani, mora se dati jedan, jedna ocjena u Bosni i Hercegovini kakvo je bezbjednosno stanje. Ja potpuno razumijem i jasno mi je, i jasno je mnogima, da bezbjednosno ili na bezbjednosno se stanje ne utiče samo rad policijskih struktura. Policijske strukture jedna od dimenzija i uvijek sam se zalagao i mislim i danas da nije, da nisu policijske strukture te koje su jedine odgovorne za stanje bezbjednosti ove zemlje. Da bismo htjeli kompletnu informaciju o stanju bezbjednosti onda moramo obuhvatiti niz drugih elemenata, i elemente socijalne, i elemente ekonomske, i elemente političke, i elemente rada drugih organa u ili na nivou Bosne i Hercegovine za sprovođenje zakona. Jer, ako to ne radimo, ako ne napravimo takvu informaciju kako je moguće uopšte da jedan Parlament pa i ovaj Dom naroda donese adekvatne zaključke koji bi mogli biti put za poboljšanje bar u nekom segmentu bezbjednosne situacije unutar Bosne i Hercegovine. Kolega Raguž je sada pomenuo, i ja sam pročitao agencijsku vijest da smo svrstani u grupu Sudana, Avganistana, Gane, i ne znam kojih još zemalja, da je danas Brisel rekao da Bosna i Hercegovina nije ispunila svoje obaveze u odnosu na pranje novca i, ne znam, još neke druge, neka druga pitanja. Mora nam neko dati odgovor zašto je to, šta je bio razlog, odnosno šta to mi nismo ispunili i gdje leži ta odgovornost, taj problem, da ga rješavamo. Ja se sjećam prije koliko mjeseci smo gotovo trčeći ovdje donijeli Zakon o pranju novca, je li tako, koji je bio uslov svih uslova. Iako se i tada vodila i politička i druga borba, itd., rečeno je da ćemo biti na „crnoj listi“. Pa, dakle, mi svaki treći dan smo ili na „crnoj listi“ ili ispod „crne liste“. Dajte da konačno znamo šta nam činiti. Moram vam reći da u ovoj Informaciji, prvo ja molim zaista, znam šta znači praviti ovakve informacije na nivou Bosne i Hercegovine, znam s čim se suoči nadležno ministarstvo, nije mi to nepoznanica, ali morate izbjeći rogobatne formulacije koje naprosto ne možete to ni politički, ni pravno, ni bezbjednosno da ... Nisu u Srebrenici počinjena krivična djela na komemorativnom skupu na štetu delegacije Republike Srbije, ono što se desilo u Srebrenici je na štetu Bosne i Hercegovine. Delegacija Republike Srbije je bila samo objekat napada, mi trpimo štetu unutar Bosne i Hercegovine, iz mnogo razloga da ih sada ne nabrajam jer smo o tome 28 vodili dosta oštre rasprave. Ali vidite, morate dati nam odgovor neki – šta znači kad kažete na strani 5, pretposljednji i poslejdnji posus, u kojem se kaže da je podneseno 20 izvještaja iz oblasti terorizma i krivičnih djela koja se mogu dovesti u vezu sa terorizmom protiv 31 poznatog lica i 1 NN lica, itd., itd. Ja kada sam ovo pročitao moram vam reći da sam se veoma zabrinuo. Nije malo u jednoj Bosni i Hercegovini da se podnese toliko izvještaja za ovakvo krivičnog djelo. Da li je to i prihvaćeno od s trane tužilaštava da se radi o takvim krivičnim djelima ili je to samo izvještaj policijskih struktura. I ne znam onda šta je razlog, jer ako uzmemo u obzir kako se podnose izvještaji Tužilaštvu danas policijske strukture nisu tako samostalne kakve su bile nekada u podnošenju krivične prijave, već se sve vrši u konsultaciji i u radu sa samim tužilaštvima. Mislim da je to dosta ozbiljno pitanje. Drugo pitanje jeste gdje vi konstatujete da je u 2015. godini SIPA provela 22 operativne akcije koje se odnose na krivična djela organizovanog kriminala, što je 37% manje u odnosu na 2014. godinu. Zaisa, ili se radi o nekoj grešci ili je prosto nevjerovatno za 40% da je slabiji rad, ako mogu tako da kažem, ovaj, jedne agencije na nivou Bosne i Hercegovine. To je ozbiljno pitanje za preispitivanje rada te agencije ili je onda stanje zaista bolje, što nemam ništa protivm naprotiv, nema kriminala. Dakle, u Bosni i Hercegovini poboljšano