Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:09]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 420 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Каськіва Владислава Володимировича. [[Оплески]] Прошу привітати Каськіва. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 13 листопада 2010 року. Розглянуто 59 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято закони, 12 законопроектів прийнято за основу, 2 законопроекти направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 2 законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 12 законопроектів відхилено. Решту законопроектів ми розглядали лише у плані включення до порядку денного, звідси цифра 59. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів. Прошу, шановні колеги, здійснити запис на виступи. Ольга Боднар. Кому? Андрій Сенченко, фракція "БЮТ - "Батьківщина", будь ласка. Мікрофон чому не працює? Перевірте. Мікрофон, будь ласка, говоріть.
Уважаемые коллеги! Впервые за 10 месяцев власть изобразила готовность к диалогу с обществом. Если на самом деле есть желание найти решение проблемы Налогового кодекса, важно понять, что людей возмутило не только его содержание, но и то, как действует власть. Выход соответственно нужно искать в обеих плоскостях. Протолкнуть в этом году Налоговый кодекс с косметическими правками не получится. Нужно остановиться и понять несколько простых вещей. Малый бизнес сегодня состоит из двух условных групп. Первая. Люди, которые, не будучи по духу предпринимателями, вынуждены таким образом прирабатывать к нищенской пенсии, и не имея возможности нормально трудоустроится, не в состоянии выжить на пособие по безработице. Идеальный ответ для них – сильная социальная политика для пенсионеров и рабочие места с нормальной зарплатой для работоспособных. До тех пор, пока власть не в состоянии дать такого ответа, должен быть максимально льготный режим для самозанятости этих людей. Вторая группа – это собственно предприниматели, представляющие малый бизнес. Каждый из них, естественно, мечтает вырасти, но при этом рассчитывает на себя, а не на государственные ресурсы, как власть имущие бизнесмены. Для малого бизнеса важно, чтобы не били на взлете, дали возможность встать на ноги, поднять бизнес. И через 5, и через 10 лет, всегда будут люди, начинающие свой бизнес, и поэтому всегда должен быть режим благоприятствования этому бизнесу, а не предусмотренная кодексом резервация для его вымирания. При этом верхняя граница объемов для упрощенного ведения бизнеса должна соответствовать уровню, когда переход на общую систему налогообложения и соответственно дополнительные затраты на бухгалтерию, правовое обеспечение становятся оправданными. Необходимо ответить еще на один вопрос. Как сделать так, чтобы малый бизнес не боялся стать большим, а крупный бизнес перестал маскироваться под малый. Для этого необходимо, во-первых, законодательно закрепить такие правила администрирования налогов, когда не останется места произволу, и власть начнет осознавать, что она нанята народом и существует за счет налогов. Во-вторых, законодательно закрепить разумный предельный уровень налоговой нагрузки на коммерческую прибыль предприятия. И в-третьих, законодательно закрепить предельный уровень налогообложения труда, то есть разумную границу суммарных начислений на гривну заработной платы. Это позволить бесконфликтно в первом полугодии следующего года принять Налоговый кодекс и с 1 января 2012-го ввести его в действие. И еще об одном. Как только в правительстве начались переговоры с предпринимателями и на них активно выступил Александр Дудко, предприниматель из Симферополя, тут же в субботу к нему с интервалом в 15 минут явилось 5 бригад: ОБОПом, УБЭПом налоговых.
Завершуйте, будь ласка.
Закончу. И хочу сказать, что таким образом вести переговоры нельзя. Так переговоры с обществом не ведутся, это все видят, и никто не забудет. И, Владимир Михайлович, последнее. Независимо от решений в нашей Комиссии по свободе слова, моих выступлений здесь и ваших обращений исполнительная власть и прокуратура просто начхали на все это и уже пятый месяц арестованы счета Черноморской телерадиокомпании. Только лишь за то, что там имеют право на голос люди с разными взглядами! Спасибо.
Сергій Усаров, фракція Партії регіонів. Будь ласка, Григорій Калетнік має право на виступ. Потім буде виступати Шишкіна.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Шановні телерадіослухачі! Я вітаю всіх наших громадян, які 19 років тому на референдумі визначились щодо побудови своєї власної незалежної держави. Хочу з особливим теплом та вдячністю привітати наших трудолюбивим, невтомних, професійних трударів, які своєю працею зуміли і в цьому складному за погодними умовами році забезпечити весь український народ достатньою кількістю продовольства. Нещодавно ми відзначали професійне свято – День працівників сільського господарства, а тому, користуючись нагодою, хочу від Комітету Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин, а також колег народних депутатів привітати наших трударів з цим святом справжніх та дбайливих господарів, які щодня розумом, серцем, невтомними руками зберігають нашу благодатну ниву. Нехай рясно колосяться щедрими врожаями поля, втілюються в життя плани, а ваші родини живуть у сімейному затишку, щасті, благополуччі та при доброму здоров’ї. Дійсно, шановні колеги, всі ми пам’ятаємо, які були морози цього року, як і літню спеку, яка в деякі дні була вищою, ніж в африканській Сахарі. Але, завдячуючи праці селян, було зібрано досить високий врожай. Намолочено 41 з половиною мільйонів тонн зерна, цукрових буряків у цьому році зібрано майже з 500 тисяч гектарів, що на 172 тисячі гектарів більше минулого року. І це теж заслуга наших вітчизняних трударів. Незважаючи на складну фінансову ситуацію, отриману на початок дві тисячі. року, хочу відзначити позитивну роль та розуміння проблем АПК економічним блоком уряду, який не тільки мав вирішити проблему величезних фінансових розривів, але й виконати передбачені програми підтримки сільського господарства. Так, із передбачених на січень-листопад 3 мільярдів профінансовано із загального фонду 100 відсотків, зі спеціального фонду, який складає 4 мільярди, профінансовано 73,7 відсотка. До справ поточних як позитив можна сказати і про те, що в Податковому кодексі збереглися основні складові для розвитку сільського господарства, зокрема зберегли спецрежим оподаткування для сільськогосподарських товаровиробників. Але хочу висловити і ряд проблем. Не секрет, що саме АПК в період фінансової кризи забезпечив збільшення показників експорту. Вкладена 1 гривня в агропромисловий комплекс, аграрну науку і освіту дає 5 гривень прибутку. Потрібно невідкладно здійснити технічне переоснащення в сільському господарстві, де ми маємо 75 відсотків застарілої техніки, через яку втрати врожаю становлять близько 5 відсотків. На сьогоднішній день непомірно високі ставки по кредитах: 24-38 відсотків. Це просто жах! Викликає занепокоєння і фінансування аграрної науки та освіти. Аграрні заклади, в яких частка контингенту сільської молоді становить 80 відсотків, у зв’язку з потребою збільшення кількості висококваліфікованих спеціалістів потребують збільшення фінансування. Не за горами розгляд та прийняття головного фінансового документу [[прошу 10 секунд]]. Не за горами розгляд та прийняття головного фінансового документу на 2011 рік. Тому хочу звернутись до Кабінету Міністрів України, Міністерства фінансів з проханням зважити на підняті питання, які зараз ми маємо в галузі, зробити висновки та в достатній мірі виділити кошти для розвитку агропромислового комплексу на 2011 рік. Дякую за увагу.
Народний депутат Шишкіна передає право виступ Олександрі Гудимі, фракція «БЮТ – «Батьківщина», будь ласка. Наступним буде виступати Павленко і Терещук, шість хвилин тоді. Будь ласка.
Гудима, "Блок Юлії Тимошенко", фра. «Батьківщина». Шановний Голово, шановні народні депутати! Напередодні 1 грудня, яке дуже є знакове для українських виборців, Партія регіонів вирішила подарувати наступний подарунок. Вчора сотні тисяч киян залишилися без тепла, а 1 грудня – це десятиградусні морози. Що сталося, коли кияни замерзають, а Партія регіонів не може їм дати покращання життя вже сьогодні? Річ в тому, що одна гілка Партії регіонів в особі градоначальника Попова не може повернути кошти компанії «Київенерго», яка належить іншій гілці Партії регіонів. Терпнуть від того сотні тисяч киян. А запитання: чому пан Попов разом з Кабінетом Міністрів Азарова не може повернути гроші структурам Партії регіонів в особі «Київенерго»? Річ в тому, шановні виборці, що інша частина, гілка Партії регіонів сьогодні всі вільні кошти спрямовує на закупівлю дорогого російського газу, щоб повернути дванадцять мільярдів метрів кубічних газу «РосУкрЕнерго». Кожен місяць НАК «Нафтогаз» витягує до копійчини і повертає Росії, «Газпрому» один мільярд доларів за закупівлю російського газу, в той час, коли минулого року аналогічний період перераховували тільки 500 мільйонів, чого було достатньо для української економіки і населення. Отже, які пріоритети, яка енергетична стратегія сьогодні є у Партії регіонів? Вона єдина: любими шляхами, на шкоду національним інтересам, на шкоду, на збитки виборців, швидко, поспішно повернути 12 мільярдів метрів кубічних газу «РосУкрЕнерго». Я наводжу вам жахливі цифри: з початку опалювального сезону НАК «Нафтогаз» продав російського газу українцям, економіці обсягом 1,5 мільярди гривень. Повернули НАК «Нафтогазу» тільки 300 мільйонів, тобто НАТ «Нафтогаз» збанкрутував на 1 мільярд 200 мільйонів тільки за один місяць. НАК «Нафтогаз» бере чергові кредити в Росії, щоб закривати ту велетенську дірку, яка є явно корупційною. От і сьогодні, 1 грудня, на дворі мороз, а Партія регіонів має одну стратегію: ділити гроші, забирати їх в українців, заробляти на тому шалені гроші, тому що тільки на передачі.
Завершуйте, будь ласка.
Тільки на передачі «РосУкрЕнерго» 12 мільярдів метрів кубічних газу спільний заробіток на українцях для «Газпрому» і для "РосУкрЕнерго" складає 2,5 мільярди американських доларів. Ганьба!
Спасибі. Так, будь ласка, 6 хвилин. Шість хвилин у вас? І замість Павленка. Да, будь ласка, Сергій Терещук, фракція Народної партії. Наступний буде Волинець.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні громадяни України! Сергій Терещук, Блок Литвина, Народна партія, Черкащина. Користуючись наданою можливістю і тим, ми знаходимося напередодні розгляду Державного бюджету на 2011 рік, маю намір порушити питання великого соціального значення, що стосуються трудівників сільського господарства та й жителів сільської місцевості загалом. Нещодавно ми не державному рівні відзначили День працівника сільського господарства, бо селяни заслуговують всенародної шани і поваги. Не створивши собі достатку, добробуту, всупереч недолугій державній аграрній політиці, знаходячись у важких побутових умовах, вони годують сьогодні місто і країну, дбають, щоб в кожній сім’ї був хліб і багато чого до хліба. Вони не тільки годують країну, а і сприяють розвитку інших галузей. Так, на Черкащині, на долю сільського господарства харчової промисловості припадає дві третини валового виробництва продукції. Приріст валової продукції сільського господарства за десять місяців становить більше 8 відсотків, а як же держава віддячує селянам? Із стабілізаційного фонду на підтримку села виділено лише кілька десятків мільйонів гривень. За великим рахунком, це копійки, тому нагальні соціальні проблеми села так і не вирішуються. Самим актуальним із них залишається газифікація сіл. На Черкащині газифіковано трохи більше п’ятдесяти відсотків сіл. А в таких районах, як Чигиринський, Шполянський – біля 20, Канівський – менше 30 відсотків. Не можу сказати, що нині солодко живеться жителям міст, але вони не можуть уявити свій побут без голубого палива, а селяни вимушені мерзнути або будь-яким шляхом за останню гривню купувати надто дорогі дрова і вугілля. Мені відомо, що в цьому році фінансування робіт з газифікації сіл на Черкащині практично не проводились. Гірше того, прикро і незрозуміло, що «Нафтогаз України», та й уряд навіть не думають гасити борги перед підрядними організаціями за виконані роботи на об’єктах. Є такі приклади які взагалі не піддаються здоровому глузду, ось деякі з них. З 2004 року розпочато будівництво газопроводу «Сміла-Тернівка-Куцівка» за рахунок Державного бюджету. За ці роки виділено лише 300 тисяч гривень, в 2009 році 100 тисяч гривень, газифікація зроблена 150 будинків підключено, однак газопровід не введений в дію через борги підрядної організації. І такі приклади не поодинокі. Газопровід «Вікнене-Катиронопіль», села газифіковані повністю, сільські жителі заощаджуючи на всьому підвели газ до своїх будівель, газифікували свої помешкання, сподіваючись на те, що буде газ вони не заготували собі дрова, не заготували вугілля, газ не подали. Сьогодні проблеми є в місті, є проблеми в Києві. Але надто гостро ці проблеми відчуваються в сільській місцевості. За даними Управління капітального будівництва обласної державної організації із «Нафтогазом України» укладені договори на фінансування 16-ти об’єктів, де на 90-100 відсотків зроблені роботи, прийняті документи, акти на виконані роботи, однак фінансування не проводяться. Ці звернення залишаються без розгляду або отримуємо формальні відписки. При всіх складнощах уряд повинен знайти можливість вирішити такі питання, які не ставлять на коліна підрядні організації або які не приводять до звернення проблем газифікації сіл. Одночасно є проблема малих сіл, до яких немає економічного глузду, недоцільно проводити газ. Потрібно врешті-решт запустити проект, який дає можливість отримати отоплення сільських помешкань, віддалених сіл за рахунок електроенергії. Це теж потрібно сьогодні вже робити. Мабуть, в цій залі нікого не потрібно переконувати в тому, що пора робити рішучі кроки щодо підтримки села, якщо ми маємо намір зберегти економічну незалежність держави. Основою таких заходів повинен бути Державний бюджет, а також залучення вітчизняних і іноземних інвестицій. Заради підтримки села нам треба буде від чогось відмовитися, і це ми повинні усвідомити. Я прошу мій виступ вважати депутатським зверненням до уряду. Дякую за увагу.
Іван Григорович Кириленко передає право на виступ Михайлу Волинцю, фракція «БЮТ - «Батьківщина». Наступним буде виступати Горбатюк. А Горбатюк передає право на виступ Івану Попеску.
