Slijedi slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovane zastupnice Ljubice Lukačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani gledatelji, a posebice dragi moji prijatelji osobe s invaliditetom. Evo mi ćemo danas, zastupnici u Hrvatskom saboru glasovati o rebalansu državnoga proračuna koji je izuzetno važan i rekla bi ovaj puta posebno važan za jednu kategoriju osoba sa invaliditetom. Naime, u rebalansu smo osigurali novih 15 milijuna kuna za spinalni centra ili centar za osobe koje su imale povredu kralježnične moždine. Centar nadam se evo da ćemo ga uskoro i otvoriti, on je pri kraju i još se dakle treba urediti i naravno još do kraja ono što je potrebno uraditi, negdje ja vjerujem na kraju slijedeće godine ili početkom 2024. da ćemo centar moći otvoriti i da će centar moći primiti svoje prve korisnike. Danas u sav mogući trud ljudi u Varaždinskim Toplicama koji rade nije moguće pružiti onu najadekvatniju skrb ljudima koji nastradaju u prometnoj nesreći ili padnu s neke visine ili na bilo koji drugi način povrede kralježničnu moždinu. Izgradnjom ovoga centra Vlada RH omogućava osobama koje dožive tako tešku povredu da se možda na bolji i kvalitetniji način vrate u život. Ovom prigodom ja doista želim zahvaliti ministru zdravstva i predsjedniku Vlade RH gospodinu Andreju Plenkoviću što su toliko sluha imali za ovaj centar i što je vlada jučer prihvatila amandman kolege Jenkača i moj koji smo zajedno dali da bi se 15 milijuna kuna osiguralo za ovu kategoriju osoba s invaliditetom. Jednako tako danas ćemo donijeti i Zakon o registru osoba s invaliditetom. Ovo je izuzetno važan zakon za sve osobe s invaliditetom. Ne samo zbog toga što ćemo na jednom mjestu imati doista na jedan kvalitetan način rekla bih popisane sve osobe s invaliditetom nego i zbog toga što će konačno osobe s invaliditetom moći dobiti potvrdu kojom će ostvarivati prava u svim sustavima i kojom će moći dokazati svoj status osobe s invaliditetom. Da bi to bilo moguće ja sam uložila amandman na Konačni prijedlog Zakona o registru osoba s invaliditetom i evo i zbog ovoga zahvaljujem ministru zdravstvu i predsjedniku vlade koji su prihvatili moj amandman jer su vidjeli da će zakon mojim amandmanom biti poboljšan odnosno da ćemo dobiti upravo to što već dugo, dugo ja ću reći dugi niz godina, više od 20 čekamo i što zagovaraju osobe s invaliditetom vještačenje na jednom mjestu i svi podaci na jednome mjestu. I da konačno možemo u Hrvatskoj reći, evo sada osobe s invaliditetom mogu ostvariti svoj status i za to mogu dobiti potvrdu i u svim sustavima dokazati da su osobe s invaliditetom, a ne da hodaju od vrata do vrata i različitim dokumentima pokušavaju to dokazati. Još jednom evo na ovaj način vlada je dokazala da je doista partner osobama s invaliditetom, to je ono što smo željeli, to je ono što smo svi godinama [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] očekivali i evo danas ćemo to konačno moći i imati. Hvala vam lijepa.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane Dalije Orekšković.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnici i zastupnice. Evo danas ću govoriti o jednoj temi čisto kao protuteža odnosno kao pokušaj uspostavljanja ravnoteže makar za ovom govornicom svim onim riječima hvale koje obično od HDZ-ovih zastupnika počinju s rečenicom ova vlada Andreja Plenkovića je osigurala sredstva pa tri točkice, dakle takvim riječima nepotrebno se stvara potpuno lažna slika o pravoj stvarnosti u RH, a cilj takvih govora od strane HDZ-a je samo to da se kupi socijalni mir i da se osigura i učvrsti stabilnost stolica vladajuće većine. Stoga ću ja govoriti o nečemu sasvim drugom. Dakle, većina građana koji svoja prava pokušavaju ostvariti na sudovima vrlo često se suoče sa brutalnom stvarnošću koja razotkriva da ta stvarna slika Hrvatske je potpuno drugačija od one slike kakva je zamišljena i opisana u slovu ustava i zakona. Hrvatska koju oni žive vrlo je lažna i licemjerna, stoga prije svega želim poslati jednu poruku svima koji se za svoju pravdu bore negdje pred hrvatskim sudovima da ne posustaju, da se ne obeshrabre jer svaka njihova pobjeda svima nama vrijedi kao suho zlato. Među onima koji su kroz tu svoju osobnu bitku uspjeli prokrčiti put i drugima su i Ivo Šegota i Mladen Kožić i ja im ovog puta čestitam. Čestitam ujedno i Visokom upravnom sudu na ispravnoj odluci temeljem koje životni partneri mogu biti posvojitelji djece. Napokon je ovom jednom presudom Visokog upravnog suda poslana poruka da se država treba brinuti prije svega o dobrobiti djece i svakom djetetu pružiti mogućnost da ima svoj dom, svoju obitelj koja o njima skrbi i koja ih voli. Vjerujem da će im ovi životni partneri to moći pružiti, a ja im u tome želim puno uspjeha i sreće. Hvala.
Evo sa ovim smo iscrpili iznošenje stajališta. Sad određujem pauzu do 12,00 sati kad će bit glasanje. STANKA U 10,34 SATI Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Sanader, poštovane kolegice i kolege. Jasno je svima da su građani RH pod udarom rasta cijena. Inflacija nam je najveća u posljednjih 14, 15 godina i cijene uistinu strahovito rastu. Svi znamo na koncu koji plaćamo onu običnu bocu plina za kućnu potrebu koliko je samo to naraslo, gorivo zavisi koje vrste na 15 kuna i držimo mi u klubu Mosta da budući da je i proračun napunjen dobrano preko PDV-a i trošarina da vlada može tu pokazati puno veću senzibilnost barem prema građanima koji su na rubu siromaštva i prema našim umirovljenicima. Ali i prije ove krize hrvatske obitelji bile su izložene nevjerojatno visokim cijenama nekretnina. Prioritet svake obitelji rješavanje stambenog pitanja i to stambeno pitanje je ključno pitanje, ja bih rekao i demografsko pitanje dakle za opstojnost našeg naroda. Stambeno pitanje je problem i u moj Rijeci, u Puli, u glavnom gradu Hrvatske Zagrebu, u Splitu, u Osijeku gdje god se dotaknemo imamo velik problem stambenog pitanja. S plaćama kakve imaju građani RH mi dolazimo do toga da je gotovo nemoguće jednoj mladoj obitelji ili novoj obitelji kakogod doći i negdje kupit svoju nekretninu. Iz tog razloga sam s timom stručnjaka izradio zakonske izmjene o porezu na promet nekretninama kojim sam predložio ukidanje poreza na promet nekretninama kod kupnje prve nekretnine. To opterećenje iznosi 3% što na iznos npr. od milijun kuna olakšava mogućnost našim obiteljima od 30.000 kupnju nekretnine. To nije mali iznos i to je sigurno opterećenje koje ako vlada odluči ukinuti odnosno riješiti olakšati tako će pridonijeti rješavanju ovog problema kupnje stambene nekretnine. Mislim da vlada mora biti više fokusirana na građane RH, na naše mlade obitelji i s jedne strane imamo velik problem korupcije radi koje gubimo godišnje 60 milijardi kuna prema procjenama, imamo dakle korumpiranu kliku, a s druge strane imamo nesposobnu ekstremnu ljevicu koja, ne znam, koja se bavi osobama koje menstruiraju bojenjem određenih klupa, a od glavnog grada RH napravili su prijestolnicu smeća. I obitelj Mostu, a znamo da ne samo Mostu, ali evo ja sada govorim ovdje u ime kluba Mosta je osnovno pitanje i temeljeno pitanje svih naših politika. Dakle, obitelj je nukleus društva i sve naše politike kada preuzmemo odgovornost na vođenje države bit će usmjerene prema potrebama hrvatskih obitelji. Ovo je tek jedan od poteza koji mi predlažemo i kojim vjerujemo da se može olakšati život hrvatskih građana i rješavanja stambenog pitanja. Vlastita nekretnina je preduvjet za osnivanje obitelji, normalan život, a onda kako rekoh da upotrijebim aorist, kada preuzmemo odgovornost u što smo potpuno uvjereni, onda će hrvatske obitelji, djeca i mladi bit u temelju i u svakom fokusu nas koji ćemo imati tada veću odgovornost prema hrvatskim građanima.
Kao što sam najavio jutros sad ćemo krenut sa iznošenjem stajališta, prvo iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta imat će poštovani zastupnik Davor Dretar.