je stanje, sve je manje kriminala. Evo, to dokazuju ovi podaci koji ovdje, koji su ovdje izneseni. Dakle, samo konstatujem. Ali je SIPA sprovela 35 operativnih akcija u '14., za razliku od '15. kada je 20 provela. Kad pogledate malo djela zloupotrebe droga u Bosni i Hercegovini, ja moram postaviti pitanje mnogima – da li se zaista bavimo pitanjem otkrivanja i sprečavanja zloupotrebe droga ili ne. Podaci koji se iznose u svim, dakle govorim generalno u Bosni i Hercegovini, su ipak zabrinjavajući. Jedni iznose da svako drugo dijete u Bosni i Hercegovini uživa drogu, i to iz policijskih struktura se to iznosi. Onda dođete kući i vi ste jako zabrinuti, dvoje djece imate, i odmah napadnete jedno koje od vas dvoje uživa drogu a koje ne uživa, ne dan Bože. Dakle, moramo biti tu obazrivi, to nije baš tako jednostavna stvar. I ovdje se konstatuje da je evo 8,29% manje droge u '15. nego u '14. Teško me može neko uvjeriti, vrlo teško u ovakav podatak. Ako je vjerovati ovim podacima da krivično djelo izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti u Bosni i Hercegovini je za 50% povećano u odnosu na 2014. godinu. Kud mi idemo? Šta su uzroci, šta su razlozi d se ovakva djela tako mnogo, da su povećana u odnosu na druga? Pa, pogledajte krivična djela protiv polnog integriteta, itd., itd. S obzirom da mi je vrijeme već isteklo, ja mislim da ove informacije, ovakve informacije moraju mnogo drugačije da e rade, sa mnogo šireg aspekta i da obuhvate sve sudionike agencija za provođenje zakona. Mnogo puta smo slušali probleme u odnosu policijskih agencija i rada tužilaštava, ovdje nisam našao niti jedne rečenice. Jednu sam rečenicu našao da ima problema u radu i koordinaciji policijskih struktura u i na niovu Bosne i Hercegovine, ali se ne govori koji su to. I ono što je posebno za mene bitno jeste ne vidim, ne vidim da li na bazi ovakve informacije, ovakvih informacija, odnosno podataka treba nešto u zakonodavnom smisli, i da li se planira nešto mijenjati, i da li se predlaže, jer ovdje to nema, a to je smisao analiza izvještaja i smisao rada Parlamenta od kojeg bi trebali da očekuju i Savjet ministara i druge policijske agencije, proaktivan jedan odnos. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić. Izvolite. 29
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Pa uvijek kada su ovi izvještaji, informacije zapravo, kada su informacije na dnevnom redu, dakle ja sebi postavim dva osnovna pitanja, dakle da je ono što piše u informacijama tačno i da li je metodološki ispravno, imajući u vidu adležnost nekoga ko dostavlja ovu informaciju. Sa stanovišta te dvije prizme teško se može reći da nešto od podataka koji su ovdje prezentovani nisu tačni podaci, barem mi nemamo saznanja o tome, sa stanovišta metodologije ja bih čak rekao da je ova Informacija opširnija nego što su zakonom utvrđene nadležnosti samog ministarstva. Tako da predpostavljam da je ministarstvo, dijelom preko saradnje sa drugim bezbjednosnim strukturama u Bosni i Hercegovini i u Republici Srpskoj i Federaciji BiH, nama prezentovalo i neke informacije koje realno ono i nema, niti kada je u pitanju njegov informacioni sistem, niti kada je u pitanju njegovo zakonsko uporište, već na osnovu same saradnje. Dakle, trudili su se da nam daju više informacija nego što bi čak i bili obavezni, imajući u vidu nadležnosti ovog ministarstva. Stanje je teško, ali uvijek se sjetimo one stare ... ne buijajte glasnika. Dakle, Ministarstvo bezbjednosti nam je reklo ono što ono zna kako stoje stvari i mi sad nismo zadovoljni. Nismo bili ni ranije. U zemlji u kojoj je trend nasilja rušenja unutrašnjeg društvenog, ustavnog i svakog drugog oblika poretka u svakodnevnom porastu u kojoj praktično nema nikakvih institucionalnih niti društvenih i političkih autoriteta, koje ogromna većina ne osporava