Poziv da se uđe u dvoranu, nažalost nemamo ni iz daleka kvoruma. Mi smo se dogovorili nas trojica da prozovemo zastupnike i da im uputimo pismeni prijedlog da od sada budu točni na sjednicama. Ukoliko se ne skupimo za pola sata u kvorumu, prekinut ćemo sjednicu. Molim da se prozovu nazočni.
Alagić Raifa Bičakčić Edhem Raščić Rijad – prisutan Čaršimamović Tarik Kulović Hamdija Filipović Mediha Genjac Halic Jahić Adnan Rasim Kadić Neimarlija Hilmo Oručević Safet- on je ostavka Pamuk Mustafa Silajdžić Haris Spahić Ibrahim Bogičević Bogić Lagumdžija Zlatko Mijačević Ivo Muminagić Suada – službeni put Divković Ivo Tokić Sejfudin – nije tu Đedović Ibrahim – tu je Havel Ana – tu je Zovko Ljubomir – odsutan Pašalić Ivica – Lhotak – tu je Skopljak Pero – tu je Mikulić Anita – tu je Baković Mirko – tu je Lozančić Ivo – ima najavu da će kasniti sat vremena Bećirbašić Smail Karić Munira – kasnit će 2 Malkić Abdurahman – nije tu Balta Radenka – nije tu Mirković Dragan – tu je Deretić Miodrag – on je pravdao Bošnjak Milenka – tu je Dokić Branko – tu je Jovanović Branislava – pravdala Rakić Vito – tu je Banjac Mirko – tu je Perkanović Mara – tu je Rađević Desanka – tu je Špirić Nikola – tu je
Imamo li kvorum?
Rasim Kadić, došao. 21, znači nemamo još uvijek kvorum.
Da će biti prenešeno onima koji nisu ovdje, da zaista moramo pojačati disciplinu, ako nam je stalo do ovog rada. Narod nas je izabrao da ovdje radimo a ne da kasnimo ili opstruiramo. Sada potrebnih broj nazočnih ovdje u dvorani i zato otvaram 22. Sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, štovani gosti, predlažem da najprije čujemo Himnu BiH. Pored zastupnika i na ovu sjednicu su pozvani naši uvaženi gosti. Budući da na dnevnom redu imamo Izvješće Centralne banke 1999. godinu, na sjednicu smo pozvali i predstavnika Centralne banke BiH. Sve nazočne srdačno pozdravljam i zahvaljujem im što sudjeluju na Zastupničkom domu. Sjednici je nazočno 22 zastupnika, u međuvremenu 24. Izostanak sa današnje sjednice su opravdali: Ivo Mijačević, Raifa Alagić, Suada Muminagić, Hamdija Kulović, Miodrag Deretić, Branislava Jovanović, Ljubomir Zovko i Radenka Balta. Također, obaviješteni smo da će gospoda zastupnici, gospođa Munira Karić kasniti za oko jedan sat na ovu sjednicu. Prema tome imamo kvorum za punovažan rad i odlučivanje pa možemo početi sa radom. Za 22. sjednicu ste dobili Prijedlog dnevnog reda. U odnosu na predloženi dnevni red, Kolegij se usuglasio, da vam predloži, da Zakon o Crvenom križu i Zakon o odličima, razmatraju u formi nacrta a ne u formi prijedloga, to su točke 4. i 5. pa vas molimo za uvažavanje. 3 Drugi prijedlog u odnosu na predloženi dnevni red, Kolegijum nema. Otvaram raspravu o Prijedlogu dnevnog reda. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, javio sam se da kažem nešto o ovom dnevnom redu i da dam neke svoje prijedloge. Ovdje se radi o Ugovoru o državnoj granici između BiH i Republike Hrvatske, koju smatram veoma važnim aktom i bitnim za regulisanje odnosa sa susjednim državama, da se na bazi tih akata, definiše državna granica BiH i Republike Hrvatske i da se na bazi toga stvara još veće povjerenje i stabilnost na ovom području. Međutim, čitajući ovaj sporazum, imam niz pitanja i nekih dvosmislenih formulacija, koje ja nisam uspio razjasniti ni sa članom Predsjedništva iz RS jer za to nije bilo vremena a ni sa članovima Međudržavnog diplomatskog povjerenstva. Da bi nam bilo to jasnije i da bi ovaj akt mogli podržati, a ne da budemo samo glasačka mašina, jednostavno molim ovaj dom da se ova tačka koja je čekala već praktično toliko, mnogo mjeseci, prebaci samo za sledeću sjednicu, na kojoj možemo donijeti tu odluku, ali molim jednostavno iz ovih razloga da bi nam neke stvari bile jasnije i da bi još neka dokumenta koja su vezana uz ovaj sporazum, a nisu u prilogu Sporazuma mogli pogledati do kraja.
Cijenjeno Predsjedništvo, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, ja imam predlog za izmjenu dnevnog reda i on se kreće ... da se jedna tačka skine s dnevnog reda i da se uvrste dve nove tačke dnevnog reda. Ja mislim dame i gospodo zarad budućnosti BiH, njene pozicije u međunarodnim organizacijama i u očima međunarodne zajednice da se meni čini sasvim nelogičnim da Predstavničko vijeće, jedan ozbiljan organ u BiH, do sada nije otvorio raspravu o diplomatskom skandalu, vezano za ime ambasadora BiH, pri UN, gospodina Muhameda Šaćirbea. Ja mislim da ima mnogo razloga, koristim priliku, evo ovdje je i ministar spoljnih poslova BiH, gospodin Prlić da nas obavijesti šta se to dešava, jer ako takvi ljudi i takva imena po natpisima koje čitamo, predstavljaju BiH, postavlja se pitanje da li smo mi koji živimo u BiH, koji predlažemo ta imena i te ljude da predstavljaju BiH, kao državu različiti od takvih imena, i zato ja koristim priliku da kao prvu tačku dnevnog reda uvrstimo Pokretanje inicijative za povlačenje gospodina Muhameda Šaćirbeja sa mjesta ambasadora BiH pri UN. Ja mislim da BiH, kao priznata država, mora ući u fazu analize, kako unutrašnjih odnosa, tako i imena ljudi koji predstavljaju BiH vani. Ja ne znam koji pravi modus postoji da Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine, ovu inicijativu pokrene, ali mislim stvarno da su se stekli uslovi da ovaj parlament, progovori o svemu onome što se tiče BiH i imena koji predstavljaju BiH, a pogotovu što se radi o imenu ambasadora BiH, pri UN. Druga tačka dnevnog reda koju predlažem kao novu tačku dnevnog reda, odmah pre davanja saglasnosti za ratifikaciju ovih sporazuma, to je uvrštavanje u dnevni red Nacrt zakona za finansiranje političkih stranaka u BiH. Vi ste taj materijal 4 dobili. Ono što mene raduje jeste da smo vodili raspravu, predstavnici svih političkih partija koji imaju svoje poslanike u Predstavničkom vijeću, u kancelariji Visokog predstavnika u Sarajevu 18.-tog, da ni jedna politička stranka nije ispoljila bilo kakve a kamo liozbiljne rezerve, vezano za nacrt ovog zakona, gospodin Đedović i ja smo se obavezali da ćemo taj radni materijal u vidu nacrta uputiti u Predstavničko vijeće, a ja mislim da s obzirom na situaciju, koja je vezana i za izborni zakon i za način finansiranja političkih stranaka, da bi dobro bilo da se ovaj nacrt nađe danas u dnevnom redu i da naravno poslanici kroz svoje sugestije pokušaju popraviti Nacrt, da bi mogli prijedlog imati na nekoj ili na narednoj sjendici Predstavničkog vijeća. Treći moj prijedlog jeste da se skine tačka dnevnog reda Nacrt zakona o sportu, či su predlagači grupa poslanika Predstavničkog vijeća, iz razloga što se ovdje poziva na ustavni osnov, na član 3. Tačka 5. Ustava BiH. Ja ću vas dame i gospodo samo podsjetiti na sadržaj tog člana. Ja ne sporim da zakon o sportu na nivou BiH, možda treba donijeti, da on može biti identičan u predloženoj formi, ali sam zato da se apsolutno ispoštuje Ustav i ustavna procedura, a član 3. tačka 5. taže “dodatne nadležnosti” BiH će preuzeti nadležnosti o onim stvarima o kojima se o tome postigne saglasnost entiteta o stvarima koje su predviđene u Aneksu 5.8. Opšteg okvirnog sporazuma ili koje su potrebne za očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke nezavisnosti i međunarodnog subjektiviteta BiH, u skladu sa podjelom nadležnosti među institucijama BiH. Dodatne institucije mogu biti uspostavljene, prema potrebi za vršenje ovih nadležnosti. Ja vas molim, s obzirom da ima rezervi, koje stižu iz Vlade RS, Ministarstva za sport i mislim da bi dobro bilo pokrenuti inicijativu da pre svega vlade entiteta i skupštine, odnosno parlamenti entitetski, razmatraju ovu problematiku i da se onda u skladu sa članom 3. tačkom 5. Ustava BiH, ovakav nacrt ili sličan nacrt ili u izmjenjenoj formi ili ovaj isti nađe pred poslanicima, Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, ne sporim potrebu da se radi na tom, ali sam zato da se apsolutno primijeni Ustav BiH i zato molim da se ovaj zakon skine iz razloga, da je i najbolje ideje, ne sporim uopšte dobronamjernost poslanika ovoj ideji, da i najbolju ideju ne ispolitizujemo i ne uđemo u fazu bez razložnogh sporenja, za one stvari koje naravno treba zakonom definisati. Hvala vam lijepo.
Ja vas molim da shvatite da smo ovaj dnevni red točno stavili prema onom redoslijedom kako su vaši prijedlozi prolazili proceduru, odnosno ovi nacrti ili prijedlozi zakona. Drugo, da je za iduću 23.sjednicu isto tako ispoštovan isti takav princip i da će sve što je do sada prošlo redovitu proceduru, biti na dnevnom redu. Ovu napomenu, možda da skratim ove rasprave, s kojima ćete vi vjerovatno biti zadovoljni, ako znate ovu činjenicu.
Cijenjeno Predsjedništvo, kolegice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, ja podržavam neke prijedloge, koji su prethodno izrečeni, uz jednu za dopunu ili izmjenu dnevnog reda, uz jednu malu dopunu. Ja sam na prošloj ili pretprošloj sjednici Predstavničkog vijeća, zatražio od ministra za vanjsku politiku. Ja bih volio 5 da me ministar čuje. Od ministra za vanjsku politiku na prošloj sjednici sam tražio informaciju o incidentu gospodina Šaćirbeja u SAD. Očekujem odgovor na poslaničko pitanje, a onda bi bilo dobro, ukoliko se iz tog odgovora ocijeni potreba za ovim što je gospodin Špirić sugerisao da se pokrene i takva procedura. Mislim da bi trebalo ispoštovati, ono što je poslanik tražio, a to je da od Ministarstva inostranih poslova dobije odgovor na traženo pitanje. Moj prijedlog je da se dnevni red dopuni izvještajem Komisije za međunarodne odnose Predstavničkog vijeća o posjeti Hrvatskom saboru, koja je bila prošle sedmice. Nismo stigli pripremiti taj izvještaj u pismenoj formi, zbog toga što je bilo isuviše kratko vrijeme, ali zbog nekih operativnih stvari, nadam se da ćete prihvatiti, predlažem da dobijete kratak usmeni izvještaj, a pismeni ćete dobiti uz materijale za sledeću sjednicu. Hvala lijepa.
Normalno da je pravo svakog od nas predlagati. Kolegij bi želio da najprije dobijemo pismeno izvješće pa da onda usmeno raspravljamo, recimo za iduću sjednicu.
Dame i gospodo, ja ne sporim stvarno potrebu da svaki poslanik postavlja poslanička pitanja i da dobija odgovore, ali mislim da težina incidenta za BiH, pod pretpostavkom da se ništa ne dešava, ovaj parlament zaslužuje da se to nađe na dnevnom redu i da se vidi ko predstavlja BiH. Može li neko ko nije državljanin, ako nije predstavljati BiH. Vjerujte mi da u očima međunarodnih predstavnika i međunarodne zajednice, vezano za ovaj skandal se poistovjećuju i građani BiH i rukovodstvo BiH, i mene čudi da do sada, bez obzira što se ovaj put radi o gospodinu šaćirbeju, sjutra će se raditi o nekom drugom i prekosjutra, ali ja mislim da ovdje se situacija mora maksimalno uozbiljiti i ja tražim tačku dnevnog reda. Hoće li biti materijala za povlačenje, mi ćemo točno vidjeti iz tačke dnevnog reda iz rasprave. Hoće li biti materijala za povlačenje, mi ćemo točno vidjeti iz tačke dnevnog reda iz rasprave, ali nemojte sad da ovo politizujemo, vezano za odgovor na poslaničko pitanje. Ja se slažem da je gospodin prof. Dokić postavio pitanje, na vrijeme nije bilo reakcije, nije bilo odgovora i zato koristim priliku. Nema odgovora, ali ja ga bar nisam dobio, ne znam da li je poslanik dobio. Ja koristim i prisustvo resornog ministra spoljnih poslova kao najpozvanijeg čovjeka da informiše ovaj parlament, možda su dezinformacije. Ali, ako mi ne uređujemo odnose u BiH, na način da budemo informisani, dajemo prijedloge, vjerujte da su smanjene šanse u smislu podrške BiH od međunarodne zajednice u smislu ekonomskih reformi, zato vas molim da se ova stvar maksimalno uozbilji i ne odustajem od toga da bude tačka dnevnog reda. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa gospodine Špiriću, uz napomenu da smo mi taj problem uputili na određene instance. Do dana današnjeg nismo dobili nikakav odgovor samo da znate. Ja vas molim da mobilne telefone isključite. 6
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, dvije stvari bih ovdje potencirao. Jedna je prijedlog da se skine s dnevnog reda Zakon o sportu. Mi koji smo predlagači potpisani, tražimo, obzirom da je to u skladu sa poslovničkom procedurom da se ta tačka ne skida, radi se o Nacrtu zakona, znači forma je nacrta a ima se vremena do forme prijedloga, eventualno ako ima nejasnoća, ako bude prijedloga, sugestija pa na kraju i amandmane, ali tako da se to izmijeni, to je jedna stvar. Druga stvar, da li je ustavno ili ne, mišljenje će svoje dati Ustavno-pravna komisija. Koliko sam informisan Ustavno-pravna komisija je razmatrala taj nacrt zakona i ne vidim razloga ni potrebe da se skida. Osobito se poziva na poslovnik i poslovničko pravo zastupnika da predlože zakon. To je jedna stvar. Druga stvar, kad je u pitanju incident, ako se to tako može tretirati, vezan za veleposlanika pri UN u SAD, pogledajte Zapisnik 20.sjednice i vidjet ćete da sam ja to pitanje pokrenuo, ovdje to stoji, međutim, ja odgovora zaista nisam dobio od Ministarstva vanjskih poslova i ne znam šta je sa ovim. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Ovdje prednost očito imaju samo poslanici, u odnosu na članove Kolegija. Povodom Prijedloga dnevnog reda, želim da u ime Ustavno-pravne komisije kažem sledeće. Prvo, Komisija za ustavna i pravna pitanja je razmatrala prijedloge zakona, koji su predloženi za današnju tačku dnevnog reda i većinu ovih tačaka dnevnog reda, mi smo dali pozitivnu ocjenu, s tim da smo se, da se nismo izjašnjavali o Prijedlogu zakona o Crvenom križu i o Nacrtu zakona o ombdusmenu BiH, predlagača poslanika Edhema Bičakčića, zbog toga što nije bio prisutan na samoj sjednici Komisije za ustavna i pravna pitanja, te zbog principa Ustavne komisije ne razmatramo prijedloge akata, onih predlagača, koji se ne pojave na sjednici Ustavne komisije. Što se tiče iz istog razloga, ali ovaj put moram reći da će Ustavna komisija još jednom morati raspravljati, nismo se izjašnajvali o Nacrtu zakona o konkurenciji. Međutim, nezavisno od toga što Ustavna komisija se nije izjašnajvala o određenom zakonu, Predstavnički dom, može raspravljati o svakom zakonu i u tom pogledu smatram da je dobar prijedlog Kolegija da se ova dva prijedloga pretvore u nacrte, kao bi imali više vremena za raspravu. Što se tiče Nacrta zakona o sportu, predlagač je iznio stav, on je namjerno išao sa nacrtom zakona da bi se otvorila široka rasprava. Ovaj nacrt zakona je prošao uobičajenu parlamentarnu proceduru, od inicijative preko 30 dana čekanja na izjašnjenje Vijeća ministara, do izjašnjavanja Ustavne komisije. Ustavna komisija je većinom glasova, odlučila da postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona, ali 7 potpune istine radi, s obzirom da naravno uvijek se faktura plati ili na početku ili na kraju, reći ću da je sjednici Ustavne komisije, bilo prisutno pet članova, da niko nije bio prisutan sa teritorije od poslanika iz RS i da su od pet članova tri člana Komisije glasali za stav da postoji ustavni osnov, a dva člana ne znam da li ću biti vrlo precizan, ukoliko kažem iz HDZ-a su bili protiv stava da postoji ustavni osnov, za donošenje zakona o sportu. Ovo sam iznio i ako možda nemam obavezu da to iznesem, ali mislim da zbog ukupne korektnosti rasprave u budućem toku Nacrta zakona o sportu, to treba da kažem, formalno pravno, odluka komisije ja bih rekao je precizna i jasna suštinski, međutim, ostaju dileme koje je rekao gospodin čini mi se Špirić, ali ja i dalje stojim na stajalištu da je veoma dobro i to sad govorim kao poslanik što je prvo struktura poslanika – delegata u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, koji su potpisali Nacrt zakona o sportu. Tu se radi o pet delegata, odnosno poslanika iz sva tri naroda, odnosno iz različitih stranaka. Drugo, mislim da je vrlo važno da idemo ka donošenju ovog zakona i Treće, mislim da je forma Nacrta dovoljno široko postavljena i daje dovoljno vremena da danas raspravljamo ovaj nacrt zakona, a da eventualno u zaključcima, povodom njega usvojimo i stav ja bih rekao o entitetskom raspravljanu i dobijanju podrške za ovaj nacrt zakona, s obzirom da mi se čini da je to jedna od tačaka, koja bi na najbolji način reprezentirala neka nastojanja koja mi ovdje imamo i čini mi se da je to potreba svih u BiH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, uz ispriku dopredsjedavajući Mirko Banjac.
