Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:03:36]] В сесійній залі зареєструвалися 394 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, вчора на 57 році життя раптово помер наш колега – член комітету з питань промислової політики і підприємництва Володимир Миколайович Єщенко. Прошу вшанувати пам’ять Володимира Миколайовича хвилиною мовчання. Прошу сідати. Шановні народні депутати, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 18 січня 2006 року. Розглянуто дев’ять питань порядку денного. За результатами розгляду: п’ять законопроектів прийнято за основу, один законопроект направлено на доопрацювання, три законопроекти відхилено. Так, шановні народні депутати, я пропоную об 11 годині провести засідання Погоджувальної ради за участю керівників, уповноважених представників депутатських груп і фракцій, представника Президента, представника від уряду і за участю голови Комітету з питань правової політики, ну і регламенту, депутатської етики, організації роботи Верховної Ради. Зараз оголошується до розгляду питання про включення до порядку денного та прийняття рішення. Нам потрібно розглянути тут три таких питання. Шановні колеги, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” [[щодо соціального захисту дітей війни]]. Реєстраційні номер 8683, 8683-1, 8683-2. Прошу голосувати. [[10:06:32]] За-297 Я прошу перевірити, чому не спрацьовують картки. Тим не менше, рішення прийнято. За – 297. Шановні народні депутати, пропонується такий регламент розгляду питання: для доповідачів – до трьох хвилин. Я думаю, запитань тут не буде: цілком очевидне ж питання. Якщо ви не заперечуєте. Від комітету – до трьох хвилин. Протягом 12 – 15 хвилин провести обговорення. Немає застережень? І прийняти рішення. Мікрофон Цибенка Петра Степановича.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Фракція комуністів, голова комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Володимире Михайловичу, я хочу просити вас ось про що: з приводу цього законопроекту комітет у справах пенсіонері, ветеранів та інвалідів теж є профільним. І тому я просив би від імені комітету 3 хвилини для виступу. Я записаний, але я хочу повноцінно 3 хвилини для того, щоб доповісти думку комітету з цього приводу.
Я думаю таким чином, давайте, коли ми підійдемо. Я поставлю на голосування, щоб підтримала Верховна Рада, щоб не було звинувачень на мою адресу. Немає застережень щодо такого регламенту? Степанов Михайло Володимирович, будь ласка. Підготуватися, Адаме Івановичу, наступним буде виступати Адам Мартинюк.
Уважаемый председатель, уважаемые депутаты, уважаемые избиратели. Я хочу вас возвратить к тому времени, когда принимался ныне действующий государственный бюджет, к тем спорам, которые шли вокруг пункту касающегося детей войны. Вы помните, что во всех вариантах бюджета был 17-ый пункт, где предлагалось зупинити на 2006 рік дію абзацу сьомого статті 5 та статті 6 Закону України „Про соціальний захист дітей війни”. По сути предлагалось этот Закон вообще не вводить в действие. Был достигнут компромисс при рассмотрении уже последнего варианта бюджета, было оговорено, что 800 миллионов дается на этот Закон, были приняты это решение, есть, есть стенограмма, есть решение. Но, к сожалению, в опубликованном тексте бюджета вот это положение, что абзац 7 статьи 5 и статья 6 Закона Украины про социальный захист дітей війни, виключається. По сути это блокирует действие статьи 110, в которой сказано: установити, що пільги дітям війни, передбачені абзацем 7 статті 5 Закон України "Про соціальний захист дітей війни” запроваджується у 2006 році поетапно у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України за погодженням з Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету. Для того, щоб усунути цю недоречність, мы предлагаем пункт 17 статьи 77 выключить. И в статью 10 добавить одно предложение, что в социальной запроваджуеться поетапно за результатами виконання у бюджеті у першому півріччі у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України за погодженням з Комітетом Верховної Ради з питань бюджету. Дело в том, что если мы этого не сделаем, то те 800 миллионов, за которые мы проголосовали, не пойдут детям войны. Сейчас Кабинет Министров, ни Минфин не сдали ни единого подзаконный акта, который касается и выделения этих денег. Это доказывает то, что они не собираются выполнять это решение, а если мы допустим проволочку, не примем предложенное решение, то по сути нам потом скажут, что вы знаете, вы ж видели абзац 17, сказано, що він зупинений. Поэтому кошты хотя и выделены, но они никому не пойдут. Уважаемые коллеги, я прошу всех вас поддержать этот законопроект, от этого ждут нас более шести миллионов детей войны.
Дякую вам. Адаме Івановичу, будь ласка. Сідайте, будь ласка. Дякую.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я буду максимально коротким. Колега Степанов виклав суть проблеми, яка стосується цього питання. Я просто буквально декілька слів нагадаю, що тоді, коли ми приймали з вами Державний бюджет, в документах до мого законопроекту витяг із стенограми при прийнятті Державного бюджету у вас є, ви можете в деталях ознайомитися. Суть полягає в тому, що я вніс цей законопроект як альтернативний з єдиною метою. Тобто він абсолютно тотожний із попереднім проектом. Єдине, що я хочу. Щоб ми з вами уточнили, що пільги, які передбачені статтею 5, а це мається на увазі, що діти війни платять 25% комунальних послуг, щоб їх ввести з 1 січня, тобто уточнити в самих змінах до Державного бюджету, що вони вводяться з 1 січня. Відповідно відміняється стаття, відповідно відміняється стаття, пункт 17 статті 77 виключається і у статті 110 вносяться ось такі уточнення. І далі, щоб із другого півріччя поетапно вводити, поетапно вводити уже статтю, що стосується пенсій дітей, пенсій дітей війни. Ось, я думаю, що ми маємо можливість проголосувати як би спільний законопроект лише з тим уточненням, що це було з 1 січня. Так, будь ласка, Мороз з мотивів.
Шановні депутати, шановний Адаме Івановичу. Як автор законопроекту я погоджуюся з вашою пропозицією і давайте ми, не відкладаючи в довгий ящик, відразу проголосуємо цей варіант. Він дає точніші визначення, вірніше, в часі визначає порядок дії цього закону і це буде абсолютно коректною відповіддю на ті запитання, які ставлять сьогодні виборці, котрих стосується закон про захист дітей війни.
Дякую, Олександр Олександрович. Так, будь ласка, в нас ще є один законопроект колеги Коновалюка. Є Віталій Ілліч? Немає. Так, будемо обговорювати? Будемо. А? Будемо, так? Тоді давайте, будь ласка, Кармазін. Підготуватися, хто наполягає від комітету? Цибенко, як ми домовлялися? Є запис? Буде, буде. Все буде. Все буде. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, партія Захисників Вітчизни, „Блок Юрія Кармазіна”. Шановні народні депутати, увага, будь ласка, справа в тому, що два доповіли проекти, третій не доповіли. Насправді, коли їх отак покладеш, то різниця, всі покладеш один біля одного, то різниця дуже невелика, але дуже суттєва, Адам Іванович, я хотів би, щоб ви уловили як один із авторів законопроекту, бо ви сьогодні в превалюючому стані, ви і автор, ви і ведучий сесії. Так от, щоб ви уловили різницю, щоб ви зрозуміли, яку помилку ви разом робите з народним депутатом Степановим. Ви пишете обидва, що запроваджується, Степанов пише, у 2006 році поетапно за результатами виконання бюджету у першому півріччі, а потім у порядку визначеному Кабінетом Міністрів. Мартинюк пише: запроваджується з 1 січня, те що п’ятою статтею, а статтею шостою у 2006 році поетапно за результатами виконання бюджету в першому півріччі. Тобто, ви зразу відкладаєте виконання іншого пункту, інших пільг, передбачених статтею шостою. І це свідомо робиться, а так, як зараз бюджет виконуватися, ви розумієте після газової угоди, як, то, мабуть, це буде довго нам чекати. Що зробив Коновалюк? Коновалюк запропонував іншу редакцію. Там те ж саме, статтю прибрати, пункт 17-й статті 77-ї виключити теж, як і у ваших проектах. А в статтю 110 він пропонує такі зміни зробити. Встановити, що пільги дітям війни, передбачені абзацом 7 статті п’ять Закону України „Про соціальний захист дітей війни” запроваджується з 1 січня 2006 року, крапка з комою, статтею шість поетапно протягом 2006 року в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України за погодженням з Комітетом Верховної Ради з питань бюджету. Саме так, Адам Іванович, ми голосували в цій залі. І потім це змінилося якимось чином фантастичним. Тому, мова йде про те, що це абсолютно дві величезні різниці. Йде мова про етапне виконання, але починаючи вже з січня місяця, не чекаючи результатів господарювання за півроку. Ось така велика різниця між всіма трьома проектами, хоча нібито вони майже однакові. Таким чином, виходить, що якщо справді не на словах, а на ділі піклуватися про цю категорію ветеранів, про пільги дітей війни, то треба починати з того, щоб прийняти законопроект 8683-2, внесений народним депутатом Коновалюком, який сьогодні якраз і не доповідався цей проект – це перше. Друге. Я хотів би звернути увагу, що зараз перед Верховною Радою повно народу знаходиться, який приїхав з Нікополя. Я хотів би звернути увагу, що.
Так, дякую. Віталій Шибко наполягаєте? Будь ласка, з місця. Володимир Яворівський наступний.
Я дякую, Адаме Івановичу! Віталій Шибко, соціалістична фракція. Я хочу нагадати нашим колегам, що під час голосування було вже прийнято рішення, під час голосування Закону про бюджет, про те, що установлюється пільга 25 відсотків на виконання житлокомунальних послуг для дітей війни, що це вже було нами проголосоване. І просто була підміна понять, і була проведена фальсифікація. Тому мова йде на сьогоднішній день, що ми повинні просто, бо є стенограма засідання, де доповідала Супрун і в цій стенограмі засідання якраз і було сказано, що це вводиться і ми проголосували за це, а тоді якесь корегування вийшло, яке на сьогоднішній день відміняє цю норму. Тому ми повинні зараз без довгого обговорення все це прийняти згідно того рішення, яке вже було Верховної Ради. А те, що, а сьогодні мова йде, може тільки йти про статтю 6, де казалося про необхідність поетапного введення надбавок до пенсій. А те, що стосується якраз моментів, пов’язаних з комунальними послугами, то воно вже це прийняте і проголосоване. І тут просто треба ще раз продублювати з тим, щоб зняти ту фальсифікацію, яка відбулася при незрозумілому керуванні цього документу. Дякую.
Володимир Яворівський. Будь ласка.
Володимир Яворівський Блок Юлії Тимошенко. Шановні парламентарі! Шановні наші виборці! Фактично ті, хто був перед цим, переді мною на трибуні роз’яснили ситуацію, в чому її суть. І я абсолютно переконаний, що не знайдеться в цій залі жодної душі, яка б скажімо, не підтримала цей законопроект через це я скористаюся нагодою свого виступу тільки для того, щоб послати до залу і послати до тих, хто є поза цією залою, послати чисто психологічний знак. Я хотів би нагадати вам і собі, що важко назвати серед сущих сьогодні в нашій державі людей. Серед усіх поколінь важко назвати якесь бодай одне покоління, яке було б цілковито щасливим. На долю кожного із них обов’язково випали якісь величезні і трагічні випробування. Я ще раз хотів би нагадати про те, що діти війни це фактично, символічна назва. Якщо ми говоримо про те, що це стосується людей, яким було менше 18 років на вересень 1945 року, то я хотів просто нагадати, що долю цих людей зачеркнув і голодомор 33 року, і 37-38 роки сталінщина. Тобто, можливо, це справді найнещадніше, найтрагічніше покоління, яке сьогодні є. А якщо нагадати повоєнні роки, коли орали і коровами, і боронували, запрягалися дівчата у борону для того. Через те, я переконаний, що це святий обов’язок кожного з нас сьогодні. Немає грошей для того, щоб цей закон запустити відразу. Але якщо їх немає, давайте зробимо це поетапно. Я просто хотів би подякувати і Олександру Олександровичу Морозу, і його фракції, яка ініціювала і несла на плечах цей законопроект. І тим, хто сьогодні вніс, і Адаму Івановичу, і Коновалюку, давайте ми за цей законопроект проголосуємо і ми прекрасно розпочнемо цей наш день. Блок Юлії Тимошенко в повному складі буде за цей законопроект голосувати.
Василь Калінчук, фракція Народної Партії.
Дякую. Калінчук, Одещина, „Народний блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! „Народний блок Литвина” наполегливо і послідовно відстоює позицію про те, щоб Закон України про соціальний захист дітей війни діяв як це і передбачено з 1 січня 2006 року. Однією із договірних умов прийняття Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 і було введення положень згаданого вище закону у нас в зазначений термін. На жаль, у запалі бюджетної боротьби вийшло так, що у опублікованому Законі про Держбюджет стаття 77 пункт 17 так і залишилася норма про призупинення на 2006 рік дії абзацу 7 статті 5 та статті 6 Закону України „Про соціальний захист дітей війни” стосовно саме цих пільг. Тобто на пленарному засіданні Верховної Ради під час чергового повторного другого читання проекту Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” було прийнято принципове рішення за відсутності, навіть заперечить з боку Кабінету Міністрів і Міністерства фінансів про направлення 700 мільйонів гривень на пільги дітям війни, а саме на фінансування 25 відсоткової знижки при платі за користування комунальними послугами, газом, електроенергією для того, щоб у межах середніх норм споживання вже з 1 січня 2006 року. На безкоштовний проїзд також було виділено 100 мільйонів гривень. Крім цього, було вирішено підвищити рівень пенсійного забезпечення дітей війни, тобто розпочати поетапне виконання і статті 6 Закону України „Про соціальний захист дітей війни”. Але, напевне, доцільно було б прийняти рішення, розпочати цю роботу уже з 1 січня цього року. Тобто від найденого компромісу розв’язання цього питання задовольняв усіх. Однак, оприлюднений Закон про бюджет, як бачите, здивував також усіх. То ж Народний блок Литвина закликає підтримати Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік”. Дякую за увагу.
Валерій Асадчев, фракція Української Народної Партії. Підготуватись Петру Степановичу Цибенко.
Дякую. Валерій Асадчев, фракція Української Народної Партії, Українська Народний Блок Костенка і Плюща. Шановні друзі, висловлюючись по цьому закону, ми хочемо, щоб наші виборці дуже чітко зрозуміли про що йдеться мова. І я тут хочу звернутися персонально до ініціаторів цього законопроекту, особливо до Олександра Олександровича Мороза. Олександр Олександрович, ви попадаєте в категорію дітей війни. Ви мені скажіть, будь ласка, і всьому українському народу, ви, що бідна людина? Ви отримуєте 15 тисяч заробітної плати, так ви, що не здатні заплатити комунальні послуги? Я можу поіменно назвати більше половини фракцій комуністів, називати вас? Так ви що, не здатні заплатити комунальні послуги? А може мені назвати мільйонерів, які тут сидять, у Верховній Раді, і підпадають під категорію дітей війни, вони що, не здатні в транспорті заплатити за проїзд? Тому фракція Української Народної Партії і Блоку Костенка і Плюща проголосує за цей закон, але виключно у випадку, коли буде тут записано, що це стосується тільки малозабезпечених категорій громадян. Тому що обслужити пільгами таких мільйонерів, як ви, пани соціалісти і комуністи, можна за ці пільги надати сотні пільг малозабезпеченим людям, які сьогодні дійсно не знають, як заплатити за комунальні послуги. То ви майте совість елементарну, що ви протягуєте собі особисто персональні пільги, прикриваючись сьогодні українським народом. Дякую.
Петро Цибенко, будь ласка, Петро Цибенко.
Фракція комуністів, голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Цибенко. Ну, спочатку репліка. Шановні колеги, мабуть, попередній виступаючий переплутав заробітну плату міністра, Прем’єр-міністра з заробітною платою депутата. Ну, то вже його проблема. А тепер щодо суті цього закону. Шановні колеги, 18 листопада 2004 року завершилась тривала епопея по відновленню справедливості по відношенню до цілого прошарку громадян України, які народились під час Великої Вітчизняної війни, або напередодні. Завершилась вона запровадженням нового окремого статусу – статусу дітей війни. Абсолютно переконаний, що ми відновили прийняттям цього закону справедливість. І тому я вдячний авторам законопроекту за те, що вони внесли ці законопроекти. Шляхом опитування членів комітету ми з’ясували про те, що ми готові, комітет підтримує всі три законодавчі ініціативи, але ми вважаємо, що більш чітко ця ідея виписана в законопроекті Адама Івановича Мартинюка, але тим не менше я готовий підтримувати будь-який з цих законів. Але, найголовніше, Володимире Михайловичу, ось я з чим хотів би звернутися до вас. Останніми роками в нашому. в цьому залі складається погана традиція – традиція фальсифікації Державного бюджету України. Минулого року Петро Миколайович Симоненко, голова нашої фракції, піймав за руку на фальсифікації бюджету Петра Порошенка. На превеликий жаль, те, що ми маємо справу сьогодні – це типова фальсифікація проекту бюджету. Тому що в залі голосувалось запровадження. під час голосування проекту Державного бюджету, запровадження пільгового проїзду з 1-го січня 2006 року, запровадження 25-відсоткові пільги на житлово-комунальні послуги з 1-го січня 2006 року. І було дано доручення Кабінету Міністрів з 1-го липня 2006 року запровадити 30-відсоткову доплату до базової пенсії. Ось так голосувався документ в залі засідань Верховної Ради. Хто сфальсифікував, виходячи з чого, спираючись на які мотиви, це має бути предметом розслідування комісії, яка має бути створена Верховною Радою. Ось в чому я абсолютно переконаний, що ми не вносимо зміни до бюджету. Ми приводимо Державний бюджет України до того варіанту бюджету, який голосувався в залі засідань Верховної Ради України і який був прийнятий 226 голосами народних депутатів України. Шановні колеги, я прошу підтримати ці документи. Дякую.