zbog ovog ili onog razloga, u zemlji u kojoj građani ne vjeruju u rad pravosuđa, policije, u zemlji u kojoj su političke partije koje su nosioci svakog oblika života ocijenjene kao kriminalizovane organizacije, ja mislim da čak možemo konstatovati da je jako malo kriminala. Jer ja ne govorim, s obzirom na stanje realnosti, nego na stanje svijesti, koje se ovdje stalno podgrijava i dovodi do usijanja. Meni bi bilo logičnije da je ovdje potpumo haos, jer ovdje niko nikog ne poštuje, ne uvažava, nikome ne znači niko ništa, eventualno malo ima straha i interesa ili ucjene dok neko dođe do ostvarenja nekog svog interesa. I u tom segmentu se može reći da neki, da nešto liči na neku organizaciju, neku disciplinu ili šta već. Dakle, svjedoci smo, sviđalo nam se ili ne, jednog društva s ozbiljnim problemima, kriza je ništa, da se kaže bolje reći u raspadu, ali imamo opet, rekao bih neke tradicionalne odnose u društvu, što vezano za vaspitanje, što vezano za dijelom obrazovni proces, što vezano za neku vrstu usađene odgovornosti koja održava ipak to stanje bezbjednosti tako da to nije potpuni haos. E sada, može li neki bolji sistematičniji i metodološki ispravniji izvještaj to da popravi? Mislim da ne može. Mislim da mogu samo mjere akcije i aktivnosti koje su takve da mijenjaju društvene odnose, stvari, poredak ka boljem. Mi smo Ministarstvo bezbjednosti formirali tako kako smo ga formirali, zakon je rekao šta je njegova nadležnosti i ja ne očekujem od Ministarstva bezbjednosti, niti od ministra, bez obzira ko je i koliko bio aktivan, da riješi ove probleme, pogotovo ne sam. Jer ne može to ni Savjet ministara, imajući u vidu da se on sastavlja a ne bira, je li tako. To, dakle, mogu oni koji su nosioci najvećeg procenta stvarne vlasti u ovoj zemlji, a to su naša draga, prelijepa i jedina Republika Srpska i njihova draga ,prelijepa i jedina Federacija BiH. Tamo se živi što bi se reklo, tamo se radi sve što i valja i ne valja i u tome smislu na njima je najveći zadatak da poprave te društvene odnose, a samim time na nama kao državljanima Republike Srpske BiH, Federcije BiH, odnosno Bosne i Hercegovine. Zbog toga ja nikad ni jedan od ovih izvještaja ne mogu da posmatram kao samostalni dokument. Ako bi tražili istinu istina bi bila bliža nama da uzmemo nekoliko izvještaja, dakle, uporedo i da ih čitamo kao cjelinu i Ministarstvo bezbjednosti u Savjetu ministara BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, i Federacije, i kantona i Brčko Distrikta pa da bismo koliko toliko bili zadovoljni slikom koja se tu nalazi. Međutim, ono što ova Informacija daje vrlo jasno svima na znanje to su tereni gdje Bosna i Hercegovina ima najveće probleme kad je u pitanju bezbjednost. To su organizovani kriminal u 30 smislu, prije svega, privredno-političkog kriminala, što mi zovemo, ovako popularno, korupcijom, to je trgovina drogom i to je terorizam. I ne može niko reći da su ti ciljevi pogrešno utvrđeni. Svima je čini mi se jasno i profesionalcima i laicima da su to dobro određene mete. Volio bih kada nebismo svaki dan bili svjedoci stranačkih rasprava između ljudi zaduženih za bezbjednost u ovoj zemlji, već kad bismo vidjeli njihovu profesionalnu saradnju. Ja mogu reći, što se tiče Saveza za promjene da su svi ljudi koji pripadaju Savezu za promjene ili na prijedlog Saveza za promjene delegirani negdje, ili uz podršku Saveza za promjene izabrani negdje, da su spremni na profesionalnu saradnju i da niko nikad iz Saveza za promjene, a posebno iz SDS-a to mogu sa sigurnošću reći, nije tražio od bilo koga od tih ljudi da vodi međustranačke rasprave, već isključivo samo jednu stvar a to je da se bore za viši stepen bezbjednosti u ovoj zemlji, za borbu protiv organizovanog kriminala, posebno korupcije, borbu protiv terorizma i sprečavanje, evo da kažem, kako i