Шановні телеглядачі, шановні колеги, шановні радіослухачі! Сьогодні вся увага суспільства України привернута до Податкового кодексу. Ми бачимо на Майдані людей, ми бачимо в регіоні людей, які протестують і парламент зараз почав реагувати на цю ситуацію разом з Президентом, органами влади. Але на другий план відійшло дуже важливе питання – це Трудовий кодекс. Ми ні в якому разі не можемо погодитися з тим, що пропонують найманим працівникам в статті 143 Трудового кодексу збільшувати робочий тиждень з 40 до 48 годин. Але в другій частині цієї статті передбачено, що можна збільшити значно вище і більше час робочого дня у тому випадку, якщо працівник знаходиться в режимі очікування до виконання роботи або має нібито можливість відпочивати під час робочої зміни. Ні в якому разі не можна погодитись із статтею 13 частиною другою, де передбачено, що всі нормативно-трудові відносини в колективі можуть регулюватися виключно виданням роботодавцем внутрішніх нормативних актів. Тоді не потрібні колективні договори, тоді не потрібні угоди. Але як бути з тим, що 9 листопада в цьому році роботодавці, старі профспілки, органи влади підписали генеральну угоду без тарифної частини, де випала сітка тарифних ставок посадових окладів, які були введені в дію в попередній угоді при уряді Тимошенко. І в такому випадку, якщо не потрібні колективні договори і угоди галузеві, регіональні, тоді ці питання абсолютно не будуть врегульовані, і прибиральниця і лікар першої категорії буде отримувати однакову заробітну плату. Наступне питання. В 48 і 49 статті проекту передбачено, що випробувальний термін може збільшуватися до 6 місяців. Якщо це відбудеться, то ми бачимо сьогодні ситуацію, коли в фінансовому секторі молоді люди працюють по три місяці, і потім їм пояснюють, що вони не пройшли випробувальний термін і їх звільняють. В даному випадку вони безплатно будуть в одному банку 6 місяців, і їх без попередження будуть звільняти через 6 місяців, і в іншому банку вони теж відпрацюють 6 місяців. То тоді питається, де держава? Навіщо потрібно такий Трудовий кодекс, який сьогодні проштовхують представники від Партії регіонів? Наступне питання – 28 стаття, де передбачено для контролю на робочому місці право роботодавця застосовувати камери відеоспостереження, застосовуючи підслуховуючі пристрої і таке інше. Соціальний діалог. Передбачено, що старі профспілки повністю будуть тримати контроль у соціальному діалозі, і представляти найманих працівників за кордоном. І також підписувати колективні договори і угоди, контролювати Фонди соціального страхування, а це лікарняні, оздоровлення і таке інше. Тоді питається, наскільки сьогодні оздоровлені якісно працівники? Коли Федерація профспілок сьогодні отримує з бюджету одного з фондів соціального страхування щорічно 1 мільярд 200 мільйонів гривень. То питається як ці кошти використовуються в даному випадку? Все воно пов’язано з діючою.
Завершуйте, будь ласка.
ситуацією і потім передбачається перенести в кабальний* новий Трудовий кодекс. Володимире Михайловичу! Також звертаюся до вас, давайте разом з вашою Народною партією боротися проти такого ганебного Трудового кодексу. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, в зв’язку з тим, що дуже часто звучить тема Трудового і Житлового кодексів, – немає цієї теми і в найближчій осяйній перспективі її не буде. Тому боротися з «вітряками» немає підстав. Я сприймаю ваш заклик. Але для всіх і для тих, хто нас слухає, висловлюю волю Верховної Ради України: давайте ми хоча б розберемось з Податковим кодексом. Трудовий і Житловий кодекси не розглядаються і немає в планах Верховної Ради України розглядати ці документи. Домовились? Все. Будь ласка, Іван Попеску.
Дякую, Попеску, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, шановні виборці! Події останніх тижнів дають нам підстави стверджувати, що наші європейські партнери схильно ставляться до України. Так, 5 жовтня Парламентська асамблея Ради Європи у своїй Резолюції вітала появу політичної стабільності в Україні та консолідацію влади як передумову проведення демократичних та економічних реформ. Потім, 22 листопада під час саміту «Україна – ЄС» був схвалений план дій, щодо введення безвізового режиму для короткострокових поїздок громадян України «Україна – ЄС», що насправді є першим реальним кроком для створення умов вільного пересування наших співвітчизників по Європі. Було підписано також протокол до Угоди про партнерство та співробітництво, про загальні принципи участі України у програмах ЄС. Спільний звіт про ви конання Меморандуму між Україною та ЄС про розуміння щодо співробітництва в енергетичній галузі протягом 2010 року та четверний спільний звіт про прогрес, досягнутий у переговорах стосовно поглибленої та всеохоплюючої зони вільної торгівлі як ключового елементу угоди про асоціацію. Ці документи відкривають реальні перспективи щодо вільного пересування українських громадян, товарів, послуг та капіталів, що в свою чергу є свідченням згоди ЄС з політикою нової української влади та потенційної готовності до прийняття України в Європейське Співтовариство. Завдяки Конструктивному, прагматичному підходу сторін у 2010 році сторонам вдалось досягнути порозуміння стосовно більшості розділів угоди та погодити на експертному рівні тексти преамбули, розділів про політичний діалог, юстицію, свободу і безпеку, а також секторальне та економічне співробітництво. Незначна кількість питань, які залишаються для подальшого обговорення на більш пізньому етапі, дають підстави стверджувати, що Україна та ЄС розглядають завершення переговорів своїм ключовим завданням на короткострокову перспективу. У підтримку цього 25 листопада Європарламентом була прийнята Резолюція, в якій вперше за всю історію взаємовідносин між ЄС та Україною прямо вказано, що у відповідності до статті 49 Угоди про Європейський Союз Україна може подати заяву на членство в ЄС. Це безперечний успіх української влади на чолі з Президентом Віктором Януковичем, який разом із Партією регіонів послідовно втілюють в життя положення своєї передвиборчої програми. В тому числі і в галузі зовнішньої політики і, зокрема в сфері європейської інтеграції. Дякую за увагу.
Роман Ткач передає право на виступ Ярославу Кендзьору. Наступним буде виступати Антоніна Болюра.
Ярослав Кендзьор, депутатська група “За Україну!”, партія “За Україну!” Шановний Голово, шановні колеги народні депутати! Україна ось кілька днів тому як відзначила день пам’яті жертв голодоморів і політичних репресій. Але я хочу згадати сьогодні трошки про іншу репресію такого масштабу міждержавного. Верховний Суд Російської Федерації за поданням Міністерства юстиції Російської Федерації от недавніми днями призупинив діяльність національно-культурного автономії України, тобто єдиної всеукраїнської громадської організації, якою є Об’єднання українців в Росії, яка гуртує у своїх рядах десь біля 10 мільйонів українців. Отже, вона припинила свою діяльність. Ні реакції Президента України, ні реакції Кабінету Міністрів, ні Адміністрації Президента, на превеликий жаль, і парламент - оце вперше з трибуни Верховної Ради озвучується ця проблема, ця репресія, ця зневага до великої української діаспори, яка проживає у Російській Федерації. І як це, шановні колеги, співставляється із тим, що мають росіяни в Україні. Ми не один раз чуємо цей лемент всесвітній щодо приниження, притискання, утисків російської мови і так далі, і так далі. І коли ми порівняємо умови, в яких проживають українці у Російській Федерації, і як проживають, і як почуваються себе росіяни в Україні, мені здається тут не може бути, так мовити, ніякого співставлення. Ще одне. 26 листопада цього року Дума Російської Федерації прийняла заяву, в якій визнала факт розстрілу польських офіцерів під Катинню. Ми знаємо, що до недавнього часу російська влада заперечувала факт причетності Сталіна і НКВС до цього злочину. От. І це добрий крок Російської Думи. Але як у цьому плані ми маємо розглядати, наприклад, Бикивню, де до 1990 чи 1989 року стояв камінь, де адресувався цей злочин, де розстріляно тут поруч із Києвом десь 150 – 200 тисяч українців і не тільки українців. І цей злочин, так би мовити, адресувався німцям. Потім виявилося хто автор цього злочину. А Дем’янів Лаз, а Сандермох, а львівські тюрми, на Лонцького, Бригідки, Замарстинівська.
Завершуйте.
Завершую. І тисячу тюрем і таборів по цілому Радянському Союзу. Отже, шановний український парламент і колеги, давайте відреагуємо на ці події і будемо вимагати визнання того, що має бути визнаним. Дякую.
Михайло Волинець, фракція “БЮТ-“Батьківщина”. Кому ви передаєте? Степан Купіль, будь ласка, фракція “БЮТ-“Батьківщина”.
Степан Курпіль, «Блок Юлії Тимошенко», партія «Батьківщина». Шановні народні депутати! У щоденних клопотах, у такому дуже часто бездумному натисканні на ґудзики не всі напевно помітили, що бульдозер забуксував. Що я маю на увазі? Теперішню українську владу дуже часто порівнюють із бульдозером, натякаючи на неймовірну силу, на те, що ця влада, не зважаючи ні на що, усе змітає на своєму шляху. Так от, очевидно, так захопилися силою, що забули, що потрібно ще і розум включати, навіть керуючи бульдозером. Так уже захопилися закручуванням гайок, що різьбу поскручували. І треба було, щоб піднялися підприємці і вказали, що до сили потрібен ще інтелект. Я думаю, що якщо вже немає бажання прислухатися до людей, до яких нова влада начебто зобов’язувалася будувати країну, немає бажання прислухатися до слушних думок опозиції, а їх звучало дуже багато під час обговорення Податкового кодексу. Все відміталося з таким, знаєте, якимось натхненням, з насмішками, з глузуванням. Тепер хто з кого глузує? Поглузуйте самі із себе, тому що ви абсолютно недолугий прийняли документ. Тут мій колега Іван Попеску тільки що звітував про начебто величезні успіхи української влади на міжнародній арені. Я хотів би його трошки ну якось приземлити і звернути увагу на вчорашню заяву представника Європейського парламенту. Зокрема я хотів би послатися на заяву голови Комітету парламентської співпраці Україна – ЄС у Європейському парламенті Павла Коваля про те, що Резолюція щодо України, яка була прийнята Європейським парламентом 25 листопада, це є останній шанс українській владі. Крім того, була дуже резонансна заява Секретаря Венеціанської комісії Томаса Маркерта про те, що все в Україні має відбуватися відповідно до Конституції. Він звернув увагу, що зміни, які відбулися в Конституції, відбулися в неправильний спосіб. Тому що, цитую: «Такі процедури змінюються демократичним шляхом.»
Завершуйте будь ласка.
Тобто Верховна Рада повинна затвердити зміни до Конституції двома третинами голосів. В Україні відбулося не так. А Конституція була змінена рішенням Конституційного Суду. Отже, на бульдозері, шановні колеги, ми ні в Європі, ні в Україні далеко.
Дякуємо. Шановні народні депутати! Виступи завершено. З приводу пропозицій, які потребують вивчення і прийняття відповідних рішень в державних інституціях, прошу Секретаріат підготувати належні доручення. Оскільки згадувалось прізвище Івана Попеску, він має право на репліку. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Попередній виступаючий згадав мене і через цю призму він звернув увагу на виступи одного з наших колег, який працює в Європарламенті і його оцінку. Але в своєму виступі я звернув увагу на те, що вперше за всю історію взаємовідносин Європейського Союзу та України депутати Європарламенту, я маю на увазі не окремого депутата, а весь загал Європейського парламенту, вперше було зроблено запрошення нашої держави до вступу в Європейський Союз! Чому попередня влада цього не робила? Не досягала цього? Ми цього досягли. Цей наш спільний успіх, української держави. І на це треба звертати увагу, а не чіпати деякі там коми. І я знаю, що представники нашої опозиції постійно їздять до Європейського Парламенту і намагаються привнести туди негатив. Якщо ми одна держава, ми разом повинні працювати задля того, щоб Україна стала членом Європейського співтовариства. Дякую. Якщо ви європейці, ви так будете поступати.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на середу, 1 грудня. Ми маємо зараз розглянути з вами три документи, які стосуються ратифікації: це проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Іспанією щодо врегулювання та впорядкування трудових міграційний потоків між двома державами [[реєстраційний номер 0187]]. Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:35:47]] За-267 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра праці та соціальної політики Коломієць В’ячеслав Миколайович. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань європейської інтеграції Вечерко Володимир Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Угоди між Україною та Іспанією щодо врегулювання та впорядкування трудових міграційний потоків між двома державами. Проект закону України підготовлено з метою ратифікації Угоди між Україною та Іспанією щодо врегулювання та впорядкування трудових міграційних потоків між двома державами, яка була підписана 12 травня 2009 року у Мадриді. Угоду укладено, як я вже сказав, для врегулювання трудових міграційних потоків, які існують між двома державами, створення правових гарантій, ефективної реалізації прав трудових мігрантів, запобігання незаконній трудовій міграції, а також поглиблення співробітництва між двома країнами та встановлення дружби. Угодою визначається: категорії працівників, які матимуть право на працевлаштування, порядок повідомлення пропозицій з працевлаштування; порядок відбору та найму працівників; отримання ними необхідних візових документів та дозволів на проживання і працевлаштування; умови праці та соціальних гарантій працівників; порядок працівників у держави походження; спеціальні положення, які стосуються сезонних працівників; а також порядок співробітництва компетентних і уповноважених органів договірних сторін в процесі реалізації угоди. Органами реалізації цієї угоди з української сторони визначено: Міністерство праці та соціальної політики України, Державний центр зайнятості, Міністерство закордонних справ України. Набрання чинності угодою сприятиме законному працевлаштуванню та посиленню соціального захисту громадян України, які працюють на території Іспанії, громадян Іспанії, які працюють на території України, а також розширенню співробітництва між компетентними і уповноваженими органами України та Іспанії в сфері трудової міграції.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету – перший заступник голови Комітету з питань євроінтеграції Вечерко Володимир Миколайович. Та ні, це інший комітет. Шановні колеги, є тут позитивний висновок комітету, який пропонує підтримати даний законопроект. Є необхідність обговорювати? Запишіться. Два – «за», два – «проти». Будь ласка, Зарубінський.
Дякую, Адаме Івановичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, ми ратифікуємо часто угоди, які є паритетними в плані вигоди. Мені здається, що ця угода є вигідна Україні більшою мірою, ніж Іспанії, бо тут фактично в рівні умови, а саме по зарплаті, по недискримінації ставляться робітники іншої країни відповідно до того, які є умови в приймаючій країні. І зрозуміло, коли в Іспанії є багато громадян України, які працюють і набагато менше іспанців працюють в Україні, то для нас це угода вигідна. І я хотів би наголосити на двох позиціях, які, мені здається, дають нам право беззастережно її підтримати. Це стаття 6 Угоди звучить так: «Працівники користуються правами і пільгами, які надаються законодавством приймаючої держави, при цьому не допускається жодна форма дискримінації». І друга позиція: «Оплата праці працівників та умови їх праці визначаються у кожному трудовому контракті відповідно до положень чинних колективних договорів або у разі їх відсутності відповідно до законодавства, яке застосовується до працівників тієї ж професії та кваліфікації, які є громадянами приймаючої сторони». Для нас це дуже вигідно, бо ви прекрасно розумієте, що люди, які працюють на тій же роботі, мають ті ж кваліфікації, але за рахунок того, що це громадянин іншої держави [[наприклад, чи в Іспанії, чи в Італії, чи в Греції]] вони мають значно меншу зарплату. Ця угода примушує роботодавця платити нашим працівникам таку ж само зарплату, яка визначається і для резидента, для громадянина тієї країни. В даному випадку Іспанії. Думаю, що це абсолютно позитивні речі і варто підтримати цю угоду. Дякую.
