Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova. I prvi klub zastupnika biti će onaj IDS-a, PGS-a i RI-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Emil Daus.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Započela je nova školska godina. Za neke razrede i po novom obrazovnom modelu, tzv. Škole za život, a sve to naravno u sklopu reforme obrazovnog sustava koja se već godinama najavljuje. Ne samo da se najavljuje već nam se kroz medije i ostale PR kanale plasiraju informacije kako se reforma temeljito priprema i kako će njenom provedbom cijeli obrazovni sustav biti bolji, moderniji, učinkovitiji i prilagođen današnjem i budućim potrebama u društvu, a sutra i na tržištu rada. Pretpostavljajući da su namjera i cilj provedbe obrazovne reforme pozitivni i ispravni jer vjerujem da nam je svima cilj živjeti s pogledom u budućnost i obrazovati mlade za budućnost te ne ulazeći danas u same promjene i novine u obrazovnom sustavu, moram ispred našeg kluba zastupnika reagirati na neke situacije koje se događaju na terenu, a koje se posljedica nepripremljenosti i neorganiziranosti odgovornih. Zapelo se već na prvom koraku. Zbunjenost i neorganiziranost kod nabavke udžbenika i radnih bilježnica. Posljedica toga je da nakon 20-tak dana od početka nastave još uvijek nedostaju neki udžbenici i bilježnice, radne bilježnice. Ako je kod samih radnih bilježnica dio odgovornosti mogao biti i na ostalima, za udžbenike se trebala pobrinuti isključivo država. Za tablete govore da će biti dobro ako dođu do Nove godine. Oni oprezniji ih očekuju tek krajem školske godine. I već prva lekcija koju su djeca naučila u Školi za život je da ne vjeruju institucijama države. Čak ni kada im darove nose. Mislim pritom na besplatne udžbenike. Jer nakon svih pompoznih najava, obrazlaganja i uvjeravanja u kvalitetnu provedbu obrazovne reforme, ostaje opet onaj osjećaj da je i to tipični primjer reforme na hrvatski način. Iako mislim da prava reforma u ovom slučaju ne postoji jer kod prave i cjelovite reforme razrađen je svaki detalj i u proces provedbe se ide kada je sve spremno da se ona provede na najmanje bolan i najučinkovitiji način. Riječ je ipak o prevažnoj temi. Sustavu obrazovanja naše djece gdje si država ne smije dopustiti neozbiljnost. A situacija na terenu pokazuje da si je to dopustila. Pred kraj moram spomenuti još dvije stvari. To su neujednačenost uvjeta rada i opremljenosti te neujednačenost nastavnog sadržaja u takvoj maloj zemlji s tako malo djece. Prvi smo za poštivanje i uvažavanje različitosti. Uostalom, u Istarskoj se županiji već neko vrijeme provodi zavičajna nastava s ciljem učenja i čuvanja vrijednosti svoga zavičaja. Sve je to naravno kao dodatni nastavni sadržaj, ali osnovni nastavni sadržaj mora biti isti u cijeloj zemlji. Osim što bi sustav bio jeftiniji, lakše bi se istim koordiniralo i istog u hodu korigiralo, a na kraju obrazovnog procesa, znali bi točno što dobivamo. Međutim, da bi znao što ćeš dobiti, moraš najprije znati točno što želiš. A ono što je jednako važno, ako ne i važnije, to su neujednačeni uvjeti rada. Bez obzira što 6 istarskih gradova u hrvatskih top 15 po obrazovanju mladih i što je većina škola rekonstruirana ili neke nove napravljene, moramo biti odgovorni prema djeci u cijeloj zemlji i tamo gdje su manje razvijene sredine. Stare zgrade, dotrajalost objekata, negdje ispod osnovnog minimuma, neopremljenost ili samo djelomična opremljenost kabineta za nastavu ako uopće i postoje, slika su nemalog broja škola u zemlji. Za kvalitetnu i cjelovitu reformu, potrebno je bilo napraviti najprije osnovne preduvjete, neovisno koliko koštali jer prave reforme koštaju kao i svaka prava investicija, ali isto tako poput svake prave investicije i prava reforma vrati uloženo. No, očigledno je da smo mi od toga. Naše odgovorne institucije nisu uspjele osigurati ni sve udžbenike na vrijeme.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj IDS-a, PGS-a, i LRI-ja u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Giovanni Sponza, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. RH je sukladno direktivi EU-a o odlaganju otpada preuzela obveza izgraditi centre za gospodarenje otpadom te sanirati sva otvorena odlagališta. Istra je tu obavezu ispoštovala i to konkretno izgradnjom županijskog centra za gospodarenje otpadom Kaštijun te zatvaranjem i sanacijom nekadašnjih otvorenih odlagališta otpada u gotovo svim jedinicama lokalne samouprave na svom području a sve sukladno sa aktima koje je propisala sama država Zakon o gospodarenju sa otpadom, uredbom o gospodarenju s komunalnim otpadom i planom gospodarenja otpadom u RH. Mi u istri kao disciplinirani građani koji poštuju zakone i propise, osnovali smo tvrtku Kaštijun za ciljem uspostave cjelovitog i održivog sustava obrade koji podrazumijeva na početku ciklusa