Dobar dan svima, evo nakon kraće pauze zbog bolesti evo i mog novog pregleda tjedna. Projekt Srebrnjak priključen je na aparate, ali vrlo principijelna koalicija Fuchs-Tomašević ozbiljno radi na isključivanju uređaja i prepuštanju pacijenta Centra za translacijsku medicinu Srebrnjak polaganoj i tužnoj smrti. Novci iz EU bili su veliki mamac još u doba pokojnog gradonačelnika Zagreba, ali niti novi gradonačelnik, kao i ministar Fuchs ne pokazuju želju da se odreknu kontrole nad tom svoticom, pa ako ne mogu oni neće niti netko treći. Zahvaljujući tradicionalnoj želji naših političari da se u sve upletu od boljih uvjeta za liječenje naše djece jedno veliko ništa, kao što će vjerojatno i pokazati i izvješće za koje je gradonačelnik Tomašević od gradske skupštine jučer dobio 30 dana, jedva čekamo. Slično ništa zbiva se i u Ministarstvu zdravstva za kojeg znamo da je i službeno najgore u povlačenju novaca iz europskih projekata. Ministarstvo zdravstva kao provedbeno tijelo potpisalo je 52 ugovora vrijedna čak 2,3 milijarde kuna, do danas je stiglo zahtjeva za isplatu u iznosu od nevjerojatnih 5,5 milijuna kuna odnosno 0,5%, a odobreno jako skromnih 1,9 milijuna kuna ili manje od 0,2%, kako to gordo zvuči. U srijedu je ovdje u saboru ministar Paladina na odboru predstavio izvješće o obnovi, pa smo ponovno saznali da u tom poslu cvjeta cvijeće, doduše nismo čuli odgovore na pitanja koje će građevinske tvrtke i sa kojim radnicima uopće sudjelovati u projektima obnove. Ministar nam je pokazao plan ubrzanja procesa obnove, ali ga je odbio predstaviti kao da se radi o najtajnijem dokumentu u najmanju ruku otisnutom na torinskom platnu. U srpnju slijedi još jedno redovito usklađivanje visine mirovina koje bi mogle prosječno narasti za nekih stotinu i 70 kuna, što budimo realni stvarno nije velika pomoć našim penzićima u savladavanju sve viših i viših cjenovnih prepreka. Vlada nas uvjerava kako će nam mirovine biti veće ako budemo radili dulje, ali demantiraju ih vlastiti podaci. U 2022. do danas dobili smo nešto manje od 10 tisuća novih umirovljenika, njima je mirovina isplaćena prvi puta i to u prosječnom iznosu od 2.701 kn, novi umirovljenici radili su u prosjeku 31.g., ali kao što vidimo za manju mirovinu, dakle radiš li dulje očekuj mirovinu 3 stotine kuna nižu od prosječne, stvarno nam naši vladajući poručuju provedite najbolje godine starosti na radnom mjestu. Još u veljači ove godine premijer nam je predstavio paket mjera za ublažavanje rasta cijena, kako energenata tako i osnovnih živežnih namirnica gotovo 5 milijardi kuna trebalo je umiriti naciju. Najavljena su smanjenja PDV na gotovo sve. Trebalo je zaustaviti pad standarda hrvatskih građana, ali standard hrvatskih građana ne da nije prestao padati nego je kupi kartu za bungee jumping. Cijene ne slušaju premijera i dalje rastu. Jestiva ulja sa 10 kuna poskupila su na 18 što je braćo moja 80%. Krumpir je skuplji za trećinu. Mliječni proizvodi u prosjeku za polovinu. Ako na benzinskoj postaji natočite gorivo do vrha vrlo je vjerojatno da će vas ljubazni djelatnik zamoliti da mu budete krsni kum djetetu. Još jedna zanimljiva tema u ovom tjednu. Majmunske boginje. Prema doktorici Markotić najčešće se pojavljuju kod muškaraca koji su imali odnose sa drugim muškarcima. Pretpostavljam da uvažena ravnateljica Klinike za infektivne bolesti ovdje misli na vrlo intenzivne odnose između dva muškarca tako da se ne morate bojati partije karata sa prijateljima ili boćanja. Dakle, osobe koje kartaju ili osobe koje boćaju nisu u izravnoj opasnosti od osoba koje se intenzivno međuodnašaju premda osobe koje hodaju mogu dobiti majmunske boginje od osobe koje ga dijele. Taj bi virus mogle pokupite i osobe koje menstruiraju, osobe koje ne menstruiraju, osobe koje educiraju, osobe koje educiraju, osobe koje rekreiraju, osobe koje šta ja znam paniraju, osobe koje kultiviraju i još mnoge, mnoge vrste osoba. I evo vam još nešto za vikend. Inicijativa SDP-a za povratak Trga maršala Tita u Zagrebu uz obrazloženje da je drug Joža turistički brend i da će privući turiste. Kada i ako se to dogodi svakako predlažem novoimenovanoj direktorici Turističke zajednice Zagreba, da u obilazak metropole svakako uvrsti i posjet Prudnicama u općini Brdovac jako blizu Zagreba gdje su ovog, prošlog utorka sahranjeni posmrtni ostaci 133 žrtve poslijeratnog terora, a nitko ne zna koliko ih još ima u obližnjim jamama i stratištima. Ako je SDP-ov brend nasilna, nepravedna i okrutna smrt stvarno su izabrali izvanrednog manekena.
Idemo sada na zadnju točku za glasovanje Izbor, imenovanja i razrješenja, dakle podijelit ćemo na dva dijela, prvo ćemo glasovati ako ste suglasni naravno o imenovanju Tomislava Ćorića za viceguvernera HNB-a, a onda bi proveli objedinjeno glasovanje o preostale 3 točke koje se tiču naših odbora. Hvala vam lijepa. Onda idemo na glasovanje za odluku o imenovanju Tomislava Ćorića za viceguvernera HNB-a, molim glasujmo. Glasovalo je 117 zastupnica i zastupnika, 76 bilo je za, 41 protiv, pa je na taj način donesena odluka kako ju je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove i g. Ćoriću želimo puno uspjeha u obnašanju nove dužnosti viceguvernera HNB-a. Drugo, predlažem, to smo već dogovorili da provedemo objedinjeno glasovanje o preostale 3 predložene točke kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, pa dajem na glasovanje prijedlog te 3 točke, molim glasujmo. 112 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 111 za i jedan suzdržani, pa smo donijeli odluku kako ju je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Hvala vam lijepa, nastavljamo u srijedu 1. lipnja u 9 i 30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju. SJEDNICA PREKINUTA U 13,11 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, kao što je najavljeno imamo glasovanje. Prije nego što krenemo samo da vas izvijestim da je kolega Andro Krstulović Opara kod kuće, ima Covid, želimo isto tako kao i zadnji put kolegi Totgergeliu da što prije ozdravi, ali s obzirom na odjeću znam što očekuje da mu čestitam, pa čestitam Hajduku na osvojenom kupu [[Pljesak.]] ali i Dinamu na osvojenom prvenstvu. [[Pljesak.]] Ništa, idemo, idemo dalje. Smirite se. Molim vas idemo mi s radom. Prvo Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu. Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2022. i projekcija za '23. i '24. podneseni su i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija planova za '23. i '24. godinu s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatska agencija za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Morat ćemo sada glasovati o amandmanima, pregled vam je dostavljen elektroničkim putem. Izjašnjavanje smo proveli raznije na sjednici, pa ćemo glasovati o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. No, prije toga imamo zahtjeve za stankom, prvi je na redu kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a uoči početka glasovanja o amandmanima na rebalans proračuna. Uputili smo kao Klub MOST-a niz amandmana, najviše od cjelokupne oporbe i ti amandmani su smjerali na konkretnu pomoć našim građanima, na njihove egzistencijalne probleme, ali Vlada RH je odbila sve te amandmane. I ja pozivam zastupnike i s moje desne strane dakle lijevu opoziciju, ali i zastupnike vladajuće većine da podrže te amandmane. Predlažemo povećanje sredstava za borbu protiv korupcije. Znamo kakve su procjene koliko godišnje gubimo zbog korupcije. Ova koruptivna klika na vlasti puni vlastite džepove istovremeno ekstremna ljevica se u Zagrebu bavi klupicama i promjenom ljudske prirode, nitko se ne bavi ključnim egzistencijalnim problemima. Mi to želimo ovim amandmanima mijenjati i među ovim amandmanima je jedan amandman koji se tiče povećanja novčane naknade za roditelje koji se brinu za djecu s teškoćama u razvoju. Gospodo iz Možemo vama nisu bitna očito djeca s teškoćama u razvoju gdje tražimo povećanje s 2.300 kuna na 4.000 kuna. Pozivam vas da poslušate što predlažemo i da glasate za ove amandmane. Hvala vam.
Stanka je odobrena. Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo obrazložili i stavili naglasak na jako važnu dimenziju proračuna, ali ne na ovaj populistički način. Naravno da smo predali i mi amandmane ali proračun gledajući realno predstavlja moguće u okviru onoga što je HDZ sebi zadao kao moguće. To je pretapanje šupljeg u prazno i ne možemo tu dati niti neke ozbiljne kritike, ali ni neke ozbiljne pohvale. Ali ono što jesmo napravili svojim amandmanima je da smo upozorili na neke simptome znači HDZ-ove vlasti koja uistinu ne stavlja naglasak niti na privredni razvoj, niti na socijalnu osjetljivost, niti na mogućnost nekih promjena pa smo dobili u raspravi od državnog tajnika odgovor da je pomoćnicima u nastavi osigurano dovoljno sredstava. Kolegice i kolege, pomoćnici u nastavi koštaju ovu zemlju pola jednog vojnog aviona. Toliko se njih cijeni i toliko je sredstava njima osigurano, a riječ je o ljudima koji rade puno radno vrijeme da bi zapravo dobili otkaze svako ljeto i opet obnavljali ugovore u 9. mjesecu. Ili recimo dobili smo odgovor od državnih pomoćnika da je dovoljno sredstava dano za sanaciju tvrtki u stečaj odnosno za radnička potraživanja. Pa kolegice i kolege pa samo slučaj radnica Kamenskog vas upozorava da su te žene naplatile tek 15% svoj potraživanja. I onda dobijem odgovor od državnog tajnika dovoljno je sredstva za radnike koji su u problemima u tvrtkama u stečaju. Ili dobijem odgovor da su dostatna sredstva za obnovu, pa mislim da se tu ne treba baš previše trošiti riječi koliko se obnavlja u ovoj zemlji. Više se i brže obnavljalo prije 60 godina u Makarskoj jel kad došlo do potresa. Dakle, zaokret u privrednom razvoju ne vidimo u ovom proračunu. Ne vidimo niti nekakvu socijalnu osjetljivost, niti nešto što bi uistinu moglo nas izvući iz ove krize, ali u svakom slučaju ovaj [[Upadica: Vrijeme, hvala vam lijepo.]] proračun jest u okviru onoga što je HDZ postavi kao moguće.