Так, зараз одну хвилиночку. Супрун Людмила Павлівна, а потім Володимир Матвійчук.
Шановні народні депутати, безумовно вам приймати рішення. Моє завдання є лише показати, до яких ризиків приведе зміна до Закону „Про Державний бюджет”. Я хочу вам усім нагадати, що ніякої фальсифікації у Законі „Про Державний бюджет” із цього питання немає. У Законі „Про Держаний бюджет” на реалізацію цього закону передбачено 700 мільйонів гривень. Під цих 700 мільйонів гривень передбачено три статті у Законі „Про Державний бюджет”, які зводяться до одного, щоб запровадити у 2006 році цей закон поетапно. Що пропонують автори двох законопроектів? Вони пропонують відмінити пункт сімнадцятий статті 77, це значить, що з 1 січня 2006 року закон вводиться в дію у повному обсязі, і це складає додаткових витрат 12 мільярдів гривень. Пропозиції щодо внесення деяких коректив до 110 статті значить, що у нас у 2006 році буде діяти два закони: один базовий закон у повному обсязі і стаття 110 Закону „Про Державний бюджет”. Скажіть, будь ласка, як повинні суди розглядати питання, якщо люди звертаються до судів, коли діє дві норми, є війна двох законів? Безумовно, що будуть розглядати на підставі базового закону. Це приведе до розбалансування місцевих бюджетів, це приведе до розбалансування пенсійного фонду, це приведе до непередбачених наслідків у бюджеті. І останнє. Шановні народні депутати! Безумовно, запровадження пільг це є гарно., але виникає питання: „Чому інвалід війни, який проливав кров, починаючи від Києва до самого Берліна, але на своє нещастя народився не у 1927 році, а у 1926 році, так йому не положено цієї пільги? Чому решті положено?” Це протирічить статті 24 Конституції, коли за якимись ознаками окремими надаються пільги окремим людям. Дякую.
Людмило Павлівно, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Я думаю, що сьогодні у залі Верховної Ради ми просто б’ємо у відкриті двері, оскільки Законом про бюджет чітко визначено, що пільга, передбачена Законом про дітей війни по відношенню до 25-відсоткової знижки на житлово-комунальні тарифи діє з першого січня. І Кабінет Міністрів зобов’язаний був прийняти постанову, за якою визначити порядок використання такої пільги. Тому не треба брати на парламент, перетягувати відповідальність за виконавчу владу, це позиція Кабінету Міністрів. Закон виписаний точно – з першого січня ця пільга діє в повному обсязі. Завдання Кабінету Міністрів полягало тільки в наступному, як ви пам’ятаєте, в Законі визначено про статус дітей війни, що пільга надається по житлово-комунальним тарифам. Зрозуміло, що скористаються нею ті, хто живе в місті, або, наприклад, ті, хто живе в селі за умови газифікації таких сіл. А що робити тим, хто живе в сусідньому селі, хто не користується газом, що йому робити? Він не отримає пільги, він не отримає 25-відсоткової знижки. Саме тому за нашим наполяганням ми зробили наступне: в 51 статтю внесена категорія пільговиків – діти війни, і тому на цю категорію розповсюджується 25-відсоткова знижка. Друге, Закон діє з першого січня. Третє, на виконання Закону є 700 млн. гривень. Наше завдання – негайно примусити, вимагати від Кабінету Міністрів, особисто Прем’єр-міністра Єханурова покарати винних в тому, що не подали до цього часу проект постанови про надання пільг дітям війни. Наші зобов’язання як парламенту перед народом України, перед виборцями відносно введення в дію цього закону повністю виконані. Як ви знаєте, Кабінет Міністрів не подав при першому читанні Закону про Державний бюджет жодної копійки не дав для виконання цього закону, і тільки в парламенті за наполяганням Фракії при опрацюванні в бюджетному комітеті цей закон був введений в дію. Тому фальсифікації ніякої не існує. Ми чітко виписали всі вимоги, про які говорилося тут в парламенті в тексті закону – завдання Кабінету Міністрів цей закон виконати. І ми за це відповідальності на себе брати, говорити, що парламент винен в тому, що не виконується закон, не повинні. Я прошу: ці закони є важливими, ми свою позицію висловили, як Комітет з питань бюджету листи відповідні направили. Давайте приймемо ще звернення, можливо, чи доручення Верховної Ради: протягом двох днів прийняти рішення відносно запровадження пільг, так, як це передбачено законом, з першого січня. Тому потреби в прийнятті таких законів на сьогоднішній день, на наш погляд, немає. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, я вам доповідав інформацію за дорученням фракції про процес підготовки пропозицій і наскільки вона відбиті у бюджеті на 2006 рік. Після того я направив листа до Кабінету Міністрів з проханням подати на узгодження до Комітету з питань бюджету відповідні розрахунки. Тому я хотів би, щоб ви прислухалися до того, що каже Людмила Павлівна Супрун, враховуючи, шановні колеги, такий випадок, що село навпіл поділене: півсела газ має, інші – користуються всім іншим, я маю на увазі вугілля, дрова і таке інше. Вони не отримують жодної пільги. З мотивів голосування запишіться, будь ласка, три хвилини. Я бачу! Ну, ми зараз закінчимо, я пам’ятаю, що репліка є у Олександра Олександровича, я пам’ятаю. Три хвилин, будь ласка, запишіться. Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, „Регіони України”. Шановні колеги, я звертаюся до авторів законопроекту і його лобістів. Цей законопроект, як і інші законопроекти соціальної спрямованості, в 2006 році працювати не будуть. Аби його виконати і інші закони виконати, нам необхідно ВВП 512 мільярдів гривень, тобто ріст ВВП в цьому році має скласти 28 процентів. В це, напевне, не вірить ніхто, навіть помаранчеві соціалісти. Реальне ВВП буде біля 400 мільярдів, і планується дефіцит – 13 мільярдів, а це вісім процентів – економічний колапс. Це перше. Друге: що таке 800 мільйонів гривень. 600 мільйонів гривень в бюджеті мало бути забезпечено на комплексну програму енергозбереження, маємо нуль. 180 мільйонів мало буде передбачено на боротьбу з цукровим діабетом, в першу чергу – дитячім. Маємо один мільйон, ось що таке 800 мільйонів, звідки ми їх можемо забрати. І третє, цей законопроект провокує і загострює соціальну несправедливість серед людей передпенсійного та пенсійного віку, враховуючи ще й брехливість нашого Уряду, який є.
Андрій Полліт, будь ласка. Фракція комуністів.
Андрій Полііт, фракція компартії. Прошу передати слово Петру Степановичу Цибенко.
Спасибі. Фракція комуністів, голова Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Цибенко. Я хотів би звернутися до заступника міністра фінансів пана Матвійчука з такими словами: ми з вами на цю тему вже дискутували і я прошу вас не вводити в оману громадян України, бо дія цього закону розповсюджується на тих громадян України, яким на момент завершення другої світової війни, тобто на 2 вересня 45-ого року не виповнилося 18 років і, які відповідним чином не мають більш високого статусу. Я розумію, що можна пересмикнути, ніхто не позбавляє інваліда війни, бо він має більш високий статус. Тому я розумію, що з самого початку Міністерство взяло курс на те, щоб похоронити цей Закон. Не вдалося, тепер давайте вводити в оману громадян України. Комітет наполягає на тому, що ця проблема має бути і фракція комуністів, що ця проблема має бути обов’язково врегульована. Дякую.
Василь Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, „Народный блок Литвина”. Уважаемые коллеги, позиция депутатов „Народного блока Литвина” не поменялась. Мы изначально были сторонники того, что страна может и должна экономить на чем угодно, только не на своих гражданах. И поэтому мы голосовали за Закон в целом о принятии Закона о детях войны. Мы поддерживали изменения в бюджет, и мы настаиваем сегодня, часто мы должны принять данные Законы. Потому что, к большому сожалению, Кабинет Министров, при всех разговорах о важностях и нужностях проблем, которыми они занимаются, так и не снизошел до проблем выполнения Закона о детяхвойны, как это предусматривается нашим же законом по бюджету 2006 года. Поэтому еще раз хочу сказать, мы утром, обсуждая на заседании депутатов Народного блока Литвина, приняли решение – мы голосуем «за». Спасибо.
Так. Що, що? Яка пропозиція? Що, що? Зараз, одну хвилинку. Репліка, Олександр Мороз.
Шановні депутати і радіослухачі. Я, звичайно, маю потребу відреагувати на висловлювання Валерія Асадчева, і хочу сказати таке. Я певно, що знав, що ви такий, Валерій Михайлович, але не знав, що настільки такий. І ваша репліка відносно того, що треба, аби не користувалися пільгами, скажімо, я, Іван Степанович Плющ. Мабуть, це заклик до відкритих дверей. Ми і не передбачали цього робити. Але я хотів би сказати. Упродовж усіх років існування нинішнього режиму влади ви лизали і вам подібні одне місце цій владі, проводили реформи, які довели до стану малозабезпечених 8 мільйонів громадян. А тепер розказуєте про те, наскільки складно їм допомагати. Тому ми у наступній Верховній Раді внесемо поправку, що це стосується малозабезпечених людей. Шкода, що тільки в тій Верховній Раді вас не буде, і ви не підтримаєте нас у такому голосуванні. Спасибі.
Плющ Іван Степанович, репліка, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Я підтримую позицію Валерія Асадчева в тому, підкреслюю, що такий закон повинні ми прийняти, але вказати, що цей закон розповсюджується на тих, хто має або там по межі малозабезпеченості, ну, придумать такий коефіцієнт, щоб за цим законом і цими пільгами користувалися ті, хто відноситься до категорії малозабезпечених.
Так, шановні колеги, мотиви вже завершилися. Заключне слово автору проекту постанови.
Закону. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, я просив би хвилинку уваги з приводу тих міркувань, які висловлювали зауваження до цього законопроекту. Перше, якщо Кабінет Міністрів в купі з нашим бюджетним комітетом кажуть, що все нормально, то тим більше треба приймати цей закон, бо він унормалізовує цю нормальність, він каже, що треба це ввести з 1 січня, тобто ми вам допомагаємо, бо комітет ніяких зобов’язань Кабміну не може писати, а в законі „Про Державний бюджет” написано 60, протягом 60 днів привести у відповідність. Друге, якщо все нормально, то ще раз повторюю, ті пропозиції, які вносять і мають відношення, що це, мовляв, для себе депутати пишуть, не для себе, пишуть для тих мільйонів дітей війни, яких стосується цей закон. І ми не вносимо зміни в закон про дітей війни, бо тут пропонують малозабезпечені, більш забезпечені, ці зміни записані в законі. Змін у закон „Про дітей війни” ми не вносимо. Ми лише говоримо – зміни в Державний бюджет, коли повинен виконуватися цей закон „Про дітей війни”. І останнє зауваження. З приводу пропозицій колеги Коновалюка. Тут є, на перший погляд, приваблива ідея, але вона зводиться до того, що Кабінет Міністрів може взагалі не визначити цього порядку і протягом року нічого не буде вводитись. Ми ж кажемо, щоб поетапно, починаючи з другого півріччя, обов’язково повинно вводитись. І тому я пропоную за згодою авторів законопроекту обопільної, давайте ми проголосуємо за законопроект номером 8683-1. Дякую.
Шановні колеги. Що, що? Автору, будь ласка, Степанову. Нема питань. Ради Бога. Що?
Уважаемый председатель, уважаемые депутаты, социалистическая фракция просит всех депутатов поддержать этот закон. Уже то, что мы его примем, уже то, что мы его обсудили, мы привлекли внимание Кабинета Министров, который, грубо говоря, хотел просто зажилить эти деньги от народа и от детей войны. Мы привлекли внимание общества – это нужно сделать сегодня, это нужно сделать сейчас. И фракция Социалистической партии Украины просит всех поддержать законопроект.
Шановні колеги! Валерій Асадчев має право на репліку, його прізвище називалось, у відповіді на репліку Олександром Олександровичем. Шановні колеги.
Дякую, Володимир Михайлович! Я ще раз хочу нагадати, якщо ми зараз проголосуємо в тій редакції, що пропонують автори, пільги отримають мільйонери, мільйонери! А ми пропонуємо, щоб цей закон діяв в 2006 році, він вперше почав діяти, виключно для малозабезпечених категорій громадян. І тому ми пропонуємо, щоб він зараз був проголосований, щоб він діяв у 2006 році в тих частинах, що ми передбачили в бюджеті, але виключно для малозабезпечених категорій громадян. Немає чого пільги надавати мільйонерам. Дякую.
Шановні колеги! Обмінялись вже репліками, з мотивів вже виступали. Я не можу Ігор Рафаїлович, тут ще 19 людей записано. Вибачте, я не можу. Шановні колеги! Законопроект [[реєстраційний номер 8683]] я так зрозумів, що ви погодились його відкликати, так? Оскільки враховуються пропозиції в наступному законопроекті, так. Тому я ставлю на голосування, шановні колеги, про схвалення в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет на 2006 рік”. Реєстраційний номер 8683-1. Відмініть голосування. Що? Шановні колеги! Я не хочу порушувати Регламент, я вас прошу не давіть на мене, не тисніть на мене. Я ставлю на голосування про схвалення прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 8683, про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” за основу. [[10:47:17]] За-263 Там картки спрацювали, шановні колеги, я перевіряю, спрацювали картки. По фракціях, будь ласка, зараз подивимося. Шановні колеги, я прошу уваги. «Регіони України» - 50, комуністів - 54, Народна партія – 37, «Наша Україна» - 3, Блок Тимошенко – 24, СПУ – 29, Українська народна партія – 2, Народний блок – 19, СДПУ (о) – 17, „Відродження” – 9, Народний рух України – 0, «Єдина Україна» - 9, «Реформи і порядок» - 0, Партія промисловці, підприємці України – 2, позафракційні – 8. Зараз, будь ласка, сформулюйте пропозицію. Я прошу вас, немає з мотивів уже, Ігор Рафаїлович, я не можу при всій повазі глибокій до вас. Інакше, шановні колеги, ми не зможемо, я прошу уваги, бо хтось буде наполягати і говорити, що він заперечує, ми не зможемо прийняти в цілому закон. Я не можу порушувати Регламент. Будь ласка, Асадчев, пропозиція. Ми її окрему пропозицію проголосуємо. Потім будемо далі йти.
Дякую. Пропозиція наступна. В Закон про бюджет ми вносимо таку пропозицію, що Закон про дітей війни в 2006 році діє виключно для малозабезпечених категорій громадян. Я прошу це проголосувати.
Будь ласка, уточнення від комітету щодо цього формулювання.