selekcioniranje i reciklažu prikupljenog otpada od strane komunalnih društava i na kraju ciklusa, preuzimanje finalnog proizvoda koji nastaje mehaničko-biološkom obradom otpada. Međutim cjeloviti sustav obrade i recikliranja otpada te stvaranje tržišta otpada još nije uspostavljen. Naime, iako su sama državna tijela propisala mehaničko-biološku tehnologiju zbrinjavanja otpada, ta ista državna tijela nisu uspostavila tržište sekundarnih sirovina i to ne samo plastike, papira, stakla već i krupnog otpada a koji postaje sve veći problem i nisu ponudila konkretno, dugoročno i prihvatljivo rješenje za zbrinjavanje goriva iz otpada. Stoga pozivamo ali i očekujemo od Ministarstva zaštite okoliša poduzimanje hitnih i učinkovitih mjera, a sve u cilju uspostave tržišta sekundarnih sirovina i zbrinjavanja goriva iz otpada. Isto tako očekujemo iz Fonda za zaštitu okoliša realizaciju dogovorene, sporazumom potvrđene, više puta od strane države obećane, a sada već neodgodive financijske pomoći i to za saniranje evidentiranih strukturnih nedostataka pogona nastalih prilikom gradnje koji uzrokuju širenje neugodnih mirisa sa Kaštijuna, opravdanu zabrinutost mještana i izvanrednu situaciju usred turističke sezone. Istarska županija, gradovi i općine ne mogu si dozvoliti još jednu turističku sezonu bez uspostave kvalitetnog, učinkovitog, ekološki prihvatljivog sustava zbrinjavanja otpada jer bi posljedice za istarski turizam, a time i za hrvatskog gospodarstvo bile kobne. Istarska županija u cilju rješavanja ovog ozbiljnog problema spremna je preuzeti svoj dio obaveza i odgovornosti i istu razinu i spremnosti i odgovornosti očekujemo od državni tijela.
Hvala lijepa.
Drugi na redu je g. Daus ispred IDS-a.
Hvala lijepa, poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, javljam se danas u ime kluba kako bi ukazao na nešto što bi se, ako se prethodno dovoljno ne sagledaju i predvide moguće posljedice, uskoro moglo negativno odraziti na kvalitetu života i standard građana RH. Radi se o prijedlogu novih mjera u tzv. poreznoj reformi, a koji se tiču plaća mladih osoba do 30.g., moram odmah reći da smo mi u IDS-u uvijek bili za rasterećenje poduzetnika i stvaranje okruženja koje će stimulirati rast plaća, ali isto tako uvijek smo za to da se svemu pristupa sustavno i planira dugoročno jer samo tako se može stvoriti sigurno poslovno okruženje, a sigurnost je preduvjet svake investicije u gospodarstvu, kao i svakog planiranja, dodatnog zapošljavanja i povećanja plaća. I kada se planira negdje nešto uzeti ili smanjiti, treba razmišljati odakle će se to moći vratiti, a sve kako bi se dosadašnji standard građana mogao održati, a po mogućnosti i unaprijediti. Radi se o tome da se spomenuto rasterećenje plaća misli provesti na način da se za mlade zaposlenike do 25.g. života ne plaća porez na dohodak, a za one do 30.-te da se plaća 50% od ukupnog iznosa. Znamo da je porez na dohodak prihod najvećim dijelom gradova i općina i manjim dijelom županija, po nekim procjenama radi se o procijenjenom iznosu od oko 500 milijuna kuna i sada postavljam pitanje da li se dovoljno promišlja da se tim načinom dovodi u pitanje realizacija kapitalnih projekata u nekim sredinama, bilo da se radi o vrtićima, školama, domovina za starije, cestama, da li se dovoljno promišlja da građani tim sredstvima u svojim općinama i gradovima financiraju dodatne sadržaje i aktivnosti za posebno osjetljivije skupine društva kao i nadstandarde u vrtićima, školama, ali i Hitnoj pomoći, vatrogastvu, te ostalim službama i institucijama gdje država ne uspijeva to učiniti sredstvima iz državnog proračuna, mislim da se ne promišlja dovoljno i da se ne promišlja sustavno jer da se promišlja sustavno ne bi se događale pojave koje destabiliziraju svakodnevni život građana, te stvaraju neravnopravnost u društvu, takav bi sustav tražio rješenja da se ta destabilizacija i neravnopravnost ne dogodi. Dal je to rješenje vraćanje one državne imovine koje unutar granica građevinskih područja, gradovima i općinama, pa da istu stave u funkciju i dodatno pokrenu gospodarstvo ili da se općinama i gradovima omogući druge izvore financiranja poput 2% PDV-a, pa da vidite kako se s tim novcem može mnogo više napraviti kada je odgovornost izravna, a operativnost višestruko brža od državne razine, tada neće ovakve intervencije države u lokalni proračun stvarati destabilizaciju i rušiti standard građana. Mi u Klubu IDS-a mislimo da to jesu rješenja, kao i da je krajnje vrijeme da se to učini, da se napokon ova zemlja počinje decentralizirati i na onoj operativnoj, a ne samo simboličkoj razini, da se napokon prestanu većinu poreznih reformi donositi na štetu lokalne i regionalne uprave i samouprave već da i država preuzme svoj dio odgovornosti. Počnite donositi hrabre i odgovorne odluke, građani to očekuju od vas.
Hvala lijepa.