Stanka je odobrena. Kolega Lerotić izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba IDS-a kako bi još jednom ukazali da ovaj rebalans proračuna nije dobar. Povećava se dug države odnosno deficit na 13,6 milijardi kuna odnosno za preko 4 milijarde kuna u prvih pola godina iako je, su prihodi od poreza na dodanu vrijednost i mnogi drugi porezni prihodi rasli. Želim ukazati jasno da se vladajući tijekom 2020. i 2021.g. jako hvalili milijardama koje imamo na raspolaganju iz EU i iz europskih fondova, no jasno vidimo u ovom rebalansu proračuna da operativni programi nisu doneseni, samo u Ministarstvu gospodarstva planiranih 100 milijuna kuna za sufinanciranje europskih projekata su se smanjili na 23 milijuna kuna odnosno za 77 milijuna kuna i vrlo je jasno da ova zemlja s ovom vladom neće ići naprijed i naročito da ne možemo iskoristiti potencijale koje imamo u državi, a kako onda planiramo iskoristiti potencijale koji se nude od strane EU.
Stanka je odobrena. Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle tražim stanku u trajanju od najmanje 10 minuta u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Moram priznati da sam ogorčena raspravom koja se vodila vezano uz rebalans u ovom visokom domu, čini mi se da smo samo zapravo konstatirali da je država ubrala svojom poreznom represijom nekoliko milijardi kuna više, dakle kroz PDV i kroz doprinose, a da smo onda ta sredstva usmjerili prvenstveno u crnu rupu ili vreću bez dna što je naše zdravstvo i u nabavku hrane za naše stanovništvo čije sirovinsko porijeklo mi zapravo ne znamo. Iako je obveza države osigurati prehrambenu suverenost svog stanovništva što je ujedno i jedan od preduvjeta postojanja države mi se na tom polju izgleda još uvijek nismo trgnuli iz zimskog i sve mi se čini da će upravo naši građani, ali i naši poljoprivrednici u najvećem dijelu ponijeti upravo na svojim leđima teret ove krize u kojoj se zemlja nalazi. Moram spomenuti da je ovogodišnja sjetva poskupjela čak 3 puta, dakle naši su poljoprivrednici umjetna gnojiva plaćali 3 puta više, danas plaćaju plavi dizel 3 puta više, a cijene njihovih proizvoda, pa krenut ću samo od mlijeka, ne prate ova poskupljenja, dakle naši mljekari i dalje proizvode mlijeko za nešto više od 2 kune, zašto ne pozovemo i mljekarsku industriju na odgovornost. Pred nama je žetva, ne znamo koje cijene pšenice će biti ponuđene na tržištu, a da ne spominjem još i ovu tuču koja je poharala veći dio RH gdje su zapravo ponovno institucije bile te koje su opstruirale protugradnu obranu i mi je zapravo skoro više niti nemamo, time dodatno ugrožavamo prehrambeni suverenitet ove države. Zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. U ime Kluba SDP-a tražim stanku od 10 minuta da bi još jednom ukazali na stanje, nerealno stanje ovog rebalansa jel. Prije smo svako 4.g. donosili rebalans ili nekakva usklađenja da bi imali novaca za zdravstvo, pa onda svake 2.g., a nažalost sada je počelo dvaput godišnje ćemo morati donositi rebalanse da bi nekako stabilizirali rashodovnu stranu zdravstva. Pokazalo se da je na prihodovnoj strani i podizanjem doprinos se nije uspjelo stabilizirati zdravstvo, 3 milijarde duga još nisu prikazane, imamo dodatnih 3 milijarde. Ono što očekujemo da barem netko izađe s nekakvim planom reformi jel nemojmo zaboraviti da u 9. mjesecu može se ponovo pojaviti covid jel. Također što se tiče rashodovne strane niko o tome nije zapravo govorio, a jučer smo vidjeli Hrvatsku udrugu poslodavaca, stat će nam građevinski sektor. Nemojmo zaboraviti da nam najveći dio BDP-a osim potrošnje čini građevinski sektor. Vlada je dala preporuku da se priznaju VTR-ovi, nitko još po toj preporuci ne radi, zašto, zato što čekaju nalog odnosno zakonsko rješenje kako priznati vantroškovničke rashode i odnosno metodologiju kako priznati da bi građevinski sektor mogao početi ponovo raditi, ali da bi se moglo oni svi što rade za državu morate imati ta sredstva rebalansirana u proračunu. Nemojmo se igrati s građevinskim, veliki utjecaj ima na BDP. Građevinari se povlače sada sa, sa, ne želi nitko uništit svoju firmu zato što ne znaju jel će im to bit priznato jel. Vi ste dali preporuke, preporuke ne djeluju, dajte im zakonsko rješenje, dajte im metodologiju i osigurajte sredstva u proračunu jel ako stane do 9. mjeseca građevina neće imati ni taj BDP koji ste ovdje proiciraju niži neće biti moć ostvaren od 3% jel i zbog toga tražimo da se još jednom razmotri realno stanje ovog rebalansa.
Stanka je odobrena. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. U ime Kluba Socijaldemokrata također tražim stanku kako bi ukazali na nerealnost ovog proračuna jer vladajući nisu vidjeli niti rat, niti inflaciju, niti ljude koji još uvijek žive u kontejnerima nakon 2.g. prilikom rebalansiranja ovog proračuna. Nažalost nema mjera koja će, koje će amortizirati inflatorni udar na standard naših građana. Također nije prepoznat ni trenutak za poljoprivredu, u svijetlu rata nismo odvojili sredstva kako bi maksimalizirali našu poljoprivrednu proizvodnju, izvukli svako zrno žita koje možemo jer kolegice i kolege ako se rat nastavi, a po svemu sudeći hoće u pitanje dolazi opskrba hranom. Hrvatska može biti barem u žitaricama samodostatna, ali to nažalost ovakvim rebalansom neće biti. O zdravstvu su već neki kolege govorili, ne bih se na tome posebno zadržavao, ali da ste nas slušali kada smo upozoravali prilikom donošenja proračuna probleme u zdravstvu sada ovaj rebalans ne bi morali imati i na to trošit vrijeme. Nažalost u ovom proračunu nema ni obnove, nema ni O od obnove, ali ne čekajte evo upravo sam pročitao na jednom portalu kaže konačno kreće obnova u utorak rušenje dviju kuća u Jakušincu i u Slanom Potoku, nakon 2.g. smo uspjeli evo u Krapinsko-zagorskoj županiji ćemo srušit dvije kuće, al to znači da ni slijedećih 50.g. obnove biti neće, pogotovo ne sa ovakvim rebalansima. I na kraju dana, ovaj rebalans kako sam rekao nije motiviran niti ratom, niti inflatornim udarima, niti ubrzavanjem obnove nego čisto lošim predviđanjima, a mogli ste mnoge stvari predvidjeti vladajući i zbog toga jednostavno gubimo vrijeme i energiju jer ćemo ovakav proračun sigurno barem još jedanput morati rebalansirati.
Stanka je odobrena. Kolega Dretar, izvolite vi.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta isto tako tražim stanku u trajanju od 10 minuta da još jednom i mi istaknemo nerealnost i neosnovanost ovog proračunskog rebalansa, da još jednom istaknemo kako se proračun rebalansira uglavnom pa možemo slobodno reći i isključivo u svrhu saniranja izuzetno ogromne proračunske rupe koju svake godine u hrvatskom proračunu izazove potpuno neorganizirano i neuređeno zdravstvo. Pretpostavljamo samo da je to 5,6,8, a pretpostavljamo ili možemo biti gotovo sigurni da će to na proljeće iduće godine biti 10 pa da će to onda na jesen iduće godine biti 12 ili 15 milijardi kuna da je takvo stanje jednostavno neodrživo. Jednako tako i sama obnova za koju uopće ne znamo kako ćemo ju provesti, bio sam na sjednici odbora, gledali smo ministra Paladina, pokazao nam je plan ubrzanja obnove, ali nije ga želio prezentirati dakle jedna vrlo misteriozna skupina papira ili dokument za kojeg točno ne znamo hoće li i na bilo koji način sa ili bez proračunskih sredstava moći doprinijeti obnovi koja gotovo da stoji u mjestu. I ono što je možda i najbitnije puno se sredstava šalje u potpuno krve svrhe, tuča koja je u srijedu pogodila čak pet hrvatskih županija, da vas podsjetim 2021. ovdje je Domovinski pokret tražio da se zadrži protugradna obrana. Šteta po izračunima Ministarstva financija je samo od tuče u Požeštini u prošloj godini bila je 174 milijuna kuna, tuča koja je pogodila pet hrvatskih županija ove srijede još uopće ne možemo niti izračunati koliku će štetu donijeti. Dakle, vrlo se neodgovorno raspolaže takvim sredstvima, vratimo protugradnu obranu za nju u ovom proračunu nije bilo mjesta, a bojim se zbog ovih silnih rupa neće ni u idućima.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega BAjs izvolite.
Ispred kluba Fokus i nezavisni zastupnici zatražio bi stanku od 10 minuta, pred nama je glasovanje o amandmanima i rebalansu državnog proračuna. On se povećava za gotovo 11 milijardi kuna, u raspravi smo istaknuli da on ne rješava one probleme koji su pred nama, prvi problem je jasno inflacija, porast troškova života i sa druge strane gospodarstvo koje se nalazi u jednoj … situaciji gdje očekuje pomoć vlade i svih organa RH. Da, pomažemo zdravstvu ali ne i drugima. Ministar financija sada je najavio novi set mjera, sada nakon dva, tri tjedna vidi se da treba napraviti te mjere prema građanstvu, ali one nisu u ovom rebalansu proračuna. Rebalans se i puni ponajviše radi povećane stope inflacije uz jednake troškove. A kad govorimo o gospodarstvu onda ću reći da turizam upravo u zakonima koji su bili na ovom saboru prije koji dan u poticanju turizma su zapravo i izbačen, 80% projekata za naredno razdoblje neće se moći napraviti stoga što nije omogućeno. Slažem se i oko građevinarstva, na kraju krajeva i ova zgrada sabora i zgrada vlade su već dva puta bili u natječajima pa se nisu mogli naći izvođači. Ako Vlada RH to ne može napraviti onda kako će drugi? Stoga pozivam da se odmah odlučno riješi pitanje koje je vezano uz građevinarstvo. Svi kažu da imaju previše posla, ali to će vrlo brzo se promijeniti. I na kraju, amandmani su raznovrsni, od pomoći koja je vezana uz asistente u nastavi možda jedno od najvažnijih stvari, pa ne znam do Opće bolnice Bjelovar, gotovo svi su odbijeni, mislim da treba u pojedinačnim situacijama vlada postupati na drugi način i prihvaćati amandmane koji su namjenski za neke posebite i korisne svrhe. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegice Perić izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a kako bi još jedanput ukazali i pokazali na važnost i nužnost ovog rebalansa. Naime, DSZ je upravo objavio da je u prvom tromjesečju rast BDP-a bio 7% što ukazuje da je to od 2021. kontinuirani rast. Ono što treba istaknuti da je upravo u ovom periodu došlo i do povećanja rasta zaposlenosti, a isto tako i nominalnog rasta plaća što dodatno ohrabruje da će se prihodi proračuna itekako ostvariti ovom dinamikom kako je ovim rebalansom i predviđeno od 6,6 milijardi kuna. Osim toga nove okolnosti koje su se dogodile sa ratom u Ukrajini gdje je potrebno itekako zbrinuti i pomoći socijalno i zdravstveno zaštititi obitelji koje su u nemilosti, osim toga osigurati rast osnovica za obračun plaća u državnim i javnim službama, povećati mirovine, zatim osigurati potporu poljoprivrednom sektoru, popuniti robne zalihe kako bi osigurali dostatnost plina i nafte. Isto tako sanaciju osigurati sanaciju u zdravstvu sve to za oko 11 milijardi kuna itekako važno i stoga je upravo ovaj rebalans postigao onaj cilj za uz povećanje rashoda zapravo se događa da se kontinuirano smanjuje javni dug koji se očekuje na 76%. Hvala.