Голова Комітету у справах пенсіонерів війни, інвалідів. Цибенко. Шановні колеги! Послухайте мене уважно. У нас є в суспільстві люди, які можуть отримувати, скажімо, пенсію і мають право на пенсію по різних пенсійних програмах. Але вони отримують одну пенсію. Те ж саме стосується статусу, що таке „діти війни” – це статус. І тому є статус народного депутата, є статус інваліда війни, учасника бойових дій, і так далі. Тобто людина може скористатися одним статусом. Як правило – це статус найбільш високий. Тому не має потреби в голосуванні тієї норми про яку говорить пан Асадчев. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Прошу заспокоїтися. Давайте поступимо таким чином. Для того, щоб ми могли зараз остаточно прийняти рішення, бо вона може бути внесена як законодавча ініціатива до другого читання. Тому я зараз поставлю цю пропозицію на голосування і Верховна Рада визначиться голосуванням і все. Я ставлю на голосування пропозицію Валерія Асадчева додати в закон, що це стосується малозабезпечених громадян. Прошу визначитись і все. [[10:50:07]] За-214 Рішення не прийнято. Я зараз по фракціях. Спокійно, по фракціях, будь ласка. Заспокойтесь, будь ласка. „Регіони України” – 31, комуністів – 0, Народна Партія – 11, „Наша Україна” – 38, БЮТ – 29, СПУ – 23, Народний блок – 0, СДПУ(о) – 1, Українська Народна Партія – 18, „Відродження” – 11, Промисловців і підприємців – 10, Народний Рух України – 16, „Реформи і порядок” – 8, „Єдина Україна” – 8, позафракційні – 10. Я прошу, все, заспокойтеся, будь ласка. Карточка не працює? У Сулковського не працює карточка, перевірте, будь ласка. Все. Ні, ми домовились, шановні колеги. Не треба. Шановні колеги, ми домовились, я ставлю на голосування. Не треба. Я прошу вас. Валерій Михайлович, ми домовились з вами. Ну, так що? Я ставлю на голосування про схвалення проекту Закону України як Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік”. Реєстраційний номер 8683-1. Визначайтесь, будь ласка. До речі, шановні колеги, я хочу сказати, що на Погоджувальній раді у понеділок ви не заперечували. Чого ви мене звинувачуєте? Та не кричіть, я прошу вас. Я ставлю на голосування. Йде голосування, будь ласка. [[10:51:45]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” – 29, комуністів – 55, Народна Партія – 31, „Наша Україна” – 1, Блок Тимошенко – 31, СПУ – 29, Народний блок – 22, СДПУ (о) – 19, Українська Народна Партія – 0, „Відродження” – 9, промисловців і підприємців – 0, Народний Рух України – 0, „Реформи і порядок” – 0, „Єдина України” – 9, позафракційні – 3. Шановні народні депутати, нам треба розглянути питання про включення до порядку денного і прийняти рішення щодо проектів законів про внесення змін до Закону України „Про вибори народних депутатів України”. Прошу голосувати. Про включення до порядку денного. [[10:52:52]] За-218 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Зараз, одну хвилиночку! Що? Зараз перевіримо. „Регіони України” - 51. Ну, я зараз скажу. Ну, перевіримо зараз! „Регіони України” – 51, комуністів - 40, Народна партія – 36, „Наша Україна” - 9, Блок Тимошенко – 18, СПУ – 3, Українська Народна Партія – 0, Народний блок – 22, СДПУ (о) – 18, „Відродження” – 1, промисловців і підприємців – 11, Народний Рух України – 1, „Реформи і порядок” – 0, „Єдина Україна” – 1, позафракційні – 7. Шановні народні депутати! Ну, я прошу уваги хвилиночку! Про що йдеться? Йдеться про пропозиції Центральної виборчої комісії про те, щоб люди мали можливість, які з різних причин не потрапили в список при пред’явленні відповідних документів, рішення суду, мали можливість взяти участь в голосуванні. Це перше. І друге. Зважаючи на велику кількість учасників передвиборчих перегонів, великі будуть бюлетені і аналіз, який був проведений показав, що на виборчих дільницях до половини людей фізично не зможуть проголосувати. То пропонується збільшити час на голосування з 7-ої години ранку до 23-ої години. Обговоримо, можливо, модернізацію проведемо, або змінимо час щодо голосування. Це ж нормальне рішення, довкола якого ми ламаємо списи. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проектів законів про внесення змін до Закону України про вибори народних депутатів України. Прошу голосувати. [[10:55:12]] За-237 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” – 60, комуністів – 48, Народна Партія – 40, „Наша Україна” – 0, Блок Тимошенко – 32, СПУ – 2, Народний блок – 22, СДПУ(о) – 12, Українська Народна Партія – 0, „Відродження” – 2, промисловці і підприємці, Народний Рух України, „Реформи і порядок” – нулі, „Єдина Україна” – 8, позафракційні – 11. Шановні колеги, пропонується, прошу уваги. Пропонується такий регламент. Доповідь від імені комітету зробить голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Володимир Бондаренко. Є Володимир Дмитрович? Потім ми попросимо, шановні колеги, щоб виступив Голова ЦВК, роз’яснив нам позицію. І після того, як буде потреба, прийдемо до обговорення. Нема застережень? Будь ласка, Володимир Дмитрович. А, вибачте. Шановні колеги, прошу уваги. Ну, дуже важко працювати. Давайте заспокоїмось. Ми проголосували виключно за те, щоб повернутись до включення до порядку денного. Тепер нам потрібно включити до порядку денного. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проектів законів про внесення змін до Закону України „Про вибори народних депутатів України”, прошу голосувати. Про включення. [[10:57:00]] За-229 Рішення прийнято. Володимир Дмитрович, будь ласка, Бондаренко. Шановні народні депутати, прошу заспокоїтися. У нас ще будуть підстави для збурень. Я прошу вас заспокоїтись. Прошу перевірити, чому не спрацьовує система. Секретаріат, будь ласка. Володимире Дмитровичу, прошу.
Володимир Бондаренко, фракція „Реформи і порядок”. Шановні друзі, вчора комітет розглянув два законопроекти, які надійшли на розгляд і які стосуються проблем, пов’язаних з виборами і змінами до законодавства. Перший із них, який має реєстраційний номер 8719, поданий народним депутатом, Головою Верховної Ради України Володимиром Михайловичем Литвином, стосується часових параметрів проведення голосування в день голосування. Справа в тім, що в статті 66 Закону „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад сільських, селищних, міських голів”, а також у Закону „Про вибори народних депутатів” визначено, що голосування проводиться, записано з 8 до 20 години. Надійшла пропозиція від автора законопроекту змінити це положення і записати в законі з 7 до 23 години. Цей законопроект розглядався в комітеті. І в результаті дискусії, яка там відбулася, ми дійшли до того, що залишити все-таки з 7 години, але не до 23, а до 22 години. Таким чином комітет визначився. Як визначиться зала Верховної Ради – це ваша вже позиція. Але комітет визначився: до 22 години. Це стосовно цього законопроекту. Стосовно іншого законопроекту, який поданий народним депутатом Іваном Вернидубовим, а потім після обговорення в комітеті він був доповнений авторами. Він стосується двох основних позицій. Одна з них розробляє положення, які стосуються виборів у містах, які мають всередині себе ще інші ради, це особливо в Автономній Республіці Крим, де всередині міст є інші міста, а також села і селища, і система проведення виборів у різних цих адміністративних одиницях різна: у містах – це пропорційні виборах, у селах і селищах – мажоритарні вибори. І тому виникає ситуація, при якій треба врегулювати ці положення. Зокрема, стосовно подань партій, подань партій до виборчих комісій, пропозицій стосовно кандидатів. Мова йде про те, що цей законопроект дає право керівним органам міських партій у такому випадку подавати кандидатів, як до міського рівня міста обласного підпорядкування, так і до рівня міст інших, які входять і знаходяться на території цієї адмінодиниці, сіл і селищ. Тобто це спрощує трошки систему, тому що ми не маємо сьогодні розгалуженої системи партійних організацій, наприклад, у Криму і таких містах.
Дайте можливість, оскільки два законопроекти доповідається, завершити. Будь ласка, мікрофон увімкніть.
Тому виникла така пропозиція, і, я думаю, що вона має під собою логічні підстави, і комітет підтримав в цій частині законопроект. Інша частина законопроекту стосується більш контраверсійної проблеми, вона пов’язана з можливістю доповнення списків виборців вже не тільки заздалегідь, за декілька днів до голосування, а і вдень голосування. Мова йде про те. що сьогодні законодавство передбачає наявність списків виборців, які сьогодні вже вивішені для ознайомлення, але може виникнути ситуація, що в день голосування або за декілька днів до голосування виникне потреба якійсь людині відновити свої права на голосування. Тому це дуже питання, ще раз підкреслюю, контраверсійне, тому що воно може дати, як позитив з точки зору дотримання прав людина на віддачу свого голоса за того чи іншого кандидата, за ту чи іншу політичну силу, так і до певних спотворень виборчого процесу, адже в день голосування можна здійснити переїзди з одної місцевості в іншу або у сусідні виборчій дільниці і там відтворювати своє право декілька разів. Це було вже свого часу помічено на цих виборах в різних регіонах - і на заході, і на сході, тому це питання викликало більше дискусій в комітеті. Разом з тим, комітет все-таки пропивав підтримати позицію про судове розв’язання даної проблеми в день голосування. Тобто суди за три години до завершення голосування ще можна, вірніше, за три години до завершення голосування можна подати судове рішення сто воно включення до списків виборців на тій чи іншій дільниці того чи іншого громадянина. Я вважаю, що тут треба обговорити додатково в залі Верховної Ради, є різні думки, і я навіть як автор, один з авторів цього законопроекту після певних дискусій сьогодні маю сумніви в тому, що ми повинні в день голосування таким чином затягувати аж під самий вечір, аж до трьох годин до завершення голосування. Тому, можливо, це питання ми розглянемо якимось іншим чином. Але комітет прийняв рішення підтримати обидві позиції цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, очевидно, запитання будуть до Володимира Дмитровича? Якщо є, запишіться, будь ласка, три хвилини. На табло прізвища народних депутатів. Анатолій Оржаховський, будь ласка. 11:0:20
Дякую, Володимире Михайловичу. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Фракція комуністів з розумінням відноситься до спроби і Центральної виборчої комісії, і народними депутатами вдосконалити існуюче законодавство про вибори народних депутатів. І якщо говорити про конкретні пропозиції, я як член Комітету, звідки доповідає наш доповідач, то позиція така: по першому законопроекту, варто було б прислухатися і, мабуть, з семи до 22 години, дійсно, час голосування, і таким чином це буде достатньо, ми врахуємо і позицію, що добре буде для виборців і для комісії. Що стосується другого законопроекту, то варто було б подумати над проблемою, чи варто тільки для судів. А чому не комісіям дати можливість вирішувати цю долю? А якщо хтось буде не задоволений, хай тоді, будь ласка, звертається до суду, і проблема може бути тоді вирішена. Тому я пропоную перейти до.
Василь Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, «Народный блок Литвина». По обоим предложениям. Скажите, пожалуйста, не считаете ли вы возможным, когда мы говорим о продлении времени голосования, и это правильно, потому что очереди, которые существуют, может быть, еще добавить времени и каким-то образом упростить ситуацию? Потому что на крупных избирательных участках люди могут не успеть даже в этом регламенте. То есть, может быть, заложить в законодательство и иную норму, которая даст возможность людям более оперативно проголосовать? Спасибо.
Дякую. Це питання обговорювалося. Ми врахували те, що голосування буде відрізнятися від голосування по тим бюлетеням, де були лише кандидати в Президенти України. Там було трошки простіше. Дійсно, це голосування буде одночасно включати декілька бюлетенів як до Верховної Ради, так і до місцевих рад різних рівнів. Але тим не менше, з сьомої години до двадцять третьої принципово, я думаю, що часу ми добавляємо серйозно: там знизу одну годину, зверху годину. І ще одна особливість є: потім підрахунок голосів треба якось забезпечити, щоб в рамках фізичних можливостей людини все-таки вони були. Бо члени комісії, які прийдуть о шостій годині, все-таки до 24-ї повинні працювати і потім до ранку, підраховуючи. Ну, я думаю, що тут є баланс інтересів як виборців, які таки можуть знайти за цей день час, так і членів комісії, яких ми також повинні поважати.
І Лілія Степанівна Григорович, фракція „Наша України”.
Лілія Григорович. Сьогодні Святе Водохреще, і думаю, що присутність освяченої води в нашому парламенті би не завадила. А слово прошу передати Борису Беспалому.
Борис Якович Беспалий, мікрофон. Фракція „Наша Україна”.
Борис Беспалий, „Наша Україна”. Я приєднуюся до привітань Лілії Григорович. А запитання у нас є наступного характеру. От нам уже відомо, що з бази даних виборців, з виборчих списків Центральною виборчою комісією вже виключено понад півтора мільйона прізвищ, тобто не виборців, а фактично мертвих душ. Тобто якщо ми дозволимо включення дільничним комісіям в день голосування дописувати, то не вийде у нас знову ж таки стимулювання виборчого туризму. На скільки серйозною є ця загроза? Це є перше питання. А що до продовження голосування, воно має певний сенс, але виникла проблема тільки тому, що ми не погодились з продуманими пропозиціями Президента про чотирьохвідсотковий бар’єр, тоді б було б менше виборчих списків і менше б часу було виборцям треба для того, щоб визначитися. Як от ви ставитесь.
Дякую. Ну, проблема чотирьохвідсоткового бар’єру – це трошки інша проблема. Я думаю, що вона до цього має менше відношення. А стосовно того, що можуть бути спотворення списку, я уже говорив про те, що в день голосування, як раз в день голосування, можуть бути такі метаморфози з цим списком виборців, які будуть викликані місцевими переміщеннями, або, навіть, серйозними регіональними переміщеннями певних мас людей, які проголосують в одному місці і потім відновлять повторно своє право на голосування в іншому місці. Таке може бути. На жаль, але разом з тим, є і інша особливість, яка пов’язана з правами людини, яка реально в цей день прибула кудись і також хоче проголосувати.
Дякую, Володимир Дмитрович, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Зараз, Ярослав Васильович. Одну хвилиночку, якщо можна, Ключковський Юрій Богданович, є рішення комітету, що з особливою думкою виступить Юрій Богданович Ключковський, щодо цих законопроектів, а потім ми попросимо голову ЦВК – Ярослава Васильовича Давидовича.
Дуже дякую, Володимире Михайловичу, за можливість виступити. Юрій Ключковський, заступник голови комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Шановні колеги, ми розглядаємо два різні, а навіть три різні проблеми, які стосуються різних складових Законів про вибори. Якщо говорити про збільшення часу голосування абсолютно обґрунтовано, тому що ми відмовилися розвести вибори, таким чином ускладнили голосування тим, що буде видаватися кілька бюлетенів. Ми пам’ятаємо ситуацію 2002 року. І ми погоджуємося з тим, щоб збільшити час голосування. Єдине, що я би просив при цьому врахувати: по Закону, за 45 хвилин до початку голосування відбувається засідання комісії. Давайте подумаємо: чи варто змушувати людей на шосту ранку прибувати на комісію? Чи, можливо, хоть пів години їм ще дати зазору і почати голосування з 7.30, наприклад, до 22.30. Не зменшуючи загального часу голосування, зсунути його з ранку на півгодини. Що стосується другої проблеми, то вона значно серйозніша. Як відомо, цей закон передбачає завчасне складання списків виборців. Ці списки виборців сьогодні складені і проходять стадію уточнення. Більше того, представники кожної фракції, які сьогодні є у Верховній Раді України, отримали офіційно бази даних цих списків виборців і можуть зараз їх перевіряти. Таким чином перевірка здійснюється не лише з ініціативи виборців, далеко не лише, але з ініціативи і влади, і громадськості. І тому ми сподіваємося, що це різке зменшення кількості виборців означає приведення цих списків виборців до реальності. Однак, хочу звернути увагу на те, що дозволяти вносити зміни у списки виборців у день голосування, з моєї точки зору, означає розвалити всю систему контролю за достовірністю списків виборців. Справа в тому, що суди повинні приймати рішення не просто на підставі заяви кожному, хто звернувся, а вони повинні перевірити однократність включення цього виборця до списків виборців. Чи не включений він в іншому місці, де він вже і може проголосував на той час, коли подав заяву до суду. У день голосування цього перевірити технологічно неможливо. І тому суди будуть затягувати прийняття рішення. Проблему це не розв’яже, а лише загострить конфлікти. Я хочу ще раз підкреслити, суд повинен це робити, навіть звертаючись до робочих груп обліку виборців, тобто прообразів органів ведення реєстру. І останнє. Не забуваємо, що одночасно відбувається місцеві вибори. Якщо ми ще і замішаємо місцеві вибори, і там змішаємо списки виборців, то ми навіть порушимо право територіальної громади на обрання своїми силами собі керівництво. Тому я прошу дуже обережно поставитися до цієї другої складової сьогоднішніх законопроектів. Я пропоную не змінювати системи обліку списків виборців, тим більше, що пропозиція, щоб дільнична комісія приймала це рішення, взагалі неможлива. Бо дільнична виборча комісія не може перервати.
Дякую, Юрію Богдановичу. Запрошую до виступу голову Центральної виборчої комісії Ярослава Васильовича Давидовича.
Шановні народні депутати, перш за все спасибі, що ви дали можливість мені сьогодні з вами хоч хвилиночку поспілкуватись, колись мене на цю трибуну тягнули, тепер я сам прошуся, але ви не запрошуєте. І нам взагалі б вже пора десь трішечки обмінятися інформацією про хід підготовки до виборів народних депутатів України та місцевих, оскільки і поряд з політичними тими питаннями, які ви вирішуєте, є багато організаційних. Шановні народні депутати, давайте ми оці законопроекти, які ви сьогодні розглядаєте, дозвольте я висловлю точку зору моїх колег, оскільки ми обмінювалися думками напередодні зустрічі з вами. Перш за все я покажу вам зразок бюлетеня сьогодні, зараз. Як визнаєте, зареєстровано 45 партій, 19 блоків і решта – політичні партії, 5 і ще додатково документи знаходяться на розгляді в судах із тих, яких ми 8 відмовили. Відмовили ми з причин несвоєчасної подачі грошової застави, а також деяким партіям, тим, які включили до списку менше 18 кандидатів. На сьогодні справи знаходяться в судах і рішення по них остаточно не прийняте і сьогодні сказати в державі скільки суб’єктів виборчого процесу буде 26 березня, ще важко, але 45 і ось такий бюлетень. Ось такий бюлетень, 80 сантиметрів, зроблений зразок бюлетеня. Ось, шановні колеги. Нормально? І таких ще бюлетенів майже однакових за розмірами буде і по виборах до обласних рад, міських рад, тобто до місцевих рад. Виборець буде мати не менше 5 рушників, тільки не вишитих, у руках. І коли ми сьогодні піднімаємо питання продовження строку голосування, я хочу вам пригадати і пригадайте хороший приклад нещодавній самий останній Польської Республіки, де на одній дільниці проспала сторожа, оця охорона, на 40 хвилин пізніше відкрились вибори на тій дільниці і по всій Польщі на 40 хвилин було продовжено строк голосування. Ви бачите, наскільки серйозно підходять у людей до вирішення цих питань. І сьогодні, дійсно, ми знаємо з досвіду 1998 року, 2002 року, що у великих містах де наповнюваність виборчих дільниць була 3000, а 2500 не далеко втекло, голосування завершувалось, що 200-300, а то і більше осіб йшли додому, не взявши участі в голосуванні. І Центральна виборча комісія підтримує, але підтримує одночасно, дійсно, зранку, можливо, з шостої години за 45 хвилин розпочинається засідання, прислухатися.