Sada idemo na iznošenje stajališta u ime klubova pa prvi će biti Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Giovanni Sponza.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. 30-ak centara za kompetenciju prijavljeno je na natječaj Ministarstva gospodarstva u kojem je za Hrvatsku rezervirano oko 786 milijuna kuna bespovratnih europskih sredstava za istraživanje i razvoj novih proizvoda u vidu jačanja konkurentnosti domaćeg gospodarstva, otvaranja novih radnih mjesta i povećanja izvoza. Natječaj je otvoren još 2016. godine, a s obzirom na važnost, ciljeve te poduzetnike koji pokušavaju doći do poticaja vrlo je zabrinjavajuće da čak tri godine kasnije još uvijek nije dodijeljena niti jedna kuna iz natječaja, a nema ni naznaka da će biti uskoro iako je prema uvjetima natječaja prvi novac trebao biti podijeljen još početkom 2018. godine. Štoviše nakon svih dodatnih pojašnjenja, dopuna dokumentacije, dokazivanja financijske sposobnosti koji su prijavitelji njihovi partneri više puta poslali ministarstvu početkom ovog mjeseca stigao je još jedan u nizu zahtjeva za dodatnim pojašnjenjima, dopunama i dokazivanjima. Kolegice i kolege u ove tri godine od strane svih partnera u projektima uloženi su veliki napori, značajna materijalna sredstva od kojih se osim pravnih i financijskih sposobnosti očito očekivali i ogromno strpljenje. Epilog svega je da partneri odustaju zbog sporosti državne birokracije, da nam stručnjaci iz Centra kompetencije odlaze u inozemstvo, da ne ispunjavamo ciljeve koji smo si sami postavili. Umjesto da iskoristimo rezervirani europski novac, izlažemo se riziku plaćanja kazni i gubitku financijske nagrade za dobro iskorištena sredstva koja nisu mala. Pri samome kraju, poštovane kolegice i kolege želim naglasiti sljedeće, da je riječ o izravnom ulaganju u znanost i inovacije kao temelju razvoja gospodarstva, da je riječ o značajnom novčanom iznosu, a ministarstvo nije odradilo svoj posao. Stoga pozivam ministarstvo da brže i efikasnije pomaže razvoju gospodarstva jer ovakvim nečinjenjem tjera ga u stagnaciju.
Hvala lijepa.
Prelazimo na iznošenje, iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika, prvi je gospodin, ja ne znam ovaj pitam, prvi je gospodin Giovanni Sponza koji će govoriti stajalište Kluba IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege prošli tjedan ukazao sam na neefikasnost državnog tijela i to na temu nekorištenja bespovratnih sredstava EU fondova gdje gubimo značajne novčane iznose. Danas u najboljoj namjeri ukazujem na još jednu situaciju, oko 80 projekata odobreno je u sklopu prekograničnog programa INTERREG Italija-Hrvatska u čiju je realizaciju uključeno 100-tinjak hrvatskih partnera. I za navedene projekte odobreno je sufinanciranje od preko 200 milijuna EUR-a. U navedenom projektu Ministarstvo regionalnog razvoja kontrolno je tijelo prve razine, a to znači da svi hrvatski partneri u ministarstvo šalju izvještaje za utrošena sredstava po obračunskim razdobljima, te izvještaje ministarstvo evaluira i šalje vodećim partnerima na izvještavanje prema EU-u odnosno na odobravanje isplate bespovratnih sredstava utrošenih od partnera po određenim projektnim aktivnostima. Za prvo programsko razdoblje partneri su poslali svoje izvještaje, a Ministarstvo regionalnog razvoja koje je iste trebalo evaluirati to nije učinilo. Znači, opet je zbog nečinjenja državnog tijela rok probijen. I što imamo za posljedicu? Da su hrvatski partneri dobili obavijest od vodećih partnera da će biti isključeni iz financiranja za prvo programsko razdoblje dok god ministarstvo ne napravi svoj dio posla. Da su hrvatski partneri primorani sada dizati kredite kako bi osigurali daljnju likvidnost i mogli realizirati sve projektne aktivnosti, da se zbog nečinjenja državnog tijela teret prebacuje i na proračune općina, gradova i županija. S obzirom na izneseno postavljam nekoliko pitanja. Da li je EU odobrila produljenje roka? Hoće li ministarstvo uspjeti do novog roka obraditi sve zahtjeve? I možemo li očekivati da će ministarstvo opet kasniti s evaluacijom zahtjeva i za slijedeća razdoblja? Cijenjene kolegice i kolege i ovim primjerom ni na koji način ne želim umanjiti ni trud, ni značaj, niti vrijednost projekata koji su do sada ugovoreni i realizirani. No ponoviti ću, naša je dužnost, a i obaveza državnih tijela činiti sve kako bi se što više iskorištavala sredstva iz EU fondova. Prošli put govorio sam o EU sredstvima za centar kompetencije u vrijednosti od 200 miliona EUR-a. Danas sam ukazao na problem INTERREG projekta vrijednosti 200 miliona EUR-a. Kolegice i kolege govorimo o projektima i o bespovratnim sredstvima visine 3 milijarde kuna, to ukazuje da onaj koji je odgovoran treba nadzirati i provoditi, a to je državno tijelo, ne čini niti se ponaša odgovorno. Bogate i ozbiljne i odgovorne države što mislite, da li bi sa takvom lakoćom propuštale tri milijarde kuna, mislim da ne, zato ukazujem na ove probleme. Hvala.