Stanka je odobrena, no s obzirom na čl. 293. nastavit ćemo s radom, ali prije toga imamo dvije povrede poslovnika. Kolega Grmoja izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. ovo je gotovo nevjerojatno slušati iz usta saborske zastupnice koja govori o rastu BDP-a uslijed ovakve inflacije koja je pojela i BDP i u trenutku kada nam je iselilo ko zna koliko, ni ne znamo koliko hrvatskih građana. Govoriti o rastu BDP-a i rastu plaća kada je inflacija pojela taj rast plaća nekoliko puta ja ne znam u kojem svijetu [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja molim vas.]] vi poštovana zastupnice živite.
Kolega Grmoja dobivate opomenu ovo nije bila nikakva povreda poslovnika nego replika. Kolegice Peović izvolite.
Da, hvala. Povreda poslovnika 238. nevjerojatno je stvarno što smo ovdje čuli, znači kolegice Perić pozivati se na to da je došlo do rasta BDP-a kontinuirano kako ste rekli od 2021.g., a ne spomenuti koliki je bio pad BDP-a godinu dana prije toga kada smo imali najveći pad BDP-a u Europi. Samo dvije zemlje su bile gore od nas je vjerojatno da ne spominjem rast plaća mi imamo neke od najnižih plaća u Europi, najniže, [[Upadica: Kolegice Peović.]] jednu od najnižih stopa zaposlenosti ..
.../Upadica: Dobivate opomenu./...
/... u Europi.
Ovo nije nikakva povreda Poslovnika, nego isto tako replika. Sada idemo, kao što sam najavio, na glasovanje o amandmanima. 20. amandman Klub zastupnika Domovinskog pokreta, Vlada ne prihvaća. Krećemo redom. 1. je Odbor za financije i državni proračun, on je prihvaćen. 2. je Odbor za financije i državni proračun prihvaćen. 3. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 6., ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 8. amandman, zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 9. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 10. ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 11. amandman, ponovo zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 12. amandman, ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 13. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 14., zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 15., ista zastupnica, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 16. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 17., Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 18. amandman, zastupnik Miro Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 19. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 20., zastupnica Ban Vlahek, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 21., Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 22. amandman, zastupnica Ban Vlahek, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 23. amandman, zastupnika Branke Juričev-Martinčev, Josipa Begonje, Hrvoja Zekanovića i Franka Vidovića je prihvaćen. 24. amandman, zastupnica Antolić Vupora, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije prošao. 25. amandman, zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 26. amandman, zastupnica Puljak, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 27., Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 28. amandman, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 29. amandman, Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 30. amandman, Klub zastupnika Mosta, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 31., zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 32. amandman, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 33., Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 34. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 35. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 36. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 37. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 38. amandman zastupnice Peović, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 39. zastupnik Bulj, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 40. isti zastupnik, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 41. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 42. Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 43. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 44. amandman zastupnik Stjepan Kovač je nevažeći. 45. amandman zastupnice Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 46. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 47. Klub zastupnika SDP-a, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 48. zastupnica Ban Vlahek, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 49. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 50. ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 51. amandman ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 52. zastupnica Peović, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 53. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 54. ponovo zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 55. Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 56. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 57. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 58. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 59. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 60. zastupnica Andreja Marić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 61. zastupnica Peović, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 62. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 63. Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 64. Klub zastupnika MOST-a, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 65. zastupnica Ban Vlahek, povučen je amandman. 66. zastupnica Peović, isto tako povučen. 67. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije prošao. 68. zastupnica Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Nije prošao. 69. amandman, zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Amandman nije prošao. 70. amandman, zastupnik Bajs, Vlada ga ne prihvaća. Amandman nije prošao. 71., zastupnice Ljubice Lukačić i zastupnika Siniše Jenkača je prihvać. 72., zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije prošao. 73., zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 74., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 75. amandman, zastupnice Peović, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 76., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 77. amandman, zastupnica Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 78. amandman, zastupnica Peović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane vezane uz Prijedlog izmjena i dopuna Financijskog plana Hrvatskih voda za 2022. i Projekcija plana za '23. i '24. g. 1. amandman, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 2. amandman, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman, zastupnika Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane vezane uz Prijedlog izmjena i dopuna Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2022. i Projekcija za '23. i '24. 1. amandman, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3, zastupnika Bulj, ponovo, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 4. amandman, isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman, zastupnik Kujundžić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman, zastupnik Jakšić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman, zastupnik Bulj, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 8. amandman, zastupnik Kujundžić, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 9. amandman, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 10. amandman, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 11. amandman, zastupnik Bulj, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 12. amandman, ponovo zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije prošao. 13. amandman, zastupnik Kujundžić, Vlada ga ne prihvaća. Nije prošao. I zadnji, 14., Klub zastupnika Mosta, Vlada ga ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije prošao. Sada ćemo krenuti na glasovanje. Dakle na temelju čl. 91 Ustava RH i čl. 252 Poslovnika HS-a za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2022. g. i Projekcija za 2023. i 2024. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 77 bilo je za, 49 bilo je protiv te su na taj način donesene Izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2022. g. i Projekcijama za 2023. i 2024. g. Sukladno članku 39. Zakona o proračunu sad prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija planova za 2023. i 2024. godinu. Ima ih 9 odluka. Predlažemo objedinjeno glasovanje. Jesmo li suglasni? Dobro. Dajem na glasovanje sljedeće odluke: Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju, Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatske agencije za osiguranje depozita, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Odluka o davanju suglasnosti za izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih autocesta, Odluka o davanju suglasnosti za izmjene i dopune Financijskog plana HŽ Putnički prijevoz i Odluku o davanju suglasnosti za izmjene i dopune Financijskog plana HŽ Infrastruktura. Molim glasujmo. Glasovalo je 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 48 protiv, pa smo na taj način donijeli sve navedene odluke. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje Prijedlog zaključka koji glasi: Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcije za 2023. i 2024. prije njihove objave u Narodnim novinama. Molim glasujmo. Glasovalo je 89 zastupnica i zastupnika, svi su bili za pa smo izglasovali zaključak kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 276. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 48 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu. Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu. Molim glasujmo. Ponovo je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 48 protiv, pa je tako donesen Godišnji izvještaj o izvršenju proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu. Sukladno odredbi članka 87. Zakona o proračunu i prijedlogu Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje i sljedeće odluke. Ponovo ih ima devet. Predlažem da objedinjeno glasujemo ako ste suglasni? Hvala vam. Dakle, dajem na glasovanje sljedeće odluke: Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih voda, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih cesta, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Državne agencije za osiguranje depozita, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana HŽ Infrastrukture, Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih autocesta i Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana HŽ Putnički prijevoz. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 123 zastupnika i zastupnica, 77 za, 46 protiv tako da smo donijeli sve navedene odluke. Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 276. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 77 za, 48 protiv pa je na taj način donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Pred nama je glasanje jer je hitna procedura o Konačnom prijedlogu Zakona o poticanju ulaganja. Imam osjećaj da vladajući i vlada čvrsto žmire na činjenici što se događa u Europi i svijetu. 24. veljače je promijenio Europu i svijet i promijenio je se osim nas. U ovom zakonu govori se o svemu osim o poticanju ulaganja. Priliku koju imamo je prilika koja se ne treba propustiti, ali mi je apsolutno propuštamo. I priliku koju propuštamo u obnovi, zamislite obnove nema, ne zato što nema novaca, nego što zato što ne znamo kako da ju napravimo i nema ljudi koji će ju raditi. Jednako tako očekivati je bilo da Zakon o poticanju ulaganja zaista govori o poticanju ulaganja. Ne u poticanju ulaganja samo u određene grane gospodarstva, nego u poticanje ulaganja u nešto što nam može dati veliki iskorak. To je poticanje ulaganja u graditeljstvo i aktiviranje državne imovine. Niti imamo poticanje ulaganja u graditeljstvo, a kad o tome govorim onda to govorim na način da treba poticati ulaganja u tvornice građevinskih materijala. Kolegice i kolege, vi ne možete kupiti čavle, ne može se kupiti osnovni elementi, ne može se kupiti ništa. Tu sjedi s nama gradonačelnice Petrinje, zamislite kolegice da se na području Banije odnosno Banovine krenu raditi dvije tvornice građevinskih materijala od onog što se sruši da se to reciklira, koji bi to iskorak bio, a ovo je jedan od zakona koji bi to trebao pomoći. Ne lijepe riječi, ne govoreći o tome što smo napravili, nego pokazati kako to hoćemo. A kad je riječ o državnoj imovini i stavljaju u funkciju to smo posve zaboravili i zaboravili smo kad smo [[Upadica: Hvala vam.]] na čelu ministarstva odnosno kad ste … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Hvala kolegice Mrak Taritaš, stanka je odobrena. Sada će obrazložiti stanku i kolegica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, želim upozoriti ne samo na to što ovaj zakon propušta nego na dugoročnu ozbiljnu štetu koju pojedine odredbe ovog zakona mogu napraviti hrvatskom prostoru i hrvatskoj ekonomiji. Ponovno se ovim zakonom omogućuje da se javni novac, a ovo je zakon o tome kako će se javnim novcem sufinancirati privatne investicije u gospodarstvu. Dakle, zakonom se ponovno omogućuje da se javni novac daje privatnim investitorima u turizmu koji investiraju u greenfield, nije ograničeno na brownfield. Konkretno, dakle može se trošiti javni novac da bi se davalo investitorima u hotele, kampove, golf igrališta, nautičke luke. U trenutku kada znamo da imamo ozbiljan problem sa devastacijom obale, kada znamo da primjerice samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji na izgradnju godišnje ode 3,5 kilometra obalne crte, kada imamo nasipavanja obalne linije da bi se moglo još dublje u more graditi, kada imamo činjenicu da zapravo tokom ljeta imamo ogroman uvoz. Zbog čega 65% prihoda od turizma završi kod nekoga u nekoj drugoj zemlji. I vi trošite naše javne novce i novce iz EU fondova za davanje privatnim investitorima koji investiraju u hotele. Pa da ste ograničili to na brownfeild investicije mi bi rekli u redu, pa bi tako barem aktivirali fond zgrada koje su uništene, razrušene itd. i od njih nešto napravili. Ali ne, vi investirate u greenfield i dalje uništavate našu obalu, a dajete novce u granu koja generira nisko profitna radna mjesta, radna mjesta koja su prekarna i zbog kojih zapravo kontinuirano [[Upadica: Hvala vam.]] moramo uvoziti radnu snagu.
