Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege, započeti ćemo sa današnjim radom. Pa prva točka je kao što je i najavljeno: - Konačni prijedlog Zakona o Pravosudnoj akademiji, drugo čitanje, P.Z. br. 558. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Kristian Turkalj. Izvolite.
Poštovane zastupnici, poštovani predsjedavajući. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o Pravosudnoj akademiji. Ovo je zakon kojim se uređuje ustroj akademije i njena tijela upravljanja, djelatnost, sredstva za rad, inicijalna obuka i pitanje trajanja stručnog usavršavanja vježbenika, savjetnika u pravosudnim tijelima te drugih službenika na području pravosuđa, kandidata za pravosuđe, dužnosti i pravosudnih dužnosnika. Ovaj zakon je prvi put donesen 2009. godine 2x je nakon toga mijenjan 2010. i 2015. S obzirom da smo u praksi uočili niz promjena predložili smo novi zakon. Smatramo da je upravo radi podizanja kvalitete u pravosuđu ovo ključan dio, ključan zakon koji treba osigurati da Pravosudna akademija svojim radom odgovori na potrebe pravosuđa i upravo zbog toga smo izašli sa novim zakonom. Vidjeli smo da je percepcija nezavisnosti pravosuđa u EU loša i upravo zbog toga smatramo da jedan razlog je i kvaliteta određenih odluka i upravo podizanjem kvalitete vjerujemo i nadamo se da ćemo doprinijeti vraćanju povjerenja u pravosuđe. Što su ključne novine ovoga zakona? Dakle imamo 4 ključne novine koje smo unijeli u Zakon o Pravosudnoj akademiji. Prvo je da smo redefinirali značaj i ulogu državne škole za pravosudne dužnosnike. Onu, nju smo usmjerili na praktičku edukaciju i izgradnju sustava mentoriranja savjetnika u pravosudnim tijelima. Ono što je bitno htjeli smo izbjeći da državna škola bude ponavljanje pravosudnog ispita, htjeli smo da državna škola bude nadogradnja i pomoć savjetnicima koji ulaze u profesiju da što prije budu sposobni i da im bude omogućeno da samostalno obavljaju svoj posao i da što prije postanu pravosudni dužnosnici. Druga važna promjena je promjena u unutarnjoj strukturi, mislimo da smo bolje definirali sastav upravnog i programskog vijeća te ojačali ulogu ravnatelja Pravosudne akademije. Treća važna promjena odnosi se na sprječavanje sukoba interesa kroz članstvo u različitim tijelima akademije. Ovu mjeru smo uvrstili i u akcijski plan za borbu protiv korupcije, ovu mjeru smo također stavili i u nacionalnu razvojnu strategiju. Dakle radi se o tome da smatramo da u definiranju programa trebaju sudjelovati oni koji nemaju interesa, koji ne provode taj program. Ono što je bila dosadašnja praksa pokazalo se da pri definiranju programa nije se vodilo primarno o interesima individualnih potreba pravosudnih dužnosnika ili potreba sustava ili ... [[Govornik se ne razumije.]] grane prava već se vodilo o potrebama nekih drugih interesa. I upravo stoga smatramo da će ova odredba doprinijeti najviše podizanju kvalitete programa koje pruža Pravosudna akademija. I sljedeća stvar koja je važna u ovom zakonu koju smo, koju smo predložili kao izmjene je da se na Pravosudnoj akademiji proširi djelokrug njezinih djelatnosti, da se ona proširi i na druge kategorije, profesionalnih sudionika u sudskom postupku, da ona ne bude ograničena samo na suce i državne odvjetnike, odnosno, kandidate, za te dužnosnike. Koje su to sada ključne promjene, vezano za državnu školu za pravosudne dužnosnike? Dakle, do sada, nakon onih izmjena koje su bile provedene 2015. na neki način, državna škola je izgubila svoj smisao i postavila se uloga, da li ili ne zadržati školu, jer kada 4 generacije nisu bile upisane, kada škola praktički nije funkcionirala, trebalo je vidjeti kako dalje. Mi smo se odlučili da umjesto gašenja škole, školu ojačamo. Mi mislimo da je kvaliteta nužna za podizanje kvalitete je nužno da osobe koje uđu u sustav, a to su nakon pravosudnog ispita kada se položi, savjetnici, oni savjetnici koje ostvare najbolje rezultate i tim ljudima dakle, treba kroz godinu dana, omogućiti kroz mentorstvo i kroz vrlo praktični rad, da što brže ovladaju vještinama koje su im potrebne. I upravo zato smo promijenili koncept, na način, da svaki savjetnik, koji uđe u sustav, mora provesti odmah, u ulasku, a ne nakon 10 g. kada već sve znamo u državnoj školi. Vodili smo računa da poštujemo i one koji su već u sustavu, dakle, pa smo njima ostavili mogućnost, umjesto da idu u školu da polože završni ispit odnosno, da se odluče i da ne idu u školu. No ključno na čemu smo na nekoliko odredbi inzistirali u zakonu je, da se jasno istakne da se ovdje ne radi o učenju teorijskih znanja onih koje su već naučena na Pravnom fakultetu ili u pripremi pravosudnog ispita. Dakle, ovdje smo na više mjesta inzistirali na stjecanje praktičnih znanja i vještina, potrebnih za obavljanje poslova savjetnika i budućih pravosudnih dužnosnika. Što se tiče unutarnje strukture i funkcioniranje pravosudne akademije, ono što se je pokazalo, da je često puta zbog obaveza koje pravosudni dužnosnici, koji su članovi upravnog vijeća, imaju u svojim redovitim poslovima, bilo teško ostvariti kvorum, kako bismo osigurali funkcioniranje, smanjili smo broj članova, tako da smo upravno vijeće smanjili za dva člana, izostavljen je jedan sudac Vrhovnog suda, jedan zamjenik glavnog državnog odvjetnika. Na taj način, još smo uveli zamjenike, koje onda mogu sa pravom glasa sudjelovati u radu upravnog vijeća, čime vjerujemo da smo osigurali učinkovitost rada upravnog vijeća. U odnosu na programsko vijeće, dodali smo jednog člana, dodali smo člana iz Ministarstva pravosuđa. Naime, Ministarstvo pravosuđa je zaduženo za funkcioniranje sustava, dakle, Ministarstvo pravosuđa gleda na potrebe pravosuđa sa razine sustava, ne sa individualne razine i u tom pogledu uvođenje modernih tehnologija, podizanje znanja europskog prava, to su ona pitanja u kojima Ministarstvo pravosuđa je iznimno zainteresirano i jedino kroz sudjelovanje u programskom vijeću može osigurati da se i takve vrste programa uključe u program pravosudne akademije. Što se tiče sprječavanja sukoba interesa, ali i općenito što se tiče samog načina stvaranja godišnjeg programa, ovim izmjenama mislimo da u napravljene ključne promjene, dakle, u zakonu smo jasno stavili 3 kategorije o kojima treba voditi računa kada se definira godišnji program. Prva kategorija, naravno, su individualne potrebe, svakog pravosudnog dužnosnika i tu smo jasno stavili odredbu da se svakom pravosudnom dužnosniku, treba omogućiti, da u realnom vremenu, svaki dan, može iskazati svoju potrebu, kako bi onda sve te potrebe se mogle analizirati i prema tome, odlučiti koje od radionica će se uključiti u godišnji program. No, također nije samo individualna razina bitna pri definiranju programa, već sam rekao, treba voditi računa o funkcioniranju sustavu i tu primarno Ministarstvo pravosuđa i Vrhovni sud, ali i druge institucije, mogu iskazivati potrebe da se određene edukacije provode. I imamo onda treću kategorije, to su pojedine vrste pravnih područja, poput građanskog kaznenog, radnog, upravnog, trgovačkog itd. jasno smo glasili da pri tome treba voditi računa da sva područja budu ravnomjerno zastupljena. Dosadašnja praksa je pokazivala da određena područja imaju neproporcionalnu zastupljenost, tu se prvenstveno radilo o kaznenom, koja je zauzimala 50% svih radionica, a dobro znamo, da kazneno područje, ustvari prelazi 25% svih predmeta u našem pravosuđu. Također htjeli smo postaviti i novi smjer da Pravosudna akademija, ne bude opet prepričavanje zakona koji su doneseni u Hrvatskom saboru, već da se osim tih znanja usmjerimo na vještine, usmjerimo na neki druge kategorije, pa smo odredili i parametre, gdje smo rekli da radionice, koje se odnose, na materijalne propise, mogu zauzimati maksimalno 40% programa. 30% programa moraju biti vještine a 30 ostale vrste radionica koje uključuju i ostale aktere u sudskom procesu. U odnosu na pitanje sukoba interesa, dakle ono što smo primijetili da se program donosio vezano na način da se nije vodilo ovim potrebama i zato smo jasno propisali da oni koji sudjeluju u definiranju programa i radionica koje će se donositi, ne bi trebali biti oni koji će to provoditi tako da ne budu opterećeni time što oni mogu predavati a da to onda ulazi u program. Dakle, mi smo rekli svako tko hoće biti član programskog i u pravnog vijeća, može predavati ali to mora raditi pro bono. Mislimo da je ovo jedna od ključnih odredbi koja bi trebala doprinijeti podizanju kvalitete programa Pravosudne akademije. Konačno, mislimo da je jako važno ukazati na širenje djelatnosti, dakle mi u sudskom postupku osim potrebe podizanja kvalitete sudaca, državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, savjetnika, imamo niz drugih aktera čija kvaliteta također je iznimno bitna za kvalitetu sudskog postupka, to su vještaci, to su procjenitelji itd., tako da smo mi, stečajni upravitelji, odlučili da Pravosudnoj akademiji omogućimo i zatražimo da ona se uključi i u edukacije tih profesija. Kako bismo osigurali da kvaliteta izvedbe, znači smatrali smo da je važno da kvaliteta programa kako je on izveden, ovisi o kvaliteti onih koji izvode i da bi to ocjenjivanje sudionika na radionicama imalo smisla, odlučili smo da će se sve te ocjene javno objavljivati na web stranicama Pravosudne akademije i da će se onda temeljem toga odlučivati tko će i slijedeće godine imati pravo sudjelovanja u izvedbi nastave, na ovaj način nadamo se da će suci koji će sudjelovati odnosno pravosudni dužnosnik koji će sudjelovati da će pristupiti ocjenjivanju na puno ozbiljniji način tako da neće svi predavači biti izvrsni nego da će ovako uočavati oni koji stvarno odlično odrađuju posao i oni koji možda ne bi trebali više sudjelovati u provedbi programa. Evo ovo su najvažnije izmjene i zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo danas raspravljamo o Pravosudnoj akademiji i kada čovjek pogleda dva dana dnevnog reda koji smo imali, uopće se pita gdje su tu i zašto se ne rješavamo najvažnije probleme u RH. Znači dva dana Sabora dobivamo prvo Mikulićeve zakone jučer a danas raspravljamo o Pravosudnoj akademiji koja je važna ali puno važnije je i recite mi molim vas g. državni tajniče, kako će konkretno ovaj zakon riješiti jedan od najvećih problema u RH a to je pravosuđe, pravna nesigurnost, naši ljudi koji nemaju povjerenja da će biti pravde kada se nađu u situaciji koja to zahtijeva? Znači kada vidimo Sanadera, Vidoševića, HDZ-ove dužnosnike, vidimo da 10 g. i više godina pravde nema a kada građana običnog treba sankcionirati, onda je nažalost pravosuđe vrlo brzo [[Upadica Reiner: Hvala.]] i najčešće vrlo efikasno ne u korist građana nego u korist onih koji su ih tužili.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče Turkalj, vi ste i u svom izlaganju spomenuli nešto što smo imali prilike vidjeti a to je da nam je pravosuđe na najnižoj mogućoj razini, način na koji nas percipira EU no jednako tako ste dosta opširno govorili o tome što vi cijenite da bi u ovom zakonu koji je bilo poboljšica. Ono što se tu moglo vidjeti, moglo se vidjeti niz formalnih stvari. Ja inače mislim i apsolutno sam sigurna da ljudi trebaju imati cjeloživotno obrazovanje jer se stvari mijenjaju i jednako tako ljudi koji su i u pravosuđu i koji su u pravosudnom sustavu, jednako tako koji su u javnoj upravi trebaju imati mogućnost cjeloživotnog obrazovanja ali govorili ste o formi, mene zanima sadržaj, zanima me da nam možda još jedanput ponovite jednu ili dvije stvari koje vi cijenite da će sadržajno biti važne biti u ovim zakonima, da više, zapravo da omogućimo da nismo kad je riječ o pravosuđu na samom dnu, nego da pokazujemo barem nekakav mali pomak, hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, ovaj zakon, Prijedlog Zakona o Pravosudnoj akademiji, niste kazali što će donijeti, hoće donijeti, povećati povjerenje hrvatskih građana u rak ranu a to je hrvatskog društva a to je pravosuđe. Kolike će to imati učinke? Da li će se riješiti možda zločini koji su napravljeni, jučer sam bio u Borovu Selu, što ćete po tom pitanju ova akademija iznjedriti, da li će se riješiti taj krik i vapaj Vukovara i poginulih evo jučer policajaca i njihovih obitelji? Naravno da neće. Gdje su te reforme koje će dati sigurnost našim građanima po pitanju pravosuđa osim što ste ugasili određene sudove gdje su tradicionalno bili kao što je u mome Sinju, što ste vi to napravili i što će ova akademija donijeti da pravosuđe dobije povjerenje od naših građana? Apsolutno ništa.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Siniše Varge.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. G. državni tajniče, 12 g. sam radio kao stalni sudski vještak i moramo priznati da vježbenici koji su dolazili na sud su imali ispodprosječno znanje o pravosudnim postupcima na općinskim i županijskim sudovima. Moje pitanje je da li ćete vi imati kakvu kroz akademiju suradnju sa osnovnim obrazovanjem za bakalaureat odnosno za sve fakultete pravne fakultete u RH, zato jer ono što se producira iz samih fakulteta je nedostojno za rad i akademija ne može nadomjestiti taj segment, smatram da treba biti osnovno obrazovanje na puno višoj razini. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Vidim da je kolega Bulj dignuo ruku. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime Kluba MOST-a tražio bih stanku od 10 minuta da klub, a i svi mi zajedno zaista analiziramo stanje u pravosuđu kao ključnoj kočnici razvoja RH, gdje je najveće nepovjerenje ljudi baš u pravosuđe. Da ovi zakoni donose nešto dobro pravosuđu i da će se riješiti problemi u Hrvatskoj, da će trajati manje predmeti na sudovima, da li će ići u zastaru oni koji ne bi trebali ići u zastaru. Kočnica razvoja RH i nepovjerenje u pravosuđe. Ponavljam, jučer sam bio u Borovu Selu, bila je godišnjica ubojstva, mučki ubojstva srbočetnika 12 policajaca. Zločinci još šetaju Hrvatskom. Ti krvoloci, četnici, koji su mučki ubili 12 hrvatskih redarstvenika. Da li je to pravosuđe hrvatsko? Nije pravosuđe hrvatsko suze predsjednice republike, niti ministar unutarnjih poslova koji kaže naše pravosuđe radi svoj posao. Ne radi svoj posao. Ne radi svoj posao. Nego se dodvoravamo tko zna kome. Nego pogodujemo Vučiću koji dolazi u Hrvatsku da ne riješimo problem naših nestalih. Da naše obitelji od nestalih u Srbiji moraju im fizičke i pravne osobe iz Srbije plaćati njihove troškove, a ne naša država u pravosudnoj borbi u Srbiji za njihova ostvarivanja prava i njihovih obeštećenja. Zar je to hrvatsko pravosuđe? Mi moramo pod hitno vratiti povjerenje u pravosuđe. Dok toga ne bude, vjerujte mi, sad je prazno dvije trećine Hrvatske, bit će još praznije [[Upadica: Hvala.]] To je korupcija i kriminal unutar pravosuđa.
Hvala lijepa. Naravno da ću odobriti stanku pa ćemo se vidjeti u 10 i 3 minute. STANKA U 09,52 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,04 SATI]] Stanka nam je istekla, žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prava će u ime Kluba zastupnika HDZ-a, govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ja ću probati kratko rezimirati oko prijedloga ovog zakona, iako je državni tajnik, prilično detaljno izvijestio oko prijedloga zakona. Ja bih samo naglasila, da je ovaj prijedlog zakona, ustvari, jedan od zadnjih u samom setu zakona koje smo imali u okviru pravosudne reforme, a i vezano na ove replike, koje smo imali prije stanke, koje vidimo da potenciraju ono što je ustvari i prisutno u našem društvu, a to je nezadovoljstvo stanjem u pravosuđu, moram reći, da ako polazimo od toga, da je cijeloživotno učenje, nešto što svi trebamo, o čemu svi trebamo težiti, onda isto tako moramo prihvatiti i da je ovaj prijedlog zakon, a koji ide ka cijeloživotnom učenju i stručnom usavršavanju pravosudnih dužnosnika isto tako jedna dobra mjera, koja ide k tom cilju i da u cijelom sustavu, najvažnije, čovjek, njegovo stručno znanje, njegovo kvalifikacije, pa prema tome, smatram da ovaj prijedlog zakona, također treba doprinijeti i boljem stanju danas sutra u pravosuđu. Iako to stanje ovakvo kako je i percepcija javnosti u stanju u pravosuđu koja je u ovom trenutku prilično negativna, proizlazi iz drugih okolnosti, koje imamo. Kratko o samom zakonu, Zakon o pravosudnoj akademiji, donesen je 2009.g. a stupio je na snagu 1.1.2010. g. Pravosudna akademija, osnovana je kao posebna javna ustanova, koja organizira i provodi početno usavršavanje kandidata za pravosudne dužnosnike, zatim stručno usavršavanje vježbenika i savjetnika u pravosudnim tijelima, te kontinuirano stručno usavršavanje pravosudnih dužnosnika. Odgovarajućih izmjenama Zakona o DSV-u i Zakona o Državnom odvjetništvu 2009. g. kao uvjet za imenovanje sudaca u sudove prvog stupa odnosno, zamjenika državnih odvjetnika, u Općinskim državnih odvjetništva, propisan je završetak, državne škole, a odluka DSV-a ili … [[Govornik se ne razumije.]] o imenovanju, morala je biti utemeljena na završnoj ocjeni postignutoj u državnoj školi. Zakon je od 2009.g. do danas doživio izmjene 2010.-2015. g. međutim, evo, zbog stanja koje je pokazalo se je da je u ovom trenutku nužno napraviti određene izmjene, pa je tako proizišao i ovaj prijedlog zakona, kojim se predlaže prepisati obvezu polaganja i pohađanja ustvari državne škole i polaganje završnog ispita u državnoj školi, za sve osobe primljene na neodređeno vrijeme, na mjesta savjetnika u pravosudnim tijelima, u trajanju od godine dana, savjetnicima, koji su zatečeni u pravosudnim tijelima, na dan stupanja na snagu ovoga zakona, omogućuje se izbor, tako da će oni moći ili pohađati školu ili samo polagati završni ispit, ili mogu odlučiti da se ne odluče niti na jednu, niti na drugu opciju, odnosno, da ne pohađaju školu. Što se tiče ovog prijedloga zakona, njime se ustvari unaprjeđuje i ustav kontinuiranog stručnog usavršavanje pravosudnih dužnosnika, što mislim da je zaista dobro, ako imamo u vidu, da svi trebamo težiti u svim strukama, pa tako i u ovoj struci stalnom, kontinuiranom stručnom usavršavanju, obzirom i na, pogotovo u pravu gdje imamo dakle, kontinuirano mijenjanje pravosudnog okvira, zakona tako da sigurno da je dobro da se i kroz školu državne uprave i kroz radionice provodi stručno usavršavanje, kako bi svi oni koji sudjeluju u pravosudnom aparatu dobili na vrijeme i na stručan način obrazloženja i ustvari naputke, kako u svojim svakodnevnim aktivnostima, što kvalitetnije provoditi propise. Predlažu se također i promjena u strukturi vođenja pravosudne akademije, o čemu je nešto rekao i državni tajnik, na način da se smanji broj članova upravnog vijeća, sve na korist toga da bi programi bili što kvalitetniji, pa se tako predlaže broj ustvari, veći broj članova programskog vijeća i mislim da je i to jedna od dobrih promjena. Evo, kolege iz Mosta koje su danas u replikama, ustvari, na neki način, doveli u pitanje, ovaj prijedlog zakona, smatrajući da pravosudna akademija, kao takva neće polučiti rezultate i neće doprinijeti kvaliteti dužnosnika i njihovog rada u okviru pravosudnog sustava, samim time i poboljšanju, samog efekta svih koji sudjeluju u radu u unutar pravosudnog tijela, a i same onda percepcije rezultata koje ima društva o samom pravosudnom aparatu. Ja osobno smatram da sve, pa tako i pravosudna akademija, pogotovo koja treba ustvari djelovati na način, da ljude kontinuirano usavršava da jednostavno oni dobivaju na vrijeme cjelokupno i praksu i znanje na koji način djelovati unutar svojih svakodnevnih aktivnosti, može doprinijeti i boljem pravosudnom aparatu ali isto tako smatram da rješavanje svih pravosudnih problema ne može riješiti samo Pravosudna akademija. Kolege iz MOST-a najavljivali su dok su bili u Vladi reformu pravosuđa sa 10-ak zakona, na kraju od toga nismo puno vidjeli međutim evo ova Vlada je iznjedrila mini pravosudnu reformu i ovaj prijedlog zakona je isto tako dio te mini pravosudne reforme i smatram da će kao dio toga također dati svoj doprinos u tom djelu. Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle evo Konačni prijedlog Zakona o Pravosudnoj akademiji, općenito govoreći Konačni prijedlog zakona o Pravosudnoj akademiji ima svoj smisao i potencijal ali ima i nekoliko nedostataka što su tehničke, što procesno-organizacijske, što sadržajne naravi pa bi molio predlagatelja da pažljivo prati raspravu jer imamo konstruktivne prijedloge i priložit ćemo i amandmane. Jasnije uređenje obuke u pripremi i usavršavanje pravosudnih dužnosnika i službenika je potrebno ali to nažalost nije do kraja postignuto ovih tekstom konačnog prijedloga zakona. U članku 3. stavak 3. i članku 14. stavak 5. su međusobno neusklađeni odnosno predlažemo da se u članku 14. stavak 5. briše a da se u članku 3. stavak 3. iza riječi „Hrvatske“ stavi riječ „upravnog vijeća“ kako bi zakon bio jasniji, fokusiraniji i normotehnički uredniji jer se ovakvim prijedlogom u dva odvojena članka regulira stjecanje, opterećenje ili otuđenje nekretnine i druge imovine ili sklapanje drugog pravnog posla ako vrijednost ugovora ili drugog pravnog posla prelazi iznos određen statutom. Glede članka 9. stavak 1. kojim se uređuje dva člana upravnog vijeća iz reda sveučilišnih nastavnika pravnih znanosti, imenuju i razrješavaju dekani pravnih fakulteta, predlažemo da se navedeni stavak izmijeni i glasi: „člana upravnog vijeća iz reda sveučilišnih nastavnika pravnih znanosti imenuju i razrješavaju dekani pravnih fakulteta na način da se smatra izabranim onaj član koji je dobio najmanje 50 glasova svih dekana pravnih fakulteta koji su glasovali po pozivu akademije.“ Ovo stoga jer uopće nije definirano na koji način to dekani imenuju i razrješavaju člana upravnog vijeća, koja je posljedica ako različiti dekani imenuju različite osobe i šta ako neki od dekana kasnije donesu rješenje o razrješenju imenovanog člana. Dok to ostali dekani ne podržavaju, situacija sa nejasnoćama ima više. Nejasno je i bez kvalitetnog obrazloženja zašto se u članku 16. stavak 2. određuje da čelnici pravosudnih tijela ne mogu biti članovi programskog vijeća kad su upravo čelnici pravosudnih tijela dužni pratiti potreba za stručnim usavršavanjem sudaca na njihovim sudovima i pratiti kretanje broja vrsta predmeta te putem predsjednika odjela unutar sudova pratiti potreba za stručnim usavršavanjem sudaca i savjetnika. Predlažemo stoga da se stavak 2. tog članka briše kao suvišan, štoviše kao potencijalno štetan a zasigurno i ograničavajući. U odnosu na članak 19. ovakvo uređenje se u praksi se pokazalo kao vrlo problematično te kao moralno vrlo diskutabilno u većem djelu pravosudnog sustava. Naime, po tom članku, članovi programskog vijeća imaju pravo na naknadu za rad i naknadu materijalnih troškova nastalih pri obavljanju poslova za akademiju u visini koju odlukom određuje upravno vijeće. U načelu nemamo ništa protiv da s rad vrednuje i plaća ali nažalost praksa pokazuje da pojedini pravosudni dužnosnici zloupotrebljavaju svoje radno vrijeme za koje su plaćeni redovnom plaćom i unutar tog radnog vremena pripremaju npr. materijale te vrše predavanje te budu još i dodatno plaćeni. Dakle duplo su plaćeni za takvu vrstu rada a iz javnih podataka vidimo da neki od takvih dužnosnika uglavnom sudaca, imaju prihode godišnje kao cijelu jednogodišnju plaću prvostupanjskog suca. Držimo da se trebaju razraditi mehanizmi za sve pa tako i programsko vijeće po kojima se neće imati pravo za taj dan kad rade u sklopu programskog vijeća, imati istodobno pravo i na plaću i na naknadu za tu vrstu rada jer je to oštećivanje državnog proračuna i poticanje pravosudnih dužnosnika na nemoralno iskorištavanje radnog vremena u kojem bi trebali rješavati pravosudne predmete i obavljati druge pravosudne poslove. Stoga predlažemo da se taj članak 19. izmijeni i glasi: „Članovi programskog vijeća imaju pravo na naknadu za materijalne troškove nastale pri obavljanju poslova za akademiju a naknadu za rad u visinu koju odlukom odlučuje upravno vijeće, samo ukoliko je taj rad bio izvan redovnog uredovnog vremena tijela u kojem je član programskog vijeća zaposlen“. Što se tiče članka 21., imamo normotehničko ali i sadržajnu primjedbu. Taj članak navodi: „Osobe primljene u državnu službu na neodređeno vrijeme i raspoređeno na radno mjesto savjetnika u pravosudnom tijelu, obveznici su polaznici škole.“ Međutim članak a ni zakonski tekst ne govori što je sa višim sudskim savjetnicima ni sudskim savjetnicima-specijalistima. Niti u ovom članku niti u prijelaznim i završnim odredbama, u članku 44. gdje se govori da osobe koje su na dan stupanja na snagu ovog zakona raspoređene na radna mjesta savjetnika u pravosudnim tijelima, a koje nemaju položen završeni ispit u školi, nisu dužne pohađati školu. Podsjećamo da su po članku 109. važećeg Zakona o sudovima, sud može imati sudske savjetnike, više sudske savjetnike i više sudske savjetnike-specijaliste. U ovom prijedlogu zakona se uopće ne koristi ista terminologija i zbog toga će se u praksi stvoriti nejasnoća i zbrka oko toga da li su viši sudski savjetnici te eventualno kasniji sudski savjetnici-specijalisti, koji u praksi još nisu zaživjeli obvezni pohađati školu ili pristupiti polaganju završnog ispita sukladno odredbama ovog zakona. Takav propust i nejasnoće se ne smiju ostaviti u konačnom prijedlogu zakona. Već sada su sudski savjetnici diljem Hrvatske uzbunili se oko ovog pitanja jer je nejasnoća takvog karaktera. Ove članke trebalo je jasnije definirati, ako ništa, odredbom da se pod savjetnicima podrazumijevaju sudski savjetnici, viši sudski savjetnici i sudski savjetnici-specijalisti, kako bi se razriješile sve dileme pa se i predlaže u tekstu, čl. 21 iza riječi savjetnika, staviti riječi i viši sudskog savjetnika ili sudskog savjetnika-specijalista u daljnjem tekstu zajednički naziv savjetnici. Imamo i primjedbu na čl. 23. st. 2 i st. 3 konačnog prijedloga. Naime, iako je u čl. 23. st. 2, st. 3 određeno da se za mentore mogu odrediti pravosudni dužnosnici koji su edukaciju za mentore pri akademiji te pravila o načinu mentora polaznika škole donosi Upravno vijeće, držimo da se konačnim prijedlogom zakona trebalo definirati tko je taj koji predlaže tko će biti mentor i tko je taj koji određuje tko će biti mentor. U tom cijelu zakonskom tekstu nema niti riječi i postoji opasnost da se na edukacije šalje neodgovarajuće ljude. Držimo da se trebalo odrediti da se takve osobe imenuju iz reda osoba koje su u dosadašnjem radu iskazale sklonost u prenošenju vještina potrebnih za rad pravosudnog dužnosnika za te su koji svojim radnim rezultatima iskazali kvalitetom. Stoga predlažemo da se u st. 2 izmjeni i glasi, prijedlog za osobu koja će biti mentor, dostavlja akademiji predsjednik suda iz redova pravosudnih dužnosnika koji su u dosadašnjem radu iskazali sklonost u prenošenju znanja i vještina potrebnih za rad pravosudnog dužnosnika te koji su sa svojim radnim rezultatima iskazali kvalitetom i koji su završili edukaciju za mentore pri akademiji. Čl. 32 je suvišno i neprecizno koncipiran gdje se potencijalni predlagatelj tema za stručno usavršavanje nepotrebno djeluje u dva stavka, neovisno o tome što je jednima svima istaknuta mogućnost kontinuiranog predlaganja, a pravosudnim tijelima u DSV-u i državnom vijeću Ministarstvu pravosuđa te drugim zainteresiranim tijelima samo nedefiniran termin ... [[Govornik se ne razumije.]] predlaganja. U tekstu obrazloženja nije obrazloženo temeljem čega se došlo do strukturiranja na način da je u pravilu pravna materija unutar godišnjeg programa stručnog usavršavanja zastupljena sa 40% interdisciplinarne teme, s 30% te jačanje socijalnih i praktičnih vještina s 30%. Držimo da se predlagatelj trebao jasno odrediti temeljem čega i kojih brojki je procjena došla do ovakvog strukturiranja. Klub MOST-a nezavisnih lista smatra da su ove izmjene zakona potrebe ali da su, nisu jasno dakle definirane, nadam se da ćete prihvatiti naše amandmane i našu konstruktivnu raspravu. MOST je imao cjelokupnu pravosudnu reformu koju u ovom HS-u grubo dakle odbijena, dakle, to je jedina politička stranka koja je napravila cjelokupnu pravosudnu dubinsku reformu, nažalost vladajuća većina ju je odbacila. Ova rasprava je također doprinos našem rješavanju pravosuđa, evo, nadam se da ćete prihvatiti.