Дайте можливість.
як у нас з транспортом. А от увечері ми просили продовжити голосування до 23 години. І не треба боятися, вони будуть дві доби рахувати ті простині, яких вони будуть мати шість на кожній виборчій все рівно. Перша інформація поступить до нас через добу, не раніше до Центральної виборчої комісії, шановні народні депутати. І продовжити я вас закликаю до 23 години. Тепер друге. Що стосується, шановні народні депутати, я прошу продовжити строк голосування і прислухатися, в цьому є резон. Друге. Що стосується списків виборців. На сьогодні, дійсно, в державі за даними робочих груп на 1 мільйон 360 тисяч менше включено до списків. Повірте, що вони вже сьогодні в якійсь мірі відрегульовані. Є сьогодні багато двійників, над ними зараз працюють. До 6-го лютого, принаймні ця процедура повинна бути завершена. І я пропоную від імені комісії [[ми це погодили, принаймні]] місцеві вибори абсолютно не чіпати, по місцевих виборах місцева громада сама свої списки відрегулює. А у виборах народних депутатів України дозволити судам, адміністративним судам за зверненням на підставі паспорта ніяким виборчим дільницям, ніяких територіальним комісіям, лише судам. Адже будуть, ви зрозумійте, наскільки точні списки виборців не були б, будуть люди, які не будуть включені до списків і я не хотів би, щоб комісії і в тому числі Центральна виборча комісія була заложником в цьому питанні. Це тільки по виборах народних депутатів. І тільки народними судами за зверненнями можна буде оцей список зразу ж таки вечором. По ньому додаткову інформацію ми зберемо по всій Україні, ми будемо знати, скільки цих людей. Але тільки на рівні виборів народних депутатів України. Я прошу по місцевих виборах змін до списку виборців, до вірніше розгляду судами заяв по зверненню про включення чи не включення до виборів по місцевих виборах не включати, а що стосується інших змін, я це підтримую. Оскільки, що стосується регулювання кількості кандидатів, які можуть бути зареєстровані – це однозначно потрібно прийняти. І внести зміни до другої частини речення оцього, де запропоновано. Я прошу підтримати ті законопроекти в тій частині, одним із них, дійсно, була ініціатором звернення і Центральна виборча комісія. І користуючись нагодою, я, шановні колеги, інформую, що сьогодні о 16 годині Центральна виборча комісія розпочинає жеребкування по формуванню окружних виборчих комісій. Вчора ми проводили нараду. 13 представників політичних партій були відсутні на тій нараді. Це представники в Центральній виборчій комісії, ось так вони думають про формування майбутніх комісій. Ви - керівники політичних партій, координатори, я прошу направте сьогодні на 14 годину до комісії своїх представників, щоб ми мали змогу сформувати комісії, а потім не було до нас безпідставних скарг тих осіб, які навіть „не соизволят” прийти на цю процедуру. Спасибі.
Дякую, Ярославе Васильовичу, сідайте, будь ласка. Будь ласка, запишіться 3 хвилини. Іван Вернидубов, будь ласка.
Шановний, Вернидубов „Регіони України”. Все-таки, що головне ви ставите у тому, що списки про вибори народних депутатів дозволити суду переглядати в день виборів, а в місцеві ні і кажете, що буде якась різниця. Яка ж можливо тут різниця, яка дійсно може вплинути.
Пане Вернидубов, я шаную вас як юриста, великого до речі. Але ви знаєте, що будуть громадяни, які поміняли місце проживання і не буде на території своєї громади. Для них це питання не актуальне, а вони більше шести місяців перебувають уже в іншому населеному пункті і вони з тих чи інших причин не можуть бути владою включені до списків виборців. Коли вони це докажуть, по них можна розглядати питання. А по місцевих виборах і з рештою, в глухому, далекому селі, де не ходить сьогодні транспорт, він у день виборів і не добереться до районного центру, там де знаходиться суд. Давайте реально дивитися на речі. А ті, хто змінив місце перебування, можливо і звернеться, але передбачити обов’язково, я ще раз підкреслюю, інформування Центральною виборчою комісією, а відповідно, всіх низових комісій про кількість таких звернень до судів, вірніше, прийнятих рішень судами і додаткове включення у список, щоб ми реально мали картину при встановленні результатів виборів. А не було інсинуації, що це була використана якась технологія.
Марія Маркуш, фракція комуністів.
Дякую, Володимир Михайлович. Марія Маркуш, фракція комуністів. Прошу слово передати колезі по фракції Пономаренко Георгію Григоровичу.
Георгій Пономаренко, мікрофон.
Пономаренко, фракція комуністів. Ярослав Васильович, одне питання. Ви зараз підтвердите, що кожного разу на виборах у нас голосує більше 200 тисяч виборців з паспортами колишнього Радянського Союзу. Для цього необхідна постанова Кабінету Міністрів. Так ви звертаєтесь, чи ми сьогодні даємо доручення Кабінету Міністрів з цього питання. Це раз. І друге, ми затратили мільйони, десятки мільйонів грошей на оці попередні списки виборців, які складали. Я розумію, що будуть якісь неточності. Але, мені здається, що територіальній комісії дати право, територіальній комісії, а якщо територіальна комісія не погодиться дати право, тоді через суд внесення в списки виборців.
Шановний Георгій Григорович, перше, відповідь на перше питання. Ми з року в рік наступаємо на ті ж граблі. Рік напередодні виборів ведемо роботу в державі, щоб забезпечити обмін паспортів, проте A і нині там. На жаль, ніхто цих паспортів не міняє, роботи не проводить, я маю на увазі, органи місцевої влади і компетентні органи, хто цим має займатись, а з два-три тижні до виборів звертаються до Центральної виборчої комісії знову ж продовжити дію давно не чинних, давно вже, які стали рудиментом паспортів. Так я прошу, цей раз вирішуйте це питання у Верховній Раді перед Кабінетом Міністрів і не тільки дозволити, але спочатку провести за два місяці роботу. Адже достатньо, наскільки я знаю, бо спілкувався з представниками цього відомства в Міністерстві внутрішніх справ, бланки паспортів є достатньо, лише потрібна воля місцевих органів влади і тих виборців їх обміняти. Я прошу вирішити його набагато скоріше, а не знову ж таки, не в останні дні ставити у деяке незручне положення Центральну виборчу комісію і займатися питаннями, які несвойственні комісії. Що стосується іншого питання, дійсно, я кажу, списки складає влада, органи влади, Центральна виборча комісія лише контролює. Але для виключення випадків можливого не включення до списків окремих, я підкреслюю, випадків, дозволити судам, адміністративним судам, вирішувати ті питання, оскільки така норма є в Кодексі адміністративного судочинства. Вона суперечить, навіть якщо Закону „Про вибори народних депутатів”. А комісіям не дозволяти, комісії можуть, комісії до цього за два дні нехай працюють, а у виключному випадку людина має право звернутися в суд, і я прошу її не позбавляти цього права.
Дякую, Ярослав Васильович. Дякую. Шановні народні депутати, відносно збільшення часу на проведення голосування. Пропонувалось з 7 до 23 години і просить підтримати цю пропозицію і Центральна виборча комісія. Що, що? Ми голосувати будемо окремо по кожному законопроекту. Ні, будемо голосувати окремо по кожному законопроекту. Я ж говорив вам. А, обговорення? Будь ласка, давайте проведемо обговорення протягом 15 хвилин. Але я прошу керівників депутатських фракцій і груп зібратись на третьому поверсі. Адам Іванович з вашого дозволу продовжить організацію нашої роботи. Будь ласка, Адам Іванович. Будь ласка. Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка. Юрій Анатолійович, до трибуни, будь ласка. Підготуватися Миколі Рудьковському.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, Виборчий блок Юрія Кармазіна. Шановні народні депутати! Я хотів би поставити кілька запитань собі і вам. Приймаючи закони, ми розуміли де і як є пробіли в цих законах. І ставили ці питання. Але зараз хочу звернути вашу увагу на те, на що ніхто не звертав увагу. Ми записали з вами, що зміни до цього закону, тобто до виборчого закону, в прикінцевих положеннях можуть бути внесені не пізніше як 240 днів до дня виборів народних депутатів України 2006 року. За винятком положень, що стосуються ведення передвиборної агітації, зміни до яких можуть бути внесені не пізніше як за 120 днів до дня виборів народних депутатів України 2006 року. Як ми вийдемо з цієї колізії, з цієї норми? У мене питання до всіх, в тому числі до голови Центральної виборчої комісії. Або в нашій країні є якась стабільність, або немає. Або ми будемо збирати тут Верховну Раду і приймати рішення прямо 23 числа березня цього року, але запишем заднім числом, що за стільки-то днів, як ви зараз пропонуєте, за 45 днів записати. Що вже не за 240 днів не вносяться. Тоді ми може перейдемо до того, що взагалі по якимсь радам скасуємо і пропорційну систему, може вже й до цього дійти. Тобто, ми можемо таким чином до мишей дійти. Шановні народні депутати, мені сумно, як відбувається в нас прийняття законопроектів, просто сумно. У нас пропозиції приймаються з голосу. Коли зараз була пропозиція, що тільки малозабезпеченим, ми її на переголосування не поставили. Те, що треба ставимо на переголосування. Тобто, у нас подвійні стандарти. Тепер щодо того продовження пропозиції 8719 законопроекту. Пропонується час збільшити з 7 до 23. Зразу на три години збільшуємо. Що, яка потреба в тому, щоби зразу на три години? На годину раніше починати і на дві години пізніше закінчувати. Мені здається слушним, що комітет записав до 22 годин. Чому? Бо коли в 23 закінчується, то ще порахувати треба, а потім ніч, а члени комісії –це, і жінки. І що тоді буде? Тому мені здається слушним, що комітет записав до 22 години. Якщо вже і погоджуватися, то це максимально, на що можна піти. Це перше. І друге. Якщо є сьогодні вище стоящі комісії, то вони мають і вирішити колізійне питання. Не вирішено колізійне питання, тоді хай люди ідуть до суду. Чому ми за реалізацію виборчого права людину посилаємо до суду. Я хотів би вас звернути вашу.
Микола Рудьковський. Підготуватися Василю Надразі.
Рудьковський, фракція соціалістів. Шановні народні депутати, ми знаємо, що фальсифікація, яка здійснювалася і яка може бути здійснена під час виборів, проводиться в ночі. І якщо ми зараз загонимо підрахунок голосів до п’яти годин ранку, то ми однозначно знаємо, що в якихось регіонах фальсифікація відбудеться. Ми повинні зважати на те, що все-таки члени дільничних комісій ідуть туди на добровільній основі, це не раби, які будуть по 24 годині сидіти над бюлетенями. Потрібно порахувати і місцеві вибори, і вибори до це6нтральних органів влади. І тому ми, соціалісти, звертаємося до того, щоб краще організувати і більш ефективніше роботу дільничних комісій забезпечити, але до 11 годин ночі голосування не продовжувати. Якщо і продовжувати, то продовжити на години, можна почати раніше, але ні в якому разі в ніч підрахунок голосів не заводити. Це по-перше. По-друге. Не можна вносити дезорганізацію в реєстрацію в день виборів людей, які можуть проголосувати. Якщо ми ще й по цьому шляху підемо, то ми не зможемо організувати нормально виборчий процес. І тому ми, соціалісти, просимо менше втручатися у виборче законодавство, давайте діяти в рамках діючого законодавства і готувати вибори таким чином, щоб вони пройшли організовано і вчасно. Кілька слів хочу сказати до того закону, який попередньо обговорювався. Мені боляче дивитися, коли сесійна зала голосує 238 чи 240 голосів за Закон про дітей війни. Це ті люди, які свого часу пережили війну у нелюдських фактично умовах, в умовах окупації, потім відродили всю українську економіку, яка потім була прихватизована олігархічними групами, і зараз не мають ніякої державної підтримки. І деякі народні депутати говорять, що потрібно все підвести під риску малозабезпеченості. Так давайте тоді будемо чесними і піднімемо рівень малозабезпеченості з 400 гривень до 1000 гривень. Подивіться, які зараз ціни на комунальні послуги, як ростуть ціни на м’ясо, на молоко, на інші продукти споживання, і тоді можна говорити, що можна все це підводити під риску малозабезпеченості. Інакше це просто спекуляція з однією метою, щоб пенсіонери, які пережили той страшний час, не могли нормально, в нормальних умовах дожити свого життя. Це просто нелюдський підхід. І я не знаю, як це може робити фракція, яка.
Василь Надрага, підготуватись Івану Зайцю.
Василий Надрага, «Народный блок Литвина». Уважаемые коллеги, говоря о данных законопроектах, я хотел бы высказать, которую занимают депутаты «Народного блока Литвина». Мы считаем, что, к большому сожалению, организация системы голосования в нашей стране не выдерживает никакой критики. И если мы вспомним с вами президентские выборы, выборы 2002-го и вообще все, которые состоялись в независимой Украине, то абсолютное большинство из них прошло в условиях, когда на самом деле на избирательных участках создавалось вавилонское столпотворение. Толпы людей, которые не в состоянии поместиться в маленьких помещениях, мизерное количество кабинок для голосования, недостаточное количество урн приводило к тому, что значительная часть населения в отдельных избирательных участках для 40 процентов желающих проголосовать не имели возможность это сделать. И поэтому вполне естественно, что мы как депутаты «Народного блока Литвина» сегодня заявили о том, что мы готовы поддержать два законопроекта, потому что мы считаем, что они дают возможность большей части населения, желающим отголосовать, проголосовать в нормальных условиях. Здесь председатель Центральной избирательной комиссии показывал, каких размеров будут бюллетени, и это тоже есть проблема. И мне кажется, когда мы говорим о том, что нужно сделать, мы должны не забывать с вами, что проблемой еще является вообще наличие площадей на избирательных участках, наличие оборудованных кабинок в том количестве, которое будет соответствовать или пропорциональной численности, потому что численность избирателей на разных участках большая. Поэтому продление времени голосования на три часа и более депутаты «Народного блока Литвина» «за». О том, чтобы вносить в список избирателей граждан в день голосования по решению суда, мы, депутаты «Народного блока Литвина» «за». Единственное предложение: мы предлагаем, чтобы в данном законопроекте была внесена норма, что суд принимает данное решение на основании отметки в паспорте о прописке человека. Ибо если человек собирается уезжать куда-то, то он должен заранее решить свои проблемы, а если человек живет и будет голосовать по месту жительства, то, соответственно, суд должен это учитывать, потому что кажется, что именно это может быть таким ограничением в части фальсификаций. В целом же, еще раз хочу сказать, что депутаты «Народного блока Литвина» за то, чтобы мы создали более нормальные условия в день голосования для наших избирателей, ибо изъявление народа и есть демократия. Спасибо.
Будь ласка, Іван Заєць. Підготуватися Валерію Асадчеву.
Іван Заєць, Український Народний Блок Костенка і Плюща. Шановні народні депутати, треба зупинитися у своїй деструктивній діяльності. Ми розуміємо технологічні мотиви ЦВК, але через ці зміни ми породимо занадто більше негативів у нашому виборчому законодавстві. Чому ми будемо голосувати проти всіх цих законів. Перше: треба жити за законом. Закон однаковий повинен бути для всіх громадян, і для Верховної Ради так само. Тут уже Кармазін говорив, що є обмеження: 240 днів на зміни. Ми випадаємо з цього обмеження. Пам’ятаєте, як ми вносили поз засобах масової інформації? Тоді ми голосували за зміни, Президент підписував, і потім уносили. Якщо ми будемо робити зміни не за такою процедурою, це є грубе порушення законодавства, і його будуть робити ті, хто буде голосувати за ці зміни. Друге. Ми говоримо про те, щоб продовжити час голосування. Це означає, що вже члени дільничних комісій будуть „готові” [[в лапках]], я маю на увазі у 23 години. А підрахунок голосів переноситься на ніч. Це сталінські методи підрахунків. Там уже ніхто нічого не проконтролює, фальшування будуть масові і суцільні. Тому ми вважаємо, Український Народний Блок Костенка і Плюща, що зміни до цього законодавства обумовлені лише одним: забезпечити базу під фальшування виборів, іншим нічим не обумовлений. Третє. Треба думати, що ми зробимо, коли ми внесемо ці зміни. Адже ми вносили зміни до Кодексу адміністративного судочинства, де говорили про те, що скарги до суду подаються не пізніше за два дні. Тут же нема таких змін. Отже, вносячи зміни про о це законодавство, ми порушуємо адміністративний кодекс. Окрім того, ми вносимо зміни в Закони про вибори народних депутатів України, але залишаємо без змін законодавство по місцевому самоврядуванню. І в результаті і там породжуємо колізії. Тобто як би ми не крутили, щоб ми не робили, ми бачимо, що тут немає абсолютно ніяких пропозицій на вдосконалення технології голосування. Тут є пропозиції одні тільки створити умови, щоб знову порушувалися Закони, щоб знову люди робили вибори з позиції сили і з позиції грошей. Тому, шановні народні депутати, Український Народний Блок закликає вас не голосувати за ці зміни. Ми закликаємо вас дотримуватися Конституції і Законів – це найкраще, що можна придумати, інакше це буде дестабілізація, інакше ми породимо суперечності, суди не виконають своїх повноважень і ми будемо говорити потім, що вибори відбулися не так, як треба, що треба відмінити вибори і тому подібне. Не треба думати про наших виборців так погано. Якщо організуємо голосування зранку, вони розберуться з тими бюлетенями, уже ми це все бачили. Це все робиться для того, щоб фальшувати. Тому Український Народний Блок Костенка і Плюща закликає вас всіх віднестись відповідально і не голосувати за ці зміни. Дотримаємо Конституції.
