Molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta, tehničku službu da pozove ostale zastupnike u dvoranu, 11,00 sati je prošlo. Kvorum imamo u dvorani, molim vas zauzmite svoja mjesta kolege drage. Predlažem da počnemo. Dakle, poštovane dame i gospodo, kolege zastupnici i nazočni predstavnici, ministri i zamjenici ministara i ostali ovlaštenici iz Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, gospodo iz medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 35. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici je nazočno danas 13 zastupnika, od kojih četiri iz bošnjačkog naroda, pet iz hrvatskog naroda i četiri iz srpskog naroda. Gospoda, doktor Ivanić zbog bolesti, želimo mu brzo ozdravljenje, i gospodin Adem Ibrahimpašić, su opravdali svoju nenazočnost. Jer, evo gospodin Ibrahimpašić je spriječen danas nazočiti iz drugih razloga u odnosu na gospodina Ivanića. Za 35. sjednicu predlažem sljedeći 1. Odgovori na zastupnička pitanja i nova pitanja; 2. Usvajanje zapisnika 33. i 34. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeća ministara; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagatelj Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 6. Prijedlog zakona o uporabi znakovnog jezika u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagatelj Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 8. Prijedlog zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 2 9. Prijedlog zakona o primjeni Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i suradnji s Međunarodnim kaznenim sudom (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u BiH (prvo čitanje) – predlagatelj Zastupnički dom; 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izvršenje obveza iz članka 41a. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera („Službeni glasnik BiH“, broj 3709) – Prijedlog Zajedničkog kolegije obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. No, ja ipak pitam ima li netko potrebu za riječ. Gospođa Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja bih zamolila da se kao nova tačka dnevnog reda stavi Inicijativa za utvrđivanje stvarne odgovornosti smijenjenog funkcionera SIPA-e Radislava Jovičića. Kao što vam je poznato, odlukom visokog predstavnika za BiH Valentina Inzka, 6.6.2009. godine smijenjen je Radislav Jovičić sa dužnosti načelnika Službe za operativnu podršku u okviru Agencije za istrage i zaštitu. Navodi koji su mu stavljeni na dušu su takvi da zahtijevaju hitnu reakciju, prvo SIPA-e, pa onda Tužilaštva, pa onda nadležne komisije i oba doma Parlamenta. Dakle, ko sve da ne učestvuje u ovome što je napisano na dušu ovom čovjeku bez ijednog argumenta. Dakle, ako je istina zaista da je, moram samo da elaboriram ..., zato što bi to moglo da bude presudno za donošenje odluke, samo nekoliko stvari: ako je istina da je Radislav Jovičić postupao iznad komandnog lanca unutar SIPA-e, čime je onemogućio zakonito funkcionisanje ove agencije, ako je istina da se poslužio osobljem i resursima SIPA-e kako bi obavljao nadzor nad Kancelarijom visokog predstavnika, ako se, budući da Radislav Jovičić ima pristup osjetljivim informacijama na svom položaju u SIPA-i, kaže, smatra se opravdanim da zbog ozbiljnih i pouzdanih navoda da se uključio u korupciju koja obuhvata novčana sredstva u zamjenu za otkrivanje povjerljivih informacija i da je time ozbiljno ugrozio integritet i profesionalni kredibilitet SIPA-e. Pored toga, ne posjeduje neophodne kvalifikacije jer je izabran na osnovu političkih razloga, zamislite, kako nam ljudi dolaze u SIPA-u, kaže nam se političkih razloga. Kaže visoki predstavnik, odnosno onaj ko je to napisao, visoki predstavnik samo potpisao, dakle kaže se da je Jovičić opstruisao aktivnosti na jačanju vladavine prava, te je neposredno ugrozio provođenje Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH. Dakle, nemoguće je da Parlament ostane po strani kad imamo čovjeka, prema ovome što je OHR napisao, koji je ugrozio sprovođenje Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH! Neko ko je uradio takve stvari treba da odgovara. Zato mislim da ovaj parlament, ovaj dom mora zauzeti 3 stav vezano za to i ja vas molim da podržite ovu inicijativu da ona bude tačka dnevnog reda, a o njoj ćemo razgovarati, pretpostavljam da ćete me podržati, nakon 11. tačke predlažem da to bude tačka 12., a tačka 12. da postane tačka 13. Hvala.
Čuli smo gospođu Majkić. Ja otvaram raspravu, dakle u svezi predložene nove točke dnevnog reda. Gospodin Tihić. Izvolite.
Dame i gospodo, želim vas još jedanput sve pozdraviti. I evo, kada je u pitanju prijedlog gospođe Majkić da se formira komisija ili pak raspravlja o ovom pitanju, o odluci visokog predstavnika, mislim da bi to bio presedan, prvi puta da mi ovdje sada raspravljamo o razlozima odluke visokog predstavnika i postavlja se pitanje šta možemo nakon sve te rasprave zaključiti, jer znamo da takve odluke ovaj parlament ne može mijenjati, može ih samo potvrđivati, pa kasnije eventualno u nekoj proceduri, ako je on nadležan za to, mijenjati. Međutim, možda ovo pitanje ali i druga pitanja mogu se naći na raspravama na sjednicama komisija. Ja bih naprimjer bio za to da mi raspravljamo, i sasvim logično bi bilo da raspravljamo, o smjeni Dragana Lukača. Jer to je ipak smjena koju je uradio naš organ, institucija BiH, jer postoji osnovana sumnja ... da je ta smjena politički motivisana. Postavlja se pitanje šta, kako će se ponašati drugi u institucijama za provođenje zakona ako sada neko zbog toga što je pokrenuo postupak protiv visokih dužnosnika, ne znam ti, u jednom ili drugom entitetu ili na državnom nivou, zbog toga treba da bude smijenjen. Koliko će to negativno uticati na vladavinu prava, borbu protiv organizovanog kriminala? Mislim da, ako ćemo već da raspravljamo, trebamo raspravljati o tome. Trebamo raspravljati o tome kako da pružimo podršku tim institucijama koje rade te poslove, znate. Mislim da je ova smjena Dragana Lukača jedna loša poruka svim onima koji rade na poslovima u borbi protiv kriminala, organizovanog kriminala, i da to ruši ugled i institucije i SIPA-e, ali da će negativno dugoročno se odraziti i na borbu protiv organizovanog kriminala, i to će biti više negativan uticaj na one koji su stvarno iskreno opredijeljeni da se bore. Tako da ja sam protiv da se ovo pitanje odluke visokog predstavnika stavi na dnevni red, ali jesam zato da se pitanje ovo smjene Dragana Lukača stavi na sjednicu komisije, nadležne komisije ili zajedničke komisije itd. koja treba da raspravi o ovom slučaju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodinu Tihiću. Izvolite, gospođo Majkić. 4
Dakle, ja želim da kažem da nemam ništa protiv da bilo ko podnese inicijativu i da se o toj inicijativi izjašnjava i govori. Dakle, pravo svakog ovdje od nas je da podnese inicijativu i da o njoj govorimo. To znači da Vi, gospodine Tihiću, možete da podnesete inicijativu za gospodina Lukača i ja ... nemam pravo da Vam to zabranim, kao što Vi ne možete meni zabraniti da ja podnesem ovu inicijativu. Ova inicijativa se zove Inicijativa za utvrđivanje stvarne odgovornosti smijenjenog funkcionera SIPA-e. Ovo nije inicijativa za utvrđivanje odluke OHR-a, o tom ćemo na nekom drugom mjestu, ovo je sad inicijativa za utvrđivanje stvarne odgovornosti smijenjenog funkcionera. I šta je ustvari ona, ja nisam htjela da govorim, iščekujući da tačka dođe dnevnog reda, ali sad moram, ona i ne sadrži ništa više nego zaključak da se nalaže zajedničkoj komisiji da ispita navode iznesene u odluci i da se traži od Savjeta ministara, odnosno upravljačkog odbora koji vrši kontrolu, inspekciju sistema za zakonito presretanje komunikacija SFRJ i da li je to urađeno ili ne. Šta je tu izvan i šta tu ... može da bude neodgovarajuće? Ko bi se tu borio protiv istine? Mi znači trebamo samo da utvrdimo da li je to bilo tako? To je jedino zašto ja tražim, to je što ja tražim ovu inicijativu. Ali dozvoljavam i pravo svima koji imaju slične inicijative.
Doktor Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolege izaslanici, poštovani ministri, pa gledajte, nitko ovdje ne može zabraniti nikome da podnese inicijativu, prema tome, ja njihovu raspravu, kolege Tihića na prijedlog ove točke dnevnog reda ne shvatam u tom kontekstu, dakle. Međutim, mi jednostavno nismo nadležni dakle da raspravljamo o odlukama visokog predstavnika. S druge strane, ima nekoliko instanci, institucija prije nas ... koji bi bili dužni raspraviti o meritumu stvari kada je u pitanju smjena gospodina Jovičića. U prvom redu, dakle rukovodstvo SIPA-e, drugo, tu je Ministarstvo sigurnosti, dakle to su institucije koje prije toga trebaju o tome se očitovati, a ne Parlament. S druge strane, ja podržavam također ovaj prijedlog, inicijativu gospodine Tihića, da nadležna komisija raspravi o smjeni gospodina Lukača, dakle gdje mi jesmo nadležni da se očitujemo, jer se radi o dužnosniku koji je smijenjen od organa o kojem mi možemo raspravljati, i trebamo raspravljati i gdje imamo nadležnosti. Toliko o tome.