Hvala lijepa. Kolega Maras je dignuo ruku. Pretpostavljam da želi stanku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a kako bi se konzultirali oko ovog zakona koji na izgled rješava određene stvari, ali u pravosuđu neće riješiti ama baš ništa. Pogotovo kada vidimo kako ova Vlada radi, na koji način se odnosi prema pravosuđu, na koji način se odnosi prema sredstvima i resursima koje Vlada RH i ministarstva imaju jer kad vidimo sramotni način na koji se odnosi Andrija Mikulić i HDZ prema opremi koja je bila u zgradi inspektorata u Šubićevoj gdje su izbacili sve stare stolice da bi valjda novi namještaj i nove kožne stolice za Mikulića stigle, onda nam nije jasno kako bi uopće mogli ovu Pravosudnu akademiju i sve ove izmjene shvatiti ozbiljno. Kada HDZ, evo, stavio je stražara da ne bi građani slučajno odnijeli koju staru stolicu na koju Mikulić ne može sjesti jer vjerojatno nije od kože, nije od 1500, 2000 tisuće kuna fotelja, sada bi ja trebao vjerovati da će i mi u Klubu zastupnika SDP-a vjerovati da će ovaj zakon, da će Pravosudna akademija doprinijeti tome i izmjene ovog zakona, da pravosuđe i da ponašanje Vlade RH bude korektno. Ova Vlada ne radi, ovaj laptop bolje radi nego oni u Vladi i sa te strane, kada vidimo kakav je odnos, bahat ove Vlade, ne vjerujemo da će se ovaj zakon, s ovim zakonom išta promijeniti. Pa pogledajte di su kandidati HDZ-a, di je Sokol, di je gđa. Glavak? [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Kandidati za koje građani plaćaju da sjede [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Maras.]] u ovom HS-u i vode rasprave su tko zna gdje [[Upadica: Vi ste premašili vrijeme. Svoje ste rekli.]] na terenu, sramota je to. Sramota je da je sabornica prazna.
Kolega Maras, dobivate opomenu zato jer ste premašili vrijeme. Naravno da ću vam dati stanku, vidjet ćemo se ponovno u 10 i 45 minuta. [[STANKA U 10,25 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,45 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka je istekla, pa ćemo nastaviti i sada će pojedinačno, idemo na pojedinačne rasprave, prvi će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Evo, nakon stanke i nakon diskusije koju smo imali oko pravosudne akademije i svega onoga što je vezano uz to, normalno je da u RH svi oni koji žele pravdu, da institucije bolje funkcioniraju, imaju potrebu i podržati određene izmjene koje idu u tom smjeru. Doduše, nije nam jasno i to bi bilo dobro da nam objasne i predlagači, kako to da u jednoj situaciji možete dva puta polagati iste stvari? Znači, ukoliko idete dati pravosudni ispit, pa onda ponovo na akademiju, znači, moguće je čak iste stvari dva puta polagati i dva puta isto prolaziti. Ali dobro, to su stvari koje se tehnički mogu relativno lagano otkloniti. Ono šta više muči hrvatske građane je stanje pravosuđa u RH. Znači, nikakva izmjena Zakona o pravosudnoj akademiji neće doprinijeti tome da pravosuđe u RH bude kvalitetnije, neće doprinijeti tome da Vlada radi svoj posao korektnije, neće doprinijeti tome da imamo procese koji traju 10 i više godina, pa što nije sramota da primjerice određeni bivši HDZ-ovi ministri i predsjednici Vlada, procesi traju, evo za Sanadera, sad je predsjednik HDZ bivši Sanader, završio u zatvoru sa pravomoćnom presudom odnosno još se može žaliti na Vrhovni sud, koja je veća od 5.g., pa je otišao na odsluženje kazne nakon više od 10.g. Vidoševića, također drugog HDZ-ovca nema još ni na vidiku, vidjeli smo njegove trofeje, lovačke medvjede, muflone itd. koje je nakupio u svojoj kući, ali ništa se ne dešava. To je ono šta ljude u RH boli i to je ono šta ljude u RH smeta i to je ono zbog čega ljudi, naši sugrađani i sugrađanke iz RH odlaze po drugim zemljama gdje pravde, poštenja, ima više, nego što ima kod nas. Dok se to ne promijeni, možemo mi mijenjati zakone, možemo usklađivati pravosudnu akademiju na ovaj ili na onaj način, ali neće rezultata biti. Također, moram napomenuti da kada vidimo primjere dnevne nepravde, bahatosti, uhljebljivanja, neracionalnog trošenja javnog novca, kao šta je to primjer kod Andrije Mikulića i HDZ-a, kod ovog inspektorata. Tko nam kaže da je kod pravosudne akademije neće biti isto? Vlada, nakon šta smo promijenili 30-tak zakona, uspostavila je instituciju gdje sada zapošljava 500 novih ljudi, oprema zgradu u Šubićevoj sa najmodernijom opremom, namještajem, novim foteljama, stolicama itd., izbacuju stare jer ne mogu sjediti Andrija Mikulić i njegovi kolegice i kolege na starim stolicama, treba uzeti nove kožne fotelje i to je ono zbog čega naši ljudi ne vjeruju u pravdu i pravosuđe u RH jer vide kako se HDZ vladajući odnose prema tome. Kako se odnose prema onima koje predstavljaju, koje bi trebali zastupati, koji bi trebali imati osjećaj da pravda u RH vrijedi. Molim vas, okrenite se oko sebe, okrenite se oko sebe i pogledajte koliko je kolegica i kolega, di su kolege iz HDZ-a, ja ih ne viđam danima koji su u kampanji, ja viđam zastupnike SDP-a koji su u kampanji za europske izbore, sebe, kolegu Matića, kolegu Ranka Ostojića, Romanu Jerković, ali ne viđam Sokola i Sunčanu Glavak, danima ih nisam vidio, vidim i evo i kolega Bulj, bio je Beljak tu maloprije, Anka Mrak Taritaš, ali HDZ-ovci koje baš briga za pravdu i poštenje koji tvrde da su mirovine u RH izvrsne, kolega Sokol citiram sa aktualnog sata, mirovine su u RH po kolegi Sokolu, kandidatu na listi za EU HDZ-a izvrsne. Njih nema danima ovdje, plava, zelena RH, ne znam šta, kakve imaju timove, ali ne rade posao za koji su ih građani ovdje izabrali. I onda će doći meni i reći da ja nešto radim kako nije ispravno i kako ne treba. Ma kako vas nije sramota? Zbog toga ljudi ni nemaju osjećaj pravde i zbog toga niti jedan zakon koji donesemo vezan i uz pravosudnu akademiju i uz bilo šta drugo vezano uz pravosuđe, RH neće vratiti vjeru da će naši građani konačno osjetiti zrno pravde u RH. Jedino kako to mogu osjetiti je da se stvari mijenjaju, da to što sada vidimo da nema ljudi ovdje, nego da su se posvetili kampanjama, a porezni obveznici ih plaćaju da ih zastupaju, ni Glavak, ni Sokol, nema ih, a plaćaju ih. Jel Maras lud zbog toga šta je ovdje sada i radi svoj posao? Jel to problem? Jel bi trebali da nikoga nema u sabornici i da na taj način funkcioniramo? Jel to normalno? Naravno da nije, naravno da bi ljudi trebali odrađivati posao za koji su ih građani ovdje birali i staviti u drugi plan kampanju za europske izbore, dok god Sabor zasjeda. Zato sam ja ovdje. Zato ja nisam u kampanji, po terenu plava, zelena Hrvatska. Zato ja radim ono za što su me građani ovdje birali i na koji način su me birali. I još jednom ću reći, ovo što se dešava, je po meni, nešto nedopustivo. Ljudi što se tiče našeg pravosuđa, niti imaju vjeru, niti povjerenje, niti misle da će se nešto kvalitetno promijeniti, niti misle da ministar Bošnjaković je napravio neki pomak, u proteklih 2 g. s obzirom da cjelokupno društvo klizi u krivom smjeru. I ljudi kada dođu nakon dugotrajnih desetogodišnjih procesa govorim o utjecajnim HDZ-ovcima gledaju kako da klisnu u neku drugu državu. Pa nama se ljudi smiju, kada vidite da gradonačelnik Zagreba govori da je važnija kvalifikacija, znaš li ti čija je ona kćerka nego znaš li ti kakve ona kvalifikacije ima i što zna raditi. Pa kakvo smo mi društvo i na koji način to sve skupa funkcionira i zbog čega se zajedno ne pokušamo i potrudimo da takve stvari u Hrvatskoj više ne prolaze i da se zbilja počnemo zalagati da ova vlada počne raditi nešto za hrvatske građane, da počne raditi na tome, da umirovljenici imaju veće mirovine. Sramotna izjava Sokola je, e Sokole, za mirovinu, ovaj, da je mirovina u Hrvatskoj, da su mirovine u Hrvatskoj dobre. To je sramotna izjava i žao mi je što jednostavno, na taj način uopće može netko nastupati u Hrvatskom saboru. I da završim, oko pravosudne akademije, još jednom, vrlo važno je izgraditi čvrste insinuacije, producirati kadrove, koji će moći odgovoriti trenutku, nažalost, Hrvatska je što se tiče pravosuđa u jako lošoj situaciji, pravosuđe je ocjenjeno jako loše i od građana i od međunarodnog insinuacija, duing biznis, od drugih zemalja u EU, znači pravosuđe je jedno od rak rana našeg društva. I ako to ne uspijemo promijeniti, ako ne uspijemo vratiti vjeru našim građanima u pravosuđe, u pravdu, teško ćemo imati bilokakvu mogućnost, da naše društvo generalno bude bolje, a samim time da zaustavimo iseljavanje, koje je vjerujte mi, potaknuto, sada čak i manje, nedostacima posla, jer možda se i posao može naći, ali plaće su niske, preniske, u odnosu na ono što je u EU i pravda i osjećaj jednakosti, odnosno, jednakih šansi za sve u Hrvatskoj ne postoji. Dok god u Hrvatskoj ne budemo imali jednake šanse za sve, da imaju mogućnost ovdje izgraditi svoj život, izgraditi svoje karijere, ljudi će odlaziti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna, imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili kako ljudi nemaju povjerenja u hrvatsko pravosuđe i to je točno. I nisu tu krive samo spori sudski procesi, proceduralne greške, zastare, itd. krivo je i ponašanje određenih sudaca. Određeni suci nerijetko piju kave sa upravo glavnim optuženicima u hrvatskom društvu i na taj način, svojim ponašanjem se i rugaju svim građanima i onda kažu, to je moj prijatelj, ja se njega neću odreći. E sada, kako je to interesantno, da u Hrvatskoj upravo oni, protiv kojih se vode ogromni procesi na Uskočkim sudovima, imaju baš prijatelje na Uskočkim sudovima. E sada kakvu poruku hrvatskim građanima, svojim ponašanjem suci šalju, e to mene zanima, između ostalog.
Poštovani zastupnika Maras.
Šalju poruku takvu koja rezultira odlaskom ljudi iz Hrvatske. Pa zašto nama ljudi iz Hrvatske odlaze? Ne zato što je ovdje krasno, ne zato što imaju osjećaj da mogu uspjeti, bez obzira kako se zvali i na koji način se educirali i na koji način se trudili i koliko se trudili, nego je cijeli sustav postavljen na način da je bitno biti dio, ja sam to nazvao uhljebničke sekte, koja onda gurate tamo gdje treba. To se vidi plastično na primjeru inspektorata gdje je sada 5 stotina novih ljudi, zamislite to. 5 stotina novih ljudi zapošljava HDZ, strašno, strašno. Vjerojatno je jedan od kriterija da imaš stranačku iskaznicu. Normalno je da ljudi od toga biježe i da ne žele biti dio toga. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava, je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Zakonu o pravosudnoj akademiju, odnosno, o izmjenama i novom ustrojstvu. Ono što ja želim istaknuti da je Zakon o pravosudnoj akademiji donesen 2009.g. ona stupio je na snagu početkom 2010. i ajmo reći da je sada iza nas jedno desetljeće funkcioniranja pravosudne akademije. Ono što nju obilježava je da nije baš u potpunosti opravdala svoj rad, da je, da nisu ljudi zadovoljni i struka nije zadovoljena njenim radom do sada. I zbog toga i pristupamo ovim izmjenama koje bi sada trebale poboljšati rad Pravosudne akademije. Međutim, nije tu samo zakonska norma koja je obilježila nezadovoljstvo radom, Pravosudne akademije, već je ono ogledalo i cjelokupne slike hrvatskog pravosuđa odnosno, pogleda hrvatskih građana na pravosuđe u hrvatskom društvu. Dakle, kao što je već ovdje bilo rečeno, građani nemaju povjerenje u hrvatsko pravosuđe i zbog toga, tu je mnogi, veliki broj razloga zbog čega je to tako. Ja ću reći da je pravosuđe po meni i najveći problem hrvatskog društva i ono što doživljavamo od ove vlade je, par kozmetičkih izmjena s vremena na vrijeme a nema dubinske reforme hrvatskog pravosuđa i ona izostaje zadnjih godina od strane ove Vlade. Dakle, često pred nas dolaze zakoni poput ovoga gdje su određene kozmetičke izmjene, dakle, imali smo izmjene gdje će biti koji sud, pa se sudovi spajaju svakih par godina, pa se razdvajaju i to se onda naziva velikom reformom pravosuđa, a one suštinske koja bi poboljšala efikasnost pravosuđa u RH, nema. I nema je, ne znam dal je to razlog izostanak vizije ove Vlade i izostanak vizije Ministarstva pravosuđa ili je to ono što ovoj Vladi i odgovora, jer kada gledamo svaki dan da niz ljudi koji su korumpirani, koji su odradili određene kriminalne radnje odnosno sumnjiče se za određene kriminalne radnje, da procesi protiv njih traju već cijelo desetljeće, da se približava zastara u tim procesima, onda ljudi gube povjerenje, a s druge strane, procesi protiv, ajmo tako reći, malog čovjeka, ljudi koji su za sitne stvari optuženi, se završavaju vrlo brzo, svjedoci smo nerijetko primjera gdje mali ljudi upravo odgovaraju, ajmo to tako reći, krupne ribe prolaze lišo ili nam se smiju iz susjedne BiH. To su sve stvari koje ruše sliku o stanju u hrvatskome društvu, zbog toga mladi ljudi napuštaju, vi se kolege iz HDZ-a smijte, ali evo, kako djeluje na ljude svaki dan kada gledamo svjedočenja Roberta Ježića, mašite vi tamo kolega Boriću, svaki dan Robert Ježić govori kako vam je davao novce, kako je davao novce vašoj stranci, kako ste vi sjedili u Vladi koja je izbore dobila pokradenim novcem hrvatskih građana kroz Fimi mediju, dakle, krali su se tamo novci, plaćali su se volonteri novcem koji je izvlačen ih hrvatskih tvrtki, na izborima koje ste dobili pokradenim novcem, još ću jednom to reći, zbog čega se HDZ-u i sudi već cijelo desetljeće pred hrvatskim sudovima, ponavljaju se ti procesi zbog proceduralnih greški, novac koji je pokraden vam je omogućio da 4.g. vladate RH, da sjedite u ministarstvima, da budete državni tajnici, da budete ministri itd. i to je ono što ruši povjerenje ljudi i u pravosuđe i u ovo društvo i što je najbolje nakon 8.g. vi se tome smijete, evo i danas se smijete kada se o tome govori jer znate da vam nitko neće za to, da nitko od vas neće za to odgovarat, sve ste svalili sad na dr. Ivu za kojeg ste se svi kunuli, koji vam je bio voljeni predsjednik, voljeni vođa, svi ste mu klicali, a danas se svi od njega perete, nitko nema veze s tim. Evo, samo je to padalo s nema, sramotno je gledat svjedočenja g. Ježića, vašeg bivšeg člana i ostalih HDZ-ovaca koji svaki dan nas na televiziji govore kako se novac izvlačio, kome su se plaćale večere, čiji zetovi su na račun hrvatskih građana imali luksuzan život u Americi itd. E to, to su stvari koje ruše povjerenje u pravosuđe i nikakav Zakon o pravosudnoj akademiji, niti te, nazovi reforme, neće vratit povjerenje hrvatskih građana, niti će građani prestat napuštat RH dokle god to bude tako. I zbog toga je RH potrebna suštinska reforma pravosudna, a ne ovo je, kerefeke koje vi ovdje izvodite, to su stvari o kojima se treba ovdje govorit i RH sa ovim ponašanjem odaje sliku duboko nepravedne zemlje, RH je nažalost duboko nepravedna i dokle god je to tako, građani će napuštat ovu zemlju, a vi kolege iz HDZ-a se samo i dalje smijte, evo toliko.
Hvala lijepo. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Đujić, vi ste se u prvom dijelu rasprave, ja ću se na to i referirati, malo govorili o tome da imamo zakon koji je 10.g. i nakon 10.g. da bi trebalo se vidjeti i nekakvi rezultati. Jednako tako, državni tajnik na replike koje su saborski zastupnici davali, odlučio ne odgovarat, pa pretpostavljam da će u završnoj objediniti to sve zajedno. Ono što je mene zanimalo, zanimalo me što se sadržajno u ovom zakonu mijenja da bi sadržajno zaista omogućili neke stvari jer formalno vidimo, formalno su neki okvir je, ali ono što je bitno sadržajno, i vi i ja vidimo da nam je pravosuđe na najnižim mogućim granama, da naši građani nemaju povjerenja u pravosuđe. Sve dok naši građani će se na, će slike koje će biti u pravosuđu biti sinkopa ili oni nesretni psić medo kojeg se zatvaralo, nije zatvaralo, to je loša slika pravosuđa u RH, a i vani. Hvala.
Poštovani zastupnik Saša Đujić.
Pa nažalost, te sadržajne promjene ne dolaze. Dakle, sve ove nazovi promjene koje imamo su u biti tehničkog karaktera, a ako se i progovori o nedostacima hrvatskog pravosuđa ili se apelira koje bi sadržajne promjene trebale biti, onda vam u prvom redu i od samih sudaca i ljudi iz pravosuđa dolaze vrištanja, ja ću reć, to je politizacija pravosuđa, politika se miješa u pravosuđe, postoji trodioba vlasti, oni bi trebali biti neovisni i nitko o tome ne bi smio govoriti, a s druge strane gledamo da veliki broj i sudaca hrvatskih i te kako se bavi politikom i provodi politiku i dokle god je to tako, neće bit nikakvih sadržajnih promjena.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa kolega potpredsjedniče, kolegice i kolege. g. Đujiću, htio bi vam reći jednu stvar, a to je da ste pravilno primijetili da HDZ još uvijek nije vratio preko 30 milijuna kuna koje su ukradena ili oko 30 milijuna kuna koje su ukradene, koje su ukradene u Fimi mediji. I smješno je da mi imamo HRT kojoj smeta ova naljepnica, svaki puta dok sam danas govorio, kadrijali su tako da se ne vidi, ovaj laptop bolje radi nego oni u Vladi, pa zar to nije dno dna, cenzure i onoga što radi HRT kolegice i kolege, zar to nije sramota čime se bave urednici i Plenković na HRT-u, baš me zanima kako su sad izrezali, evo dal možete sad izrezat vi na HRT-u?
Hvala, hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Saša Đujić.
A to je tako kolega Maras, dokle god je problem jedan laptop a ne milijuni pokradeni od hrvatskih građana do tada će nam slika u društvu biti ovakva kakva je. Ja bih bio sretan da je najveći problem hrvatskog društva jedan laptop u sabornici i da bi se uklanjanjem tog laptopa riješili svi problemi ali nažalost to nije tako i to znamo i vi i ja.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, slažem se s vama da treba kompletna reforma pravosuđa kako bi se vratilo povjerenje građana u pravosudni sustav i trebalo bi pravosuđe biti izvan politike ili lišeno utjecaja politike ali nažalost to u Hrvatskoj to nije tako. Pa evo i na primjeru mreže sudova je politika odlučivala da primjerice grad Nova Gradiška ne dobije općinski sud iako je laborat rekao da su uspješni, da imaju dovoljan broj kadrova, sudaca i drugih osoblja, da imaju opremu, prostor i da dobro rade. Ali iako je obećan općinski sud u Novoj Gradiški, ne, nismo ga dobili nego samo stalnu službu a i to se nešto spominje da bi se moglo gasiti. A neki manji gradovi su dobili. A reforma staje prije svega kod čovjeka, kod sudaca, ako s njima ne radite, ako im ne date plaće i opremu neće oni ni raditi. A ako oni ne moraju imati imovinsku karticu tu već postoji prostor za neke druge aktivnosti. Pa vas molim zašto to je tako u Hrvatskoj?
Poštovani zastupnik Đujić.
Pa to je ono što sam i govorio kolega Vlaoviću, dakle kozmetičke promjene koje određuju koji će sud biti gdje, hoće li se nešto spojiti, hoće li se nešto razdvojiti bez istinske reforme, ali nažalost, dobro ste primijetili i tu je prisutna politika. I nije politika prisutna samo u tome da određuje koje će mjesto imati sud i tko je na vlasti u tom mjestu gdje će sud ostati, gdje će se ugasiti. To se određuje i po pitanju bolnica, po pitanju rodilišta, po pitanju škola, po pitanju pošte. Dakle nama u Hrvatskoj politika određuje u kojem mjestu će biti poštanski ured, u kojem neće. I to je problem jer se politika miješa u sve a ne rade se ono stručne analize i opravdanost ili gledati interes građana zbog kojeg bi politika tu trebala biti. U jednom malom mjestu ugasite poštanski ured, ugasite banku, ugasili ste to mjesto a o sudovima neću ni govoriti.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Đujiću, spomenuli ste zapravo reforme u svom sad, u svojoj raspravi i ono što smatram da je bitno reći da vaše gledanje na reforme je drugačije od gledanja aktualne Vlade a i čini mi se od HDZ-a. Vi smatrate reformom nešto suštinskim, dakle sadržajnim, dakle nešto što mora donijeti novu kvalitetu. A vidite, na reformu ova Vlada gleda sasvim drugačije. Oni su rekli da će smanjiti broj agencija i time imati i manje troškova. A s druge strane su išli na veliku reformu inspektorata. I što su dobili? Dobili su jedan veliki inspektorat gdje će sada napraviti veliku reformu, gdje će imati glavnog državnog inspektora i 4 pomoćnika i bezbrojna radna mjesta gdje će uhljebiti svoje ljude. Zar nije to tako?
Poštovani zastupnik Đujić.
Je, to je tako. Za mene bi reforma bila npr. dati rok sucima kada moraju rješavati spise. Ne može jedan sudac imati stotine spisa u ladici i nemati nikakvih sankcija. S druge strane drugi njegov kolega ubrzano to rješava. Dalje, ne mogu biti različite presude u istim procesima. Ne može netko dobiti 2, 3 procesa i pasti onda na nekoj najvišoj instanci, ne mogu suci ne davati svoju imovinu na uvid građanima itd.. Dakle to su sve neke stvari koje su problem koje ako fali ljudstva fali ljudstva ali ne može netko bez sankcija raditi na sudu i nikome ništa. I onda imamo procese koji traju 10 godina, onda imamo fulane procedure, rušenje prava onih koji su u biti napravili ogromnu nepravdu itd.. To je sve ono što treba napraviti da bi to sustav profunkcionirao. I to su suštinske promjene.