Hvala lijepa, stanka je odobrena, no nastavit ćemo s radom sukladno Članku 293b. Idemo prvo s amandmanima, imamo 7 amandmana Odbora za zakonodavstvo, vlada ih je prihvatila i postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Onda imamo amandmane, prvi je amandman zastupnice Mrak Taritaš, vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Amandman nije prošao. Sada imamo 3 amandmana zastupnice Peović, Vlada ne prihvaća niti jedan od ta 3 amandmana. Idemo glasovati. Amandman br. 1. Nije prošao. Amandman br. 2, molim glasujmo. Nije prošao. I amandman br. 3, ista zastupnica, molim glasujmo. Amandman nije prošao. I imamo još jedan amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati.
Oprostite, možemo tražiti da se zabilježi kako se glasalo o amandmanu?
pa bilježi se sve. ... [[Upadica se ne čuje.]] svi sjede na svojim mjestima i točno se zna tko kako glasuje. Amandman nije prošao pa prelazimo sada na glasovanje, Konačni prijedlog Zakona o poticanju ulaganja. Tko je za? Odnosno glasujmo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 75 bilo je za, 27 suzdržanih i 18 je bilo protiv pa je donesen Zakon o poticanju ulaganja. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, prvo čitanje, P.Z. br. 279, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Imamo zahtjev za stankom, kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. U ime Kluba Hrvatskih suverenista tražimo stanku kako bi još jednom svima vama prikazali da je predlagač u ovom slučaju ovog Zakona zapravo prekršio elementarna načela osjećaja pravednosti jer u čl. 96. regulirajući uvjete koji su potrebni da se državnog odvjetnika mora odstraniti iz sudskog procesa, odnosno od njegovih ustavnih obveza na neki način suspendirati ga, udaljiti od dužnosti, kaže da to neće učiniti za svakog državnog odvjetnika koji počini kazneno djelo odnosno ako se protiv njega vodi kazneni postupak do 5 godina zatvora. Zamislite si vi svi koliki si ... [[Govornik se ne razumije.]] kaznenih djela do 5 godina zatvora ima, koliko prekršaja. S druge strane, policajac, carinik, državni službenik, ovdje naši službenici u Saboru, ako čak kaznena prijava bude protiv njih podnesena sa osnovanom sumnjom, oni su već suspendirani. Prema tome, oštro se protivimo tome, neshvatljivo je i to Vlada treba povući na doradu, a još i gore, kolegica Orešković je sama primijetila, nakon službe državnog odvjetnika i njegovog zamjenika oni ne trebaju podnijeti više po novom prijedlogu nikakvu imovinsku karticu, pa čemu onda sve to služi?
Stanka je odobrena, ali ćemo nastaviti s radom. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Glasujmo. Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 76 za, 22 suzdržana i 22 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska matična radna tijela. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. br. 280, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 76 za, 22 je bilo suzdržanih, 22 je bilo protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Evo dobro jutro svima, prije nego počnemo sa dnevnim redom, želim samo obavijest. Kako ima mali broj prijavljenih za ovu točku po rasprava pa onda evo, obavještavam sve klubove da ćemo odmah nakon završne rasprave po ovom krenut sa iznošenjem stajališta, ako ne bude neki povećani broj u međuvremenu. A bez obzira, očekujem da ćemo ić sa iznošenjem stajališta. Evo, jutros krećemo sa: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece, prvo čitanje, P.Z.E. br. 278; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje. Poštovana državna tajnica Marija Pletikosa, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice. Na razini EU donesena je Uredba Vijeća od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece koja stupa na snagu u RH 1. kolovoza 2022. g. Ovom Uredbom stavlja se izvan snage Uredba Vijeća od 27. studenog 2003. g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću. Uredbom Vijeća od 25. lipnja 2019. uspostavljaju se jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništaj braka te za sporove o roditeljskoj odgovornosti s međunarodnim elementom. Olakšava se opticaj odluka te autentičnih isprava i određenih sporazuma u EU utvrđivanje odredaba o njihovom priznavanju i izvršenju u drugim državama članicama. I konačno, ovom se Uredbom nadopunjuje Haška konvencija od 25. listopada 1980. o građanskopravnim vidovima međunarodne otmice djece u pogledu odnosa među državama članicama te se osnažuje pravo djeteta na izražavanje vlastitog mišljenja. Također, ovom se Uredbom uređenjem navedenih pitanja jača pravna sigurnost i povećava fleksibilnost, kao i osigurava bolji pristup sudskim postupcima te veća učinkovitost takvih postupaka. Kao instrument sekundarnog zakonodavstva EU, Uredba Vijeća od 25. lipnja izravno je primjenjiva na području država članica. Zakonom o provedbi Uredbe Vijeća osigurava se učinkovita primjena Uredbe u RH, ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi određuje se kao središnje tijelo RH za provedbu ove Uredbe. Sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo određuju se kao nadležna tijela za provedbu Uredbe. Zakonom se naglašava važnost dobrobiti djeteta i izražavanja djetetovog mišljenja u postupku te žurno postupanje. Nadalje, zakonom se uređuju pitanja pravne pomoći, izdavanja potvrda u skladu s Uredbom, pravni lijekovi, izbor suda te mogućnost postizanja sporazuma o nadležnosti za postupke o roditeljskoj skrbi u vezi s postupcima međunarodne otmice djece. Prijenosa nadležnosti u postupcima o roditeljskoj odgovornosti između sudova različitih država rukovodeći se najboljim interesom djeteta. Slijedom navedenog, predlaže se da HS prihvati Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djeteta. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana Anita Pocrnićč-Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ovom Uredbom stavlja se izvan snage Uredba vijeća iz studenog 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću s time da se ona i dalje primjenjuje na odluke donesene u sudskim postupcima koji su pokrenuti na autentične isprave koje su službeno sastavljene ili upisane u registar te na sporazume koji su postali izvršivi u državi članici prije sklapanja, prije 1. kolovoza 2022. kad Uredba treba stupiti na snagu. Koliko, znači ova Uredba nije ništa novo na nas nego se prethodna verzija te Uredbe već primjenjuje i koliko postupaka znate li, ima u RH koji su obuhvaćeni uredbama i na koje se uredba odnosi? Hvala.
Evo ovako, da, nastavlja se uz određene tehničke promjene, a što se tiče ministarstva kao središnjeg tijela, do sada u 2022. g. zaprimilo je oko 20 predmeta po Uredbi Vijeća od 27. studenog 2003. g., a trenutno u radu imamo 1208 predmeta, od toga godišnje u prosjeku imamo oko 25 predmeta koji se odnose na međunarodnu otmicu djece. Najveći broj predmeta se odnosi na prekograničnu naplatu uzdržavanja što ova uredba zapravo ne uređuje, tako da evo nastavit ćemo naravno kao što sam spomenula riječ je o određenim tehničkim izmjenama, pa između ostalog se osigurava učinkovita primjena uredbe. Upravo ovim zakonom najviše se odnosi na izmjene koje su uvedene, koje se odnose na rokove i na područje međunarodne otmice.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ovom uredbom, odnosno Zakonom o primjeni ove uredbe se naglašava najbolji interes djeteta te se vodi računa o djetetovoj dobrobiti, izražavanje vlastitog mišljenja a putem, znači Centara za posebno skrbništvo. Znamo da je Centar za posebno skrbništvo preopterećeno u svom radu i od 18 posebnih skrbnika pravne struke koji su teritorijalno raspoređeni u 4 ureda Centra za posebno skrbništvo nisu u mogućnosti dobro zastupati dječja prava onako, sudski postupci onako kako to nalažu zakonski propisi. Oni su prema podacima pravobraniteljice za djecu svega bili prisutni na 15 ročišta, 15% ročišta od ukupno zakazanih i ono svoju fizičku, znači nemogućnost dolaska su nadomještali pismenim podnescima, odnosno očitovanjima. Kako zapravo ćete osigurati dobro zastupanje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] dječjih prava i u ovim postupcima s obzirom na preopterećenost. Hvala.
Hvala na pitanju. Evo već smo u prošloj godini imali dodatna zapošljavanja u Centru za posebno skrbništvo, a sad je u tijeku zapošljavanje 21 novog posebnog skrbnika. Svjesni smo preopterećenosti, ali upravo radi toga i radimo na povećanju broja zaposlenika.