Так, будь ласка, Іван Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Регіонів. Вельмишановні колеги, у законопроекті пропонується ратифікувати Угоду між Україною та Іспанією щодо врегулювання та упорядкування трудових міграційних потоків між двома державами. Угода передбачає встановлення категорій працівників, які матимуть право на працевлаштування, порядок взаємодії уповноважених органів сторін з працевлаштування, порядку відбору та найму працівників, отримання ними необхідних документів для проживання і працевлаштування, закріплення умов праці та соціальних гарантій працівників, порядку їх повернення у держави походження, спеціальних положень щодо сезонних працівників. На нашу думку, а я можу сказати дуже чітко, оскільки у мене на окрузі дуже багато людей працюють самі у Іспанії та Португалії, прийняття Угоди сприятиме легальному працевлаштуванню та забезпечення гарантій, в першу чергу, наших громадян – громадян України. Звичайно, і будуть забезпечені і права громадян Іспанії, які працюють у нас, на території України. Але, як правило, громадяни Іспанії, вони займаються бізнесом. І це також є нашим підходом для того, щоб забезпечити їх права. Узагальнюючий висновок. За результатами розгляду проекту Закону України про ратифікацію Угоди між Україною та Іспанією щодо врегулювання та упорядкування трудових міграційних потоків між двома державами Партія регіонів вважає за доцільне підтримати і пропонує проголосувати в цілому. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування: про прийняття Закону щодо ратифікації Угоди між Україною та Іспанією щодо врегулювання та упорядкування трудових міграційних потоків між двома державами [[реєстраційний номер 0187]]. Прошу голосувати. [[10:43:29]] За-294 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Екваторіальна Гвінея про взаємну охорону секретної інформації [[реєстраційний номер 0184]]. Є пропозиція: за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[10:44:05]] За-281 Дякую. 281, рішення прийнято. Доповідає заступник Голови Служби безпеки Породько Володимир Михайлович. Будь ласка. Підготуватись Чорноволу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На розгляд парламенту подається проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Республіки Екваторіальна Гвінея про взаємну охорону секретної інформації. Проект даного міжнародного договору був підготовлений Службою безпеки України як спеціально уповноваженим органом державної влади у сфері забезпечення охорони державної таємниці на підставі доручення Кабінету Міністрів України від 14 березня 2007 року з метою створення умов для подальшого розвитку співробітництва між Україною та Екваторіальною Гвінеєю в економічній, науково-технічній, військовій та правоохоронній сферах шляхом взаємного захисту секретної інформації сторін. Угоду підписано 17 грудня 2009 року в місті Києві, за своїм змістом вона відповідає міжнародній практиці, забезпечує рівноправний партнерський характер взаємовідносин між сторонами, зобов’язує вживати необхідних заходів щодо охорони отриманої в ході співробітництва секретної інформації. Відповідно до положень статей 2 і 32 Закону України про державну таємницю та статті 9 Закону України про міжнародні договори України ця угода для набрання чинності підлягає ратифікації Верховною Радою України. Вона погоджена всіма зацікавленими міністерствами і відомствами та отримала позитивний висновок Міністерства юстиції України на відповідність Конституції і законодавству України. Розпорядженням Кабінету Міністрів від 29 вересня поточного року зазначений міжнародний договір подано на ратифікацію Верховною Радою України. Ратифікація угоди не тягне за собою прийняття нових, або корегування існуючих законодавчих актів України і після набрання чинності буде сприяти підвищення ефективності взаємовигідного співробітництва України з Республікою Екваторіальна Гвінея.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Прошу Тарас Чорновіл, перший заступник голови Комітету в закордонних справах.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати України, що стосується Закону про ратифікацію даної угоди, Комітет у закордонних справах розглянув це питання і одноголосно рекомендував Верховній Раді України підтримати даний законопроект. Стосовно всієї сфери цих законів, цих договорів щодо взаємного захисту інформації, секретної інформації, інформації обмеженого доступу. Ми свого часу на засіданні комітету звернулися до Служби безпеки України з пропозицією, щоб ми встановили повністю рамки, кількість країн, основні суб’єкти, з якими Україні варто підписати такі угоди, де в нас виникають відповідні питання, які можуть передаватися саме конфіденційними способами зв’язку. І Служба безпеки України надала свого часу цю інформацію Верховній Раді, і сьогодні ми можемо із задоволенням сказати, що ми поступово, крок за кроком повністю опановуємо цей сектор, цей напрямок, і тотально заповнюємо по світовій карті з тими країнами, де у нас відбувається обмін такої документацією, повністю ці угоди. У даному випадку щодо Екваторіальної Гвінеї можуть виникати питання, чи такий великий об’єм у нас інформації? Очевидно, не великий, але навіть окремі договори, які готуються, окремі візити, окремі обміни торговою інформацією державних структур, безумовно, вимагають. плюс консульською інформацією, вимагають відповідного захисту і відповідних умов поводження з такими документами, які мають взяти. ці зобов’язання на себе обидві сторони. У даному випадку, не зважаючи на невеликий об’єм обміну інформацією, це так чи інакше необхідний договір, він погоджений Головним науково-експертним управлінням без зауважень. Комітет з питань національної безпеки і оборони рекомендує підтримати, регламентний комітет не бачить до нього жодних застережень, бюджетний комітет не бачить витрат додаткових коштів, плюс однозначно, так Служба безпеки України підтверджує, що залучень додаткових коштів бюджету немає. Просимо підтримати.
Дякую. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття Закону України "Про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Республіки Екваторіальна Гвінея про взаємну охорону секретної інформації», реєстраційний номер 0184. Прошу голосувати. [[10:49:23]] За-308 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабміном та Великою Соціалістичною Народною Лівійською Арабською Джамагирією про взаємну охорону секретної інформації, реєстраційний номер 0185. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Голосуємо за скорочену процедуру. [[10:49:56]] За-219 Підтримана пропозиція. Будь ласка, заступник голови Служби безпеки Володимир Михайлович Породько. Підготуватись Чорноволу.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! З метою створення правових засад для поглиблення співпраці між Україною та Лівією в економічній, науково-технічній, військовій та правоохоронній сферах 26 травня 2009 року в Тріполі підписано Угоду між Кабінетом Міністрів України та Великої Соціалістичної Народної Лівійської, Арабської Джамагирією про взаємну охорону секретної інформації. Підготовка проекту зазначеного міжнародного договору здійснена на підставі доручення Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2008 року. Угода зобов’язує сторони вживати необхідних заходів щодо охорони отриманої в ході співробітництва секретної інформації та заперечує рівноправний партнерський характер взаємовідносин між сторонами. Відповідно до законодавства України вона підлягає ратифікації вищим законодавчим органом нашої держави, пройшла погодження всіх зацікавлених міністерств та відомств та отримала позитивний висновок Міністерства юстиції України на відповідність Конституції та законодавству України. На ратифікацію подається Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 29 вересня поточного року. Прошу підтримати.
Дякую. Тарас В’ячеславович, прошу.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги, народні депутати України! Закон про ратифікацію договору, який виноситься на вашу увагу, практично повністю повторює попередній договір за винятком окремих дрібних нюансів, де ми мусимо узгоджувати питання також з національними законодавствами країн, з якими підписуємо договори. Але договір повністю відповідає принципам міжнародного права, принципам українського національного законодавства і національним інтересам України. Якщо попередній договір був потрібний більше для перспективи потенційно, оскільки Україна так чи інакше буде просуватися в напрямку Екваторіальної Африки і матиме там свої економічні і політичні інтереси, то Договір з Великою Соціалістичною Народною Лівійською Арабською Джамагирією, безумовно, має колосальне значення. Ми там маємо дуже серйозні інтереси економічні. Ми зацікавлені в тому, що інформація, якою ми обмінюємось з цією країною, не попадала до третіх осіб, щоб вона не була використана в конкурентних цілях нашими опонентами в тій ситуації. Ми також проводимо певний обмін по озброєннях, ми проводимо значну кількість візитів, і тому в нас є прямий інтерес в тому, щоб інформація була належним чином захищена, щоб не була використана в спекулятивних цілях. Тому цей договір, дійсно, носить особливу важливість не тільки в питанні юридичного забезпечення наших відносин, але і в питанні наших економічних інтересів. Тому Комітет у закордонних справах просить підтримати ратифікацію і цей договір. Ми маємо висновки позитивні Комітету з питань національної безпеки і оборони, Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України, Головного науково-експертного управління. Так само є заключення, що прийняття Закону про ратифікацію не потребує задіювання додаткових коштів державного бюджету. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Голосуємо? Ставлю на голосування Закон про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Великою Соціалістичною Народною Лівійською Арабською Джамагирією про взаємну охорону секретної інформації. Законопроект за номером 0185. Прошу голосувати. [[10:54:15]] За-315 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо обмеження позапланових заходів із здійснення державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності. Законопроект за номером 7075. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:54:55]] За-194 Підтримана пропозиція. Запрошую представляти законопроект Анатолія Гриценка, автора законопроекту. Підготуватися Королевській.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Одна із причин, чому зараз люди стоять на Майдані – це не тільки розміри оподаткування і так далі, але і ганебна практика репресивних органів, зокрема, податкової адміністрації і податкової міліції. І це збурює найбільше. Ми будемо виправляти помилки, які закладені в Податковий кодекс. Але зараз пропонується законопроект, який вирішує це питання системно. І якщо була б добра воля у більшості, то вони б зрозуміли, чому він потрібен? Позапланові перевірки бізнесу фактично знищують бізнес. І цей законопроект пропонує три речі: перше, встановити вичерпний, повторюю вичерпний перелік підстав для позапланових перевірок, щоб не було жодних інших підстав, коли можна тиснути на бізнес. Друге. Відмовитися від рейдерських схем, коли беруть людину з вулиці, неважливо фізичну, юридичну особу, яка стверджує, що хтось якийсь підприємець порушує законодавство, і це є підставою для проведення позапланової перевірки - це робиться масово сотнями тисяч. І третє. Встановлюється адміністративна відповідальність для чиновника, який порушив закон при проведенні позапланової перевірки, або перевищив термін, або не надав документи, які підтверджують право на перевірку, або перевіряв не те, що було записано в направленні. Три простих речі, за які люди, які ведуть бізнес, створюють робочі місці були б нам вдячні. Прошу підтримати.
Дякую, Анатолію Степановичу. Королевська Наталя Юріївна голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Фискальные органы в Украине превратились, действительно, из контролирующих в карательные органы. И, к сожалению, формально такое право сегодня им предоставляет наше украинское законодательство. Поскольку в законодательных нормах умышленно заложены «дырки», благодаря которым налоговики имеют право делать с предпринимателями все, что угодно: заказные проверки, тотальная коррупция, беспредел – вот основные принципы, на которых во многих случаях основывается работа сборщиков налогов. Одним из любимейших методов давления на предпринимателей являются так званые законодательно урегулированные, позаплановые проверки. Сегодня, де-факто, налоговая может использовать этот механизм когда-либо, где-либо и против кого-либо. Все зависит от конкретного интереса и желания чиновника, желания «покошмарить» бизнес, и у сборщиков налогов всегда хватает на это законодательных оснований. Считаю, что Верховная Рада обязана проводить системное противодействие данным бесчинствам чиновников. К сожалению, мы так и не увидели от Кабинета Министров комплексный антикоррупционный законопроект, который бы создал единые и равные условия для всех субъектов предпринимательства на нашем бизнес и экономическом поле страны. К сожалению, сегодня мы и видим, что в будущем Налоговом кодексе так же заложена масса коррупционных мер и масса полномочий чиновников, которые позволяют им оказывать коррупционные действия. Данный законопроект не является системным, но является полезным и он нужен для того, чтобы хотя бы частично урезать объемы желаний и полномочий, которые сегодня есть у наших «карательных» органов и также хотя бы частично привлечь их к ответственности. Комитет рекомендует поддержать данный законопроект в первом чтении и ко второму чтению его системно доработать. Спасибо за внимание!
Дякую. Є бажаючі обговорювати питання? Немає? Є. Запишіться, будь ласка. Так, Карпук, прошу.
Володимир Карпук "Наша Україна". Я розумію, що в цьому залі законопроект надто важливий, Анатолія Степановича Гриценка, не знайде підтримки в силу різних причин. Але це є разом з тим іспитом, наскільки влада готова дійсно боротися з корупцією і наскільки готова сприяти підприємницькій діяльності. Законопроект надто важливий з того, що до Закону про основні засади державного нагляду контролю у сфері господарської діяльності чітко регламентує підстави для проведення позапланових перевірок. Разом з тим, виключається з законодавства звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб’єктом господарювання вимог законодавства як підстава для позапланових перевірок. Тому що зрозуміло, що для великої чисельності контролюючих органів, яких налічується кілька десятків немає якихось складностей для того, щоб знайти чергового скаржника. Тобто одного ж піймали, заставили його написати заяву на іншого. І тому надто важливий законопроект. Крім того, законопроектом вноситься зміст до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності посадових осіб за порушення законодавства про проведення позапланових перевірок. Це також є добрий момент, добра диспозиція для боротьби і як з корупцією, так і зі зловживаннями у цій сфері. Загалом треба приймати закон за основу, доопрацьовувати і це буде дійсно дієва допомога підприємцям, які зараз бастують на Майдані і боротьби з позаплановими перевірками, як засобами тиску на підприємництво. Дякую.
Так. Від фракцій, які не записалися. Чечетов, одна хвилина.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Президент имеет ряд замечаний по законопроекту по Налоговому кодексу. Но нужно высказать позитив в части того, что на сегодняшний день появилась площадка для компромиссных замечаний и принятия их непосредственно в сессионном зале, поскольку представителей малого бизнеса в своем большинстве стали выступать не только со своей ниши малого бизнеса, а видеть всю страну. Я думаю, это нормальная площадка для компромисса и сейчас формируются те замечания, которые должны поступить от Президента в зал. Там участвуют и представители малого бизнеса и предпринимательства. Поэтому, чтобы ми не делали какие-то локальные законы, а в теле большого одного закона Налогового кодекса как раз найдет отражение и решение той проблемы, которая, спасибо Анатолию Ивановичу, она поднята, она действительно должна решаться. Я думаю, в Налоговом кодексе мы вместе с предпринимателями, сессионный зал позитивно отреагирует на замечания Президента. Мы проголосуем, и проблема будет разрешена. Спасибо.
Ляшко, будь ласка. Хвилина.