Hvala i vama.
A sada prelazimo na prvu točku dnevnog reda, to je: - Prijedlog zakona o obeštećenju radnika Trgovačkog društva „Plobest d.d.“, prvo čitanje, P.Z. br. 642 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. S nama je ministar zaštite okoliša i energetike poštovani Tomislav Ćorić. Izvolite ministre.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Jandrokoviću. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Dozvolite da vam u sljedećih desetak do petnaest minuta pojasnim Prijedlog zakona o obeštećenju radnika Trgovačkog društva „Plobest d.d.“. Ovo izlaganje bit će doista obrnuto proporcionalno duljini čekanja bivših radnika „Plobest d.d.“ na obeštećenje temeljem dugotrajne izloženosti azbestu. Na području RH azbest se počeo naveliko koristiti nakon Drugog svjetskog rata, a prvenstveno u azbestnoj cementnoj industriji u izradi kočionih materijala azbestnog prediva te u brodogradnji i građevinarstvu. Od početka pedesetih godina prošlog stoljeća u Hrvatskoj se povremeno godišnje preradilo i u proizvodnji koristilo do 60 tisuća tona azbesta. Problem azbestoze u RH naglašen je već 1961. godine kada su opisani prvi slučajevi azbestoze pluća. S obzirom na potencijalnu ugroženost od pojave azbestne bolesti u profesionalnoj izloženosti radnici su manje ili više organizirano podvrgavani periodičnoj zdravstvenoj kontroli. Na osnovi dinamike saznanja o štetnom utjecaju azbesta na zdravlje niz je međunarodnih organizacija i ustanova predlagalo stalna smanjenja dopuštene razine azbesta u radnim prostorima sve do zabrane uporabe azbesta u proizvodnji i upotrebi proizvoda koji sadrže azbest. Specifičnosti izloženosti azbestu sadržano je u tome što se znakovi oboljenja kao i posljedice po zdravlje zaposlenih na poslovima sa azbestom u pravilu javljaju znatno kasnije i to do 20 godina od udisanja azbestnih čestica. Izloženost azbestu može prouzrokovati brojne bolesti pluća i pleure kao što su azbestoza, zadebljanje pleure, bolest malih dišnih puteva te druge maligne bolesti. Međunarodna organizacija rada je na 72. zasjedanju održanog 4. lipnja 1986. godine usvojila Konvenciju o sigurnosti prilikom upotrebe azbesta kojom je predviđeno da se nacionalnim zakonima ili drugim propisima moraju odrediti mjere koje treba poduzeti za sprečavanje i kontroliranje te zaštitu radnika od opasnosti za zdravlje zbog profesionalne izloženosti azbestu te da se nacionalnim zakonima ili drugim propisima odrede potrebne mjere uključujući odgovarajuće sankcije za osiguranje djelotvorne primjene i poštivanje odredbi ove konvencije. RH pristupila je izmjeni zakonodavstva koje regulira maksimalno dopuštene koncentracije 1993. godine, donošenjem Pravilnika o maksimalno dopustivim koncentracija štetnih tvari u atmosferi radnih prostorija i prostora i biološkim ograničenim vrijednosti. Države EU prihvatile su 1999. godine obvezu izvršenja niza mjera za prestanak uporabe azbesta te je EU svojim zakonodavstvom ograničila uporabu i promet proizvoda koji u sebi sadržavaju azbest. RH je potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s EU od 1. siječnja 2002. godine preuzela obvezu usklađivanja svog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, uključujući regulativu koja se odnosi na proizvodnju, promet i uporabu proizvoda koji u sebi sadrže azbest. Problematika azbesta regulirana je s više različitih propisa u RH. U cilju zbrinjavanja radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili profesionalno izloženi azbestu donesen je početkom kolovoza 2007. godine paket zakona i to Zakon o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu zbog profesionalne izloženosti azbestu, Zakon o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu i Zakon o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu. Zakonom o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu omogućeno je radnicima stjecanje prava na starosnu mirovinu pod povoljnim uvjetima od tzv. općih uvjeta utvrđenih Zakonom o mirovinskom osiguranju. S dopunom Zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu profesionalno izloženih azbestu iz siječnja 2010. godine kategoriju oboljelih radnika koji su tijekom rada oboljeli od bolesti uzrokovane azbestom ta je bolest utvrđena rješenjem o priznanju profesionalne bolesti od strane Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i omogućeno je ostvarivanje prava na starosnu mirovinu pod povoljnijim uvjetima uz povećanje mirovine za 26%. Zakonom o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu RH preuzela je obvezu za isplatu početnim zahtjevima radnika oboljelih od azbesta. Zakonom o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu uređen je način praćenja zdravstvenog stanja radnika izloženih azbestu postupak dijagnosticiranja profesionalnih bolesti uzrokovanih azbestom, te tijela nadležna za praćenje zdravstvenog stanja i provođenje dijagnostičkog postupka kod sumnje na profesionalnu bolest. Naknadno u srpnju 2011. godine donesen je Zakon o