Hvala lijepa. Dat ću sam sebi riječ. 5 Dakle, kratko. Sad sam pažljivo pogledao i ovu inicijativu koju je predložila kolegica Majkić, pa pažljivo sam saslušao i ovo što je rekao gospodin Tihić. Zaključujem da su to dva identična prijedloga i da nije u pitanju ovdje rasprava o odluci visokog predstavnika, nego je riječ o zahtjevu da se uvrsti u dnevni red, da se o tome raspravlja sa aspekta utvrđivanja stvarne odgovornosti i prosljeđivanje ove inicijative gospođe Majkić, na kraju ovdje piše, ... kako bismo trebali odlučiti nakon rasprave, a to je da se to proslijedi Zajedničkoj komisiji za obranu i sigurnost i da u komunikaciji sa relevantnim institucijama se ispitaju navodi izneseni u Odluci o smjeni gospodina Jovičića. Identično je, samo za drugu osobu, u isti kontekst to stavio i gospodin Tihić, rekavši da bi bilo dobro da o tome ne odlučuje Dom, nego da odlučuje relevantno povjerenstvo, dakle Parlamentarne skupštine ... ili Doma naroda. Dakle, ovdje u ovom slučaju bi to opet bilo Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost, ako se za to odlučimo. Prema tome, meni je prihvatljivo da mi u paketu prihvatimo i jednu i drugu inicijativu, da ne vodimo o tome raspravu ovdje, dakle mala korekcija: nije nužno utvrđivati da Dom dakle prihvaća da proslijedi mjerodavnom povjerenstvu inicijativu i jednu i drugu. Prva je u pisanom obliku, drugu smo dobili kao usmeni zahtjev. Dakle, da se utvrdi stvarna odgovornost, ako je to moguće u Zajedničkom povjerenstvu za obranu i sigurnost Parlamentarne skupštine o smjeni, dakle o smjeni, o razlozima smjene gospodina Stanišića, Jovičića, ispričavam se, i da se utvrde istodobno i razlozi smjene Dragana Lukača. To su dvije inicijative – podržava Dom da to ide ..., prosljeđuje Zajedničkom povjerenstvu. Ne bih htio, ne bi bio za to da mi sad otvaramo raspravu, mi nemamo dovoljno niti elemenata, niti podataka, niti smo mjerodavni za to, neka to prođe mjerodavno povjerenstvo i neka ono donese pravorijek o ovoj stvari ukoliko bude u stanju. I zašto zaustavljati bilo čiju inicijativu koja je u interesu zaštite temeljnih ljudskih prava i slobode bilo kog pojedinca u ovoj državi. Ovo je Dom naroda, naša je, između ostalog, i zadaća i poslanje štititi temeljna ljudska prava, između ostalih stvari, koji spadaju u vitalne nacionalne interese. Proslijediti inicijativu, dakle mjerodavnom povjerenstvu je najmanji grijeh, dapače je poželjno da to učini Dom naroda, bez razlike o kojem građaninu i pojedincu se u ovoj zemlji radi. Meni je to prihvatljivo i, ako bi to bilo u paketu s jednom i drugom inicijativom, smatram da ne činimo ništa pogrešno i ništa loše. Pozivam dakle Klub Hrvata da razmisli o ovom prijedlogu i da da potporu i jednoj i drugoj inicijativi i da je proslijedimo Zajedničkom ... povjerenstvu Parlamentarne skupštine za obranu i sigurnost. Hvala lijepa. Javio se gospodin Zrno, prije Rančića, nakon toga gospodin Rančić, pa Ljubičić, pa Čolo. Izvolite, gospodine.
Hvala lijepo. Ja vas sve pozdravljam, sve nazočne ovdje. Iako sam se ja prvi javio, ali nema veze, obično me ne vidite. 6 Evo, ponovo imamo, hajde pod navodnicima, problem. I vrlo često ga imamo u ovoj skupštini zbog toga što ovoj Parlamentarnoj skupštini očito nedostaje odgovarajuće tijelo koje će se baviti i ovim pitanjima ili sličnim pitanjima. Znači, nama, jednostavno, kao normalnom parlamentu nedostaje istražno povjerenstvo ili na razini domova ili zajedničko istražno povjerenstvo na razini Parlamentarne skupštine BiH. I zato predlažem da se o tomu razmisli i da se formira takvo tijelo na razini Parlamenta, koje će onda raspraviti sve ovo što nas dovodi u dileme. Iako nismo ovdje u dilemi, jasno je da o odlukama visokog predstavnika mi ne možemo razgovarati. I u tom kontekstu, ja i shvaćam i jednu i drugu inicijativu. Jer iz prve inicijative gospođe Majkić i pitanja koja su ovamo postavljena, na koja se traži odgovor, ona su postavljena instituciji ove države, policijskoj agenciji SIPA-i. I nemam apsolutno ništa protiv da se od ove institucije zatraže odgovori kao i u sljedećem slučaju koji je spomenuo kolega Tihić. I zato i ja mislim, na kraju krajeva, mi kao Dom u ovom trenutku o ovom problemu i ne možemo raspravljati. Mi jednostavno nemamo ni jedan jedini ulazni element temeljem koga bismo mogli ne donositi odluke, nego raspravljati. Znači, ja nemam apsolutno ništa protiv da se ove inicijative usmjere ka odgovarajućem povjerenstvu, to je Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost. Iako, sad opet kažem, naše poslovničke mogućnosti su takve da mi možemo dio ovoga uraditi, a dio ne možemo uraditi, i zbog toga pokrećem inicijativu za uspostavljanje istražnoga povjerenstva na razini Parlamentarne skupštine BiH i podržavam ovaj prijedlog, evo meni se čini koji je sada prijedlog Kolegija, da Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost prihvati, odnosno da Dom prihvati ovu inicijativu, a da na nju odgovori Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, gospodine Zrno. Sljedeći je gospodin Rančić. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Hoćete uključiti mikrofon, molim Vas.
Da.
Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Tačno je da je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost, između ostalog, nadležna i za praćenje rada SIPA-e. Kada se o tome govori, dakle moralo bi se imati na umu da je neophodno pratiti jedan cjeloviti rad, ne pojedinačno i personalno uzeti pincetom jedno ime i kazati želim to 7 i samo to. U toj instituciji u zadnjih nekoliko mjeseci, naravno, ili dana ili sedmica, osim ovog imena i prezimena, ili ovog slučaja, ili kako god hoćete, imamo mi i hapšenje čovjeka iz te institucije, a zaduženog za borbu vezano za droge. Pa to se ništa ne govori, je li. Imamo isticanje mandata nekolicini važnih ljudi, tamo zamjeniku, jednom pomoćniku, drugom pomoćniku, nemamo adekvatno i na vrijeme reagovanje, čak se dešava da dolazi do zloupotrebe i da se ... jedan od važnih pomoćnika imenuje u organizacionu jedinicu, koja je po novom zakonu iz prošle godine, u Direkciji za koordinaciju policijske strukture, i o tome se ništa ne govori, ne traži se to, to nije sporno. Imamo dešavanja od prije nekoliko mjeseci kada direktor digne veliku buku u cijeloj državi i kaže: u mojoj instituciji se radi nezakonito, imamo paralelizme. Pa Vijeće ministara, pa jedna sjednica, pa druga, pa Parlament, pa Komisija za odbranu i sigurnost, pa mediji, pa javnost, je li, i na kraju sve to se splahne, vidi se da to nije tako i opet nikom ništa. Dakle, ako ćemo razmatrati, a trebamo razmatrati na nadležnoj komisiji, onda moramo uzeti u obzir cjelovitost stanja dešavanja u Agenciji za istrage i zaštitu, naravno, i sa pozitivnim rezultatima koji se postižu u toj agenciji. Ima tamo i pozitivnih stvari, ja ne govorim samo o ružnim stvarima, ja ne želim tu agenciju predstaviti u ružnom svjetlu, govorim o cjelovitosti sa svim dobrim i eventualno lošim stranama ... ili stvarima koje se dešavaju u toj agenciji. Samo tako tretiranje rada jedne institucije mislim da je ozbiljno, da je odgovorno i od strane Parlamenta, a i od strane nadležne komisije. Prijedlog koji je dala kolegica Majkić, u suštini, kad pogledate ove zaključke, dovodi do toga da se ne radi o možda ovoj zaštiti ljudskih prava itd., naravno za koje sam ja, protiv kojih nisam, ali se u suštini svodi na to da bi ovaj dom zadužio Zajedničku komisiju da preispita odluku visokog predstavnika. Jesmo li mi za to nadležni? Ako smo mi za to, a evo molim vas stoji u tački '1. Nalaže se Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH da u komunikaciji sa relevantnim institucijama', sa svim, evo koga se tiče, je li, 'ispita', dakle mi da ispitamo, 'sve navode iznesene u Odluci o smjeni gospodina Jovičića.' Ko je donio tu odluku? OHR, a mi, odnosno Zajednička komisija to treba da ispita. Je li Zajednička komisija nadležna i otkad je nadležna da ispituje, preispituje i možda preinačuje te odluke. Ako jesmo, molim lijepo, ali ja znam da nismo. Ja znam da mi za to nismo nadležni. Isto tako, može se govoriti i ovom dugom stavu. I u tome jest razlika: što je gospodin predsjedavajući govorio da je istovjetan prijedlog gospođe Majkić i gospodina Tihića, nije istovjetan. Gospođa Majkić predlaže da preispitujemo, ispitujemo ovu odluku OHR-a, a gospodin Tihić predlaže da se preispituje odluka direktora SIPA-e koji je nezakonito (treba da se utvrdi) smijenio ili rasporedio jednog od svojih pomoćnika. U tome je razlika što ona, gospođa Majkić, predlaže preispitivanje ove odluke OHR-a, a u ovom slučaju, u drugom slučaju se radi o prijedlogu preispitivanja stanja u SIPA-i i odluke jednog zvaničnika u ovoj agenciji. Evo toliko, hvala.