Олег Ляшко. Я думаю, що Податковий кодекс, який ми, очевидно, завтра будемо розглядати із зауваженнями Президента, там будуть не лише косметичні зміни і зауваження, які по суті нічого не вирішуватимуть, але й такі, які насправді дадуть можливість працювати людям, які задіяні в малому і середньому бізнесі. Закон, який ми зараз розглядаємо якраз дає цю можливість. Бо мільйони людей, які постали по всій країні вони протестують не лише проти підвищення нинішнім урядом податків для малого і середнього бізнесу. Вони в першу чергу протестують проти тієї кабальної системи, в якій вони вимушені працювати. Де хабарі, в тому числі і податківцям значно більше ніж податки, які ці люди сплачують до бюджету. Я думаю, що взагалі потрібно виключити таке поняття із нашого законодавства як «позапланові перевірки» представників малого і середнього бізнесу. Людина має заплатити раз на рік податок і забути про всіх на світі: про пожежників, про податківців, про санстанцію і про чорта лисого, які разом з ними ходять. Оце називається спрощена система оподаткування. Все інше – від лукавого.
Шановні колеги, обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо обмеження позапланових заходів із здійснення державного нагляду [[контролю]] в сфері господарської діяльності. [[Реєстраційний номер 7075]] Прошу визначатися. [[11:04:40]] За-105 Рішення не підтримано. Законопроект відхилений. Розглядається проект Закону про Національну комісію з питань регулювання зв’язку України [[реєстраційний номер 3043]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:05:12]] За-209 Підтримана пропозиція. Доповідає Віталій Терентійович Корж, будь ласка. Підготуватись від комітету Мороко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Виноситься на розгляд проект Закону України про Національну комісію з питань регулювання зв’язку України [[реєстраційний номер 3043]] від 6 серпня 2008 року. Цим проектом закону пропонувалося визначити принципи роботи, повноваження та відповідальність Національної комісії з питань регулювання зв’язку України. Але це було гостро актуальним станом на час розробки і реєстрації законопроекту, тобто на середину 2008 року. За час, що минув, деякі положення законопроекту розглянуті в інших законопроектах, які прийняті Верховною Радою України. На актуальність та концептуальну спрямованість його вплинуло також нещодавнє рішення Конституційного Суду України про скасування політичної реформи від 8 грудня 2004 року. Крім того, у своєму висновку від 27 листопада 2009 року Комітет з питань транспорту і зв’язку вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні повернути цей законопроект авторам на доопрацювання. Враховуючи викладене, я як один з авторів цього законопроекту цілком погоджуюсь із таким висновком. І прошу Верховну Раду повернути цей законопроект на доопрацювання. Тобто повторне перше читання. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Від комітету – голова підкомітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Миколайович Мороко. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел на своем заседании проект Закона о Национальной комиссии по вопросам регулирования связи Украины, регистрационный номер 3043, подан народными депутатами Коржом Виталием Терентьевичем и Звиричем Романом Михайловичем. В проекте предлагается на законодательном уровне регламентировать статус Национальной комиссии, в том числе ее полномочия, состав и порядок формирования. На заседании было отмечено, что с момента регистрации законопроекта прошло 2 года. Изменились многие реалии и актуальность законопроект в данном случае потерял, его надо доработать. С этим согласились и Кабинет Министров, НКРЗ, Министерство транспорта и связи, Главное научно-экспертное управление. Комитет с учетом выше сказанного рекомендует Верховной Раде направить законопроект авторам на доработку. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Дякую. Як бачимо, позиція зрозуміла. Давайте, мабуть, дослухаємося і до пропозиції авторів законопроекту, і до висновку комітету. Такий же висновок Головного науково-експертного управління. І приймемо рішення направити законопроект за номером 3043 «Про Національну комісію з питань регулювання зв’язку України» на доопрацювання авторам. Прошу голосувати. [[11:09:09]] За-274 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо встановлення додаткових гарантій громадянам на отримання інформації у разі звернень до органів державної влади і місцевого самоврядування]]. Реєстраційний номер 7015. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:09:46]] За-203 Підтримана пропозиція. Арсеній Петрович Яценюк, прошу, 2 хвилини. Павленко, підготуватись.
Доброго дня, шановні народні депутати! Я поглянув на сьогоднішній порядок денний і дуже цікавий порядок денний, коли ми ратифіковували дві угоди щодо захисту секретної інформації, що з огляду на те, що з минулого тижня почалась публікація на відомому сайтіWikileaks всієї секретної таємної інформації в обсязі 252 тисяч різного роду документів, тисяча з яких буде стосуватися України. Власне кажучи, мій законопроект так само стосується інформації, тієї інформації, яку не може отримати жоден громадянин України; тієї інформації яку навіть не можуть отримати народні депутати України. Вчора парламент схвалив у першому читанні Закон про захист публічної інформації. Мій законопроект, який був внесений п’ять місяців тому, дещо перекликається з положеннями цього закону. Але в чому є ключова відмінність? Погляньте, чи може рядовий громадянин України дізнатися про статки чиновників, про їхні маєтки, про будь-яку інформацію, яка стосується видатків Державного бюджету України, якщо навіть на запит народного депутата України урядові відомства відмовляються надавати таку інформацію. Сьогодні для опозиції це чи не єдиний інструмент контролю за чинною владою. Нас позбавили будь-яких засобів контролю: рахункова палата влади, Генеральна прокуратура влади, правоохоронна система влади. Все належить владі, вони самі себе контролюють. І тому доступ до публічної інформації – це є питання номер один, як для громадян України, так і для того,щоб народні депутати виконували свої повноваження. З огляду на це я прошу підтримати цей законопроект, а частину положень даного законопроекту прошу врахувати при прийнятті до другого читання Закону про доступ д публічної інформації. Дякую.
Дякую. Едуард Іванович Павленко, Комітет з прав людини, національних менших і міжнаціональних відносин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! 3 листопада 2010 року на своєму засіданні комітет розглянув проект Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» [[щодо встановлення додаткових гарантій громадянам на отримання інформації у разі звернень до органів державної влади і місцевого самоврядування]] [[реєстраційний номер 7015]], внесений народним депутатом України Яценюком. Проектом передбачається внесення змін до Законів України «Про звернення громадян», «Про боротьбу з корупцією», «Про статус народного депутата України» та Кодексу України про адміністративні правопорушення. Члени комітету підтримали ідею установлення додаткових гарантій громадянам на отримання інформації у разі звернення до органів державної влади і місцевого самоврядування, разом з тим, висловили ряд зауважень до запропонованих змін. Зокрема, зверталась увага, що запропоновані законопроектом новели не завжди спрямовані на встановлення додаткових гарантій забезпечення реалізації громадянами конституційного права на звернення. Серед змін, що пропонуються законопроектом, доволі часто зустрічаються такі, які вже передбачені в чинному законодавстві. Тому законопроект потребує доопрацювання з урахуванням вимог законодавчої техніки, а саме з метою уникнення дублювання однакових за змістом положень у різних законах. Також члени комітету зауважили, що запропоновані зміни до Закону України «Про боротьбу з корупцією» є недоцільними, оскільки цей закон з 1 січня наступного року втратить свою чинність. Головне науково-експертне управління у своєму висновку висловлює низку зауважень до законопроекту та рекомендує за результатами розгляду на пленарному засіданні законопроект відхилити. У висновку Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України вказується на деякі порушення правил оформлення проектів законів та основних вимог законодавчої техніки. Наш комітет вважає, що законопроект.
Завершуйте.
не може бути підтриманий. Разом з тим, мета законопроекту: запровадження більш дієвого механізму забезпечення права громадян на звернення, безумовно, заслуговує на увагу. З оглядом на це, Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин пропонує Верховній Раді України зазначений законопроект за результатами розгляду у першому читанні повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажання обговорювати? Записуємося. Так, будь ласка, Стешенко.
Я прошу передати слово Миколі Володимировичу Томенку.
Микола Володимирович, прошу.
Шановні колеги, хотів би підтримати даний законопроект як документ, який стратегічно продовжує лінію Верховної Ради і, зокрема, законопроекту Андрія Шевченка, групи інших депутатів на те, щоби органи державної влади і місцевого самоврядування не просто давали інформацію на звернення громадян, а несли відповідальність за ненадання такої інформації і так само прекрасно розуміли, що спроба знайти якусь іншу формулу не реагувати на звернення громадян було би персоніфіковано і адміністративно належним чином оцінено. От я вам приводжу два приклади. Коли я був головою слідчої комісії про діяльність молодої команди Черновецького, я в статусі, за який проголосувала більшість Верховної Ради України тільки коли доходив до прокуратури, тобто я пишу звернення, мені відповіді немає, я звертаюся ще раз. Відповіді немає. То я звертаюся в прокуратуру і тільки після цього мені давали інформацію. Наприклад, про штатний розклад КМДА – скільки людей там працює. Я не міг дізнатися скільки людей працює в обслузі Черновецького, на бюджетні кошти. Я не міг дізнатися елементарні речі, які сьогодні прокуратура розслідувала, бо 2 роки їй не давали вказівок розслідувати, вони мовчали, а тепер дали вказівки розслідувати: про земельні питання; про, я перепрошую, вбивства людей фактично. Бо керівники книжкових магазинів. у нас жінка померла, дали свідчення, що він неї вимагали. їй погрожували. Я передав в прокуратуру свідчення, що депутати від блоку Черновецького погрожували, і жінка померла, мені районна прокуратура відповіла, що «тут нема за що зачепитися». Тому, друзі, кожен державний службовець повинен розуміти, що це він не в забавки грає, коли дає присягу державного службовця, а несе відповідальність за те, що він робить, і звернення громадянина, це така сама відповідальність, як будь-яка дія, яку він повинен робити. Тому, я думаю, ідея тут правильна. Ми зараз в першому читанні законопроект Арсенія Яценюка підтримуємо, а потім до другого читання компонуємо законопроект про доступ до інформації – і в цілому голосуємо базовий законопроект.
Будь ласка, Карпук. Князевичу мікрофон.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Шановні колеги, ну, я, відверто кажучи, дуже здивований позицією комітету. Знаєте, ну насправді те, що стосується громадян не підтримувати, це уже звикли чути в сесійній залі. Але навіть те, що стосується народних депутатів, комітет вирішив не підтримувати. Тут насправді про що йдеться? Йде мова про три основні положення цього законопроекту. Перше стосується звернень громадян, інше стосується відповідальності недолугих чиновників, які собі дозволяють або неналежним чином, або абсолютно відверто, нахабно ігнорувати звернення громадян; і третє – про звернення народних депутатів. Що стосується простих громадян, шановні колеги, ну, навіть в Законі «Про публічну інформацію» все не вирішиш. У нас є спеціальний Закон «Про звернення громадян». Ну, ми ж не можемо зараз відмовитися від того закону і просто-на-просто думати, що ми в якось новому законі будемо формувати нові норми, залишаючи старі норми в старому законі. Або треба їх радикально міняти, або треба, умовно кажучи, тоді взагалі сам закон скасовувати. Зважаючи на ці обставини, я думаю, що перший пункт повинен бути абсолютно точно відтворений в Законі «Про звернення громадян». Що стосується закону про, скажімо, відповідальність, про боротьбу з корупцією, так, я погоджуюсь: з 1 січня ми повинні мати новий пакет антикорупційного законодавства. Але, шановні, ми ж його минулого року повинні були мати! І ще невідомо, чи ми будемо мати його 1 січня, і якого 1 січня, якого року. І, врешті-решті, останнє: що стосується народних депутатів. Хто з нас в сесійній залі не стикався з абсолютно відвертими відписками від державних органів? Коли навіть не керівник органу, а якийсь п’ятий заступник, пише загальну відписку, штампуючи для кожного народного депутата, навіть, умовно кажучи, прізвища плутаючи, бо є загальна калька, знаєте: всім відписують, не встигають всім відписувати, і одному народному депутату приходить відповідь замість іншого народного депутата. Щоб цього не траплялося, то давайте хоча би по відношенню до себе будемо уважними. І ті зобов’язання, які ми повинні перед нашими виборцями виконувати, цей законопроект.
Сухий передає слово Папеску Івану, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги! Ідея, яку запропонував наш колега Яценюк, звичайно, вона є хороша, але є деякі зауваження. З аналізу запропонованих приписів законопроекту вбачається, що деякі з них дублюють положення Закону України «Про звернення громадян». Але є одна позиція, на яку я б хотів звернути увагу всіх наших колег. Не можна підтримувати вимогу, яка зобов’язує надавати по кожному пункту частині заяви, чи скарги окрему відповідь позицію з такою ж нумерацією і послідовністю. Це є абзац четвертий статті. частини першої статті 19. Адже вона більше нагадує методичну рекомендацію, а не нормативний припис і створює для тих, хто надає відповіді, невиправдане обмеження при оформленні письмового тексту відповіді на звернення. Кожен з нас, хто особисто читає свою пошту, отримав звернення від, так званих, адвокатів, в яких є по 10, 15 і навіть 20 зразу прохань: звернутись з депутатським зверненням до прокуратури, СБУ і так далі, і так далі. Якщо ми приймемо цей пункт, то кожен з нас і наші помічники перетворяться в апарат по відписках. Є і інші моменти. Те, що стосується і Закону про внесення змін до Закону про статус народних депутатів. Але нюанс такий, що пропонується внести зміни до Закону по боротьбі з корупцією. Я хочу нагадати, що вже набрав чинність Закон України про засади запобігання та протидії корупції. І він був введений в дію з першого. І буде введений в дію в 2011 року. Тому тут іде далі дублювання. Враховуючи рекомендації Комітету з питань прав людини та національних меншин, міжнаціональних відносин, який рекомендує відправити на доопрацювання, а також висновок науково-експертного управління Партія регіонів не буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Обговорення питання завершено, давайте будемо визначатися. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення додаткових гарантій громадянам на отримання інформації у разі звернень до органів державної влади і місцевого самоврядування. Реєстраційний номер 7515. Прошу визначатися. [[11:22:07]] За-93 Законопроект. [[Шум у залі]] Будь ласка, покажіть по фракціях. Партія регіонів – 0, «Батьківщина» - 50, "Наша Україна" – 41, позафракційні – 2, решта не підтримали. Законопроект відхилено. Розглядається проект Постанови про заходи щодо стримування темпів зростання цін на продукти харчування першої необхідності [[реєстраційний номер 7076]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:22:58]] За-210 Підтримано. Доповідає автор законопроекту Ольга Борисівна Боднар. Будь ласка.