Hvala lijepa. Sada ćemo ići na sljedeću pojedinačnu raspravu a to je poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo uvažene kolegice i kolege, uvaženi tajniče sa svojim suradnicima. Ova Izmjena zakona o Pravosudnoj akademiji u biti je jedna izmjena kojom neće se riješiti problemi u gorućoj rak rani hrvatskog društva a to je pravosuđe. Neće se ubrzati niti procesi u pravosuđu, neće se smanjiti broj predmeta, otići će oni koji trebaju otići u zastaru. Prema tome mi u ovome trenutku govorimo o zakonu, da li će biti iz državnog odvjetništva netko u vijeću Pravosudne akademije, da li će nekakve minorne stvari biti riješene ali kad govorimo o pravosuđu naši građani znaju da nemaju povjerenja u pravosuđe, naši gospodarstvenici nemaju povjerenja u pravosuđe, više nitko nema povjerenja u pravosuđe i ključni problem u RH i gorući problem i osnovni problem je loš, katastrofalno pravosuđe. Ovdje su kolege govorile o lex Andriji Mikuliću, naravno da je to HDZ-u vrlo bitno, 500 tih novozaposlenih ipak se implicira to je negdje oko 10-ak tisuća glasova, to je 500 novih volontera i oni promatraju svoju reformu kroz to da imaju određeni broj glasaća i to je ono što urušava i sustav i naravno da su tu potrebne, iskaznica je li, HNS-a ili iskaznica HDZ-a kao što je slučaj u Nacionalnom parku Krka gdje gospođa Mijanović koja je ima i doktorat adekvatan, znači stručnu naobrazbu i dvije godine je bila hrvatski branitelj u Domovinskome ratu na prvoj crti obrane i svojom hrabrošću se iskazala u izvidničkoj postrojbi, međutim to joj nije bilo dovoljno da bude izabran za Nacionalni park Krka i bila je izabrana naravno osoba za ravnateljicu koja ima 2 iskaznice, jednu HNS-ovu i jednu HDZ-ovu. Tako će biti i u ovome slučaju, tako da je javnost s time upoznata i to će biti jedan veliki broj autobusa, volontera, koji će sada u kampanjama, sadašnjim idućim biti po trenu. Naravno što se očekuje od poljoprivrede, pardon od pravosuđa se očekuje, da bude sigurnost građana zajamčena. Međutim, ta sigurnost se ne osjeća. Mi imamo sada postavlja se pitanje, što je to pravosuđe riješilo. Pa ovako kada se sitim nekih određenih afera, koje su neriješene, vidimo, ja ću krenuti od oružja za obranu Cetinskog kraja, ja sam 4 puta digao kaznen prijave, taj novac, koji je bio namijenjen za potres u Sinju iz '89. godine, prenamijenjen za kupnju naoružanja, milijardu i pol kuna, pardon, milijun i pol maraka tadašnji, po nekakvim izračunima, to je 17 milijuna sada eura. Taj novac je završio u privatne džepove i nikada nije vraćen. Ja sam 4 puta digao kaznenu prijavu i sad su to uvaženi gospodarstvenici, sada imaju velike grupacije i upravljaju hrvatskim sustavom, dok mi tada na početku Domovinskog rata smo bili u rebatinkama, slabo naoružanim, morali smo i na području Vrlike, Kijeva, braniti, a taj novac je sada neriješen. Četiri puta sam znači digao kaznenu prijavu, ne jednom za naoružanje. Onda promatram, krenem od svojega kraja, šta je sa aferom Dalmatinka? Šta je sa aferom Autoprijevoz? Što je sa aferom Jugoplastika? Što je sa aferom željezara Split? Što je sa aferom Konstruktor? Što je sa aferom … [[Govornik se ne razumije.]] Šta je sa aferom Vijadukt? Šta je sa aferom i zbog toga nam danas ne rade naše tvrtke koje su bile prepoznatljive u graditeljstvu, koje su radile po cijelom svijetu, danas ne rade onaj naš most Pelješki, nego Pelješki most naravno rade Kinezi. Današnji i svaki gram željeza neće biti iz Hrvatske, niti grama, nego će biti naravno iz Kine, tako da ste sve napravili da hrvatski čovjek ne mora opstati na ovome području i moram se prisjetiti i bojanja tunela. Evo … [[Govornik se ne razumije.]] naše autoceste, dok se gradila splitska željezara je propadala, a sada je grama željeza nije se iz hrvatske željezare uložilo u hrvatske autoceste, kada se je je željezara borila za opstanak. Tako je na području, evo krenuti ćemo, ne tako na drugi dio, evo di je Sisačko moslavačka županija, pogledajte šta je sa INA-om, što je sa aferom INA? Gdje su te milijarde puste? Što je sa našom željezarom sisačkom, koja je također mogla, u investicijama s kojima se hvali ova vlada, što je s tim, zašto? Ciljano je uništavano, znači, sve što je se dalo uništiti. Naravno da su tu vrlo bitni i uvozni lobiji, da se pomaže i preko pravosuđa tim uvoznim lobijima. Tako da danas ne možemo mi imati dobru cijenu za vrgoračku jagodu, nego uvozimo Španjolsku koja vjerojatno nije ni vidjela zemlju, nego recite ko zna iz čega i na koji način i jedna je lipše je vidjeti, jedno desetak puta je veća, ali nema mirisa, nema okusa i pitanje je kakvu mi jagodu uvodimo, dok našu mora, naš Vrgorčani prodavati, po mizernim cijenama i što je katastrofa. Imamo tu afera od hrvatskih cesta 25 milijuna kuna, afera HEP 630, afera … [[Govornik se ne razumije.]] 400 milijuna, afera Mediko 331 milijuna, afera HŽ 200 milijuna, afera HPB 245 milijuna, afera INA 2 milijarde, afera Đakovština 27 milijuna, imamo znači lizing afera 17 milijuna, sunčani Hvar 572 milijuna. Imamo znači Slavonska banka 150 milijuna, afera Brodosplit 25 milijuna plus sredstva koja se troše u brodogradnji, nenamjenski, što kaže revizor, radi se o milijardama kuna. Znači afera Imostroj, afera znači imamo afera, mogao bi sada brojiti, evo ovdje imam, to sam jedan dio manji izvadio, afera recimo Gaženica, afera je zbog čega Hrvatska nema grama zlata. Ja ne znam, mogli bi znači od ovih afera 17 peljeških mostova raditi, imati željezaru, samo od ovoga novca. Što znači da trenutno pravosuđe nije radilo svoj posao. Meni nikako nije jasno, tko je dobio pravo da proda zlato u HNB a radi se od 15 tona. Da bi ljudi razumjeli, to je jedan šleper zlata. I sada trenutno Hrvatska u ovome okruženja nema grama zlata. To je činjenica. Tko je dao nekome pravo da proda zlato, naše bogatstvo? Imamo 2/3 Hrvatske zbog toga prazne. Kada bi krenuli prema Vukovarskoj županiji, jučer sam bio … [[Govornik se ne razumije.]] što se tiče pravosuđa da ćete riješiti zločince, koji šetaju Vukovarom i čujete li vapaj Vukovaraca, njihovih žrtava, ne lažne suze, koja je predsjednica jučer puštala, koja je primila ovdje Vučića, da se ruga sa svim žrtvama poginulima, koji se nije ispričao za one pozive i huškanje ljudi srpske nacionalnosti u Glini. Što je tu pravosuđe napravilo? Da naše ljude nitko ne štiti u Srbiji, ni obitelji, naših nestalih, poginulih, nego čak fizička osoba srpske nacionalnosti, iz Srbije, mora plaćati troškove, obiteljima nestalih i poginulih hrvatskih branitelja. Svake godine isti govori u Borovu, u Vukovaru, žal, a primiti ovdje četnika Vučića, koji će se rugati ovdje s nama, četnika, ponavljam, koji je huškao tu srpsku sirotinju na svoje susjede, kako u mom kraju tako i u Glini. Tko će te zločince suditi? Dok oni šetaju Vukovarom, roditelji od poginulih sinova, djeca i obitelji, njihov jauk nitko ne čuje, osim … [[Govornik se ne razumije.]] govora, da će povijest ostati zapisana, da se nekome zločinu oprašta, poglavito što se tiče velikosrpske agresije, poglavito po pitanju nestalih. Dal će ova akademija riješiti zemljišne knjige? Da li će ona riješiti taj problem? Hoće. Pa od Austrougarske, mi smo po tuđinom, za vrijeme Austrougarske su nam bolje bile zemljišne knjige riješene nego danas i to je jedna od kočnica razvoja RH. Da li je reforma gasiti sudove i institucije kao što je u Dalmatinskoj zagori, nemamo niti jedan sud, 1868. g. u Sinju car Franjo Josip kao tuđin, otvorio, napravio zgradu i otvorio Općinski sud u Sinju. Sad ga nema u Hrvatskoj pa ljudi moraju putovati 300 km da bi išli na sud u Split. Da li je to reforma pravosuđa? Da li je skrb o 2/3 Hrvatske, nije. Pravosuđe je rak rana hrvatskog društva a vi niste odlučili taj problem riješiti nego vama je puno bitnije da donosimo ovdje zakone da zaposlite kao što je lex Andrija Mikulić, 500 ljudi da imate volontere u kampanji, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, dakle ovaj konačni prijedlog Zakona o Pravosudnoj akademiji smo zapravo mi u raspravi u ime kluba rekli da neće donijeti bitna poboljšanja osim ako se ne usvoje naši konstruktivni amandmani ali koliko je naše pravosuđe jako govori jedna činjenica da sam ja kao diplomirani teolog znao da jedan optuženik ima dvostruko državljanstvo i da bi mogao pobjeći u susjednu zemlju a npr. naši ljudi koji se bave pravosuđem to nisu znali, inače taj optuženik je veliki prijatelj sa predsjednikom HDZ-a BiH g. Čovićem a njima je zajednički prijatelj predsjednik Srbije četnik Vučić di se tamo uredno sastaju, dakle oni kao veliki pravosudni autoriteti nisu znali da bi jedan optuženik koji ima dvostruko državljanstvo mogao otići, ja sam mjesec dana prije toga poslao upit i nisam dobio odgovor.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
To je ogromno i veliko prijateljstvo, vidjeli smo dolje, Čović, predsjednik HDZ-a BiH, Mamić i Vučić, predsjednik Republike Srbije, vidimo da je to jedno veliko bratstvo i da je to jedna velika zajednička platforma koja jednostavno opstaje na ovom području ali dobro, to nije začuđujuće, kolega Sladoljev, jel je Vučić i zajedno i sa hrvatskim HDZ-om u Europarlamentu u istoj pučkoj stranci, naravno da su ga i ne prati se ni povjerenstvo koje bi trebalo vrlo bitno znači po pitanju pravosuđa, znači 23., 24. poglavlje di je pravna jurisdikcija i nad hrvatskim braniteljima ... [[Govornik se ne razumije.]] Srbiji znači što bi trebalo naravno u svakoj normalnoj državi to blokirati ali je zato kad je Hrvatska ulazila u EU, nama su radili brojna čudesa a mi smo im se dodvoravali, morali smo sve generale uhititi i sve dokumente Domovinskog rata ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sad ćemo pozdraviti na galeriji učenice i učenike češke Osnovne škole Jana Amosa Komenskoga iz Daruvara. [[Pljesak.]] I da bi oni shvatili o čem je rasprava, ova točka se inače zove Prijedlog Zakona o pravosudnoj akademiji, govori se o svemu drugome osim toga ali evo, tako da znate. Sad ćemo ići na slijedeću repliku a ta je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, vi ste u svojoj raspravi vezano uz Zakon o pravosudnoj akademiji spomenuli i Pravosudnu akademiju ali spomenuli ste i nepovjerenje građana u pravosudni sustav i upravu ste jer imamo niz afera i niz sudova koji traju godinama i još nitko nije osuđen a ono što građane Hrvatske zanima, tko će i da li će itko vratiti bar jednu kunu u državni proračun koja je od poreznih obveznika koji uplaćivali u državni proračun otuđen a činjenica je da da tih novaca nema. I nadam se da će na Pravosudnoj akademiji i na pravnim fakultetima biti izučavan predmet Zakona o koncesiji odnosno odluke Vlade RH koja je donijela jučer odluku da izvorišta vode prenese koncesije novim tvrtkama Forte Nova, ruskim vlasnicima ili ne znam kome. Znamo da naši seljaci ne mogu produžiti ugovor o zakupu ako nisu izmirili zadnju kunu obveze prema državi, općini i gradu a Forte Novi se prenosi iako znamo da nisu vraćeni krediti HBOR-u, grupi Agrokor i niz drugih dugovanja, hvala.
Hvala. Prvo povreda Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijedili ste Poslovnik 238., ne vidim nigdje u Poslovniku da je vitez od Jeruzalemskog groba dužan tumačiti ono što će se saborski zastupnici govoriti, imate Poslovnik, možete nam dati ili opomenu ili nas prekinuti, ali nemate pravo biti tumač onoga. Ja znam da vama Andrej Plenković kaže kao vitez Jeruzalemskog groba da glasate za Istanbulsku konvenciju, vi glasate naravno, to vama nije problem, prema tome vi ste povrijedili Poslovnik jer se javnost informira o tome o čemu će se saborski zastupnici govoriti. Hvala lijepo.
Hvala. Dobivate opomenu jer naravno to nije povreda Poslovnika.
…/Upadica Bulj: Hvala vam lijepa na opomeni, uvaženi gospodine./…
Sad izvolite odgovoriti na repliku poštovanom zastupniku Vlaoviću.
... [[Govornik naknadno uključen.]] da je naše, kolega Vlaoviću, da je naše pravosuđe ali i do ovih mladih, da znaju da je najveći problem u RH pravosuđe i sve afere koje su bile, pravosuđe hrvatsko nije riješilo i ovo mladi ljudi znadu, uvaženi akademik Reiner to zna da je pravosuđe rak rana našega društva, da je ono u zaštiti jedne političke opcije koju štiti naravno i da oni tako funkcioniraju ali vrlo je bitno kazati ne samo šta je to pitanje što ste vi spomenuli zemljište, mi imamo fiktivne tvrtke kao što je mljekara Sinj koja ne postoji, gdje pravosuđe naše ništa ne poduzima, gdje se preko fiktivne tvrtke uvozi mlijeko iz Srbije i Republike Srpske i na taj način se plasira u EU a vidjeli smo da je potpisan i protokol sa Kinom, naš premijer je potpisao da ćemo izvoziti mlijeko od posebne hrvatske krave Šarove umjesto da je dao Zakon o zaštiti krave jer ako mi imamo išta uvoziti u Kinu, možda dva, tri sira godišnje, ne znam ima li dovoljno transportnih kapaciteta Kina da sve to dostavi u Kinu iz Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala, dakle i sami ste rekli da ako govorimo izvan dnevnog reda, da vam imam pravo dati opomenu, pa vam dajem drugu opomenu. Sad ćemo, krećemo na sljedeću pojedinačnu raspravu, a to je poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, želim i ja nešto reći o ovom Zakonu o Pravosudnoj akademiji. Činjenica jest da smo u vremenu predizbornih aktivnosti i da pojedini zastupnici ne žale ni vremena ni truda da budu aktualni po svim temama, pa i u pravosudnim jer činjenica je da treba se ipak pokazati da su se iznova rodili, da nikad nisu ništa bili, da su prvi puta ovdje, da ih ne poznamo, maltene da ne znamo što su radili, da ne znamo iz koje stranke dolaze i da kao takvi izlaze pred birače i žele čak i do Bruxellesa jer tamo je ipak nešto veća plaća nego ovdje i naravno, za to ne libe se optužiti, lagati, govoriti neistine ne bi li bili sebi uvjerljivi i naravno, ne bi li sebi stvorili nekakve percepcije među građanima koje bi ih trebali nagraditi onda i preferencijalnim glasovima. Jer što ovom zakonu ne valja? Nismo čuli previše, činjenica jest da Pravosudna akademija ima jedan zadatak školovati one koji žele u tom sustavu raditi i učiniti ih boljim, stručnijim, da imaju određene papire kojima dokazuju da su prošli određene stupnjeve školovanja i da kao takvi mogu biti savjetnici općinski suci na ne znam, trgovačkom sudu, općinskom sudu, Upravnom sudu, da mogu biti ti koji će sutra donositi odluke pravedno u korist građana RH. I kad se vratimo malo unazad, kažem, i mi smo naslijedili kao Vlada neko vrijeme, neki sustav. Sjećamo se Vlade u kojoj je sjedio Gordan Maras, koji je također nadograđivala sustav, imala je svog ministra pravosuđa i ništa se njemu tada nije previše bunilo protiv tog i takvog ministra pravosuđa koji nije doveo sustav u stanje u kojem on želi danas da bude. Jednostavno ga je ostavio nekom drugom. Bilo im je normalno stati na cesti i reći pravosudnom policajcu daj dođi se javi tamo na recepciju, zaposlit ćemo te negdje već, ako već imaš neki problem, ne radiš, dođi prijatelju, ne treba natječaj, ne treba ništa. Dođi. Jednostavno pojavi se na recepciji negdje pa ćemo mi tebe riješiti jer je to SDP-u bilo normalno. Čujemo za optužbe za kriminal, lopovluk, itd., pa nisam čuo Gordana Marasa da kritizira svoju bivšu županicu kojoj evo, pravosudni postupak ne znam, krenuo ne znam koliko puta, 5 godina je prošlo, ja ne znam da li smo uopće na početku. I to vjerojatno sudstvo mora riješiti. Niste ih čuli ni njega ni Đujića ni bilo koga jer zašto? Jer je njima normalno, normalno da čovjek s pravosudnom pravomoćnom presudom može voditi u gradskoj ili županijsku organizaciju SDP-a, njima je to normalno. Kao i HSS, predsjednik stranke pravosudno pravomoćno osuđen. S presudom. I to je svima normalno. Gdje se to gleda? Samo se gleda prema ovoj strani, to je sve kao na nekoj drugoj strani, nas se to ne tiče, mi bi svi trebali gledati u njih kao nekakve velike moralne vertikale koji se ne smije ništa reći jer su oni taman u kampanji. Za sebe. Ili ovi iz MOST-a ovdje. Pa oni su imali tarife za podignuti za kaznenu prijavu, sjećate se tih stvari, pa nismo mi to zaboravili. Tarifu, ako želite kazneno prijaviti, toliko eura i idemo. Toliko za susret sa ministrom pravosuđa, toliko novaca za susret s drugim ministrom, za organizaciju nekakve emisije gdje ćemo vas prokazati, gdje ćemo vam namjestiti nešto itd., pa zar smo zaboravili gospodo, vi iz MOST-a, jeste zaboravili vi to? Što je to? Pa to su bila valjda prihvatljiva ponašanja u našem pravosuđu. Naravno da sustav treba biti bolji, naravno i da se na njemu treba raditi. Ali nije jednostran. Ne, nama je sve dozvoljeno, a svi drugi ne mogu proći kroz nikakvo sito, samo mi iz SDP-a, možemo proći kroz koje god hoćete. Nije to tako gospodo i zato ovaj zakon ima zadatak da te ljude učini boljima koji nam donose odluke. Pa naravno da u svakom pravosudnom procesu, najmanjem ili najvećem, jedan je zadovoljan i drugi je nezadovoljan. U svakom i nema suca koji sudi onako kako mi hoćemo ili želimo. Pa valjda smo to naučili već u valjda onih proteklih nekih desetljećima. Uvijek u svakom sustavu je jedan nezadovoljan. Uvijek. I ja sam nezadovoljan kao načelnik općine, dobio sam jednu presudu na nižem sudu, na višem su mi je poništili po ne znam kakvim dokazima, ali postoji sustav. Žalimo se. Revizije, itd., itd. Ali što mi to ovdje tumačimo političari, što je to pravedno, a što je to nepravedno, zaboravljajući vlastite grijehe? Ili gledajući samo tuđe grijehe, svoje ne vidimo? Gospodo iz SDP-a, osvijestite se. Gdje su novci od one čuvene famozne vile koju ste prodali tamo negdje u Sloveniji? Pa vi stalno nekoga pitate za neke novce. Pa di su ti novci? 7 stotina tisuća eura ili koliko? Sve se zaboravi i nitko nam ništa ne smije reći. Smijemo vam reći. Kolega Maras, pa 200 tisuća potrošiti u Las Vegasu, za šetati se i gledati nekakav boks meč sa svojim ... [[Govornik se ne razumije.]] je šteta za državu i nije lijepo. Ha 200 tisuća koliko sam vidio. E, pa nije to baš malo. Evo, reci ti koliko je bilo, mi nismo uspjeli dobiti odgovor na to pitanje. Tako da, imamo mi o čemu govoriti ovdje, samo je pitanje koliko želimo jer ta vaša savršenost ne postoji. Bili ste ministar, 70 tisuća obrta zatvorili. Pa kome ćete vi dobro učiniti sada, ne znam gdje, u Bruxellesu? Što i ti želiš biti briselski ... [[Govornik se ne razumije.]] ? 70 tisuća po svim statistikama. Nisi? Pa ja sam čuo da je to tako. Evo. Znači to su priče o kojima trebamo govoriti. Ne treba se sramiti svojih grijeha g. Maras jer lijepo je svaki dan pričati, cijeli dan pričati i govoriti svi su drugi nešto krivi. Pa pogledajmo malo u sebe, oko sebe, pa članovi ovdje suspendirani u vlastitoj stranci. I djeluju. Pa vi ste ih suspendirali da ne smiju ništa raditi. Pa kakva su to pravila? Netko je suspendiran i može biti potpredsjednik Sabora iz kvote SDP-a. Pa sami sebi s smijete. Tako da tu pravosudni sustav kakav god da je, ne može pomoć vama, ne može pomoć iako vam je vrlo sklon bio u mnogim vremenima ove nove države. Tako da u cijeloj toj priči, na nama je da ovakav zakon podržimo. I vi ste ga mijenjali 2015. g. Donesen je 2009., pa vjerojatno je imao nekakve učinke ako postoji potreba da sustav bude i bolji i kvalitetniji i da se ljudi dodatno obrazuju i da imaju kvalifikacije, ako to želimo u javnoj uporabi, ako to želimo u svakom segmentu društva, što je to problem u pravosudnom djelu? Ne bi trebao biti problem. Tako da u cijeloj toj priči, osobno podržavam ovakav zakon a sada možemo razgovarati o svemu, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Maras je prvo dignuo povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik u 238., vi niste reagirali, kolega Borić je ovdje rekao vrlo lako provjerljive činjenice koje ne stoje od toga koliko sam ja navodno potrošio, što nije istina, do toga koliko je obrta zatvoreno za vrijeme mog mandata, što nije istina, 70 000, to je toliko notorno i poznato da mi je jednostavno nevjerojatno da vi niste reagirali a još je uvrijedio svoje kolege da lažu, ni na to niste reagirali. To je sve povrijeđeno u 238.
Hvala lijepa. Naravno da ja ne prosuđujem ovdje tko govori istinu, tko laže jer kad bi ja prosuđivao tko laže, bojim se da bi jako malo ljudi ostalo ovdje u ovoj dvorani. Prema tome, ne mogu ja prosuđivati tko govori istinu, tko laže, to je na svakom od nas da govori ili da ne govori istinu, to je na njegovu dušu. Prema tome, to nije povreda Poslovnika. A sad izvolite, imali ste repliku.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolega Borić je ovdje zbrda-zdola nabacao neke stvari, to čak ni, ne znam jesu djeca još uvijek gore ali ne bi čovjek ni u osnovnoj školi više povjerovao šta on priča. Mislim tu je 200 000 potrošio, 70 000 obrta, jel' znate vi g. Boriću koliko uopće ima obrta u Hrvatskoj? Evo dajte zaguglajte, imate taj laptop ispred sebe, pripremite se malo slijedeći puta jer ovo kaj pričate su nebuloze. Meni je žao jer mislim, ljudi koji sjede da ovo moraju znati da ste vi totalno nepripremljen zastupnik, da baratate s podacima koji ne postoje, da evo sad, baš mi je malo i neugodno, morat ću vam reć nemate pojma. Pa vi nemate pojma, čovječe. Zbrda-zdola. ... [[Govornik se ne razumije.]] Mislim kako bi vam rekao? Pa to je strašno da uopće netko sebi može dozvoliti ovakvu raspravu. Molite boga da ovo nije nitko gledao doma. Evo hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, tko ima pojma ili nema, pokazat će jednog dana rezultati, ljudi, vrijeme itd. To što ti imaš ili vi imate neko vlastito mišljenje ili percepciju o vlastitim vrijednostima, to je vaš problem. Činjenica je da ste zatvorili 70 000 obrta a obećali kao ministar malog poduzetništva, obećali otvoriti 50 00. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
…/Upadica Reiner: Nemojmo molim vas sa mjesta./…
Pazite, to velika razlika. To je velika razlika.
…/Upadica Reiner: Nemojte s mjesta./…
Dotukli ste i uništili …
/Upadica Reiner: Kolega Maras, nemojte s mjesta./ [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] /Upadica Reiner: Kolega Maras, nemojte s mjesta, govorim vam po 4. put, 5. put ću vam dat opomenu./
Znači dotukli su malo i srednje poduzetništvo za vrijeme g. Marasa koji se naslikavao po Las Vegasu i troši novce poreznih obveznika pokušavajući pogledati koji bok meč, to svi znamo. I kad smo tražili i postavljali pitanja kao zastupnici, nisu nam htjeli dozvoliti da dobijemo odgovor na to pitanjem, tamo negdje pred kraj je došlo da je on potrošio ne znam koliko novaca, negdje oko 200 000 ako sam dobro zapamtio i s takvima se moramo baviti svaki dan jer oni sebi dobro izgledaju a u biti su bili pošast, uhvatio se Bjelolasice, ona je izgorjela tamo, razumijete, on je još bio glavni direktor tamo. Tako da te stvari ljudi moraju znati prije nego što zaokruže nešto.
Hvala, hvala lijepo. Kolega Maras, u čemu je povrijeđen Poslovnik ponovno?
Pa opet toliko besmislica g. potpredsjedniče, 238. Znači nit sam bio za vrijeme boks meča u Las Vegasu. Znači evo za vašu informaciju, odletio sam prije nego što je počeo boks meč. Drugo, znači nit sam bio glavni direktor na Bjelolasici, bio sam poslovni direktor, financijski direktor na Bjelolasici. Treće, nisam potrošio 200 000 kuna, nisam zatvorio 70 000… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa nemojte se sramotiti, Boriću, meni je žao zbog vas. Žao mi je zbog vas. Nemojte se sramotiti. Pa fin ste dečko, nemojte se sramotit.
Hvala. Hvala lijepo. Naravno da nije povrijeđen Poslovnik, ja vas molim da ne zlorabimo tu instituciju, ajde. I pokušajmo se skoncentrirati ovo malo što nam je ostalo vremena doista na ovaj zakon jer svi su govorili o svemu drugom osim ovome zakonu, ajde. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja ne znam di je nervoza, kolega Borić, vi ste rekli kako mi u SDP-u nismo samokritični, to nije točno. I onda ste spominjali sisačku županicu. Evo ja mislim da je to isto jedan primjer koji pokazuje kako pravosuđe u ovoj zemlji ne funkcionira, i to je isto ono o čemu sam govorio. Vi mislite da sam ja sretan što tamo proces traje 5, 6 g. i što imamo te situacije, nisam. Ali te stvari se pokazuju djelima. Vidite, mi u SDP-u čim je gđa. županica došla pod optužnicu, mi smo nju isključili iz stranke, a šta vi radite? Vi ste isključili gđu. Kosor koja je procesuirala g. Sanader koji je pod optužnicom i tu ste vi sjedili u časnom sudu tamo da ju se isključi a vaš dugogodišnji šef Kalmeta je sad napredovao sa ovom proeuropskom Vladom. Dakle dijelima se pokazuje samokritičnost ili ne samokritičnost. Kod vas valjda ono što si više pod lupom, to više napreduješ u hijerarhiji. Evo to su stvari o kojima treba govoriti i to bez nervoze, samokritično.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Je, upravo tako, zato što ste samokritični, pravomoćno osuđeni vam može voditi gradsku ili županijsku organizaciju. To je kod vas nivo, je li tako? I vi se toga držite. Tko da vama kaže da nije to tako? Da li sam to ja? Ja vam to ne mogu reći jer ste vi uvjereni da ste vi ispravni. I da svačije tuđe djelo je u biti i vaše djelo. Je li tako? I da je dovoljno isključiti nekoga da više ne bi bilo vaše djelo, ali kad mi nekoga isključimo, onda je naše djelo. To su ta pravila koja vi namećete. Što je dozvoljeno u ovom nije kupus. To je to pravilo, stalno za vas, iz partije. Ali neće to ići tako. Ima ovdje ljudi koji će vam vratiti, suprotstaviti se jer to su neistine. I vi i dalje držite da vam je pravomoćno osuđen i tko je odsudio kaznu normalan čovjek koji vam može voditi neku organizaciju, gradsku ili županijsku, ne znam čak koju. I to vam je oke i neka je vodi. Što bi ja tu imao protiv nešto? Dok god je Marasa i takvih mi, ja mislim imamo dosta dobre ankete.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić, pokazali ste se u pravom svjetlu. Poslušajte moju raspravu, niti sam spomenuo ni ime niti jedne stranke niti jedne osobe, samo sam rekao da je žalosno da u Hrvatskoj postoji sudski procesi koji traju godinama i da je žalosno da ni jedna kuna nije vraćena u državni proračun. A vi ste ovdje spomenuli i stranku i imena. Ja kažem da, ako je netko iz HSS-a kriv, neka bude osuđen i osuđeni su i platili svoje kazne. A vi ste se u tome prepoznali, to je vaš problem što ste se u tome prepoznali i vama je normalno da slavonski seljak ne može produžiti ugovor o zakupu ili koncesiji ako nije platio i zadnju kunu u državni proračun ili općinski proračun i normalno vam je da se donese odluka na Vladi da se koncesija za izvorišne vode i za zemlju da strancima. I to još silite i načelnike općina da potpisuju ugovore koje oni nisu potpisali nego ih je potpisao ministar, pa recite svom ministru nek ih on potpiše. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, ne trebate se vi ljutiti na to, ako vaš predsjednik stranke ima nešto što mu nije za čast jer on svaki puta ovdje se digne i uredno drži moralne prodike svima nama. Što to znači da je odslužio, to znači da nema to što ima? Pa nemojte vi na taj način prema [[Upadica: Molim vas, ne iz klupa.]] Pa ja se sjećam nekih ministara koji su morali otići zato jer su krivo prijavili prebivalište, to su bila u nekim vremenima nekakvi kriteriji. Da. Pa i u redu. Otišao je. Samo je hoćemo jednako za svih. A ne da kroz vaše sito može proći sve, a kroz sito koje se odnosi na neke druge, e tamo ne može ništa. Nemojte se vi ljutiti, tko je što odslužio, ne odslužio, ja samo znam da je to tako, ako imam ja, vi meni recite, ja odlazim odavde i gotovo. I ne možemo mi to, tvoje djelo je nečije tuđe i ...