obeštećenju radnika trgovačkog društva Salonit d.d., u stečaju, u stečaju Vranjic kojem je priznato pravo na obeštećenje sa 170 radnika koji su zatečeni u radnom odnosu u Salonit d.d. u stečaju, Vranjic na dan 14. veljače 2006. g., a koji su zbog zabrane azbesta ostali bez radnih mjesta. Međutim, moramo naglasiti kako i dalje ostaje problematika vezana uz 7-oro bivših radnika Salonita koji su ostvarili uvjete, ali koji nisu podnijeli zahtjeve za obeštećenje jer su u međuvremenu umrli. Kratko o Plobestu. Osnovna djelatnost trgovačkog društva Plobest d.d. i Plobest d.d. u stečaju, bila je proizvodnja azbestnim proizvoda. Ovdje valja istaknuti da je na taj način Plobest d.d., odnosno radnici d.d., Plobesta d.d. su bili vjerojatno najizravnije izloženi azbestu u kontekstu proizvodnje u RH. U listopadu 1999. g. otvoren je stečajni postupak nad društvom koji je okončan u siječnju 2005. g. te je društvo naposljetku brisano iz registra. S obzirom da ranije navedenim paketom zakona o zbrinjavanju radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili profesionalni izloženi azbestu, nije riješeno pitanje obeštećenja radnika koji su dugoročno bili izloženi štetnom djelovanju azbesta na zdravlje, ovim zakonom predlaže se obeštetiti 510 radnika koji su u razdoblju od 8. listopada 1991. g. do 21. listopada 2002. g. bili zaposleni u trgovačkom društvu Plobest d.d. te ostvarili najmanje 5 godina profesionalne izloženosti azbestu, a sve sukladno stavu da se do pojave bolesti ne može doći ukoliko radnik nije profesionalno izložen azbestu najmanje 5 godina, prihvaćeno na 3. sastanku o ekspoziciji azbesta i sličnim vlaknima koje je održano 1988. g. u Zagrebu. Kao referentni datumi su uzeti Dan neovisnosti, 8. listopada 1991. g. te 21. listopada 2002. g., dan prije osnivanja društva Novi Plobest d.o.o. koji nije bilo registrirano za rad s azbestom. Budući je RH dana 8. listopada 1991. g. donijela odluku o raskidu svih državnopravnih sveza na temelju kojih je zajedno s ostalim republikama i pokrajinama tvorila dotadašnju SFRJ, pravi odnosi ostvareni su do tog dana, dakle do 8. listopada 1991. g. moraju biti zakonom uređeni na jednak način za sve te je to mjerodavan datum u priznavanju predmetnih prava. Radnicima trgovačkog društva Plobest d.d. i Plobest d.d. u stečaju koji ostvaruju uvjete, odnosno njihovih nasljednicima, predlaže se isplatiti svo to obeštećenje obročno kroz 3 g. na način da se do kraja 2019. isplati iznos od 73 tisuće kuna, do kraja 2020. iznos od 73 tisuće kn i do kraj 2021. g. iznos od 73 tisuće kuna na ime obeštećenja radi višegodišnje izloženosti azbestu odnosno ukupno iznosu od 219 tisuća kuna po radniku. Iznos obeštećenja po radniku jednak je iznosu obeštećenja radnika trgovačkog društva Salonit d.d. u stečaju, Vranjic zbog gubitka radnog mjesta radi zabrane azbesta. Obvezu osiguranja sredstava za isplatu obeštećenja kao i obvezu isplate na temelju ovog zakona preuzima Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se na vašem strpljenju i pozornosti. Vjerujem da će donošenjem ovog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d. biti ispravljana dugogodišnja nepravda prema tim ljudima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru. Imamo 10 replika, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, vidimo da će obeštećenje dobiti samo oni koji su od 8. listopada 1991. radnici Plobesta, a to zaslužuju i oni koji su prije radili, i oni su radili u istoj tvrtki i bili su u dodiru s azbestom. Očekujem da ćete to prihvatiti u ovome prvome čitanju pa da to u drugom čitanju to ograničenje skinuti, a pitao bi vas jedno pitanje koje je značajno i oko ovoga, to se radi o Fondu za okoliš. Upoznati ste bili zastupničkim pitanjem prije 6 mjeseci u slučaju ... [[Govornik se ne razumije.]] Vidimo što se događa u tom vrlo bitnom segmentu. Ništa niste poduzeli i ovdje više nije pitanje g. Ponoša, ravnatelja Agencije za okoliš, nego je pitanje vaše ostavke. Bili ste upozoreni prije 6 mjeseci i niste se udostojili odgovoriti na zastupničko pitanje. Pitam vas, da li ćete zbog ovoga što se događa u Fondu za okoliš dati ostavku?
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. Bulj, hvala lijepa na vašim pitanjima. Dakle, što se prvog pitanja tiče, riječ je o datumu 8. listopada, kako smo i naveli 1991. g. jer je RH tog datuma kao i sve ostale države nastala iz bivše SFRJ i prekinula sve svoje državnopravne odnose sa bivšom državom i u tom kontekstu nizu hrvatskih zakona zapravo sve obveze preuzimaju se od tog trenutku 8. listopada 1991. g. Razumijem vašu brigu i za naše građanke i građane koji su i prije tog razdoblja radili u ovom društvu kao i u nekim drugima, međutim to jednostavno temeljem pravne stečevine nije moguće. Što se tiče vašeg drugog pitanja, insinuacije koje ste naveli jednostavno nisu utemeljene i to će biti sve što ću u ovom trenutku s obzirom na ključnu temu našeg današnjeg izlaganja reći [[Upadica: Hvala.]] na tu temu. Hvala lijepo.