Poštovane koleginice i kolege, cijenjeni gosti, imam nekoliko prijedloga, pa da krenem oko Zakona o crvenom krstu, bez obzira što je Ustavna komisija, s pravom zauzela stav da ne raspravlja o prijedlozima ako predlagač nije prisutan. Mislim da treba da čujete nekoliko argumenata, a zatim da odlučite da li i dalje mislite Nacrt zakona da ostane u dnevnom redu. 8. februara o.g. Savjet ministara je donio odluku oko organizacije Crvenog krsta na nivou BiH. Ja imam tekst te odluke i OHR i Međunarodni crveni krst su se usaglasili da je to sasvim dovoljno kao osnova za funkcionisanje Crvenog krsta na nivou BiH. Drugo, hoću još jednom da ponovim da spadam u onu kategoriju ljudi koji misle da u gotovo, ne gotovo, nego u svim i to baš u svim oblastima života, treba izvršiti određenu povezanost između entiteta i to treba uraditi na ustavan i zakonit način. Ni u kom slučaju se ne protivim povezivanju, da li će to biti odlukama ili drugim zakonskim aktima i kako to provesti, treba poštovati Ustav i to će biti to. Zakon o Crvenom krstu, također ne spada u nadležnost institucija BiH i treba da se entiteti i entitetske organizacije dogovore oko toga. Inicijativa oko tog zakona, treba da dođe, najprirodnije bi bilo da dođe iz entitetskih organizacija, da prođe 8 entitetske zakonodavne organe, dođe kod nas i da mi naravno, naravno kažem i potrebno to usvojimo. Obzirom, da ja posjedujem odluku, koja je usaglašena, a pročitat ću s kim je sve usaglašena, znači iza ove odluke stoji Crveni križ Federacije BiH, Crveni krst RS Međunarodni komitet Crvenog križa ili krsta, Međunarodna federacija društva Crvenog krsta ili križa i Crvenog polumjeseca i članstvo Crvenog krsta/križa BiH. Iza ove odluke stoje sa potpisom sam dobio ovo. Mislim da ne bi bilo uputno da poslije ovakvih argumentacije, mi uzimamo nešto sebi u nadležnost što nam to nije. Drugo, predložio bih da mi zaključkom danas tražimo od Savjeta ministara, odnosno Ministarstva za civilne poslove i komunikacije, da nam dostavi informaciju u vezi sa procedurom koja je provedena u vezi ove odluke ili stenogram sa sjednice kada je ta odluka usvojena. Molim vas, nije dobro da uzimamo sebi u nadležnosti nešto što pripada nadležnost entitetima, jer ćemo time blokirati i onako težak rad ovog parlamenta. Postoji put kada ćemo se dogovoriti i imati ono što želimo, to je imati asocijaciju, koja će povezivati, evo u ovom slučaju organizacije Crvenog krsta/križa, što mi svi želimo da funkcioniše kako treba. Dakle, moj stav je da poslije ove moje argumentacije i obrazloženja, odlučite da li i dalje mislite da ova tačka treba da ostane na dnevnom redu. Drugo, kad je u pitanju ovaj zakon, u stvari Nacrt ovdje kaže Osnovnog zakona o ombdusmenu BiH, također mislim da je dobro da Ustavno-pravna komisija nije bez predlagača o ovome raspravljala. Ovdje ima i nekih primjedbi koje bi možda bile dobro, da u međuvremenu uputimo predlagaču da ih razmotri i da odložimo ovu tačku dnevnog reda za sledeću sjednicu, uz ove sugestije, jer se može dogoditi, a to je tačno da će zbog iste procedure i ovaj važan zakonski akt, doživjetinegativnu sudbinu, a to nije dobro. Dakle, i pored ovog mog obrazloženja, predlažem da se izjasnite da li i dalje mislite da ova tačka treba da ostane u dnevnom redu. Treće, kad je u pitanju Zakon o sportu, mislim da je sasvim jasno bilo obrazloženje gospodina špirića i svi mi mislimo da tu treba da se nađe asocijacija za povezivanje na nivou BiH, jer tu nema spora, ali to gospodo mora da prođe entitetska ministarstva, nadležne strukovne saveze, mora da prođe skupštine entiteta i da dođe nama, tada mi nećemo imati ovu raspravu, nećemo gubiti vrijeme. Imat ćemo nešto što će biti vrlo jednostavno donijeto. Molim vas, nemojte ovo shvatiti kao bilo koji vid opstrukcije, već put kada ćemo imati ono što hoćemo. Mi moramo imati povezanost i u sportu, ali treba da se dogovore strukovni savezi, ministarstva i entiteti, kako to treba da ide, tako je to po Ustavu BiH. Kada je u pitanju slučaj Šaćirbej, mi ovdje imamo ministra vanjskih poslova. Ja ne bih htio da ovdje raspravljam ni na temelju čula kazala, niti na temelju novinskih natpisa. Ne bih htio da raspravljam. To za mene nisu relevantni materijali koji mogu da budu temelj rasprave, ali imam jedno pitanje. Da li je ministar vanjskih poslova, danas i ovdje spreman da nam podnese usmenu informaciju u vezi tog slučaja, ako nije, ako jeste, apsolutno mislim da to treba da ide u dnevni red, a ako nije da mu damo zaduženje, da tu informaciju u pisanoj formi dostavi, kako bi se ta tačka pod obavezno stavila na sledeću sjednicu Doma. Želim da čujem mišljenje resornog ministra. 9
Štovani zastupnici, osjećam potrebu da iznesem svoj stav, vezano za Zakon o športu, s obzirom da je i ovdje gospodin Rasim Kadić već nešto rekao, da sam se izjasnila protiv donošenja ovog zakona i jučer na Ustavnoj komisiji. Mislim, sve ovo što je rečeno, vezano za šport stoji, zaista je potrebno da se donese i na razini države, neki akt da se to ujednači i ne sporim uopće potrebu da ovakav jedan dokument bude na razini države. Međutim, šport je kao takav, reguliran za razinu entiteta i on se može regulirati tek nakon što se o tome dogovore entiteti. Dakle, potreba jeste, ali ne na ovakav način da se donosi zakon. Veće obrazloženje mislim da nije potrebno, s obzirom da je izneseno prije mene. Gospodin Banjac je jako dobro govorio, vezano i za Zakon o Crvenom križu. Ja tu zaista nemam ništa više dodati. Nisam ni znala za ovu odluku, tim prije, mislim da je u redu koji je gospodin Banjac dao. Također, htjela bih jednom rečenicom obuhvatiti Zakon o ombdusmanima, prvo bih htjela o Crvenom križu još da kažem ovo, da je to i potreba i o športu da se o tome dogovori i na razini županija, o tome nije govoreno. Kada se govori o tome da se trebaju o tome izjasniti entiteti, treba se znati da je Ustavom Federacije regulirano da je to problematika na razini županija. Procedura je malo duža za donošenje na Parlamentu. Na kraju oko ombdusmena da kažem da i mi imamo svojih odreženih primjedbi, da bi ih mi već sad dali, da bi taj akt daleko bio bolji, ali da je potrebno da se donese na razini države. Hvala.
Molim pismene prijedloge da date Tajništvu, kako bismo mogli sve dati na izjašnjavanje, jasno je da će biti pod broj jedan, prijedlog Kolegija, a onda svi vaši prijedlozi koje ste dali. Samo da pitam gospodina ministra je li ima za ovaj tzv. eksces ili nema. Je li želite i možete? Pa izvolite.
Ja želim reći da je ministarstvo i na ovo zastupničko pitanje kao i na ostala dalo odgovor. Ne znam kako nije stiglo i predlažem da zastupnik, koji je postavio to pitanje, to su dvojica zastupnika postavili pismeno pitanje Divković, Dokić, evo sada čujem i zastupnika Špirića. Odgovor je dat, i kada dobijete taj odgovor o njemu se može eventualno voditi rasprava. Ono što ovom prilikom treba reći da Ministarstvo vanjskih poslova, nije dobilo bilo kakvu informaciju od Sejdi Parmenta, dakle Ministarstva vanjskih poslova SAD. To je jedno i to je vrlo bitno. Drugo, ... izjašnjenje veleposlanika Šaćirbegovića i sa tim izjašnjenjem je javnost upoznata. Mi smo razmatrali to pitanje i na Kolegiju, prikupit ćemo i dodatne informacije, kada ih prikupimo, onda ćemo na odgovarajući način informirati i institucije i javnost. To je ono što se može u ovom momentu reći. Bilo kakva rasprava 10 se može otvoriti, ali to su elementi, sa kojima se u ovom momentu raspolaže i sve ostalo bi zapravo predstavljalo špekulaciju onome, što se eventualno dogodilo, a ne zna se je li se dogodilo ili se nije dogodilo. Imenovanje veleposlanika jeste u nadležnosti Predsjedništva BiH i ja ako mogu pokrenuti neku inicijativu, mislim da ona neće ugroziti poziciju Predsjedništva, ali će puno pomoći meni ili nekome ko bude na ovom mjestu, kao ministar vanjskih poslova, Ministarstvo vanjskih poslova, ni na koji način ne sudjeluje u bilo kakvom predlaganju veleposlanika pa i svih ostalih mjera koje se odnose na veleposlanike BiH. Smatram da je ta situacija takva da je treba mijenjati s jedne strane i s druge strane, ovu inicijativu koju sam spomenuo da je kažem, smatram da bi za svakog veleposlanika kakav je slučaj u drugim zemljama,u nekim zemljama zapravo, trebalo organizirati hiering, odnosno razgovor u Komitetu za vanjsku politiku, jer mislim da našoj diplomatiji imamo rješenja, ne mislim na ovo konkretno o kojem govorimo, koje su ispod razine i diplomatske prakse i koja su ispod razine predstavljanja BiH. Smatram da su se te situacije mogle spriječiti, ukoliko bi se uvela praksa, da prije imenovanja, odnosno da prije njegovog stupanja, organizira taj sastanak, razgovor sa njim, da on pripremi elaborat i da zastupnici u Komitetu dadnu ocjenu o tom kandidatu. Mislim da bi tada imali puno zdraviju situaciju. Da zaključim, kad dobijete odgovor na zastupničko pitanje, moći ćete se izjasniti, staviti ga na dnevni red ili bilo koju drugu mjeru poduzeti, dati informacije i slično i drugo, mislim da ova inicijativa bi se trebala razmotriti, da bi pomogla i Ministarstvu vanjskih poslova, da bi pomogla i vama i da bi dobili puno normalnije odnose ubuduće.
Poštovane kolege, prije nego se počnemo izjašnjavati, vezano za dnevni red i vezano za ovaj nacrt zakona o sportu, da dam još par riječi pojašnjenja. Mi kao predlagači prihvatamo sve sugestije o poštivanju metodologije i puta, da bi se došlo do zakona općeprihvatljivog, to nije sporno. Mi se ovdje možemo dogovoriti o raspravu o Nacrtu zakona, da se taj nacrt uputi, neznam na razmatranje u strukovne institucije, u ministarstva odgovarajuća entiteta itd. i mi ćemo to sve prihvatiti nije sporno. Nama je cilj da se dođe do tog zakona. Morate samo imati u vidu jednu činjenicu da je jedan od potpisnika ovog nacrta zakona i poslanik koji je član stranke premijera Dodika, znači nije to samo iz jednog entiteta Nacrt, niti je samo od jedne političke stranke ili političke grupacije. Treća stvar, što je jako bitno, mislim da treba poštivati prije svega pravo zastupnika da predlažu u skaldu sa poslovnikom, to treba ispoštovati i ako to pravilo da kažem derogiramo, onda se postavlja zaista pitanje, kako ćemo to dalje raditi. Hvala lijepa.