Так, Асадчев, не бачу? Іван Іванчо, будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні ми розглядаємо два законопроекти, які внесені один головою. Верховної Ради, другий – нашими колегами. Перший щодо терміну проведення виборів в день 26 березня поточного року, щодо часу. І другий відносно інших змін, які доповідав наш колега Бондаренко. Щодо першого питання, є багато сумнівів, є дуже багато думок. Але згадаємо вибори 2002 року, коли о 20 годині двері були закриті на виборчих дільницях. Нікого вже не було допущено. І ще маса людей була на виборчих дільницях, які тільки їм дозволили проголосувати. І маса людей, які не могли проголосувати, будучи на вулиці, тобто за межами виборчої дільниці. Про що це говорить? Це говорить про те, що у нас у дуже багатьох випадках виборчі дільниці не облаштовані, вони тимчасово приспособлені до голосування. Це перше. Це серйозна проблема. Друга проблема. Це великі списки, а в селі їх шість, в сільській місцевості, в селищі. Їх аж шість списків, враховуючи місцеві вибори. Тому час треба додатковий. Але не треба затягувати це в ніч. І тому комітет учора прийняв рішення до 22 години проводити голосування, щоб дати можливість всім нашим виборцям проголосувати. І наступне питання, що стосується змін до законодавства. Безперечно погано, що ми в останню хвилинку, в останню хвилину вносимо зміни до діючого законодавства. Це нікуди не годиться. Але треба врахувати інтереси наших виборців. І треба врахувати, що як кваліфіковано ми складаємо списки, і дати можливість своїм виборцям знайти себе у цих списках або відстояти своє конституційне право обирати, відповідно викладати свої конституційні повноваження. Тому я прошу підтримати ці два законопроекти. І в першому питанні підтримати рішення комітету з цього питання. Дякую за увагу.
Дякую. Одна хвилина, Оржаховський, будь ласка, з місця мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Анатолій Оржаховський, фракція Комуністичної партії України, Херсонщина. Я по багатьом позиціям підтримую колег, котрі виступали і підтримали пропозицію народних депутатів про те, що треба внести зміни до чинного законодавства про вибори народних депутатів. Хотів би також не погодитися із думкою голови Центральної виборчої комісії стосовно того, що тільки суди можуть вирішувати долю голосувати чи не. або включеними бути в списки чи ні. Я хочу запитати і сказати, а як бути в селі, якщо пропущена людина? Вона що, повинна шукати як добратися до села? Ні автобуса немає, ні другого, ні третього. Це нерозумно. Варто було б, хай би була уповноважена голова, заступник, секретар, вони, як правило, представники різних політичних партій і могли б цю долю вирішити. Інше, щодо того, що комісії не зможуть організуватися в 6 годин. Звести треба, доручити треба як потрібно і все це можна вирішити. І щодо
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будемо визначатись. Єдине, що я хотів би перед голосуванням звернути увагу на один момент. Дехто з виступаючих говорить, що ми, мовляв, спочатку вносили зміни до термінів внесення змін, направляли його Президенту, він підписував, а після того вносили зміни по засобах масової інформації. Нагадую тим, хто, можливо, призабув, ми ці зміни вносили одночасно. Тобто вносили зміни у закон „Про вибори народних депутатів” що стосується засобів масової інформації і в цих же змінах вносили зміни щодо термінів внесення змін. Не 240 днів, а за 120 днів, що стосується засобів масової інформації. Тому, я думаю, буде логічно, щоб ми зараз, якщо будемо приймати ці закони, запропонували таку ж зміну і до цих змін, що за 240 днів за виключенням змін, що стосуються, наприклад, термінів голосування, які можуть вноситись і пізніше. В порядку розгляду я ставлю на голосування, окремо будемо ставити на голосування ці закони. Я ставлю на голосування про прийняття закону по внесення змін до деяких Законів України щодо часу проведення голосування, реєстраційний номер 8719. Час із 7 до 23. Прошу голосувати. [[11:43:52]] За-155 Була пропозиція профільного комітету і частина тих, хто брав участь в обговоренні і підтримувала, щоб внести зміни не із 7 до 23, а із 7 до 22 години. Із 7 до 22. Ось цю пропозицію я буду ставити на голосування. Ще раз звертаю увагу, Слаута Віктор Андрійович. Я ще раз нагадую, що прохання: комітет коли буде готувати, якщо ми приймемо остаточно, то ми зараз проголосуємо внести зміни в терміни внесення змін. Що за 240 окрім змін щодо голосування. Зрозуміли, що тут ще треба буде. За 45 днів, є тут, добре. Я ставлю на голосування закон 8719, години голосування із 7 до 22. Прошу голосувати. [[11:45:13]] За-249 Із 7 до 22 години - за це рішення проголосувало 249 народних депутатів. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” - 60, комуністів - 55, «Наша Україна» - 16, Народна партія – 39, Блок Тимошенко - 0, СПУ – 2, Народний блок Литвина – 22, СДПУ (о) – 0, Українська Народна Партія - 1, «Відродження» - 14, Народний Рух України – 2, «Реформи і порядок» - 11, Партія промисловців і підприємців України – 7, «Єдина Україна» - 9, позафракційні – 11. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації виборчих прав громадянина. Реєстраційний номер 8687-1. З приводу внесення змін до списків голосування. [[11:46:25]] За-181 Була пропозиція, будьте уважні, була пропозиція внести до цього зміни, які стосуються того, щоб приймати рішення те, що вносив від Народної партії Надрага, що суди приймають рішення на підставі паспорта, в якому вказана відмітка про його проживання. Ось такою поправкою я ставлю на голосування про прийняття закону про внесення змін до законодавчих актів України щодо забезпечення реалізації виборчого права громадян, реєстраційний номер 8687-1 з поправкою Надраги, прошу голосувати. [[11:47:21]] За-207 Не прийнято. Почекайте, була ще одна пропозиція. Була пропозиція народного депутата Оржаховського, який пропонував надати таке право вносити зміни в списки самим комісіям. Прошу голосувати. [[11:47:56]] За-140 Рішення не прийнято. Так, я бачу підняли руки, запишіться, з мотивів 3 хвилини. І будемо йти далі. Нехай буде 5 хвилин. Запишіться. Так, будь ласка, 5 хвилин. Іван Вернидубов. Підготувати Оржаховському.
Фракция «Регионы Украины». Уважаемые товарищи! Сейчас мы делаем огромную ошибку, не дав возможности человеку право выполнить свой конституционный долг, право голосовать. Почему мы это делаем совершенно не понятно. Смотрите, ведь в законодательстве нелогично, когда запретить ему в день голосования, придя на участок и нет его в избирательном списке, запретить ему право на судебную защиту. Как мы можем так поступить? Я призываю всех народных депутатов, давайте поставим себя на место этого избирателя, и вот эти разговоры все, что человек не захочет ехать в суд и так дальше, давайте хотя бы теоретически оставим это право любому человеку, любому гражданину Украины, его конституционное. Я предлагаю проголосовать, вернуться к этому закону и проголосовать за это.
Анатолій Оржаховський. Підготуватися Олександру Бандурці.
Дякую, Адаме Івановичу. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Я знову ж таки звертаюся до народних депутатів і погоджуюся з колегами, що те, що ми не підтримуємо позицію, щоб кожний виборець проголосував, якщо він пропущений в той день, коли це варто, це негоже. Тому, повторюю, що, дійсно, право таке у людини є. Друге. Відносно права комісії надати, щоб вони вирішували долю людини. Там представники різних політичних партій. Повторюю, три керівника, секретар, голова і заступник можуть, якщо всі інші працюють, прийняти це рішення. Більшість людей з практики до судів дуже рідко звертаються і долю суддя один вирішує. Як із села людині поїхати і вирішити, щоб дали йому право проголосувати, доїхати і вернутися і так далі. Тому я просив би ще раз дуже виважено підійти до цього питання, прислухатися і надати право комісіям, щоб вони дозволяли виборцям проголосувати у цей день. Дякую.
Олександр Бандурка, будь ласка. Підготуватися Лілії Григорович.
Олександр бандурка, фракція Народної партії. Шановні колеги! Безумовно, що зміни до Закону „Про вибори народних депутатів України” потрібно приймати. Максимально маємо сприяти кожному виборцю, щоб він реалізував своє конституційне право. Мені бачиться, що найдоцільніше було час голосування встановити до 22 годин. Друге. Документом, який посвідчує особу і є підставою для розмови з ним і прийняття від нього звернень, є паспорт з відміткою. І третє. Дискусійні питання має розглядати і комісія. Ну як у нас люблять самий наш справедливий і гуманний суд, прості громадяни, я думаю, знають. Хто буде за 40 чи 50 кілометрів їздить із села чи з хутора на судові ті засідання. Треба дати це право комісіям. Дякую.
Лілія Григорович. Підготуватися Віталію Коржу.
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, і хід обговорення цього питання у сесійній залі, і хід голосування дає мені підстави стверджувати, що пора зупинитися. Ми чомусь, вирішуючи ці питання, забули про найголовніший суб’єкт виборів – український народ. А я смію стверджувати, що після помаранчевої революції це не бездумний і не розумне населення, а це – громадянське суспільство. І цей виборець все дуже добре чує, розуміє і бачить, і слідкує і розумом, і серцем. Ви хочете знати, які найголовніші виконавчі органи в виконавчому суспільстві, я вам його назву. Це не якась адміністрація і навіть не ТВК, це – людина, особистість, громадянин. І тому сьогоднішнє обговорення спонукає наших виборців, які нас чують, взяти у свої руки забезпечення власної справи і власних прав. Я маю на увазі те, що списки виборців вивішені, і люди мають достатньо часу, щоб не через суди в останній день, а саме зараз набути виборчих.
Віталій Корж, будь ласка.
Дякую. Віталій Корж, „Блок Юлії Тимошенко”. Слово прошу передати Андрію Шкілю.
Будь ласка, мікрофон Андрія Шкіля.
Дякую, Віталій Терентійович. Я хочу наголосити на тому, по-перше, що під час голосування за продовження можливості віддати свої голоси в наступних виборах до 22 години дуже складно буде проконтролювати в цей момент, особливо коли буде голосування буде відбуватися до так пізню в цей час, коли достатньо швидко темніє. Це перше. Наступне. Проблема буде з exit-poolом. Але тим не менше, це ми вирішили добре, що прийняли таке рішення. Але ж подивіться, хто голосував разом: голосували комуністи, "Наша Україна", Партія регіонів. Це якимось чином окреслити подібний альянс. Це також можна назвати ударом в спину виборчій демократії. Але ж ми так не називаємо, тому що це відбулося, я хочу бути впевненим, випадково. Тому прошу звернути на це увагу. Дякую.
Обмін думками завершено. Єдине, шановні колеги, Олександр Маркович, ми прийняли вже закон про те, що голосування буде з сьомої до 22 години, так що про нього вже не треба говорити, він уже прийнятий. Чекаємо лише підпису. Зараз мова йде про закон, в якому дві складових [[тут мені нагадав доповідач]], дві складових [[від комітету Бондаренка]] : одна стосується списків виборців, а друга складова цього закону стосується норми про те, що одна і та сама політична сила чи блок політичних сил може висунути виборчі списки чи кандидатури на ті чи інші посади лише в тій кількості, в якій це обумовлено: або одну на посаду того чи іншого голови, або в тій кількості, вибачте, депутатів тої чи іншої місцевої ради, скільки це є у тій чи іншій місцевій раді. Тому були пропозиції, я поставлю її на голосування. Хто за те, щоб повернутися до переголосування Закону України за номером 8687-1, в якому йдеться про списки виборці і про право партійних організацій висувати лише одного кандидата на посаду того чи іншого голови і у тій кількості депутатів тої чи іншої місцевої ради, як це визначено тими радами, куди вони обираються. Хто за те, щоб повернутися до переголосування по цьому закону, прошу голосувати. [[11:55:58]] За-198 Рішення не прийнято, не підтримано. Значить, таким чином, закон вважається відхиленим. Нам потрібно включити до порядку денного і розглянути проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо служби безпеки дорожнього руху]]. Це реєстраційний номер 8339, прошу визначатися щодо включення до порядку денного. [[11:56:43]] За-145 По фракціях? Будь ласка по фракціях: «Регіони України» - 54, комуністів - 0, Народна партія – 10, «Наша Україна» - 9, Блоку Тимошенко - 1, соціалістів – 28, Народний блок Литвина – 0, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] – 4, Українська Народна Партія - 3, «Відродження» - 5, Партія промисловців і підприємців України – 2, Народний Рух України – 5, «Реформи і порядок» - 13, «Єдина Україна» - 3, позафракційні – 8. Можливо, не зрозуміли, я ще раз ставлю на голосування: хто за те щоб включити до порядку денного, щоб включити до порядку денного Закон про внесення Змін до деяких законодавчих актів України [[щодо служби безпеки дорожнього руху]]. Реєстраційний номер 8339? Прошу визначатися. [[11:57:52]] За-199 По фракціях: «Регіони України» - 50, комуністів - 0, Народна партія – 20, «Наша Україна» - 20, Блоку Тимошенко - 2, соцпартія – 28, Народний блок Литвина – 3, соціал-демократи [[об’єднані]] – 12, Українська Народна Партія - 5, «Відродження» - 7, Партія промисловців і підприємці України – 13, Народний Рух України – 16, «Реформи і порядок» - 14, «Єдина Україна» - 0, позафракційні – 9. Так, шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 30 хвилин. А після перерви будемо працювати.
Консультації продовжуються, а ми продовжуємо нашу роботу. Переходимо до розгляду питань другого читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про карантин рослин", реєстраційний номер 8348. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Калінчук Василь Антонович. Ні? Будь ласка.
Сергій Терещук, „Народний блок Литвина”. Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься прийнятий у першому читанні законопроект про внесення змін до Закон України "Про карантин рослин”, допрацьований у Комітеті з питань аграрної політики та земельних відносин Верховної Ради України. Я хочу подякувати народному депутату Юхновському, народному депутату Мартиновському, народному депутату Альошину, який при доопрацюванні законопроекту внесли більше 100 зауважень. Більшість з яких, а конкретно 80, враховано. Враховані пропозиції до законопроекту стосовно визначення термінів, які у цьому законопроекті узгоджуються із термінами, що вже вживаються у чинному законодавстві та відповідають міжнародним стандартам. Також враховано пропозиції щодо прав та обов’язків посадових осіб державної служби з карантин рослин України та суб’єктів господарювання щодо проведення фіто-санітарної експертизи тільки у випадках виникнення підозри на зараження підкарантинних матеріалів шкідливими організмами та щодо видачі фіто-санітарного сертифікату на реекспорт та проведення розширеного фіто-санітарного контролю. Деякі зауваження та пропозиції до законопроекту було відхилено, так як не відповідають нормам законодавства України, Європейського союзу та міжнародним стандартам у сфері карантин рослин. Зокрема відхилено пропозицію щодо відміни карантинного сертифікату, який видається в країнах ЄС під назвою паспорт рослин і об’єкти регулювання переміщуються тільки за наявності такого паспорту. Поряд з цим слід зазначити, що відповідно до чинних, до пропозицій народних депутатів України у законопроекті чітко визначено випадки, коли видається карантинний сертифікат. Пропозиції щодо зміни назв державних інспекцій з карантину рослин Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя на території є недоцільним, так як потягне невиправдані витрати державного бюджету. Пропозиції щодо вилучення з законопроекту статей 13 щодо проведення фітосанітарної експертизи, 42, 43,44, 45 статей щодо здійснення фітосанітаних процедур до вантажів, заражених карантинними організмами та розділу 3, який регламентує порядок розробки та застосування фітосанітарних заходів, не враховані, так як вони розроблені саме з метою приведення законодавства України до законодавства Європейського Союзу та на вимогу Угоди про застосування санітарних та фітосанітарних заходів, Міжнародної конвенції захисту рослин ФАО та покликані сприяти поліпшенню торгівельних відносин із закордонними партнерами. В цілому, доопрацьований з урахуванням пропозицій народних депутатів законопроект узгоджений з вимогами європейського законодавства. При прийняття законопроекту у нас буде сприятливий клімат для інтеграції України в європейське співтовариство та проведення торгівлі з сусідніми та іншими державами світу. Прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, тут є ряд неврахованих поправок. В основному це колеги Альошина. Наполягає Валерій Борисович? Будь ласка, мікрофон Альошина.
Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу до своїх пропозицій, які справді були відхилені. Я вдячний комітету за те, що частину пропозицій він врахував, але хотів би на наступному наголосити. Запровадження в тій формі карантинного сертифікату та інших документів, які є обов’язковими з тією процедурою їх отримання однозначно приведе до збільшення витрат українських виробників продуктів харчування на всі ці процедури. Тому у мене є, знову ж таки, пропозиція проголосувати, принаймні пропозицію доопрацювати в цій частині, щоб ми процедуру отримання цих документів і витрати, пов’язані на це, звели до мінімуму, якщо ми не погоджуємося на мою пропозицію про вилучення цих обов’язкових документів.
Яка саме пропозиція буде доцільна з вашого боку?
Будь ласка, мікрофон Альошина і Валерій Борисович, ви конкретно, яка правка ваша, ми по ній.
Як ви пропонуєте її врахувати, в якому вигляді?
Ви знаєте, я зараз не готовий запропонувати редакцію, але у зв’язку з тим, що комітет відхилив мої пропозиції по вилученню цих документів, то я наполягаю на тому, щоб ці поправки були проголосовані, тому що вони справді посилюють регулятивний вплив держави і перешкоджають погіршують бізнес середовище.
Тоді, Валерій Борисович, я ще раз прошу, яку правку ми маємо голосувати, бо їх у вас багато. Ви давайте називайте конкретну правку, а я буду ставити на голосування, на які ви наполягаєте. Будь ласка, мікрофон Альошина.
Правка шоста.
Добре. Я ставлю. Будь ласка візьміть. Я ставлю на голосування поправку номер шість, це на третій сторінці Альошина, який пропонує абзац перший статті 9 вилучити. Прошу визначатись. [[12:39:56]] За-11 Не прийнято. Ще, яка? Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Очевидним є факт, що зараз проголосувати будь-які поправки, які не узгоджені з комітетом, не видається можливим. У зв’язку з цим є пропозиція підтримати у другому читанні і доручити підготувати до третього читання. Дякую.
Ясно. Хто ще з народних депутатів. Тут Олега Юхновського правки не враховані, наполягає? Ні. Хто з інших народних депутатів? А поправка Кабінету Міністрів є тут? Я їх не бачу. Я не бачу поправок – це друге читання. Кабінет Міністрів до другого читання вже немає відношення. Вибачте. В першому - будь ласка, до другого, вибачте, ви маєте відношення? Ви маєте право вносити поправки і їх аргументувати, якщо вони є. Поправок Кабінету Міністрів до цього закону не було, тому у вас немає можливості вносити з голосу щось своє. Так. Ніхто не наполягає з колег? Тоді я ставлю першою пропозицію профільного комітету на голосування про те, щоб прийняти в другому читанні і в цілому як закон, Закон про внесення змін до Закону України про карантин рослин. Прошу голосувати. [[12:41:37]] За-212 По фракція, будь ласка: «Регіони України» - 51, комуністів - 44, Народна партія – 263, «Наша Україна» - 14, Блок Тимошенко – 12, СПУ – 15, Українська народна партія – 1, Народний блок Литвина – 19, СДПУ (о) – 0, «Відродження» - 7, Народний рух України – 5, «Єдина Україна» - 4, «Реформи і порядок» - 7, Партія промисловці, підприємці України – 1, позафракційні – 6. Сідайте, будь ласка. Так хто за те, щоб повернутися до переголосування. Прошу визначатися. [[12:42:30]] За-256 Повернулися. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закону, Закону про внесення змін до Закону України про карантин рослин. Реєстраційний номер 8348. Прошу голосувати. [[12:43:02]] За-265 Закон прийнято. Дякую. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо ліцензування]] [[друге читання]]. Будь ласка, Буждиган Пилип Пилипович.
Шановні народні депутати! У проекті Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[реєстраційний номер 2419]], та про внесення змін до деяких законів України [[реєстраційний номер 2532]] прийняті у першому читанні у червні 2003 року. За них проголосувало: 383 депутати за перший законопроект; за другий, просто нагаду, - 319. Враховуючи, що обидва законопроекти спрямовані на врегулювання відносин у сфері ліцензування, зокрема, приведення у відповідність діючих законодавчих актів України до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” [[це більше 15 законів]] та за пропозицією Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України комітет на своїх засіданнях 6 грудня і 17 січня цього року вже розглянув зазначені законопроекти, прийняв рішення об’єднати їх і подати на розгляд Верховної Ради України узгоджений законопроект 2419. При доопрацюванні законопроектів до другого читання враховані всі зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. З 53 пропозицій, що надійшли від народних депутатів України враховані повністю або редакційно 4, відхилено 12. Більшість відхилених пропозицій у зв’язку зі змінами у законодавстві, що відбулися з часу прийняття законопроекту у першому читанні або у зв’язку із тим, що пропозиції не є предметом цього закону. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект без зауважень і вважає, що він може бути прийнятий у другому читанні і в цілому, як закон. Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України 2419. А тепер, якщо є необхідність, можемо пройтися по відхилених поправках, але думаю, що депутати не будуть на них настоювати. Дякую за увагу.
Дякую, Пилип Пилипович. Так, шановні колеги, є тут невраховані поправки народних депутатів Пустовойтенка, Івана Зайця, Віталія Шибка та інших. Хто із колег наполягає на своїх поправках? Немає? Вони в залі є, але не наполягають. Тоді я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів у щодо ліцензування. Прошу голосувати. [[12:46:32]] За-212 Щось ми полюбили цю цифру. Так, будь ласка, хто за те, щоб повернутися до переголосування Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів? Тут два - 2419 і 2532, зведені в одне. Прошу голосувати. [[12:47:06]] За-246 Повернулися. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо ліцензування. Реєстраційні номери 2419 і 2532. Прошу голосувати. [[12:47:38]] За-289 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про дитяче харчування [[друге читання]], реєстраційний номер 1260. Доповідає Челомбітко Ігор Васильович. Є? Немає. Тоді я звертаюсь до колег Манчуленка та інших, поправки яких не враховані. А, є Челомбітко. Будь ласка, на трибуну, Ігор Васильович, прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! На ваш розгляд внесено таблицю поправок до проекту Закону України „Про дитяче харчування”, реєстраційний номер 1260, підготовлений комітетом до другого читання. Законопроект визначає стратегічні загальнодержавні пріоритети у сфері забезпечення дітей перших трьох років життя достатнім високоякісним та безпечним дитячим харчуванням. Його метою є поліпшення демографічної ситуації в Україні, зміцнення та збереження здоров’я дитячого населення, профілактика захворювань, пов’язаних з порушенням харчуванням. Під час підготовки законопроекту комітетом було розглянуто 88 пропозицій народних депутатів України, переважна більшість з яких враховано в остаточній редакції законопроекту, в тому числі редакційно. Відхилено – 18. Хочу нагадати вам, шановні народні депутати, що з 2001 року діє Закон України „Про дошкільну освіту”, статтею 33 якого передбачено забезпечення дітей першого та другого років життя за рахунок держави спеціальними продуктами дитячого харчування, включаючи донорське вітамінізоване молоко, молочні суміші та дієтичні продукти. Звертаю вашу увагу на те, що до сьогодні ці гарантії продовжують діяти виключно на папері. Цим законопроектом ми пропонуємо забезпечити за кошти держави хоча б дітей першого року та окремі категорії дітей другого та третього років життя. Це діти з малозабезпечених сімей та сімей, які проживають на територіях, що зазнали радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, в зоні гарантованого добровільного відселення та в зоні посиленого радіологічного контролю. Просимо народних депутатів підтримати підготовлений комітетом законопроект і прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую, Ігор Васильович. Я звертаюся до колег, поправки яких відхилені. Хто з вас наполягає? Немає таких, на щастя. Тому я ставлю на голосування: про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону „Про дитяче харчування”, реєстраційний номер 1260. Прошу голосувати. [[12:50:35]] За-248 Закон прийнято. Дякую. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" [[щодо допомоги на дітей одиноким матерям]] [[друге читання]]. Доповідає голова підкомітету комітету з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства – Михайло Лукович Сятиня. Будь ласка, Михайло Лукович.
Дякую. Михайло Сятиня. „Народний блок Литвина”. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановні виборці, я коротко, так як закон коротенький. Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державну допомогу сім’ям з дітьми” [[щодо підвищення розміру допомоги на дітей одиноким матерям]] за номером 7119 від 01.03.2005 року. Комітет по охороні здоров’я, материнства та дитинства даний законопроект до другого читання доопрацював, з урахуванням пропозицій народних депутатів та положень. Які запропоновані в альтернативному законопроекті за номером 7119-1, що був внесений народним депутатом Одайником. По суті, ці два законопроекти об’єднані в один. Проектом закону, доопрацьованим комітетом до другого читання пропонується підвищити з 1 січня 2007 року розмір державної допомоги на дітей одиноким матерям. Одиноким усиновителям, вдовам, вдівцям, які мають дітей віком до 18 років до розміру не менше 30% замість уже існуючих на сьогодні 10% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Крім того, пропонується збільшити норму, щодо віку дитини, що дає право на отримання допомоги з 18 років до 23, якщо дитина навчається. Головне юридичне управління завізувало даний законопроект без зауважень. Шановні колеги, „Народний блок Литвина” буде підтримувати цей законопроект. І комітет пропонує підтримати закон у другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Дякую, Михайло Лукович, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, тут була одна поправка народного депутата Лободи та інших. Вона врахована. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закону про внесення змін до Закон України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми” щодо допомоги на дітей одиноким матерям. Реєстраційний номер 7119. Прошу підтримати одиноких матерів та їхніх дітей. [[12:53:41]] За-230 Дякую. Закон прийнято. По фракціях, прошу. „Регіони України” – 58, комуністів – 54, Народної партії – 34, „Наша Україна” – 8, Блоку Тимошенко – 12, соціалісти – 19, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 0, Українська Народна партія – 3, „Відродження” – 9, Партія промисловців і підприємців – 0, Народний Рух України – 1, „Реформи і порядок” – 5, „Єдина Україна” – 0, позафракційні – 5. Слухається проект Закону про тимчасові слідчі та спеціальні комісії Верховної Ради, реєстраційний номер 6450. Доповідає заступник голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради Коваль В’ячеслав Станіславович. Він, мабуть, зараз на Погоджувальній раді. Тому давайте, будь ласка. Хто із колег вносив свої поправки, й вони не враховані, а він наполягає, прошу зголосити. Хоча я бачу, що майже всі вони враховані. Ніхто не наполягає? Тоді я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону про тимчасові слідчі та спеціальні комісії Верховної Ради України. Реєстраційний номер 6450. Шановні колеги, прошу підтримати. Голосуємо. [[12:55:33]] За-313 Дякую. Ми з вами прийняли вкрай важливий і необхідний закон, над прийняттям якого б’ється і билося вже не одне скликання Верховної Ради. Будемо сподіватися, що на цей закон не буде, так як на попередні, вето Президента, бо результати голосування показують, що цього робити не варто. Розглядається проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію, послуги громадського транспорту [[крім таксі]] [[друге читання]], реєстраційний номер 8681. Від комітету представляє Пилип Пилипович Буждиган. Прошу.
Шановні народні депутати, проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію, послуги громадського транспорту [[крім таксі]] прийнято в першому читанні за основу 10 січня 2006 року, за проголосувало 386 депутатів України. При доопрацюванні законопроекту до другого читання в комітет надійшло 3 зауваження, але комітет, члени комітету, ці зауваження відхилили. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект так само з зауваженнями деякими. Комітет рекомендує Верховній Раді прийняти Проект Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію, послуги громадського транспорту, реєстраційний номер 8681 в другому читанні і в цілому. Дякую.
Дякую. Сідайте, Пилип Пилипович. Так, тут поправки були народних депутатів Беспалого і Слабенка відхилені. Не наполягають? Ні. Я ставлю на голосування, будьте уважні, ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону про мораторій на підвищення цін і тарифів на житлово-комунальні послуги та спожиті у побуті природний газ і електроенергію, послуги громадського транспорту [[крім таксі]], реєстраційний номер законопроекту 8681. Прошу голосувати. [[12:58:12]] За-339 Дякую. Закон прийнято. Будемо сподіватись на його реалізацію, тим більше тут Кабінет Міністрів говорив, що у них є можливість не збільшувати ціни, ми допоможемо їм в цьому і законодавчо. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телекомунікації" [[щодо безоплатного отримання рахунків за надані послуги]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 8255. Доповідає Віталій Терентійович Корж від Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку. Будь ласка, Віталій Терентійович.
Віталій Корж, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Проектом Закону України про внесення змін до Закону України „Про телекомунікації” [[щодо безоплатного отримання рахунків за надані телекомунікаційні послуги]]. Реєстраційний номер 8255. Автори - народні депутати України Кіроянц, Горбачов - пропонується внесення змін та доповнень до Закону України „Про телекомунікації”, зокрема до статті 32 пункту 16, в якому встановлюється зобов’язання оператора, провайдера телекомунікацій безоплатно надавати споживачу розшифровку рахунків за отримані телекомунікаційні послуги. Комітетом були опрацьовані та враховані шість зауважень і доповнень до цього законопроекту від народних депутатів. Одне зауваження враховане частково. В результаті комітетом підготовлений проект, яким чітко визначені норми щодо отримання детальних рахунків споживачами телекомунікаційних послуг та вказує на необхідність доопрацювання актів Кабінету Міністрів, які випливають з цього закону. Профільний комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти цей законопроект в другому читанні та в цілому. Прошу народних депутатів підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Віталій Терентійович. Так, закон невеличкий, майже все враховано. Не наполягає Борис Андресюк? Тут його враховано. Ні. Тоді у нас є підстави голосувати про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Закону України про телекомунікацію щодо безоплатного отримання рахунків за надані послуги. Реєстраційний номер 8255. Прошу підтримати. [[13:01:20]] За-319 Дякую. Закон прийнято. Шановні колеги! Будьте уважні, попросив слова Коваль В’ячеслав Станіславович, там одна правка до закону який ми прийняли, для стенограми, будь ласка. Одна хвилина. Ми проголосували. Це для стенограми зараз.
Шановні народні депутати! Я вам щиро дякую від комітету, від керівника робочої групи за підтримку. Але є одна юридична частина, яку треба врахувати редакційно. Комітет погоджується врахувати зауваження до проекту закону Юридичного управління змістовно та редакційно уточнити положення статей з 1 до 7 включно до 9 та 10 з 18 до 24 включно, до 32, 37 та прикінцевих положень, про що хочу вас повідомити та прошу, щоб це було зафіксовано в стенограмі засідання Верховної Ради України. Ці на зміст закону поправки не впливають. Але для юридичної чистоти для того, щоб це був законопроект відпрацьований добре, щоб він був прохідним і для Президента України. Я прошу це підтримати.