.../Upadica: Kolega Maras, dosta mi je vaših, dobivate opomenu./...
./... a moje je samo moje. Pa ja ne znam koliko si ti ukrao, to je tvoj problem.
Dobivate opomenu sa zabranom govora do danas, danas. Izvolite. Zato što ne možete se derati iz klupe cijelo vrijeme, zato. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Maras [[Upadica: 30 milijuna kuna je HDZ u FIMI Mediji ukrao, evo i to sam rekao i zbog toga mi dajete opomenu.]] Nemojte se derati sa mjesta. Ne, zato jer se derete sa mjesta jer vam nisam dao ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
.../Upadica: Šta su oni napravili, napravili su 30 milijuna kuna su ukrali FIMI Medija HDZ za kampanju./...
Dobivate kaznu duplo u duplom trajanju, nećete niti u utorak moći govoriti [[Upadica: Subotu.]] Izvolite kolega Lovrinović.
G. potpredsjedniče, molim vas da uzmete vođenje sjednice u svoje ruke, ovaj parlament ne služi samo HDZ-u i SDP-u da se prepucava za EU izbore. Nastavimo dalje pričati kako treba i prestanimo gledati cirkus ovdje, evo.
Slažem se s vama, nije bilo prekršaja Poslovnika u onom smislu kako ste vi digli, ali ste slažem s vama i stalno plediram na kolege da tako postupaju. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Poštovani kolega Borić. Niste pročitali Zakon o Pravosudnoj akademiji, niste čuli moju raspravu, dakle, ja sam rekao u raspravi da je ovaj zakon potreban i da je imao potencijal i gotovo svaki članak zakona sam obrazlagao, dakle, jedini u ime kluba zastupnika i ovoj saborskoj govornici. Dakle, govorio sam gotovo o svakom članku zakona, dakle, ne o aferama. Vi ste cijelu svoju raspravu govorili da je taj zakon potreban, ja isto smatram da je potreban i svojim amandmanima sam ga želio dakle, poboljšati. Dakle cijela vaša rasprava nije bila o Pravosudnoj akademiji, za razliku od moje, a vi se često pozivate u ovim saborskim raspravama da netko nije pročitao zakon.
Poštovani zastupnik.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, ja sam se obratio MOST-u, a to što ste vi jedini ostali ovdje, to je druga stvar. Kolega Bulj je imao također raspravu o Pravosudnoj akademiji i zakonu i ne znam nijedan dio njegove rasprave koji je imao veze previše sa ovim zakonom, uglavnom je govorio ono o čemu je govorio. Ja sam rekao da je u redu, to što neka radi, neka radi, on je u kampanji i ima svoja pravila ponašanja, ali činjenica jest da se govorilo o aferama, a ja sam samo spomenuo jednu u kojoj su MOST-ovi ministri imali tarifu. I to je sve bilo vani. O tome je netko pisao, o tome se govorilo, o tome su bile emisije i ja to ne mogu zaboraviti. I ako već prozivaš nekog drugog za nekakav grijeh, red je pogledati oko sebe u svom dvorištu nešto počistiti i onda reći drugome ne valjaš. Ali miješati ljude, sve nas ovdje miješati s nekim pojedincima itd., da bi nečiji tuđi grijeh prešao na nas, ja to ne dozvolim. Ako ja imam problem, recite meni. Hvala lijepo.
Hvala. I sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Kristian Turkalj, izvolite.
Dakle, danas u raspravi najmanje se nažalost govorilo o zakonu, a mislimo da je ovaj zakon iznimno bitan i percepcija pravosuđa dakle, da bi se popravila, onda vjerujemo upravo, svi trebamo dati svoj doprinos, pa tako i komentarom i komentiranjem prijedloga koji smo dali. što se tiče same percepcije, postoje mnogi razlozi zašto je percepcija pravosuđa ona ovakva kakva je. To nije jedno dimenzionalno pitanje koje se može odgovoriti samo kroz jednu promjenu. Uvjeti u kojima rade sudovi, državna odvjetništva nisu zadovoljavajući, građani kada dođu na sudove, ne sve, neke naravno da i to ostavlja dojam brzine postupaka i pojedine odluke, sve to stvara percepciju ali i ova rasprava stvara percepciju o pravosuđu. Nažalost, nitko nije citirao izvješće Europske komisije u drugim segmentima osim u dijelu ovoga gdje se spominje percepcija pravosuđa. No to izvješće je prepoznalo značajne korake koje je ova Vlada napravila u zadnje vrijeme a oni nisu spomenuti ni u jednom dijelu u ovoj raspravi i to je ono što smatramo da je šteta. Ja ću podsjetiti samo neke stvari. Dakle, Europska komisija priznaje da je došlo do smanjenja neriješenih predmeta i to značajnog, da je došlo do skraćivanja trajanja sudskih postupaka. Europska komisija je pohvalila sve aktivnosti koje su učinjene uvođenjem modernih tehnologija, ono što zovemo e-komunikacijom, dakle uvođenje elektronskog spisa, podizanje transparentnosti itd.. Pohvaljeno je donošenje Zakona o sudskim pristojbama koji smo donijeli nedavno ako se sjećate kojima smo smanjili za 50% sudske pristojbe onima koji se koriste elektronskom komunikacijom. Dakle mi smo omogućili građanima lakši pristup pravosuđu ako se koriste moderne tehnologije. Dakle tu govorimo prvenstveno kada odvjetnici komuniciraju sa sudovima. Ali korist je za stranke. Također pohvaljena je i reorganizacija mreže sudova. Ovdje moram podsjetiti budući da je u više navrata bilo isticano da je ova Vlada ukinula sud u Sinju. Sud u Sinju je ukinut 2015. godine, dakle tada je sud u Sinju pretvoren u stalnu službu. Ovom reorganizacijom se ništa u tom pogledu nije promijenilo. I sada bi se osvrnuo na molbu zastupnice Anke Mrak-Taritaš vezano za sadržaj ove reforme, dakle mi smo pošli od komparativnih iskustava da vidimo što su to najbolje prakse, država članica EU vezano za edukacije pravosudnih dužnosnika. Analizirali smo najbolje prakse, dobili smo inspiraciju i niz rješenja. Koji su ključni elementi koji osiguravaju kvalitetu programa, kvalitetu izvedbe. Četiri ključna elementa koja su se pokazala, o kojima se vodi računa u državama članicama. Jedan od najvažnijih je kako i na koji način se definira program obuke. I tu smo uočili velike promašaje koji su do sada bili, dakle nije se, to sam već rekao u svom uvodnom, nije se dovoljno vodilo računa da se sluša koje su to individualne potrebe pravosudnih dužnosnika. Promjena koju smo uveli je suštinska. U realnom vremenu, kada radiš, kada ti se pojavi problem, imaš mogućnost poslati poruku, preko interneta, preko web stranice Pravosudne akademije koju radionicu želiš. Također naglasili smo važnost da i sustav mora brinuti o tome gdje postoje potrebe za edukacijama. Mislim da još uvijek teško je za očekivati da će pravosudni dužnosnici za neke vrste edukacija sami iskazivati ali mi sa razine Ministarstva pravosuđa ili sa razine Vrhovnog suda možemo vidjeti koje su potrebe pogotovo kad govorimo npr. o poznavanju i znanju europskog prava. Ili, tu je bilo spomenuto neujednačenost sudske prakse. Vrhovni sud može vidjeti problem postojanja neujednačene sudske prakse i može kroz rad u programskom vijeću tražiti da se te pitanja adresiraju kroz rad pravosudne akademije. Dakle pitanje programa je kako nastaje jedno od ključnih elementa. Drugo, selekcija onih koji će predavati, kvaliteta predavača je drugi element o kojem treba brinuti. I tu smo napravili važne iskorake. Treći element koji je važan je evaluacija, da sustav evaluacije bude kvalitetno postavljen. I konačno, da se koriste moderne metodologije u prenošenju znanja, da se prestane sa teorijskim prenošenjem znanja, ono što zovemo ex katedra. Danas, dakle, mi smo proučavali, najmoderniji način su kombinacija učenja na daljinu sa kasnijom radionicom. Različite kombinacije, različitih struka, dakle to je ono što smo napravili kada smo uveli one parametre 40:30:30. Dakle kada govorimo pod elementom drugih socijalnih vještina, odnosno tu govorimo o interaktivnim radionicama, gdje će vještaci sudjelovati sa sucima i gdje će dobiti različiti aspekti gledanja na određeni problem. Tako da se i suci, odnosno pravosudni dužnosnici upoznaju sa načinom rada drugih profesija. I time da sebi kasnije olakšaju rad. To su elementi koji su ugrađeni u ove zakonske izmjene, dakle mi vjerujemo da upravo jedan od ključnih elemenata koji može doprinijeti promjeni upravo jedan od ključnih elemenata koji može doprinijeti promijeni percepcije i podizanje kvalitete, ali to nije jedini. Da bismo promijenili stanje samo za organizaciju pravosudnog sustava do sada, promijenili smo 11 propisa, 11 propisa u kojima smo promijenili stvari suštinski, kako se biraju suci, kako se određuju kriteriji, kako se treba vrednovat. No, da bi u potpunosti se vidjeli rezultati ovoga što je u ovih 11 zakona promijenjeno, sigurno to ne može se dogodit preko noći, mi vjerujemo da će se rezultati tih promjena osjetiti i da će se počet vraćat povjerenje. Al nismo samo radili na tome, vraćanje povjerenja ide i kroz uvođenje modernih tehnologija i transparentnost, veća razina transparentnosti omogućit će veće povjerenje u pravosuđe i u tom kontekstu upravo stvaranje elektronskog fajla, a koji će bit dostupan na internetu, koji će bit u realnom vremenu će sigurno i skratit i ubrzati postupke. Što se tiče komentara da ovdje nema suštinskih reformi, ono jedino što smo čuli odnosno što sigurno nismo čuli, a što su to suštinske reforme, mi nismo čuli koji su to drugi prijedlozi, ja bi ih volio čuti, što bi to doprinijelo vraćanju povjerenja, mi mislimo da smo upravo reformom Državnog sudbenog vijeća, reformom reorganizacijom mreže sudova, reformom kriterija za napredovanje napravili upravo te ključne promjene koje će omogućiti vraćanje povjerenja i pravosudnih dužnosnika, a i građana u pravosuđe. Vezano za prijedloge zastupnika Sladoljeva, mi ćemo zasigurno ih detaljno proučiti, ja bi se ukratko osvrnuo u ovom trenutku zašto smo neka rješenja napravili. Dakle, bilo je pitanje kontradiktornosti dvaju članaka vezano za ovlasti za sklapanje poslova, preuzimanje obveza itd. Suština, ovdje se radi o slijedećem, ravnatelj da bi mogao radit svoj posao, on mora imati određeni manevarski prostor, dakle, mi moramo odrediti kolko je to novaca do kojega može ravnatelj preuzimati obveze da bi akademija mogla redovito funkcionirati. Rekli smo da će to biti određeno statutom. Nakon toga, kad pređe se iznos, on mora, ravnatelj mora tražiti odobrenje Upravnog vijeća za preuzimanje određenih poslova. A treća razina je kada ni Upravno vijeće, jer se radi o značajnim poslovima, ne može preuzeti odgovornost bez suglasnosti Vlade. Dakle, to su 3 razine koje smo predvidjeli. Mislimo da je važno da nemamo konkretne iznose u zakonu jer oni se, s obzirom na promjene u vremenu, mijenjaju, oni će se odrediti statutom, statut donosi Upravno vijeće uz suglasnost Vlade, dakle, Vlada će bit ta koja će odrediti iznose, tako da će biti fleksibilniji način mijenjanja iznosa ako će bit potrebno s obzirom, ne znam, na uvođenje EUR-a ili nešto drugo. Vezano za izbor iz redova sveučilišnih nastavnika pravnih znanosti u tijela pravosudne akademije, ovdje moram reći da mislimo da je to pitanje koje treba regulirati statutom, mi mislimo, znači, imamo 4 Pravna fakulteta, da, do sada je to tako funkcioniralo, da se išlo na konsensualni dogovor između dekana i to se je pokazalo da funkcionira. Upravo zato što je do sad funkcioniralo, mislimo da ne treba ić u prenormiranje. Vezano za, dakle, omjere, to je upravo jedna od stvari koje smo vidjeli i gdje smo analizirajući najbolje prakse država članica EU, zaključili da pravosudne akademije sa većim tradicijama upravo usmjeravaju i osiguravaju da programi odgovore i na vještine i na druge stvari, a ne samo da se bave teorijskim znanjima i takva rješenja postoje npr. u njemačkom zakonodavstvu. Bilo je riječi vezano za zemljišne knjige da, naravno ovaj zakon se ne bavi zemljišnim knjigama, al ovaj zakon će omogućiti da oni koji rade na pitanjima zemljišnih knjiga, dobe potrebnu edukaciju. No, podsjetit ću vas vremena i kolko smo se pomakli, nekoć smo dolazili u gruntovnicu i samo za izvadak smo morali čekati satima, a neki su vjerojatno radili i neke druge radnje da bi došli do svog izvatka, vlasničkog lista. Danas svaki građanin može sjest na Internet i u roku 5 minuta za 20,00 kn dobit svoj vjerodostojni vlasnički list. To je ono što smanjuje korupciju, to je ono što doprinosi brzini, transparentnost i vraćanju povjerenja i to je ono gdje mi želimo ići da sve moguće servise građanima stavimo dostupne da izravno preko interneta da onemogućimo bilo kakvu mogućnost korupcije i time vratimo povjerenje građana u pravosuđe. Vezano za komentare koji su došli oko dupliciranja pravosudnog ispita, mi mislimo upravo da je ono što se dogodilo u izmjenama 2015. kada je omogućeno polaganje završnog ispita za državnu školu, pretvoreno državnu školu u repliku, mi smo upravo to kroz ove zakonodavne izmjene htjeli promijeniti i reć, ne mi ne želimo da državna škola bude pravosudni ispit, mi želimo da državna škola mladom čovjeku koji je ušao u sustav, omogući mentora koji će ga naučiti kako pisat presudu, koji će ga naučit kako vladat raspravom, koji će ga omogućiti da samostalno, suvereno vlada svim onim znanjima i vještinama koji su potrebni za pravosudnog dužnosnika, to su praktična znanja, to nije znanje kaznenog prava, to nije znanje građanskog prava, Zakona o parničnom postupku i to ono što zasigurno škola ne smije biti. Od suštinskih reformi, čuli smo da su suštinske reforme dati rok sucima za rješavanje predmeta, oni koji su bili u sudnici znaju da predmet se može završiti kada je utvrđeno činjenično stanje, dakle, izvođenje dokaza, to bi značilo kada bi propisali rok, da ako svi dokazi nisu izvedeni, da bi se time onda zaustavio proces. Dakle, takav prijedlog bi doveo do pravne nesigurnosti i narušavanja prava građana. A vezano za ujednačavanje sudske prakse, također ću podsjetiti da u reformi 2015. je uvedeno nasumično dodjeljivanje predmeta po žalbi na županijske sudove. Dakle, svi predmeti nakon žalbe idu na sve županijske sudove, tada je u obrazloženju zakona pisalo da će to dovesti do ujednačavanja sudske prakse, tada smo komentirali da to neće dovesti do ujednačavanja sudske prakse, nego je već dovelo do čega, da je se postalo razvidno da postoje regionalne sudske prakse, niti Dubrovnik nije promijenio svoju sudsku praksu nakon toga, niti je Rijeka promijenila, niti Split. No, ono što može dovesti sada do promjene u sudskoj praksi da Vrhovni sud i pravosudna akademija u takvim situacijama gdje se uoči neujednačena sudska praksa, organiziraju radionice i da na tim radionicama se rasprave stvari i da se onda ujednačava sudska praksa ili putem opće sjednice ili sjednice, proširene sjednice odjela Vrhovnog suda da se takva pitanja rasprave i da se time onda ujednači sudska praksa. Evo zaključno, mi vjerujemo da će ovaj zakon dovesti do suštinskih promjena koje će omogućiti da programi budu primjereni onima kojima su namijenjeni, ovaj zakon primarno cilja da bi se osiguralo da suci i državni odvjetnici dobe programe koje oni trebaju, a ne programe koji su potrebe onima koji izvode nastavu. Puno hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Državni tajniče, vi ste u svojoj raspravi govorili o percepciji građana u pravosuđe koje je prema pojedinim anketama zaista poražavajuće odnosno ¾ građana nema povjerenje u pravosuđe, tako da je pred vama jedan veliki posao po tom pitanju. Također govorili ste i o skraćivanju postupaka odnosno nagodbama. Recimo, na sjeveru RH u 3 županije, međimurskoj, varaždinskoj i koprivničko-križevačkoj imate 3 pravomoćno osuđena SDP-ova dužnosnika i to ni manje, ni više, nego ranga saborskog zastupnika. Naime, postupci su protiv njih pokrenuti kad su bili saborski zastupnici, to nema nijedna stranka osim SDP-a, a osuđeni su za zloupotrebu položaja, prijevare, krivotvorenje službenih isprava, nezakonito isplaćivanje stimulacija, a zadnji slučaj je završio nagodbom [[Upadica: Hvala]] gdje je osuđen na 5 mjeseci zatvora.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. g. Turkalj vi ste rekli da i ova rasprava stvara percepciju i ja se slažem s vama, ali ova rasprava ne bi bila ovakva kada bi percepcija u pravosuđu bila bolja ipak. Znači, prije je stanje u hrvatskom pravosuđu, ali mi je drago da ste i vi konstatirali da je stanje odnosno percepcija o stanju loša i to mi daje nekakvu nadu da ste svjesni problema i da na tome se nadam radite. Dakle, sve ove stvari, transparentnost, nove tehnologije, to je dobro i to će sigurno poboljšat situaciju i sliku, ali to nije dovoljno. Dakle, ono što želimo reći je, što ja osobno smatram, dok ne ubrzamo sudske procese, dok javno, i taj dio sudskih procesa koji su spori, al koji su najveći, oni su najveći i medijski su najatraktivniji, većina prolazi dobro, ali to je ta loša percepcija, dakle, ljudi imaju osjećaj nesigurnosti i nepravednosti, imaju osjećaj da upravo oni najkrupniji, zlotvori među nama, to ću tako reć, prolaze nekažnjeno, dok se mali kažnjavaju i to su stvari koje trebamo mijenjat i promijenit. Ovaj zakon će poboljšat određene stvari, ali se ja nadam da nam [[Upadica: Hvala]] neće trebat 10.g. ko sada da vidimo dal je nešto dobro ili nije [[Upadica: Hvala]] evo, toliko.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajnik g. Turkalj, drago mi je da ste u svojoj završnoj riječi se referirali na sadržaj jer mislim da je najvažnije ono što trebamo tu isčitati ne formu, nego sadržaj. Ja ću se zasigurno uvijek zalagati za cjeloživotno obrazovanje iz jednostavnog razloga što nitko nije otok i nitko nije sam i kao takav mora vidjeti kontekst i sve ostalo. Ja se s vama slažem u završnoj riječi kad ste rekli da vjera u pravosuđe se može vratiti samo ako bude veća transparentnost, transparentnost i odluka i svega ostalog. Jednako tako ste i u završnoj riječi spomenuli da ste se referirali na neke druge zemlje, članice EU, obzirom da imamo različito zakonodavstvo vezano uz pravosuđe, obzirom da imamo različitu i povijest i tradiciju, možda ako, ne znam, ako ste se odlučili ne odgovarat, nećete odgovorit, ali bilo bi dobro možda čuti koje su to zemlje EU koje imaju otprilike slično zakonodavstvo i sličnu temu [[Upadica: Hvala]] jer je to onda nekakva zajednička priča na razini EU. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovana zastupnice, rađene su studije ovih elemenata koje sam spomenuo na nivou cijele EU i određene prakse koje su se pokazale kao najbolje su adresirane. Ono što hoću reć, ovdje nije suština različitosti u pravnim sustavima jer pitanje prenošenja znanja je u stvari i neovisno o pravu, ono ima određene metodološke slične elemente koji su bitni i to je ono što smo tražili, što smo analizirali, koji su to metodološki pristupi koje bi mi mogli usvojiti da unaprijedimo sustav? Nama su inspirativne stvari bili Njemačka, Finska, recimo ono što je meni u Finskoj bilo vrlo interesantno, Vrhovni sud Finske ima nekoliko sudaca koji prate sudsku praksu i kad se uoči problem onda preko pravosudne akademije se za to napravi radionica. Dakle, takve primjere smo onda koristili i pokušavali ih staviti u normativno rješenje. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem. Vidite, problem u našem sudstvu zove se jednim dijelom prepisivanje. Mi imao problema da suci, jedan dio sudaca, ne svi, al jedan dio sudaca se ponaša tako da čeka da više instance donese nekakvu konačnu odluku i tek onda počnu donositi nekakve odluke koje su u skladu s pravom, a dotle, dok se ne utvrdi sudska praksa, mnogi od njih prepisuju jedni od drugih i donose čak i pogrešne presude. Pravu se mora pristupati teleološki, a ne ograničeno. Ako se pravo gleda ograničeno, ako se ne gleda teleološki, dolazi do problema u sudskim procesima, imam u tome pumo iskustva jer pratim slučaj Franak već 8.g. i puno je tu bilo lutanja, puno je tu bilo nesnalaženja i zbog toga nesnalaženja ljudi su u čekanju, u isčekivanju, dolazi rok zastare vrlo brzo i zbog toga će mnogi ljudi izgubiti svoja prava na obeštećenje. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Prije nego što prijeđemo na slijedeću točku, želim reći da povlačim svoju odluku o isključenju kolege Marasa za slijedeći utorak budući da je vrijeme predizborno, ne želim da mi itko predbacuje da sam mu uskratio mogućnost da govori, tako da ta odluka isključenja sa sjednice vrijedi samo za danas. Evo ga, to je to.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima, na Konačni prijedlog Zakona o Pravosudnoj akademiji, drugo čitanje, P.Z. br. 558. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, amandmane su podnijeli zastupnici kolega Peđa Grbin, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Prvi amandman poštovanog kolege Peđe Grbina, izvolite kolega državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, gospodin Josip Salapić, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje, ograničenje od najviše 2 puta za polaganje završnog ispita, postoji od samog početka funkcioniranja Državne škole za pravosudne dužnosnike, a svrha mu je promicati izvornosti i omogućavati da samo najbolji kandidati u školi postani pravosudni dužnosnici. Priznavanje ovakva prava kandidatima, značilo bi veću pravnu nesigurnost i nejednak položaj kandidata, koji su pristupili, odnosno, koji pristupaju polaganju ovog ispita.
Poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Bojim se da Vlada Republike Hrvatske odnosno, nadležno ministarstvo nije shvatilo amandman. Ovim se amandmanom ne predlaže povećanje broja polaganja državnog ispita, dakle broj mogućih polaganja državnog ispita, bi ostao potpuno isti. Radilo bi se o dva polaganja državnog ispita. Samo što bi se i onim kandidatima, koji su položili državni ispit, ukoliko nisu zadovoljni, ostvarenim brojem bodova, omogućilo da taj ispit polažu još jednom. Naime, ponoviti ću, državni ispit se može položiti 2 puta. Državni ispit kao takav je temelj za napredovanje u pravosudnim službama, dakle, u Državnom odvjetništvu i u sudstvu RH. Ako vi položite državni ispit i ne ostarite veliki broj bodova, bez obzira na činjenicu što ste ga položili, vi nećete više biti u mogućnosti napredovati u toj službi. Ako znamo da se državni ispit u pravilu polaže u kasnim 20-tima ili u ranim 30-tima godinama života kandidata, mi smo na taj način, mlade ljude koji rade u pravosudnim službama ili žele ući u pravosudnu službu, ustvari doživotno onemogućili da u njima dalje napreduju. Ovime se ne bi ostvarili niti troškovi za državni proračun, jer je u zakonu jasno propisano, tko snosi troškove polaganja državnog ispita prvi put, a tko snosi troškove za svaki sljedeći puta a to je kandidati. Dakle, kandidati bi tada sami snosili troškove polaganja tog ispita, čime se za državu ne bi stvarali dodatni troškovi, sami bi se za to morali pripremati, sami bi za to morali učiti, a izvrsnost bi bila zagarantirana činjenicom, da ako oni u ponovnom polaganju ne ostvare odgovarajući broj bodova, daljnjeg napredovanja im nema. Naprosto ovaj amandman je plod mog višegodišnjeg rada u Državnoodvjetničko vijeću i mogu vam reći, da tamo stoje kolege koji tamo sjede sa mnom, zato mi je izuzetno žao, što ga Vlada sada nije prihvatila, te naravno, tražim glasovanje o tome amandmanu. Hvala.
Hvala. Sada idemo na amandmane Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, najprije amandman broj 1.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog se smatra nepotrebnim, zakonski normiranjem prakse koja do sada nije pokazala se problematično i sukladno koji su ovi članovi upravnog vijeća birani konsenzualno, pa bi se u tom smislu predložena odredba značila i smanjenje stupanja, sporazumnog rješavanja ovog pitanja.
U ime kluba, poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Poštovani državni tajniče, mi smatram da su članak 3., stavak 3 članak 14. i stavak 5 međusobno neusklađeni, a navedeni pojam se unosi kako bi zakon bio jasniji i fokusiraniji. Dakle mi želimo dodati da se dodaje upravno vijeće, te normo tehnički uredniji, jer se ovakvim prijedlogom u dva odvojena članak, regulira stjecanje opterećenja i otuđenja nekretnine i druge imovine ili sklapanje drugog pravnog propisa, ako vrijednost ugovora ili drugog pravnog posla, prelazi iznos određenim statutom, i želimo glasanje o ovome amandmanu. Hvala.