Dame i gospodo, ja mislim da niko normalan ne može da spori pravo poslanika da pokreće inicijativu i da predlaže, ali ja vas molim, molim da zarad sudbine BiH, da ne postavljamo stvari naopako. Nije dobro da mi idemo sa zakonskim rješenjima tamo gdje se traže saglasnosti entitetskih parlamenata, da idemo prije sa nacrtom. Ja bih volio kada bi došli u situaciju sa Savjet ministara, Predsjedništvo i Parlament, sugeriše pomalo entitetskim parlamentima ili ne znam na koji drugi način da se ulazi u zakonodavnu proceduru, da bi mi mogli nešto predlagati. Ne mogu da 11 shvatim kako može doći u proceduru zakon o kojem se tačno u Ustavu tačka 3.član 5. Kaže da bi se ušlo u proceduru, mora biti saglasnost, da bi centralne, zajedničke institucije preuzele neku ingerenciju. Ja vas molim dok pokušamo ovdje na takav način da radimo, stvaramo nepotreban grč u entitetima, tamo gdje nema možda razloga da se pruža otpor i zato je moja molba bila da se ispoštuje procedura. Manje je sporno da li ovaj zakonski tekst, u ovom trenutku prihvatljiv ili ne. Da jednostavno poštujemo teritorijalno uređenje BiH. Da ono što pripada entitetima da entiteti rade. Ne mogu da shvatim da mi uskoro nećemo doći u situaciju da entiteti kažu da im je nešto skuplje raditi preko svojih organa, da je jeftinije kasnije preko zajedničkih organa, to je budućnost BiH. Mi smo majstori, vodeći politiku, ... entitete da blokiramo zakonodavne aktivnosti BiH kao države i zato vas molim da to ne činimo. Ja vas ubjeđujem da ovaj prijedlog, bez obzira koliko se nekome može dopadati ili ne, neće dobiti ovdje podršku. To nije dobro za BiH. Dajte jednom da ono što po Dejtonu kome pripada da preuzme i da radi. Zato se moramo zalagati. Ja mislim da se ovdje ime premijera iz RS, gospodina Milorada Dodika, ne može pominjati u kontekstu. Razumijete, je li za ili protiv. Nema nikakav dopis ni materijal od predsjednika Vlade da je za ovo da ide. Imate potpis jednog poslanika i ja mislim da, on je delegat u Domu naroda, ali ja ne sporim da se može grupa poslanika sastati i raspravljati o bilo čemu pa i o zakonodavnoj materiji. Ja mislim da je gospodin Dodik, barem pokazao ili predsjednik Vlade ili Vlada RS da je za apsolutnu saradnju sa Vladom Federacije i da ono što pripada zajedničkim organima da se preuzme, bez obzira da li je Milorad Dodik ili neko drugi. Eto u tom smislu vas molim, da dobru stvar, dobru ideju ne okrenemo naopako i ne pravimo nepotreban otpor. Nije dobro da idemo protiv Ustava BiH, a Nacrt zakona je protiv Ustava. Ne mogu da shvatim da ako u Ustavu piše, ja stvarno ne znam ili ja ne znam čitati Ustav ili tumačiti i mislim da je dobro gospodin Kadić, kao predsjednik komisije rekao da od pet članova tri su za, dva protiv, da pretstavnici iz RS nisu prisutni, a ovdje piše decidno. BiH će preuzeti nadležnost u onim stvarima u kojima se ne postigne saglasnost entiteta. Ja bih volio kada bi mi predlagač pokazao, bilo koji materijal u kojem saglasnost entiteta postoji, ali ako ja kao poslanik, da vas upozorim da ima otpora, dakle da ima otpora, da stvari nisu definisane, onda mislim da bespotrebno politiziramo stvari. Daj da se entitetske skupštine dogovore i da imamo krovni zakon koji će regulisati ono što pripada oblasti sporta na nivou BiH, to je u tom smislu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem, već po starom običaju, Predstavničkog doma, rasprava se rasplamsava, prilikom utvrđivanja dnevnog reda, tako da rasprava o dnevnom redu postaje u stvari rasprava o prijedlozima tačaka za dnevni red. Nažalost, ni ja ne mogu da pobjegnem iz toga, pa ću samo reći da između ostalog u članu u vezi sa Zakonom o sportu, gospodin Špirić čita samo prvu rečenicu člana 3.tačke 5., ne vidjevši da nakon te rečenice postoji tačka – zarez pa sledeće rečenice nisu uslovljene prethodnom rečenicom, koja zaista izričito traži saglasnost entiteta, gdje se dalje kaže, u stvarima koje su dodatne a nadležnosti BiH će preuzeti nadležnost pa onda ovo što je rekao gospodin Špirić, zatim o stvarima koje su predviđene u aneksima 5 i 8 Opšteg okvirnog sporazuma, pa ponovo tačka – zarez ili koje su potrebe za očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke ne zavisnosti i međunarodnog subjektiviteta BiH, u skladu sa podjelom nadležnosti među institucijama BiH. 12 Dodatne institucije, ovo govorim o institucijama, mogu biti uspostavljane prema potrebi za vršenje ovih nadležnosti. Bit ću vrlo decidan, zakon o sportu i potreba sportskih organizacija i asocijacija, na nivou BiH, jedan od možda trenutno najpopularnijih oblika međunarodnog subjektiviteta i predstavljanja BiH u svijetu. Drugo, izaći ću iz koncepta pravnih stvari, pa ću reći sledeću stvar. Pet godina nakon Dejtona, mi još uvijek nemamo zakon o sportu inemamo sportske organizacije na nivou BiH, izuzev svjetlog primjera Olimpijskog tima BiH, ali je to ... onoga o čemu radimo. Ja znam da postoje dva suprotstavljena mišljenja o tome da najprije treba entiteti da se dogovore. Ali, činjenica da entiteti do sada ništa nisu uradili, meni u stvari dovodi do zaključka da iza priče o tome da treba da se dogovore najpre entiteti, stoji beskonačna priča o prolongiranju i ne uspostavljanju institucija, odnosno sportskih organizacija na nivou BiH i zato još jednom čestitam onome ko je pokrenuo ovu inicijativu, jer čini mi se da na izvjestan način će izvesti sve one koji govore, entiteti najpre treba da se dogovore, ali evo pet godina oni to nisu ni pokušali. Nešto, što mi se čini malo ozbiljnije danas u ovom slučaju. Prvo, gospodine predsjedavajući, ja nisam siguran da svaki ministar treba da odgovori na svako pitanje poslanika, prije nego što to postane tačka dnevnog reda. Tim apsolutno ne sporim pravo i mogućnost, ja sam vidio u Hrvatskom saboru aktuelni sat, u kojem se direktno kumunicira. Mi tu tačku dnevnog reda nismo uspostavili, naravno ona je dobro došla i poželjna i može ići na takav način, ali ja kao poslanik u jednom delikatnom pitanju ambasadora Šaćirbegovića, bih zaista želio da to imamo kao potpuno, prvo kao tačku dnevnog reda, ili kao neku vrstu aktuelne rasprave, ali na bazi bilo kakvih relevantnih informacija. U ovom trenutku, mi nemamo čak ni pisani odgovor gospodina ministra vanjskih poslova, koji je izgleda upućen i koji će nam vjerovatno doći brzo i zbog toga, čini mi se da je u najmanju ruku bi trebalo pronaći prikladniji model raspravljanja o ovom problemu na Predstavničkom domu. Drugo, moram reći jednu svoju konstataciju. Naime, u diskusiji,povodom ovog pitanja, a uvijek se izvan dnevnog reda najviše čuje, gospodin Prlić je, čini mi se upotrijebio jednu opasnu kvalifikaciju, za koju on nema ustavne ingerencije. Naime, rekao je da neki veleposlanici, odnosno diplomatski predstavnici BiH, nisu na razini onoga što bi trebalo da bude i ako on isključivo, kao ministar vanjskih poslova, čini mi se ne bi smio davati takve kvalifikacije, jer je spoljna politika u isključivoj nadležnosti Predsjedništva BiH. Takva kvalifikacija je, ja bih rekao, izlaženje iz mandata gospodina Prlića, ali u svakom slučaju je dobro da je on pomenuo jednu potpuno novu mogućnost, koju mi nismo ovdje nikada koristili, a to je, uključivanje Komisije za vanjsku politiku Predstavničkog doma Parlamenta BiH, u prethodnu, ja bih rekao raspravu o imenovanju naših diplomatskih predstavnika, od strane Predsjedništva BiH. Ta isključiva ekskluzivnost Predsjedništva BiH, i ja bih rekao, koja je naravno definirana Ustavom, čini mi se da bi trebala da bude proširena inicijativom gospodina Prlića, o tzv. prethodnom razmatranju tri kandidatura i naravno, ostajanjem u nadležnosti Predsjedništva da se na kraju izjasni o svakom od kandidata. To je jedna od dobrih inicijativa, ali mislim da ocjena o nedovoljno dobroj razini, nekih od naših diplomatskih predstavnika, čini mi se ja ću to ponoviti, predstavlja izlazak iz okvira, odnosno ustavnih ovlašćenja ministra vanjskih poslova i čini mi se da bi mogla imati određenih političkih šteta. 13
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, ja bih vrlo kratko, kao zamjenik ministra civilnih poslova i Vijeća ministara, samo malo još bacio svjetla iz malo drugog ugla, vezano za Zakon o Crvenom križu i Odluku o Crvenom križu, o čemu vas je upoznao poštovani gospodin Banjac. Vrlo kratko, zakon koji je danas pred nama, odnosno, Prijedlog, pa je bila ideja da bude nacrt je poslat Vijeću ministra na razmatranje davnih mjeseci, prije 6-7 mjeseci, koliko ja znam. Stoji činjenica da Vijeće ministara, ovaj zakon, bez obzira na nekoliko pokušaja nije razmatralo, niti je zauzelo stav o njemu. Odluka o kojoj govori gospodin Banjac, tačno je da se pojavilo na Vijeću ministara i raspravljalo se na Vijeću ministara i raspravljalo se na Vijeću ministara i to na njegovoj zadnjoj redovnoj sjednici. Međutim, ja vam moram reći svoj stav i stav još nekih ljudi, da je diskutabilno da li je ona prošla ili nije, odnosno da li je puna procedura ispoštovana za njeno usvajanje. Bilo kakva odluka koja se donese tog oblika, mora biti potpisana od, bila je takva procedura od dvojice kopredsjedavajućih i dopredsjedavajućeg, tako potpisana i ovjerena od stručnih službi, znači Administrativne službe Vijeća ministara, poslata u Službeni glasnik na objavljivanje, tek tada postaje validna. To se nije dogodilo. Za vašu informaciju i sastav na toj sjednici u tom trenutku je, možda nije bio u potpunosti adekvatan za donošenje jedne takve odluke, ali o svemu tome, sasvim sigurno može Administrativna služba Vijeća ministara vas obavijestiti. Međutim, htio bih reći još jedno, da stoji, da postoji saglasnost entitetskih organizacija Crvenog križa za donošenje jedne ovakve odluke. Međutim, treba reći da nema saglasnosti Crvenog križa BiH, koji sada egzistira na osnovu Zakona o Crvenom križu BiH, koji do sada govori se o propisu Republike i Federacije BiH, međutim, on do sada koliko ja znam ni jednim aktom niti je stavljen van snage, niti je derogiran, niti je izmijenjen u nekim segmentima, što ne znači da se to ne treba u potpunosti raditi i za vašu informaicju, mislim da nema saglasnost još jedne organizacije koja se bavi ovom vrstom karita... djelatnosti u Federaciji a to je Crveni polumjesec. Ja bih samo htio da vas, sa moje tačke gledišta upoznam da sama Odluka ovakva kakva je, teško da bi mogla formalno – pravno poništiti zakon koji je bio na snazi i koji je po meni još uvijek na snazi u BiH i mislim da takva pravna praksa ne postoji da se odlukom ukida zakon. To možda nekom drugom odlukom, ali zakonom koji bi Parlament ili druge relevantne institucije trebali donijeti. Sama odluka, vjerujte mi kakva je sada u ovoj formi, po meni je pusta i štura i ne rješava onaj ključni problem a to je po meni da komplicira možda situaciju u odnosu na postojeći Crveni križ/krst BiH u odnosu na njegovu imovinu i raspolaganje tom imovinom i u odnosu na zakon koji je do sada bio važeći i koliko ja znam da nije bio izmijenjen niti poništen. Moj lični stav, ako vam nešto znači da ovaj zakon koji je pred vama, koji je predložio poslanik gospodin Bičakčić, u najvećem dijelu je na fonu ove odluke, po pitanju udruživanja i organizacije, entitetskih organizacija i formiranje jedne asocijacije,odnosno, uslovno rečeno institucije na nivou države, koja bi to, predstavljala njih na međunarodnom planu, imala određene funkcije, ali mislim dak puno detaljnije i kvalitetnije to rješava. 14
Poštovana gospodo, ja sam sasvim bio jasan i argumentovan u izlaganju i sasvim je jasno da sam se ja pozvao na odluku, koju su prihvatili i iza koje stoje entitetske organizacije. Stvarno postaje apsurdno da postoji nekakav crveni krst ili crveni križ, koji djeluje izvan Crvenog krsta ili križa entiteta i ko su mu članovi, jer BiH nema ni teritorije, na kojoj bi ti članovi mogli da borave. Prema tome, ne bih ja o tome. Ne postoji Crveni krst BiH ili Crveni križ a to što je nekad postojao i to što ima imovinu, to treba riješiti, ja sam s tim saglasan. Da li će i kako će se zvati ta asocijacija koja će nastati, to mora da prođe jednu onu proceduru, da ne oduzimam vrijeme ljudima. To sam rekao, zato ja mislim, ono što vi sad govorite, ja uvažavam, ali sam ja obavio služben razgovor sa ministrom za civilne poslove i komunikacije inisam slučajno predložio ovaj slijed doganja u budućnosti kako bi došli do pravih informacija. Sjednite vi na kolegijumu ministarstva, dogovorite se i pošaljite informaciju, a ja predlažem i dalje da mi donesemo zaključak da dobijemo tu informaciju. Da li je odluka donesena ili nije, da li je odluka dobra ili nije, o tom po tom, to ste vi razmišljali i radili, kad ste donosili onda ste o tome razmišljali, a to da ako je odluka donešena, a ja mislim da jeste i imam pouzdane informacije da jeste, to da je jedan od bivših kopredsjedavajućih nije htio da potpiše, pa nije mu to ćaćevina, niti mu je to prćija kako kaže moja pokojna baba da bi on mogao da se tako ponaša. Uvaženi gospodine, ne možemo prihvatiti konstataciju da neko neće da potpiše ono što je organ donio. Nemojmo to da podržavamo, to nema smisla. Ja se izvinjavam, ali ja nisam znao da ljepše da kažem, ako je njegov postupak za pohvalu da nije htio da potpiše, što bih ja birao riječi za ono što zaslužuje i te kako osudu. Evo čovjeka podržavam apsolutno.
Ja vas molim da ne ulazite u dijalog.
Gospodo, ta priča kako odgovor od Ministarstva vanjskih poslova u dužini od pet vrata, putuje sedam dana je degutant. Nemojte molim vas, službenici ovdje i te kako znaju da skrivaju one dokumente koji im ne odgovaraju. Ja ću jednog dana da napravim popis izgubljenih dokumenata. To je sramota šta se radi. Petero vrata treba da prođe i treba da čekamo 15 dana.
Gospođa Rađević se javila, ali ja vas molim za disciplinu. Imamo li kvorum? Sačekajte molim vas. Koliko ima zastupnika u dvorani? Sad dimamo okej. Sad možemo nastaviti. Izvolite gospođo Rađević. Ja vas molim da privodimo ovu raspravu kraju. Zaista mislim da nema nekih novih prijedloga, koji bi nas poveli naprijed.
Kolege poslanici, gospodo predsjedavjaući, moje pitanje ili replika odnosi se na diskusiju gospodina Kadića. On je pročitao ovdje rečenicu, ili koje su potrebne za 15 očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta, političke ne zavisnosti i međunarodnog subjektiviteta BiH itd. i pri tom to naveo kao argument u prilog tome da Nacrt zakona o sportu ostane danas na dnevnom redu, kako je predloženo. Ja postavljam pitanje gospodine Kadiću. Ko je taj ko će da odredi šta je to što povećava suverenitet, teritorijalni integritet itd.? Vi ćete vjerovatno odgovoriti mi, ovaj dom, a ja ću odgovoriti entiteti. Prema tome, tako se opet vraćamo na prvu rečenicu ovog člana koja je ključna. Hvala.
Ja vas molim, ukoliko neko nema zaista konstruktivan prijedlog o točki dnevnog reda da privodimo ovu raspravu kraju.