Дякую. Ольга Боднар, партія «Батьківщина», фракція „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”. Шановні громадяни, шановні колеги, шановний головуючий! Зверніть увагу, 210 присутніх в залі парламентарів проти того, щоб вирішити питання із зростанням цін. Кожна людина, яка слухає і бачить нас, на своєму власному гаманці щодня відчуває результати діяльності влади в напрямку покращання життя вже сьогодні, я маю на увазі безпрецедентне за останні роки зростання цін, яке відбувається зараз. Такого ще за 15 років не було, щоб у зв’язку з тим, що зросли продукти харчування, зросли комунальні тарифи, висять по всьому Києву плакати, на яких написано: купіть собі, будь ласка, черевики за 500 гривень в розстрочку на п’ять місяців. Люди добрі, до чого ми вже дожилися! Людям вже не буде, що їсти і в чому ходити. Борошно, яке у минулому році коштувало близько 3 гривні 50 копійок за кілограм, зараз коштує майже 5. Олія була 9 гривень 80, зараз – 11.90, яйця – 4-5, зараз – 10 гривень. А такі життєво важливі продукти харчування, як картопля, молоко, гречка взагалі подорожчали в півтора-два рази. Ціни зростають не просто щодня, а зранку до вечора. Ситуація з гречкою не те, що кумедна, а від неї вже плакати хочеться. Після обіцянки Президента врегулювати це питання за день, вже понад два місяці гречки або взагалі немає в магазинах, або її ціна сягає 15 гривень і вище. Поступово до неї підтягуються ціни на інші крупи. Відсутність адекватної реакції влади на ці процеси на фоні постійного зростання заборгованості по зарплаті, необґрунтованого підвищення тарифів на житлово-комунальні послуги по суті є геноцидом по відношенню до власного народу. Запропонований вашій увазі проект підготовлено з метою підтримки населення в умовах зростання цін, а також для стабілізації цінової ситуації на.
Завершуйте, будь ласка.
Проведення цінової політики відноситься до конституційних повноважень Кабміну. Саме уряд відповідно до Закону «Про ціни і ціноутворення» визначає перелік продуктів, товарів і послуг державні, фіксовані, регульовані ціни і тарифи на які затверджуються відповідними органами державного управління. І визначає повноваження органів державного правління в галузі контролю за цінами. Тому цим проектом пропонується рекомендувати Кабміну розробити, запровадити в місячний строк порядок державного регулювання цін на продукти харчування першої необхідності, а також забезпечити постійний моніторинг цін на такі продукти та оперативний аналіз цінової ситуації на споживчому ринку. Контроль за виконанням цієї постанови покласти на Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики. Прошу звернути увагу, що черга до розгляду цього серйозного документу, важливого і актуального, настала тільки протягом двох місяців, як я його подала. Він був зареєстрований 1 вересня, сьогодні – 1 грудня. Тому, звісно, що я прошу з слів зробити певні зміни в тексті, і після частини першої написати: «Рекомендувати Кабінету Міністрів.», а далі за текстом. Дякую за увагу. Прошу підтримати, шановні громадяни, зверніть увагу, як будуть голосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Гейман Олег Айзікович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 16 листопада 2010 року розглянув проект Постанови Верховної Ради України про заходи щодо стримування темпів зростання цін на продукти харчування першої необхідності, внесений народним депутатом України Боднар. Члени комітету відмітили, що Постанова Кабінету Міністрів України від 25.12.1996 року [[№ 1548]] про встановлення повноважень органів виконавчої влади та виконавчих органів міських рад щодо регулювання цін, тарифів визначено перелік продукції товарів і послуг, що мають вирішальне значення. Постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2002 року [[№ 803]] про заходи щодо проведення моніторингу цін і тарифів на споживчому ринку затверджено перелік соціально значущих товарів і послуг, за яким проводиться постійний моніторинг цін і тарифів на споживчому ринку. Таким чином запропоновані проектом постанови [[реєстр 7076]] заходи практично врегульовані чинними нормативно-правовими актами. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Постанови Верховної Ради України про заходи щодо стримування темпів зростання цін на продукти харчування першої необхідності, внесений народним депутатом України Боднар [[реєстр 7076]] відхилити.
Дякую. Записуємось на виступи. Яворівський Володимир, мікрофон.
Рветься на виступ Андрій Павловський і я не можу його зупинити.
І ми не будемо зупиняти. Мікрофон Павловському, будь ласка.
Дякую. Андрій Павловський, «Батьківщина». Шановні співвітчизники! Шановні колеги депутати! Минулої п’ятниці опубліковані офіційні дані Держкомстату про те, що середня заробітна плата в жовтні знизилася в порівнянні з попереднім місяцем. Падіння реальної заробітної плати в нашій країні за останні три місяці склало – 6,4 відсотків. І це при тому, що за ці останні місяці було суттєве зростання цін на продукти харчування першої необхідності. І це при тому, що зберігається таке ганебне явище як заборгованість заробітної плати в півтора мільярда гривень. Фактично заморожені заробітні плати, пенсії, стипендії. І хотів би нагадати провладній більшості, що в програмі ще кандидата в Президенти Віктора Януковича було записано: «гарантую цінову стабільність на основні продукти, що входять до споживчого кошику продуктів харчування першої необхідності таких як: хліб, олія, молоко, борошно, цукор і так далі». То я думаю, що владі і присутнім тут депутатам, які її представляють, треба підтримати в першу чергу цю постанову автором якої є опозиція – Ольга Боднар. Тому що уряд останнім часом втратив керованість за процесами, що відбуваються на ринках харчування. І відбулося значне зростання цін, в першу чергу, на перші товари необхідності – в два і три рази в порівнянні з минулим кризовим роком. Я думаю, що треба підтримати. Це дуже важлива соціальна постанова. Дякую за увагу.
Володимир Карпук.
Володимир Карпук «Наша Україна». Я думаю, що всім тим хто слідкує за трансляцією з залу Верховної Ради надто цинічним виявилося заключення головного профільного комітету, що все у нас добре, все врегульовано давно – і законодавчими актами і постановами Кабміну. На жаль, надто стрімко ростуть ціни. Наскільки стрімко, які ми не бачили темпами за останні роки. Пан Андрій говорив про те, що за останні місяці, а це починається із липня зменшилась середня заробітна плата в Україні на 6,8 відсотків. Я також відмічу, що це вперше за останні роки є реальне зниження заробітної плати. Якщо порахувати ще зі зростанням цін на продукти першої необхідності, то це зовсім сумна картина для більше ніж 12 мільйонів жителів України, які знаходяться за межею бідності. І тому, дійсно, що ніякого покращення життя вже сьогодні немає та і бути не може. Адже починаючи з 60 відсотків, а то і 100 відсотків, доходів всіх домогосподарств за статистичними даними – це витрати на ліки і на продукти харчування, плюс іще квартплата. Практично людям немає змоги задовольняти свої життєві потреби. Тому ця постанова є короткою, вона практично дає завдання Кабінету Міністрів розробити і затвердити дієвий механізм державного регулювання цін. Хоча уже дивлячись на роботу цього Кабінету Міністрів, я не вірю в те, що ця постанова досягне мети, але принаймні реакція Верховної Ради на стрімке зростання цін, яке є сьогодні, буде, я вважаю, адекватною. І треба підтримати цей законопроект, взяти його не тільки за основу, а й підтримати в цілому, він коротенький і.
Ярослав Сухий.
Шановні колеги, вчора під час голосування, коли ми затверджували порядок денний, фракції, котрі входять до опозиції, одностайно не підтримали законопроект за номером, внесення до порядку денного, 7264. Запишіть собі, якщо когось, дійсно, турбує проблематика галопованого чи неконтрольованого росту цін на споживчому ринку. Закон називається так: «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань ціноутворення» [[щодо вдосконалення контролю за цінами на споживчому ринку]]. Не постановами ми можемо регулювати не контрольованість цін на споживчому ринку, а законодавчими актами, які будуть обов’язковими для виконання на всій території України. Це перше. Друге. Шановні колеги! Мені, наприклад, імпонує, я не знаю як моїм друзям по більшості, мені імпонує, що ви почали цитувати передвиборчі гасла, програму, це добре, бо з ким поведешся, від того наберешся. Набирайтеся мудрості, вчіться, вдосконалюйтесь і запам’ятайте собі: все, що ви тут зараз говорите: про біду з газом, про ціни, – це розплата українського народу за авантюризм, непрофесійність, за популізм попередньої влади. Коли тупо: спочатку газ продали, потім газ купили, потім знову перепродали, тепер треба віддавати. коли десь 16 мільярдів гепнули просто тупо в Пенсійний фонд, тепер не розуміємо, як закривати дірки. Тому вас застерігаю, цей законопроект за номером 7264 буде розглядатися в сесійній залі. Він чітко, жорстко регламентує роль держави, роль громадськості, контроль за цінами на споживчому ринку. Цей законопроект вносить зміни і доповнення до Кодексу законів про адміністративні порушення. Тобто робиться спроба підійти до цієї проблематики з позицій комплексності та системності. І люди нас питають: чи ми здатні якимось чином зупинити ціни? Ми здатні, але законодавчими актами, а не політичними лозунгами і гаслами.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Постанови про заходи щодо стримування темпів зростання цін на продукти харчування першої необхідності [[реєстраційний номер 7076]]. Прошу визначатися. [[11:36:01]] За-158 Не підтримана пропозиція.
По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 1, “Батьківщина” – 94, “Наша Україна” – 35, комуністів – 26, Народної Партії – 0, позафракційні – 2. Відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо забезпечення влаштування дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування]] [[реєстраційний номер 4292]]. Автор законопроекту Уколов. Але він звернувся до нас із проханням відкликати даний законопроект. Я ставлю на голосування пропозицію про відкликання, про зняття з розгляду законопроекту за номером 4292 за пропозицією автора. Прошу голосувати. [[11:37:14]] За-300 Так, розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо офіційного оприлюднення актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування]]. [[Реєстраційний номер 4638]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:37:56]] За-203 Підтримана пропозиція. Будь ласка, доповідає Кеменяш Олександр Михайлович, підготуватися Трайдуку. Немає Кеменяша. Від комітету Микола Федорович Трайдук. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! На своєму засіданні Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні” [[щодо офіційного оприлюднення актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування]] внесений народним депутатом Кеменяшем. Проектом Закону пропонується внести зміни до статті 59 Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні” шляхом доповнення її положення стосовно порядку офіційного оприлюднення актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування. Це стосується опублікування в офіційних виданнях друкованих засобах масової інформації відповідних органів та розміщення на офіційних веб-сайтах органів місцевого самоврядування в Інтернеті. Комітет погоджується із запропонованими автором пропозиціями та рекомендує Верховній Раді України вказаний законопроект при розгляді у першому читанні прийняти за основу. Крім того, інформуємо вас, що з приводу зазначеного законопроекту висловились Комітет з питань правової політики, який у своєму висновку підтримує законопроект та пропонує прийняти його за основу, і Комітет з питань бюджету, який вважає, що за підсумками розгляду законопроект матиме вплив на видаткову частину місцевих бюджетів і може бути прийнятий з врахуванням прийняття бюджету, вимог бюджету на наступний рік, що практично вже неможливо. Сподіваємось, що у ході підготовки до другого читання ми внесемо корективи та по даті набуття чинності цим законом. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку також пропонує при розгляді у першому читанні прийняти законопроект за основу. Просимо підтримати.
Дякую. Є бажаючі обговорити? Записуємось. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати, законопроектом пропонується внести зміни до статті 59 Закону про місцеве самоврядування України [[щодо офіційного оприлюднення актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування]]. Зараз поки що там записано, що акти доводяться до відома населення, не написано ні в якій час, ні як це робиться. І трапляються такі речі, як зараз я розбираюсь по Одеській області. Шановні народні депутати, сьогодні День робітників прокуратури, я всіх їх вітаю з Днем прокуратури і у тому числі тих порядних людей, які порушили кримінальну справу по виборам у селищі міського типу Затока, де одна чверть голосів виявляється краще, ніж три чверті. Тобто відбувся просто переворот кримінальний у Затоці. І там 5 осіб замість 16 осіб прийняли. почалась сесія. Якби людям про це повідомляли так, як в цьому законі передбачено. А тут передбачено: в 14-денний термін проінформувати громадян, місцеву громаду, а також в інтернет-мережі вивісити, то, мабуть, не було того, що зараз відбувається. Абсолютно правильно прокуратура області порушила кримінальну справу, дуже серйозно. Але зараз є змоги і спроби через суд, скажімо, в тому випадку це поламати. Це я один малесенький приклад привів того, що відбувається на теренах сьогодні України. Але це те, що не було інформації, не було у нас зобов’язання до органів самоврядування, в який термін і в яких засобах масової інформації доводити про рішення, це є брутальне порушення прав громадян України. Через це цей законопроект надзвичайно потрібен. І його треба якнайшвидше прийняти і в першому, і в другому читанні, тільки доопрацювавши його. Дякую.
Шевченко Андрій.
Колеги! Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" буде підтримувати цей законопроект. І ми закликаємо весь сесійний зал зробити це так само. Будемо підтримувати його з однієї простої причини. Ми і далі, на жаль, залишаємося країною закритої влади, де чиновник-бюрократ відгородився від своїх співгромадян непролазною стіною. Цю стіну прийшов час розбирати або руйнувати. Чим швидше, тим краще. Я також нагадаю, що вчора була спеціальна заява організації, яка називається «Трансперенс інтернешнл», вона займається тим, що просуває у всьому світі ідею прозорості влади. І вона саме специфічно звертає увагу українського парламенту і української влади на те, що нам потрібно якнайшвидше виконувати законодавство, яке зробить нашу владу відкритішою і прозорою. Чому "Блок Юлії Тимошенко" підтримує як ідеологію, відкритість влади. Тому що ми вважаємо, що кожен громадянин має право мати максимум інформації про все, що стосується бюджетних витрат. А також ми вважаємо, що вся інформація, яка є в руках у чиновників, вона апріорі повинна бути доступною для всіх громадян, крім спеціально означених законом випадками. Тому я думаю, що потрібно подякувати розробникам законопроекту, депутату Кеменяшу, а також комітету, який почав роботу над цим законопроектом, і підтримати його. Також додам, що в майбутньому законі про доступ до публічної інформації і в новій редакції Закону про інформацію також врегульовуватимуться питання оприлюднення інформації органами влади.
Дякую. Обговорення завершено. Чечетов, одна хвилина, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Вы знаете, действительно, закон заслуживает внимания. И мы в фракции хотели уже были голосовать. Но так убедительно, так аргументировано выступил вице-премьер опозиционного или там «теневого правительства» Юрий Анатолиевич и с такой критикой, что мы не можем не согласиться с его профессиональной точкой зрения, и мы поддерживаем его профессиональную точку зрения. Он профессионал, тут политики никакой нет, мы ему верим. Спасибо, вы нас, Юрий Анатолиевич, убедили.
Ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні Закону про місцеве самоврядування України [[щодо офіційного оприлюднення актів органів та посадових місцевого самоврядування]] [[реєстраційний номер 4638]]. Прошу визначатись. [[11:45:26]] За-105 Рішення не підтримано. Законопроект відхилено. Шановні колеги, дві фракції БЮТ і НУНС просять оголосити перерву, але готові виступити одразу із заявою. Парубій, будь ласка.