Mala replika. Kako ste se Vi referirali na ono što sam ja rekao, ja mislim da su potpuno identični činovi ili nevere koje su zadesile – obje osobe su smijenjene. I nema nepogrešivih, da li je to institucija, da li je pojedinac u ime institucije kao kod gospodina Lukača, ili je to institucija, ili oni koji su ih servisirali određenim podacima ovlaštenika te institucije, a zove se OHR. Oprostite, ljudi su ostali bez posla. Dakle, identično smijenjeni. 8 Sljedeći se javio za raspravu gospodin Ljubičić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege delegati, gospodo iz Savjeta ministara, uvaženi gosti, sve vas pozdravljam. Kada su u pitanju odluke visokog predstavnika, svima je jasno uloga i pozicija visokog predstavnika i njegova ovlaštenja, tako da o tome ne treba danas ovdje posebno ni govoriti nikome. Međutim, evo ja ću se vezati sada za inicijativu koju je podnijela gospođa Majkić. Čitajući ovu inicijativu i slušajući njeno obrazloženje, i na kraju, ako se vidimo i čitamo predložene zaključke, ja uopšte ovdje nisam prepoznao preispitivanje odluke, ni u čemu preispitivanje ove odluke visokog predstavnika, da mi, znači sada o tome bilo šta govorimo. Jednostavno, ja sam shvatio, čitajući ovo i slušajući gospođu Majkić, da se radi o utvrđivanju istine vezano za razloge koji su navedeni za smjenu gospodina Jovičića i ono što je njemu stavljeno na teret. Koliko sam čuo, a mislim da sam dobro čuo, dijelom, samo što je gospođa Majkić rekla, gospodinu Jovičiću su stavljene vrlo teške kvalifikacije i za te teške kvalifikacije koje su stavljene čovjeku trebalo bi neko stvarno da to utvrdi je li to to ili ne. Ako jeste, onda stvarno se u SIPA-i dešavaju ružne stvari. Vjerovatno se dešavaju ružne stvari. Prema tome, neko je ovdje spomenuo i cjelokupno pitanje rada SIPA-e, cjelovitije sagledavanje, i nije u pitanju samo ovaj jedan problem koji se dogodio, evo ima više pojava koje komentariše i gospodin Rančić itd. Znači, zaslužuje sigurno jednu detaljniju analizu rada ta agencija. I ja ne vidim ovdje ništa sporno da nadležna komisija obavi raspravu o ovoj inicijativi. Ja očekujem da će se u okviru te rasprave na toj komisiji definisati i drugi zaključci ili prijedlozi prema nekim drugim institucijama koje bi trebale u ovo da se uključe, a da ne stoje, znači, gluve i slijepe pored svega ovoga što je navedeno i stavljeno čovjeku na teret. Mi smo imali primjera i do sada da je visoki predstavnik smjenjivao ljude bez ikakvog obrazloženja za nas i mi smo to prihvatali itd., ali smo svjedoci da ista ... ta institucija sada ukida te sankcije ljudima, opet, bez ikakvog obrazloženja. Znači, niko se nije posebno ni bavio time, niti se izgleda želio baviti tim pitanjem, pa evo izgleda ta praksa želi da se nastavi. I, s te strane, ja stvarno ne vidim ništa sporno u ovoj inicijativi da se utvrdi istina o razlozima zbog koji je ovaj čovjek smijenjen. Prijedlog gospodina Tihića vidim da će biti podržan zajedno u paketu s ovim, nemam ništa protiv. Prema tome, i gospodin Lujić zaslužuje, ... čovjek koji je smijenjen. Istina, njega je smijenio direktor Agencije, ja nisam vidio razloge za smjenu, niti sam čuo razloge za smjenu gospodina Lujića. Pa neka Lukača, pa neka ... da vidimo i te razloge za smjenu gospodina Lukača. Da vidimo i istinitost u tim razlozima, znači, koje je vjerovatno direktor Agencije imao i koristio za smjenu gospodina Lukača. Tako da jeste, radi se o smjeni dva čovjeka, dva čovjeka koja su, evo kažem, ostali bez posla, da tako kažem. Jednog je smijenio visoki predstavnik, drugoga je smijenio direktor Agencije. I jedan i drugi su imali razloge za svoje odluke, ja jednostavno prepoznajem u svemu ovome samo da se utvrdi istina o ovim razlozima za smjenu i jednog i drugog čovjeka. S te strane, kad je u pitanju klub delegata iz RS-a, mi ćemo podržati ovu inicijativu. 9 Hvala vam.
Hvala lijepo, gospodine Ljubiću. Gospođa Čolo. Izvolite.
Predsjedavajući, ja ću kratko. Ja bih iznijela svoje osobno mišljenje. Ja mislim da ni Parlament a ni Komisija za odbranu i sigurnost nije nadležna da utvrđuje stvarnu odgovornost bilo kojeg funkcionera u bilo kojem organu koje je formirano na nivou države BiH. Odluke visokog predstavnika nikada do sada ovaj parlament nije ispitivao, prema tome, ne mislim da treba da pravimo presedan ni u ovom slučaju. Ukoliko postoji opravdanost neke od sumnji, koje su iznesene u Odluci visokog predstavnika, naravno, Tužilaštvo BiH ovdje treba da postupi po službenoj dužnosti, i to niko ne treba da inicira. Tužilac je dužan da ispita ove navode i ukoliko utvrdi postojanje krivične odgovornosti, a iz svega proizilazi da postoji osnov sumnje da su počinjena neka krivična djela, o tome će odlučiti nadležno tužilaštvo i nadležan sud i ja mislim da o ovome mi danas ne trebamo da raspravljamo. A kada je u pitanju smjena pojedinih ljudi u Agenciji za istrage i zaštitu BiH, ja bih evo samo napomenula da smo mi formirali Nezavisni odbor za izbor policijskih službenika u julu mjesecu, da mandati na nekim važnim pozicijama u sigurnosnim strukturama BiH su već istekli i da te pozicije ostaju upražnjene. Imamo slučaj da je npr. u Državnoj graničnoj policiji produžen mandat direktoru, gospodinu Vinku Dumančiću, da je istekao mandat gospodinu Seadu Lisku, a da su neki ljudi smijenjeni, tako da mislim da je Nezavisni odbor za izbor policijskih službenika trebao prije da se sastane i, evo, to je jedna moja javna kritika ovom odboru koji je imao nekidan 1. konstituirajuću sjednicu na kojoj su samo raspravljali o pitanju svojih naknada i poslali su Prijedlog odluke o visini naknada Administrativnoj komisiji, a još nikakvih naznaka nemamo da su odlučili da raspišu konkurs za popunu upražnjenih radnih mjesta u sigurnosnim strukturama.
Hvala lijepa, gospođo Čolo. Gospodin Šaraba, pa profesor Neimarlija, pa gospodin Rajić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, poštovani gosti i cijenjeni ministri, evo, već pola sata mi raspravljamo, i to jako kvalitetno, ovo pitanje i gotovo da nam je ostalo samo da usvojimo ove zaključke koji su definisani u ovome prijedlogu ovdje, naravno, ovakve ili dopunjene, nešto promijenjene. Dakle, nije ništa normalnije nego da ovaj dom raspravi ovu ili sličnu inicijativu koja se pojavi pred njim, jer ovo je Dom naroda. I upravo, prije dva mjeseca ja sam pred ovim domom pokrenuo jednu sličnu inicijativu koja je usvojena i koja je otišla prema OHR-u zbog onog 10 drastičnog kršenja ljudskih prava i uvjeren sam a i vjerujem da je ta inicijativa počela polako da daje određene rezultate, jer evo već jedan broj ljudi je prije kratkog vremena vratio se, da kažem, u normalan život i ukinute su te sankcije. Dakle, razmatrati ovu i slične inicijative je sasvim normalno ovdje, pa zašto ne i preispitivati, odnosno ispitivati, uvaženi kolega Rančiću, određene odluke koje je donio OHR. Pa i tamo su živi ljudi i oni griješe. Ja sam uvjeren da je OHR napravio grube greške, što se tiče smjena. Zar ovo ukidanje sada nije priznavanje tih grešaka? Dakle, podržavam inicijativu, podržavam prijedloge i smatram da ovu i slične inicijative treba razmotriti ovdje, pozvati predstavnike OHR-a i ukazati na greške koje su napravljene.
Hvala lijepa, to nije suština inicijative. Izvolite, gospodine Rančiću.
Pa eto, da mu odgovorim. Dakle, nije stvar u tome da li mi nešto želimo ili ne želimo, da li bi želio da se osjećaš moćnijim od OHR-a ili od Parlamenta ili od neke institucije, ili ne. Možda je moć nekome draga i velika i slatka, ali radi se o tome za šta jesi nadležan, i za šta nisi. Za šta jesi ovlašten, i za šta nisi ovlašten. To je u prvom dijelu. A u drugom dijelu, odluke koje sad slijede iz OHR-a, a vezano za smijenjene funkcionere iz SDS-a, mislim da bi trebalo, da bi bilo ispravnije, naravno, ti ćeš sebi uzeti onako kako ti želiš, ali ja želim da kažem svoj stav. Mislim da bi bilo ispravnije da ih shvatiš, ne kao priznanje greške OHR-a, pitaj OHR pa ćeš vidjeti je li to priznanje njihove greške, nego mislim da treba da shvatiš da svaka sankcija treba da ima početak i kraj. Treba da shvatiš da sankcija ima početak i kraj. Znači, kad neko učini prekršaj, bilo koje vrste, ne treba do vijeka, za vijeke vjekova, do kraja života da ima tu sankciju. U tome je poetna. Je li to nešto, ako je vremenski mjesec, tri mjeseca, šest mjeseci, godina, četiri godine itd., a ne dok je neko živ. Mislim da bi bilo bolje i za vas i za njih i za sve građane da na taj način shvate. Ako je novčana kazna, ona glasi, ne znam ja, od jedinice pa do nekog krajnjeg iznosa. Ne može se čitav život, ne treba čitav život neku sankciju podnositi.