Ja se zahvaljujem na pitanju gospođi Rađević i čini mi se da je onap okušala dati odgovor. Ja bih malo modificirao odgovor, odgovor na pitanje o oblastima i ovlašćenjima međunarodnog subjektiviteta BiH, daje Parlamentarna skupština. Ono što je dobro u ovom slučaju od predlagača zakona, što je predložio zakon u formi nacrta i već se izjasnio da je proveo široku raspravu, imao neke okrugle stolove i da od forme nacrta do forme prijedloga je spreman da čuje mišljenje svih, uključujući i stavove entiteta, koji takođe mogu biti inkorporirani u konačni stav, ali to je kombinacija između odgovornosti Parlamentarne skupštine BiH i vremena da i entiteti mogu ostati na tome da se izjasne kako ne bi, ponavljam pričom da su nadležni entiteti, stalno prolongirali rješavanje određenih važnih pitanja.
Hvala vam lijepa, dame i gospodo, dajem 10 minuta pauze, da poredamo vaše prijedloge i da nastavimo sjednicu. Deset minuta ja mislim da će biti dovoljno. [[PAUZA]] Imamo kvorum, možemo nastaviti sa radom sjednice. Buduće rasprave o dnevnom redu, takva kakva jeste završena, molim vas, budući da je rasprava o dnevnom redu završena, prema dogovoru,pročitat ću najprije kao prijedlog broj jedan, prijedlog Kolegija, koji se na prošloj sjednici usuglasio, da je to zajednički prijedlog dnevni red kako ga vi imate pred sobom, uz onu napomenu, da je točka 4. i 5. Nnacrt zakona a ne prijedlog zakona i to ću staviti na izglasavanje a po tom, ako ne prođe taj dnevni red, tada ću sve vaše točke na pojedinačno izjašnjavanje, uz točke iz dnevnog reda. Nadam se da ste me to razumjeli. Kvorum imamo. Imamo 22 zastupnika, prema tome imamo kvorum. Sad stavljam prijedlog broj 1. 1. Prijedlog Kolegija, dnevni red, kakav imate pred sobom, na izglasavanje. Pitam sve ko je za Prijedlog dnevnog reda? Hvala lijepa. Tko je protiv? Po entitetima iz Federacije, tko je za dnevni red? Hvala lijepa Iz RS tko je za? Hvala lijepa. 16 Od 22 nazočna zastupnika, sveukupno je glasovalo, odnosno za je glasovalo 14 – 8 je glasovalo protiv. Po entitetima. Iz Federacije 12 je bilo za. Iz RS 2 je bilo za. Prema tome ovaj prijedlog dnevnog reda nije prošao. Sada idemo točku po točku izglasavanje dnevnog reda. Idemo najprije iz dnevnog reda koji imate pred sobom, a onda će vaši prijedlozi pojedinačno doći na red. Točka broj 1. Usvajanje Zapisnika sa 20.sjednice Zastupničkog doma Tko je za? Mislim da je ova točka prošla, to je prva točka Ad.2. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, ovdje navedenih sporazuma
Ja mislim da to nije dobro tako, s obzirom da se Kolegij usaglasio da se izostavi ova tačka za sledeću sjednicu i da bez te tačke.
Molim vas da se sad još razumijemo. Korigiramo, ratifikacija, davanje saglasnosti za ratificiranje, stavljam sve ove sporazume na dnevni red, izuzev točke d. koja glasi Ugovora o državnoj granici između Republike BiH i Republike Hrvatske. Ona se prolongira prema prijedlogu za iduću sjednicu.
/govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje/
Da ne bi opet započeli raspravu, stavit ću ja pod broj 1.točku, sve ove sporazume i vi se izjasnite, pa onda bez ove točke d. pa izvolite se izjasniti. Je li sad jasno? Stavljam na izglasavanje točku broj 2. sve ove sporazume i ugovore, kako stoji na dnevnom redu, a onda ćemo staviti bez ove točke d. Tko je zato da usvojimo točku 2. ovako kako stoji sa točkom d. Tko je za? Imamo li? Tko je protiv? Hvala lijepa. Iz Federacije tko je za? – hvala. Iz RS, tko je za? – Od 23 nazočna – 16 je za, protiv je 8. Iz Federacije 14 za a iz RS 2 za. Ovaj prvi prijedlog nije prošao. Sada dajem opet drugu točku na izglasavanje bez točke d. Tko je za? 17 Tko je protiv? Iz Federacije, tko je za? Iz RS tko je za? Nažalost, moram vam priopćiti, od ukupnih 23 – 16 je glasovalo za. Iz Federacije 8 je glasalo a iz RS 9 je glasovalo za. Prema tome, ni ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Slažete li se s time da ponovimo glasovanje. Nemojte prijedloge, samo da završimo glasovanje. Izvolite sad vi.
/govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje/
To sad mislimo uraditi.
Nije u redu sa glasanjem. Ponovite glasanje.
Molim vas, brojčano ne štima glasanje. Tražim da se ponovi ovo zadnje glasanje. Molim vas, samo za točku 2. bez d. Ponavljam. Tko je za točku 2. bez d. Tko je protiv? – nema niko Iz Federacije tko je za, da dovršimo glasvoanje? Iz RS tko je za?
Sad je drugačije. Maloprije se nije ni broj slagao.
Sad je glasovanje korektno i slažu se brojevi, ali od ukupno nazočnih 24 – 19 je bilo za. Iz Federacije 9 je bilo za. Iz RS 10 je za. Ni ovaj prijedlog nije prošao. Pa sad idemo sve točku po točku, nek nam je Bog na pomoći. Što se tiče točke 2.a. Sporazum između Vijeća ministara i Vlade Republike Slovenije, pod a) Tko je za? – hvala lijepa Tko je protiv? Iz Federacije, tko je za? Iz RS tko je za? Hvala lijepa. Samo da priopćimo rezultate. Od 24 nazočna – 22 za sveukupno. Iz Federacije 13 za. Iz RS 9 za. Prema tome točka a. je prošla, ostaje na dnevnom redu. Prigovor neki nema nadam se. Pod točkom b) Imate ga da ne čitam da ne razvlačim ga. Tko je za? 18 Iz Federacije, tko je za? Iz RS tko je za? Samo da pročitamo u stenogram. Pod b) točkom. Od 24 nazočna – 22 za. Po entitetima. Fedracija – 13 za – RS 9 za. Prema tome tačka b) ostaje na dnevnom redu. Točka c) Tko je za? Tko je protiv? Iz Federacije tko je za? Iz RS tko je za? Od 23 nazočna 22 za. Po entitetima. Federacija 12 za – RS 10 za. Prema tome i ovo ostaje na dnevnom redu. Točka d) Ključna točka, napominjem za one koji malo slabije paze. Točka d) tko je za? Tko je protiv? Iz Federacije, tko je za? Ko je protiv? Iz RS, tko je za? Točka d) od 23 nazočna – 14 za a 8 protiv. Iz Federacije 12 za – iz RS 2 za. Prema tome ova točka nije prošla na dnevnom redu. Imamo točku e) Tko je za? Tkoje protiv? Iz Federacije tko je za? Od 24 nazočna 23 su za. Prema tome imamo i entitetsku i svaku drugu većinu. Hvala lijepa. Točka f) Tko je za? Ne treba dalje. Od 24 nazočna – 23 za. Prema tome imamo i entitetsku i svaku drugu. Točka g) Tko je za? Od 24 nazočna – 23 za. Prema tome završena. Točka h) Od 24 nazočna – 23 su bili za. Time smo apsolvirali 2. točku dnevnog reda. Ad. 3. Godišnje izvješće Centralne ganke Tko je za? Od 24 nazočna – 23 su za. Prema tome, ja moram vjerovati svom Tajništvu valjda. Izvolite i to pitanje. Ako je 23 to je jednoglasno. Evo korekciju molim vas uvažite. Od 23 nazočna, 23 su za. Hvala lijepa. Ad. 4. Nacrt zakona o Crvenom križu/krstu BiH Tko je za? 19 Tkoje protiv? Od 23 nazočna – samo je 9 za, prema tome,ova točka dnevnog reda nije prošla. Ad. 5. Nacrt zakona o odlikovanjima BiH Tko je za? Tko je protiv? Od 23 nazočna – 19 za. Prema tome i ova točka dnevnog reda je usvojena. Ad.6. Nacrt zakona o ombdusmanu BiH Tko je za? Tko je protiv? Iz Federacije, tko je za? Iz RS, tko je za? Od 23 nazočna – 15 je za – protiv je 8. Iz Federacije 13 za – iz RS – 2 za. Prema tome, ova točka dnevnog reda nije prošla. Ad.7. Nacrt zakona o konkurenciji Tko je za, pitam sve? Tko je protiv? Od 23 nazočna svi su za. Hvala lijepa. Ad.8. Nacrt zakona o arhivskoj građi Tko je za? Od 23 nazočna – 22 za. Prema tome, ova točka je prošla. Ad.9. Nacrt zakona o športu Tko je za? Tko je protiv? Od 23 nazočna 10 je za – 12 je protiv. Prema tome nije prošla ova točka 9. Ad.10. Inovirano izvješće Tko je za? Tkoje protiv? Od 23 – svih 23 je za. Ad.11. Tko je za? Od 23 nazočna – 22 za. Jedan je suzdržan ili protiv. Ad.12. Odgovori zastupnika i pitanja zastupnika Tko je za? Ova točka je prošla. Od 23 nazočna, svih 23 su za. Sada idemo prema redoslijedu, kako ste vi ovdje ravali prijedloge. Gospodine Kadiću, imate li primjedbu na glasovanje? Samo vas molim, nemojte ulaziti u raspravu. Imate pravo samo na glasovanje dati primjedbu. 20
Dame i gospodo, povodom glasanja, posebno o drugoj tački dnevnog reda u koju je uloženo mjeseci a negdje i godine rada, svih organa unutar BiH i koja BiH na nekim mjestima donosi milionske aranžmane inormalan život. Povodom tog glasanja i povodom činjenice da integralna ta tačka dnevnog reda nije prošla zbog nedostatka broja poslanika. Želim da uputim sledeći prijedlog. Tražim od Kolegija da plaćenim oglasom u dnevnim novinama, objavi spisak prisustva svim sjednicama Predstavničkog doma od 1. do 21. sjednice, to je prvo. Drugo, da moje poslaničko pitanje na poslednjem zasjedanju, Kolegij proslijedi OSCE-ovoj Privremenojizbornoj komisiji i zatraži smjenu poslanika, u skladu sa odlukom Privremene izborne komisije o kontinuiranom ne prisustvu na sjednici. Oni imaju pravilo, kojim to reguliraju. Treća stvar, da za zastupnike, odnosno poslanika u ovom predstavničkom domu, a koji su izrazili želju za zamjenom, odnosno ostavku, koji su podnijeli ostavku ovom domu, da ubrza sa OSCE-om zamjenu tih poslanika, novim poslanicima, kako bi jednostavno bili u prilici da normalno radimo. Ja očekujem da će Kolegij prihvatiti ove moje sugestije, jer pazite, mi ne možemo, ja kao poslanik koji sam bio na svim sjednicama, ne mogu da dođem u poziciju da trpimo ocjenu o neradu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, zbog nekolicine zastupnika, koji uopće ne dolaze. Molim vas, ja želim da ne budemo taoci u rukama nekih pojedinaca, koji imaju važnijeg posla, od interesa države BiH. Sporazum sa SAD košta 15 miliona dolara za lokalnu infrastrukturu, mnoge stvari su već tu urađene, u mnogimnašim općinama, ljudi očekuju implementaciju tih sredstava i šta sad treba da mi sad svojim ne prisustvom ovdje odugovlačimo i onako vrlo sporu proceduru dolaska tog sporazuma na Parlament. Gospodo iz Kolegija, smatram da su bijele figure trenutno u vašim rukama, iskoristite ih.
Hvala lijepa. Ja mislim da je to njegovo pravo, ali moglo je i pod zastupnička pitanja, u redu je. Mi idemo dalje sa izglasavanjem dnevnog reda, valjda ćemo to danas uraditi. Vito Rakić, pod broj 1. Da se točka, nema razloga da ide, jer smatram, slažete li se gospodine Rakiću.
Nema šta da se slaže završena.
Nikola Špirić je dao tri prijedloga. Ja ću pokušati interpretirati. 21 1. Da se na dnevni red uvrsti rasprava u skladu sa ekscesom Šaćirbeja, ambasadora BiH pri UN. Tko je za? Sad je glasanje, gospodine Dokiću. Ako sad uđemo u raspravu, onda zaista danas nećemo izglasati dnevni red.
Ja bih zamolio kolegu Špirića da odustane od insistiranja da to danas uđe kao tačka dnevnog reda. Ministar nam je lijepo objasnio, da nemamo elemenata za raspravu. Ja sam zato da to dođe na dnevni red, ali onda kad imamo materijal. Bojim se da ćemo to započeti i da će to biti samo forma jedna i kako da kažem pred javnošću blefiranje da mi hoćemo nešto da uradimo. Ja sam zato da o tome ozbiljno raspravljamo, ali kad budemo imali materijal. Da se to odgodi za sledeću sjednicu, da ne propadne.
Ja se slažem, ali ako gospodin Špirić odustaje dobro jeste, ali ako ne moramo se izglasati.
Dame i gospodo, ja ne sporim da ima i drugih prijedloga, svaki poslanik može da predloži. Da je kojim slučajem se htjelo da materijal bude na stolu on bi bio i odgovor itd. Ja tražim da bude tačka dnevnog reda, pravo je poslanika da glasaju za ili protiv. Vjerovatno ovo neće biti tačka na ovo sve o čemu želimo raspravljati ali vas molim lijepo, glasajte za ili glasajte protiv. Hvala lijepa.
Korektno je i ovo. Tko je zato da ova točka gospodina Špirića bude uvrštena u dnevni red. 1. Tko je za? 2. Tko je protiv? Od 23 nazočna 8 za – 9 protiv, ovaj prijedlog nije prošao. Točka 2. Da se na dnevni red uvrsti Nacrt zakona o finansiranju političkih stranaka Tko je za? Ovdje imam izvješće, da proceduralno nisu ispunjeni svi uvjesti. Mislim da je to korektno reći prije glasanja. Prem da ja osobno nemam protiv oko točke dnevnog reda, ali ne znam šta ću reći.
Ja ću samo dati objašnjenje, koje će možda i vas opredijeliti, da odustanete od daljnjeg postupka. Mi smo dobili u službu Zakon o finansiranju političkih stranaka 22.05.2000.godine, znači o.g. i mi smo ga uputili Savjetu ministara, radi davanja mišljenja a rok za davanje mišljenja je 30 dana i on ističe 22.06. tek nakon toga može da ide u skupštinsku proceduru. Molim vas da ovo uvažite.
Hvala lijepa. Gospodine Špiriću ostajete li pri tome da izglasavamo. Točka 3. Vašeg prijedloga, mislim da je izglasana da smo se o njoj izjasnili. Slažete li se gospodine Špiriću. Hvala lijepa. Gospodin Branko Dokić da se na dnevni red uvrsti izvještaj Komisije o međunarodnim odnosima o posjeti Republici Hrvatskoj, koji bi se podnio najprije usmeno, a pismeni izvještaj bi naknadno dospio poslanicima. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Po entitetima, iz Federacije tko je za? Hvala. Iz RS tko je za? Dokićev prijedlog, od nazočnih 23 – 12 je bilo za – 1 protiv. Iz Federacije 8 za iz RS 3 za. Prema tome, nažalost, ovaj prijedlog nije prošao. Sad imamo petiri prijedloga gospodina Mirka Banjca o kojima smo se već o nekim izjasnili.
Odustajem, samo pod broj 2.