uvaženi kolega Nović reče, možda jednog od najvećih zala, ne samo današnjice nego i prošlosti, a siguran sam da nam taj problem ostaje i u budućnosti, a to je droga, je li, to je trgovina drogom, narkomanija i sve skupa što se veže za to. Viši stepen u rezultatu borbe protiv ovih problema zadovoljit će svakog čovjeka u ovoj zemlji, depolitizacija ovih pitanja zadovoljit će svakog čovjeka u ovoj zemlji, iskrena politička podrška u rješavanju ovih pitanja zadovoljit će svakog čovjeka u ovoj zemlji. I mi se nadamo, a čini mi se da tu nema međustranačke razlike neke, da će, koliko je do ovog Ministarstva bezbjednosti i ovog Savjeta ministara, oni uraditi svoj dio posla onako kako treba, ali tu mora postojati potpuna iskrenost. Ne smije se dešavati da ljudi kao profesionalci sjednu i dogovore nešto i onda kad se svako vrati u svoj politički tabor da mu neko drži lekcije kako je nešto uradio što je pogrešno, nije se usaglasio, nije dobio podršku, itd., itd., da neki politički referenti i komesari određuju pitanja bezbjednosti. To je za jednu ovakvu zemlju prerizično, prerizično, i veći je problem nego da pustimo te ljude profesionalce da rade svoj posao. Na kraju krajeva evo i stanje u Tužilaštvu i njegova inertnost, kada je u pitanju mnogo predmeta vrlo važnih, upravo pokazuje šta znači kad politika ne odustaje od toga da utiče na rad ljudi koji bi trebali biti profesionalci. Mnogo bi se toga još moglo reći. Ja se pridružujem čestitkama za preuzimanje rukovođenja Domom gospodina Softića i uporedo s tim malo se plašim da mi ne procuri ovo vrijeme da me ne prekine, pa ću ovdje završiti ovaj dio diskusije.
Hvala lijepo. Nema više prijava za raspravu, tako da možemo zaključiti raspravu. U raspravi je postavljeno nekoliko pitanja predlagaču ovog materijala, međutim po mojim informacijama ministar sigurnosti je morao hitno napustiti sjednici. Tu je šef analitike iz Ministarstva sigurnosti, nega smo kontaktirali u smislu odgovora na ova pitanja, međutim s obzirom da su pitanja direktno upućena ministru on nije u stanju pružiti odgovore, pa ja predlažem da se pitanja proslijede ministru na odgovor u pismenoj formi a da mi pristupimo danas glasanju ako se slažete. Hvala lijepo. Glasamo o Informaciji o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2015. godini. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 10, protiv 3, suzdržan 1. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. 31 Postoji opća, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2015. godini primljena k znanju. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2015. godine – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1- 1587/16, od 02.06.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda BiH. Komisija je primila k znanju Informaciju i predlaže Domu da Informaciju takođe primi k znanju. Predstavnički dom je na 32. sjednici, održanoj 27.06.2016. godine primio ovu Informaciju k znanju. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Informacije ako želi. Ne želi. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Riječ ima gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Hvala. Vrlo kratko. Mislim da je Informacija stvarno kvalitetno urađena i evo ja ovdje zamolio bih nadležnog ministra da prokomentira ove ocjene, s kojim se apsolutno slažem, dakle da je vrlo važno stalno nadgledanje rizika povezanih sa ..., odnosno upravljanjem dugom, a u cilju pravodobnog poduzimanja mjera za suzbijanje negativnih učinaka i osiguravanja kvalitetnijeg korištenja kreditnih sredstava, kako bi se održali prihvatljivi kapaciteti otplate duga i stanja duga. I u tom kontekstu šta znači ovo ne postizanje dogovora sa MMF-om ... Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo li još prijava? Ako nema ministre je li želite Vi odgovoriti? Izvolite, ministar Bevanda.