Hvala lijepa, ja se ispričavam.
Replika, predsjedavajući.
Izvolite, gospodine Šaraba. 11
Uvaženi kolega Rančiću, nema ovdje vas i nas. Dakle, smjenjivani su svi ljudi. I ja bih, ne znam da li ste imali prilike da gledate te odluke visokog predstavnika, dakle uvjeren sam da bi imali nešto drugačije mišljenje da ste čitali zadnje odluke koje je donosio o smjenama visoki predstavnik. U zadnje vrijeme, dakle to su bile takve odluke koje, zaista, zaslužuju da se ispitaju i preispitaju.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Replika na repliku, izvolite.
Nije zaista, poštovani kolega ... [[mikrofon nije uključen]] odlukama nadležnih organa, tijela, pa šta ja znam, možda nekad i sudova, ja lično nisam zadovoljan, ali radi se o hijerarhiji, o poštivanju. Onaj ko je nadležan: kad donese odluku, ona se treba poštovati. Ako ćemo je uvijek izbjegavati, onda nema institucionalnosti itd. A preispitivanje svake odluke i nadležnih organa, ima ta procedura prvostepena, drugostepena, vanredni pravni lijekovi itd., itd. Prema tome, ja sam čovjek od procedure i od tih hijerarhija, a naravno da ljudski mogu shvatiti da uvijek svaki živi čovjek može pogriješiti, naravno, naravno.
Hvala, gospodine Rančiću. Ima li još replike na repliku? Nema. Profesor Neimarlija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, gospodo iz Vijeća ministara, iz medija, gosti, ja ću sa svoje strane u ovoj raspravi o tome da li se inicijativom gospođe Majkić preispituje ili ne preispituje Odluka visokog predstavnika pridodati jednostavan uvid da se ovom inicijativom, zapravo sadržajem, pisanim sadržajem inicijative ne samo da preispituje odluka visokog predstavnika nego se toj odluci sudi i o njoj se izriče vrlo jasan i negativan sud. Vrlo jasan i negativan sud. Citiram: 'Visoki predstavnik je bez provjere gornjih navoda donio navedenu odluku i presudio jednom čovjeku sa briljantnom policijskom karijerom.' Sudi se, dakle od nas se ne traži, gospodo delegati u Domu naroda, da mi raspravljamo, ja sam zato da raspravljamo i odluke visokog predstavnike i za nas nema zabranjenih tema na koje bi se podnosile inicijative i o kojima bi se raspravljalo, ali ja a priori odbijam uopće mogućnost da se na bilo koji način deteficiram sa tekstom u kojem jedan od nas uzima ulogu nadsuda. Nadalje, ne samo da se izriče negativan sud nego se na jedan, rekao bih, neprikladan način taj sud dodatno karakterizira. Sve se odvijalo po onoj narodnoj 'kadija te tuži, kadija te 12 sudi'. I to može samo u ovoj i ovakvoj zemlji. Međutim, na kraju ovoga stoji stav, citiram opet: 'Kao u vrijeme najgore staljinističke čistke neko iz OHR-a se poslužio lažima i neistinama, bez ikakvih dokaza i argumenata, bjesomučnom harangom protiv jednog čovjeka itd.' Ja sam očekivao doista da u ovom domu možemo i imamo pravo da govorimo o svemu, ali da nećemo pribjegavati upravo staljinističkim karakterizacijama, jeziku za koji sam ja držao da je prevladani jezik sistema, u kojem smo i mi nekada, nažalost, bili, a ovdje imamo takav jezik kada se kaže 'za teške kvalifikacije kojima su pribjegli ljudi zlih namjera'. Znate ko sudi namjerama? I zato a priori odbacujem sadržaj ove inicijative. Hvala lijepo.
Hvala lijepa profesoru Neimarliji. Gospodin Rajić, pa Koprivica, gospodin Koprivica.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve bez pobrojavanja. Meni se čini da mi svaki put bi trebali započeti sjednicom sa jednim malim podsjećanjem na definiciju pojmova. Očito da mi svaki put prema potrebi, prema trenutku, pojmovima dajemo onakav značaj, onako tumačenje sadržaja kako nam odgovara u tom trenutku. I o njemu sada nekoliko činjenica koje pokušavamo pošto-poto izjednačiti sadržajno i pravno. Ne treba se niko truditi da me uvjerava da je zahtjev za preispitivanje kvalifikacija, odnosno navoda iz ove odluke visokog predstavnika išta drugo nego zahtjev za preispitivanje same odluke visokog predstavnika. Ja koji nisam pravnik sa stopostotnom sigurnošću tvrdim da mi nismo ovlašteni kao Dom ni kao Parlament raspravljati ni na kakav način o odlukama, i tu se ne bih složio sa kolegom Neimarlijom da mi možemo razgovarati o svemu. Ne možemo razgovarati o aktima institucije, međunarodne institucije koja svoj rad kreira po odlukama Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira i njemu je jedino na ovome svijetu odgovorno, nama nije. Zašto je tako, o tome možemo razgovarati i devet godina. Nažalost, tako je, i nemojmo sebi uobražavati da imamo pravo ono što nemamo. Drugi pojam koji je meni, također kao nepravniku, apsolutno jasan: mi možemo postavljati pitanje odgovornosti, tražiti izvješćivanje od bilo koje institucije u BiH, počev od općinske razine do Vijeća ministara, do ovoga parlamenta, jer smo najviše zakonodavno tijelo države i preko neposrednog uvida i kontrole tijela parlamentarnih i drugih institucija vlasti možemo kontrolirati i izvješćivati se o svim postupcima, pa i u ovom slučaju kada se radi o postupku unutar SIPA-e koju je spominjao kolega Tihić. Ali to je kvalitativno, i pojmovno, i pravno, i sadržajno potpuno drugi pojam, različito od ovoga pojma o kojemu govorimo na početku. Treće, ovdje se govori da se može to sve zajedno učiniti u transmisiji, da je to da mi samo otvorimo prozor i kažemo, evo, probacite kroz prozor to Zajedničkom povjerenstvu Parlamentarne skupštine za odbranu i sigurnost. To nije šija nego vrat. 13 Dakle, apsolutno uvažavajući potrebu zastupnika bilo kojeg naroda u Domu naroda da se brine za sudbinu i za moguću povredu ustavnih ili građanskih prava bilo kojeg pojedinca, ne mogu podržati ovakvu inicijativu, jer ovo bi bilo otvaranje Pandorine kutije, ovo bi bilo ulažanje u područje o kojem nismo ovlašteni. Pitam se još, opet na jednoj moralnoj razini propitivanja, zašto, kada su smjenjivane stotine ili desetine najmoćnijih političkih predstavnika jednog naroda, niko u ovome parlamentu nije govorio o tome. Zašto je danas postala potreba da se o tome govori? Dakle, iz čisto moralnih i formalno-pravnih uvjerenja ne mogu podržati ni jednu ni drugu inicijativu na današnjoj sjednici, ali mislim da bi bilo uputno da se zatraži, ako želimo vidjeti, a izbor je i jednom drugom zahtjevu u djelatnosti u ponašanju i djelovanju SIPA-e – hajmo se pozabaviti radom SIPA-e. Zatražimo ad hoc jedno izvješće, jedan presjek, pa hajmo razgovarati o tome kao Parlament. Za to jesam. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Rajiću. Gospodin Koprivica. Nema više prijavljenih.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam prisutne delegate, gospodu iz Vijeća ministara i goste. Naravno da se ne slažem sa onima koji tvrde da Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost nije nadležna za rješavanje i razmatranje ovakvih pitanja i ovakvih inicijativa. To je predviđeno članom 48. Poslovnika Doma naroda gdje se u stavu (2) kaže da 'komisija razmatra i druga pitanja iz oblasti bezbjednosti BiH'. Naravno da je jasno i evidentno da je riječ upravo o toj oblasti. U ovoj inicijativi, koju je gospođa Majkić podnijela da se uvrsti u dnevni red za današnju sjednicu, ona je jasno postavila pitanja koja se tiču i SIPA-e, koja se tiču i Tužilaštva BiH, koja se tiču i visokog predstavnika. Ne vidim ništa sporno u čemu je ovaj problem, da pitanja koja se odnose na SIPA-u da se putem ove komisije zatraži odgovor na postavljena pitanja koja su ovdje navedena u ovoj inicijativi. Evo, da ih ne čitam sada. Kaže: 'Da li je SIPA izvršila provjeru navoda OHR-a da gospodin Jovičić je postupao izvan zakonskog komandnog lanca unutar SIPA- e, te da li je tim aktom stvarno onemogućeno funkcionisanje SIPA-e?' U čemu je problem da Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost ne razmatra ta i ostala pitanja koja su postavljena SIPA-i ili Tužilaštvu? Zbog čega Tužilaštvo BiH do danas nije tražilo pokretanje istrage protiv gospodina Jovičića, iako se u obrazloženju OHR-a o njegovoj smjeni tvrdi da je počinio niz krivičnih djela. Dakle, jasno je da neko mora dati odgovore na ta pitanja. Pitanje za visokog predstavnika: Zašto do danas nije zatražena krivična istraga protiv gospodina Jovičića i zašto dokazi protiv njega nisu proslijeđeni direktoru SIPA-e? 14
Nismo prešli na postavljanje pitanja, dakle, a Vi ih postavljate sada.