Sljedeća replika poštovani Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo državna tajnice. Otprilike evo u idućem mjesecu biti će pet godina kako smo svi, cijela hrvatska javnost pratili onaj događaj iz Splita, vjerujem da se sjećate. Otac Talijan, majka Hrvatica, spominjali smo jedan onaj težak pojam ovrha djeteta i cijela javnost se poprilično uzburkala. Ovdje vidimo u članku 10. stavak 2. nadležna tijela dužna su omogućiti djetetu izražavanje vlastitog mišljenja koje se uzima u obzir naravno sukladno njegovoj dobi i zrelosti. Dijete će svoje mišljenje moći izraziti izravno ili putem posebnog skrbnika što sasvim sigurno nije upitno. No, molio bih samo malo dodatno pojašnjenje koliko će u stvari to djetetovo mišljenje u konačnici utjecati na eventualnu sudsku odluku. Hvala lijepa.
Pa ne mogu govoriti o odlukama suda, međutim svjesni smo toga da je jako važno mišljenje djeteta i da se u svakom slučaju treba uzimati u obzir opet u skladu sa njegovom dobi, sa emocionalnom i općenito sa zrelošću ali zato imamo stručnjake koji su tu da to procijene i evo mislim da u svakom slučaju treba to uzimati u obzir.
Evo hvala državna tajnice, nema više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu. Prva prijavljena je u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe vijeća o nadležnosti priznavanju, izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim sa roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece. Ovom uredbom se uspostavljaju jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništaj braka, te za sporove o roditeljskoj odgovornosti s međunarodnim elementom. Naglašava se najbolji interes djeteta, vodi se računa o dobrobiti djeteta, propisuje se da su nadležna tijela dužna omogućiti djetetu izražavanje vlastitog mišljenja koje se uzima u obzir s obzirom na njegovu dob i zrelost, a dijete svoje mišljenje izražava izravno ili putem posebnog skrbnika. Posebnog skrbnika imenuje Centar za posebno skrbništvo. Odmah se nameće pitanje funkcioniranje Centra za posebno skrbništvo o čemu je upozoravala i pravobraniteljica za djecu o čijim poteškoćama postoje vrlo izdašno izvješće. Rad Centra za posebno skrbništvo treba svakako poboljšati u organizacijskom smislu i on ima brojne slabosti. Naime, sada ima postojećih zaposlenih 18 posebnih skrbnika pravne struke koji su teritorijalno raspoređeni u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i Splitu i objektivno ne mogu zastupati odgovarajuće interese djece. Tijekom 2021. godine trebalo je zastupati 8017 djece u postupcima pred nadležnim tijelom, te je jedan skrbnik trebao u prosjeku voditi brigu o zaštiti interesa 445 djece u 293 predmeta. Kako u zastupanje djece posebni skrbnici zastupaju i odrasle osobe svaki skrbnik u prosjeku godišnje radi na 488 predmeta. Prema podacima pravobraniteljice za djecu posebni skrbnici su prisustvovali svega na 15% ukupno zakazanih ročišta na sudu što je poražavajuće i nije njihova odgovornost nego organizacijska odgovornost, te pismenim slanjem podnesaka se ne može kvalitetno zastupati interesi djece. Naime, njihova uloga u postojećem sustavu nije dovoljno jasno pa ni njima samima da li zastupaju oni najbolji interes djeteta ili su prenositelji djetetova mišljenja. Posebni skrbnik u sudskim postupcima osim prisustvovanja na ročištima dužan je imati i neposredni kontinuirani odnos i kontakt sa djetetom, upoznavanje djeteta sa ulogom posebnog skrbnika, sa predmetom sudskog postupka, o njegovom pravu na izražavanje mišljenja, pojašnjavanje mogućih posljedica uvažavanja iznesenog djetetovog odnosno mogućeg krajnjeg ishoda postupka. Tu je također i razgovor sa roditeljima i upoznavanje roditelja sa obiteljskom situacijom i djece kako bi se procijenio zapravo sveobuhvatno najbolji interes djeteta. Državna tajnica je uvodno rekla da će se dodatno zaposliti 20 posebnih skrbnika, što na ovih 18 djeluje značajan broj, no to je svakako nešto što neće do kraja omogućiti zastupanje interesa djeteta u sudskim postupcima onako kako to nalaže Konvencija o pravima djeteta. Sve je to zapravo u postojećoj organizaciji centra za posebno skrbništvo zadovoljavanje određene forme, ali daleko od zaštite djetetovog najboljeg interesa i ostvarivanje prava djece u pravosudnom postupku. Prema izvješću pravobraniteljice u Hrvatskoj još uvijek nije postignuta zadovoljavajuća razina ostvarivanja prava djece u pravosudnim postupcima. Nažalost postupci traju predugo, izostaje odgovarajuća pomoć i podrška djetetu za vrijeme trajanja postupaka, a djeca ne primaju potrebne informacije koje su njima razumljive. Često izostaje i koordinacija i suradnja među sustavima koja je propisana protokolima. Prijedlogom ovog zakona su propisana nadležna tijela za provedbu uz ministarstvo je to Hrvatski zavod za socijalni rad i sudovi. Zakonom se uvodi uporaba video konferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu, a naglašena je i potreba žurnog postupanja i propisane su odredbe o načinu komunikacije. Osim što se zakonom ukazuje na važnost dobrobiti djeteta uvodi se i mirno rješavanje sporova putem medijacije u prekograničnim obiteljskim sporovima, a pogotovo u sporovima prekograničnim roditeljskim otmicama djece. Institut mirnog rješavanja obiteljskih pravnih sporova je propisan dosadašnjim propisom Obiteljskim zakonom koji je usvojen 2015.g.. Obiteljska medijacija se provodi tijekom provođenja obveznog savjetovanja, svaki stručni radnik u centru za socijalnu skrb je dužan informirati bračne drugove koji se namjeravaju razvesti o obvezi odaziva prvom sastanku obiteljske medijacije ako nisu postigli sporazum odnosno plan o zajedničkoj roditeljskoj skrbi. Obiteljska medijacija je postupak u kojem svi članovi obitelji sudjeluju dobrovoljno, a medijator je nepristrana i posebno educirana osoba koja je upisana u Registar obiteljskih medijatora, a glavna svrha postizanja obiteljske, postupka obiteljske medijacije je postizanje plana o zajedničkoj roditeljskoj skrbi i drugih sporazuma u svezi s djetetom. Uz ostvarenje te svrhe u postupku obiteljske medijacije stranke se mogu sporazumjeti i o drugim spornim pitanjima imovinske i neimovinske naravi, a i putem ovih postupaka koji su propisani uredbom koja se danas donosi odnosno Zakonom o provedbi uredbe vijeća. Mirno rješavanje obiteljskih sporova je prepoznato kao važno u europskom zakonodavstvu, osobito u postupcima kada je uključeno dijete odnosno postupcima vezano za roditeljsku skrb. Zbog preopterećenosti nacionalnih sudova u prekograničnim sporova EU ovom uredbom potiče i zapravo vezuje države članice na uvođenje alternative sudskom rješavanju spora. Obiteljska medijacija se ne provodi u slučajevima obiteljskog nasilja ako su jedan ili oba bračna druga lišeni poslovne sposobnosti, a nisu sposobni shvatiti značenje i pravne posljedice postupka ni uz stručnu pomoć, ako su jedan ili oba bračna druga nesposobni za rasuđivanje i ako bračni drug ima nepoznato prebivalište ili boravište. Prema dosadašnjim podacima unatoč postojećem zakonodavstvu i nacionalnom okviru za obiteljsku medijaciju u kontekstu otmica djece se nije niti jednom koristila. Ako sam nešto krivo rekla molim državnu tajnicu da me ispravi. Vodeći se načelom dobrobiti djeteta posljedicama za dijete u bračnim sporovima potrebno je svakako osvijestiti važnost dogovora i medijacije kao alternative sudskom postupku što daje puni značaj i odgovornost roditeljima, roditelja za sve posljedice u psihofizičkom razvoju djece. S obzirom na učinkovitost korištenja postupka medijacije kao sustava prevencije za rješavanje problema koji nastaju zbog promjene zemlje boravišta djeteta medijaciju bi trebalo svakako pospješiti u svim prekograničnim obiteljskim sporovima, a osobito u sporovima koji uključuju preseljenja djeteta u drugu zemlju. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon jer se novine u zakonodavstvu usklađuju sa Uredbom Vijeća o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece. Uredbom se pospješuju prava i dobrobit djeteta, no kao u svakom dokumentu kojeg ovdje donosimo pitanje je provedbe. Naš sustav je zagušen postupcima i centar za posebno skrbništvo kao što sam rekla je preopterećen, a da bi imao stvarni sadržaj i zastupanje djeteta u sudskim postupcima on trenutno zadovoljava formu, a mirno rješavanje sporova nije dovoljno prepoznato u javnoj svijesti. Prema podacima zavoda, hrvatskog zavoda odnosno za socijalni rad, centara za socijalnu skrb svega je provedeno 316 postupaka medijacije i na tome svakako treba raditi vlada i nadležno ministarstvo, osigurati sve resurse za provedbu ovog zakona kako on ne bi bio mrtvo slovo na papiru. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Znači govorimo danas o Zakonu o provedbi Uredbe Vijeća EU br. 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU i prijedlog je usklađen s pravnom stečevinom EU. Na razini EU donesena je i Uredba Vijeća EU 2019/1111 od 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece kojom se stavlja izvan snage Uredba Vijeća EZ br. 2201/2003 od 27. studenog 2003.