Posebne čestitke novom predsjedatelju gospodinu Softiću. Pozdrav svim prisutnim. Budući da je ovo jedno standardno izvješće koje se pravi svake godine i prosljeđuje na Vijeće ministara, zatim i parlamentima, vidim da u diskusiji nije bilo, za razliku od Zastupničkog doma, nekih pitanja. I ja ću sad biti samo konkretan i korektan u odgovoru gospodinu Ragužu. Znači, mi smo u ovome, u ovim ocjenama na kraju mislili prije svega na efektivnost, da se završi posao, ugovori se nešto, inicijatori, provede se čitava procedura, krediti se odobre i onda se ne 32 koriste. Vi ćete u nastavku imati , ne znam, usvajanje, čini mi se, dva amandmana zbog neutrošnje sredstava, pa tražimo sad produljenje, i mislim da i ono najvažnije kako ubuduće ... ocjena. Mi smo uradili Strategiju upravljanja dugom uz učešće svih nadležnih nivoa vlasti i mislim da je to temeljni dokument koji će u svakom slučaju omogućiti da i ova izvješća i sami život bude što efektivniji i bolji. Što se tiče MMF-a, pregovori su završeni. Pet članova Fiskalnog vijeća potpisalo Pismo namjere, dva nisu i mislim da je to sad malo politička igra i da će vrlo brzo biti sve to prevaziđeno, ali je dogovor sa MMF-om postignut, usaglašen. Meni je jako žao što u ovom mjesecu neće biti na Odboru jer smo zvanično obaviješteni da to do daljnjeg se odlaže zbog nepotpisivanja Pisma namjere od svih članova Fiskalnog vijeća. Evo, to toliko. Hvala.
Hvala ministre. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje. Glasamo o Informaciji o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2015. godine. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 10, protiv 1, suzdržana 3. Federacija BiH 8 za, 1 protiv, bez suzdržanih, Republika Srpska 2 za, bez glasova protiv, 3 suzdržana glasa. Postoji opća, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Informacija o stanju javne zaduženosti u Bosni i Hercegovini na dan 31.12.2015. godine primljena k znanju. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Informacija o nestalim licima u Bosni i Hercegovini i Mišljenje o inicijativi ICMP-a o preuzimanju nadležnosti od strane Vijeća ministara BiH – podnosilac: Vijeće ministara BiH, akt broj: 03/6-40-1314/16, od 01.06.2016. godine Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH razmatrala je zajedno sa zaključcima i podržala obavještenje Vijeća ministara BiH u vezi sa Informacijom o nestalim licima u Bosni i Hercegovini i Mišljenje o inicijativi ICMP-a o preuzimanju nadležnosti od strane Vijeća ministara BiH, te Informaciju uputila Predstavničkom domu i Domu naroda na daljnje postupanje. Predstavnički dom je na 32. sjednici, održanoj 27.06.2016. godine primio k znanju Informaciju. Riječ dajem izvjestiocu Zajedničke komisije za ljudska prava, ukoliko želi. Ne želi. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Informacije ako želi, ako je prisutan. Ne želi. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Gospodin Martin Raguž. Izvolite. 33
Zahvlajujem se. U ovoj Informaciji imaju dvije vrlo važne stvari o kojima želim reći ovdje nešto, mislim da nije dobro da prođu bar bez komentara. Jedan je činjenica da procedura imenovanja upravljačke strukture traje neopravdano dugo, to ... u samom Izvješću, a to neopravdano dugo, koliko ja vidim, je više godina, ako je istina, i ne nazire se rješenje. A drugo pitanje je neuspostavljanje Fonda za pomoć obiteljima nestalih osoba, i da vas podsjetim svih ovdje, znači Odluka o osnivanju Fonda za pomoć obiteljima nestalih osoba u Bosni i Hercegovini „Službeni glasnik BiH“, broj 96/06, prije 10 godina. Prije 10 godina a sad kaže – ovaj Sporazum do danas nije usuglašen između Vijeća ministara, entitetskih vlada i Vlade Brčko Distrikta. Razlog neusluglašenosti osnodi se na pitanje financiranja i sjedništa Fonda i isplate ... obiteljima žrtava nestalih osoba. Znači, 10 godina ništa nije