Imamo samo prijedlog broj 2 da se donese zaključak da se od Vijeća ministara zatraži informacija o proceduri donošenja odluke od 8.02.2000. godine, koja regulira pitanje organizacije Crvenog krsta ili križa. Molim vas, tko je za? Tko je protiv? Iz Federacije, tko je za? Iz RS tko je za? Od 23 nazočna – 16 je bilo za a 1 protiv. Iz Federacije 8 za. Iz RS 8 za. Prema tome ni ovaj prijedlog točke dnevnog reda nije prošao. Imamo ovdje prijedlog gospođe Ane Havel a koji je već bio, a ja ću ga pročitati. Podržava prijedlog gospodina Banjca u vezi sa Crvenim križom i Zakonom o športu. Prema tome to što se slažete. 23 Prema tome, dajem pauzu od pola sata. Imat ćete na stolu dnevni red konačan i nastavljamo sjednicu. Sat vremena da izvolite ručati ako stignete. [[PAUZA]] Molim vas, nastavljamo sjednicu. Dozvolite mi samo da pročitam dnevni red, kojeg imate pred sobom, zbog stenograma. 1. Usvajanje Zapisnika sa 20.sjednice Zastupničkog doma 2. Davanje saglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i vlade Republike Slovenije o suradnji u oblasti kulture, naobrazbe i znanosti b) Sporazuma između Vlade SAD i Vijeća ministara BiH o gospodarskoj i tehničkoj i srodnoj pomoći za BiH c) Sporazum između BiH i Republike Hrvatske o uređenju graničnog zajedničkog prometa d) Ugovora o fin. pomoći između BiH i SAD za općinsku infrastrukturu i usluge e) Sporazuma između Vlade Republike Italije i Vijeća ministara BiH o konsolidiranju određenih dugova, f) Ugovora o odobrenu tranzita za jugoslavenske državljane, koji su obvezni da napuste državu boravka g) Aneksa sporazuma o konsolidiranju duga između Vlade Velike Britanije i Vijeća ministara BiH 3. Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 1999. Godinu 4. Nacrt zakona o odlikovanjima BiH 5. Nacrt zakona o konkurenciji 6. Nacrt zakona o arhivskoj građi i arhivu BiH 7. Inovirano izvješće o ispunjenju uvjeta za prijem BiH u Vijeće Europe 8. Izvješće o sudjelovanju izaslanstva BiH na 56. Zasjedanju UN izaslanstva za ljudska prava UNHCR-a,molim za ovaj ispravak koja se održava u Ženevi od 20. ožujka do 28. Travnja 2000.godine 9. Odgovori na zastupnička pitanja i pitanja zastupnika Ovo sam morao pročitati. Ovo smo mi usvojili. Otvaram raspravu. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 20. sjendice Zastupničkog doma Ima li netko potrebe za raspravu oko Zapisnika. Izvolite. Možemo li glasati oko zapisnika? Tko je za? Pitam sve. Od 22 nazočna 21 za. Prema tom, smatram da nemamo potrebe dalje glasovanje. Primjedbe. Nema niko. 24 Ad.2. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma koje sam pročitao Smatram da ih ne trebamo ponovo čitati. Predlažem, evo otvaramo raspravu i da se o paketu ovom izjasnimo ovako, sa svim zakonima, ugovorima kako su ovdje predviđeni. Otvaram raspravu. Izvolite. Očito smo umorni od dnevnog reda. Mogu li staviti na izglasavanje. Paket ovaj koji je pod točkom 2. Dakle do uključivo g. Tkoje za? Od 22 nazočna, 22 za. Dakle, jednoglasno je usvojena i ova točka dnevnog reda. Prelazimo na 3. Točku dnevnog reda. Ad. 3. Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 1999. godinu. Ima li izvještač? Izvolite.
Cijenjeno Predsjedništvo,poštovani poslanici, dame i gospodo, pošto sam već dva dana ovdje s vama, ipak da iskoristim priliku da kažem par riječi, mada ste dobili materijale. Centralna banka BiH 1999.godinu je završila, po našim procjenama dosta uspješno i osnovni zadaci koji su bili predstavljeni pred Centralnu banku, a to je da u kontinuitetu održava stabilnost domaće valute, je uspješno obavila taj zadatak, što znači da je novčana masa u domaćoj valuti, tj. monetarna pasiva Centralne banke bila u svakom momentu pokrivena deviznom aktivom, što sa stanovišta Karens-borda, na kojim principima funkcioniše Centralna banka, znači da je svaki emitovan domaći KM bio pokriven njemačkom markom u paritetu jedan na prema jedan. Tu su ostvarene i značajne devizne rezerve, na kraju godine, one su iznosile 865 miliona njemačkih maraka. Drugi zadatak, koji mislimo da je jedan od rezultata Centralne banke je da je uspjela u potpunosti istisnuti sve alternativne valute iz bezgotovinskog platnog prometa, tj. hrvatsku kunu, jugoslovenski dinar i njemačku marku, što znači da na cijeloj teritoriji BiH KM u bezgotovinskom prometu, je jedino sredstvo plaćanja. Smatramo da je to značajan korak na jačanju domaće valute i na povjerenju i komercijalnih banaka i inozemnih banaka u domaću valutu. Također, u istom periodu konvertibilna marka se može promijeniti u šest evropskih zemalja, tako da smo izašli i iz granica BiH. Treći po meni zadatak, koji je vrijedno pomenuti je da Centralna banka se samofinansira, znači iz vlastitih prihoda, pokriva sve svoje troškove i da je ostvarila određen profit to vidite u vašim materijalima. Četvrto, što je jako značajno i za 2000.godinu. Centralna banka je i aktivan učesnik, ja bih rekao i lider, u BiH koji je u toku i mi mislimo da ove obaveze koje je preuzela Centralna banka a to je pretpostavka da platni promet seli iz Zavoda za platni promet SPP-ova i ZPO u komercijalne banke i da ćemo uspjeti do kraja godine 25 uspjeti do kraja godine, prenijeti u komercijalne banke. Naravno, Centralna banka u tom slučaju dobija novu ulogu,osim ove emisione, dobija i ulogu, da tako kažem kompletne kontrole nad svim novčanim transakcijama u BiH. Ja se nadam da ćemo to sa uspjehom zadovoljiti. Centralna banka je jedan primjer, kako zajedničke institucije u BiH mogu da funkcionišu, da ne kažem dobro funkcionišu. Još samo jedno izvinjenje što gospodin Nikol nije tu, on je na putu, a ja ga mijenjam u ovom periodu, tako da sam ja evo htio da kažem i par riječi. Hvala. Ako ima nekih pitanja ja ću ...
Evo ako ima pitanja izvolite. Ovo primamo k znanju. Ima li netko da se javi sa pitanjima. Gospodine Kadiću izvolite.
Kada neko dobro radi, onda su mu izvještaji kratki. Ja bih želio da kao poslanik u ovom domu kažem, da svi mi osjećamo prednsoti dobrog rada Centralne banke BiH, u proteklom periodu i čini mi se da ako ima neka stvar na koju smo ponosni i u BiH i izvan granica BiH, onda je to stabilizacija domaće valute i ja bih rekao držanje domaće valute u, ja bih rekao stabilnim, bez inflatornim uvjetima. Ono što mi, međutim, mi obično nemamo odgovor da pitamo ili nemamo odgovora je, ne znam da li je umjesno pitanje na ovom domu, jer kolika je cijena zadržavanja, bez inflatornog nivoa konvertibilne marke u BiH, to je jedno pitanje i Druga stvar, na koju želim da ukažem je sledeća. Naime, u razgovorima koje sam imao sa nekim bankarima u poslednje vrijeme, došao sam do jednog paradoksalnog slučaja. Naime, svi bizmismeni u BiH se polomiše da dođu do tzv. svježih sredstava za nove investicije, i to ide prilično teško, zbog nametnutih uvjeta u entitetima,preko agencija za bankarstvo i vrlo teških restrikcija za dobijanje kredita. Na drugoj strani gotovo paradoksalno je da su banke prepune novca, sa vrlo visokim kamatnim stopama. Pitanje za viceguvernera je sledeće. Šta Centralna banka i da li uopće može i da li je to njen mandat, uraditi da se iznivelira potražnja za novcem preko komercijalnih banaka i visina kamata za dobijanje svih sredstava u komercijalnim bankama. Čini mi se da je jednostavno kamatna stopa ukomercijalnim bankama ne održivo visoka u trenutnoj situaciji. U vezi s tim, imam još jednu dodatnu, jedan dodatni prilog mogućoj raspravi. Naime, mi smo svi svjedoci, vrlo važne tačke, pretvaranja, odnosno ukidanja Zavoda za platni promet i pretvaranja fin. prometa, odnosno prevođenje fin. prometa u komercijalne banke. Po nekim iskustvima zapadno-evropskih zemalja, odvijanje platnih prometa preko banaka se tretira kao odvojena fin. aktivnost od redovne djelatnosti komercijalnih banaka, koje su uobičajene u svijetu. Da li će banke u BiH, nakon preuzimanja funkcija za platni promet, imati odvojeno fin. poslovanje banke kao banke i onoga što se preuzima u smislu funkcija Zavoda za platni promet ili će sva ta sredstva biti na izvjestan način pomiješana, pa ćemo mi dolaziti i dalje do tzv. prolongiranja skupih kredita, za to što će banke imati alternativni izvor finansiranja od provizije na ime finansijskih transakcija, preuzimanja Zavoda za platni promet. Ovo smatram jednim od važnih pitanja za ukupnan razvoj biznisa u Vih i molio bih, ukoliko je viceguverner spreman da eventualno odgovori izokvira svojihnadležnosti. 26
Poslaniku Kadiću, evo na tri pitanja pokušat ću da odgovorim vrlo kratko. Drugo pitanje je bilo. Za što banke imaju određeni nivo sredstava a ne plasiraju ta sredstva. Ta konstatacija je tačna i ako je obavezna rezerva za banke 10%, u prosjeku banke danas čuvaju rezervi na računima u Centralnoj banci oko 30%. Po nama je to rezultat ovakvog tržišta kakvo jeste, u stvari u BiH imamo 56 banaka. Od toga 17 u RS a 29 u Federaciji. To sumale banke, većinom male usitnjene banke, ali banke koje imaju trenutno rizik plasiranja sredstava, zbog pravnog sistema kakvog imamo. Mi nemamo sad sredstva hipoteke i vrlo teško se naplaćuju njihova dugovanja i imaju ogromna potraživanja, tako da se banke vrlo teško odlučuju za plasiranje tih sredstava u siguran izvor. Naravno da ova rekonstrukcija finansijskog sektora će doći, dati rezultate da se taj sektor poboljša i da bude plasman sigurniji nego što je to trenutno. Znači, po meni je to jedini razlog što banke trenutno nemaju instrumente naplate svojih potraživanja, nemaju efikasne instrumente. Prvo, akceptni nalog, koji je ovdje pokazao svojuogromnu neefikasnost, 8.000 firmi je blokirano u Federaciji zbog akceptnih naloga. Opštu likvidnost je taj instrument izazvao, sada se uvodi mjenica i ček, koji su za razliku od akceptnog naloga,povlače ikrivičnu odgovornost, tako da mislimo da će doći do određene fin. discipline i do većih plasmana i samim tim do djelovanja tržišta, na smanjenje kamatnih stopa. Ovo što ste vi rekli sve stoji i očekujemo u narednom periodu da će doći do smanjenja kamatnih stopa i do plasmana, ako se iskoristi instrument hipoteke, mjenice i ček. Drugo je pitanje, da li će banke imati sredstva nova u platnom prometu. Tačno je da preuzimanjem komercijalne banke, dobijaju jedan novi proizvod a to je obavljanje platnog prometa u BiH. Oni će sigurno naplaćivati svoju proviziju, ali ta provizija treba da bude i niža od trenutnog zavoda koji naplaćuju jedan promil od iznosa, jer po nama transakcija od 10 maraka i transakcija od milion maraka, treba vam isto vrijeme obrade, isti materijal i isti ljudi da obrade tu transakciju. Znači ne logično je da se naplaćuje od iznosa, nego će vjerovatno biti provizija po transakciji i smatramo da recimo ako dva komitenta budu u jednoj banci, a što je velika mogućnost i naročito za velike banke, jer se to rješava internim platnim prometom, onda tu nema troškova, znači sigurno će biti jeftinije nego što je trenutno. Također, mora biti brže i efikasnije i mi uvođenjem ovog FTĐ sistema, koji je trenutno, on se uvodi u Centralnu banku, vršimo i kontrolu gdje neće moći dolaziti do plaćanja za ne likvidne banke, znači neće se moći desiti kao danas da banka tek danas na kraju dana zna svoje stanje. Ovdje će morati u istom momentu, ako banka nema sredstava, nema plaćanja. Morat će se formirati tržište kapitala u BiH i morat će samo likvidne banke moći da rade. Smatramo da je to novi kvalitet i mislimo da će banke komercijalne i jesu već sve zainteresovane da učestvuju u platnom prometu, kvalitetno obavljati to u narednom periodu, tako je svugdje u Evropi i ja se nadam da ćemo i mi uhvatiti taj korak sa evropom. Treće pitanje je, koliko košta ova stabilnost domaće valute. Na to pitanje ne mogu da odgovorim, ali znam sigurno da pravila Karens-iborda, ovo što ste vi i u drugom pitanju rekli, Centranla banka nema uticaja na formiranje ni eksontne stope ni te cijene kapitala, tako da su stroga pravila samo oko emisije novca i kontrole te 27 novčane mase u BiH. Evo sad novi kvalitet dobija da će kontrolisati i platni promet u BiH. Tako sa stanovišta Karens-iborda, on je na snazi još tri godine u BiH, zaštićeno je, a to je pravilo da je jedna konvertibilna marka jedna dojč marka, tako da je svaka marka u opticaju pokrivena njemačkom vlautom. Mi imamo 865 miliona deviznih rezervnih, njih plasiramo u strane banke i od tih banaka izdržavamo se i Centralna banka naravno i ostaje određeni profit. To je stvar politike svake komercijalne banke. Ja mislim da neće doći do razdvajanja, da će one imati to na istom žiro računu, to im je samo jedan novi proizvod, znači obavljanje platnog prometa.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Rakiću.
Gospodine predsjedavjaući, uvaženi poslanici, ja bih imao nekoliko pitanja, vezanih za buduće ponašanje, dosadašnje i buduće ponašanje Centralne banke i ukoliko bi zamjenik guvernera mogao da odgovori, a vezano je za međunarodni platni promet BiH i jako nepovoljan odnos između izvoza i uvoza i njegov uticaj na monetarnu stabilnost u našoj državi. Interesuje me da li se razmišlja o korištenju monetarne politike na nove investicije, bilo preko javnih radova, tako i motiviranjem privatnih komercijalnih banaka za podržavanje privatnih investicija i Treće, kako se misli izvršiti konsolidacija unutarnjeg platnog prometa zemlje u situaciji kada je velika interna zadužnost i kada ne postoje efikasni pravni instrumenti za dovođenje takvog stanja u red. Hvala.
Ovdje ima gospodin Divković, pa ako su pitanja da u setu odgovorite.