Dakle, hoću da kažem da nema ni jedan jedini razlog zbog koga pojedini delegati, koji su se obratili danas na ovoj sjednici u diskusijama, kažu da Komisija za odbranu i bezbjednost, Zajednička komisija ovog parlamenta, nije nadležna da razmatra i raspravlja o ovakvim pitanjima. Mislim da nisu u pravu i predlažem da ovakvu inicijativu gospođe Majkić podržimo, da se ova komisija zaduži da raspravi ova pitanja i da se u daljoj proceduri dođe do podataka koji su navedeni u ovoj inicijativi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Zrno. Izvolite.
Ja bih najprije želio da završim ovu raspravu o raspravi. Otvorili smo je na jedan normalan način, otišli smo sad u krajnosti, uvjeravajući se što bi to i kako trebali uraditi. Mi jednostavno imamo, ja sad ne govorim jednu, imamo dvije inicijative, imamo jedan dobar i prilog i prijedlog kolege Rančića da u kontekstu dva dešavanja i u kontekstu ponovo nekih drugih dešavanja – logično je da ćemo otvoriti jednu širu priču o instituciji koja se zove SIPA. Ja ostajem kod onoga: ovo povjerenstvo može razmotriti ono što je u skladu sa našim poslovnikom. Hvala Bogu, mi ćemo utvrditi na ovom povjerenstvu što je iz postojeće inicijative u skladu s našim poslovnikom, i tako ćemo se ponašati, i tako ćemo odraditi posao. Uz to, ja nas sve želim, isto tako, podsjetiti samo da smo mi, znači ovaj parlament, formirali dva tijela policijske strukture, jedno je spomenula kolegica Alma, nažalost, po 1. i neuspješnoj konstituirajućoj sjednici, na čemu se i ostalo, to je Neovisni odbor. Nažalost, još uvijek nije konstituiran drugi odbor, Odbor za žalbe kao neovisno tijelo policijske strukture, i možda ćemo po ovom problemu, ako ga proslijedimo našem povjerenstvu, i mi imati odgovor, angažirajući, odnosno tražeći očitovanje ili prosljeđujući zaprimljene zahtjeve ... Odboru za žalbe. Jer to je uistinu odgovarajuće neovisno tijelo koje treba, makar ja to pretpostavljam, da će se trebati baviti ovim problemom. Da bismo skratili ovu priču, da bismo, hajde, usuglasili se makar oko procedure, ja tražim, evo, međusobno da bismo se usuglasili – pet minuta pauze.
/nije uključen mikrofon/
Ispričavam se, ispričavam se. Izvolite, pravo na repliku. 15
Niste primijetili, ja se izvinjavam zaista, više je zapravo razjašnjenje nego replika na riječi uvaženog kolege Rajića kad je doveo u pitanje moju tvrdnju da mi ovdje možemo o svemu razgovarati. Dakle, ja smatram da zaista mi o svemu možemo razgovarati, ali mislim da sam bio potpuno jasan da dakle o svemu možemo, i o visokom predstavniku, i o Ustavu, o konstituciji BiH, naravno, imamo pravo, dakle o svemu razgovarati, međutim, bio sam vrlo izričit: dakle oko toga da ne možemo preispitivati odluke visokog predstavnika, i bio sam vrlo izričit u tome da je ova inicijativa po sadržaju preispitivanje te odluke. Hvala.
Ja ću, prije nego dam stanku koju je zatražio predsjednik Kluba Hrvata, reći da smo mi ovdje otvorili raspravu, ušli smo u miritum, dakle otvorili smo temeljitu raspravu. Od nas se to ne traži, ovo je inicijativa, traži se da se uvrsti u dnevni red. Mi smo se čak dogovorili ovdje i moram vam to reći, možda nam ne treba stanka, da svako ima pravo na inicijativu. Ovaj dom je primio ovu inicijativu. O sadržaju te inicijative ne traži se da raspravlja Dom. I predlažemo: dakle da se ne uvrštava u dnevni red, nego da ono što smo primili u Dom, dakle proslijedimo na adresu za koju traži zastupnik iz ovog doma. Pravo na inicijativu ima svatko, a sudbina te inicijative na mjerodavnom tijelu – ako to mjerodavno tijelo sebe proglasi nemjerodavnim, odbacit će. Ja ne znam što se u tome krije? Dakle, tu nema nikakvih posebnih razloga ne proslijediti to. No, možemo se ovdje preglasavati, dakle mi ne raspravljamo, ja nisam ni mislio da ovdje mi raspravljamo o odluci OHR-a, ne, o inicijativi da se razmotri stvarna odgovornost osobe koju je OHR smijenio, dakle, to je inicijativa. Pa naše je pravo u ovom domu braniti pravo na inicijativu. Pa to je naša dužnost i obveza, ovo je Dom naroda. Dakle, samo inicijativa. Proslijedimo je na adresu gdje će biti to raspravljano u određenom tijelu. Rančiću, izvolite.
Predsjedavajući, dakle apsolutno se slažem u dijelu da svaki delegat ima pravo na inicijativu, svoju vlastitu. I mi to ne branimo, ali osporavamo da to bude stav Doma naroda na prijedlog jednog od delegata. U tome je suština i iz razloga svih koje smo do sad govorili, da ih ne ponavljam. Dakle, ne sporimo pravo na inicijativu. Mi smo imali sjednicu Zajedničke komisije za odbranu, kolegica Majkić je o tome govorila na prošloj sjednici ove komisiji, pa smo mi nešto o tome raspravljali. Evo, neka i sad ona, kao delegat, ima inicijativu, mi to naravno ne sporimo, to piše da ima pravo, neka opet na ovoj komisiji to pokrene pitanje, ništa mi od toga ne sporimo. Sporno je da ova njena inicijativa bude stav Doma iz svih argumenata koje smo rekli. Hvala. 16
Hvala lijepa. Dajem stanku na prijedlog gospodina Zrne od 10 minuta. [[PAUZA]] Nastavit ćemo s radom, pozvat ćemo zastupnike u dvoranu. Dakle, molim samo da nas gospodin Zrno izvijesti o razlozima zahtjeva za stanku.
Hvala lijepa. Zatražio sam stanku da bismo u našem klubu raspravili kako i na koji način se postaviti prema inicijativi.
Malo glasnije, ništa ne čujem.
Tražio sam stanku da bismo u klubu raspravili kako i na koji način se postaviti prema pokrenutoj inicijativi.
Hvala lijepa. Rasprava je zaključena. Ja ću sad staviti, dakle, prvo, Inicijativu za utvrđivanje stvarne odgovornosti smijenjenog funkcionera SIPA-e gospodina Radislava Jovičića (Inicijativa gospođe Dušanke Majkić). Dakle, mi glasujemo hoćemo li to ili nećemo imati u dnevnom redu na način kako je to gospođa Majkić predložila da to bude točka 12., iako mi imamo točku 12., a da onda sljedeća točka 12. postane točka 13. Dakle stavljam na glasovanje: tko je „za“ to da se to uvrsti u dnevni red? Imamo četiri i dva, šest glasova „za“. Tko je „protiv“? Imamo, koliko je to? Četiri i tri je sedam. Sedam je „protiv“. Dakle, nemamo entitetsku podršku i ja molim, dakle ponovit ćemo, imamo li u Kolegiju konsenzus. 17
Nema ni obične većine.