Дякую. Таким чином, шановні колеги, ми погоджуємося з пропозиціями профільного комітету, що вони при остаточному доопрацюванні на підпис Президенту врахують і з Головним юридичним управлінням ті поправки, які Головне юридичне управління саме і рекомендує. Вони носять юридично-технічний редакційний характер, не змінюючи закону. Домовилися, дякую. Закон прийнято, ми для стенограми це відзначили. Мав би зараз розглядатися проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних із проведенням експерименту у житловому будівництві на базі холдингової компанії „Київміськбуд”, але від комітету не надійшла Порівняльна таблиця, тому ми знімаємо цей законопроект сьогодні з розгляду, бо немає необхідних матеріалів. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням" [[щодо фонду]], реєстраційний номер 5384. Від комітету перший заступник голови Комітету з питань соціальної політики та праці Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Комітет з питань соціальної політики та праці пропонує прийняти постанови про скасування Постанови Верховної Ради України від 13 січня 2005 року про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням". Історія цього питання така. У плані парламентського контролю Комітет з питань соціальної політики та праці розглянув роботу цього фонду і виявив цілий ряд суттєвих порушень на місцях, і тому було прийняте рішення, і у першому читання ми такий закон прийняти, ліквідувати правління фонду на місцях, тобто ліквідувати управління обласних відділень фонду. Законопроект після того, коли був прийнятий, була проведена робота, у тому числі за участю Генеральної прокуратури, за що ми їй вдячні, КРУ, Рахункової палати. Ситуація змінилася кардинально, і головним, суттєвим аргументом, який спонукав комітет прийняти таке рішення, було те, що ми отримали 27 зауважень та доповнень до цього законопроекту. Всі вони стосуються одного – відмінити постанову. В тім числі всі обласні федерації профспілок, центральна федерація, галузева федерація профспілок і народні депутати, котрі вносили, тобто суб’єкти законодавчої ініціативи висловили категоричну незгоду з ліквідацією правлінь обласних відділень фонду. Враховуючи викладене, Комітет з питань соціальної політики та праці рекомендує і просить Верховну Раду України прийняти рішення про скасування Постанови Верховної Ради України від 13 січня 2005 року номер 2348-4 про прийняття за основу проекту закону України про внесення змін та доповнень до Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування” [[у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням]]. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про скасування рішення про прийняття в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування” [[у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням]], щодо фонду. Реєстраційний номер 5384. Прошу голосувати. [[13:06:44]] За-248 Рішення про скасування закону прийнято у першому читанні. Прийнято. Я приношу вибачення, шановні колеги, технічно у мене загубився один закон, але ми його знайшли. Проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України [[щодо узгодження питань відповідальності]], реєстраційний номер 3624. Будь ласка, голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати, в законодавстві України є кілька десятків випадків, коли за одні і ті самі дії чи бездіяльність передбачено і кримінальну, і адміністративну відповідальність. Пропонованими змінами до Кримінального кодексу і до Кодексу про адміністративні правопорушення пропонується: якщо є такі випадки, то діє менш тяжкий закон, тобто відповідальність настає за Кодексом про адміністративні правопорушення. Були три зауваження нашого колеги Адама Чикала, вони три враховані. Комітет просить вас підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Володимир Романович. Сідайте, будь ласка. Всі поправки, внесені нашим колегою, враховані. Я ставлю на голосування: про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закон про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України щодо узгодження питань відповідальності. Реєстраційний номер 3624. Прошу голосувати. [[13:08:41]] За-246 Дякую. Закон прийнято. Переходимо до розгляду розділу: „Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України”. Про „Київміськбуд” я сказав: комітет, на жаль, не підготував таблицю, і тому ми його не можемо розглядати. Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" щодо оподаткування спадщини" з пропозиціями Президента України від 10 січня цього року. Реєстраційний номер 5038. Будь ласка, заступник міністра фінансів Регурецький Василь Васильович. Від комітету – Семинога Анатолій, підготуватися.
Шановні народні депутати, Президент України направив лист до Верховної Ради, який повідомив, що відповідно до частини другої статті 94 Конституції України повертає Закон України внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб", який повідомляє, що він не може підписати цей закон з таких підстав. В принципі, зосереджена, або звернена, увага народних депутатів на дві підстави – це економічна підстава і юридична підстава, яка не дала б можливості Президенту підписати цей закон. Запропоновані зміни до статті 11 Закону „Про податок з доходів фізичних осіб” [[щодо ставок та об’єктів оподаткування операцій з продажем нерухомого майна]], а також дата набрання чинності цього закону протирічить Закону про Державний бюджет, який прийнятий Верховною Радою і в якому передбачено в пункті 40 статті 77, що ця стаття 11-та на 2006 рік призупинена. Цим законом ця дія відновлюється в новій редакції з новими змінами. Зміни до статті 13 Закону України „Про податок з доходів фізичних осіб” передбачені суттєві пільги в оподаткуванні спадщини. Законом передбачають застосувати нульову ставку до таких видів спадщини, як, в першу чергу, комерційна спадщина, яка пропонується не оподатковувати при передачі її власнику комерційної власності. Це протирічить основному принципу закону, який передбачає, що будь-які види доходів має підлягати кожного суб’єкта, який ці доходи має, отримує. Ураховуючи, що в нас застосовується єдина прямолінійна ставка, звільняти певні види доходів немає ніяких економічних підстав. Крім того, Закон пропонує спадщину не членам сім’ї, іншим категоріям, ставку оподаткування в розмірі 5% і що зменшує загальноприйняту діючу ставку оподаткування 13%. Або вона буде застосовуватися в розмірі 15% з цього року. Застосування зазначених положень призведе до порушення принципу рівності при визначенні податкових зобов’язань у сплаті податків – це є порушення основного Закону про оподаткування, закону про систему оподаткування. Крім цього, Президент звертає увагу на порушення норм Закону про систему оподаткування відносно запровадження термінів запровадження цієї, цього Закону і 27-ої статті Бюджетного кодексу, які передбачають, що всі Закони мають набирати чинності з року, який слідує за Законом, за прийнятим бюджетом і мають бути опубліковані до 15 серпня, яке передує року прийняття бюджету. На підставі цього Президент заветував цей проект і звертається до, і повертає його до Верховної Ради.
Дякую, сідайте, будь ласка Василь Васильович. Семинога Анатолій Іванович, немає? Тоді я повідомлю про думку профільного комітету. Профільний комітет пропонує подолати вето Президента України, а у разі невдоволення погодитися із пропозиціями. У порядку надходжень пропозицій так, як цього вимагає від наш рішення Конституційного Суду, першою я ставлю на голосування пропозицію Президента. Президент пропонує відхилити Закон про внесення змін до Закон України "Про податок з доходів фізичних осіб” щодо оподаткування спадщини. Прошу визначатися. [[13:13:36]] За-48 Не підтримана пропозиція. Так й так ясно. По фракціях. Я буду читати тільки тих, хто позитивний дав результат. Народна партія – 2, „Наша Україна” – 7, Блок Тимошенко – 4, „Народний блок Литвина” – 21, „Відродження” – 3, Народний Рух України – 4, „Реформи і порядок” – 4, позафракційні – 3. Тепер я ставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето на Закон про внесення змін до Закон України "Про податок з доходів фізичних осіб” [[щодо оподаткування спадщини]]. Реєстраційний номер 5038. Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:14:42]] За-281 По фракціях. Регіони України – 59, комуністів – 54, Народної партії – 36, Наша Україна – 1, Блоку Тимошенко – 32, соціалістів - 27, Народного блоку Литвина – 20, Соціал-демократичної партії об’єднаної – 19, Української народної партії - 0, „Відродження” – 14, Партія промисловців і підприємців, Народного Руху України, Реформи і порядок – 0, Єдина Україна – 9, позафракційні – 10. Шановні колеги, шановні колеги, коли ми з вами, коли ми з вами голосували цей закон в першому читанні, ми з вами абсолютно справедливо говорили, що зараз чимало людей, особливо у сільській місцевості поставлені в такі умови, що краще з тим будинком, який залишився їм у спадщину нічого не робити і, вибачте, спалити його чи залишити, ніж вирішувати законне право набуття права власності, бо неймовірно високі ціни треба за це заплатити і так далі. І всі ми тоді дружно підтримали. Щось не зрозуміле. Хто за те, щоб повернутися до переголосування вето, прошу визначатись. [[13:16:23]] За-289 Повернулись. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про подолання вето. Мінфін уже виступав. Мінфін уже виступав. Я ще раз повторюю. Він був 3 хвилини на трибуні. Не керуйте, будь ласка. Я ставлю на голосування про подолання вето на Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про податок з доходів фізичних осіб” [[щодо оподаткування спадщини]], реєстраційний номер 5038. Прошу голосувати. [[13:17:13]] За-295 Не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 59, комуністів – 55, Народної партії – 40, „Наша Україна” – 1, „Блок Тимошенко” – 32, соціалісти – 29, „Народний блок Литвина” – 22, Соціал-демократична партія [[об’єднана]] – 19, Українська Народна Партія – 1, „Відродження” – 14, Партія промисловців і підприємців – 0, Народний Рух України – 0, „Реформи і порядок” – 1, „Єдина Україна” – 9, позафракційні – 13. Я ставлю на голосування пропозицію, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про те, щоб прийняти цей закон в новій редакції, з врахуванням того, щоб ввести його в дію з 1 січня 2007 року. Прошу голосувати. [[13:18:22]] За-338 Може вето подолаємо? Прийнято закон в новій редакції. Суть цієї нової редакції зводиться до того, що цей Закон „Про податок з доходів фізичних осіб” [[щодо оподаткування спадщини]] ми пропонуємо ввести в дію з 1 січня 2007 року. Розглядається Закон України „Про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання виробництва бензинів моторних сумішевих „ з пропозиціями Президента України від 10 січня 2006 року. Реєстраційний номер 7710. Заступник міністра економіки Ігнащенко Володимир Анатолійович, підготуватися Хомутинніку Віталію.
Шановний пане Головуючий! Шановні народні депутати! Закон України „Про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання виробництва бензину моторних сумішей” прийнято 22 грудня 2005 року і подано на підпис Президенту України вперше. В принципі, підтримуючи цей закон і підкреслюючи, що він регулює дуже важливу сферу правовідносин, я хотів би підкреслити, що аргументи Президента України щодо необхідності перегляду окремих положень цього закону стосується насамперед цих положень, які передбачають зменшення ставок акцизного збору на ці бензино-моторні суміші вже з 1 січня 2006 року. Цим порушуються вимоги частини 2 статті 27 Бюджетного Кодексу України, оскільки не містяться ніяких фінансово-економічних обґрунтувань і визначені джерела компенсації втрат бюджету, які за нашими підрахунками становлять 685 мільйонів гривень. При цьому також передбачаються процедури квотування з боку Кабміну так, які також не вписуються в чинне законодавство. Хочу також підкреслити, що організація виробництва бензинів моторних сумішів передбачають досить серйозні інвестиції, переобладнання існуючих виробництв і суто технологічно це неможливо зробити за один два місяці. А ця робота передбачає 6, 9, 10 місяців. І, підтримуючи актуальність і можливість набуття чинності всіх інших положень цього закону, ми якраз дали би можливість зацікавленим суб’єктам підприємницької діяльності на протязі 2006 року вже, маючи гарантії набуття чинності цього закону по всім його положенням вже з 1 січня 2007 року, підготуватися до виробництва і розпочати його з 1 січня наступного року. Дякую.
Так, дякую, будь ласка, від профільного комітету Анатолій Семинога.
Шановний Головуючий! Шановні колеги! 22 грудня Верховною Радою України було прийнято Закон України „Про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання виробництва бензинних, моторних, сумішевих. Реєстраційний номер 7710. До зазначеного Закону України Президент України застосував право вето. У своїх пропозиціях Президент пропонує ввести в дію норми зазначеного вище закону України з 1 січня 2007 року. Народні депутати, члени комітету, пропонують залишити норму, яка була прийнята у цьому законі. Йдеться про надання тимчасово у 2006 році права Кабінету Міністрів України встановлювати квоти на виробництво бензинів сумішевих, які надаватимуть право реалізувати ці бензини за ставкою акцизного збору 30 євро за одну тонну. Це дозволить у 2006 році розпочати в Україні пробні пілотні проекти виробництва бензинів сумішевих з біодобавками. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 17 січня 2006 року вважає, що варто погодитися з аргументами Президента України. Тому Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності погодився з пропозиціями Президента України, рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання виробництва бензинів моторних сумішевих прийняти у новій редакції з врахуванням пропозиції Президента України та народних депутатів - членів комітету. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Тут ми зійшлися, пропозиція Президента, пропозиція профільного комітету тотожні, тобто ми з вами маємо можливість прийняти закон про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання виробництва бензинів моторних сумішевих з пропозиціями Президента України у новій редакції. Прошу голосувати. [[13:24:45]] За-337 Дякую. Закон прийнято. Слухається Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сфери телекомунікацій та користування радіочастотним ресурсом України" з пропозиціями Президента України від 22.12.2005. Голова Національної комісії з питань регулювання зв’язку Гайдук Олег Васильович. Підготуватися Віталію Коржу.
Добрий день. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановні колеги, представляю на ваш розгляд пропозиції Президента України, які полягають в наступному: перше, пунктом один статті два Закону України „Про телекомунікації” пропонується викласти в новій редакції визначення термінів – „провайдер телекомунікацій” та „технічні засоби телекомунікацій”. При цьому стосовно провайдера телекомунікацій виключається обмеження щодо надання ним у користування каналів електрозв’язку, а до технічних засобів телекомунікацій відноситься кінцеве обладнання. Кінцеве обладнання, яке підключається до телекомунікаційної мережі, і взаємодія з нею повинно відповідати вимогам, які встановлені до технічних засобів телекомунікацій. Наразі така вимога чинним законом не передбачена. Таким чином, до технічних засобів телекомунікацій пропонується віднести кінцеве обладнання. Стосовно провайдера телекомунікації, а саме виключення зазначеного обмеження, може призвести до зниження якості надання послуг провайдерами, зменшення їх відповідальності перед користувачами, що не відповідає вимогам частини чотири статті 42 Конституції України, якою проголошено принцип захисту держави і прав споживачів. Термін „технічні засоби телекомунікацій” не відповідає статті один чинного Закону України „Про телекомунікації”, а саме поняттю „телекомунікаційна мережа комплексу технічних засобів телекомунікацій та споруд між кінцевим обладнанням.” Друге. Змінами до Закону України „Про телекомунікації”, передбаченими пунктом два статті два Закону, запроваджується ліцензування Національною комісією з питань регулювання зв’язку України, діяльності з надання послуг і розповсюдження телерадіопрограм із застосуванням власних або орендованих технічних засобів телекомунікацій. Водночас це ліцензування телерадіомовлення за законами України про телебачення і радіомовлення та про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення здійснюється Національною Радою України з питань телебачення та радіомовлення. Таким чином, законом, який розглядається, запроваджується подвійне ліцензування зазначеного виду діяльності, що значною мірою ускладнить доступ суб’єктів господарювання до ринку телекомунікацій, і не відповідає проголошеному державою курсу над регуляцією підприємницької діяльності, не узгоджується зі статтею 14 Закону України „Про телебачення і радіомовлення”, за якою ліцензія на право користування каналом мовлення, видана Нарадою, є єдиною законною підставою на право користування каналом мовлення. Пунктом два статті два закону передбачається ліцензування такого виду діяльності у сфері телекомунікацій, як надання у користування каналів електрозв’язку. При цьому не враховано, що за своїм функціональним призначенням канали зв’язку поділяються на місцеві, міжнародні та міжміські. Таким чином, пропонується доповнити абзац два пункт два статті два пунктом чотири такого змісту: „Надання в користування каналів електрозв’язку місцевих, міжміських, міжнародних”. І, з урахуванням пропозицій, „Кінцеве обладнання” - відповідно доповнити статтю 24 закону частиною дев’ятого такого змісту: „Норми цієї статті поширюються на кінцеве обладнання”. Зазначені пропозиції підтримані авторами і.
Дякую. Від профільного комітету – Віталій Корж, будь ласка.
Віталій Корж, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги – народні депутати України! Проектом Закону України про внесення змін та доповнень до деяких законів України [[реєстраційний номер 7344]] пропонувалися внесення змін та доповнень до законів України: „Про телекомунікації”, „Про радіочастотний ресурс України” та до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Тридцятого листопада 2005 року Верховною Радою цей законопроект був прийнятий в цілому. Двадцять другого грудня 2005 року цей законопроект був повернутий до Верховної Ради з пропозиціями Президента України. На своєму засіданні в січні профільний комітет розглянув пропозиції Президента та рекомендує Верховній Раді України прийняти закон у новій редакції з урахуванням всіх пропозицій Президента України. Прошу народних депутатів підтримати законопроект у запропонований редакції. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Ігор Осташ, мікрофон.
Дякую. Ігор Осташ, фракція „Реформи і порядок”. Шановні колеги, є маленька редакційна правка. Яка не впливає на суть Закону, але є дуже важливою. У статті 32, частині 1 пункті 16, замість слова „претензії”, замінити висловом „обґрунтовані претензії”. Тому що, дійсно, при виникненні суперечок завжди є проблема із доказовою базою. В даному випадку – це. Дійсно, серйозно покращить текст Закону, замість „претензії” – „обґрунтовані претензії”. Дякую за увагу.