Poštovane kolege i gospodine predsjedavajući, nije isključivo pitanje, jer je i diskusija, ali bit će i pitanja pa mislim da je zgodno eventualno se odgovori itd. Mi danas, evo drugi put raspravljamo o, jednom od izvještaja Centralne banke. Mali smo priliku da raspravljamo već jednom o izvještaju, ja mislim za 98.godinu, ako se ne varam i taj izvještaj, a i ovaj danas pokazuje, ono što mi u SDP-u cijenimo kao rad najefikasnije centralne institucije u BiH. To mi konstatujemo, to je po nama zaista jedna od svijetlih tačaka, kad su u pitanju institucije. Mi u SDP-u posebno cijenomo rezultate koji su ovdje i nabrojani, a to je ovdje na strani 8 kontinuirano odražvanje stabilnosti konvertibilne marke, ograničenje inflacije, koordinirajuće uloge Centralne 28 banke itd.. Naime, malo je onih u ovoj zemlji koji su do prije godinu dana, smao vjerovali da je moguća jedinstvena vlauta u BiH, a pogotovu njena stabilnost i ovako niska stopa inflacije. Međutim, ovaj izvještaj upravo na stranama 15 i 16 o čemu je moj prethodnik rekao, zorno pokazuje i opći ekonomski rekao bih ambijent u BiH, odnosno njenim entitetima, taj ambijent je dosta sumorna slika na neki način naše stvarnosti. Pogledajte samo odnos uvoza i izvoza, pogledajte industrijsku proizvodnju i što kaže bit će nam jasno stanje u kakvoj se nalazi BiH. Ovi podaci su po nama poslednja opomena, na svim razinama vlasti, pa i našem Vijeću ministara, koje će se ustrojiti, jer smo predsjedavajućeg izabrali, a i svim političkim faktorima ove zemlje, ne znači samo onih koji su u vlasti, da je na neki način krajnje vrijeme da se svi okrenu stvaranju ambijenta za pozitivne promjene u ekonomskoj a to jasno prati i na neki način socijalno stanje. U ovom izvještaju na više mjesta je naznačeno da je između ostalih funkcija centralne banke i razmatranje reforme bankarskog i platnog sustava i koordinacija, odnosno koordinirajuća uloga banke i agencije za bankarstvo u izdavanju licenti superviziji komercijalnih banaka. Ovdje treba reći da tu postoji jednos tanje koje je, rekao bih ne korenspondira sa rezultatima same Centralne banke. Naime, koliko god je čini mi se poraslo povjerenje građana u domaću valutu i svih nas u BiH, toliko je prisutno ne povjerenje u naše komercijalne banke i to je jedan veliki problem. Osobito je to čini mi se pojačano, vrlo često i ne provjerenim pričama o stanju u pojedinim bankama, koje su rekao bih pod trenutno pod kontrolom Agencije za bankarstvo itd. Zbog toga bih, po nama Centralna banka trebala intenzivirati tu svoju koordinirajuću ulogu sa Agencijom za bankarstvo u cilju efikasnijeg licenciranja ili ne licenciranja pojedinih banaka, odnosno dovođenja tog ukupnog bankarskog sustava u zemlji, u jedno rekao bih redovno stanje, jer to ozdravljenje predstavlja osnovni preduvjet za ekonomski oporavak u BiH, i zbog toga je to na neki način i naše pitanje hoće li se nešto raditi na intenziviranju ukupnog sustava provjere ili centriranja tih banaka, hoće li se ići u javnost sa, rekao bih javnim izjašnjavanjem od Agencije za bankarstvo i Centralne banke, koje su banke apsolventne, a koje nisu, koje banke realno opstaju a koje ne, tako ba bi sve ove priče koje postoje i ovo ne povjerenje, koje je po prilično prisutno i u javnosti i u privredi na neki način bilo što manje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još neko za raspravu, odnosno za pitanja. Zamolio bih viceguvernera ako može dati još dopunska objašnjenja.
Zahvaljujem se na komentarima u izvještaju i da pokušam odgovoriti na ova tri-četiri pitanja. Prije svega, konsolidacija platnog prometa. Tačno je, ja sam u uvodnom izlaganju rekao da je, kolika je ne likvidnost i koliko je blokiranih firmi. Jedna od mjera je Agencija za bankarstvo i u Federaciji i u RS da račun neće moći prenijeti 29 firma koja je, koja je blokirana, koja ima obaveze. Znači, samo čiste forme će moći preći u komercijalne banke, što znači da će se morati neka multilateralna kompenzacija između ovih firmi koje su u problemima i naravno da poslovodstvo tih firmi rješava te probleme, ili će ići u stečaj. Znači samo čiste firme će moći preći da od nove godine rade sa komercijalnim bankama, što će povećati likvidnost u samoj BiH. Što se tiče, kako ste vi rekli monetarne stabilnosti u državi, ovdje je dat podatak da je 20% izvoza je pokriveno uvozom. Znači, jedna petina, mi izvoza pokrivamo uvozom, to je veliki debalans trenutno za BiH. Naravno da Centralna banka osim ove emisione uloge ima i ulogu da prati ova ekonomska kretanja. Ona nema de... uticaj to su zadaci i opomene, dobro je neko rekao, opomene i za entitetske vlade i za Vladu BiH, i za sve nas koji se nešto bavimo nekom ekonomijom. Sigurno da ovaj debalans prema putu na samoodrživoj ekonomiji je ogroman i da ćemo morati, sve je manje sredstava ovih, da ćemo morati koristiti ove vlastite izvore. To je zadatak, rekao sam i za entitetske vlade i Vladu BiH i za sve nas koji radimo na tim poslovima. Ovo što je gospodin pitao, ne povjerenje komercijalne banke i efikasnije licenciranje. Ovo što ste vi rekli, vi ste u pravu, ali Centralna banka nema tradicionalnu ulogu Narodne banke, gdje je Narodna banka vršila superviziju, davala je licence, ukidala licence, ona ima sad, nažalost, ovu ulogu propisanu Karens-iborda samo emisione banke, tako da to rade agencije za bankarstvo, koje će davati licence banaka, davat će listu nekog redoslijeda uspješnosti banaka a vidjeli ste da i banke su sada obavezne da daju svoje godišnje izvještaje u medijima, tako da javno objavljuju da bi štediše znale, eventualne štediše i eventualni komitenti, koja je bolja banka a koja gora. Tačno je da još uvijek nema povjerenja i mi očekujemo da će doći u narednom periodu do okrupljivanja bankarskog sektora do jačih banaka, evo za koji dan počinje raditi Volf banka u BiH. U RS je ukinut ovaj član da su tretirali banke iz Federacije kao strane banke, znači sad banke iz Federacije otvaraju filijale u RS i obratno, tako da i tu dolazi do, da tako kažem do ujedinjenja finansijskog tržišta, tako da očekujemo da i privatizacijom naravno banaka, još uvijek banke i ovaj jedan od razloga što čuvaju sredstva još uvijek najveće banke u BiH su državne banke još uvijek nemaju stranog kapitala, imaju stare obaveze ne rasčišćene, eto štednja je nešto riješena ovim certifikatima, ali još uvijek su opterećeni, ovom nekom istorijom, tako da tek poslije toga, poslije te transformacije očekujemo da ove banke i bolje fin. tržište. Ja vam se zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa. Jesmo li iscrpili pitanja? Jesmo. Ovo smo izvješće primili k znanju, time, dali smo svoje prijedloge, prelazimo na točku 4. Ad.4. Nacrt zakona o odlikovanjima BiH Stavljam točku na dnevni red, odnosno na raspravu. Izvolite. Koliko nas ima. Ima li neko, možemo li se izjašnajvati?
Ja sam dame i gospodo, mislio da će ovdje danas doći predstavnik predlagača i dati uvodno obrazloženje. Mislim da, po ne znam koji put, mi nemamo predstavnika 30 predlagača i ja ne mogu da prihvatim da se o ovoj tački raspravlja na ovakav način. Ako nema predlagača, predlažem da se ova tačka odloži i uputi ozbiljan prigovor predlagaču za ovakvo ponašanje. Ja ovim nisam rekao ko će od strane predlagača doći, ali da mi ovdje ne možemo ni pitati ni dobiti uvodno obrazloženje i da idemo glasati, ja sam protiv apsolutno toga. Aposlutno sam takvog stanja. Imam primjedbe, ali ne želim govoriti.
Hvala lijepo. Ima li još netko za raspravu? Nema. Tko je zato da ovaj nacrt zakona o odlikovanjima vratimo predlagatelju, uz obrazloženje koje je dao gospodin.
Mislim da prijedlog kolege Banjca da se to vraća predlagaču, nego da iz razloga što danas nema predlagača, a radi se nacrtu, znači mi bi trebali danas da sugerišemo eventualne izmjene tog nacrta i da dobijamo odgovore od predlagača da li on to prihvata ili ne, da bi to prihvatili i da ide dalje u proceduru. Riječ je samo ovdje da se ovo prolongira za sledeću sjednicu, tada ćemo insistirati da bude predlagač ovdje, ne da vraćamo predlagaču.
Da ne otvaramo ovdje dijalog, ja vas molim da se izjasnimo o ovom prijedlogu ako ste voljni, prijedlogu gospodina Banjca koji ste čuli.
Gospodine predsjedavjaući, uvaženi poslanici, dragi gosti, obzirom da se radi o nacrtu a da smo usvojili dnevni red i u okviru dnevnog reda prihvatili razmatranje ove tačke, mislim da je sasvim korektno da iznesemo sve primjedbe ili prijedloge za unapređenje ovog zakona. Mislim da nema ni jednog ozbiljnog razloga da se o ovome mi ne izjašnjavamo ili ne damo svoj doprinos za jedan kvalitetan zakon u sferi nagrađivanja, odnosno odlikovanja, koji bi proistekli iz rada i aktivnosti, bilo domaćih ili stranih lica, kao što je predviđeno ovim zakonom. Mislim da postoje svi uslovi da se o ovome izjasnimo i da damo čak i u javnu raspravu, ukoliko neko smatra da bi trebao ovakav zakon ići u javnu raspravu. Dakle, usvojiti nacrt i poslati ga u javnu raspravu.
Poštovano Predsedništvo, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, bez prisustva predlagača Nacrta zakona nema smisla raspravljati uopšte o nacrtu, jer ovdje se radi o jednom ne ozbiljnom ponašanju predlagača i dogovorili smo se ne jednom da nećemo nikada raspravljati ni o nacrtu niti o zakonu, ako nije prisutan predlagač i ne radi se o skidanju tačke s dnevnog reda, nego o odlaganju za sledeću sjednicu, kada očekujemo da će predlagač biti prisutan. Ako predlagač ne dolazi dva ili više puta, 31 onda znači da je neozbiljan prijedlog i nije zainteresovan šta će biti sa njegovog predloga, ili nacrta ili zakona. Ne slažem se sa prethodnim poslanikom, koji kaže da smo usvojili na dnevni red. Istina je mi možemo da stavimo na dnevni red, ali onda kad je ta tačka na dnevnom redu, on je tada potreban da bude prisutan, a ne u vrijeme kada mi usvajamo dnevni red. Znači on se sada trebao pojaviti. Hvala.
Ja predlažem da napravimo pauzu od pola sata, kad smo čekali gospodina Tuševljaka kao mandatara i da sačekamo predlagača i da odgovorimo na sva ova pitanja i interes vezano za Zakon o odlikovanjima. Kao poslanik tražim pauzu od pola sata da sačekamo predlagača. Samo bih vas molio predsjedavajući, kad neko traži pauzu da li se poslije toga riječ daje ili ne daje, nekad ne dajete riječ a nekad dajete, samo vi imajte jedinstven stav.
Nažalost, mi još nemamo decidiran taj stav, ko ima repliku a ko ima raspravu, morat ćemo imati one tablice,uvest ćemo ih.
Javila sam se da izrazim svoje ne slaganje i protest, sa onim što je sada ovdje izjavio kolega poslanik Sejfudin Tokić. Smatram da je krajnje licemjerno, nakon njegovog ponašanja kad je u pitanju prisustvo – odsustvo sjednicama, naročito zadnjidma i doći ovdje i tako izjaviti. Drugo, mislim da nekako te prijedloge za pauze, upućuje ovdje nasprem sebe koji živi u Sarajevu, ima ljudi koji nakon skupštine moraju pet sati putovati i mislim da nije korektno, čisto iz nekakvih najneozbiljnijih razloga tražiti pauze po pola sata i sat vremena i kad sam već ovdje da uputim još jedan protest, koji je naročito juče ovdje bio ... kolege poslanici iz SDP-a, čast izuzecima, na koje se to ne odnosi, zaista se toliko smiju svakome ko ovdje izađe da nešto kaže, da je to krajnje neozbiljno i nije primjereno uopšte ni ovom domu ni ovoj sali ni u situaciji u kojoj se nalazimo. Ali, vama je kolega sve smiješno. Čudim se da niste vi sami sebi onda smiješni. Hvala.
Poštovana gospodo, slobodno je da ljudi iznose mišljenja, ali je činjenica da tražiti pauzu da neko dođe na sjednicu a očito ako dotični nije u dosluhu, pa zna da će on doći za posla sata je ne ozbiljno. Ja msilim da ne postoji poslovnička mogućnost, da se pauza za ovakvo nešto da i mislim da se ne može dati pauza. Ukoliko se da pauza, ja ću napustiti sjednicu, jer ovo se ne može dogoditi da mi tražimo pauzu da neko dođe a ne znamo da li će uopšte doći. Ovo je jedna izuzetno ne dozvoljena, ne ozbiljna radnja, koja se u više navrata ponavlja iza ove govornice i poslanici SDP-a su 32 jedni od onih koji vrlo često hodaju poovoj sali, hoće ili neše, očito da je gospodi stalo da pokažu i dokažu i učestvuju u radnjama da ovaj parlament ne radi na jedan vrlo kvalitetan i ozbiljan način, ali ovo je jedan od dokaza,ovo traženje pauze da je to njima cilj. Ja ne prihvatam pauzu, kao član Kolegija, tražim da se izjasne da li će zbog ovakvih razloga prihvatiti pauzu, jer ovi razlozi nisu za pauzu.
Nažalost, kada na nekim mjestima nema ESFOR-a, onda Liberali treba da preuzmu ulogu smirivanja situacije. Predstavnički dom nastavlja svoj rat sa Predsjendištvom BiH, kroz ponovni zahtjev gospodina Mirka Banjca i ja naravno kao član Predstavničkog doma, ovo smatrajte uvjetnim, stojim principijeslno na stajalištu da Predstavničko dom mora zaštititi vlastiti integritet i dostojanstvo i u tom pogledu mislim da smo mi već pod “pokazali zube” i dobili određenu vrstu javne sadisfakcije koju nismo imali. Međutim, u ovom slučaju, ja bih zamolio gospodina Banjca, da ne bude tako izričit, zbog toga što se radi o prvoj tački dnevnog reda, koja je čini mi se jednoglasno prihvaćena. Drugo, radi se o Nacrtu zakona o odlikovanjima i Treće, čini mi se da ne postoji poslovnička odredba ni u prošlom ni u sadašnjem Poslovniku koja kaže, da povodom nacrta zakona, predlagač mora biti na sjednici. To je bila neka naša uobičajena praksa, koju čini mi se da ne moramo uvijek striktno primjenjivati, zbog toga što, budimo pošteni,što i mi sami svojim dugim radom, ponekad zaista, obeshrabrimo zaista moguće predlagače, ali pošto nije ovo prijedlog zakona, kada je njihovo prisustvo obavezno, zbog mogućih amandmana, ja smatram da se možemo izjašnjavati o ovom nacrtu zakona. Hvala.
Gospodine poslaniče Kadiću, prihvatam da povučem prijedlog, ako je to u interesu ovog doma i nema nikakvih problema, samo hoću još jednom da kažem da su za nas prvo Predsjedništvo bilo ne dodirljivo i neka je bilo. Sad su postali i službenici u Predsjedništvu ne dodirljivi, nema ni njih, ali evo radit ćemo, ja povlačim prijedlog.
Dajemo pauzu od pola sata.
Mi smo povukli prijedlog, nemojte to raditi. Idemo raditi.