Idemo na drugu repliku, kolega Vucelić, izvolite.
Poštovani ministre. Ponovni smo što se pitanje radnika Plobesta iz Ploča počelo rješavati kroz Odbor za zaštitu okoliša dok je njime predsjedavao predsjednik Živog zida. Bilo je pitanje je li bi se to uopće riješilo da se to nije riješilo tada. S druge strane, imamo problem radnika iz Vranjica iz Salonita koji još znači obitelji sedmorice preminulih radnika nisu obeštećene baš što ste spomenuli jer nije predana na vrijeme prijava. Da li ćete to riješiti makar su zakasnili sa prijavom? Također, žrtve azbestnih vlakana nalaze se i u Uljaniku i u Brodosplitu. Da li ćete obeštetiti te radnike, ali i sve druge radnike po istim mjerilima i da li će ti radnici i njihove obitelji dobiti ta obeštećenja. Evo hvala vam na odgovoru.
Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani zastupniče na vašim pitanjima. Dakle, dopustite da se prije svega referiram na ovaj prvi dio vašeg izlaganja, doista problem obeštećenja radnika iz Vranjica nije do kraja razriješen, naveli ste sedmero ljudi koji nisu obeštećeni i nastojat ćemo u narednom razdoblju pristupit rješenju i tog problema. Što se tiče razgovora odnosno rasprave na ovu temu na Odboru za okoliš dakle svjestan sam toga da je zapravo na začeta na tom odboru, međutim inicijativa za rješenje ovog problema išla je od Ministarstva zaštite okoliša i energetike, a ne od saborskog odbora. Što se tiče momenta izlaganja drugih radnika u alternativnim industrijama azbestu držim da je postojeći zakonodavni okvir uporište upravo za rješenje [[Upadica: Hvala.]] a ne lex specialis i kao u slučaju Salonita [[Upadica: Hvala ministre.]] odnosno slučaju Lobesta.
Vrijeme je isteklo. Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani ministre ja sam vama već prije nekih 5 mjeseci postavio pitanje o radnicima znači ovo što je kolega Bulj govorio koji su radili prije '91. godine, vi kažete većina naših zakona je takva da se referira samo na modernu hrvatsku državu, ali u svom odgovoru na moje zastupničko pitanje gdje vas ja pitam zašto nisu predviđeni i radnici koji su radi i manje od 5 godina, vi odgovarate da sukladno stavu prihvaćenom na 3. radnom sastanku o ekspoziciji azbesta i sličnim vlaknima koji je održan 1988. godine u Zagrebu do pojave bolesti ne može doći ukoliko radnik nije izložen 5 godina. Pa valjda se nešto i u medicini promijenilo od '88., pozivate se na jednu odluku znači koja je donesena na sastanku radnika u Zagrebu '88., a za sve one ljude koji su radili u tom periodu njih ne želite uvažiti, ne želite im dati odštetu na temelju ovog zakona. Tu ste pokazali jednu čistu nedosljednost.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa gospodine Grmoja na vašem pitanju, međutim ne bih se složio s vama. Dakle, ovaj stav iz 1988. godine nije stav radnika već stav struke po tom pitanju. I struka je tada dakle jasno dala do znanja da je upravo 5-to godišnje izlaganje azbestu i azbestnim vlaknima ono koje može dovesti do ovog tipa bolesti odnosno obeštećenja. To je jedan moment. Činjenica da se to dogodilo tada, dakle prije 1991. godine na što aludirate ne znači da i onda i naše pravne odnose prema osobama koje su radile u bilo kojem društvu možemo zasnivati u '88., '74. ili '53. godini. Dakle, još jednom RH preuzima pravnu stečevinu odnosno preuzima obveze po svim tipovima od 8. listopada 1991. i to je i u ovom slučaju riječ. Hvala.
Četvrti na redu kolega Orepić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani gospodine ministre ovaj prijedlog bi mogao biti bolji i drugačiji, sveobuhvatniji itd., međutim zaštita radnika na radnom mjestu treba biti imperativ svih nas kao i njihovo fizičko zdravlje. U potpunosti podržavam ovu inicijativu obeštećenja jer to ukazuje na jedan smjer u kojem trebamo svi ići, prema solidarnom društvu. Izloženost azbestu bila je kobna za mnoge naše, moje sugrađane tako da potpuno razumijem suštinu ovog prijedloga obeštećenja. Želim iskoristiti priliku i naglasiti, bez obzira na pripadnost stranci, ovo može biti primjer u kojem mi kao društvo trebamo ići, a to je solidarno društvo. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite. Nema odgovora, ok. Onda je na redu peti, kolega Babić Ante, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima sigurno je hvale vrijedan ovaj vaš potez, drago mi je što ste razmišljali o tim ljudima, zahvalnim na svih 510 radnika koji će biti obuhvaćeni ovim zakonom. Vidjeli ste i iz replika kolega, uvaženih kolega iz oporbe zapravo da je ovo referentno razdoblje zapravo problematično. Ne bi bilo dobro da onako bona fide u dobroj namjeri napravimo napravimo još veću nepravdu. Prvo je čitanje, mislim da treba razmišljati i o tim stvarima. Ne znam koliko bi bio broj još obuhvaćenih ljudi uz ovih 510 da bismo tu nepravdu ispravili da nam se ne dogodi nešto slično kao što se dogodilo sa Salonitom Vranjic, a zapravo treba i tu reći istinu. To se dogodilo iz jednostavnog razloga što jedan dio tih ljudi nije podnio zahtjeve na vrijeme. Hvala.