Amandman broj 2. Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Navodi predlagatelja o međusobnoj neusklađenosti odredaba čl. 3, stavka 3. čl. 14., stavka 5 nisu osnovani, a sadržana rješenja ovih odabira u slađenosti sa Zakonima o ustanovama. Svrha propisivanja ove materijala u oba članaka je osigurati redovno i nesmetano funkcioniranje Pravosudne akademije, što će se postići na način, da će se statutom, koje donosi upravno vijeće akademije, uz suglasnost Vlade RH, propišu vrijednosne granice, do koje pravne poslove poduzima ravnatelj akademije, samostalno, ravnatelj, uz suglasnost upravnog vijeća Akademije i konačno, Akademija, uz suglasnost Vlade RH.
U ime kluba, poštovani zastupnika Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Mi želimo da se u čl. 9. stavak 1., mijenja i glasi Člana upravnog vijeća iz reda sveučilišnih nastavnika, pravnih znanosti, imenuje i razrješavaju dekani, pravni fakulteta na način da se smatra izabran im onaj član, koji je dobio najmanje 50% glasova svih dekana pravnog fakulteta, koji su glasovali po pozivu akademije. Smatramo da ovim stavkom nije definirano dakle, kako ste ga vi definirali, na koji način, dekani imenuju i razrješavaju člana upravnog vijeća, koja je posljedica, ako različiti deka i imenuju različite osobe i šta ako netko od dekana kasnije donese rješenje o razriješenu imenovanog člana, dok ga ostali dekani ne podržavaju. Tražimo glasovanje.
Amandman broj 3. Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Odredba prema kojoj čelnici pravosudnih tijela, ne mogu biti članovi programskog vijeća, akademije, propisane s obzirom na brojnost njihovih obveza, za skrb, u urednom i redovnom funkcioniranju ovih tijela, ali s obzirom na djelokrug programskoga vijeća, te općenito potrebu decentralizacije u pravosuđu.
Poštovani zastupnik Sladoljev, u ime Kluba zastupnika.
Hvala, također kao i u prvom amandmanu, smatram da se čl. 3. stavak 3, i članak 14. međusobno neusklađeni, a navedeni … [[Govornik se ne razumije.]] se odnosi kako bi zakon bio jasno normo tehnički uredniji. I općenito smo rekli u samoj raspravi, dakle, ove izmjene zakona o Pravosudnoj akademiji, neće na neki način vratiti povjerenje u hrvatsko pravosuđe. Imali smo i danas jednu skandaloznu odluku ustavnog suca što se tiče referendumske inicijative o mirovinskoj reformi, dakle ovo su samo kozmetičke promjene, a evo vidimo i da niste prihvatili ove naše amandmane ali mi ćemo ipak tražiti glasovanje i o ovom amandmanu, hvala.
Amandman br. 4 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog se smatra nepotrebnim normiranjem ovog pitanja odredba zakonskog ranga iz kojeg je razlog upravnom vijeću i dana ovlast preciznijeg uređivanja materijalnih prava članova programskog vijeća svojom odlukom.
Poštovani zastupnik Sladoljev u ime kluba zastupnika.
Hvala. Mi smatramo kako je nejasno i bez kvalitetnog obrazloženja zašto se ovim stavkom određuje da čelnici pravosudnih tijela ne mogu biti članovi programskog vijeća kad su upravo čelnici pravosudnih tijela dužni pratiti potrebe za stručnim usavršavanjem sudaca na njihovim sudovima i pratit kretanje broja vrsta predmeta te putem predsjednika odjela unutar sudova pratiti potrebe za stručnim usavršavanjem sudaca i savjetnika. Predlažemo stoga da se stavak 2. članka 16. briše kao suvišan, štoviše kao potencijalno štetan i zasigurno ograničavajući, tražimo glasovanje.
Amandman br. 5 kluba MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom na već stečeno prethodno iskustvo u radu, navedene skupine savjetnika nisu predviđene kao obvezni polaznici državne škole za pravosudne dužnosnike.
U ime kluba poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Dakle mi smatramo da je ove članke trebalo jasnije definirati obzirom da se pod savjetnicima podrazumijevaju sudski savjetnici, viši sudski savjetnici i sudski savjetnici-specijalisti kako bi se riješile sve dileme. Po članku 109. važećeg Zakona o sudovima, sud može imati sudske savjetnike, više sudske savjetnike i više sudske savjetnike-specijaliste. U ovom prijedlogu zakona se uopće ne koristi ista terminologija i zbog toga će se u praksi stvoriti nejasnoće da li su viši sudski savjetnici te eventualno kasnije sudski savjetnici-specijalisti koji u praksi još nisu zaživjeli, obvezni pohađat školu ili pristupit polaganju završnog ispita sukladno odredbama ovog zakona, tražimo glasovanje.
Amandman br. 6. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predložena odredba smatra se nepotrebnim dodatnim normiranjem jer se pravosudni dužnosnici kao mentori ionako određuju godišnjim rasporedima poslova koji donose čelnici pravosudnih tijela pri čemu se kriteriji i podobnosti za ovu ulogu odnosno sposobnosti za prijenos znanja i vještina ionako podrazumijevaju s obzirom na propisanu obvezu pohađanja i završetka posebne edukacije za mentore prije akademije.
U ime kluba, poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Iako je u članku 23. stavak 3. određeno da se za mentore mogu odrediti pravosudni dužnosnici koji su završili edukaciju za mentore pri akademiji te pravila o načinu rada mentora polaznika škole donosi upravno vijeće, smatramo da se konačnim prijedlog zakona trebalo definirati tko je taj koji predlaže tko će biti mentor i tko je taj koji određuje tko će biti mentor. O tome u cijelom zakonskom prijedlogu teksta nema niti riječi a postoji opasnost da se na edukacije šalje neodgovarajuće ljude. Držimo da se treba odrediti da se takve osobe imenuju iz reda osobe koje su u dosadašnjem radu istakle sklonosti u prenošenju znanja i vještina potrebnih za rad pravosudnog dužnosnika za koje su u svojim radnim rezultatima iskazali kvalitetom. Tražimo glasovanje.
Amandman br. 7 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Navodni predlagatelja međusobne neusklađenosti odredaba članka 3. stavka 3., članka 14. stavka 5. nisu osnovani a sadržana rješenja ovih odredaba usklađene su Zakonom o ustanovama.
U ime kluba, poštovani zastupnik Sladoljev.
Dakle na ovom zadnjem amandmanu dakle samo ću izraziti nezadovoljstvo što se nije prihvatio ni jedan amandman, dakle u raspravi smo bili vrlo konstruktivni, dakle praktički jedini klub koji je razgovarao o samom tekstu zakona iako ste nas prozivali da nismo razgovarali o samom tekstu zakona. Dakle predložili smo 7 amandmana, za kraj ću reći da ove izmjene Zakona o pravosudnoj inspekciji neće poboljšati hrvatsko pravosuđe, dakle poboljšale bi da ste prihvatili i to u sitnom djelu naše amandmane. Imamo dakle povjerenje u pravosuđe kakvo imamo, nakon ovih izmjena ona će ostati isto a možda će biti čak i gore, hvala, tražimo glasovanje.
Hvala.
Konačni prijedlog zakona o pravosudnoj akademiji, drugo čitanje, P.Z. broj 558. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Peđa Grbin i Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo sada provesti glasovanje o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi amandman zastupnika Peđe Grbina Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane Kluba zastupnika Mosta – nezavisnih lista. 1. amandman Vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 2 istog Kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, pa vas molim da glasujemo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 3 isti Klub zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4 ponovo isti Klub zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 5 ponovo Klub zastupnika Mosta – nezavisnih lista Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 6 istog Kluba zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I 7 amandman istog Kluba zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa ćemo sada glasovati o Konačnom prijedlogu zakona o Pravosudnoj akademiji. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 36 suzdržanih donesen Zakon o Pravosudnoj akademiji.
Sada bismo prešli na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Državnom uredu za reviziju za obavljanje revizije u HNB-u. Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e temeljem čl. 165. Poslovnika HS. Vlada je dostavila mišljenje. Ja želim nešto, izvolite kolega Škibola.
Poštovani potpredsjedniče HS, u skladu s ovom temom o HNB-u htio bih vas podsjetiti da već 2.g. u HS nije došao redovito izvješće o HNB-u. Prema tome vas molim da apelirate na predsjednika HS da se stavi što promptnije ta tema o izvješću HNB-a jer na ovakav način radimo cirkus od hrvatskog parlamenta gdje evo i danas raspravljamo o HNB-u, a nitko iz HNB-a nije prisutan na ovoj točci dnevnog reda. Hvala.
Dobro. Ovaj naravno, ovaj, to nema veze sa ovim, a niti nitko ne treba biti iz HNB-a ovdje, ali ovaj, hajdmo dalje. Želi predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani zastupnik Branimir Bunjac, pretpostavljam.
Hvala lijepo. Dat ću prethodno obrazloženje, ali bih tražio prethodno da se povuče ova točka sa dnevnog reda budući da nije održan Odbor za financije. Znači, ovo bi, sad bi imali jedan presedan da bez prethodnog nadležnog odbora ipak stavljamo temu na raspravu, mislim da to nije dobro, mislim da bi bilo najbolje da se ipak prvo održi Odbor za financije, pa da onda ja u ime kluba, u ime predlagatelja dajem obrazloženje. Hvala lijepo.
Kolega Bunjac, nije to presedan, bilo je to već i ranije i to slijedom čl. 228., slijedom čl. 228. našeg Poslovnika, dakle, predsjedavajući može, može, ali ne mora, dakle, promijeniti redoslijed rasprave ili odlučivanja ako za pojedinu točku dnevnog reda nema izvješća nadležnih radnih tijela predlagatelja ili Vlade. Dakle, to, a i to se događalo u prošlosti. Vi ste željeli da to dođe na dnevni red, imate sad … [[Govornik se ne razumije]] dakle, prijepodne i ja ne vidim nikakvi razlog da mi zapravo ne raspravljamo o tome. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući.
Stanku tražite vjerojatno ili što?
Pa evo ja bi također u ime Kluba MOST-a…
Čekajte, što, što tražite?
Pa evo tražim da se povuče točka koju predlagatelja smatra…
Kolega Bulj, ne možete govoriti, ne dam vam govoriti, izvan Poslovnika ne možete govoriti, šta vam je?
Pomalo, budite smireni, nemojte bit nervozni, pa nisam ja nekakav tu…
Ne, ne, al ne možete govoriti, šta vam je?
Jeste nervozni?
Ne, ja nisam, ali vi kršite Poslovnik.
Pa mogu u ime Kluba MOST-a da podržim prijedlog predlagatelja da se povuče točka dnevnog reda.
Ja bi vam dao evo sada opomenu, evo ga.
Opomenu?
Drugu, imate drugu opomenu, izvolite sjesti.
Vi ste zaista ponosan čovjek, ovako ste zaista demokrata…
Da, jer se ovdje ne može…
Šablorirani demokrata…
… govoriti šta god se hoće i kako god se hoće.
Vidi se…
Pročitajte si konačno jedanputa, već ste dovoljno dugo ovdje da možete pročitat Poslovnik, pa da znate kad se može govorit, a kad ne i na koji način možete govoriti, postoje načini kad možete govoriti slijedom Poslovnika, jel?
Pa podržite prijedlog predlagatelja, nema, odbori ne funkcioniraju, vi ste … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Bulj! Izvolite kolega Lovrinović, želite stanku ili što?
g. Podpredsjedniče, ja odustajem jer nam začipate svi ovdje usta i neću uopće diskutirat, čekat ću svoj red, evo.
Kolega Bunjac, evo izvolite. Dakle, u ime, kao predstavnik predlagatelja, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, znači, mi danas raspravljamo o prijedlogu zaključka o reviziji u HNB-u. Ja sam dužan, znači, reći kratku kronologiju kako je došlo do ove rasprave, a ta je da je običaj u HS da se prije rasprave na plenarnoj sjednici, održi odbor, nadležno radno tijelo, u ovom slučaju Odbor za financije i da je taj odbor bio sazvan danas ujutro u 8,45 sati i na njega su došli i vanjski članovi. Znači, došli su i predstavnici banaka i ne znam koga sve, kojih sve institucija, u svakom slučaju bilo je jedno 10 do 15 ljudi. Međutim, nisu došli saborski zastupnici, znači, nije bilo kvoruma jer su saborski zastupnici spavali, jako im se jako teško probuditi i doći u HS u 8,45 sati, to je ipak, moraju se ljudi odmoriti, jel da, posebno petkom i tako, popit kavicu, pojest klipić, pa onda dođu, da bi onda nakon toga, budući da nije bilo kvoruma, predsjednica odbora gđa. Perić rekla da sjednice odbora nema i da bi onda sazvala odbor ponovno u 10,30 još jednom jedan te isti odbor da onda ni na tom odboru ne bi bilo kvoruma, znači, došlo je samo 6 ljudi, ovoga puta bez vanjskih članova i onda se počelo govoriti kao da ti ljudi koji nisu došli na sjednicu odbora će glasati putem SMS-a i čak se tražilo da se rasprava održi bez kvoruma, na što mi u Živom zidu, naravno, nismo mogli pristati. I sada ja vas pitam ovdje, posve otvoreno, zašto se u ovom slučaju radi presedan i kakve mi to uopće zastupnike imamo koji nisu u stanju doći na svoje radno mjesto? Znači, imamo zastupnike koji ne dolaze na svoje radno mjesto, ne samo na plenarnu sjednicu, nego niti na odbor stručni kojemu je on član. I sad mi vi objasnite da netko tko ima plaću 15.000,00 kn i primanja 20.000,00 kn kad se uračunaju se one beneficije, paušali, odvojeni životi, stanovi, režije, putni troškovi, bla, bla, šta sve tu ide, znači, nisu u stanju dva puta za redom doći na odbor, niti na plenarnu sjednicu. I što sad da mi mislimo o tome i što mi sada uopće, što da i hrvatski građani misle o tome i što da javnost misli o tome i kako vi mislite da će nakon toga HS dobiti ocijene, ocijene kad bubu one ankete itd. Znači, od svih institucija u RH svejedno dal je to predsjednica, Vlada, Ustavni sud, HS, HS ima definitivno najnižu ocjenu, on ima ocjenu nižu od dvojke, znači, ima 1,8., 1,9., a svi vi znate da se sa tim prosjekom ne može završiti škola. Znači, mi smo u biti zaslužili da ponavljamo gradivo i to je ono što je vrlo loše i to je ono što ja sad na samom ovom početku sam morao reći i to je ono što derogira i degradira cijelu ovu raspravu, ne našom voljom, niti mojom osobnom, ja sam dva puta došao na tu sjednicu odbora, evo sad sam i ovdje, nego voljom onih kojima je posve svejedno što se u HS raspravlja, ljenčina kojima je jedino bitno dobivati plaću i ne talasati, da bi se dodvorili onima koji ih stavljaju na liste. Eto, tako vam stoji … [[Govornik se ne razumije]] Što se tiče, nadalje, ove priče o HNB-u, vrlo je loše vidjeti da ovdje nema nikoga iz HNB-a, da ovdje nema ministra Zdravka Marića koji je, dakle, ministar financija, koji bi također mogao nešto reći. Čime se, dakle, javnosti šalje dodatna poruka da uopće nije bitno što se priča, da uopće nije bitno to što je oporba dobila daleko više glasova, nego vladajuća većina na izborima, nego je bitno tko priča i da sam kojim slučajem ja pripadnik HDZ-a onda bi ovdje bili i na odboru, bili bi i zastupnici, bili bi sve, bili bi ministar guverner, ali s obzirom da nisam, eto njih nema i to je ono što nije dobro. Što se tiče HNB-a i zašto se mi zalažemo za ulazak Državne revizije u HNB? Zato što smatramo da nešto s HNB-om treba poduzeti i to što mi tražimo da Državna revizija uđe u HNB, to je samo, slobodno možemo reći, palijativna mjera, to nije ni izbliza dovoljno što bi trebalo učiniti sa HNB-om, ali evo pokušavamo bar to, ali ni to nam, ni to nam vjerojatno neće dopustiti, vidimo da se trude cijeli dan da se o tome ne govori jer u stvari u HNB bi trebala ući, ne Državna revizija, nego bi tamo trebao ući i USKOK i DORH i policija. To je jedna kvazi institucija koja je uzrok brojnih zala u RH, tamo je, doslovce možemo reći zlo. To nije ni Hrvatska banka, ni narodna, a pitanje da li je uopće banka. To je jedna obična mjenjačnica, koje je napravila od hrvatskoga gospodarstva ovo što danas imamo, a to je znači potpuna propast, rasprodaja, uništenje i pretvaranje države u rentijersku državu, a ne više u proizvodnu, kakva je možda prije par desetljeća čak i bila. Direktan povod zašto smo zatražili ulazak revizije u HNB je taj što je HNB od 2017. godini, proizvela gubitak od 2,5 milijarde kuna, a što je u razdoblju od 2012.-2018. HNB se je zadužila za 2 milijarde eura, što nikada prije nije bilo i mi jednostavno želimo dobiti odgovor na pitanje, od kuda taj 2 milijarde eura dug. Znači 2 milijarde eura ili 15 milijardi kuna, to je bio direktan povod. Međutim, ovdje naravno postoji i cijeli niz drugih razloga, zbog kojih bi konačno bilo vrijeme, da se netko očituje javnosti. Spomenuti ću samo neke, toliko puta recimo, spominjane previsoke i nezakonite kamate. Tu je zastupnik Aleksić, koji će to puno bolje od mene elaborirati znači mi već odavno imamo pravomoćne presude, da se Hrvatskoj, kamate naplaćuju nezakonito, a ne samo da te kamate dakle, nisu vraćene preplaćene, nego što je najgore od svega se i dalje nezakonito naplaćuju. HNB mogla je to spriječiti kao regulator financijskog tržišta, međutim, nije. Zatim je tu normalno pitanje švicarskoga franka, koji se vuče negdje od 2004., 2005.g. do dana današnjega, koje također nije riješeno. Oštećeni klijenti, brojne hrvatske obitelji, prisiljene su vucarati se po sudovima, živjeti u grču, neizvjesnosti, trošiti velika sredstva, umjesto, da taj problem riješe oni koji ga mogu riješiti, a to su znači državne institucije, prije svega HNB. Ona te kredite nikada nije smjela niti dozvoliti, jer se znalo da su ti krediti prevara, imali smo slučaj Australije, '80.g. prošloga stoljeća, a onda kada su se već dogodile, onda je mogla, po ne znam, uzoru nekih drugih država, primjerice Mađarske, čak i Srbije, Poljske, taj problem presjeći bez to da se ljude tjera da sami istjeruju pravdu. Nadalje HNB dozvolila je nelegalne kredite, tzv. RBA zadruga, gdje su kojekakvi posrednici, često odvjetnici, pa možemo reći i otvoreno torbari, dolazili u Hrvatsku, davali ljudima kredite uz vrlo visoke kamate i što je još bitnije uz vrlo visoke provizije, koje su se ponekad penjale i do 25% a to je bilo nelegalno zbog toga što su ti ugovori trebali biti potpisani u Austriji, a bili su potpisivani u Hrvatskoj. Tu je također nekoliko desetina tisuća obitelji stradalo i još uvijek ima velike probleme zbog toga, upali su u dužničko ropstvo, koje praktički je doživotno. Nadalje HNB ne regulira tzv. kredite sa bandera i sa tramvajskih i drugih autobusnih stanica, vi dođete gdje god hoćete, u Zagrebu, na svakom stupu se nudi, ne znam, 10 kredita, ovakvih, onakvih, zatvaramo crne liste, nema veze ovrha, nema veze blokada nema veze što je umirovljenik nezaposlen, zaposlen, uvijek kredite možete dobiti, a stvar je u tome, da ti krediti se na kraju se ponovno plasiraju preko banka. Znači vi dođete u neku banku, ta banka vam ne odobri kredit u poslovnici, ali vam ta ista banka, preko te bandere i ponovno nekih lihvarskih posrednika odobrava kredit. Zašto tome nitko ne stane na kraj? Tko će na ta pitanja odgovoriti, to ne znamo i očito ćemo čekati tako dugo, dok se ova vladajuća većina ne pokupi tamo gdje joj je mjesto. Imamo isto tako u Hrvatskoj, otvoreno pranje novca. Imate dakle, mafijaške, mafijaške kreditne institucije, recimo sa Malte ili sa Cipra, koje ovdje u Hrvatskoj, putem online interneta nude isto tako tzv. pozajmice i to doslovce se novac pere, znači mafijaški novac, ponavljam još jednom, ljudima se kaže, posudite 1000 kn na mjesec dana i kamata vam je 3 kn. A samo ako jedan dan zakasni, čovjek s plaćanjem kredita, onda mu je kamata 1000 kn i to nitko, nitko o tome ne govori, što poduzima HNB? Ništa oni samo sliježu ramenima i kažu ljudima, budite oprezni, mi vas upozoravamo. To je recimo znači guverner HNB-a on je kardinal Bozanić i on kaže, ja vas upozoravam protiv grijeha, nemojte ih činiti. To je znači uloga guvernera. Ili on je recimo meteorolog. Evo, mi imamo na čelu HNB-a nekakvog redizajniranoga Vakulu, koji kaže upozorenje, biti će na moru velika bura i nemojte isploviti. Nije to posao guvernera, da upozorava niti da ljudima soli pamet, nego je njegov posao da djeluje on to mora zabraniti, on to mora zaštititi ljude, on mora pomoći ovoj državi, a ne pametovat. Nadalje, ti isti ljudi, dakle, koji bi trebali zaštiti RH i njezine građane, za to su školovani i za to dobivaju plaće, ogromne plaće i pitanje je što još dobivaju mimo tih plaća i to je također jedan od razloga zašto bi revizija trebala ući u HNB. Ja sam ponavljao već puno puta, a mogu ponoviti još jednom u … [[Govornik se ne razumije]] Znači, guverner HNB-a npr. g. Vujčić zarađuje godišnje neto 100.000,00 EUR-a, to se vidi na internetu, znači, čovjek zaradi 750.000,00 kn, a u imovinskoj kartici nema nikakvu imovinu, nema imovinu, znači, on nema stana, nema auta, nema ušteđevinu, nema slika, nema sata, nema ničega, znači, više je bogata spremačica u HS, nego guverner HNB-a, jel to moguće? Nije. Ja vjerujem da taj novac ipak negdje postoji, jedan dobar dio toga novca da on predstavlja ušteđevinu, neku zaradu, da je on negdje uložen, gdje, mi to ne znamo, po ovome što čitamo, radi se o siromahu. S druge strane, zamjenik guvernera, znači, njegov podređeni koji ima manju plaću, ima imovinu 35 milijuna kuna, kako je to opet moguće? Znači, taj čovjek da bi imao imovinu 35 milijuna kuna morao je biti zamjenik guvernera 200.g., on je 200.g. bez prestanka morao biti zamjenik guvernera, ne jesti, ne piti, ne plaćati režije i bilo šta da bi zaradio 35 milijuna kuna. Kako objasniti tako, tako recimo jednu čudnu, čudnu situaciju? Na koncu konca postavljam si pitanje zašto bi netko tko ima 35 milijuna kuna uopće radio u državnoj službi, zbog čega, šta će mu to, zbog nekakvog altruizma ili čisto ono dokolice, nije mu potrebna, a on ipak radi. Imamo li pravo sumnjati da ima u tome neki drugi interes? Ima. Sjetite se samo guvernera Rohatinskog svojedobno koji je iz Agrokora došao u HNB na 4 puta nižu plaću nego što je imao u Agrokoru. Ajde mi recite, iz kojeg razloga bi netko uzeo 4 puta nižu plaću neg što ima sad, zbog kojeg razloga? Očito je razlog, dakle, mogući da je on imao nekakvu ekstra zaradu, ekstra dobit do koje mi ne možemo doprijeti jer nemamo nikakav uvid u reviziju, nitko ne smije ući u HNB i saznati točno o čemu se radi. Kakvu politiku uopće monetarnu vodi taj HNB? Što predstavlja, dakle, taj tečaj kune vezan uz EUR-o i zbog čega nam uopće HNB forsira taj EUR-o da ga uvedemo kad se zna br. 1. da nemamo uvjete da ga uvedemo, 2. da su troškovi konverzije kune u EUR-o jako visoki i 3. najbitnije, da je ogromna većina hrvatskih građana protiv uvođenja EUR-a. Kako objasniti činjenicu da guverner HNB-a više radnog vremena provede u inozemstvu, nego u RH, on godišnje 150 do 180 dana negdje putuje, za to isto tako uzima milijunske troškove, plati hotel, plati avion, plati dnevnice, ne znam šta, tako dalje, ali očito, očito je možda da on upute o tome kako treba voditi HNB dobiva negdje u inozemstvu, a ne u RH. Čemu je služio onaj famozni sastanak u Kicbilu u vrijeme Vlade tima građevine? To su sve, dakle, stvari koja javnost vidi, koja javnost na neki način tjera na sumnju, a mi uporno kad pokušavamo dobit neki odgovor, a mi dakle, saborski zastupnici, najviša zakonodavna vlast u ovoj državi, to pokušavamo, znači, ovdje nema nikoga relevantnog tko bi nam na ta pitanja mogao odgovorit, sve se svodi na to, na jedan bahati stav, opet ti dosadnjakovići iz Živoga zida žele nešto znat o HNB-u, mi ćemo to opstruirati koliko god možemo proceduralno, a ovako i onako na kraju nećemo dozvoliti da se bilo šta sazna. I ovoga to je znači, to je znači ta problematika i mi jednostavno koliko god to sad bilo neugodno u ovom trenutku, mi ćemo na tome i dalje inzistirati, znači, inzistirat ćemo, nećemo stati, nećemo se predati, nećemo nestati, ne brinite se, što god učinilo, bit ćemo tu i jednostavno će se jednom prilikom morati saznati istina. Toliko za sada, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala. Evo, poštovani kolega Bunjac, ja sam kao predstavnik oporbi i član Odbora za financije i državni proračun došao jutros u 8,45 kad smo trebali se naći na odboru, čekao sam ne 15, nego 20 minuta, znači, prošla je akademska četvrt i meni nije jasno kako barem članovi HDZ-a i jedna iz HNS-a, znači, njih ima 7, mogli su doć to riješit, zašto oni petkom ne dolaze tako rano, zašto predsjednica zakazuje u 8,45 kada nitko tako rano ne zakazuje, mi smo došli, je li to ignorancija uopće ove teme, vas koji ste podnijeli taj zahtjev, a s druge strane kada je netko drugi u pitanju, nešto, oni svima sole pamet, znate, šalju etičke poruke, prozivaju, a sad vidite kako oni postupaju. Zašto se tako odnose loše prema radu [[Upadica: Hvala]] u HS?
Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lovrinović, ne da oni ne dolaze u 8,45, oni uopće ne dolaze, oni nisu došli ni u 10,30, nisu došli ni sada u pola jedan. Znači, jednostavno jedan od razloga zašto zastupnici ne dolaze na odbore i na saborske sjednice je zato što oni o ničemu ne odlučuju, ne odlučuju, da oni odlučuju, da je njihova riječ bitna, oni bi došli, međutim, s obzirom na to da je njihova riječ potpuno nebitna, taman da i oni imaju neko svoje mišljenje, znaju da će od tog mišljenja morati odustati ako je Vlada rekla drugačije, to vam je, znači, ono klasično poltronstvo, ja imam mišljenje, ali ga govorim samo isključivo ako je to dopušteno, a ako nije dopušteno, onda ja svoje mišljenje zadržim za sebe i to je ono što nije dobro, a to je između ostalog razlog zašto su ti zastupnici danas, a i inače izostali sa svoga radnog mjesta. Hvala lijepa.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Bunjac, bitno je da naš guverner HNB-a nije astrolog jer onda bi to bilo najtragičnije, ali je činjenica da je novi Zakon o državnom uredu za reviziju donesen 6. ožujka 2019. gdje čl. 11., a onda i čl. 16. definira ovlasti državnog ureda za ulazak u HNB i kontroliranje dokumenata. Prema tome, ovo što vi ovdje prozivate zastupnike, onda bi trebalo provjeriti isto tako sve ostale zastupnike koji nisu u poziciji koliko puta su na sjednicama odbora.
Hvala. Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa zastupnice Perić, ja razumijem da vama Živi zid ide na živce, to je u redu. Međutim, ja sam osobno uvijek u HS, znači, u skoro 2,5,.g. nisam izostao niti jedanput, imate saborsku statistiku, znači, po aktivnosti sam četvrti zastupnik u HS, po govorima, po zastupničkim pitanjima, po replikama, sudjelovanjima na sjednicama, povjerenstvima, različitim grupama za parlamentarnu suradnju i s time dobivam legitimitet da propitujem. Bilo bi žalosno da propitujem, a da u biti ja radim to isto. Prema tome, s obzirom da radim drugačije, imam, znači, pravo jednostavno pitati zašto drugi ne pokušavaju slijediti taj moj pozitivni primjer. Hvala vam lijepa.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. g. Bunjac, govorili ste o procesu uvođenja EUR-a, vidimo da u posljednje vrijeme da guverner Vujčić i HNB, nazvao bi to, hodočaste po fakultetima, hodočaste po institucijama i pričaju jednostranu, pristranu propagandu i onda i on kao guverner HNB umjesto da tim studentima, umjesto da na institucijama priča objektivno i kaže i prednosti i nedostatke, pa onda da se otvori ta javna rasprava koja je objektivna, on već ima zauzeti stav i ide sa tim stavom prema javnosti i to je ta priča HNB-a. Osim toga, imaju na službenim stranicama neke ankete, naručene ankete gdje oni kažu, pazite, oni kažu da su građani za uvođenje EUR-a, sve normalne ankete poput Eurobarometra koje su službene ankete, kažu da hrvatski građani protiv uvođenja EUR-a.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa zastupniče Škibola, vi ste sad dotaknuli jednu bitnu stvar koja je direktno vezana za ovu temu, a to je, dakle, da HNB nije neovisna, nije neovisna jer da je ona neovisna onda bi prezentacija studentima i građanima bila objektivna kao što ste sami rekli, a mi, dakle, vidimo da je prezentacija jednostrana, znači, subjektivna i ide u korist, dakle, određenih interesnih skupina, a to su one koje smatraju da će EUR-o RH donijeti nekakve velike dobrobiti. Ako je EUR-o tako pozitivan kao što misli guverner Vujčić, neka objasni zašto ga nisu uveli Poljska, Češka, Mađarska i neke druge zemlje, Rumunjska, koje imaju uvjete uvesti EUR-o, znači, mogu ga uvesti sutra, ali ga ne žele uvesti i neka objasni zašto baš te zemlje koje ne uvode EUR-e, imaju najveći gospodarski rast trenutno u Europi? Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Gordana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Bunjac, zahvaljujući nepoštenim i ugovornim odredbama banke su opelješile hrvatske građane u svim kreditima CHF, EUR i kunskim kreditima za oko 15 milijardi kuna. To možemo zahvaliti nečinjenju HNB-a, ali ne činjenju vlasti i svih onih koji bi trebali voditi brigu o tome da banke u RH posluju kako treba. Sudske presude, sve su u korist dužnika. Međutim, nakon sudskih presuda, samo privatno se dobije novac, ali globalno kad se radi o stotinu, 200, 300 000 ljudi, oni neće dobiti svoj novac ukoliko ne odu na sudove, pa vas ja pitam, što vi mislite, postoji li nekakva sprega između HNB-a i vlasti, pa čak i banaka u nekakvim lobističkim, nevidljivim krugovima gdje oni zajednički djeluju protiv interesa hrvatskih građana iako Ustav kaže da hrvatski narod bira svoju vlast i da je on nositelj vlasti, što mislite o tome?
Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa zastupniče Aleksić. Znači, banke su uzele hrvatskim građanima nezakonito oko od 20 do 25 milijardi kuna, taj novac negdje je, on negdje je, možda je na računu ne znam djelatnika HNB-a, možda je na računu uprave banaka ali negdje je kod ljudi sa imenom i prezimenom, znači nije on nekakva energija u zraku, nekakvo ne znam da se nalazi na pustom otoku, nego se nalazi kod dakle živih i stvarnih ljudi, a taj interes koji ste vi spomenuli, sprega vlasti i sprega banaka se ogleda prije svega u tome da oni svi zajedno gledaju hrvatske građane kao brojeve, a ne kao ljude. Mi smo za njih brojevi, mi smo za njih krave muzare koje treba ono dakle jednostavno iskorištavati do besvijesti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li predsjednik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu financija poštovani Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Samo ću u kratko, u kontekstu mišljenja koje je dala Vlada tokom ljeta prošle godine išlo je u pravcu da se ne prihvati ovaj Prijedlog jedino isključivo iz formalnih razloga i formalne prirode u smislu čekanja stava i mišljenja Europske središnje banke koje smo bili obvezni pribaviti temeljem Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Znači, svi razlozi koji su tamo navedeni su isključivo iz formalne prirode, u međuvremenu ako se sjećate dobili smo i te odgovore Središnje banke, oni su ugrađeni u noviji Zakon o Državnom uredu za reviziju, i iz ovoga mišljenja u biti proizlazi da Vlada nema ništa protiv revizije Narodne banke, međutim pristupili smo Europskoj uniji, ugovor o funkcioniranju Europske unije nas je tražio da pribavimo odgovarajuća mišljenja koja moramo pribaviti i poštivati ih, i to smo kao Vlada bili dužni napraviti, i napravili smo. Evo, i htio sam samo naglasiti, znači svi ovi razlozi koji su bili, bili su formalne prirode u to vrijeme kada nismo imali stavove Središnje europske banke. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Zrinušiću, mene zanima zašto Ministarstvo financija nakon svih mojih prijedloga, nije postupilo onako kao što je predloženo, zašto nije na temelju već utvrđene nepoštene poslovne prakse banaka, prekinulo tu praksu zakonskim rješenjima, naime utvrđeno je da su banke nepošteno ugovarale kamatne stope, i utvrđeno je da su svim kreditima ugovorenim prije 2013. godine te kamatne stope nisu pošteno ugovorene, i banke su i nakon 2013. nastavile upotrebljavati te nepuštene kamatne stope, nisu promijenile svoje poslovanje, sudskom kolektivnom presudom je utvrđeno ne smijete se više tako ponašati, ali Sud ne može to prekinuti, to može samo izvršna i zakonodavna vlast, međutim vi niste učinili ništa po tome pitanju i zahvaljujući tome što vi niste ništa učinili, govorim o Vladi općenito, građani su opelješeni za nekoliko milijardi kuna. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Evo, hvala lijepo, samo ću kratko, s obzirom na temu i u pitanje ... [[Govornik se ne razumije.]] upit nije usko vezan uz temu, a tematika je jasno, kao što i sami znate nije iz nadležnosti Ministarstva financija, jeste možda Vlade i Narodne banke. Hvala.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Poštovani državni tajniče, spominjali ste ugovor o funkcioniranju Europske unije i da se Vlada treba konzultirati sa Europskom središnjom bankom, i to jest točno, međutim ulazak Državne revizije u Hrvatsku narodnu banku ne podrazumijeva miješanje u monetarnu politiku Hrvatske narodne banke. To je ono što je bitno, znači Europskoj središnjoj banci ne bi trebalo biti ništa sporno da Državna revizija uđe u centralnu banku i kontrolira financije, jer tim činom se država ne mijenja to jest ne miješa u samu monetarnu politiku, nego samo nadzire i kontrolira poslovanje Hrvatske narodne banke. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Evo hvala lijepa. Potpuno ste u pravu, slažem se s vama, to smo i govorili tijekom rasprave vezano za sam Zakon o Državnom uredu za reviziju, tu imam ispred sebe i materijale baš iz toga razdoblja gdje smo komentirali i ugovor o funkcioniranju Europske unije i članak 7. Statuta europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a u kontekstu i Prijedloga gdje su se prelamale ili prelijevali u odnosu na monetarnu neovisnost i poslove koje bi radila Hrvatska narodna banka i ovaj dio koji vi spominjete. U tom smislu smo i u članku 19. stavili odredbu gdje Hrvatski sabor uvijek može zatražiti od Državnog ureda za reviziju obavljanje revizije poslovanje Hrvatske narodne banke. Hvala.
I poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa. Evo meni je drago da je gospodin državni tajnik rekao da on ne može ništa učiniti po pitanju Hrvatske narodne banke bez odobrenje Europske unije, time ste vi u stvari priznali da Hrvatska nije samostalna država, to je vrlo loše. Ja bi to vrlo pojednostavio radi javnosti, znači to bi otprilike bilo kao da vi kažete ja sam samostalna integralna osoba, ali moj novčanik kontrolira Branimir Bunjac. Znači ako ja kontroliram što se dešava s vašim novčanikom, na koji način će te vi trošiti novac odnosno ako vi ne možete ni na koji način samostalno odlučivat o tome, onda vi oprostite niste samostalna osoba. To vam je taj jedan primjer, možda je kažem vrlo jednostavno, ali to vam je tako. Država koja nema apsolutni potpuni nadzor nad svojim vlastitim financijama, jednostavno se ne može nazvati državom, to je jedan od glavnih preduvjeta nečijega integriteta. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala lijepa. Dakle, kao što i znate i sami ovdje smo pričali o Statutu europskih sustava središnjih banaka i u kontekstu poslovanja monetarnog poslovanja, ne u smislu nadležnosti hrvatskih nadzornih tijela da kontroliraju određene poslove, uključujući na kraju krajeva, tu je u raspravi spominjano i određene druge službe, a ne samo nadzorne službe Državnog ureda za reviziju. Hvala.
Sada ćemo prijeći na raspravu, pa će prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče. Također na početku rekao da je po stavu Kluba MOST-a trebalo podržati zahtjev predlagatelja da bez mišljenja Odbora, stručnog mišljenja i zaključka odbora koji bi došao pred nas saborske zastupnike tribalo odgoditi dok se ne sastane taj odbor i naravno, ne bi se složio sa kolegicom da je oporba dužna držati kvorum većini, nego je većina dužna da ima kvorum, što znači da većina u odborima ne funkcionira. Ja bi ovdje krenio od onoga što smo govorili od samog početka, ono što je MOST tražio da uđe revizija u HNB, to je bilo brojni sporovi, napuštanje sjednice dok smo bili još u Vladi, nikako nam se nije prihvatilo to da revizija uđe u HNB. Smatram da ovim zakonom na koji se pozivate o Državnoj reviziji koja može ući u HNB, u biti, to je taj prijedlog koji smo mi davali kao oporba, MOST je davao ovi zakonski prijedlog i ostale kolege koji su ovdje, sad ne nažalost u velikome broju i žao mi je što tu nije SDP, ali SDP nije nikada ni podržavao tu inicijativu, oni su sistemski podržavali ovaj način rada HNB-a da revizija, znači, ima pravo ući u HNB, ali ne na način koji ste vi dali. Vi ste u biti rekli porukom s ovim zakonom, revizija može ući u HNB, ali HNB nije dužna dati izvješće reviziji, što znači da revizija ne može napraviti jednostavno svoj posao da izvrši reviziju ako HNB nije dužna dati svoje izvješće, što znači, vi ste samo formu ispunili prema javnosti da kažete piarovski da mi smo oni koji su to riješili, al to je neistina. Ja bi kazao da je HNB ono što su rekle kolege prije mene, najmanje narodna i najmanje hrvatska, dugi niz godina je se o tome šutilo, da je 4 milijarde kuna, ne na kamatama, ne na, na svemu je dozvoljeno da strane banke, nego na provizijama i naknadama 4 milijarde kuna godišnje su banke izvlačile iz RH, od naših građana gospodarstvenika. 4 milijarde kuna i govorilo je se negdje nešto manje od 500, naknada i provizija, o tome je HNB šutila, o tome je šutilo ministarstvo, ja kad sam o tome progovorio ovdje dobivši te informacije, naravno, ne nisam stručnjak financijski kao kolegica Perić, koja je dosta dobro to obavljala za vrijeme Kalmete u Zadru i ti su pokazatelji zaista i vidljivi, al sam dobio informaciju, tada je se čak mene napadalo, to nije istina da je 4 milijarde kuna u banke, da HNB šuti. Inače, sjećate se možda 2016. kolegice, pardon 14. kolegice i kolege, kad je uz 621 zaposleni u HNB di guverner može sam odlučivat o svojoj plaći, visini plaće, bez natječaja primati ljude, kad je raspisao natječaj o kuvarima koji će sljubljivati vina bijela sa oboritom ribom, a sa malo težom hranom, dalmatinskim pršutom, malo čvršća, jača, crna vina, sjećate se toga, radi čovjek što želi i ruga s nama. On to radi u taču u tim svojim barovima zajedno sa Emilom Tedeskijom i svojim prijateljima i to je njegovo pravo, ja neću njegova društva birati, ali je činjenica da taj čovjek je ključan problem HNB-a, naravno, vi ste ga i reizabrali u trenutku kada je bila utakmica Hrvatska-Rusija, kad je cijela javnost bila, naravno, u nacionalnom zanosu jer je hrvatska reprezentacija napravila ogroman uspjeh i očekivala se ta utakmica, vi ste ga reizabrali, guvernera u jutarnjim satima, ovdje se sjećam kada sam govorio ne izabrati čovjeka koji je sudjelovao u najvećem sistemskom riziku … [[Govornik se ne razumije]] gospodarskom i financijskom gospodarstvu RH jel je dozvolio da Agrokor koristi mjenice bez pokrića u visini od 10 milijardi kuna. Znači, oni su dozvolili tada Ivici Todoriću da 10, znali su za to, … [[Govornik se ne razumije]] da tiskara papir obični novac 10 milijardi kuna i time je, znači, udario ne samo u gospodarstvo hrvatsko, nego i u monetarnu suverenost i doveo do financijskog rizika i vi ste toga čovjeka imenovali. Ja samo … [[Govornik se ne razumije]] i digao kaznenu prijavu odmah protiv guvernera jer je on čelni čovjek Vijeća za stabilnost koje je dužno pratiti financijsku stabilnost sistemski važnih tvrtki, koji je bio dužan izvijestiti HS svako 6 mjeseci o tome, ne da nije izvijestio, jel iko znao da postoji taj sistemski … [[Govornik se ne razumije]] koji ima informaciju. Znači, ključna osoba koja je dozvolila Todoriću i Agrokoru da tiska novac na papir, znači, on je mogao na papir plaćati vam račune, mjenice bez pokrića, 10 milijardi kuna i taj čovjek vam je danas guverner, vi ste ga gospoda izabrali, krivca koji je imao, znači, izvršio financijski udar na monetarni udar i financijsku stabilnost i ugrozio je gospodarstvo. Ja sam digao kaznenu prijavu, državno odvjetništvo naravno ništa ne poduzima prema i Županijsko državno odvjetništvo zagrebačko koje bi trebalo bit nadležno, al s tim sam upoznao i državnog odvjetnika tj. glavno državno odvjetništvo i to su ljudi radili od struke, znači, točno je se to vidjelo i nitko nije ovo demantirao ovo što sam ja sad rekao, nitko nije demantirao. On je čovjek koji je bio zamjenik guvernera ili HNB koja je dozvolila da se proda 15 tona zlata, tko im je dao pravo da oni prodaju zlato koje je u vlasništvu hrvatskog naroda da bi pokrivali ove rupe kako bi sljubljivao hranu, crvene, sljubljivao hranu sa vinima i pićima. Tko je njemu dao pravo da on prodaje zlato? Meni je žao što je kolega Šuker otišao, pa da on, jel on je bio ministar, pa da nam pojasni tko je dao njemu ili guverneru, ne znam tko je donio odluku da proda se, znači, zlato. Ja bi se vratio na vijeće za stabilnost, to vijeće ima, znači, većinu iz HNB-a, na čelu je guverner, tu imamo predstavnika ministarstva, znači i ministarstvo je o tome bilo upoznato, a ministar Marić je znao sve, znači, on je znao od, i znao je da će ovo doć sve u biti da je to igra određena koja će doći, naravno da je šutio, ne šutio, on je tu sudjelovao, međutim, sve šta je se radilo uz pomoć gomilanja dugova Agrokora i ostalih tvrtki, znači, sve je znao guverner, sve. Ja bi još tu kazao da kad govorimo o zlatu, da neshvatljivo je i građanima triba pojasniti da netko proda zlato bez pitanja građana, i mi smo jedna od malobrojnih država u okruženju koja nema zlata u svojim rezervama u Hrvatskoj narodnoj banci. Ja ne mogu uopće dobiti obrazloženje zbog čega smo mi prodali tih 15 tona zlata. Ja pitam bivše ministre financija, sad tu nije niti jedan, ali oni su tribali biti, oni koji su najkompetentniji, koji su najinformiraniji i žao mi je što ovdje nije ministar Marić. Oni su dozvolili u Hrvatskoj ne samo prodaju zlata, ne samo da netko tiska na ovaj običan papir, ... [[Govornik se ne razumije.]] plaćati račune u visini deset milijardi kuna našim poljoprivrednicima, našim stočarima, zbog toga imamo sada Sinjsku mlekaru koja uvozi srpsko mlijeko, a nemamo hrvatske mljekare koje bi tribale prodavati naša mlijeka na tržište Europske unije i tržište Kine, a na da potpisivamo mi sporazum sa Kinom o izvozu mlijeka, i nekakve protokole, ... [[Govornik se ne razumije.]] mlijeka, mi nemamo još ne znam ima li uopće nekol'ko krava, tribalo bi donijeti, rekao sam da Zakon o zaštiti, znači o zaštiti posebnih hrvatskih krave ... [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome sistemski Hrvatska narodna banka je urušila Hrvatsku, od zaduživanja do do, a poglavito kad govorimo o štedno kreditnim zadrugama koje su ovdje uletile u med i mliko, pune im bačve i postaju vlasnici poglavito recimo na otoku Rabu tamo, dakle kolega Borić, on to dobro zna što su štedno kreditne zadruge napravile, al' to ne mogu napraviti u Mađarskoj ni Austriji, znate u Mađarskoj su dobile noge u tur, nogu, te štedno kreditne zadruge, u Austriji su ih proglasili da su ovaj nezakonite, progoni ih njihovo državno odvjetništvo, ali u Hrvatskoj te štedno kreditne zadruge mogu poslovati nezakonito, financijski znači, financijski ovaj davat svoj novac šta nije ni zakonom opisan, niti HNB, to je tribao zabraniti i stati, zaštititi te ljude. Šta se tiče uvođenja, vidimo da je preaktivan naš guverner oko uvođenja EUR-a, znači on nameće svoj stav da Hrvatska triba uvesti EUR-o kao nekakvu obavezu, ne dozvoljava čak da i oni, naša politika, to je prihvatio Andrej Plenković, ... [[Govornik se ne razumije.]] čak da se raspravlja transparentno pa da se raspiše referendum, pa neka narod odluči, da stručnjaci koji su za EUR-o ili protiv EUR-o izađu s svojim stavom ... [[Govornik se ne razumije.]] javnosti da kažu što će se dogoditi ako se uvede EUR-o ili što se neće dogoditi, jel' Hrvatska spremna za EUR-o, čak ne dozvoljavaju da mi referendumom, jel' ovoj Vladi je referendum nebitan, njih Ustav, ovu Vladu ne interesira, da narod iz, po Ustavu vlast prolazi iz naroda, i da izravno izjašnjavanje referendumom u biti demokratski čin, nego on kaže, guverner, moramo mi uvesti EUR-o, kaže premijer mi moramo uvesti EUR-o, dok druge države koje su puno jače, puno bolje imaju uvjet, mogućnost uvođenja, uć' u eurozonu to jest eurozonu, to jest uvesti ... [[Govornik se ne razumije.]] nacionalne valute, ne, njima je draže i ne žele, Mađarska, njima je draže da bude novčanica sa likom Tajanija, Junckera, Tuska, ovog-onog nego sa likovima povijesnim hrvatskim, i drugo, ja obrazloženje niti jedno ne vidim. Znači ja ne vidim niti jedno drugo obrazloženje kao u ovome trenutku zastupnika, ali kao obični građanin, znači nema javne rasprave o tome i oni glasovi koji su stručnjaka protiv uvođenja EUR-a vrlo su tihi, dok medijski prostor bruji i sa naslovnica od guvernera Vujčića koji je dozvolio ponavljam da čovjek deset milijardi kuna od papira pretvori u novac da ... [[Govornik se ne razumije.]] na papir se potpiše, da vam plaća račune, da ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarstvo, napravi sistemski rizik u Republici Hrvatskoj, onda govori o tome na kojoj smo mi danas razini, i o čemu se radi. I na kraju bi se vratio na onaj najveći problem, naravno da podržavam ovaj Prijedlog, davali smo amandmane, imali smo svoj Prijedlog i većina oporbe, sad je to dao kolega iz Živoga zida, govorili smo mi iz Kluba MOST-a, kolega Lovrinović, svi su oni, svi smo bili na sličnom tragu da revizija uđe u Hrvatsku narodnu banku, ali ne na ovaj način da Zakon kaže da mi smo, sad će Državna revizija imati pravo to nadzirati, a u biti ste rekli al' Hrvatska banka nije dužna davat Izvješće, što znači da Državna revizija ne može napraviti reviziju jer nema Izvješća ako ovaj nije dužan dati Izvješće. Znači to je još ruganje sa svim ostalim institucijama, a poglavito pogodovanje Hrvatskoj narodnoj banci koja funkcionira na način, ne znam tko ih vodi, a najmanje je Hrvatska, najmanje je narodna i ne štiti naše građane, ... [[Govornik se ne razumije.]] po pitanju kredita, evo franak slučaju, niti štedno kreditni zadruga stranih austrijskih koje pljačkaju hrvatske, nezakonito hrvatske građane, a i nisu štitile hrvatski monetarni fond i zbog čega, hrvatsku monetarnu stabilnost i financijsku stabilnost, niti gospodarstvo, zbog čega sam digao kaznenu prijavu protiv cijelog Vijeća za stabilnost, ... [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva financija, HNB-a kao ključni i HANFA-e, svi su zatomili da su dali znači mogućnost jednom čovjeku, jednoj tvrtki deset milijardi kuna mjenica bez pokrića, što znači da su oni tada napravili u, jednom čovjeku dali mogućnost da bude tiskara novca bez pokrića. Uostalom, mi ni kune hrvatske ne tiskamo u Hrvatskoj, mi uvozimo i našu kunu, mi uvozimo hrvatsku kunu. Gdje se tiska hrvatska kuna? Pa postoji li u Hrvatskoj, ne, to je malo, ... [[Govornik se ne razumije.]] ove naše kune gdje su naši Starčevići, Radić, mi tiskamo u drugim državama, pa mi nismo bili sposobni omogućit da hrvatski ljudi, stručnjaci, otiskaju hrvatski novac nego mi uvozimo i hrvatsku kunu, i hrvatsku kunu, i toliko o HNB-u, guverneru kojega ste reizabrali i pozivam državno odvjetništvo da kaže ko je omogućio da se napravi najveći rizik financijski, gospodarski, sistemski, monetarni rizik, a to je u slučaju Agrokor, to je HNB i vi niste, gospodo iz ministarstva dozvolili u ime Vlade da uđe revizija u ministarstvo, u HNB, nego ste zaštitili HNB da ne uđe pod krinkon mi smo stavili u zakon da uđe revizija, a u biti HNB nije dužan davati izvješća. To znači, vi ste zaštitili bilo kakvu mogućnost revizije u HNB-u i mi ćemo naravno podržat [[Upadica: Hvala]] od kolega iz Živog zida. Hvala lijepa.
Hvala. Sad ćemo na trenutak zastati jer je jedan sat, pa ćemo imati iznošenje stajališta u ime kluba. Sada ćemo se vratiti točci o kojoj smo raspravljali pa će u ime Kluba zastupnika HDZ-a, a pardon, u ime predlagatelja, poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Znači htio bih se samo kratko referirati na ovo što je govorio zastupnik Bulj u ime kluba MOST-a. Znači on postavlja pitanje zašto je HNB prodala 15 tona zlata, odnosno svo zlato koje je imala. To je dobro pitanje a još je važnije pitanje zašto je HNB prodala zlato za 6x nižu cijenu nego što je danas. Znači ne samo da smo prodali nego smo prodali daleko ispod cijene. I odgovor je u biti tu vrlo jednostavan. Zašto je to učinio guverner Rohatinski, učinio je to jer je to njemu osobno bilo u interesu. On je nakon što je prodao to zlato bio proglašen najboljim guvernerom u Europi. I čak mu se tepalo, sjećam se da je u novinama pisalo da je on odlično zaštitio hrvatsko gospodarstvo od recesije. Da će sada hrvatsko gospodarstvo zahvaljujući tim njegovim potezima biti otporno na sve udare koji mogu doći a vidjeli smo da se dogodilo upravo suprotno, da je baš zahvaljujući guverneru Rohatinskom Hrvatska ušla u recesiju puno dublju i težu nego bilo koja država članica EU i da se što je najgore od svega do dan danas nije oporavila. Znači ove države s kojima se volimo uspoređivati, tzv. tranzicijske, Poljska, Češka, Mađarska, Rumunjska su se vratile na razinu iz 2008. godine ali Hrvatska se na tu razinu još uvijek nije vratila. Prema tome, ta nagrada koju je guverner Rohatinski dobio nije bila zbog toga što bi on nešto napravio korisno za Hrvatsku državu nego je dobio isključivo zato što je korisno učinio za strane financijske lobije, zato je nagrađen. Da je kojim slučajem radio stvarno za hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane nikada ne bi tu nagradu dobio, štoviše bio bi kažnjen, vjerojatno bi bio smijenjen. Ista stvar je i sa guvernerom Vujčićem, sada smo govorili o uvođenju EUR-a. Zašto guverner Vujčić želi uvesti EUR-o mimo svih, mimo svake logike i mimo volje građana? Pa zato što se nada da će zahvaljujući tome on osobno steći milost u stranim financijskim krugovima, da će biti još jednom ne znam izabran za mjesto guvernera, da će njemu biti dobro. Njemu je položaj guvernera način da on ostvaruje karijeru. On je sebi sam najbitniji. Isto kao i guverner Rohatinski. To nisu ljudi koji bi radili za građane, to nisu ljudi koji bi radili za narod, on radi uvijek i prvenstveno za sebe. I trebam li sad uopće ovdje naglašavati da je gle čuda nedavno je guverner Vujčić dobio nagradu za najboljega guvernera. Znači, to je to oni jednostavno polaze sami od sebe, ovoga gledaju kako bi zaštitili tu fotelju koju imaju, gledaju kako bi eventualno tu ostali što je moguće duže, da mogu ostali bi do kraja života i prenijeli tu fotelju na svoga sina itd., znači oni se u biti ponašaju kao nekakvi srednjovjekovni feudalci, a ne kao ponizni i skromni građani koji su tu da se žrtvuju bez obzira na to kako će oni sami završiti. I tako dugo dok takvi ljudi, dakle vode najvažnije institucije ove države dotle nam nema spasa, nema nam perspektive, nema nam budućnosti i sve do tada će naravno građani imati mišljenje o institucijama kao što imaju do sada, a to je znači da će ih ocjenjivati ispodprosječno odnosno ocjenjivat će ih jedinicom u najboljem slučaju dvojkom. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Lovrinovića, izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, vi ste sada opisali ulogu gospodina Rohatinskog o urušavanju hrvatskog gospodarstva i slažem se s vama. Ne znam da li ste upoznati da je upravo gospodina Rohatinski prije nekoliko dana promovirao svoju knjigu koja se zove Kriza u Hrvatskoj, u kojoj on opisuje da je sve radio kontra ovog što vi govorite. Dakle, da je on dobro radio, međutim sada kaže u knjizi da bi radio sve u puno toga drugačijeg i da država više se treba angažirat, da ekspanzivnija monetarna politika treba biti itd. Prisjetimo se da je prije 2, 3 mjeseca i Martina Dalić također objavila knjigu, znači imaju li ti ljudi sada potrebu pišući knjige da speru ljagu sa sebe, oni i dalje su vidite svi članovi skupine Borg, jel tako, svi su oni radili isto sa Agrokorom i sa Narodnom bankom itd. Kako vi gledate na taj fenomen pisanja knjiga i pokušaja pranja obraza?
Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa zastupniče Lovrinović. Pa evo ja nisam znao da Hrvatska ima toliko puno književnika. Mi stvarno evo imamo književnika na izvoz, ja pretpostavljam da će vjerojatno neki od tih novokomponiranih književnika možda će dobiti Nobelovu nagradu, to su sigurno ovako vrijedne, vrijedne zapisi, sigurno će se to jako čitati i ostavit će traga u povijesti. Evo imamo i književnika Sanadera recimo, isto je napisao knjigu ovoga, vjerujem da će to uskoro ući u lektiru, da će to i djeca čitati, tu se sigurno može naučiti jako puno o tome kako se žrtvovati za svoj narod, kako biti skroman i jednostavan ovoga požrtvovan, dobar otac domovine. Imamo i knjigu Vladimira Šeksa evo to isto sigurno su, to su znamenita književna djela i drago mi je da piše vjerujem da će u budućnosti i biti i ovoga memoari guvernera Vujčića ovoga jedva čekam da ta knjiga iziđe. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bunjac ja ću vam sad reći jednu crticu iz rada Hrvatske narodne banke. Vidite u vrijeme kada se kalio čelik kada smo tek otkrivali što to banke nezakonito rade, otkrili smo da banke nezakonito ugovaraju kamatnu stopu i da su nas sve prevarili za tu ugovornu odredbu i da nas pljačkaju rastom kamatnih stopa, svojevoljno na način da ih dižu kako se njima sviđa, bez matematičkih egzaktnih parametara. I onda smo potražili stranicu HNB-a i na stranici posvećenoj zaštiti potrošača pisalo je na jednom mjestu kako se određuje kamatna stopa u bankama i piše administrativnom odlukom banke i to je po njima bilo u redu. I mi smo prigovarali da to nije u redu, međutim oni nisu maknuli tu obavijest da je to u redu i da je to zakonito sve dok Vrhovni sud nije potvrdio da je takav način promjene kamatne stope nezakonit. Zamislite vi koliko je njima trebalo vremena s njihovom stručnošću i znanjem da promjene tu obavijest koja je bila u stvari suprotna zakonu.
Poštovani zastupnik Bunjac.
Hvala vam lijepa zastupniče Aleksić, pa znači ja jednostavno ne mogu vjerovati to što ste vi sada rekli da bi nama naše dobre banke to radile. Pa to su jako pošteni ljudi koji sjede u tim upravama, to su jednostavno humanitarne organizacije. Pa znate li vi koliko su oni nama dobra, dobra napravili, pa oni sada da bi nama nezakonito kamate uzimali. Ja to jednostavno ne mogu vjerovati, pa piše ne znam u Jutarnjem listu sam čitao da to nije tako. Stvarno doista ne znam od kud vam te takve informacije, ovoga možda, možda ne znam trebalo bi to provjeriti ovoga što vi govorite. Međutim, ono što je sasvim sigurno, sigurno je to da ako želite biti bankar onda je definitivno najbolje da banku otvorite u Hrvatskoj, jer naime nigdje neće na uloženi EUR-o imati veću zaradu nego što to imate ovdje kod nas. Hvala lijepa.
Sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, pa evo u ime Kluba HDZ-a dakle mi podržavamo mišljenje Vlada, a to znači da odbacujemo ovaj prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Državnog ureda za reviziju za obavljanje revizije u Hrvatskoj narodnoj banci, ne zato što se tome protivimo nego dapače zato što je ova Vlada stvorila preduvjete kvalitetne s novim zakonom, a i do sada je to bilo moguće da Državni ured za reviziju može svojim programom i godišnjim planom revidirati i kontrolirati HNB. Dakle u tijeku dok je ovaj zahtjev došao je izrađen i donesen novi Zakon o Državnom uredu za reviziju koji vrlo jasno daje sve ovlasti Državnom uredu za reviziju i definira člankom 11. reviziju HNB-a, odnosno člankom 16. istog Zakona omogućava da glavni državni revizor donese godišnji program i plan rada Državnog ureda za reviziju pa između ostalog može revidirati sve ono što po zakonu tome sam Državni ured za reviziju može kontrolirati, dakle sve subjekte državnog sektora jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave, pravne osobe koje se financiraju iz proračuna, pravne osobe kojima je osnivač RH ili jedinice lokalne i regionalne samouprave, društva i druge pravne osobe koje imaju, o kojima RH, odnosno jedinice lokalne samouprave i područne imaju većinsko vlasništvo nad dionicama, pravne osobe kćeri koje osnivaju, pravne osobe čiji je osnivač RH itd.. I između ostalog, ono što je bila i novina u tome i političke stranke i HNB, pa i pravne osobe koje koriste sredstva EU odnosno međunarodnih financijskih mehanizama. Dakle vrlo široko je dana ovlast upravo Državnom uredu za reviziju da uđe i da kontrolira poslovanje između ostalog i ovih pravnih osoba a isto tako i HNB-a. Prema tome, ne stoji činjenica da Državni ured za reviziju ne može i nije mu dozvoljeno na bilo koji način ući u kontrolu. Kada govorimo o samoj HNB-u onda svatko od nas može ući na web stranicu naše HNB-a i vidjeti poslovanje i revizijsko izvješće koje se dogodilo za proteklu 2017. godinu. Tu možemo između ostaloga iščitati da naše međunarodne pričuve sa krajem 2017. iznose 15,7 milijardi eura, da su one rasle tijekom 11 godina, da je isto tako su u ovoj 2017. točno je ostvaren gubitak od 2,7, 2,64 milijardi kuna što je zapravo prvi negativni rezultat od 2003. Ali ako dobro pročitamo isto tako sve ono što piše onda je to i obveza po međunarodnim računovodstvenim standardima gdje tečajne razlike se najprije u izvješću dobiti i gubitka moraju prikazati kao gubitak ili kao pozitivan rezultat a nakon toga se radi raspodjela samog dobitka, odnosno gubitka i na taj način se na teret u ovom slučaju dakle visokih pričuva od 15,7 milijardi eura se radi ispravak odnosno raspodjela i umanjuje se taj dobitak, odnosno međunarodne pričuve. Negativna tečajna razlika HNB-a ako dobro pogledate isto tako u objašnjenjima je 0,4 milijarde eura ili minus od 2,3% ukupnih međunarodnih pričuva, dakle to je ono što je naša HNB u 2017. ostvarila u eurima. Međutim, kada pogledate da je u 2017. je euro zamjetno ojačao u odnosu na američki dolar onda možete isto tako u statistici vidjeti da je Europska središnja banka ostvarila isto tako tečajnu, negativnu tečajnu razliku od 6,3 milijarde eura ili 10,1% pričuva. Središnja banka Njemačke je ostvarila minus od 6,5 milijardi eura ili 3,9% pričuva svojih. Banka Španjolske, 5,5 milijardi eura ili 9,5% pričuva svojih, Austrija od milijardu eura minusa ili 5,6% pričuva i Finska 0,7 milijardi eura ili minus 8,1% pričuva. Dakle nije to nešto što se dogodilo samo nama nego je upravo iz razloga što je euro ovo što sam rekla značajno ojačao u odnosu na američki dolar na taj način je došlo do negativnog financijskog rezultata i taj tečajni gubitak je ostvaren u tom iznosu. Dakle u ovom slučaju ne možemo govoriti da HNB ima poseban i drugačiji status od drugih i da nije poslovala sukladno pravilima struke, dapače, kada pogledamo i u relativnom i u apsolutno iznosu onda vidimo da su naši rezultati puno manji, odnosno manje negativna tečajna razlika u odnosu na sve ostale države koje sam nabrojala. Kada želimo pogledati isto tako sve ono što se radilo tijekom 2017. godine a onda ćete u izvješću vidjeti samo poslovanje HNB-a da se vodila ekspanzivna monetarna politika, da su poboljšani uvjeti financiranja a to znamo da su kamatne stope pale. Isto tako fiskalna situacija se znatno poboljšala pa onda vidimo da su određeni trendovi u Hrvatskoj itekako pomaknuli i kad pogledate naše ostvarenje u dvije godine proračunskog viška, smanjenja javnog duga. Isto tako kapitalne pričuve i višak na tekućem i kapitalnom računu su veće, već 5.-tu godinu za redom. I u ovoj godini je ono povećano za 4,4% u 2017.-oj, dok je u 2016.-toj to bilo 3,9%. Kad pogledate kamatne stope, onda vidite da prosječna kamatna stopa na nove kunske, stambene kredite u 2017. su bile 3,9% dok je u 2016. to bilo 4,6%. Isto tako izvoz je porastao za 6%, 6,1%, omjer izvoza i uvoza ne možemo biti zadovoljni ali izvoz raste. A uz to potrebno je reći da je 82% štednje u eurima u Hrvatskoj dok je svih ukupnih obveza domaćih subjekata vezano uz euro je preko 73%. Dakle to je ono što o čemu se govori kada kaže se da je Hrvatska visoko eurizirana država i evo to su sve oni argumenti koje treba spominjati i koji govore u korist toga da jednog dana, ne sutra ali kad se postignu svi određeni preduvjeti za ulazak u euro zonu, dakle RM mehanizam 2 pa na dalje. Dakle svi ti preduvjeti koji moraju biti ispunjeni da bi onda što kvalitetnije mogli ostvarivati pozitivne rezultate, da bi smanjili taj valutni rizik da bi imali još niže kamatne stope, da bi privukli investitore i na taj način da bi zapravo svi ostali transakcijski troškovi koji sada postoje bili što niži. Evo dakle, treba baratati činjenicama i onim što se može iščitati i svima je dostupno na web stranicama HNB-a a isto tako i Ministarstva financija. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić [[Upadica Aleksić: I SNAGA-e.]] Tako je i SNAGA-e, naravno, naravno i SNAGA-e.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, drage građanske i građani RH. Slažem se s kolegicom Perić što je govorila o tom manjku HNB-a, uzroci su poznati, sve je to u redu, ja ne vidim u tome neki veliki problem ali problem funkcioniranja HNB-a jest u njezinu nečinjenju, u njezinu nepostupanju prema bankama koje nepošteno posluju i sve to nepostupanje HNB-a prelijeva se i na Vladu RH i na Hrvatski sabor. Mene kad ljudi vide često kažu opet ovaj je u švicarcima, ja uopće ne govorim samo o švicarcima, ja govorim općenito o nepoštenom poslovanju hrvatskih banaka. I ovaj put ću govoriti o sferi koja se zove nepoštena kamatna stopa gdje je HNB mogla i morala to spriječiti i sanirati nepošteno poslovanje hrvatskih banka jer je to njezin zadatak kao regulatora financijskog tržišta, kao regulatora rada hrvatskih banaka. Prije 20-ak godina hrvatske banke u stranom vlasništvu počele se u ugovorima primjenjivati ugovornu odredbu o promjeni kamatne stope koja se mijenja odlukom banke. Ugovarale su promjenjivu kamatnu stopu što je dopušteno ali su ugovarale da će se kamatna stopa mijenjati odlukom banke što nije dopušteno. I mi smo utvrdili sudski da to nije dopušteno. I već sam rekao u replici ali reći ću i ponovno, na stranicama HNB-a namijenjene zaštiti potrošača pisalo je kako je administrativna odluka banke o promjeni kamatne stope dopuštena i normalna pojava u poslovanju banaka. Ne, to niti je normalna, niti je dopuštena pojava u poslovanju banaka, to je nešto što je zabranjeno Zakonom o obveznim odnosima i to je nešto što nije dopušteno niti kada se radi o pravnim osobama, niti kada se radi o potrošačima. Zakon o obveznim odnosima je jasan, ugovorna odredba mora biti ili određena ili odrediva. Kada se radi o kamatnoj stopi ona je određena ukoliko je fiksna, ukoliko je promjenjiva mora biti odrediva, da bi bila odrediva u ugovoru moraju biti ugovoreni egzaktni podatci na temelju kojih se kamatna stopa smije i može mijenjati nakon što započne ugovorni odnos. Koji su to egzaktni podatci pa to je recimo neki fiksni dio kamatne stope koji nazivamo popularno marža i promjenjivi dio kamatne stope o kojem onda ovisi kasnije promjena kamatne stope u budućnosti. Taj promjenjivi dio kamatne stope mora biti tržišno provjerljiv i ne smije biti ovisan o volji niti onoga tko podiže kredit, niti onoga tko daje kredit, to mora biti tržišni element koji je provjerljiv, koji je egzaktan koji je jasan. Do 2013. godine nije bilo u Zakonu o potrošenom kreditiranju npr. točno definirano kako treba izgledati kamatna stopa i onda su banke govorile kako zbog toga što to do tada nije bilo definirano one nisu mogle to pravilno ugovoriti. To je teška laž. Upravo naprotiv zbog toga što to nije bilo točno definirano, banke su imale puno veću slobodu definirati te elemente kamatne stope na način kako je njima možda bolje, kako njima možda malo bolje odgovara. Međutim, one su uzele sebi slobodu da to definiraju tako da će se kamatna stopa mijenjati odlukom banke i onda su u pravilu te kamatne stope rasle. Kada se radi o kreditima s valutnom klauzulom švicarski franak koje su imale najniže kamatne stope na početku to je bila i u tom dijelu teška prijevara jer bi one ugovarale nisku kamatnu stopu, nižu nego u ostalim kreditima i onda bi vrlo brzo već nakon pola godine povećavale te kamatne stope čak i do 50% iznad početno ugovorene kamatne stope. Jer ako kamatnu stopu povećate sa 4% na 6% ta kamatna stopa nije se povećala 2%, nego se povećala 50%. To znači da se cijena kredita povećala 50% i to svojevoljnom odlukom banke. I onda budući da smo mi stalno ukazivali na taj problem Vlada RH je našla za shodno da ipak treba reagirati i da treba konačno definirati te elemente kamatne stope na pravila način. Pa je izmjenama Zakona o potrošačkom kreditiranju koji su stupili na snagu 10. siječnja 2013. godine utvrđeno da se kamatna stopa mora sastojati od fiksnog dijela i od promjenjivog dijela koji može biti EURIBOR, LIBOR, može biti NRS ili neki drugi element, mislim da se radi o trezorskim zapisima kad se radi o kunama. I što su banke učinile? U novim kreditima su počele pravilno ugovarati kamatnu stopu, a u postojećim kreditima našle su za shodno i da je to njima u redu da na temelju takve zakonske odredbe same definiraju fiksni dio kamatne stope u postojećim kreditima, da same definiraju promjenjivi parametar i da samo dužnika s kojim su već ugovorile kredit obavijeste od danas vam je to tako. I HNB je rekla tada ponovo to što banke rade u redu i u skladu je sa zakonom, a Goran Aleksić i njegova kompanija i dalje su tvrdile to što banke rade nije zakonito to je i dalje nepošteno i opet samovoljno definiraju kamatnu stopu. Međutim, da bi to bilo tako utvrđeno to se mora sudski utvrditi i sudski je to tako i utvrđeno. Međutim, samo onaj tko je išao privatno tužiti banku on je dobio taj svoj novac koji mu je banka opelješila i samo on je dobio za pravo da banke to tako stvarno nepošteno rade. Onaj tko nije tužio on je i dalje plaćao takvu nepoštenu i nezakonito povećanu kamatnu stopu. I nikom ništa. HNB ne reagira, država ne reagira ko ga šiša. I što se događa? Banke i dalje od 2013. godine pa sve do 2018. 5 godina tvrde kako su one na temelju Zakona o potrošačkom kreditiranju u postojećim kreditima pravilno utvrdile kamatnu stopu, sad je to zakonito i sad je to sve u redu. A dužnici i dalje dobivaju na sudu sporove kojih nažalost nema više od nekoliko tisuća. I na temelju jednog takvog sudskog spora gdje je utvrđeno da kamatna stopa nije pravilna ni nakon 2013. banka je uložila reviziju na Vrhovni sud nakon što je presuda postala pravomoćna i zahtijevala je od Vrhovnog suda, da Vrhovni sud utvrdi da je ipak ta kamatna stopa od 2013. u redu zato jer je banka na temelju zakona definirala parametre. Međutim, što je utvrdio Vrhovni sud RH, Vrhovni sud RH svojom presudom, revizijom u stvari, odlukom o reviziji 1172/18 utvrdio je slijedeće, utvrdio je. To što se banke pozivaju na zakon i to što banke tvrde da su one postupile po zakonu definirajući te parametre ne znači da su banke po zakonu i postupile, ne kaže Vrhovni sud. Da bi banke postupile po zakonu one su morale svakog dužnika pojedinačno pozvati, dogovoriti s njim te parametre i ugovoriti ih, jer ukoliko to nisu učinile to je opet samovoljna promjena kamatne stope, to je opet samovoljno utvrđivanje marže, to je opet samovoljno utvrđivanje parametra i perioda kada će se kamatna stopa mijenjati. Po mojoj procjeni ima 300.000 kredita ugovorenih prije 2013. godine u kojima banke i dalje primjenjuju takve kamatne stope koje nisu ugovorile s dužnicima. I ljudi nisu uopće o tome osviješteni, danas sam govorio o jednoj presudi upravo za EUR-o kredit gdje je Petar Janjić, koga zovu Tromblon ratnim imenom, dobio 3.177 EUR-a preplaćenih kamata zbog toga jer je banka upravo na takav način kao što sam opisao mijenjala kamatnu stopu u njegovu kreditu. Međutim, on je jedan od 300.000, on je jedan od 300.000 ljudi koji su mogli tužiti banku i dobiti svoje preplaćene, preplaćeni novac, bez obzira na valutu kredita. On je jedan od možda 5.000 koji su već tužili banke, on je jedan možda od onih 100-tinu koji su dobili već presudu u svoju korist. Ta njegova presuda još uvijek nije pravomoćna pa će slijediti žalba na Županijski sud, pa će Županijski sud tek za godinu dana možda utvrditi pravomoćnost, pa će se banka opet žaliti Vrhovnom sudu pa će uslijediti revizija, pa će opet biti neko čekanje do konačne odluke. I to tako traje, traje i traje. I tako 20 godina banke pelješe hrvatske građane i nikom ništa. Ne odgovara zato niti jedan guverner, ne odgovara za to niti jedan viceguverner koji je pravnik možda. U ovom trenutku viceguverner HNB-a je Bojan Fras, koji je pravnik, koji je bivši odvjetnik, koji jako dobro poznaje tu tematiku. Međutim, on nije baš aktivan u tome da se prekine tako nezakonito ponašanje hrvatskih banaka. On to prepušta inerciji, tko tuži dobiti će novac, tko ne tuži tko ga šiša. Pa kakva smo mi to država? Kakva smo mi to država koja gleda kako su banke otele hrvatskim građanima 15 milijardi kuna, dio na kamatama, dio na valutnoj klauzuli CHF, gleda i kaže imate kolektivnu presudu koja je pravomoćna, utvrđeno je tom kolektivnom presudom da ste vi u pravu, u kolektivnoj presudi piše, da banke su ugovarale nepoštenu kamatnu stopu, u kolektivnoj presudi piše, da banke su ugovarale nezakonitu valutnu klauzulu CHF. U zakonu piše, svi niži sudovi moraju postupati po kolektivnoj presudi ako vi privatno tužite. Izvolite na sud, tužite, za 2, 3 godine biti će pravomoćna presuda i vi ćete dobiti svoj novac. Evo, izvolite. Pa istina je, tijekom postupka ćete morati platiti 10, 15 tisuća, 20 tisuća kuna, ali to će vam na kraju banka vratiti. Koji problem? I onda čovjek koji ma 4 tisuće, 5 tisuća kuna plaću, koji ima od toga 2,5 tisuće kuna anuitet sa tih 2,5 tisuće kuna treba otići kod odvjetnika i reći ja bih gospodine odvjetniče da vi mene zastupate, znate mene je banka opelješila za to, to i to. Kaže odvjetnik znam, znam, ali znate ja radim posao kao i vi, ja moram zaraditi za život i žao mi je ali vi morate plaćati tijekom sudskog postupka sve to što se događa, ja vas ne mogu pratiti besplatno. Ja ne mogu čekati da se naplatim do kraja sudskog postupka jer ja radim taj posao koji radim profesionalno, ja moram zaraditi za svoj život, za sebe, za moju djecu koja se školuju u ovom trenutku, znate to, tako vam to neće ići. Jer ljudi bi svakako tužili kada bi imali neku garanciju da neće puno platiti do kraja sudskog spora. Međutim platiti će, platiti će, netko možda 7, netko 10, netko 15, netko 20 tisuća kuna. Treba 2, 3 godine imati taj novac da bi se moglo pratiti vlastiti sudski proces. I ja garantiram tim ljudima da će oni svoj novac dobiti natrag, hoće. Ali oni opet kažu ali ja nemam taj novac, kako ću ja sebe pratiti kroz sudski postupak. I zato je veliki grijeh HNB-a, Vlade RH i Hrvatskog sabora što širom otvorenih očiju promatraju građane RH koji su opljačkani nezakonitim radom hrvatskih banaka, koji širom očiju prepuštaju građanima da sami tuže mada nemaju novca za tužbe, mnogi od njih i ja sam užasno frustriran zbog toga jer koliko god puta sam ovdje govorio o tome to ne dolazi do nečijeg mozga, to ne dolazi do nečijeg uma, to ne dolazi do nečijeg ... [[Govornik se ne razumije.]] i dalje se prepušta sve struji, prepušta se inerciji i prepušta se ljudima da oni sami odu na sud i zatraže svoja prava. Međutim, ja neću odustati, ja ću i pokušati HNB još jednom dodatno osvijestiti da je to potrebno sustavno riješiti, Vladu RH također a i vas ovdje u sabornici nakon što se donese konačna odluka u slučaju Franak a to će biti vrlo uskoro, kada se odluči o revizijama banaka, biti će potrebno jedno sustavno rješenje da se ljudima vrati njihovih, ja bih rekao oko 15 milijardi kuna. To će biti dobro za ljude da se riješe tereta, to će biti dobro za državu jer će dio kroz potrošnju i BDP, kroz proračun uči u RH a to će biti dobro i za banke da konačno shvate da se ovdje ne smiju tako ponašati jer se tako ne ponašaju u EU nigdje osim istočno od Slovenije. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvo će govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala. U vezi ovog Prijedloga zakona o Državnom uredu za reviziju koju je podnio Živi zid i SNAGA, želim naglasiti da onog trenutka kada su u Sabor došle nove stranke počelo se govoriti o financijama, o HNB-u, o bankama, o lošoj monetarnoj politici, o švicarskom franku itd., prije toga nitko ovdje nije smio zucnuti protiv tih institucija. Riječ je o tome da je u međuvremenu vladajuća koalicija, ona je shvatila da više ne može ovako funkcionirati, raditi, da su pritisci oporbe, da Državna revizija mora i konačno ući u HNB, provjeriti što se tamo događa, jer imamo dosta razloga za zabrinutost jer tamo mnogo stvari ne štima i moramo zaista saznati kako stvari stoje u HNB-u. Što su napravili vladajući? Oni su podsjećam građane koji ... [[Govornik se ne razumije.]] gledaju a i vas ovdje inicijativu prvu za promjenu, za slanje državne revizije u HNB podnio sam znači u ime stranke Promijenimo Hrvatsku, još dok sam bio u MOST-u, poslije, nažalost to je tada odbačeno, meni je žao što MOST kada je bio 6, 7 mjeseci na vlasti, on je mogao promijeniti Zakon o HNB-u i mogla je već ući državna revizija ali evo šta ćemo ispalo je tako. Poslije toga smo osnovali stranku Promijenimo Hrvatsku i mi smo tražili da se izmijeni Zakon o HNB-u i Zakon o državnoj revizijij. Vidite, poslali smo obrazloženje i u Europsku središnju banku, oni su napisali čitavu knjigu objašnjavajući da se ništa ne smije, ništa se ne može. I ovi ovdje naši u Vladi kad nešto dođe iz Bruxellesa, iz Frankfurta oni znači odmah samo što se ne klanjaju dakle nema nikakvog zbora niti bilo šta drugo. I evo sada ovaj napor koji podnosi Živi zid, znači mi ne odustajemo mi smo ljudi koji o tim stvarima, dakle institucijama i fenomenima imamo vrlo slična stajališta uostalom o tome smo govorili na posljednjim parlamentarnim izborima. Dakle, a u ime stranke Promijenimo Hrvatsku mogu reći nećemo nikada odustati dok se ne provede monetarna reforma i mi smo u stvari ovdje prava oporba, ne ovi iz SDP-a, oni su izabrali doveli sadašnjeg guvernera, a vidite njega je ova Vlada HDZ-a zadržala, znači to su ljudi koji svima pašu, koji znači rade u interesu centara moći kako domaćih, tako inozemnih, al ne u interesu građana hrvatskih koji su osiromašeni lihvarenjem razno raznih institucija, a poduzeća su naprosto nosila teški teret otplate lihvarskih kamata, nerealnog deviznog tečaja itd., itd. E sad, što je ova Vlada napravila da nas sve skupa ajmo tako reći, pređe pod navodnicima? Oni su prije par mjeseci osmislili svoj prijedlog izmjena Zakona o državnoj reviziji, ali znate na koji način, na način da formalno pokažu građanima da oni nešto čine i da će poslati tamo konačno tu Državnu reviziju, ali kada pogledate za razliku od ovog što je kolegica maloprije govorila to nema veze s tim. Njihova su ovlaštenja, Državne revizije kad dođu u NBH znate što nikakva. Oni mogu tamo popit kavu, vidjeti koliko ima zaposlenih, koliko automobila, zgrada i to je to, potrošnog materijala. Ništa oni ne mogu preispitivati poslovanje, financijsko poslovanje, zapošljavanje itd., itd. E ali kada oni uđu u NBH vidjet ćete onda će svi mediji, jer svi su ovisni o ovoj garnituri, o ovoj vladajućoj trgovačkoj koaliciji, oni će sve na velika zvona reći, evo konačno vidite mi smo imali snage poslati tamo. I znate kakav će biti izvještaj? Nikakav, dakle ne mogu, Državna revizija koja inače kvalitetno radi svoj posao ona tamo neće moći ništa ni otkriti, zašto, jer joj neće biti dopušteno jer su oni uredili, zakonodavac je uredio ovde ova većina, da oni ne mogu ništa ni istraživati i ni do čega doći. I ne samo to, ovaj njihov prijedlog predstavlja degradiranje neviđeno postojeće Državne revizije. Znate zašto? Zato što su u ovom zakonu odredili nitko do sada nije nadzirao rad Državne revizije, pazite, ne ovim zakonom su rekli, e sad ćete vi imati svoje revizore, mi ćemo naći nekoliko komercijalnih revizora sa tržišta pa će oni nadgledat što vi radite. Dakle, to je pritisak na Državnu reviziju u smislu sad ćete raditi onako pazite što radite. To je isto kao da Ustavnom sudu odredite par sudaca i kaže sad će oni nadgledati što vi u Ustavnom sudu radite. Znači, sve je farsa do farse i to su igrokazi za javnost. Međutim, ajmo nešto o konkretnim stvarima, pogledajte koliko se manipulira po anketama o mogućem uvođenju EUR-a u Hrvatsku. Pa HNB se pretvorila u PR agenciju, jeste vi to primijetili, oni plaćaju velike novce medijima da obavještavaju znači ono što oni žele da građani čuju, a oni poručuju dakle da EUR-o treba uvesti, da je to dobro itd. Ako je dobro, a 30 godina vi možete prigovarati znači nekom drugom, ali ja se bavim 30 godina, čitavu svoju karijeru, monetarnom politikom, međunarodnim financijama, međunarodnim ekonomskim odnosima, prema tome napisao sam dosta knjiga, znanstvenih radova, e pa ako ćemo tako razgovarat onda sjednimo za znanstveni stol, pa ćemo vidjeti što je tko napisao i kako može govoriti. Ne, ali svi vi ovdje navijački, vi iz vladajuće koalicije, vi ponavljate kao papige ono što kažu iz HNB-a, odnosno što kaže premijer Plenković jer oni se moraju dodvoriti Bruxellesu, a i sadašnji guverner mora se odužiti zato što je dobio novi mandat. E s vama skupa nama neće nikad svanuti znate i zato NHB plaća na naš račun, našim novcima, provodi propagandu kampanju da je EUR-o treba uvesti u Hrvatsku. Pa ako je pazite Poljska, Mađarska, Češka, Rumunjska, svi bolje od nas stoje, razvijaju se brže, imaju puno više stope rasta, Švedska koja je već dugo, Danska, Britanija nikad nije ni namjeravala, pa čemu ljudi žurite, pa dosta ste nas već uništili vi iz HNB-a, vi iz ove Vlade, očete nam zabiti zadnji, zadnji čavao u lijes Hrvatske i kao gospodarstva i kao društva. Pa gdje je vaša ljudskost i odgovornost? Vi ste operirani od toga. I zato dragi građani mi imamo samo jedan zadatak, mi imamo samo jednu dilemu kad dođu i dolaze izbori, hoćete li izaći, hoćemo li izaći na izbore ili nećemo. Ako izađemo na izbore odnosno vas 45% koji ne izlaze, pa mi ćemo ih pomesti razumijete i konačno ćemo se riješiti ovih slugana drugim i stranim i domaćim interesima. A ako ostanete kod kuće, važniji vam je roštilj, gledat televiziju, čitat novine e onda se nemojte žalit, onda putujte po Irskoj, tražite posao po Njemačkoj. A svako onaj tko ne izađe na izbore, a misli da prkosi vladajućoj ekipi ili oni koji su prije bili, pa on znači ima krivo, on dvostruki glas daje njima. Znači što radi HNB kad govori o anketama? Ni jedna do sada istraživanja anketa nije potvrdila namjeru HNB-a da treba uvesti EUR-o. Sve su ankete negativne, sve govore da većina hrvatskih građana ne želi EUR-o, da nismo spremni, da je gospodarstvo u teškoj situaciji, sporo rastemo, da su dugovi veliki itd., itd., ali ali jednu anketu je naručila HNB, ona je platila i samo u toj anketi ispada da hrvatski građani žele uvođenje eura. Pa čak i u toj anketi oni manipuliraju odgovorima, pa ono što je trebalo smjestiti u kategoriju da su protiv uvođenja eura, oni su je pribrojili u kategoriju za uvođenje eura. To su neviđene manipulacije i znači guverner okolo sa članovima Vlade i sa izabranima ekonomistima jer uvijek isti nastupaju u medijima, oni hodaju po fakultetima, srednjim školama, tamo, vamo, znači vodi se jedna žestoka propagandna kampanja koja nije objektivna, gdje druga strana ne može iznijet svoje argumente, njima je sve na raspolaganju, mediji, sve se financira i prema tome, to je taj problem sa HNB-om, mi nikad nećemo na zelenu granu jer je HNB veći problem od Agrokora, on je veći problem od brodogradnje i dok njega ne riješimo, mi ćemo se valjati u blatu problema.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Škibole.