Ja kako sam razumio kolegu Banjca, mi nastavljamo sa radom u okviru ove tačke dnevnog reda. Uvaženo je mišljenje i uobičajena praksa da kod razmatranja nije neophodno prisustvo predlagača, mada je ono poželjno. Prema tome, možemo nastaviti rad. 33
Predsjedavajući, dame i gospodo, ono što ja vas molim i pokušavam protekle dvije godine, jeste, da imate jednak pristup prema svim pitanjima. Mislim da ta gimnastika sa predlagačima je li prusutan ili nije prisutan iz sjednice u sjednicu je suprotstavljen. Ja zaista govorim, zbog Poslovnika, prošli put smo skinuli tačku s dnevnog reda imenovanje Ministarskog vijeća, zato što niko nije bio od članova Predsjedništva. Za vas Banjac niko od ljudi iz Predsjedništva nije bio, od savjetnika nije bio mjerodavan da obrazlaže i to je bio razlog za što nismo raspravljali. Prema tome, samo dajte pamćenja za dvije sjednice ili tri a isto nastupajte, a što se mene tiče možete kreirati kako god hoćete politiku pa i u okviru pauze. Samo da imate jednak pristup i jednak princip i to je vaša ustavna obaveza, uključujući i replike koje su ne primjerene prema poslanicima SDP-a od predstavnika političke stranke o kojoj ne treba ništa govoriti ni njoj kao koleginici ovdje posebno ništa, jer se sama oslikavala, koja je njena politička stranka u proteklom periodu, ali imajte jednak pristup. Ja odustajem od pauze ako ćemo raspravljati o Nacrtu ovog zakona.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Ostajemo na točki 4. Ko se dalje javlja za riječ? Možemo li se izjašnajvati. Tko je zato da Nacrt zakona o odlikovanjima BiH, bude prihvaćen, kao osnova za donošenje prijedloga. Tko je za? Tko je protiv? Uzdržan? Molim vas, još jednom vas molim, tko je za ovaj prijedlog, tko je za Nacrt zakona? Hvala. Tko je protiv? Tkoje suzdržan? Od ukupno 22 nazočna, 20 je za, suzdržano 22. Niko protiv. Ad.5. Nacrt zakona o konkurenciji Stavljam na raspravu. Ima li predlagač? Mi imamo i dalje kvorum. Ja otvaram raspravu o točki 5. izvolite.
Poštovane kolege u ovom nacrtu zakona, bozirom da je nacrt i rekao bih, sva sreća da je nacrt. Više bih neke sugestije i pitanja predlagaču. Neke mi formulacije, moram priznati nisu baš sasvim jasne, ne znam da li su drugima. U članku 4. gdje se govori o sporazumima kaže pa sad čitam decidno šta stoji ovdje: “Zabranjeni i ništavnis u svi sporazumi, između gospodarskih subjekata, udruga i zajedničko djelvoanje, koje se odnosi pa su tu : i pod b) čitam. Ograničavanje i kontrolu proizvodnje, prodaju i kupovinu robe, pružanje ili korištenje usluga tržišta, tehnički razvoj, ulaganje itd. Ja to shvatam kao da su zabranjeni svi sporazumi između gospodarskih subjekata, kojima su regulisane prodaja i kupovina robe, itd. što mi čini se ne logično, 34 moram priznati. Imam utisak da ovdje treba još nešto dopisati da bi se preciziralo o čemu se zapravo radi. Da ne ponavljam to od prilike u članu 5. Oko monopolističkog djelovanja, isto tako imate pod b. i pod c. formulacije, koje, ukoliko se decidno čitaju kako ovdje stoje, mogu reklo bi se najmanje dvosmisleno možda i trosmisleno i više misleno tumačiti. Molio bih predlagača da nam odgovori na šta je mislio ili eventualno ako ovaj nacrt prođe u formu prijedloga, da obrađivač precizira odredbe, kako bi bilo vrlo jasno o čemu se zapravo radi, jer nema nikakve logike da se sporazumom ne dozvoljava prodaja rodaja i kupovina robe, to je apsurd. Možemo diskutovati o tome, ali mislim da bi trebalo.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih prije svega htio da pozdravim, da je ovaj nacrt zakona o konkurenciji i došao na tapet u Skupštini, jer ovo je vrlo bitan zakon, kad je u pitanju uređivanje ekonomskog prostora na području BiH,posebno kad je u pitanju tranzicijski proces koji mi doživljavamo sad ovog trenutka i može imati jako velikih uticaja i na buduću privatizaciju, unutar BiH. Zbog toga mislim da ovo treba biti rasprava u načelu i da treba se staviti osnovne primjedbe, a one bi se odnosile sa mog gledišta u tome da je ptorebno sve stvari malo detaljnije definisati. Kad je u pitanju recimo monopolsko ponašanje, odnosno zaštita, prevencija monopolskog djelovanja, sigurno je da je bitno regulisati dominantnu poziciju bilo kojeg ponuđača usluga i roba na tržištu, ali smatram da se treba definisati šta je to dominantno tržište. U Evropi toznači, ukoliko ima 25% pokrivanja tržšta itd. i na osnovu takvih definicija, tek onda se može razmatrati i zakon o konkurenciji i njegovo djelovanje. Isto je tako, kad je u pitanju udruživanje, odnosno madžin kako se to sad zove popularno i zaštita tih udruživanja. Dakle, moj prijedlog je da je ovo bitan zakon da ga treba uzeti u obzir u hitnom postupku, ali da treba definisati preciznije elemente, koje će kasnije upućivati ove komisije, koje će raditi na zaštiti da bi mogli donositi i decidnije presude. To je i zbog zaštite konkurencije, ali i zbog zaštite postojeće privrede u BiH u procesu privatizacije i tranzicije. Hvala.
Cijenjeni zastupnici, smatram također da je rasprava o ovom zakonu u načelima, tako da neću se osvrtati na pojedine članove, ali bih htjela ukazati na jednu ne logičnost za početak, odnosi se na odlučivanje konkurencijskog vijeća, utvrđen članom 14., mislim da bi ovdje treblao ispravke napraviti, jer konkurencijsko vijeće broji šest vijećnika, a odluke se donose većinom prisutnih od najmanje tri vijećnika. Dakle, odluke bi se mogle donositi od šest vijećnika. Odluke bi mogle donositi samo dva. Mislim da tu treba neku ispravku napraviti i predlažem da se to sagleda na koji način. Također, imamo odredbu člana 28. koja govori o datumu stupanja na snagu ovog zakona. Naime, svaki zakon stupi na snagu, takva je praksa osam dana nakon objavljivanja. Ovdje imamo jednu specifičnu situaciju, mislim da ste ga čitali. Ovaj član kaže da ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objave u Službenom glasniku BiH, a najdalje stupanjem na snagu zakona o utemeljenju nadležnog državnog suda BiH. Znamo da nema ovog suda BiH. Prema tome, ovu odredbu treba 35 preformulirati, ako već tog suda nema, onda nam ovaj prvi dio ovog člana ne treba, dakle, zakon stupa na snagu kada se donese zakon o formiranju o utemeljenju suda BiH. Znamo da je u Nacrtu ovome, utemeljenju ovog suda bio već na raspravi na ovom parlamentu i da je povučen i da na izradi ovog zakona radi se u OHR-u. Ovaj zakon će sigurno biti vrlo brzo na dnevnom redu Zastupničkog doma, tako da onda će i ovo biti usklađeno. U ovom zakonu mislim da je neprimjereno da ovakva odredba stoji. Hvala lijepa.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, dragi gosti, smatram da je zakon jako potreban i samo bih htio ukazati na eventualnu činjenicu da bi poljoprivredna proizvodnja u našoj državi trebala biti zaštićena, bar u nivou kako je to zaštićena u EU, da ne bi se desilo da imamo jednu nelijalnu konkurenciju na našem tržištu, koja je već prisutna. Naravno, i druge branše koje su stipulirane, odnosno stimulirane od države, pa bih molio predlagača da to ima na umu u, bar u završnim i prelaznim odredbama, ukoliko to nije moguće imati u izvornom tekstu. Hvala.
Dame i gospodo, dobro je da raspravljamo o ovom zakonu, koji sigurno treba da bude jedan od uslova da se stvore tržišni i drugi uslovi za normalno funkcionisanje privrednih subjekata na cijelom području BiH. Govoriti o pojedinim članovima, nemam namjeru, ali sigurno je da ima dosta ne preciznosti, ne jasnih termina, gdje se mora primijeniti jasna i prihvatljiva terminologija za pojedine odredbe u pojedinim članovima i pojedine nazive. Zakon je obuhvatio sigurno sva poglavlja iz ove oblasti, koja se nalaze u zakonima razvijenih tržišnih ekonomija u zakonima evrope, ali rekao sam moraju se jasno definisati još određeni pojmovi i određeni termini, jer donošenjem ovog zakona, sigurno da se stvaraju preduslovi za slobodnije kretanje roba i kapitala i da se stvaraju da kažem nekakvi drugi uslovi za privredno funkcionisanje privrede BiH. Još bih rekao dvije-tri primjedbe. Prvu primejdbu, mislim da treba jasno se odrediti koliki treba da bude konkurentski savjet, sa stanovišta troška ovog budžeta kojeg mi dodnosimo, jer mi obično znamo, kad napravimo jedan aparat,onda kad krene tehnički aparat, sve je drugo onda, to nas mnogo košta. Znači, i tu treba sagledati veličinu savjeta i njegov način izbora. Ja ne bih sad to sugerisao, ali ću jasnije dati u amandmanima. Mora se jasnije dati odnos, odnos i nadležnosti između konkurentskog savjeta i konkurentskih kancelarija za zaštitu potrošača. Dosta je dat uopšten u nekim stvarima, jer dorečen do kraja, ali mislim da se mora, ono što se želi postići, sa ovim zakonom zatvoriti u jednu petlju, da to može normalno da funkcioniše. Ne bih se složio sa tim, to je rekla i gospođa Havel, da to vezujemo stupanje zakona na snagu sa sudom na nivou BiH. Pa valjda privredni subjekt, koji napravi ono što napravi ili prekrši ovaj zakon, odgovarat će pred sudom na teritoriji na kojoj se nalazi. Ako mi to vežemo da ćemo dizati sve to na taj sud i ono što će raditi i konkurentske kancelarije, 36 onda se grdno varamo i mislim da to ne treba uopšte vezati ovdje i spominjati sud na nivou BiH. Hvala.
Ja vas molim za ozbiljnost. Stalno radimo na granici zakonitosti, te nas ima 20 te 21, te 22, ja vas molim da ovu sjednicu privedemo kraju i ovog časa upitan je kvorum. Koliko nas ima? – 21. Vi znate da za kvorum nas treba 22. Ja vas inače molim, neki daju jako rezolutne prijedloge, jako rezolutne zahtjeve, pa onda budu ili ne budu na sjednici. Zaista, ovo ne djeluje na ozbiljni parlament,nažalost moram reći ja kao vaš kolega i predsjedavajući. Ima li još neko za raspravu?
Nadležnog ministra nema ovdje, ali rekao bih da je ovo jedan od bitnih stvari u okviru Bijele knjige, koja promovirana, jedan od uvjeta, koje smo dobili kada je riječ o radu konsultivne radne skupine, odnoso programa mjera koje je potrebno poduzeti u BiH, u toku ove godine, kako bi došli do ove studije izvodljivosti, vezano za prvi mogući stupanj ugovornih odnosa sa EU. Ovaj zakon je u skladu sa praksom EU i on je možda malo ne uobičajen zakon, imajući u vidu našu socijalističku pravnu praksu, koja iziskuje da se zaista svako pitanje do kraja regulira. On je moderan zakon i predviđa tri oblasti u kojima se, na koje se on zapravo i odnosi. Odnosi se na sporazume, oblike koje sprečavaju slobodnu konkurenciju i konačno one, političko djelovanje i koncentraciju. Kad je riječ o zahtjevima koje ste čuli ovdje, što znači kada je ta tržišna koncentracija velika, kada je taj stupanj veliki, on zavisi od grane proizvodnje. Jedan je u tvornici duhana, drugi je u proizvodnji hladnjaka, treći je u nekoj drugoj grani i on varira, taj stupanj tržišne ekonomije, odnosno koeficijent tržišne koncentracije, zavisnosti od grane o kojoj je riječ i karakteru same zemlje. Ta će prava utvrđivati ovo tijelo koje je navedeno ovdje. Ovim se zakonom, kao što se kaže u prvom članku definiraju samo principi i tijelo koje će to sprovoditi. Javljam se zbog toga da se ne bi vodila načelna rasprava, nego bih vas zamolio da danas usvojite nacrt a onda se može u fazi prijedloga vršiti amandmanski promjene tog teksta. Da ne bi gubili vrijeme, ukoliko ostaje samo načelna rasprava. Hvala.
Hvala lijepa, ja sam baš sebi notirao, jer upravo mi ćemo imati šansu davati amandmane na prijedlog zakona, itd., no ne želeći u vašu odluku jednostavno ulaziti, ja vas molim ukoliko je ova rasprava zaokružena, da idemo na izjašnajvanje. Može li? Ja vas molim, tko je zato da ovaj nacrt zakona ide u, predlagaču za prijedlog, ove primjedbe koje smo mi dali idu sve predlagaču. Tko je za? Od 22 nazočna – 22 za. Hvala. Ovo je jednoglasno prihvaćeno. Ad.6. Nacrt zakona o arhivskoj građi i arhivu BiH Pozivam predlagača, odnosno raspravu, ukoliko neko ... 37
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, zamoljen sam od predlagača da vam kažem neke napomene a ja sam Matko Kovačević, direktor Arhiva BiH. O značaju ove materije, koju tretira ovaj zakon i o instituciji koje se on tiče, ovom Domu mislim da ne treba govoriti. Vido sam to da ste potvrdili i svojim jednoglasnim usvajanjem da uđe i u prijedlog, ja vam se zahvaljujem i na tome. Arhiv, Državni arhiv BiH, osnovan je 12.12.1947. godine, kao organ Predsjedništva Narodne Republike BiH i sa punim nazivom Državni arhiv. Pod tim imenom, uz neke iznimke, kao Republički arhiv 50 godina je živio i radio, da bi Dejtonskim sporazumom izgubio prefiks državni, odnosno republički i sporazumom,odnosno zakonom o organizaciji organa uprave i upravnih organizacija Skupštine BiH, krajem maja 96. godine i ukazom Predsjedništva BiH od 31. maja 1996. godine, Arhiv nastavlja sa radom kao Arhiv BiH. Mjesec dana kasnije, formira se i Arhiv Federacije a nešto ranije, ranije je Arhiv Bosanske Krajine u Banja Luci ostao Arhiv RS,osim ta tri arhiva, arhivsku službu obavljaju u BiH županijsko, kantonalni arhivi u Federaciji i generalni arhivi u RS. U formiranju su neki specijalizirani privatni arhivi. Rekao bih nekoliko bitnih faktora za donošenje zakona. Ukratko. Donošenje zakona je, su ustavne odredbe koje imate u obrazloženju zakona, to je članak 1. Ustava, Aneks 2 Ustava, tačka 2 i 4 i članak 4. Tačka 4.a i 4.e. Opravdanost za što smo ga, za što vas molimo da ga prihvatite i usvojite ovdje je zato štomi radimo po zakonu iz 1987. godine, po zakonu države koje više nema, a entitetski arhivi i županijsko-kantonalni arhivi ili imaju zakone ili su u krajnjoj zadnjoj fazi donošenja svojih zakona. Prema tome, nrmalno je da i zakon, da i Arhiv BiH, dobije svoj zakon. Ono što je vrlo bitno, što nas i opravdava i u zahtjevu i što nas veseli je da su odluke entitetskih vlada RS u 7.mjesecu u 11. mjesecu Federalne Vlade, potvrdile neophodnost i potrebu osnivanja ovakve institucije na nivou BiH, naravno uz nešto drugačije funkcije nego što je raniji arhiv imao. Šta bi to trebao da obavlja Arhiv BiH i koje su njegove te reducirane funkcije, imate u zakonu razrađene. Ja ću vam samo tih 4-5 bitnih tačaka ukratko ponoviti. Osnovna funkcija bi bila Arhiva BiH, da čuva, brine i daje na korištenje postojeću građu koja je 50 godina i više sabirao. Drugo je, da brine i nadzire stvaranje i čuvanje arhivske građe organa zajedničkih vas, Vijeća ministara,njegovih organa i tijela, Predsjedništva države. Treća funkcija njegova je, međudržavna suradnja, jer je on član A kategorije UNESKO-a i da koordinira međudržavnu, međurepubličku, međunarodnu satadnju i unutarnju saradnju unutar Arhiva u BiH. Dakle, to bi bila jedna od funkcija. Četvrta, da koordinira revitalizaciju arhivske službe i pruža pomoć drugim arhivima, jer je sa nešto više mogućnosti u odnosu na međunarodnu pomoć itd. i da u stvari, posebno kad se tiče struke i edukacije kadrova. Istovremeno, ne ulazeći u upravne niti nadzorne nadležnsoti, on nema nad drugim arhivima niti entitetskim niti kantonalno-županijskim. Naravno, Arhiv sad po novom trebao bi da bude izbalansiran, pogotovo u njegovom rukovodnom sastavu, u nacionalnoj strukturi, gdje 38 proporcijalno odražava zaposlene u Arhivu, u odnosu na stanje u BiH, dakle, bio bi formiran, shodno organizaciji ministarstava u Vijeću ministara i drugih sličnih institucija. Normalno je da se mora finansirati odgovorno i obavezno, a to bi morao osigurati osnivač,odnosno iz Budžeta BiH. Ja ne bih dalje govorio ovdje, jer volio bih da vam dam priliku da vi nešto kažete, da vam ja odgovorim. Cilj za što ga donosimo,on je ako dozvolite još minutu dvije – ja bih pročitao, jer to sam napisao i brže ću završiti. Cilj za što donosimo ovaj zakon je omogućavanje adekvatne zaštite i dostupnog korištenja ovog ogromnog blaga, naše i svjetske baštine. Dobra i potrebe svih građana i naroda ove zemlje, te stvaranja osnovne pretpostavke za normalan rad i funkcioniranje Arhiva BiH a i svih drugih arhiva i registratura i na taj način priključivanja BiH zemljama razvijene arhivske službe. Ko ima interes da takav Arhiv radi? Arhivska građa je neupitni interes države, njenih organa i institucija, jer ona je sup... u organiziranju i organiazciji vlasti,međudržavne saradnje i drugo, te apsolutni itneres svih građana i korisnika ne samoza naučne, nego i još više praktične, dokazne svrhe, pogotovu sada u vremenu denacionalizacije, privatizacije, reprivatizacije i ukupne društvene tranzicije. Mogu vam reći da smo imali prošle nedjelje i dva Japanca u istraživačkom radu. Ove nedjelje imamo Kanađane, Holanđane, Engleze, uglavnom sad su to mlađi ljudi u funkciji pomoći revitalizacije porušene BiH. Sad upravo evo rade, danas i juče i još će raditi nekoliko dana. Stručnjaci iz Engleske koji revitaliziraju botnički vrt u Zemaljskom muzeju, jer nema nigdje te dokumentacije koju ima Arhiv, a da ne govorim da svake nedjelje na desetine zahtjeva građana i drugih pravnih subjekata, dobiju odgovore i dobiju zakonsku,odnosno potvrde za ostvarivanje svojih zakonskih i drugih ustavnih prava, a danas je toga jako jako puno. Te činjenice koje se nalaze u gradu, koje Arhiv čuva, potrebne su svakom građaninu i on ih ostvaruje, a bit će dobro ako ovim zakonom još decidnije reguliramo sve ove obaveze i naše i našeg osnivača. Stojim na raspolaganju i zahvaljujem na pažnji.