Želite odgovor? Izvolite.
Hvala lijepa gospodine Babiću na komentaru prije svega, ali i na potpori zakonskom prijedlogu. Dakle, mi smo doista u promišljanju uvjeta ovog zakona išli prije svega za strukom u kontekstu duljine trajanja izloženosti, a s druge strane, za mišljenje struke, a s druge strane prije svega za pravnom stečevinom RH. Siguran sam da niti jednim prijedlogom zakona svi dionici u društvu nisu zadovoljni, vjerojatno neće biti ni ovim, međutim mislim da smo obuhvaćanjem ovih 510 ljudi i njihovim budućim obeštećenjem učinili najmanju moguću nepravdu za one koji će eventualno ostati nezadovoljni. Što se tiče radnika Salonita, svjesni smo činjenice da postoji i određeni broj radnika koji uslijed ovih ili onih okolnosti nisu na kraju aplicirali na zakon odnosno na vrijeme na zakon i upravo zbog toga [[Upadica: Hvala ministre.]] uz ove činjenice da to nije riješeno da ćemo to pokušati riješiti.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre već su rekli kolege za ovaj referentni datum, al ima još jedna nelogičnost vezana uz njega. Znači, mislim da je nepravedno da radnici koji su bili u periodu od 8.10.'91. do 2002.g. izloženi azbestu, ali su radili manje od 5.g. u tom periodu, ali kumulativno duže od 5.g. da isto neće ostvariti po ovom zakonu pravo na obeštećenje, znači ne samo da smo odrezali datum, mada su ljudi radili i prije tog datuma, nego čak i oni koji su radili u tvrtci nakon '91. imaju kumulativno 5.g., ali ne u ovom periodu, ne mogu ostvariti obeštećenje. I još jedna stvar s kojom, koju ovdje moram upozoriti, nažalost u Gradu Zagrebu još uvijek 18 škola i vrtića imaju dijelove azbesta, najčešće u azbestnim pločama ugrađene u sebi, to je nešto šta je strašno i šta mislim da Grad Zagreb mora pod hitno sanirati, nažalost to se ne dešava. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa g. Maras na vašoj primjedbi odnosno defakto i pitanju koje ste postavili kroz tu primjedbu. Dakle, kalkuliranje datumima odnosno pokušaj da budemo tu fleksibilni jednostavno nije moguće učiniti prije svega zbog toga, još jednom, što je RH sve obveze i po međunarodnim i drugim ugovorima preuzima počev sa datumom 8.10.1991.g. Što se tiče pitanja krovova u Gradu Zagrebu, to je pitanje za jedinicu lokalne samouprave i Gradsku skupštinu Grada Zagreba, hvala lijepa.
Kolega Bačić Branko, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, čestitam na predlaganju ovakvoga zakona koji doista ispravlja nepravdu prema svim zaposlenicima Plobesta u odnosu na zakonska rješenja koja su 2011.g. omogućila obeštećenje svih ili gotovo svih radnika, stanovnika iz Vranjica. Drago mi je čuti da ste već u odgovoru na jedno pitanje rekli kako ćete preostalih 7 radnika koji nisu bili uključeni u obeštećenje temeljem Zakona o obeštećenju radnika Salonita u idućim vremenu nastojati riješiti, mislim da bi bilo dobro da se i ta nepravda ispravi da li izmjenom tog zakona ili nekim novim zakonskim rješenjem, to ostaje na vama, pa mi je drago da ste to tako i potvrdili. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa g. Bačiću i drago mi je da kao i većina zastupnika podržavate ovaj prijedlog zakona, da zakonska rješenja iz ranijih razdoblja nisu do kraja bila pravedna prema svim radnicima, u ovom konkretnom slučaju Salonita i u narednom razdoblju analizirat ćemo zakonski okvir i pokušati u okviru zakonskog okvira njegovih izmjena iznaći rješenje i za te ljude. Hvala lijepo.
Sada je na redu kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, dakle govorili ste o azbestu, ja ću vam postaviti jedno pitanje koje se tiče Grada Zagreba, a tiče se azbesta, to je drobilice otpada nakon koje je gradonačelnik Bandić odustao nakon prosvjeda građana Podsuseda, Vrapča, vi tad niste bili ministar, dakle bili su veliki prosvjedi u kojim sam sam sudjelovao, međutim izmjenom ovog GUP-a drobilica otpada građevinskog je ponovo u opticaju, postavilo se pitanje između ostalog među prosvjednicima hoće li se u toj drobilici građevinskog otpada drobiti i azbest s obzirom da je drobilica bila predviđena u neposrednoj blizini kuća i otvorenog tipa, što vi kao ministar zaštite okoliša mislite o tom projekta drobilice građevinskog otpada u urbanoj zoni i neposrednoj blizini kuća i hoće li se u tim drobilicama udrobiti i azbest?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo g. Sladoljev na vašem pitanju iako nije izravno vezano uz temu. Dakle, te drobilice nisu predviđene za oporabu azbesta kao materijala, to je odgovor na zadnji dio vašeg pitanja. Što se tiče njihovog smještaja blizine naseljenim područjima, jedinice lokalne samouprave kao što znate zadužene su za gospodarenje otpadom na, u okviru svojih administrativnih crta i u tom kontekstu te pozicije, pa u konačnici i njihov rad moraju zadovoljavati uvjete zaštite okoliša u RH. Hvala lijepo.