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću i stupa na snagu u RH 1. kolovoza 2022.g.. Kao instrument sekundarnog zakonodavstva EU ova je uredba izravno primjenjivana na području država članica slijedom čega se na nacionalnoj razini donosi Zakon o provedbi uredbe Vijeća, već spomenuta uredba donesena je 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece u onoj mjeri koja je potrebna za učinkovitu primjenu uredbe u RH. Predmetna uredba Vijeća EU uvodi dodatne odredbe o međunarodnoj otmici djece, te uvodi rokove za postupanje središnjih tijela i detaljnije razrađuje određene procedure, npr. procedure smještaja djece u drugu državu članicu. Također ova uredba sastoji se od 9 poglavlja, a najopsežnije izmjene uvedene su u području međunarodne otmice djece uvođenjem novog poglavlja kojim se dopunjuju primjena Haške konvencije o građanskopravnim vidovima međunarodne otmice djece iz 1980.g.. Nadalje, zakonom se jasnije određuju pravila postupanja pri upućivanju određenih zamolnica na temelju uredbe u pogledu zahtjeva vezanih uz dostavu dokumentacije, sukladno potrebi osiguranja učinkovitog i žurnog postupanja u predmetima koji se tiču roditeljske odgovornosti. Ovim zakonom je ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi određeno kao središnje tijelo RH za provedbu ove uredbe, te su određeni sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo kao nadležna tijela za provedbu ove uredbe. Zakonom će se naglasiti važnost provođenja žurnog postupka, te važnost dobrobiti djeteta i omogućavanja djetetu izražavanja vlastitog mišljenja s naglaskom na nadležnog centra za posebno skrbništvo. Ovim zakonom tijela se upućuju i na primjenu sekundarnog zakonodavstva EU kojim se uređuje uporaba video konferencije i potiče izravna sudačka komunikacija čime se usklađuje sa zahtjevima koje postavlja uredba, jasno se određuje provedba uredbe, uređuje se izbor suda, te se propisuje mogućnost postizanja sporazuma o nadležnosti za postupke o roditeljskoj skrbi u vezi s postupcima međunarodne otmice djece, dodatno se uređuje i pitanje litispendencije, naglašava se važnost provođenja žurnog postupka, te važnost dobrobiti djeteta i omogućavanje izražavanja vlastitog mišljenja djeteta, pitanje pravne pomoći, izdavanje potvrda, te pravni lijekovi. Ono što možemo reći evo što se ovim zakonom konkretno uređuje to je da su nadležna tijela za provedbu uredbe su sudovi, Zavod za socijalni rad, Centar za posebno skrbništvo i druge institucije prema potrebi. Središnje tijelo za provedbu je u ovom trenutku Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, znači ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi. Datum pokretanja postupka pred sudom ili litispendencija to je datum pokretanja obaveznog savjetovanja pred centrom u skladu s Obiteljskim zakonom koji je obavezan prije pokretanja sudskog postupka. Što se tiče pravne pomoći, u skladu s nacionalnim propisima nadležna su upravna tijela u županijama i u Gradu Zagrebu. Pravni lijekovi i nadležnost sudova u drugom stupnju tu su županijski sudovi nadležni za obiteljske predmete u skladu s nacionalnim propisima. Što se tiče postupka izdavanja potvrda u skladu s uredbom pri nadležnom sudu, te postupak po žalbi, potvrdu izdaje sud koji je donio presudu na obaveznom obrascu na jeziku od države u koje će se presuda izvršavati, te nije potrebno presudu prevoditi. Što se tiče postupka, također se uređuju i postupci prijenosa sudske nadležnosti na sudove druge države na zahtjev stranke ili po službenoj dužnosti kada bi sudu u drugoj državi koja nije nadležna bio bolji izbor za donošenje odluke npr. ako je dijete blisko povezano s tom državom ili drugi razlozi određeni uredbom. Također zakonom se određuju tijela i postupak za prekogranični smještaj djeteta, to je Zavod za socijalni rad za nadležno tijelo, središnje tijelo daje prethodnu suglasnost za smještaj, a centar donosi odluku o najboljem interesu djeteta i prati dijete tijekom njegovog boravka u drugoj državi. Također potiče se primjena video konferencije za postupke i naglašava se žurnost u postupanju i zaštita dobrobiti djeteta, te utvrđivanje mišljenja djeteta. Ovim zakonom se dodatno uređuje proces prijenosa nadležnosti u postupcima o roditeljskoj odgovornosti između sudova različitih država rukovodeći se najboljim interesom djeteta. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati financijska sredstva u Državnom proračunu RH jer su sredstva osigurana u okviru redovne djelatnosti tijela nadležnih za provedbu ovog zakona. Nisu potrebna ni dodatna sredstva za plaće budući da će se potreban broj službenika osigurati unutarnjom preraspodjelom službenika. Slijedom navedenog Klub HDZ-a će podržati Zakon o provedbi Uredbe Vijeća EU br. 2019/1111 od 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovane zastupnice Irene Šimunić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Predmet današnje rasprave je Prijedlog zakona o provedbi Uredba Vijeća od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju, izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece kojeg podnosi Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. svibnja 2022. Ovom uredbom stavlja se izvan snage Uredba Vijeća od 27. studenog 2003. s time da se i dalje primjenjuje na odluke donesene u sudskim postupcima koji su pokrenuti na autentične isprave koje su službeno sastavljene ili upisane u registar, te na sporazume koji su postali izvršeni u državi članici sklapanja prije 1. kolovoza 2022., a obuhvaćeni su područjem primjene te uredbe. Uredba se primjenjuje na sve države članice EU osim Danske od 1. kolovoza 2022. Ustavna osnova za donošenje ovog zakona sadržana je u odredbama članka drugog stavka 4. podstavka prvog Ustava Republike Hrvatske i odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom EU te uspostavljaju jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod zakonsku rastavu i poništaj braka kao i za sporove o roditeljskoj odgovornosti s međunarodnim elementom. Klub zastupnika Socijaldemokrata podržava ovakav Prijedlog zakona o provedbi Uredba Vijeća EU budući bi trebao imati za cilj jačanje pravne sigurnosti i povećavanje fleksibilnosti, te osiguranje boljeg pristupa i veće učinkovitosti sudskih postupaka. Ovom uredbom trebao bi se olakšati optjecaj odluka, te autentičnost isprava i određenih sporazuma u EU utvrđivanjem odredbi o njihovom priznanju i izvršenju u drugim državama članicama, te se nadopunjuje Haaška konvencija od 25. listopada 1980. o građansko-pravnim vidovima međunarodne otmice djece. Donošenjem ovog zakona određivanjem središnjeg tijela i nadležnih tijela jasno se određuje institucionalni okvir provedbe uredbe prepoznajući ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi kao središnje tijelo Republike Hrvatske, te određujući prije svega sudove Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo kao nadležna tijela. Zakonom se uređuju određena pitanja nadležnosti tijela, a osobito pitanje sporazuma o nadležnosti u postupcima međunarodne otmice djece te se detaljnije uređuje određena pitanja provedbe odredbi uredbe u dijelu kojim se uređuje prijenos nadležnosti. Također su detaljnije uređena provedbena pitanja koja se tiču izdavanja potvrde predviđenih uredbom, te upotreba videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu. Određuju se pravila postupanja pri upućivanju određenih zamolnica na temelju uredbe u pogledu zahtjeva vezanih uz dostavu dokumentacije sukladno potrebi osiguranja učinkovitog i žurnog postupanja u predmetima koji se tiču roditeljske odgovornosti. Ujedno ovim zakonom tijela se upućuju na primjenu sekundarnog zakonodavstva EU kojim se uređuje uporaba videokonferencije, a uvrštenjem odredbe o poticanju izravne sudačke komunikacije usklađuje se sa zahtjevima koje u tome dijelu postavlja uredba. Ovim zakonom dodatno će se urediti i procesna, odnosno provedbena pitanja prijenosa nadležnosti o postupcima o roditeljskoj odgovornosti između sudova različitih država rukovodeći se najboljim interesom djeteta. Što se tiče ovog prijedloga zakona istaknula bih važnost članka 9. koji se odnosi na žurnost postupka prema kojem sva nadležna tijela dužna su postupati bez odgode u svim postupcima pokrenutim temeljem odredbi Uredbe Vijeća a u postupcima povratka djeteta u slučajevima protupravnog odvođenja i zadržavanja sudovi svakog stupnja trebaju donijeti odluku najkasnije 6 tjedana od pokretanja postupka osim ako to zbog iznimnih okolnosti nije moguće. Dobrobit djeteta trebao bi biti prioritet u svakom postupku, te je žurnost postupka ključna u takvim teškim obiteljskim situacijama. Člankom 10. regulirano je načelo dobrobiti i zaštite najboljeg interesa djeteta koji se određuje kao temeljno u svim postupanjima. U tom se smislu osobito ističe pravo djeteta na izražavanje mišljenja o stvarima koje ga se tiču, a koje se kad je izraženo uzima u obzir sukladno djetetovoj dobi i zrelosti, sukladno članku 21. te članku 26. Uredbe što je standard uspostavljen osobito člankom trećim Konvencije o pravima djeteta. Dijete mišljenje izražava izravno ili putem posebnog skrbnika kojeg imenuje sud iz redova djelatnika Centra za posebno skrbništvo. Na taj se način ispunjava temeljno načelo istaknuto u uvodnoj izjavi trideset devetoj Uredbe, te se djetetu treba pružiti stvarnu i učinkovitu mogućnost izražavanja vlastitog mišljenja, te uzimanja tog mišljenja u obzir pri procjeni interesa djeteta. Važnost mirnog rješavanja spora istaknuta je u članku 12. koji propisuje da nadležna tijela potiču mirno rješavanje spora osobito putem obiteljske medijacije osim ako bi to bilo suprotno interesima djeteta. Ovaj prijedlog zakona uređuje izuzetno osjetljivu temu. U pitanju su ljudske sudbine, životne priče u kojima najčešće ispaštaju djeca. Razvod braka stresan je događaj koji može dovesti do raznih neželjenih posljedica koje često ostavljaju traume, nepovoljno utječu na psihološki život djece. Iako zakonske okvire imamo vrlo često, prečesto je upitna kvaliteta provedbe pravednost, efikasnost sustava. Slušajući svjedočanstva roditelja u borbi za skrbništvo nad svojom djecom uz često prisutna razna zlostavljanja iz kruga obitelji ponekad zaista ne možemo vjerovati da je uopće moguće da sustav može toliko zakazati i to sustav kojem je prvenstveno u cilju i fokusu treba biti zaštita prava djeteta, osiguranje kvalitetnog i sigurnog života. To je neprihvatljivo i nadasve porazno. Zadatak društva u cjelini trebao bi težiti i osigurati doživotnu zaštitu od bilo kakve vrste zlostavljanja a kamoli kada se zlostavljanje događa u krugu vlastite obitelji koja nam svima prvenstveno treba biti baza sigurnosti, ljubavi i zaštite, naše sigurno mjesto. I zato nemojmo zatvarati oči i uši i praviti se da se nas to ne tiče, jer se to ne događa nama osobno. Dužnost je svih nas graditi bolju budućnost, pomoći onima kojima je pomoć potrebna, poštivati i uvažavati struku, provoditi zakonske propise, odgovorno pristupati rješavanju problema, pokazati svojim primjerom ljudskosti, empatije svatko ponaosob. Teško je zamisliti, a kamoli proživjeti svu tu tugu, strah, razočarenja, pakao koji prolaze mnoge obitelji, a najviše trpe djeca. Na nama je, svima nama za našu djecu, za buduće generacije, za bolje društvo u cjelini. I na kraju zaključujem da će klub Socijaldemokrati podržati ovaj prijedlog zakona uz apel da institucije kvalitetno i profesionalno, transparentno i učinkovito rade na provedbi zakonskih propisa i na taj način počnu vraćati povjerenje u sustav i vjeru u rad institucija. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnica Domovinskog pokreta, poštovanog zastupnika Davora Dretara.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani tajniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Uredbom se, dakle uspostavljaju i jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništaj braka, te za sporove o roditeljskoj odgovornosti sa međunarodnim elementom. Kao što je već spomenuto u svim raspravama koje su prethodile mojoj upravo ovo su izuzetno teške, ozbiljne stvari kada se dogode jednoj obitelji a naročito težak trag, trag koji se ponekad proteže i na cijeli kasniji život ostavljaju naravno na djecu, na one najmanje, na one najslabije, na one emotivno možemo slobodno reći najosjetljivije. Zato treba i podržati naravno donošenje ove Uredbe, odnosno primjenu i izglasavanje ovog zakona. Nesumnjivo jest tako, no još jednom podsjetiti da nije dovoljno samo donijeti zakon, nego da se svakako nakon toga sve one institucije koje će biti uključene u njega, a to su evo ovdje kako vidimo Ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi kao središnje tijelo, pa tu onda naravno sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo kao nadležna tijela uključe u cijeli ovaj moramo još jednom ponoviti težak i vrlo, vrlo ozbiljan proces i naravno da u tome odrađuju maksimalno što je god moguće više i bolje prvenstveno naravno na korist djece koja su uvjerljivo najviše istraumatizirana u takvoj jednoj situaciji. Podsjetio sam i ovdje na lipanj 2017. znate i sami cijela Hrvatska pomno smo svi pratili što se događa sa jednim malim dječaćićem iz Splita, otac Talijan, majka Hrvatica. Čuli smo i onu kao što sam u uvodnoj replici spomenuo vrlo, vrlo tešku složenicu, a to je stvarno bilo kada netko kaže da idemo ovršiti dijete, onda stvarno mora svakome normalnom čovjeku srce zaigrati i to od tuge naravno. Ovdje što se tiče samih zakonskih odredbi nemamo apsolutno ništa što bismo mogli ovdje puno obrazlagati, nego dapače za pozdraviti su određene stvari. Tijelo iz čijeg djelokruga se traži određeni postupak i usluga obvezno je postupiti bez odgode, dakle radi se na brzom i učinkovitom postupanju središnjega tijela. Isto tako, ako već tijelo koje je dobilo takav zahtjev za … [[Govornik se ne razumije.]] podataka nema to tijelo odmah je dužno, dakle bez odgode uputiti zahtjev nadležnom tijelu i obavijestiti isto to središnje tijelo da nema taj podatak. Naravno sve u svrhu ubrzavanja postupka. U postupcima pokrenutim temeljem odredbi uredbe Vijeća potiče se uporaba video konferencije što svakako treba isto tako pozdraviti jer u mnogome naravno ubrzava i pojednostavljuje cijeli proces. Ono što je svakako bitno i o čemu će se trebati posvetiti velika pažnja u budućnost jest pitanje imamo li uopće dovoljno osoba u sustavu da rade posao koji će im biti povjeren ovim izmjenama i naravno ono što je ovdje bitno članak 10. stavak 2. pročitat ću ga još jednom nadležna tijela dužna su omogućiti djetetu izražavanje vlastitog mišljenja koje se uzima u obzir sukladno njegovoj dobi i zrelosti, a dijete svoje mišljenje izražava izravno ili putem posebnog skrbnika. Ako će zatrebati posebni skrbnik onda je to uređeno člankom 3. sud će imenovati djetetu posebnog skrbnika iz Centra za posebno skrbništvo, dakle tu uvijek još jednom moramo postaviti pitanje ne samo naravno stručne kompetentnosti te osobe, nego razumije se naravno i njegove empatičnosti, te naravno sposobnosti da na određen način možemo slobodno reći vještači emocionalnu inteligentnu ili bilo kakvu drugu zrelost djeteta. Ponekad to svi moramo priznati u situacijama razvoda djeca ne budu samo žrtve, nego budu i instrumentalizirana, stavljena na stranu jednog od dvoje ljudi koji su odlučili nastaviti živjeti bez, jedno bez drugoga. Dakle i ta djeca mogu biti vrlo frustrirana emotivno izuzetno povrijeđena i siguran sam da će trebati kroz eventualnu provedbu učinkovitosti propisa prvenstveno ovog dijela pratiti u idućih 6 mjeseci ili godinu koliko su u stvari ovakve stvari izražavanje vlastitog mišljenja djeteta kroz određenog skrbnika i procjene istog tog mišljenja djeteta donijele određeni uteg na jednu ili drugu stranu koja se nalazi u postupku razvoda, odnosno prekida braka. U svakom slučaju da ponovim, Klub zastupnika Domovinskog pokreta ovdje ne vidi apsolutno ništa upitno i podržat ćemo donošenje ovog zakona. Hvala.
Slijede završne rasprave u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Krešimira Ačkara.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolege zastupnici. Donošenjem ovoga zakona definira se provedba uredbe koja uspostavlja jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništenje braka, te za sporove o roditeljskoj odgovornosti s međunarodnim elementom i posebice se uređuje odnos među državama članicama i osnažuje se pravo djeteta na izražavanje vlastitoga mišljenja. Zakonom se definiraju i jasno određuju nadležna tijela za provedbu uredbe, uređuju se rokovi za provođenje postupka koji su brži, a samim time i efikasniji za dobrobit djece. Utvrđeno je čl. 9. ovoga zakona da se postupci međunarodne, pardon, da se u postupcima međunarodne otmice odluka o svakom stupanju sudjelovanja mora donijeti u roku od 6 tjedana. Tu činjenicu treba posebno istaknuti i naglasiti budući da se u takvim slučajevima brzina rješavanja sporova dolazi do iznimnog značaja za djecu koja su se našla u tako nezavidnoj situaciji i koja su protuupravno odvedena i zadržana. U potpunosti se uređuje nadležnost za svako pojedino postupanje i kao središnje tijelo za provedbu uredbe određuje se ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi, što je logično i opravdano s obzirom na činjenicu da govorimo o bračnim sporovima i stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću koja jest i koja u potpunosti mora biti posvećena dobrobiti djeteta bez obzira na eventualne probleme ili neriješene bračne odnose. Utoliko je važno da je određeno ovo središnje tijelo odgovorno za provođenje uredbe, ali i jasno u suradnju i punu kooperativnost i brzinu u suradnji s nadležnim tijelima za poslove pravosuđa, kao i tijelima vezanim za vanjsku europsku politiku. Povezanost svih navedenih tijela i međusobna suradljivost jedino mogu dovesti do učinkovitosti i rješavanja nastalih sporova koliko je god to brže moguće mirnim rješenjem ili u sudskome postupku koji spomenutom suradnjom nadležnih tijela može biti i efikasniji. Mirno rješavanje sporova istaknuto je zasebnim člankom zakona što potvrđuje važnost takvoga postupanja u pitanjima rješavanja odnosa, posebice kada je u pitanju osjetljiva skupina djece. Dakle, nadležna tijela dužna su promicati mirno rješavanje sporova osobito putem obiteljske medijacije osim u onim slučajevima kada bi to bilo suprotno interesima djeteta ili bi se time odgodio postupak. Dodatno se zakonom omogućava brzina rješavanja na način da je dovoljna upotreba videokonferencije i drugih tehnoloških mogućnosti komunikacije na daljinu, kao i izravna sudačka komunikacija, što je svakako valja podržati zbog činjenice da i takav vid komunikacija dolazi brzini rješavanja i omogućavanja vraćanja djeteta u onu sredinu u koju treba pripasti. U tom dijelu važno je spomenuti da kod postupka ovaj zakon omogućava odnosno inzistira na utvrđivanju djetetova mišljenja jer su nadležna tijela dužna omogućiti djetetu izražavanje mišljenja izravno ili putem posebnoga skrbnika. Time se potvrđuje načelo dobrobiti i zaštite najboljeg interesa djeteta i upravo se ovo načelo određuje kao temeljno u svim postupcima. Zbog svega navedenoga i činjenice da se u svim člancima zakona povlače i utvrđuju glavno načelo dobrobit djeteta i njegove zaštite smatramo zakon dobro pripremljenim i jasnim odredbama koje prate uredbe vijeća, omogućuju njezinu provedbu u RH i to na način da se sporovi rješavaju brzo i efikasno i na temelju međusobne suradnje članice po svim pitanjima koje se otvaraju u međunarodnim slučajevima. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem državnoj tajnici.
Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća EU 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece, prvo čitanje, P.Z.E. br. 278, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se navedeni Prijedlog Zakona; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Jednoglasno sa 118 glasova za donesen je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Statut Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Predlagatelj je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Odluku o potvrđivanju Statuta Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, molim glasujmo. Glasovalo je 113 zastupnica i zastupnica, 76 za, 37 suzdržanih, pa je donesena odluka kako ju je predložilo matično radno tijelo.