Hvala vam lijepa gospodine Kovačeviću. Mislim da smo svi svjesni kvalitete arhivske građe i potrebe, pa prema tome, očekujem i vaš angažman.
Ja se zaista zahvaljujem gospodinu Kovačeviću, ovo je urpavo pokazalo da maloprijašnja rasprava treba li neko da pojasni nacrt zakona ili ne treba, pokazuje da zaista treba, jer recimo većina poslanika iz RS smo zajedno razmatrali ovaj nacrt i ja sam zadužena da neke primjedbe na ovaj nacrt ovdje iznesem ne samo u svoje lično ime, a sad sam upravo iz ovih obrazloženja već djelomično i čula odgovore na ove primjedbe koje smo mi imali. No, mislim da nije ipak na odmet da kažem sledeće, da je ovakav nacrt zakona o arhivskoj građi i Arhivu BiH u osnovi prihvatljiv, kao nacrt za donošenje zakona, ali bih ovdje napomenula da su naše primjedbe bile da bi taj budući zakon trebao obavezno, jasno ne dvosmisleno da ponudi sledeća rješenja. Prvo, da se precizira da je to zakon, koji se odnosi na institucije BiH, o čemu ste vi maloprije govorili. Zatim da Arhiv preuzima svu dosadašnju arhivsku građu prethodne BiH, dakle dok je ona još bila u sastavu Jugoslavije i 39 Treće, da zakon predvidi i omogući koordinaciju sa entitetskim arhivima i svim ostalim u BiH. To bi bile ovako od prilike suštinske primjedbe, pa bi za nas takav zakon bio u potpunosti prihvatljiv. Hvala.
Ima li još neko da za raspravu da se prijavljuje?
Hvala vam, i drago mi je da ste u načelu saglasni. Htio bih vam samo reći da je ovaj zakon prošao kroz proceduru struke u cijeloj BiH. Mi surađujemo sa našim kolegama iz RS i na nivou svih arhiva u Federaciji i RS. On je prošao ovakav kakav jeste i to je prijedlog ukupne službe BiH ili struke još bolje da kažem. Prema tome, i dalje ćemo mi raditi na tome. Ovo je zakon o arhivskoj građi i Arhivu BiH, po Dejtonu svaki arhiv ima svoj zakon i RS i Federalni čak i kantonalni. Svkai kanton ima svoj zakon, može ga donijeti. Mi smo tu što se tiče upravne i nadzorne nadležnsoti nemamo, ali imamo jako punu suradnju i imamo jako puno pomoći u revitalizaciji i posebno preko nekih međunarodnih arhivskih asocijacija, či smo mi član i ono prvo što ste rekli. Arhivska građa se nalazi u Arhivu BiH i to je jedan od osnovnih funkcija da tu građu za sve nas, za sve građane čuvamo dalje i dajemo na uslugu i korištenje.
Poštovano predjsedništvo, kolege i kolegice poslanici, s ove strane bih podržao ovaj nacrt i cijeneći posebno iz ovog drugog javljanja direktora Arhiva BiH,činjenicu da je u pripremi nacrta upravo sudjelovala struka, izrazio bih na neki način i zadovoljstvo,što se jedan zakonski akt donosi i u isti mah zadovoljstvo koje sam stekao čitajući ovaj prijedlog, jer sam u njemu prepoznao zapravo ovu struku na djelu i podržavajući ovaj nacrt, prijedlog da on ide u proceduru, da bude prijedlog zakona o Arhivu. Ovo bih istakao kao i mogući primjer, budući da ćemo imati i ubuduće sličnih zakonskih akata, da akti u kojima struka da tako kažem ima svoje učešće, mogu biti i nama olakšanje kod njihovog donošenja.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, ja bih dao jednu sugestiju da predlagač ima na umu, obzirom da se značajan dio arhivske građe koji se odnosi na BiH, nalazi i u susjednim državama a i dalje, bilo bi dobro možda u ovom zakonu predvidjeti mogućnost našeg arhiva da surađuje, odnosno da se ovim zakonom ovlasti za takvu suradnju.
Ja koliko vidim, nema prijavljenih za diskusiju, da definišem prijedlog zaključka. Predstavnički dom prihvata Nacrt zakona o arhivskoj građi i arhivu BiH, kao osnov za izradu prijedloga zakona, s tim da se stenogram rasprave dostavi predlagaču, kako bi se sugestije i primjedbe imale u vidu, pri izradi prijedloga. 40 Ko je za predloženi zaključak? Sad imamo kvorum, ja sam definirao prijedlog zaključka. Molim vas, ko je za?
Vidite kako funkcioniramo. 22 – 22. Ovaj je Nacrt zakona usvojen. Ad.7. Inovirano izvješće o ispunjenju uvjeta za prijem BiH u VE Molim izvjestitelja. Gospodine Prliću, točka 7. Izvješće.
Nema ništa novo od zadnje informacije, osim jučerašnjeg događaja kad je Parlament imenovao predsjedavajućeg Vijećaministara. U osnovi ostala su dva bitna zahtjeva i to je u novom izvješću, novog izvještača je navedeno a to su usvajanje izbornog zakona i rad Vijeća ministara. Treća grupa uvjeta odnosi se na rad institucija za ljudska prava. U njima se konstatira izvjestan napredak, neke čak rade zadovoljavajuće, ovo su dva ključna uvjeta. Sa ispunjavanjem ova dva uvjeta, ja ih kao ministar vanjskih poslova, prem da je sad taj predmet u Parlamentarnoj skupštini, sa visokim stupnjem sa sigurnosti, da nakon toga možemo poduzeti odgovarajuće mjere i da BiH bude na dnevnom redu Parlamentarne skupštine već u rujnu, ukoliko se to dogodi u narednih tjedan-dva. Ukoliko ne, mislim da ćemo izgubiti ovu godinu.
Hvala lijepo. Nadam se da ćemo tamo imati bolji kvorum, nego ovdje. Izvolite, treba li informacija o ovom izvješću? Otvaram raspravu. Nema rasprave. Primamo k znanju ovo. Hvala lijepo. Imamo Izvješće o sudjelovanju izaslanstva BiH na 56. Sudjelovanju UN izaslanstva za ljudska prava UNCKR-a, koja se održava u Ženevi, gospodin Jadranko opet. Toje pročitao.
/Govori sa mjesta i ne čuje se/
Okej. Slažete li se sa ovim objašnjenjem? Ad.9. Odgovori na zastupnička pitanja
Koleginice i kolege, želim da postavim sledeće pitanje. Šta se nalazi na području pod nazivom PELIKAN u glamočkoj opštini i zbog čega stanovnici sledećih sela Prijani, Podgreda, Hasanbegovci, Raićke, Dubrave, Milodeškovci, ne mogu doći do svojih imanja, ne mogu ih ni posjetiti, radi se o 140 domaćinstava u šest sela. Želim još jednom da ponovim šta se tonalazi na području pod nazivom PELIKAN? 41 Ko je uzeo ovo područje? Za što i sa kojim namjenama ga koristi, zbog kojih ovi ljudi ne mogu ni prići a da ne govorim ostvariti uvid u ono što imaju, u ono što je njihovo? Ja ovdje posjedujem i neka druga dokumenta s tog područja, ali čekat ću odgovor.
Hvala lijepa.
Zahvaljujem, dakle, u BiH neke od nadležnsoti države u poslednje vrijeme, preuzele su institucije, formirane u ime države. Jedna od tih institucija je Nezavisna komisija za medije i u povodu njenog posla, ja postavljam sledeće pitanje. Postavljam pitanje, zbog čega se pojedinim elektronskim medijima,u ovom slučaju reći ću konkretno, radi se o Nezavisnoj radio-televiziji 99, već dvije godine ne donošenjem odluke od strane AMSIJA osporava pravo širenja pokrivensoti područja emitovanja Studija 99, čime se jednoj od ne zavisnih kuća, osporava ravnopravna tržišna konkurentska utakmica u pogledu medijskog prezentiranja u BiH, i Drugi detalj koji želim da kažem je sledeći. Naime, u BiH, kad su elektronski mediji u pitanju, postoji tzv. mediji koji se finansiraju iz budžeta na raznim nivoima i mediji koji nemaju budžetske donacije, niti donacije međunarodne zajednice. Elektronski mediji koji imaju budžete, također, imaju pravo i na emitovanje reklama, odnosno reklamnih sadržaja, time ostvaruju dodatne prihode i izvan budžetskih prihoda. Postavljam pitanje, da li je to uobičajena praksa u svijetu ili bi budžetske korisnike elektkronskih medija, trebalo onemogućiti u reklamiranju, a reklame ostaviti isključivo onim elektronskim medijima koji nisu korisnici budžetskih sredstava. Ovo je jedno od pitanja Komisiji za medije, u funkciji njenog obalvjanja ne postojanja državne komisije, odnosno državnog organa BiH i regulativnom komisijom u ovoj oblasti.
Ja bih postavio pitanje, koja institucija bi mogla biti nadležna ili imala punovažnost pokretanja inicijative za preispitivanje ponašanja međunarodnih institucija i organiazcija, koje djeluju u BiH i koje imaju zaposlene u BiH a ne ispunjavaju obaveze,obaveze koje su regulirane recimo entitetskim zakonima, ali budući da se radi o međunarodnim institucijama, da li su organi ili institucije ili odgovarajuća ministarstva BiH, dužna da, hajde da kažem da za početak istraže tu pojavu. Mi smo skoro se suočili sa nekim vrlo poraznim činjenicama, da institucije koje upravo zagovaraju pravnu državu, funkcioniranje pravnog sistema ovdje kod nas, svojim ponašanje, ili odnosom prema odgovarajućim propisima, iznevjeravaju to što same zagovaraju. Ne znam tačno gospodine predsjedatelju adresu, ali evo upućujem, da li je to Ministrstvo za civilna pitanja, Ministarstvo vanjskih poslova ili ne znam, koja od ovih institucija, u svakom slučaju držim da to nije samo entitetski problem. 42
Hvala vam lijepa.
Gospodine predsjedavjaući, uvaženi kolege poslanici, ja bih zamolio da ovaj Visoki dom našem Vijeću ministara predloži da formira jednu instituciju koja bi štitila ljudska prava a po preuzetim međunarodnim sporazumima, o ljudskim pravima i slobodama, naravno i Evropsku konvenciju.Obzirom da garantujemo Ustavom vrlo visok nivo ljudskih prava, bilo bi dobro da formiramo instituciju, koja bi sankcionisala kršenje takvih prava. Mislim da je to interes svih građana na cijelom prostoru BiH. Hvala.
Poštovani predsjedavajući, gospodo zastupnici, ja bih postavio neka pitanja, koja nisu svakodnevno uobičajena. Upravo, potječem iz Herceg-Bosanske županije, to je Federacija. U zadnje vrijeme u toj županiji, vrši se masobno smjenjivanje županijskih čelnika, župana Ivića, predsjednika Vlade Mihaljevića, ministra unutarnjih poslova Ante Barišića, ministra pravosuđa Babića. Po mom mišljenju, to je od strane OHR-a, po mom mišljenju ne kritično, ne proanalizirano, navedeni su neki argumenti, za koje ja ipak mislim da ne stoje i nekako postavljam sebi, a postavljam sad i ovom parlamentu jedno pitanje. Da li se time dovodi u pitanje jedno normalno funkcioniranje tih pravnih segmenata, područja – županija i da li se dovodi u pitanje njihov dati legitimitet i izborno značenje koje je samim tim utjelovljeno. Mislim da se tu pretjeruje, da se ta područja donekle maltletiraju. Naime, navode se neki slučajevi da se izbjeglicama, odnosno vraćenim prognanicima ne poklanja dovoljno pozornosti, što ne stoji po mom mišljenju, jer na području Herceg-Bosanske županije, naročito Grahovo, Drvar, Glamoč, vraćeno je negdje 7-8 tisuća Srba, što ni u kom slučaju ne može opravdati tvrdnje da se prognanicima ne poklanja pozornost. Također, stanovi se deložiraju i prognanicima daju. Prema tome, postavljam ovo pitanje i vama i sebi i javnosti. Da li se ovdje radi o jednom maltretiranju tih područja, jednom tretmanu, koji sa pravne, čak i sa moralne strane ne stoji i možda ima pomalo uvredljivo značenje. Toliko i hvala.
Hvala lijepa, još netko. Ako nema, ja završavam ovu sjednicu, dobit ćete obavijest, o idućoj 23. sjednici, ona je već u pripremi. Sjednica je završena u 16.15 sati