Da, da, nema ni obične većine. Dakle, ova inicijativa nije prošla. Stavljam na izjašnjavanje i uvrštavanje u dnevni red ove inicijative gospodina Tihića. Dakle, čuli smo još jednu inicijativu o smjeni gospodina Dragana Lukača. Tko je „za“da to uvrstimo u dnevni red? To je četiri, šest, sedam. Tko je „protiv“ da se to uvrsti u dnevni red? Dva. „Suzdržan“? „Suzdržana“ četiri. Nemamo sad entitetsku većinu. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Prvo pitanje na koje sam dobila odgovor sa 33. sjednice Doma naroda, održane 23.7. ove godine, je bilo vezano za „Službeni list BiH“ i pitanje glasi: 'Šta je Savjet ministara preduzeo na regulisanju pravnog statusa „Službenog glasnika“ i kad će zakonski akt, prijedlog o regulisanju pravnog statusa biti upućen u parlamentarnu proceduru.?' I zaista nisam zadovoljna. Ja vidim ovdje da Ministarstvo finansija i trezora, Kancelarija za zakonodavstvo, Direkcija za evropske integracije, Ministarstvo pravde, da su svi do 14. 5. dostavili Prijedlog zakona o Javnom preduzeću za izdavanje službenih glasila BiH Savjetu ministara. I, kako tad, tako sad, zakon još uvijek nije u parlamentarnoj proceduri. Dakle, nešto čeka. Ja bih voljela da sam u ovom odgovoru Generalnog sekretarijata dobila šta čeka zakon. Dakle, nisam dobila odgovor i dalje nemam na pitanje koje sam nekoliko puta ponovila i dalje nemam odgovor. Drugo pitanje je bilo vezano za Arhiv. Dakle, dobila odgovor od Savjeta ministara, dakle pretpostavljam Ministarstvo odbrane da ga je uradilo, i tu nisam dobila odgovor 'zašto je Vlada Federacije mogla preuzeti svojom odlukom Arhiv Federacije BiH i zašto RS, odnosno Vlada RS- a, pored zaključka, ne može preuzeti Arhiv bivše Vojske RS-a za onaj dio koji ne pripada Oružanim snagama, zašto još uvijek ne može to preuzeti?' Dakle, nezadovoljna sam i drugim odgovorom. Ali evo, da ne bi bilo da sva tri odgovora nisu uredu, postoji jedan dobar materijal koji nam je jako dobrodošao u ovom momentu, to je odgovor na treće pitanje. Vezano je za nacionalni balans u institucijama. E, to je ovo što smo se cijelo vrijeme, evo, različite političke partije su različite stvari pričale, i evo konačno Savjet ministara, jest mu trebalo, ali jest napravio odgovor. Zaista sam zadovoljna. Dakle, imate pred sobom nacionalnu strukturu rukovodećih osoba u svim institucijama BiH, rukovodećih državnih službenika, sekretara sa posebnim zadatkom, sekretara i pomoćnika ministara u ministarstvima BiH. Kako vidim, ovdje je ukupno navedeno 74 institucije. Dakle, to su čak i one koje su u upravi organizacije u sastavu ministara, navedene su eksplicitno i šta stoji. Dakle, član IX Ustava BiH kaže da 'funkcioneri imenovani na položaje u institucijama BiH, u načelu, predstavljaju sastav naroda BiH'. Mi smo to preveli da je to '91. godina u kojoj stoji da je Bošnjaka 43,47, a zastupljeni su u rukovodstvu sa 42,56, znači ni 1% nije manje od onog što trebalo bi da budu. Srbi po popisu imaju 31,21, a zastupljeni su u rukovodstvu sa 29,51, ...% manje nego što bi trebalo. I Hrvati, kojih prema popisu ima 17,38, imaju u rukovodstvu sa 24,28 ili 6,9% više nego što im pripada. 19 Dakle, to je istina o zaposlenim u institucijama BiH po nacionalnoj strukturi, tako da niko više ne govori o tome kako je oštećen ili nije oštećen. Sad bi sljedeća stvar trebala da se vidi po institucijama. Sljedeće pitanje bi trebalo biti kako je koja specifična težina koje institucije da vidimo koga je najviše. Dakle, zahvaljujem na ovom pitanju Savjetu ministara.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Čuli smo kako gleda na svoje odgovore gospođa Majkić. Sljedeći je gospodin Branko Zrno koji je dobio odgovore. Izvolite.
Hvala lijepo, zadovoljan sam odgovorom.
Hvala lijepa. Gospodin Šaraba.
Da, zadovoljan.
Također. Hvala lijepa. Gospodina Adema nema. Iscrpili smo ove odgovore. Ima li novih pitanja? Gospodin Rajić, gospođa Majkić i gospodin Šaraba.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Izaslaničko pitanje s kratkim komentarom uputit ću Vijeću ministara BiH. Dakle, BiH, složena država triju konstitutivnih naroda i svih građana, ima podjednako složenu ustavnu i životnu stvarnost. Svakako, pitanje svih pitanja u ovoj zemlji od kada ja pamtim je nacionalna neravnopravnost. Ovim pitanjem često se bavimo s dobrom namjerom, a još češće s politikantskim motivima. Ne mislim da je pitanje nacionalne ravnopravnosti jedino važno, ali sam uvjeren da bez njegovog valjanog rješavanja ništa drugo neće biti efikasno. Povod za pitanje koje ću postaviti je odgovor na zastupničko pitanje kolegice Dušanke Majkić o nacionalnoj strukturi rukovodećih osoba i državnih službenika u institucijama BiH. Postaje sigurno da podaci iz odgovora potvrđuju nejednakopravan položaj tri konstitutivna naroda u najvišim razinama državne moći, i da to stanje zahtijeva ozbiljnu parlamentarnu raspravu. Dodatni razlog za pribavljanje podataka i otvaranje rasprave u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH čine brojni natpisi u medijima koji bez zadrške tvrde da su Bošnjaci u rečenim institucijama posve potisnuti. 20 Iz navedenih razloga predlažem Kolegiju Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, u budućnosti, uvrštavanje točke dnevnoga reda o nacionalnoj zastupljenosti svih uposlenih u institucijama BiH na način da se podacima koje smo dobili u odgovoru na zastupničko pitanje dodaju i podaci o nacionalnoj strukturi svih zaposlenih u institucijama BiH. U cilju kompletiranja podataka za raspravu, zastupničko pitanje upućujem Vijeću ministara BiH, kako slijedi: 'a) Po kojim propisima i kriterijima se vrši popuna rukovodnih funkcija u institucijama BiH u pogledu nacionalne strukture? b) Kakva je nacionalna struktura svih uposlenika u institucijama BiH? c) Na koji način i u kojem roku će se izvršiti usklađivanje nacionalne strukture zaposlenih u institucijama BiH gdje postoji debalans?' Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Rajić. Gospođa Majkić. Novo pitanje.
Imam tri pitanja, tri pitanja za tri institucije: Agenciju za istrage i zaštitu, Tužilaštvo i Kancelarija visokog predstavnika. Pitanje upućeno Agenciji za istragu i zaštitu: 'S obzirom da se radi o Odluci OHR-a o smjeni Radislava Jovičića s položaja načelnika za operativnu podršku, traži se i odgovor na sljedeća pitanja: 1. Da li je SIPA izvršila provjeru navoda OHR-a da je Radislav Jovičić postupio izvan zakonskog komandnog lanca unutar SIPA-e i da li je tim aktom onemogućeno funkcionisanje SIPA-e? 2. S obzirom da se Radislav Jovičić, kako stoji u Odluci OHR-a, poslužio osobljem i resursima SIPA-e kako bi obavljao nadzor nad Kancelarijom visokog predstavnika, da li je o tome bilo saznanja u SIPA-i, kakva je u tom slučaju bila uloga Odjela za unutrašnju kontrolu, da li je sprovedena interna kontrola kako bi se osiguralo propisano postupanje po zakonu, pravilnicima, policijskim priručnicima i pisanim naredbama, u skladu sa članom 19. Zakona o SIPA-i? 3. Da li je u SIPA-i provedena zakonska procedura izbora gospodina Jovičića na poziciju načelnika Službe za operativnu podršku i da li je direktor SIPA-e na osnovu validne dokumentacije potpisao njegovo postavljenje? Koja profesionalna kvalifikacija nedostaje Jovičiću za mjesto sa koga je smijenjen? 4. Kako je Jovičić mogao prisluškivati OHR ako je sistem za presretanje telekomunikacija stavljen u funkciju 1.6., počeo da se koristi od 2.6., a Jovičić otpušten 6.6? Da 21 li je izvršena provjera naloga postavljenih na sistem? Ima li dokaza o zloupotrebi sistema od strane Jovičića? Da li je Jovičić imao pristupne podatke i da li je bio obučen za rad na sistemu? 5. Da li upravljački odbor, koji vrši kontrolu i inspekciju sistema za zakonito presretanje i komunikacija, ima informaciju o zloupotrebama sistema od strane gospodina Jovičića i da li je isti izvršio inspekciju? Kakvi su ti inspekcijski nalazi? I na kraju, da li će biti sprovedena istraga o ovom slučaju i zašto Jovičić nije dobio rješenje o otkazu, samo mu je zaključena radna knjižica?' To je za SIPA-u. Za Tužilaštvo: 'Kako to da Tužilaštvo BiH do danas nije tražilo pokretanje istrage protiv Radislava Jovičića, iako se u obrazloženju OHR-a o njegovoj smjeni tvrdi da je počinio niz krivičnih djela, zloupotrebu položaja ili ovlaštenja, korupciju koja obuhvata primanje novčanih sredstava u zamjenu za otkrivanje povjerljivih informacija, prisluškivanje bez sudskog naloga itd.? I na kraju za Kancelariju visokog predstavnika od koje tražim: 'Zašto do danas nisu zatražili krivičnu istragu protiv Radislava Jovičića i zašto dokazi protiv njega nisu proslijeđeni direktoru SIPA-e, Savjetu ministara i Tužilaštvu BiH?' Hvala.