Шановні громадяни України, шановні народні депутати! Я хочу виголосити заяву з приводу порушення окремими народними депутатами України шостого скликання вимог Конституції України та законів України про несумісність депутатського мандату з іншими видами діяльності. Шановний Володимире Михайловичу і керівництво Верховної Ради! Звертаємо вашу увагу, що окремі народні депутати України порушують вимоги Конституції України та законів України, суміщаючи повноваження народного депутата із роботою у виконавчих структурах влади. Це: Васильєв [[Партія регіонів]] – Адміністрація Президента України, заступник голови; Горбаль [[Партія регіонів]] – Львівська обласна державна адміністрація, голова; Демішкан [[Партія регіонів]] – Державна служба автомобільних доріг України; Джига [[Партія регіонів]] – Вінницька обласна державна адміністрація, голова; Злочевський [[Партія регіонів]] – міністр охорони навколишнього середовища України; Ілляшов [[Партія регіонів]] – Служба зовнішньої розвідки України, голова; Калєтнік [[Комуністична партія України]] – Державна митна служба України, голова; Саламатін [[Партія регіонів]] – Державна компанія з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення; Фесенко [[Партія регіонів]] – Вищий спеціалізований суд з розгляду цивільних і кримінальних справ, голова; Шершун [[«Блок Литвина»]] – Державний комітет лісового господарства України. Стаття 78 Конституції України визначає, що народні депутати України здійснюють свої повноваження на постійній основі та не можуть мати іншого представницького мандату чи бути на державній службі. В частині першій статті 3 Закону України «Про статус народного депутата» встановлено, що народний депутат України не має права бути членом Кабінету Міністрів України, керівником Центрального органу виконавчої влади та займатися будь-якою крім депутатської оплачуваною роботою за винятком викладацької, наукової та творчої діяльності, а також медичної практики у вільний від виконання обов’язків народного депутата час. Згідно з пунктом 25 частини першої статті 78 Закону України «Про Регламент Верховної Ради України» Голова Верховної Ради України зобов’язаний звернутись до суду з позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата в разі невиконання ним вимоги щодо несумісності депутатського мандату з іншими видами діяльності. Тому ми вимагаємо, щоб питання про позбавлення сумісників депутатського мандату було нарешті поставлено на голосування і проголосоване в залі або щоб Голова Верховної Ради звернувся до суду про дострокове припинення повноважень народних депутатів України, які не виконали вимоги щодо несумісності депутатського мандату.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Сідайте, будь ласка. Суть зрозуміла. Що там завершувати? Сідайте, будь ласка. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 55 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо уточнення обсягу права голови ради на суміщення своєї діяльності]] [[реєстраційний номер 4669]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Голосуємо. [[11:49:42]] За-186 Підтримана пропозиція. Будь ласка, автор законопроекту – Юрій Богданович Ключковський. Підготуватись Трайдуку.
Дякую дуже. Шановні колеги, я розумію, що сьогодні день відхилених законопроектів за Регламентом, і доля цього законопроекту така сама, як всіх попередніх. Однак, тим не менше, я пропоную прислухатися до аргументації, можливо здоровий глузд все-таки хоч зрідка в цьому залі може перемагати. Мова йде про частину 3-у статті 55 Закону "Про місцеве самоврядування в Україні", яка діє в редакції, прийнятій ще в 1997 році. Ця редакція забороняє головам обласних і районних рад займати будь-які посади у тому числі на громадських засадах. Це означає, що такі особи не можуть займати виборних посад в об’єднаннях громадян, тобто і в місцевих організаціях політичних партій. Така норма цієї статті не узгоджується ані з Конституцією України, 36-а стаття якої дозволяє об’єднання в політичній партії та інші об’єднання громадян. Не сумісна вона з Законом «Про державну службу», «Про службу в органах місцевого самоврядування», яке не встановлює таких обмежень щодо членства в політичних партіях чи громадських організаціях. Більше того, така норма означає, що член партії не має права займати виборну посаду в партії, що є повним абсурдом і грубим втручанням у внутрішні справи партії. Зрештою, по-моєму, є природним, коли лідер місцевої організації партії, яка виграє вибори, очолює відповідний орган місцевого самоврядування, однак сьогодні Закон «Про місцеве самоврядування» це забороняє. У зв’язку з цим пропонується на ваш розгляд інша редакція третьої частини статті 55 Закону «Про місцеве самоврядування в Україні», яка не містить такої заборони, робить виключення для виборних посад в об’єднаннях громадян, у тому числі в політичних партіях. Це дозволить керівникам.
Завершуйте.
Це дозволить керівникам відповідних місцевих організацій політичних партій, які стали депутатами відповідно районних чи обласних рад претендувати на посади голів цих рад, що, по-моєму є відповідним з Законом «Про місцеве самоврядування», який передбачає виключно партійний спосіб висування кандидатів до районних і обласних рад. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від комітету Микола Федорович Трайдук.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Зазначений законопроект був розглянутий на засіданні Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Комітет погоджується з тим, що необхідно внести запропоновані у законопроекті зміни до частини третьої статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до яких голови районних, обласних, районних у містах рад можуть суміщати свою службову діяльність з роботою на громадських засадах на виборних посадах в об’єднаннях громадян. Цим фактично закріплюється де-юре той статус, який керівники місцевих рад мають у своїх місцевих регіональних партійних організаціях, адже на ці посади обираються, як правило, лідери партійних організацій. Окрім цього, хотілось би вас проінформувати, що Комітет з питань правової політики, Комітет з питань бюджету, Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України надали позитивні висновки щодо цього законопроекту. Комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» [[щодо уточнення обсягу права голови ради на суміщення своєї діяльності]] при розгляді у першому читанні прийняти за основу та в ході підготовки до другого читання врахувати всі конструктивні зауваження і пропозиції. Просимо підтримати.
Дякую. Будемо обговорювати? Ні. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» [[щодо уточнення обсягу права голови ради на суміщення своєї діяльності]]. Реєстраційний номер 4669. Голосуємо. [[11:54:39]] За-104 Хоча, дійсно, там написано те, що може і варто було підтримати. Законопроект відхилений. Шановні колеги, у нас з вами залишилося два законопроекти розглянути, а решта – включення до порядку денного. Якби ви погодились на те, щоб ми попрацювали без перерви і завершили. Нема заперечень?
Добре, дякую.
[[Не чути]]
Я сам мерзну, Юрію Анатолійовичу, як і ви. Тому і хочу швидше закінчити. Розглядається проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо підроблення документів, печаток, штампів та бланків]], реєстраційний номер 6308. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:55:44]] За-189 Підтримано. Доповідає Володимир Романович Мойсик, будь ласка.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!» Шановні, шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати, у законопроекті, який підготував наш колега Віктор Шемчук, іде мова про зміни до Кримінального кодексу, які стосуються підроблення і використання підроблених документів. Шановні колеги, ви знаєте, що сьогодні підробляють всі від посвідчень народного депутата, помічника, від імені комітетів таблиці всім постам ДАІ довідки про те, що він працював чи не працював на підприємстві і таке інше. До сьогоднішнього дня у Кримінальному кодексі України немає визначення, що розуміти офіційним документом і що розуміти документом, за підроблення яких настає кримінальна відповідальність. Верховний Суд України узагальнив судову практику у таких справах і дійшов висновку, що судові помилки пов’язані з недосконалістю Кримінального кодексу у частині визначення понять «офіційний документ» і «документ». Цим питанням займається і Конституційний Суд України, щоб дати тлумачення цього терміну. Автор вперше взявся за те, щоб законодавчо окреслити і визначити, що розуміти документом і офіційним документом, за підроблення яких настає кримінальна відповідальність. Юридичне управління поділяє думку автора про те, що проблема існує, немає визначення, але вважає, що запропоноване автором не є вдалим. Генеральна прокуратура підтримує ідею, що треба дати законодавче визначення офіційного документу, але вказує на певні недоліки законопроекту. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підтримує законопроект у першому читанні. І просимо вас підтримати його у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? [[Шум у залі]] Зрозуміло. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо підроблення документів, печаток, штампів та бланків]]. Реєстраційний номер 6308. Прошу голосувати. [[11:58:27]] За-109 Законопроект не підтримано, вважається відхиленим. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування податкової міліції, реєстраційний номер 7073. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:58:59]] За-159 Підтримана пропозиція. Будь ласка, Анатолій Степанович Гриценко, підготуватись Грицаку. Анатолію Степановичу, ліквідовуйте міліцію.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Я думаю, що ні в кого немає сумнівів, особливо у тих, хто має бізнес, а тут в залі багато таких людей, що Податкова міліція зараз – це найбільша репресивна машина в Україні. Більше ніж міліція, чим СБУ. Хто не володіє цифрами я скажу. Це силова структура, яка має 10 тисяч осіб – дивізія. Яка має на чолі старшого військового начальника, штатна категорія – генерал-полковник. Хто служив в армії, знає, що в дивізії це генерал-майор в армійській. 23 генеральських посади. Посадові оклади вищі, ніж в будь-якій іншій силовій структурі. Ця дивізія, чорносотенна, має право будь-кого заарештувати. Заарештовує в Києві, завозить в Житомир, тримає по сім місяців і більше, запрошуючи тільки один-два рази на допити, і за те ніхто не відповідає. Цю репресивну машину утворили абсолютно не логічно і не законно. Не можна при цивільній структурі, якою є адміністрація податкова утворювати свою міліцію. Бо тоді треба утворити парламентську міліцію, утворити при Держкомземі земельну міліцію, при Антимонопольному комітету – антимонопольну міліцію і так далі. Дурниця абсолютна. Я думаю, що вже дозріли і в Адміністрації Президента, принаймні, Портнов про те говорив, що цю структуру треба ліквідувати. Я вважаю, що це абсолютно правильний крок. Це жодним чином негативним не вплине на дієздатність державної машини. Тому що як до утворення податкової міліції ці функції виконували відповідно МВС і СБУ в частині корупції, так само буде і далі. Я пропоную зробити такий крок і це було б сильне рішення влади, яка заявляє про те, що вона йде шляхом європейських цінностей і хоче зробити щось корисне для підприємства і для підприємців. Для того, щоб створювати робочі місця. Прошу підтримати в першому читанні цей законопроект, який передбачає скасування податкової міліції як класу.
Дякую. Від комітету – Василь Миколайович Грицак.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо скасування податкової міліції [[реєстраційний номер 7073]]. Слід зауважити, що ідея законопроекту заслуговує на глибокий аналіз. Аналогічні законодавчі ініціативи систематично надходять на розгляд Верховної Ради України, проте не отримують підтримки народних депутатів України. Так 10.07.2010 року Верховна Рада не прийняла проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування податкової міліції [[реєстраційний номер 5336]]. Починаючи з 2004 року і до цього часу було зареєстровано близько 10 законопроектів, якими передбачалися зміни до чинного законодавства. Крім того, комітетом взято до уваги те, що 10.07.2010 року в першому читанні прийнятий протилежний за своєю концепцією проект Закону про внесення змін до Закону України про Державну податкову службу в Україні щодо структури податкової міліції [[№ 6682-1]]. У той же час Указом Президента України [[№ 820]] від 17.08.2010 року створено робочу групу з питань реформування судочинства. Одним із завдань цієї робочої групи є напрацювання Кримінально-процесуального кодексу з подальшим його прийняттям Верховною Радою. Таким чином, розглянувши законопроект 7073 по суті комітет визначає необхідність його доопрацювання з урахуванням висловлених зауважень. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. Дякую за увагу. Прошу підтримати комітет.
Дякую. Обговорювати будемо? Записуємось. Будь ласка, Сербін.
Передаю слово Миколі Володимировичу Томенку.
Микола Томенко.
Шановні колеги! Я хотів би привернути увагу вас до даного законопроекту, в тій частині, що якщо був період і податкова міліція десь була в тіні податкової адміністрації, про неї менше згадували. То останній період, особливо останній рік – це вважайте збройний загін по боротьбі з представниками інших партій у бізнесі або по боротьбі з неугодними, які дозволили собі залишатися підприємцями із своєю самостійною позицією. Скільки інформації за останній рік ми отримали і думаю, тут не один народний депутат, коли як під час репресій, і за часів сумнозвісного Берії вночі вриваються в квартири підприємців, виламують двері, заходять і говорять, ми податкова міліція – ми можемо все в цій країні. Я абсолютно переконаний, що такі дії, які сьогодні відбуваються в країні, це більше зло чим порушення у сфері там свободи слова, що це є зло, порушення в інших сферах. Тому що насправді, кожна людина яка займається бізнесом, сьогодні не має спокою і впевненості, тому що серед ночі можуть прийти заарештувати або витребувати якісь документи. До речі, в контексті позиції нашого комітету, вона мене здивувала, от я прочитав зараз коментар Податкового кодексу Олени Лукаш, яка від імені Президента говорить, що Адміністрація Президента стурбована, можна сказати, дуже стурбована, що Податковий кодекс порушив конституційний принцип невинуватості, оскільки дає можливість податківцям визнавати правопорушників підприємців до рішення суду. Тобто бачите, вже Президент не тільки проти податкової міліції, а й проти великих повноважень Податкової адміністрації. Тому я переконаний, що назрів той час, коли треба прийняти рішення яке обговорюється мінімум з 2004 року. В попереднього Президента не вистачило мужності це зробити хоч він це обіцяв, думаю, що ми як парламент повинні проявити цю мужність. І переконую, Президент який заявляє про адміністративну, не про адміністративну, про реформу в органах державної влади, якщо таку реформу робити, то звичайно треба починати з ліквідації податкової міліції. Пропоную підтримати даний законопроект –це буде знак всім і Президенту, в тому числі, що цей інститут треба зліквідувати.
Карпук.
Прошу передати слово Юрію Анатолійовичу Кармазіну.
Будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін. Я щиро дякую народному депутату Карпуку. Шановні народні депутати! Як людина, яка аналізувала всю діяльність податкової міліції, хочу сказати і позитивні речі, які відбувалися в її діяльності. І хочу сказати, що в любій країні світу є так звана фінансова гвардія, чи фінансова розвідка і так далі, і вони працюють разом, і, до речі. дають ефект. І по досвіду багатьох випадків хочу сказати, що мільярдні суми розкривалися і конвертаційні центри, які шкодили економіці України, за якими стояла податкова міліція. Давайте згадаємо, коли податковою міліцією керував генерал-лейтенант Король, який був нашим колегою потім в цій Верховній Раді. Хіба були такі порушення? Не було таких порушень і нікому не заважала тоді податкова міліція Скажіть, будь ласка, коли в тій же податковій міліції працював наш колега з вами генерал-лейтенант Розвадовський, якому зараз чомусь не має місця, хоча і чорнобилець, і фронтовик-афганець, – немає місця в міліцій в цій. Я запитую, хоча людина має досвід і по 120 тисяч людей голосували за нього. Порядним людям чомусь зараз, получається, нема ніде місця. Той же Король, він зараз безробітний. Піскун був начальником слідства, тоді відпрацьовували статтю 212, 208 відпрацьовували. Зараз пропонується, в цьому законопроекті 208-му передати до СБУ. Та в Службі безпеки України взагалі немає бути слідства. Це має бути контррозвідка виключно, абсолютно. Тому нам треба робити реформування системи слідства, має бути свій комітет, слідчий комітет. Росія зробила те при прокуратурі, ми можемо його зробити окремо, але це треба зробити. Я вважаю, що на сьогоднішній день реформування має бути, але не так, як це пропонується. Треба навести порядок, щоб не було там корупції в цьому органі. Ось.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування податкової міліції [[реєстраційний номер 7073]]. Прошу визначатися. [[12:09:14]] За-114 Законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – не підтримала, БЮТ – 91, “Наша Україна” – 22, комуністів, Народної Партії – не голосували, позафракційні – 1. Переходимо до розділу “Включення до порядку денного”. Ставиться на голосування пропозиція включити до порядку денного проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України “Про освіту” (щодо надходження коштів в навчальні заклади, установи, організації, підприємства, системи освіти, виключно через розрахунковий рахунок (реєстраційний номер 7259), Прошу визначатися. Це проект колеги Бірюка. [[12:10:11]] За-73 Не підтримано. Відхилено. Розглядається питання про включення до порядку денного проекту Закону про заборону Кабінету Міністрів відносити до переліку платних послуг, які можуть надаватися навчальними закладами, іншими установами та закладами системи освіти, що належать до державної і комунальної форми власності, певних послуг [[реєстраційний номер 7245]]. [[12:10:54]] За-143 Не підтримано.