Ну, це масло масляне, майже. Бо претензії обов’язково мають бути обґрунтовані. Але давайте це, не буде заперечень? Тоді я ставлю на голосування про прийняття в новій редакції, з урахуванням пропозицій Президента і уточнення, яке вніс колега Осташ, Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України, щодо сфери телекомунікацій та використання радіочастотним ресурсом України. Реєстраційний номер 7344. Прошу голосувати. [[13:31:22]] За-321 Дякую. 321 – прийнято. Шановні колеги, така ж ситуація з наступним Законом про внесення змін до статті 8 Закону України „Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав" з пропозиціями Президента України від 24 листопада 2005 року. Реєстраційний номер 3416-д. Профільний комітет оборони і, національної безпеки і оборони повністю погоджується з пропозиціями Президента Тому я пропоную прийняти Законом про внесення змін до статті 8 Закону України „Про порядок направлення підрозділів Збройних Сил України до інших держав" в новій редакції, з урахуванням пропозицій Президента. Прошу голосувати. [[13:32:20]] За-313 Дякую. Закон прийнято в новій редакції. Переходимо до розділу „питань ратифікації”. Слухається проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди [[Проект впровадження швидкісного руху пасажирських поїздів на залізницях України]] між Україною та Європейським банком реконструкції і розвитку. Реєстраційний номер 0270. Від Міністерства транспорту та зв’язку виконуючий обов’язки Бондар Віктор Васильович. Немає? Немає. Так. Від комітету профільного хто може? Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановні колеги, Комітет з питань фінансів і банківської діяльності 5 липня 2005 року розглянув внесений Президентом України проект Закону України про ратифікацію Гарантійної угоди [[Проект впровадження швидкісного руху пасажирських поїздів на залізницях України]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. Загальна вартість проект становить 200 мільйонів доларів США, у тому числі позика банку 120 мільйонів доларів. Проектом передбачається закупівля сучасних пасажирських вагонів. На це планується витратити 47 мільйонів доларів, колійної техніки – 29 мільйонів доларів. А також будівництво Бексицького тунелю – 40 мільйонів доларів. Крім того, передбачається сплату банку одноразової комісією за відкриття кредиту у розміру одного відсотка. Це у сумарному виразі 1,2 мільйона доларів. А також консультаційні послуги для виконання проекту – 2 мільйони доларів і консультаційні послуги для проектування тунелю 0,8 мільйонів. Процентна ставка цього кредиту лібор плюс один відсоток комісія. Під час обговорення вище згаданого питання народні депутати, члени комітету, відмітили декілька зауважень та недоліків, про які я маю сьогодні сказати. По-перше, кредитною угодою передбачається, що Україна як гарант гарантує виконання обов’язків позичальником, тобто „Укрзалізницею”, перетворення її з державної адміністрації на акціонерну компанію шляхом прийняття відповідного Закону про корпоратизацію. На думку комітету, така умова з боку кредитора не є коректною до України. І Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради також має зауваження з цього приводу. По-друге, за інформацією „Укрзалізниці” вона має на сьогодні залишок від двох, отриманих раніше, не використаних кредитів в розмірі 300 мільйонів доларів, на які нараховуються відсотки, що, в свою чергу, збільшує державний борг України. Разом з тим за інформацією „Укрзалізниці” в 2005 році очікувалося прибуток „Укрзалізниці” в розмірі 2,6 мільярда гривень, тобто значно високі темпи росту прибутку цього підприємства. Тому цей чистий прибуток, на думку членів комітету, може бути використаний також на ті потреби, які зазначається, в тому числі і в даній угоді. По-третє, були запитання щодо консультантів. Ті самі вагони, які пропонується купити, зрозуміло яке підприємство їх виробляє, ці вагони. Це Крюковський.
Дайте можливість завершити.
Крюківський вагоноремонтний заводі тим самим, на нашу думку, немає потреби додатково сплачувати послуги консультантам, які будуть радити, яке саме обладнання, які саме вагони треба купувати. Тому, якщо узагальнити, то думка комітету була неоднозначна. Деякі члени комітету підтримували цю ратифікацію, деякі зважали на ті зауваження, які сьогодні мені доручили оголосити. В цілому комітет пропонував визначитися залу щодо голосування по цій ратифікації. Дякую.
Дякую. Мабуть в зв’язку з тим, що це було давненько, ви забули рішення комітету. Комітет рекомендує відхилити проект закону про ратифікацію. Тобто ви інформуйте те, що прийняв комітет. Так, будемо визначатись? Нє, нє, нє? Ну, давайте, 12 хвилин обговоримо. Кармазін, будь ласка, підготуватись Садовому.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Блок Юрія Кармазіна”. Шановні народні депутати! Я почну з кінця для тих, хто не розуміє, чому комітет сказав відхилити. А відхилити комітет абсолютно правильно сказав, тому що в цій угоді крім того, що передбачено виділити ці кошти, передбачено ще, щоб перетворили „Укрзалізницю”, тобто державне підприємство, з державної адміністрації на акціонерну кампанію, шляхом прийняття відповідного Закону про корпоратизацію. Шановні! Ви знаєте, яка дешева така уловка використана. Ми даємо вам кошти, за ці кошти все повністю розвалюємо і самі ж скуповуємо. Тому абсолютно правильна пропозиція. По-перше, відхилити. А по-друге, у мене питання. А у кого був розум, коли підписували таку угоду? Як можна брати на себе такі зобов’язання перед іноземцями? Може ви ще візьмете зобов’язання, що в парламенті міняти? Будете такі зобов’язання брати? Як можна взагалі до такого дійти? Це чітко має ознаки державної зради. Всі, хто це підписують такі речі, це ж не жарти, розумієте. І ми серйозно обговорюємо і говоримо, як це можна відмовлятися від грошей. Від грошей, які ведуть до руйнування і до захоплення наших стратегічних цінностей, треба відмовлятися. Тому, шановні, давайте ми будемо оцінювати цей законопроект не тільки по тому, що даються нам під щось і на щось гроші. Давайте дивитися, під що вони даються. Це перше. І друге. Ми зараз тут обговорюємо всі угоди до 200 мільйонів. Я не пам’ятаю, щоб ми обговорювали, більше ратифікували якусь угоду в цій залі. Як же міг „Нафтогаз України” взяти два мільярди євро? Під що взяти? Чому ми тут не почуємо, під що взяті підписані угоди по 2 мільярда євро „Нафтогазом”? Чому ми не почуємо? І перші транші уже поступили, перші транші, що вся сума не прийшла ж. Тому давайте ми будемо принципово відноситися до цих речей. Я просив би Комітет з питань бюджету, ви маєте кожний ранок цікавитися, що відбувається, скільки пішло, розумієте? І зараз є пан Медведько, як Генеральний прокурор, я звертаюся до вас. Укладені безпрецедентні угоди на 2 мільярда євро і ніколи вони ще в цій залі не ратифікувалися. На 2.200. Того в сумі на 4.200 мільйонів євро. Мільярдів євро, де прозорість? Ми просимо дайте.
Так, Микола Садовий, передає слово Віталію Шибко, будь ласка, мікрофон. Підготуватися Василю Надразі.
Віталій Шибко, соціалістична фракція. Я дякую Адаме Івановичу за слово. Я хочу сказати, що, дійсно, тут є певна пересторога того, що ратифікувати цю угоду чи ні? Хоча, якщо зовнішньо подивитися, то тут є деякі можливості, які кажуть про позитив. По-перше. Я хочу звернути увагу наших колег тому що це якось не прозвучало у виступі, коли докладав проект цього закону. Значить дати набуття чинності. доступним для зняття сум – це перший позитив на що треба звернути увагу. Друге. Позику буде надано в доларах двома траншами 80 та 40 мільйонів доларів з терміном погашення 15 років і повернення різниці кредиту та комісії за користування наданих коштів починається, по першому траншу 10 грудня 2007 року, а, по-другому траншу - 48 місяців після. набуття чинності цього траншу. Ставка комісії я хочу звернути учасників нашого сьогодні засідання, за зобов’язанням становить 0,5 річних. Тобто погашення кредиту буде здійснюватися за рахунок власних коштів „Укрзалізниці”. А „Укрзалізниця” на сьогоднішній день ще є державним підприємством. І тут ще треба зазначити, що саме поважним представником України, гаранта за дану угоду, є Міністерство фінансів України. Але я повністю тут поділяю ті зауваження, які були виказані колегою Кармазіним. Вони, в першу чергу, стосуються, тому що не визначено як же все-таки буде тоді відповідати держава, якісь можуть статися зміни у власності самої „Укрзалізниці”, ви знаєте, що на сьогоднішній день такі намагання є. І якщо, не дай Боже, це відбудеться, то не знаєш тоді , до кого пред’являти претензії. Це є головною засторогою, на що треба звернути увагу, коли думати про те, що голосувати чи ні за підтримку цього законопроекту. Дякую.
Василь Надрага. Не бачу. Будь ласка, Сергій Жижко. Підготуватися Івану Зайцю. Мікрофон Жижка.
Шановний пане Голово! Шановні депутати! Мета проекту, під який Європейський банк реконструкції та розвитку надає залізниці кредит у розмірі 120 мільйонів гривень, полягає у впровадженні швидкого руху пасажирських поїздів. По суті, реалізація проекту означатиме дійсно революційні зміни у пасажирських залізничних перевезеннях. Міжміські пасажирські перевезення по всій Україні здійснюватимуться на тому ж якісно новому для Україні рівні, як зараз вони забезпечуються на лініях Київ-Харків і Дніпропетровськ. Складовою частиною проекту є будівництво нового тунелю на дільниці у Карпатах, що дозволить забезпечити зростання транзитних вантажопотоків по міжнародному транспортному коридору номер 5. Кредит видається Євробанком під гарантії держави і тому потребує ратифікації. Слід врахувати, що цей проект готувався „Укрзалізницею” та ЄБРР ще в середині минулого року. Можливо в цьому слід побачити причини деяких недоліків, наявних у гарантійній угоді. Зокрема, нерозкритість джерел фінансування та напрямків витрат в сумі 80 млн. доларів, які вона повинна вкласти в реалізацію проекту українська сторона. Втім, „Укрзалізниця” розраховує здійснювати фінансування проекту з власних надходжень. Гарантійною угодою передбачено, безумовно, забезпечення гарантом, в ролі якого виступатиме Міністерство фінансів України, виплати всіх сум, належних до сплати за кредитною угодою. Це викликає деяку стурбованість. Можливо, ухваливши закон про ратифікацію гарантійної угоди, належить дати доручення Рахунковій палаті стосовно відслідковування виконання „Укрзалізницею” умов кредитної угоди. Не дуже вкладається в зміст гарантійної угоди положення частини „С” розділу два нуль два, де йдеться про те, що держава повинна сприяти „Укрзалізниці” в її перетворенні з державної адміністрації на акціонерну компанію. І хоча це положення не має обов’язкового характеру, воно свідчить про прагнення колишнього керівництва „Укрзалізниці” до проведення корпоратизації всупереч чинному законодавству. Поза тим, реалізація проекту впровадження швидкісного руху пасажирських поїздів на залізницях України повністю відповідає інтересам України. Тому враховуючи значний позитивний досвід співпраці із ЄБРР, безумовно, вигідність одержуваних ввід цього запозичень, а також зацікавленість української сторони в реалізації проекту, вважаю необхідним підтримати законопроект про ратифікацію Гарантійної угоди між Україною та ЄБРР номер 0270. Дякую заувагу.
Так, будь ласка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Український Народний Блок Костенка і Плюща. Шановні народні депутати, я закликаю вас подивитися на ратифікацію цієї угоди комплексно і дуже виважено. Я не хотів би, щоб ми просто похоронили цю угоду. І ось чому? Безумовно, тут є застереження, і про них навіть пан Жижко зараз розказував, про ці застереження. Ми знаємо його пояснювальні записки, але ми повинні виходити ось з чого. Перше, тільки та нація може стати конкурентноздатною зараз у цьому глобалізованому, такому жорсткому світі, яка піднімає рівень динаміки життя на значні висоти. Їздити на конях – ви програєте усяку конкурентноздатність. Тому нам потрібний швидкісний транспорт, нам потрібні швидкісні поїзди. Друге. Коли мова йде про Корюківку, а це Чернігівська область, нам потрібно в цю зону Полісся дати інвестиції, щоб були робочі місця, інакше люди просто без роботи пропадають. Це бідний край, поліській край, і тут так само великий позитив. Третє. Я не погоджуюся з тим, що акціонування підприємства веде відразу до зміни форми власності. „Укрексімбанк” – будь ласка, акціонерне товариство, але там акції у державній власності. І давайте говорити відверто: що нам усі підприємства треба буде акціонувати, але вже чи частка, чи повністю акції в державній власності, то вже питання друге. Тому це не є аргумент, на який ми повинні сьогодні зважати. Ми повинні однозначно сказати, що якщо ми одержимо кредити, і за ставкою лібор, тобто кредити вигідні, тому сьогодні весь живе, одержуючи один у одного кредити. Ми сьогодні хочемо відмовитися від кредитів і думати, що в нас всередині нашої економіки є інвестиції на вирішення всіх проблем. Це велика помилка. Обов’язково треба брати кредити, але використовувати ці кошти так, щоб вони давали користь нашому народному господарству, щоб вони давали користь нашій економіці. От полаяти, пожурити уряд за те, що не використано 300 мільйонів доларів США, не використано кредити від іноземних банків – це треба сказати, врешті-решт, це треба навіть, якщо б Рахункова палата перевірила, що там робиться. Тому позиція Українського Народного Блоку Костенка і Плюща полягає в тому, щоб ми ратифікували цю угоду із тими застереженнями, які дає нам Науковий відділ. Але якщо ми просто її відкинемо, то ми заявимо, що ми нерозумні політики, ми не економісти, бо треба шукати джерела. Отже, наша фракція, Український Народний Блок Костенка і Плюща, буде голосувати і вас запрошує голосувати з застереженнями. Дякую вам.
Дякую, Іван Олександрович. Але зайцям на конях легше їздити, ніж на цьому, на швидкісному транспорті. Так, будь ласка, з мотивів голосування Черняк, хвилина. І Поровський. Мікрофон Черняка, будь ласка.
Дякую. Володимир Черняк, фракція ПРП. Шановні народні депутати, звичайно, можна ще дві години товкти воду в ступі, стосовно того, чи слід, чи не слід брати кредит. Я думаю. Що очевидно, при всіх застереженнях, що кредит цей потрібно брати. Існує гостра, нагальна потреба вирішити питання про швидкісний рух поїздів в Україні, не вистачає коштів, солідний банк, європейський банк реконструкції і розвитку дає нам 120 мільйонів доларів на вигідних умовах по ліберо-ставці і відмовлятися від такого кредиту може тільки людина, яка не розуміє, що вона робить, або хоче зробити шкоду Україні. Я ще можу зрозуміти там Хомутинника від „регіонів”, я не можу зрозуміти Кармазіна: чому він так категорично проти цього виступив? Існують застереження, я згоден з тим, що є застереження, особливо стосовно перетворення.
Микола Поровський, будь ласка, мікрофон.
Микола Поровський, фракція Політичної партії „Відродження”. Шановні колеги-депутати, нагадую вам, що Законом України про залізничний транспорт передбачено фінансування з державного бюджету цих програм. Але за останні два роки із державного бюджету залізничному транспорту не виділялося нічого. І на наступний рік ми нічого не передбачили в державному бюджеті на реконструкцію полотна на оновлення рухомого складу. В той же час „Укрзлізниця” перечислює до державного бюджету 6 мільярдів гривень у 2005 році. Вдумайтесь, однією рукою ми забираємо з кишені „Укрзалізниці” всі кошти, всі прибутки, з іншого боку – експлуатуємо залізницю, транспорт, поверхневі колії до повністю, до повного зносу і не дозволяємо „Укрзалізниці” взяти кредит на оновлення і рухомого складу, зведення тунелів. То до чого ж ми доводимо цю галузь народного господарства? Сьогодні фінансовий стан „Укрзалізниці” катастрофічний. Він фінансується на 25 відсотків від потреби оновлення рухомого складу. Знову перевищує.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Гарантійної угоди [[Проект впровадження швидкісного руху пасажирських поїздів на залізницях України]] між Україною та Європейським банком реконструкції та розвитку. Реєстраційний номер 0270. [[13:53:04]] За-165 Не прийнято. По фракціях. „Регіони України” – 0, комуністів – 0, Народної партії – 17, „Наша Україна” – 35, Блок Тимошенко – 20, соціалісти – 0, „Народний блок Литвина” – 0, соціал-демократи – 0, Українська Народна Партія – 12, „Відродження” - 14, Партія промисловців і підприємців – 4, Народний Рух – 15, „Реформи і порядок” – 14, „Єдина Україна” – 6, позафракційні – 6. Шановні колеги, давайте попрацюємо ще. Розглядається проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Словацької Республіки про передачу відповідальності за забезпечення обслуговування повітряного руху та про експлуатацію міжнародного аеропорту Ужгород. Реєстраційний номер 0313. Немає застережень? Може проголосуємо? Немає. Я ставлю на голосування Закон про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Словацької Республіки про передачу відповідальності за забезпечення обслуговування повітряного руху та про експлуатацію міжнародного аеропорту Ужгород. Реєстраційний номер 0313. Прошу голосувати. [[13:54:38]] За-327 Дякую. Закон прийнято. Слухається проект Закону про ратифікацію Рішення Ради глав урядів Співдружності Незалежних Держав про Правила митного контролю за переміщенням за митний кордон товарів, що містять об’єкти інтелектуальної власності, реєстраційний номер 0316. Є зауваження? Будемо голосувати? Я ставлю на голосування Закон про ратифікацію Рішення Ради глав урядів Співдружності Незалежних Держав про Правила митного контролю за переміщенням через митний кордон товарів, що містять об’єкти інтелектуальної власності. Реєстраційний номер 0316. Прошу голосувати. [[13:55:34]] За-317 Закон прийнято. Слухається проект Закону про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Гамбія про сприяння та взаємний захист інвестицій, реєстраційний номер 0317. Є зауваження? Я ставлю на голосування, я ставлю на голосування Закон про ратифікацію Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Гамбія про сприяння та взаємний захист інвестицій, реєстраційний номер 0317. Прошу голосувати. [[13:56:21]] За-306 Закон прийнято. Так, шановні колеги, ми з вами ударно працювали, зекономили 4 хвилини, я їх дарую. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. О 16-ій годині починаємо вечірнє засідання. Смачного вам.