Hvala gospođi Majkić. Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je sljedeće. Zahvaljujući bogatoj, ljekovitoj i nezagađenoj flori BiH a posebno Hercegovina ima izuzetno kvalitetan med, zemlje EU zainteresovane su za njegov otkup u velikim količinama. Prva količina izvoza meda u Norvešku, u organizaciji Pčelarske zadruge „Žalfija“ iz Trebinja, vraćena je sa slovenačke granice. Razlog: BiH nije na spisku trećih zemalja, sa pravom izvoza hrane animalnog životinjskog porijekla u koje spada i med. BiH nema monitoring plan rezidijuma u medu. BiH nema certifikovanu laboratoriju za analizu rezidijuma u medu. Moje pitanje je sljedeće: 'Kada će Savjet ministara izvršiti izmjene i dopune zakona kojima će omogućiti formiranje certifikovane laboratorije za praćenje rezidijuma u medu kako bi BiH došla na spisak trećih zemalja za izvoz hrane životinjskog porijekla? Dokle se stiglo sa monitoring planom za praćenje rezidijuma u medu?' Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Šarabi. Gospodin Tihić, izvolite. 22
Dame i gospodo, ja dijelim mišljenje onih delegata koji kažu da je veoma bitna u BiH etnička struktura, između ostalog, ne samo političkih pozicija nego i pozicija u državnim institucijama. Normalno, to podrazumijeva i da se radi o kadrovima koji ispunjavaju sve druge uvjete, jer se radi o ljudima koji su profesionalci i kadrovima koji treba da budu na nekim pozicijama, normalno, oslobođeni i od političkog uticaja. Ali sve mi to možemo zadovoljiti i da opet bude etnička struktura onako kako to član IX Ustava BiH kaže da odgovara približno etničkoj strukturi stanovništva. Teško je to u onim procentima ili zarezima, promilima, uvijek i u svakom momentu osigurati. Ali treba da približno odgovara. Mi smatramo da sadašnja situacija nije takva, da etnička struktura zaposlenih, ovo kako je sada Vijeće ministara odgovorilo: to ne odgovara onom stvarnom stanju, jer govori o nekakvim pozicijama, ne samo glavnim nego nekih sekretara, imenovanih lica, rukovodećih službenika, podslužbenika, i ne znam ti ni ja čega sve drugo, da bi se došlo do onoga što je dat zadatak da odgovara nekoj približnoj strukturi. I zato se slažem sa gospodinom Rajićem: treba izvještaj o etničkoj strukturi i svih zaposlenih. Ali šta ja tražim? Tražim odgovor na delegatsko pitanje da Vijeće ministara odgovori: 'Kakva je etnička struktura zaposlenih na glavnim pozicijama u institucijama BiH?' Prema našim podacima, od 60 glavnih pozicija: 26 su srpske nacionalnosti, 19 bošnjačke, 14 hrvatske, samo jedno iz kategorije ostalih i da u ovome sazivu Vijeća ministara, znate od 24 imenovanja glavnih pozicija: 13 su Srbi, šest Hrvati, četiri Bošnjaci i samo jedan iz kategorije ostalih. Prema tome, statistika je čudna stvar, ona se može na ovaj ili onaj način prezentirati. Dobro je da imamo i ove podatke i odgovor na pitanje gospođe Majkić. Mislim da treba dati odgovor na pitanje i gospodina Bože Rajića, ali i na ovo moje pitanje, jer znate, u državnim strukturama je važno ko je prvi čovjek, znate. On je, ipak, tu postoji određena hijerarhija načina rada i poslovanja i mislim da mi kao Dom naroda, kad budemo imali sve te podatake, znate – i ovo što gospodin Rajić traži, i što je gospođa Majkić dobila, i što ja tražim – treba da raspravimo jer to jeste prvenstveno naša obaveza i naš zadatak da u jednoj normalnoj, smirenoj atmosferi sa svim relevantnim pokazateljima, bez ikakvog politiziranja, imamo pravu informaciju i, na kraju, da se potrudimo da u budućnosti, ako postoje nekakva odstupanja na štetu jednog, dugog ili trećeg naroda, da se potrudimo da to kroz jedan proces, budući proces imenovanja ispravimo kako bi uspostavili jedna pravila da se u budućem radu ne iznose raznorazni prigovori da ovaj narod nije zastupljen ili, pak, onaj drugi itd. Ja želim da se osigura puna ravnopravnost svih konstitutivnih naroda i, također, onih iz kategorije ostalih, koji se ne izjašnjavaju ni kao Srbi, ni kao Hrvati, ni kao Bošnjaci. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, gospodine Tihiću. Molim sve da dostave svoja pitanja u pisanom obliku. Gospodin Jović. Izvolite. 23 IVO MIRO
: Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Pošto se prvi put javljam, želim vas pozdraviti, vas, supredsjedatelje, uvažene kolege i sve nazočne na ovom današnjem našem zasjedanju. Moje prvo neće biti pitanje nego radi kolega iz Ustavnopravnog povjerenstva našeg doma koji su mi dali zadaću, kao predsjedatelju, postaviti pitanje na ovom zasjedanju, a odnosi se na ovu odluku našeg doma na 27. sjednici od 26. ožujka ove godine, a odluka je o pristupanju izmjenama Ustava BiH, formiranju povjerenstava. Ja želim uvažene kolege, koji su u potpunosti ovdje nazočni, informirati da nisam u mogućnosti postaviti pitanje jer ... imamo neke nove elemente koje ću ja iznijeti na sljedećem zasjedanju našeg Ustavnopravnog povjerenstva i vjerujem tek na sljedećem zasjedanju našeg doma moći postaviti te vrste pitanje. A moja pitanja za danas su usmjerena ka Tužiteljstvu BiH i Sudu BiH. Jučer, to je 14. rujna, bila je obljetnica pokolja 41 Hrvata, starca, žene i djece u selu Uzdol. Točno se zna tko, kada i kako je to učinio. Pitam Tužiteljstvo BiH, Odjel za ratne zločine i Sud BiH: 'Hoće li i kada privesti i osuditi nalogodavce i izvršitelje ovog zločina?' Kako imam informaciju o okončanoj istrazi, u ovom slučaju još prije godinu i više dana, opravdano se nameće pitanje je li prenesena praksa Haškog radi odnosa te institucije spram žrtava Hrvata, ne mogu ga nazvati sudom, još manje pravde, jer ni jedan slučaj, ali baš ni jedan slučaj gdje su žrtve Hrvati – ta institucija nije procesuirala. Pa se bojim da je to preneseno i na domaće pravosuđe, a ja sam u više navrata za ovom govornicom govorio i napominjao kako se ponaša Tužiteljstvo BiH i Sud BiH kada su u pitanju procesuiranje i osuda ljudi koji su napravili zločin nad Hrvatima. Mnogi danas hodaju, biznisom se bave, a ne zna se gdje su tjelesa žrtava. Drugo pitanje Uredu visokog predstavnika za BiH, Tužiteljstvu i Sudu i SIPA-i (imam običaj reći kod Aziza, Agenciji za istrage i zaštitu, bolje bi odgovaralo nego SIPA-i). Svjedoci smo ovih dana, okončana je aktivnost za pronalaženje i sahranu nestalog u ratu generala Armije BiH Avde Palića. Pozdravljajući tu ljudsku i humanu gestu, i zahvaljujem svim sudionicima u razrješenju ovog slučaja, ali postavljam pitanje: 'Što je s nestalim generalom Hrvatskog vijeća obrane Vladom Šantićem? Je li on građanin ove zemlje, je li on general i tko pita za njega?' I visoki predstavnik, i Tužiteljstvo i nevladin sektor, svi su u prvom slučaju radili, ja im čestitam. I, da sam i ja što mogao pomoći, pomogao bih. Ali ovdje niti tko pita, niti tko pomaže! U Bihaću nije bilo, podsjetit ću, na svu sreću, sukoba između HVO-a i Armije BiH, ali je na razgovorima o možebitnom zajedničkom djelovanju u cilju zaštite pučanstva Bihaća i okolnog pučanstva došlo do nestanka na sastanku generala Šantića. Točno se zna tko, kada i gdje je Vladu Šantića pozvao i od tog trenutka (kad su se vrata hotela jedne prostorije zatvorila, a u njegovoj pratnji bio je i vozač i njegov posilnik) gubi mu se svaki trag. Svjedoci koji su nazočili ovom 24 zločinu su živi, a počinitelji slobodno obnašaju visoke dužnosti. A obitelj, suborci, prijatelji, ne mogu barem znati istinu i vratiti dostojanstvo žrtvi ukopom, svijećom, cvijećem i molitvom mu odati poštovanje. Ovo je pitanje nad kojim se svaki čovjek ove zemlje mora zamisliti: dokle Hrvati će biti građani sedmog reda?
Hvala lijepa, gospodine Joviću. Gospodin Rančić.
Hvala lijepa. Ja imam pitanje za Kolegij Pravobranilaštva BiH: 'Da li funkcioniše Kolegij Pravobranilaštva BiH u skladu sa zakonom i Poslovnikom o radu Pravobranilaštva BiH? Molim odgovor od Kolegija Pravobranilaštva BiH.' Naime, jednim pismom sam od zamjenice pravobranioca obaviješten, po njenim navodima, o dosta nepravilnosti u radu pravobranioca BiH, o priličnoj samovolji, nezakonitom radu i radu koji nije u skladu sa Poslovnikom o radu Pravobranilaštva BiH. Dio tih navoda ste svi delegati dobili u pismu pomoćnika pravobranioca vezano za Zakon o Pravobranilaštvu BiH koji je danas na dnevnom redu, gdje se otprilike govori da se oni nisu mogli izjasniti uopće o zakonu, da uopće nisu saznali da je zakon u proceduri, da je u toj fazi i da će biti na dnevnom redu Vijeća ministara i da će biti utvrđen kao prijedlog, a oni su kao institucija trebali da se izjasne o tome. Dakle, da ne bih ja duljio i širio, interesuje me zakonit rad, rad u skladu sa Poslovnikom, članovi 4., 7. itd., ali naravno, ne samo ti članovi nego cjelovit zakonit rad i rad u skladu sa ovim poslovnikom cijelog Pravobranilaštva, a naročito Kolegija koji je sastavljen od pravobranioca i dvije zamjenice pravobranioca. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još pitanja? Zaključujem točku nova pitanja. Idemo na točku 2., to je: Ad. 2. Usvajanje zapisnika 33. i 34. sjednice Doma naroda ... Evo otvaram raspravu i o jednom i o drugom zapisniku. Zaključujem. 25
/nije uključen mikrofon/
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospođo Majkić.
Mislim da je jedna greška napravljena u ovom dijelu, to je treća strana: 'Delegat Dušanka Majkić postavila sljedeće pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara', pa idu onda zaključci Doma. Dakle, ... poslije ove rečenice 'Savjet ministara, odlukom Doma naroda na sjednici usvojeno', tada i tada, 'usvojeni su sljedeći zaključci'. Ta rečenica bi trebala da prethodi, jer ovo nije pitanje. Pitanje ide dolje. Ja mislim da se vidi da je tehnička greška napravljena, jer ovo nije pitanje. Ovo su zaključci koje je usvojio Dom, pa protestujem pošto 10 mjeseci nisam dobila odgovor, i onda postavljam ponovo pitanje. Ja mislim da ljudima koji rade zapisnik da im je jasno o čemu govorim.