По фракціях, ви самі можете побачити. Ну, покажіть, будь ласка. Партія регіонів – не підтримала, БЮТ – 94, “Наша Україна” – 21, комуністів – 26, позафракційні – 2. Про включення до порядку денного [[реєстраційний номер 7131]] проекту Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" [[щодо виплат при народженні дитини]]. Сочки законопроект. Прошу визначатися. [[12:11:44]] За-152 Не одержав необхідної кількості. Відхилено. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям" [[щодо визначення розміру допомоги]]. [[Реєстраційний номер 7184]] Законопроект Павловського. Про включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[12:12:20]] За-144 Не підтримано. Про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про прожитковий мінімум" щодо формування споживчого кошику. [[Реєстраційний номер 7297]] Автор законопроекту Королівська. [[12:12:54]] За-148 Не підтримано. Так. Проект Постанови про запровадження мораторію на виселення музеїв з території Національного Києво-Печерського історико-культурного заповідника. [[Реєстраційний номер 7381]] Автор Яворівський. [[12:13:35]] За-116 Не підтримано. Розглядаються проекти Законів про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва [[реєстраційний номер 4112, 4112-1]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:14:12]] За-221 Підтримано. Будь ласка, Сергій Соболєв, 4112 законопроект.
Шановний головуючий, шановні колеги Я хотів би звернути вашу увагу, що це символічно, що даний законопроект внесено в розгляд Верховної Ради одразу після того, як підприємці перемогли на майданах і заветовано страшний Податковий кодекс. Про що даний законопроект? Фактично група авторів запропонувала узаконити безпосередньо спрощену систему оподаткування, як для представників малого і середнього бізнесу, які працюють як фізичні, так і юридичні особи. Цей законопроект регулює ті положення, які не врегульовані до цього часу відповідним указом Президента від 1999 року і згідно з яким фактично сьогодні працює весь малий бізнес на спрощеній системі оподаткування. Цей законопроект - це саме одна з тих умов, на підставі чого сотні тисяч підприємців вийшли на вулиці всіх міст і сіл України і вимагали заметувати той страшний Податковий кодекс, який фактично вводив тотальні перевірки податкової, у тому числі і податкової міліції, яку ми щойно не ліквідували, який давав можливість далі проводити політику хабарництва, який давав можливість фактично уникати від оподаткування тим, хто прикривався малим бізнесом, не сплачуючи податки, але за рахунок кого хотіли наповнити цей бюджет Азаров, Тігіпко і інші автори цього Податкового кодексу. Саме тому група авторів запропонувала наступну систему. Оскільки мінімальна заробітна плата за ці роки, коли було введено систему спрощеної системи. оподаткування, змінилася майже в 35 разів, прив’язати всю сплату єдиного податку до мінімальної заробітної плати, що дасть можливість з одного боку наповнити бюджет, а з іншого боку уникнути ситуацію.
Завершуйте.
Коли ті, хто ховаються за спрощеною системою, не платять податки. Саме тому ми наполягали на тому, щоб цей законопроект був проголосований. І це знімає цілий ряд проблем, які в тому числі виникли і в Податковому кодексі, який був щойно заветований. Дякую за увагу.
Дякую. Фельдаман. Немає? Не бачу. Тоді будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань податкової та митної політики Пінчук Андрій Павлович, по обох законопроектах думка комітету.
Шановні народні депутати! До порядку денного засідання Комітету Верховної Ради України з питань податкової та митної політики від 15 червня 2010 року було включено розгляд двох законопроектів щодо спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. Розгляд проекту Закону про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва внесений народними депутатами Соболєвим, Королевською, Сенченком, Веліжанським, реєстровий номер 4112, від 27.05.2010 року комітетом було перенесено у зв’язку з неявкою народних депутатів України, авторів цього законопроекту, на засідання комітету. Щодо проекту Закону про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва, внесеного народними депутатами України Фельдманом та Гейманом, реєстраційний номер 4112-1 від 6.10.2009 року, то цей законопроект було представлено авторами. І за рішенням комітету рекомендовано Верховній Раді України повернути його на доопрацювання. Кабінетом Міністрів України законопроекти не підтримуються. У висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України до законопроекту за реєстраційним номером 4112, зазначено, що внесений законопроект доцільно розглядати одночасно з проектом Податкового кодексу. Під час доопрацювання в комітеті проекту Податкового кодексу пропозиції, передбачені законопроектом за реєстраційний номером 4112 та 4112-1, не знайшли підтримки. Хочу зазначити, що ці законопроекти є неактуальними, тому рекомендую Верховній Раді України їх відхилити. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Андрію. Записуємось на обговорення, бо бачу, що є бажаючі. Кармазін, Соболєв. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, от зараз така ситуація. Президент заветував кодекс абсолютно правильно, ми вас попереджали про те, що там масові порушення Конституції України. І зараз, коли говоримо, що цей законопроект непотрібен, я вам хочу сказати і подякувати і Соболєва, і Королевську, і Сенченко, і Веліжанського, всіх цих людей, які запропонували нормальний абсолютно вихід. В чому вихід заключається? Все одно бюджет не можна зробити на підставі нового Податкового кодексу. Ви розумієте, бо вступить у протиріччя це з Бюджетним кодексом і все. А це обов’язок держави попередити громадян про ті податки, які будуть наперед. І тоді, якщо ви введете з 1 січня цей кодекс, скільки б ви не врахували зауважень, любий громадянин України зможе не виконувати цей кодекс з огляду на те, що є інші норми, які протирічать цьому Бюджетному кодексу України. Через це не буде врегульоване положення, яке стосується спрощеної системи оподаткування. Ви нікуди не дінетесь, ви вийдете на порушення статті 22 Конституції України. Саме тому я просив би вас підтримати цей законопроект. І звертаюсь сьогодні до більшості. Я розумію, що сьогодні в більшості, очевидно, в цій залі нема тих людей, хто приймає рішення, на превеликий жаль. Рішення приймаються за межами цієї зали. Ну, така практика у нас. Але дуже правильно поставлене питання про те, що чітко показаний об’єкт оподаткування, який тут є; показано, коли звільняються підприємства, у тому числі і підприємства інвалідів від плати, бездумної плати. Показано гарантії, які є на той період, коли буде запроваджено Податковий кодекс. І я сподіваюсь, що він буде вже справедливим після того, як він вступить після 15 серпня 2011 року, не раніше, раніше не має права.
Соболєв, будь ласка.
Ви знаєте, я хотів би навести лише декілька цифр. І я не розумію логіки комітету, який каже, що виявляється цей законопроект не є суспільно значимим. Ви вдумайтесь в ці слова. Сотні тисяч людей виходять на вулиці протестувати, коли пробують у них забрати спрощену систему, а виявляється, цей законопроект не є суспільно значимим. З моменту, коли була введена спрощена система оподаткування, у нас було зайнятих 95 тисяч наших громадян, які не пішли на біржу праці, а почали самі вкладати свої крохи, для того щоб почати свій власний бізнес. За ці роки кількість цих громадян збільшилась до 1 мільйона 137 тисяч, які не пішли знову-таки на біржу праці, а вони ще крім того забезпечили роботою 1,6 мільйона наших співгромадян, яких вони взяли по найму, які зараз працюють і мають роботу, годують свої сім’ї і годують своїх престарілих батьків, у яких мізерна пенсія. І останнє. Цей законопроект врегульовує ситуацію, коли гральний бізнес не буде на спрощеній системі, а він зараз є, і ви це не заборонили до цього часу, коли на спрощеній системі не будуть гіпермаркети, які фактично уникають оподаткування, коли наводиться порядок із спрощеною системою всюди, де є тіньовий сектор. Але в той же час мільйони наших співгромадян будуть знати, що їх не викинуть на вулицю, а вони гарантовано будуть сплачувати. До речі тут збільшена система оплати, ми не побоялись на це піти. Якщо ви півтора мільйони маєте обороту, ви будете платити майже 700 гривень, але це є справедливо. І саме тому ми наполягали на тому, щоб цей законопроект принаймні був ухвалений в першому читанні, тим більше, що Податкового кодексу зараз не існує. І той аргумент, який існував, давайте разом розглядати. Є тепер пряма система спрощеної системи оподаткування, яка дозволяє людям легально законно працювати, а не уходити в тінь, сплачувати податки, сплачувати в Пенсійний фонд, до речі, там є й прямі відрахування в Пенсійний фонд, наповнювати бюджет і давати можливість чітко виконувати всі ті параметри закону, які є. Тому прохання ще раз від авторів законопроекту – прийняти.
Дякую. Обговорення питання завершено. Будемо голосувати. Я лише хочу дати вам таку цікаву інформацію. Члени Комітету з питань податкової та митної політики – Терьохін, Дубіль та інші – пропонують ці законопроекти відхилити. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону [[4112]] про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. Прошу визначатися. [[12:24:33]] За-101 Не підтримано. Відхилено. Ставлю на голосування законопроект за номером 4112-1. Автор - Фельдман Олександр Борисович. Прошу визначатися. [[12:24:59]] За-6 Законопроекти відхилені. Просто. Відхілені, бо не набрав необхідних 226 голосів. Бо не набрав необхідних 226 голосів, тому і відхилений. Розглядаються проекти Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[реєстраційний номер 6429 і 6429-1]]. Разом з тим комітет в особі голови комітету Шевченка просить не розглядати ці законопроекти до завершення розгляду їх у комітеті. Але. але законопроект 6429 був внесений у. 1 червня, а наступний 15 червня, тобто необхідних 30 днів пройшло. Комітет не хоче їх розглядати, тому ми з вами маємо всі підстави розглянути, не чекаючи рішення комітету. І робимо зауваження комітету, що він не виконує своїх конституційних обов’язків. Є пропозиція розглянути ці законопроекти за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:26:29]] За-172 Підтримано. Будь ласка, автор першого законопроекту – Микола Федорович Трайдук. 6429 законопроект. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати! Ну, ми кожен день з вами дивимося телевізор і бачимо, що робиться з рекламою. Ми тільки з вами вернулися з округів, і в мене, ну, як мінімум 10 моїх виборців були з цими питаннями. І найбільше незадоволення глядачів телебачення викликає порядок показу реклами. Ми все розуміємо: те, що сьогодні без реклами не буде телебачення. Але те, що твориться сьогодні на телебаченні, - це просто жах. Сьогодні не одна людина, і ми тим паче, не можемо продивитися ні одну передачу, щоб вона не переривалась рекламою. Тим паче, що якщо сьогодні показ якоїсь передачі чи фільму – 90 хвилин, то він продовжується десь дві, дві з половиною, три години. Тому група авторів пропонує внести в частину другу. внести до пункту п’ятого статті 13-ї і доповнити новим абзацом такого змісту в Закон України «Про рекламу»: що в разі переривання трансляції телевізійної програми для показу реклами вказується час завершення переривання трансляції телевізійної програми для показу реклами. Ми розуміємо, що то не дуже стилістично правильно висловлено, але я думаю, що у другому читанні ми це підредагуємо, тим паче що Науково-експертне управління, котре розглянуло ці питання, воно згодне з авторами і дає свою редакцію, котра, на наш погляд, навіть краща, ніж наша. Тому просимо його для наших глядачів, для нашої України, просимо підтримати цей законопроект, щоб ми мали можливість хоча б розпоряджатися своїм часом, коли іде ці 20 хвилин реклами, а не сидіти і не дивитися про памперси та про інші питання. Спасибі.
Дякую. Так, будь ласка, Бондарєв Костянтин Анатолійович, 6429-1. Немає. Так, від комітету – Шевченко. Немає – та і доповідати немає що. Запишіться на обговорення. Кармазін, будь ласка. Стоян потім.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу подякувати народним депутатам і Трайдуку, і Фельдману, і Логвиненко, і Гейману, і Богдану, і Бондарєву, і Бабаєву, які звернулися до цієї теми. Через те, що на сьогодняшній день Національна рада з питань телебачення і радіомовлення своїх функцій по контролю за ринком реклами і за тим, як сьогодні використовується час споживачів цієї реклами, чи кінопродукції, не виконує. Через це я бачу, що треба, очевидно, вносити зміни, де дисциплінувати Національну раду з питань телебачення і радіомовлення і ми бачимо зараз, що в даному випадку також треба якось призивати цих людей до порядку. Один із способів цього і способів поновлення дії Європейської Конвенції по транскордонному телебаченню, по якому реклама має бути так розміщена, щоб не завдавати шкоди цілісності і змісту програми. Ну, якщо вона переривається через кожних 20 хвилин, переривається художній фільм і потім забуває людина про що вже той фільм і 15 хвилин іде реклама, то, очевидно, що треба вносити зміни. І зміни, які пропонуються, вони є позитивними, хоча, на мій погляд, малорадикальними і такими, що мало вплинуть на цих громадян. Тим не менше, їх треба приймати, і авторам дякувати, що вони їх запропонували. Що стосується другого законопроекту [[автори: Богдан, Болдирєв і Бабаєв]], які пропонують змінити впродовж виборчого процесу, де 25 відсотків реклами на 20 відсотків, то я б записав би там, вважаю, що це позитивно на п’ять.
Завершуйте.
Шановні народні депутати, ці автори пропонують зменшити на 5 відсотків рекламу і під час фактичного мовлення, і впродовж виборчого процесу відповідно до 15-ти і 20-ти процентів замість 20-ти і 25-ти. Я вважаю, що це крок вперед. Тому треба голосувати і за один законопроект, і за другий законопроект, бо вони не є антагоністами. Дякую.
Дякую. Стоян, будь ласка.