urađeno da bar obitelji tih žrtava i nestalih osoba imaju neku ... I mi samo to predamo, primamo, tid. A vidimo ovdje u pokazateljima, znači, da je proces verifikacije nestalih osoba po godinama ipak uspješno tekao i da je u konačnici, nažalost, ta brojka verificiranih 18.249 predmeta, s tim da nije konačna, s tim da nije konačna. Znači, minimum kojeg bi mi trebali kroz rasprave i prihvaćanje ove Informacije jeste učiniti da se ovaj proces uspostave Fonda dovrši i da se upravljačka struktura etablira, da preuzme odgovornost i da mi damo, moje mišljenje da Vijeće ministara treba preuzeti odgovornost, i moja potpora tome u odnosu na Međunarodnu komisiju, i da ovaj posao ne bude formaliziran, adaktiran, zaboravljen, obzirom na značaj ovog pitanja koja, kao što u Izvješću kaže, ima povjesni značaj. Apsolutno mislim da ova dimenzija ovog posla ima povjesni značaj za sve žrtve u Bosni i Hercegovini. I mislim, dakle da uz prihvaćanje ovog Izvješća trebamo ići ka pojačavanju odgovornosti Vijeća ministara da u koordinaciji sa entitetskim institucijama i Brčko Distriktom završi formiranje upravljačke strukture i da Fonda za potporu obiteljima nestalih osoba i da dovrši ovaj proces preuzimanja ingerencija da može ovaj proces nastaviti voditi, jer je on od izuzetnog značaja. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu. Glasamo o Informaciji o nestalim licima u Bosni i Hercegovini i Mišljenju o inicijativi ICMP-a o preuzimanju nadležnosti od strane Vijeća ministara BiH. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 9, protiv 3, suzdržana 2. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska bez glasova za, 3 glasa protiv, 2 suzdržana glasa. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. Idemo sa drugim krugom glasanja. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 9, protiv 3, suzdržana 2. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska bez glasova za, 3 glasa protiv, 2 suzdržana glasa. 34 Postoji opća većina, postoji entitetska većina, stoga mogu konstatirati da je Informacija o nestalim licima u Bosni i Hercegovini i Mišljenje o inicijativi ICMP-a o preuzimanju nadležnosti od strane Vijeća ministara BiH primljena k znanju. U nastavku predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanju o tačkama od 16. do 19., uključujući i tačku 19. dnevnog reda. O ovom prijedlogu otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ukoliko nema rasprave stavljam na glasanje ovaj prijedlog. Izjašnjavamo se o objedinjavanju rasprave i izjašnjavanju o tačkama od 16. do 19. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 13, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Postoji opća i postoji entitetska većina, stoga mogu konstatirati da je prijedlog o objedinjavanju rasprave i izjašnjavanju o tačkama od 16. do 19. usvojen. Ad. 16. – 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i Amandmana na Sporazum Dobili ste Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije. Kao u Izvještaju. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja, stoga zaključujem raspravu. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i Amandmana na Sporazum od 16. do 19. tačke dnevnog reda, uključujući i tačku 19. Molim da pristupimo glasanju. Od prisutnih 14 delegata – za je 14, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanig glasova. Postoji opća i entitetska većina i time smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i Amandmana na Sporazum od 16. do 19. tačke dnevnog reda, uključujući i tačku 19. Prije nego pređemo na razmatranje ove 20. tačke dnevnog reda moraćemo zbog proceduranih i formalnih razloga napraviti pauzu u trajanju od sat vremena. Razmatranje 20. tačke dnevnog reda biće zatvoreno za javnost. Dakle, mi ćemo u 15:30 nastaviti sa radom, ja vas molim da budete tačni. Hvala lijepo. Sjednica završena u 14:35 sati.