Hvala lijepa. Jasno je iz ovoga zapisnika da je to trebao biti drugačiji redoslijed. Molim da se to popravi, samo redoslijed misli izrečenih. Dakle, uzmite stenogram i prepravite ovo u odnosu na postavljeno pitanje i zaključke na pitanja gospođe Majkić. Ima li još nešto vezano za Zapisnik 33. sjednice? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Zapisnik 33. sjednice. Tko je „za“, uz ovaj popravak koji će napraviti služba? Netko „protiv“? „Suzdržan“? Dakle, jednoglasno smo prihvatili Zapisnik 33. sjednice. Otvaram raspravu o Zapisniku 34. sjednice. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje. Tko je „za“ ovaj zapisnik? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Zapisnik 34. sjednice. 26 Točka 3. je: Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara Dobili ste Izvješće Povjerenstva za financije i proračun. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog zakona u predloženom tekstu i Zastupnički dom je usvojio ovaj zakon u predloženom tekstu. No, ima li netko potrebe? Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo o ovom zakonu u drugom čitanju. Tko je „za“? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj zakon pod točkom 3. u drugom čitanju. Točka 4. je: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na putevima u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku
Pa predsjedavajući, ovdje smo imali jednu situaciju da smo i mi na našoj komisiji usvojili ovaj zakon sa dva amandmana istovjetna kao u Predstavničkom domu, s tim što smo morali predložiti i treći amandman, koji je usvojen, a koji se odnosi na odredbu o stupanju na snagu zakona koja je nedostajala u tekstu koji je usvojen u Predstavničkom domu. Pa ne znam da li ima uopće potrebe za usaglašavanjem, jer to je odredba koja po Jedinstvenim pravilima mora predstavljati sastavni dio zakona.
Mora biti usuglašavanja, jer je usvojen u različitom tekstu, različit tekst se podrazumijeva pa i zarez ako smo stavili mi u Domu naroda u odnosu na tekst koji je došao iz Zastupničkog 27 doma. Poštovat ćemo Poslovnik do kraja. To je amandman i zato ćemo formirati 'Povjerenstvo za usuglašavanje', koje će imati jedan lagan posao, to će uraditi za 7,5 sekundi. Ne zaključujem raspravu, pitam nekoga ima li još potrebe. Miro, izvolite. IVO MIRO
: Ja ću samo pripomenuti da ovaj zakon ..., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona, kao i osnovni zakon, ovo je 5-ti, 6-ti put da se mijenja, pokušava da ima i hrvatski jezik. Naprosto, ja taj ne prepoznajem jezik. I mislim da treba kod usuglašavanja to napomenuti i učiniti ono što je nužno, da zakon ima i na hrvatskom jeziku.
Objava ide na sva tri jezika. Dakle, zadužit ćemo Tajništvo da povede računa o ovoj vašoj primjedbi, to je nešto što je sasvim logično, naravno, da zakoni dođu na sva tri jezika zastupnicima iz reda sva tri naroda. IVO MIRO
: Ako mogu?
Recite. IVO MIRO
: Objavljeni dio? Ja i govorim o objavljenom zakonu, hrvatskog jezika nema, a tobože.
A o kojem zakonu govorite? IVO MIRO
: Zakonu o ovom o kojem govorimo mi sad.
O osnovnom tekstu, je li tako? IVO MIRO
: I osnovnom tekstu.
Vidite, sve je moguće. Tko god radi, taj i griješi. Zašto je baš pogriješio na našem jeziku, hrvatskom jeziku, ne znam, ali molit ćemo ih da ne griješe ni na jednom jeziku u objavi. Ne zaključujem raspravu, pitam još tko želi riječ. Gospodin Šaraba, je li? Jeste li Vi tražili riječ? Ne. Vidite, navikao sam da Vi tražite riječ. Zaključujem raspravu. Zaključujem raspravu i molim da prihvatite da imenujemo ovo povjerenstvo. 28 Prvo ćemo glasovati o zakonu. Tko je „za“ prijedlog ovakvog zakona sa ova tri amandmana? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj zakon. Kako se on razlikuje u tekstu, dakle ipak se razlikuje u tekstu, gospođa Čolo će to prihvatiti, mi ćemo imenovati ovo povjerenstvo. Iz svakog kluba molim po jedno ime. Klub Bošnjaka?
Čolo.
Gospođa Čolo. Klub Hrvata?
Ja.
Gospodin Zrno, vrlo demokratski. Klub Srba? ___________(?) Gospodin Šaraba. Gospodin Šaraba. Dakle, konstatiram da smo imenovali ovo povjerenstvo u sastavu: Čolo, Zrno, Šaraba iz Doma naroda. Obavijestit će, dakle sutra je sjednica Zastupničkog doma, Tajništvo da i Zastupnički dom imenuje ovo povjerenstvo, tako da dobijemo ovaj tekst u čistopisu za objavu. Prelazimo na točku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku je razmatrala ovaj zakon u prvom čitanju i podržala principe ovog zakona. Zakon predstavlja ustvari usklađivanje sa Zakonom o carinskoj politici. Mi imamo Zakon o slobodnim zonama u BiH koji je donesen u 2002. godini i mijenjan u 2003. godini, međutim on nije usklađen sa novim Zakonom o carinskoj politici i, s obzirom da je više od 50% članova trebalo mijenjati, napravljen je novi zakon. Mi smo predložili dva zaključka: da se zatraži mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, jer je to bio i zaključak mjerodavne komisije Predstavničkog doma i, s obzirom da nije završena procedura usvajanja zakona u Predstavničkom domu, tražili smo da se produži amandmanska faza do roka koji je dat u našem izvještaju. To je ono 48 sati prije održavanja sjednice komisije. Hvala.
Hvala lijepa, gospođi Čolo. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje, dakle ovaj zakon pod točkom 8. (u prvom čitanju) i ovo izvješće koje je predložilo mjerodavno povjerenstvo. Tko je „za“ da prihvatimo ovaj zakon u prvom čitanju, sa ova dva zaključka koje je dalo mjerodavno povjerenstvo? Konstatiram da smo to prihvatili jednoglasno. Točka 9. je: Ad. 9. Prijedlog zakona o primjeni Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i suradnji s Međunarodnim kaznenim sudom (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Zastupnički dom je također razmatrao isti prijedlog zakona i prihvatio ga u prvom čitanju, dakle načela su prihvaćena. Dobili ste ovo izvješće mjerodavnog povjerenstva. Ja otvaram raspravu. Ima li zainteresiranih? Zaključujem raspravu. 31 Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona pod točkom 9. (u prvom čitanju). Tko je „za“? „Protiv“? Nitko. „Suzdržan“? Nitko. Jednoglasno smo prihvatili prijedlog ovog zakona u prvom čitanju, pod točkom 9. Točka 10. je: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH (prvo čitanje) – predlagtelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospođo Majkić, razbijte ovaj muk.
Da. Maloprije je kolega Rančić pominjao, znači u svom pitanju pominjao je Pravobranilaštvo. Mi smo svi dobili pismo koje su poslali pomoćnici pravobranioca. Ja bih ovo zaista voljela, ministar pravde uvijek da konketne, egzaktne odgovore, ja bih voljela da on kaže nekoliko riječi, samo da bi neke dileme koje je ovo pismo ostavilo kod nas da nas uvjeri je li ima smisla ovo što stoji ovdje i da li uopšte treba obraćati pažnju na ovaj dopis koji smo dobili.
Sad o ovom zakonu raspravljamo.
Želite li Vi riječ, gospodine Tihiću? Izvolite.
Pa ljudi, da raspravljamo o ovom zakonu.
Ali morate doći za govornicu. 32
Ne, ne želim riječ.
Odustao je gospodin Tihić. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje ovaj prijedlog zakona pod točkom 10. Tko je „za“ ovakav prijedlog zakona da ga prihatimo u prvom čitanju? Jednoglasno smo prihvatili ovaj prijedlog zakona pod točkom 10. u prvom čitanju. Točka 11. je: Ad.11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Zastupnički dom je prihvatio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Dobili ste Izvješće mjerodavnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Ima li potrebe itko? Zaključujem raspravu u prvom čitanju. Ako bude nezadovoljnih, bit će amandmana u drugom čitanju. Tko je „za“ ovakav prijedlog zakona u prvom čitanju? Netko „protiv“? „Suzdržan“? Nema. Jednoglasno smo prihvatili Prijedlog zakona pod točkom 11. Točka 12. je: Ad. 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izvršenje obveza iz članka 41a. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera („Službeni glasnik BiH“, broj 37/09) – Prijedlog Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skkupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Samo malo, zaključujem raspravu o ovom prijedlogu zaključka i molim klubove da predlože po jednu osobu u ovo tijelo ispred našeg doma. Klub bošnjačkog naroda?
Oprostite, malo sam požurio. Gospođa Čolo je naš prijedlog, našeg kluba.
Klub Hrvata?
Gospodin Jović.
I Klub Srba? ___________(?) Gospodin Koprivica. Sada ćemo dakle izjasniti se o ovom prijedlogu zaključka. Tko je „za“ ovakav zaključak, molim lijepo? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili prijedlog ovakvog zaključka. Sada ćemo se izjasniti o predloženoj gospodi: gospođa Čolo, gospodin Jović i gospodin Koprivica. Tko je „za“ ovaj sastav predloženih kandidata? Konstatiram jednoglasno. Na kraju konstatiram da je iscrpljen dnevni red i zaključujem današnji rad Doma naroda. 34 Sjednica je završena u 13,00 sati.