Шановні колеги, Партія регіонів буде підтримувати цей законопроект. Чому? Тому що сьогодні, коли включиш телевізор, по любому каналу іде, наприклад, фільм, серйозний фільм – роки війни або ще якась трагедія, і раптом переривається і рекламують яке дуже смачне пиво або які дуже гарні памперси, або, пробачте, ліфчики жінок. Соромно стає за те, що показують по цим рекламам. Це перше. Друге. Я інколи дивлюсь шоумена одного відомого по п’ятницям, бо вже не ходжу туди, бо вважаю, що мета цього шоумена – зіткнути лобами політиків різних політичних сил. Вони б’ються, буцаються, і в цей момент він об’являє рекламу і радіє, коли 10-15 хвилин іде реклама. Він за кожну хвилину заробляє тисячі доларів. І таке складається враження, що йому не потрібна ця передача для того, щоб щось про Україну сказати чи точку зору висловити, йому потрібна ця передача до двох годин, щоб побільше заробити грошей. І так на кожному каналі. Інколи буває, щолкаєш, щолкаєш – і не побачиш, що ж там іде, чи там концерт був, чи там якась серйозна передача, чи новини. Без кінця реклама! Я вже не кажу про те, що соромно, коли діти бачать деяку рекламу, яка рекламує такі речі, що навіть і між собою незручно сказати. Тому треба не тільки обмежити, а треба чітко визначити, коли повинна показуватися реклама, в який час, скажімо, які ролики реклами, і який термін. Тому що все-таки телебачення, воно не повинно головною метою ставити заробляння грошей на рекламі. А, мабуть, при гарних передачах, при рейтингових передачах ці телеканали мають мати успіх, безумовно, потрібна їм підтримка, тим більше, що кожен канал – це чийсь канал, якогось бізнесмена. Тому я за підтримку першого, другого закону. І більше того, переглянути і далі і може визначити десь хвилини, які мають право на реклами, а не години, або десятихвилинні реклами. Прошу підтримати цей Закон про обмеження реклами на телебачення. Дякую.
Томенко, будь ласка, БЮТ.
Шановні колеги! Я підтримую двох виступаючих попередніх і хочу вам сказати наступне. Сьогодні у нас центральні канали – комерційні, один з найприбутковіших бізнесів в Україні. Тобто, якщо реально проаналізувати доходну частину того, як працює центральні канали комерційні, це дійсно, надприбутковий бізнес. Я думаю, що пора поділитися з народом в частині поваги до людей, які дивляться телебачення і в частині такого суспільного внеску, який вони зробили. Насправді, два законопроекти, це я би так сказав, більше моральна річ чи скажімо серйозні, радикальні зміни. От законопроект Трайдука, Фельдмана, Логвиненка і Геймана. Фактично це фіксація, коли почалася реклама і коли вона закінчується. Звичайно, для глядачів це зручно. До речі, це зручно до Національної ради компанії, до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, бо це фактично моніторинг, чи виконують вони норму закону, чи ні. Ми як глядачі бачимо, що ще там 3-4 хвилини реклама йде, можемо зайнятись своїми справами, і саме телебачення знає, що не порушує закон. Тому перший законопроект треба підтримати. Другий законопроект, який я теж підтримую. Це законопроект, який фактично уточнює діючу норму статті 13. Бо в одному абзаці цієї статті написано, що фактично мовлення реклами не повинно перевищувати 15 відсотків, а в другій частині написано 20. Те, що пропонується 15, це означає, що реально ми на 5 відсотків скоротимо, це не так багато. Але це, дійсно, певний крок до того, щоб не реклама домінувала над глядачем, а все-таки змістовні параметри, скажімо, чи це фільми, чи щось інше, можна було їх хоч додивитися до кінця. Тому я вважаю, що є всі підстави і перший, і другий законопроект прийняти в першому читанні. А тоді до другого читання, я погоджуюсь з нашими колегами, можливо, розширити частково сферу і подумати, як взагалі в даному законопроекті серйозніше підійти до того, щоб комерційні канали були не лише каналами по зароблянню рекламних грошей, а все-таки каналами в інтересах споживчої інформації, тобто телеглядачів. Прошу підтримати перший і другий законопроекти.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я, єдине, хотів би вам наголосити, незважаючи на те, що вони тут стоять як альтернативні законопроекти, фактично вони такими не є. Тобто ми можемо приймати як один, так і другий законопроекти, бо вони не заперечують один одному, а навпаки доповнюють. З урахуванням цього я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту 6429 проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про рекламу». Прошу підтримати. [[12:37:10]] За-309 Дякую. І ставиться на голосування пропозиція підтримати за основу законопроект за номером 6429-1 про внесення змін до Закону України «Про рекламу». Прошу голосувати. Голосуємо. Він не є альтернативним. [[12:37:39]] За-118 На жаль, відхилено. До другого читання ми не добавимо, хоча це одна і та ж сама стаття, можемо добавити. Мається на увазі, якщо я не помиляюсь, це до статті 13. До статті 13. [[Шум у залі]] Я доручень не можу давати, тому що є 116-та. Але це одна і та ж сама стаття, вона не заперечуватиме, все там нормально буде. Розглядається проект Закону про визначення засад тарифно-цінової політики на житлово-комунальні послуги та природний газ для побутових потреб населення у 2010-2011 роках. Законопроект за номером 7145. Автор законопроекту Бондаренко. Комітет не розглядав. Комітет пояснює тим, що Бондаренко не приходив на засідання. Але якби там не було, законопроект внесений ще у серпня місяці, ми маємо можливість його розглянути. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. 30 днів пройшло, так що будемо без комітету. [[12:39:05]] За-180 Підтримано. Будь ласка, Володимир Дмитрович Бондаренко, прошу ваша доповідь 2 хвилини.
Володимир Бондаренко "Блок Юлії Тимошенко". Справа в тому, що в Україні сьогодні є органи державні, які регулюють ціни на електроенергію. І, на жаль, немає такого органу, і поки що немає повноважень жодного з інших органів, які могли би крім Кабінету Міністрів розглядати питання встановлення хоча би загальних правил гри на ринку житлово-комунальних послуг. Надзвичайна розбіжність, яка виникає в цінах, вона викликана як об’єктивними факторами, ну, зокрема якість самих котелень, якість мереж, протяжність цих мереж – це відкладає відбиток на ціну. Але повинні бути загальні правила. На сьогоднішній день як мінімум ці правила повинні включати в себе такі компоненти як: облік наданих послуг, без об’єктивного обліку, без врахування скільки чого надається, не можна взагалі говорити про встановлення будь-якої ціни. Зокрема, не можна говорити знову ж таки про тарифи, якщо ми не знаємо якісних показників наданих послуг, і їх не контролює ніхто і немає навіть цих параметрів, коли громадяни не знають, що таке тепла вода чи гаряча вода – це 75 градусів, чи 45 і таке інше. Тому, безумовно, потреба в створенні такого державного органу і регулюванні проблем забезпечення житлово-комунальними послугами, на етапі реформування житлово-комунального господарства вона необхідна. Тому такий орган – це вже інша проблема, коли ми будемо розглядати за поданням, можливо Кабінету Міністрів, його повноваження, тоді вникати глибше. А те, що сьогодні запропоновано, – це перший крок до наведення порядку в житлово-комунальному господарстві, тому що сьогодні це поки що зона абсолютно темна і ніхто не знає як там себе вести, і тому багато це викликає у населення проблем. Тому прошу підтримати цей законопроект, дякую.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Є, один. Інші не наполягають? Тоді Ольга Боднар, будь ласка. Дві хвилини, і будемо голосувати.
Ольга Боднар, «Блок Юлії Тимошенко – «Батьківщина»», партія «Батьківщина». Шановні колеги, цей законопроект треба підтримати, причому одностайно. Я хочу подивитися в очі тій людині, яка за нього не проголосує, тому що на сьогодні так зросли комунальні тарифи, що неможливо сплатити навіть людям, які вважали себе тими, хто отримує середній достаток, а я вже не хочу говорити про тих людей, у яких зараз зарплати зменшилися фактично в 6,8 відсотка. Тому в даному законопроекті йдеться, що комунальні тарифи не можуть перевищувати тих, які були встановлені, ціни і тарифи встановлені станом на 31 липня 2010 року. Я вважаю, це дуже гуманно відносно наших громадян, які на сьогодні не можуть купити собі ні черевики за 500 гривень, ні гречку за 15 гривень, ні заплатити за комунальні тарифи. А якщо зараз це ще зал прийме Житловий кодекс, не дай Боже, з тими пропозиціями, які лунають від теперішньої влади, і повиганяють всіх ще й в морози на вулицю, тоді ми, мабуть, отримаємо ту нову Україну, про яку теперішня влада так кричить. Тому, шановні громадяни, будьте уважні і до цього голосування. Це голосування також покаже вам, яким чином ці виборці голосують за вас або проти вас. Дякую.
Обговорення завершено. Ставиться на голосування законопроект про визначення засад тарифно-цінової політики на житлово-комунальні послуги та природний газ для побутових потреб населення в 2010-2011 роках. Реєстраційний номер 7145. [[12:43:35]] За-129
По фракціях? Прошу. Партія регіонів – 6, “Батьківщина” – 78, “Наша Україна” – 14, комуністів – 26, Народна Партія – 0, позафракційні – 5. Законопроект відхилено. Переходимо до розгляду законопроекту, вірніше, проекту Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування фактів блокування державними установами участі у виборчому процесі політичної опозиції [[реєстраційний номер 7119]]. Будь ласка, мікрофон Сасу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Справа в тому, що автор законопроекту народний депутат Власенко Сергій Володимирович хворий, а Комітет з питань Регламенту, який визначено головним з даного питання, дане питання не розглядав. Тому складаються такі обставини, що немає доповідача і доповідати немає кому. Співдоповідач від комітету, немає кому, тому що комітет це питання не розглядав. Я пропоную перенести цей розгляд на іншу дату, коли автор виздоровіє, і ми тоді зможемо розглянути це питання в інший час. Дякую за увагу.
Дякую. Я також звертаю увагу і автора, і комітет, коли буде розглядати, подивіться, як оформлена постанова. Вона дещо з порушенням. І за квотою. Бо, наприклад, від Партії регіонів – 2 особи і від “Блоку Тимошенко” – 2 особи, 1 особа – від «Народної самооборони» і 1особа – від “Блоку Литвина”. Це не співрозмірно, як кажуть. Нема заперечень? Дякую. Проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування фальсифікації даних Держкомстату України щодо показників інфляції та фактів неконтрольованого друку грошей, що призвело до гіперінфляції [[реєстраційний номер 7294]] [[автор законопроекту Соболєв]]. Хоча тут також комітет ще не розглядав, але.але, але було подано проект постанови 25 жовтня, тобто, ми маємо, ми маємо можливість і без рішення комітету, бо наполягають. Прошу, Сергію Владиславовичу. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:46:23]] За-181. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, вашій увазі пропонується, на мій погляд, абсолютно очевидне рішення. Бо коли відкриваєш дані статистики або звіти Національного банку, а після цього наші співгромадяни заходять в крамниці магазинів або на ринки, то стає зрозумілим, або статистика живе в іншій країні, або дає дані про іншу країну перебування, але ніяк не про Україну. Бо коли ми проаналізуємо цифри інфляції поквартальні, помісячні, які надаються міністерствами відповідними, а далі обробляються Держкомстатом, то виявляється, що за наслідками інфляції спочатку року ціни повинні були зрости максимум на 7 – 11 відсотків. А коли наші громадяни купують гречку, виявляється ціна на гречку зросла в 4 рази. Коли наші громадяни заходять в магазини і купують масло, причому масло натуральне, яке вже важко знайти, але яке не є з барвниками, або з відповідними роздрібнювачами, то виявляється ціна на натуральне масло зросла як мінімум на пачку в 2,5 рази. Якщо наші співгромадяни дивляться на офіційні звіти Міністерства економіки, Держкомстату, а крім того ще й Національного банку, то виявляється, що в країні все чудово. Інфляція контрольована. Ніякого зростання цін неконтрольованого не існує. Саме тому автори і пропонують. Оскільки ми чітко до цього часу не отримали реальної інформації ні від Національного банку стосовно того, що складає сьогодні грошова маса в України. Ми отримуємо цю інформацію з джерел, які є неофіційними і які стверджують, що на сьогоднішній день від 93 до 118 мільярдів гривень надрукованих грошей викинуто на ринок. І таким чином фактично.
Завершуйте.
наслідки цього є у бездумній політиці, яку проводить підконтрольний сьогодні і уряду, і Президенту Національний банк, який бездумно друкує гроші. Саме тому є і наполягання створити таку комісію, щоб ми отримали реальну інформацію і могли діяти адекватно ситуації. Дякую.
Дякую. Так, комітет не розглядав чи готові? Будь ласка, Володимир Володимирович Макеєнко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Інформуємо, що комітет на своєму засіданні не розглядав проект Постанови Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування фальсифікацій даних Держкомстату України щодо показників інфляції та фактів неконтрольованого друку грошей, що призвело до гіперінфляції, внесений народним депутатом України Соболєвим за номером 7294. Але водночас зазначаємо, що кількісний склад тимчасової слідчої комісії у проекті постанови визначено 11 народних депутатів України. При цьому її персональний склад обмежується п’яти особами від депутатської фракція «Блоку Юлії Тимошенко – «Батьківщина» та блоку «Наша Україна – Народна самооборона». Також відсутня кандидатура для обрання заступником голови комісії, що є порушенням Регламенту Верховної Ради пункт 3 частини четвертої статті 85. Крім цього, до комітету надійшли пропозиції Національного банку України, в яких звернута увага на те, що статтею 53 Закону України «Про Національний банк України» передбачені гарантії невтручання у діяльність Національного банку України. Не допускається втручання органів державної влади та інших державних органів чи їх посадових та службових осіб, будь-яких юридичних чи фізичних осіб у виконанні функцій і повноважень ради чи правління Національного банку України. Тому вони пропонують виключити пункт 2, підпункту 2 з проекту постанови. З огляду на те, що зазначений проект постанови включений до тижневого порядку денного пленарних засідань, Верховна Рада України може розглянути його. Та під час розгляду уточнити персональний склад комісії і обрати заступника голови комісії. Дякую за увагу.
Так, зрозуміло. Обговорювати будемо? Ні. Так, тоді будемо ставити на голосування. Єдине, що я інформую вас, шановні колеги, що в складі комісії, яку пропонується створити з 11 народних депутатів, поки що є прізвища 5 народних депутатів. Інші фракції не подали. Ставлю на голосування проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування фальсифікації даних Держкомстату України щодо показників інфляції та фактів неконтрольованого друку грошей, що призвело до гіперінфляції. Реєстраційний номер 7294. [[12:52:00]] За-135 Необхідно для прийняття такого рішення 150 голосів. Законопроект не підтримано, вважається відхиленим. Шановні колеги! Ми вичерпали порядок денний. Я дякую вам за працю, за терпіння холоду. Києво-Печерська Лавра вже почила. Ми розглядали її, вона не одержала підтримки, її не включили навіть до порядку денного. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Сьогодні працюємо в комітетах і фракціях. Завтра початок роботи о 10 годині.