Poštovani g. Lovrinović, slažem se sa svime što ste trenutno izlagali. Danas smo imali tiskovnu konferenciju upravo na temu HNB-a, uvođenje revizije, Državne revizije itd. i tu se zapravo vidi koliko je malo medija uopće bilo zainteresirano za tu tematiku. Znači za one tiskovne konferencije koje su sadržajne, koje govore o bitnim stvarima, koje govore o ekonomskim politikama, monetarnoj politici što je ključno za razvoj jedne države, tu mediji ne žele da dođu, ne žele prenijeti što se reklo, ne žele niti spomenuti, a kada netko pravi određene cirkuse, kada imamo određene ovdje incidente, svađe itd., e onda isti ti mediji su prvi koji izvještavaju hrvatskoj javnosti kao da je to ono što je najvažnije. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Škibola, ova vladajuća koalicija živi na aferama i cirkusu. Oni se ne bave stvarima kojima trebaju, zašto? I s jedne strane jer ne znaju, nisu dorasli a s druge strane jer moraju slušat one i za njih koji hoće nešto drugo međutim HNB je ostvarila povijesno najveće gubitke dosad, 3,8 milijardi kuna do sad, stvorila je novi vanjski dug od 2 milijarde eura, znači ukupan dug u Hrvatskoj. Prema tome, mi imamo instituciju koja destabilizira, umjesto da se brine o financijskoj stabilnosti, ona sama destabilizira financijsku instituciju. Danas je bilo ovdje govora da negativne tečajne razlike, da je to sa punica, znate, da ništa ne znači i da se ne može isplatiti. U godinama kada je HNB imala pozitivne tečajne razlike, ona je uplaćivala u državni proračun, tada to nije bila sapunica, znate, a sada kad su negativno, u milijardama, e sad je to sapunica. Kada dođemo, sve ćemo vas riješiti.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je trebala biti kolege Saše Đujića, nema ga, gubi pravo na raspravu pa že se slijedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Marina Škibole, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo u petak u 2 popodne raspravljamo po meni o važnoj temi a to je o ulasku Državne revizije u centralnu banku i mi ovdje vidimo trenutno 3 zastupnika iz vladajuće većine ali ono što je najzanimljivije jest da sa moje desne strane, od strane oporbenih zastupnika, nema niti jednog zastupnika osim nas trojice što je isto neki pokazatelj stanja gdje zapravo dobar dio zastupnika ovakve teme niti ne interesiraju. Danas smo imali isto i tiskovnu konferenciju na kojoj smo ukazali o tim manipulacijama anketama, što radi HNB, znači Eurobarometer koji je službeno ajmo reći sredstvo za ankete na razini EU-a, on je jasno utvrdio da u Hrvatskoj su građani protiv uvođenja eura, bar u ovom momentu. Znači da su hrvatski građani preko 50% protiv uvođenja eura i onda imate HNB gdje oni na službenim stranicama objavljuju neke ankete u kojima oni navode kao da hrvatski građani, više od njih polovice da su zapravo za uvođenje eura i onda stave one koji stave neke odgovore kao da li ste za uvođenje eura za 5 g., da li ste za uvođenje eura za 10 g. i onda to sve stave pod istu kapu i kažu oni koji su za uvođenje za 5 g. ili za 10 g., e zapravo oni jesu za uvođenje eura. Na neki način navode kako se kaže „vodu na svoj mlin“ budući da im službene ankete ne idu u prilog. Već smo toliko puta raspravljali o nužnosti ulaska Državne revizije u HNB i slažem se sa time da otkad su se pojavili zastupnici tzv. trećih opcija, mi napokon imamo u Hrvatskom saboru da se uopće razgovora o narodnoj banci, da se uopće progovorilo o tome da bi Državna revizija trebala ući u Narodnu banku jer to niti SDP niti HDZ, oni nikad nisu uopće smatrali kadrim da se to preispituje, znači njima je HNB zasebna institucija, ona je prema zakonima neovisna i samim time prema tim zakonima to što je ona neovisna, smatra se kao da Hrvatski sabor, hrvatska Vlada, nitko ne bi trebao de facto imati nad ingerencijama njihove monetarne politike koje provode, ne bi trebalo se imati ingerencije nad time da Državna revizija uđe u centralnu banku iako raspolažu sa javnim novcem iako su njihove plaće u centralnoj banci duplo veće i od nas zastupnika i od nakraju krajeva i premijera, predsjednika Sabora, predsjednice države, znači i guverneri i vice guverneri, svi imaju nerealno ogromne plaće, iako rade u javnom sektoru i cijelo vrijeme, ponavljaju tu mantra, kao da su oni neka neovisna institucija, koja nikome ne bi trebali polagati račune. Često će reći iz HNB-a da oni provode ekspanzivnu monetarnu politiku. Mi kao ekonomisti, znamo, koja su obilježe, ekspanzivne monetarne politike, to su niže kamatne stope, visoka ponuda novca, veća likvidnost u sustavu. A danas u financijskom sustavu, vidimo da ništa od toga nije tako i onda kada njih pitate, da li vi provodite ekspanzivnu ili restriktivnu monetarnu politiku, oni će reći, da mi provodimo ekspanzivnu, a u praksi, efekti su dijametralno suprotni. Znači imate brodogradilišta koja propadaju zbog nelikvidnosti i zbog sustavnog uništavanja te grane. Jer tko je uništio proizvodnu industriju, brodogradnju, poljoprivredu u RH? Pa upravo ta monetarna i tečajna politika, koja ne pogoduje domaćim proizvođačima, ne pogoduje, proizvodnoj i našoj industriju, nego se pogoduje tom uvoznom lobiju i tim stranim interesnim entitetima, koji onda na uštrb naše domaće proizvodnje i na uštrb naših ljudi i hrvatskih građana, izvlače ogromne milijarde. To možete vidjeti kakve milijarde zarađuju banke ovdje i onda te milijarde prenose kod banki majki, koji su većinom stacionirani u Austriji ili nekoj drugoj državi, a Hrvatska nema usudio bi se reći, nikakve značajnije koristi, jer mi uopće niti u Hrvatskoj ne oporezujemo banke. Znači nama u opće nije sporno da banke iznose takve milijarde i fali novaca u proračunu i cijelo vrijeme se priča o demografiji i o padu nataliteta, da stanovništvo odlazi, da država izumire i sve to stoji, sve je to realnost, međutim, kada treba namaknuti novac, tamo di se može namaknuti novac, jer znači ne bi banke napustile RH, zato što bi stavili neki manji porez na određene financijske transakcije ili na neku njihovu dobit. Pa ne bi oni automatski napustili Hrvatsku. Znači to vlada niti HDZ-a niti ona bivša SDP-a nikada nisu niti, usudio bi se reći niti razmišljale o tome. Boris Vujčić jako rijetko dolazi u Hrvatski sabor. Imamo situaciju da redovito izvješće koje bi trebala podnijeti HNB nema ga ovdje u Hrvatskom saboru, već 2 g. znači nema ga od 2017. g. I samim time, on poručuje, što misli o ovoj insinuaciji, što misli o saborskim zastupnicima, a samim time što misli o hrvatskim građanima. Jer mi smo ovdje predstavnici hrvatskih građana, jedini imamo takvu vrstu legitimiteta, jer smo demokratski izabrani na izborima, a oni u Centralnoj banci misle da sustav funkcionira, na način kako oni funkcioniraju u Centralnoj banci. Oni funkcioniraju na jedan nepotistički način, gdje, ako imate savjet HNB-a i rukovodstvo HNB-a, oni stave u savjet HNB-a iste ljude koji su u rukovodstvu HNB-a ili oni kažu, kada vi njima kažete treba državna revizija ući u Narodnu banku, oni kažu pa zašto treba Državna revizija ući u Narodnu banku, pa mi imamo već Državnu reviziju u Narodnoj banci. I onda kada uđete dublje, onda vidite, da zapravo oni imaju te neke privatne revizorske kuće, koji oni sami plaćaju i sada mi bi trebali očekivati da su objektivne te revizije i objektivna ta izvješća koja se nama ovdje serviraju. Zato kažem još jednom i ponavljam, vrlo je esencijalno i nužno da Državna revizija uđu u Centralnu banku. Nema tu nikakvom miješanja u monetarnu politiku. Prema tome, ugovor o funkcioniranju EU ili europska središnja banka, neće imati zamjerke na to, da Državna revizija uđe u Centralnu banku. Samo da se taj, da se to zakonsko rješenje napravi realno i konkretno. Prema tome, mislim da ne znam zašto smo čekali do danas, da se uopće počne razgovarati o tome, a kamoli nešto realno potegnuti. U ovom prijedlogu Živog zida, mi vidimo, spominje se eksponencijalni porast vanjskog duga i to je činjenica, raste vanjski, raste unutarnji, raste javni dug. Ali postavlja se pitanje, jedno ključno pitanje, koje nećete moći čak ćuti niti od struke, na ekonomskim fakultetima, tko su vjerovnici tih dugova koje ima država. Znači mene interesira, koje su te bankarske institucije, kojima je Hrvatska država najviše dužna? Znači da bi mi zapravo znali tko gospodari našim ekonomskim sustavom, mi za sada to ne znamo. Znači kada pitate, tko je taj najveći vjerovnik hrvatskog javnog duga, e onda teško dolazite do tih podataka i zapravo ti se podaci skrivaju u jednoj magli, ljudi nemaju o tom informacije, ne znaju i robovi smo neznanja i dezinformacija. Hvala.
Hvala, imamo nekoliko replika poštovanog zastupnika Lovrinovića je prva.
Hvala. Poštovani kolega Škibola, vi ste magistar ekonomije, najmlađi zastupnik. Sjećamo se prošle godine, znači u 7. mjesecu ovaj Sabor je izabrao 3 viceguvernera i što se poslije toga dogodilo? Oni kada su došli u HNB odmah je promijenjena sistematizacija radnih mjesta, do jučerašnja dva viceguvernera, ostala su bez javnog natječaja, njima je postojeći stari guverner osigurao uhljebljenje u dva nova sektora, kao glavni ekonomist i poslovni direktor što nikada nije postojalo tamo, a ovi novi viceguverneri su dobili neke nove poslove, bitno smanjene skraćenog obujma itd. To znači smatrate li da je to izigravanje odluke sabora, sabor izabrao te ljude da rade točno one poslove koji su bili u sistematizaciji do njihovog izbora. Znači, guverner je izigrao odluku sabora i zato samo krenuli u inicijativu [[Upadica: Odgovor poštovanog zastupnika Škibole.]] da se pozove na javno saslušanje u Hrvatski sabor.
Hvala poštovani gospodine Lovrinović, pa evo kad ste već spominjali odabir guvernera središnje banke, tj. viceguvernera sjećam se kada je bila ta procedura o odabiru viceguvernera i samog guvernera središnje banke, e onda je rasprava bila samo na Odboru za financije, a kada je ta točka dnevnog reda došla u Hrvatski sabor niti jedan zastupnik se nije uopće javio za raspravljanje o izboru guvernera HNB-a. Znate zašto je to bilo? To je bilo zato što je tada u tom momentu bilo polufinale, Hrvatska je igrala protiv Engleske i oni su drugi dan u Hrvatski sabor stavili da se ujutro, znači rano ujutro da se raspravlja o izboru guvernera središnje banke. Znači to su egzaktne informacije i podaci koje sada govorim. Svatko koga interesira može provjeriti, nije uopće bilo stvarne rasprave. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa zastupniče Škibola. Znači vi ste rekli jednu zanimljivu stvar, a ta je da hrvatskog gospodarstvo stalno stoji sve gore i gore, da imao demografsku katastrofu, ali da istovremeno nitko ne mijenja politiku koja se vodi. I to je doista ovako jedno zanimljivo pitanje, znači nitko ne povezuje teoriju sa praksom. Znači, ako stvari ne valjaju onda očito nešto treba promijeniti. Sasvim sigurno da bi nešto trebalo promijeniti sa monetarnom politikom, međutim nitko je ne mijenja. To vam je izgleda ne znam ko da se čovjek opeče na vatru i onda se sutra ponovno gurne ruke u vatru. Znači ne znam nešto bi se moglo naučiti iz cijele te situacije i reć pa gledaj pa možda nešto trebamo promijeniti, možda možemo biti oprezniji, možda možemo neke probleme zaobići, drugačije rješavati itd., ali toga kod nas očito nema. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime, odgovor oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Škibole.
Hvala, poštovani gospodine Bunjac, pa na dobrom ste tragu i vi možete primijetiti npr. da u ovom sustavu političkih stranaka izmjenjivanja u tom bipolarnom sustavu izmjenjivanja HDZ-a i SDP-a na vlasi da razlika između HDZ-a i SDP-a je u nekim čisto ideološkim smjernicama koje ni nisu toliko značajne. Znači te ideološke smjernice kad kako se izmjenjuje HDZ pa dolazi SDP različite su neke ovaj različita su neka razmišljanja, različite ideologije, ali u konačnici ono što je najvažnije, a to je ekonomska politika, a to je monetarna politika te spone ostaju nepromijenjene. Znači i HDZ i SDP po pitanju monetarne politike imaju identične stavove.
Hvala lijepa. Nema dalje prijavljenih, time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovati ćemo o njoj kad se [[Upadica: Jeste donijeli prijavnicu?]] nemam prijavnice nikakve, mi nemamo nikakvih prijavnica, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Evo, dat ću vam riječ, doduše ne znam kome jer ništa niste, ne može, nemojte raditi cirkus od ovoga sabora po običaju, ne može kolega Pernar jer ga niste prijavili, mogli ste ga prijaviti. Na tom piše nešto? Stvarno radite sprdačinu od ovog sabora. Izvolite kolega, kolega, ne razumijem slijedom Poslovnika, koje točke Poslovnika želite?
Gospodine potpredsjedniče 238. kada ćete konačno staviti na dnevni red temu izvješća HNB-a iz 2017. godine? [[Upadica: Kad se steknu uvjeti za to.]] Zašto 22 godine, gospodine Reiner vi ste ozbiljan čovjek, zašto štitite, tko štiti, ja pretpostavljam da vi ne, ali tko štiti u ovom saboru [[Upadica: Kolega Lovrinović, nemojte kršiti Poslovnik svjesno, molim vas.]] , ne kršim pa vi ste ga već toliko srezali da ja nemam šta kršiti, razumijete. Začepili ste nam usta, zašto se netko boji da ovdje, da nam polažu račune, evo.
Molim vas. Evo kolega Pernar izvolite u ime kluba.
Hvala uvaženi predsjedavajući, htio bih reći da je HNB najbitnija institucija i najvažnija institucija u ovoj državi. Ukoliko HNB dobro radi svoj posao odnosno ukoliko je regulacija novca koju ona vodi ispravna tada ćemo imati dovoljno likvidnosti u zemlji, nećemo imati kreditnu krizu, nećemo imati situacije sa ilegalnim kreditnim zadrugama, nećemo imati situaciju sa valutnom klauzulom na kredite i imat ćemo situaciju u kojoj je stopa realne inflacije, al pri tom mislim na inflaciju ne samo rast cijena, nego i rast plaća takva da jednostavno kroz rast plaća iz godine u godinu, mi možemo s vremenom sve lakše otplaćivati naše kredite. Opće je poznata činjenica da za novac vrijede da tako kažem pravila, kao i za sve druge robe, znači sa povećanjem novčane ponude pada cijena novca, odnosno kamata. Znači kad bi HNB vodio jednu ekspanzivnu monetarnu politiku, tada bi kamate na kredite bile niže nego što jesu. Naravno i kad bi eskontna stopa bila niža. Ne samo da bi kamate bile niže nego bi kao što sam objasnio, dolazilo i do toga da ne rastu samo cijene, nego da rastu i plaće. Međutim, u Hrvatskoj plaće rastu za mizerno, npr. u 2 godine porastu za 100 kuna ili recimo mirovine za 5 kuna. I naravno da je posljedica te nikakve da tako kažem regulacije novca u državi koju mi imamo trenutno kunska besparica, činjenica da ljudi skupljaju boce, to da ljudi bježe iz zemlje, da su plaće nikakve. I sad šta se događa? Država nam kao rješenje za ovu agoniju nudi što dame i gospodo? Nudi nam uvoz sobarica iz Egipta, nudi nam uvoz radnika građevinskih iz Indije, ali ne zato jer sobarica u Hrvatskoj nema, ne zato jer građevinskih radnika u Hrvatskoj nema, nego zato jer su ti radnici otišli pospremati sobe u Austriju i Njemačku i otišli su tamo na gradilišta, to je problem. Znači ono što mi u Hrvatskoj imamo je to da imamo premale plaće, država pothitno mora dizati plaće. Ukoliko država neće dizati plaće, nastaviti će se trend iseljavanja ljudi iz naše zemlje i tzv. supstituacija, odnosno zamjena stanovništva. Kuhar će biti s Filipina, građevinski radnik će biti iz Bangladeša, kao što sam rekao sobarica će biti iz Egipta ili iz neke druge zemlje itd. I mi ćemo se naći u situaciji da će u jednom trenutku svi ti strani radnici tražiti prava koja imaju domaćini. To je ono što ljudi nisu svjesni. U Engleskoj kada je bio val useljavanja tih migranata, iz zemalja Trećeg svijeta, šta Englezi su mislili, ha gledajte, oni će raditi poslove koje mi nećemo. Ma je li, možda hoće prva generacija, ali već druga generacija tih migranata će tražiti prava koja imaju Englezi. I na kraju što se dogodilo? To da su Englezi u Londonu manjina, da je gradonačelnik čovjek, imigrant, odnosno osoba sa migrantskom pozadinom koja nema veze sa Europom i to je trend koji se događa. Nijemci postaju polako manjina u sve više gradova i u Njemačkoj itd… I što ćemo imati na kraju? Na kraju ćemo imati to da u Hrvatskoj umjesto Hrvata žive stranci, da ti stranci će početi zauzimati političke funkcije u ovom Saboru. Ali ne stranci u smislu autohtone manjine koje su tu paralelno sa nama stoljećima nego stranci koje mi nikad do sada nismo vidjeli na ovim prostorima. Zašto ova Vlada vodi tu politiku, zašto gura tu agendu, to ja ne znam, meni to jasno nije. Da li je vama jasno? Možda vi gospodine Reiner znate bolje nego ja, objasnite zašto su plaće tako male i zbog čega naša država umjesto da mladim našim sugrađanima koji žele imati obitelj, umjesto da njima riješi stambeno pitanje i plaća režije, država to isto čini za migrante koji dolaze iz zemalja Trećeg svijeta, zašto, ne znam. Zašto za beskućnike nema mjesta u stanovima a za azilante ima? Zato jer je EU prioritet su ti migranti iz Trećeg svijeta a ne domaći beskućnici iz Hrvatske. Hvala.
Hvala. I završno u ime predlagača, govoriti će poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažena kolegice i kolege, državni tajniče. Znači kako je počelo tako je i završilo, nismo mogli imati kvorum na odboru u 8,45, nismo ga imali u 10,30, još ga manje sada imamo ovdje, ovdje je trenutno 6 zastupnika ako računamo i potpredsjednika Sabora Reinera i to je u biti glavni razlog zašto nam je tako kako je. Znači da smo mi sad ovdje recimo radili neki cirkus, možda da sam uzeo ovu vodu pa prolio recimo na pod, možda bih završio u središnjem Dnevniku. Ali tako dugo dok pokušavamo rješavati stvarne probleme ove zemlje niti medije, niti zastupnike to ne zanima. I doista građani se često puta pitaju zašto je moja mirovina mala, zašto je moja plaća nedovoljna da preživim mjesec, zašto nema ulaganja u vrtiće, u škole, u ceste, u pruge, u ne znam zrakoplovni prijevoz, zašto su problemi sa brodogradilištima, sa poljoprivredom, sa socijalom, zašto imamo toliko beskućnika, zašto nemamo dovoljno samostalnosti, suverenosti i slobode. Odgovor je vrlo jednostavan, zbog ovoga ovdje, ovdje je odgovor. I jednostavno, tako dugo dok se ovo stanje ne promijeniti, dok ovaj Sabor ne bude imao drugačiju ulogu, znači ulogu prije svega da se opće gospoda zastupnici pojave na svome radnomu mjestu. Pa onda kada se pojave na svojem radnu mjestu da nešto rade, da odlučuju, da razmišljaju, da su se spremni suprotstaviti svojim stranačkim šefovima, dotle jednostavno nam neće biti bolje. To se može učiniti samo na način da dođu potpuno novi, nepotrošeni ljudi jer ovi su već odavno potrošeni. SDP se raspao po šavovima, oni jednostavno više ne postoje, tu više ja ni ne znam tko je član SDP-a, tko nije, tko je žetončić, tko je kupljen, tko će sutra biti kupljen, itd.. HDZ nekada u doba Franje Tuđmana išli su na izbore sami, bez ikakvih koalicija, pobjeđivali su u prvom krugu, sada već moraju, koliko je tu vladajućih koaliacija, 18, 20 stranaka, pa to više bog, otac ne može prebrojati tko sve čini vladajuću koaliciju. I sa tim svojim koalicijskim partnerima ne mogu dobiti više od 30% glasova. Ne mogu i to samo zahvaljujući tom izbornom sustavu i recimo to tako jednoj mašineriji stranačkoj koja odrađuje te izbore su oni još na vlasti ali nisu ni sjena onoga što su nekada bili, ta stranka je duboko premrežena frakcijama, međusobnim sukobima i mržnjom i dogodit će joj se isto ono što se dogodilo i SDP-u, samo kad izgube vlast i tada će se otvoriti prostor za neke nove stranke i neke nove opcije i dobro je što sve relevantne ankete pokazuju da među mladim biračima, osobito onima do 30 godina, Živi zid apsolutno dominantna stranka. I padale su velike sile i padale su dinastije Karadžordževića i padale su komunističke stranke i Berlinski zidovi za koje se mislimo da nikada neće pasti, e tako će pasti i ova politika koja definitivno ne donosi ništa dobroga, ali evo, još se uvijek održava na životu i održavat će se nažalost još jedno vrijeme. Možda ako se probudimo, ako se trgnemo, možda već 26.5., za 3 i pol tjedna možemo neke stvari promijeniti. Možda je moguće da ova Vlada jednostavno padne i samo je pitanje na nama što ćemo odlučiti, odluka je uvijek isključivo samo na nama, kako se kaže, promijeni sebe, pa ćeš promijeniti čitavi svijet. Toliko o tome za danas, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu u ovoj točci, a glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se vidjeti ponovo u utorak, 7. svibnja u 9,30 sati i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita, prvo čitanje, P.Z. br. 633. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,30 SATI.
Prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Državnom uredu za reviziju za obavljanje revizije u HNB-u. Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog zaključka o upućivanju zahtjeva Državnom uredu za reviziju za obavljanje revizije u HNB-u, kojeg ne prihvaća Vlada RH, molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio dovoljan broj glasova, 79 je bilo protiv, 12 suzdržanih i 12 ZA. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, prvi dan je u tjednu, pa imamo prvo rasprave u ime klubova, slobodni govor, prvi je na redu poštovani kolega Mirando Mrsić u ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata, izvolite.