Kolega Mrsić, izvolite.
g. Predsjedniče, g. ministre, vrlo dva kratka pitanja, jedno je da li znate da se azbest iako je zabranjen uvozi u RH iz Rusije i da li znate da RH treba dostaviti detaljan izvještaj u svezi Konvencije 162. Međunarodne organizacije rada koja govori o zbrinjavanju azbesta. Dakle, vrlo dva kratka pitanja, da li znate u kojoj količini se uvozi azbest sada u RH iako je zabranjen i da li ste poslali izvještaj Međunarodnoj organizaciji rada temeljem Konvencije 162.? Što se tiče radnika Plobesta mislim da radite nepravdu jer se skrivate iza propisa, iza tumačenja, al mislim da sve one koji su bili izloženi azbestu treba obeštetiti bez obzira [[Upadica: Hvala]] kada je RH nastala.
Odgovor, izvolite.
g. Mrsiću hvala vam na vašem pitanju, te dopustite da se samo kratko referiram na skrivanju iza propisa, dakle ovo je prvi put da se jedan takav propis u RH donosi i da se ispravlja povijesna nepravda prema radnicima Plobesta d.d. i Plobesta d.d. u stečaju, bilo bi mi drago da je to bilo riješeno u vrijeme vašeg mandata, ali nije. Što se tiče uvoza azbesta u RH, znate i sami da je za tu vrstu statistike zaduženo Ministarstvo gospodarstva, nemam taj podatak. Što se tiče naših obveza prema Međunarodnoj organizaciji rada upoznat sam s njima. Hvala lijepo.
I zadnja replika, poštovana kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS. Uvaženi ministre, nama je kao saborskim zastupnicima uvijek drago da je ministar s nama kad je jedna tema iz te oblasti, moram priznati da je to vrlo rijetko, ja sam očekivala da će to možda biti i jučer jer su bila tema Zakon o klimatskim promjenama za koji cijenim da je izuzetno važan za Rh ali što je, tu je. Cijelo vrijeme zapravo raspravljamo o datumu pa ja imam vrlo jednostavno pitanje. O datumu raspravlja se, imala sam priliku čuti da je saborska većina odnosno vladajuća stranka govori o tome da će biti 30. svibanj neki datum kojim će se dakle, 8. listopad ćemo malo napustiti pa me zanima da li ćete u tom kontekstu vi izmijeniti zakon pa ipak vezati uz 30. svibanj a ne u 8. listopad, hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Gđo. Mrak Taritaš, hvala vam na vašim opservacijama ali i na pitanju, evo moj jučer nedolazak iako to možda nije dovoljno dobra isprika uvjetovanih činjenicom da se prekjučer u Bruxellesu održalo Vijeće ministara energetike a jučer ujutro sam pohađao treninge za predsjedanje pri Europskoj komisiji. Što se tiče ove druge vaše opservacije, doista o tim datumima o kojima govorite i pomicanju datuma, vjerujem da je Odbor za zakonodavstvo nadležan, pretpostavljam jel', svakako ne Ministarstvo zaštite okoliše i energetike, mi smo tu da slijedimo pravnu stečevinu i da u skladu s njom i postupamo, hvala vam lijepa.
Dobro. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolega Maras u ime Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora je na svojoj 45. sjednici održanu 5. lipnja 2019. g. raspravljalo o Prijedlogu zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d., P.Z. br. 642. Odbor je navedeni akt raspravio kao matično radno tijelo i u uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo problem trgovačkog društva Plobest d.d. i proizvodnju azbestnih proizvoda te da je problematika azbesta regulirana sa više različitih posebnih propisa i u cilju zbrinjavanja radnika koji su tijekom rada u RH bili na radnom mjestu izloženi azbestu, 2007. g. donijet je paketa zakona, Zakon o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu, Zakon o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu i Zakon o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu. Kako navedenim paketom zakona o zbrinjavanju radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili izloženi azbestu nije nađeno rješenje pitanja obeštećenja radnika koji su dugoročno bili izloženi azbestu, ovim prijedlogom zakona će se obeštetiti 510 radnika u razdoblju 8. listopada '91. do 21. listopada 2002. g. koji su bili zaposleni u tom trgovačkom društvu zbog višegodišnje izloženosti azbestu. Kao početak referentnog razdoblja, određen je dan proglašenja neovisnosti RH 8. listopada '91. godine. Radnicima trgovačkog društva Plobest i Plobest d.d. u stečaju isplatit će se iznos obeštećenja obročno kroz 3 g. na način da se do kraja 2019. g. isplati iznos od 73 000, 2020. također i 2021. također 73 000 kuna. Naime, obeštećenja zbog višegodišnje izloženosti ukupni iznos od 219 000 kuna po radnika ukoliko je radnik proveo na radu 5 g. u predmetnim društvima. U raspravi su članovi odbora a vidim da je to danas slučaj i u ovim replikama prilikom predlaganja zakona, podržali donošenje ovog zakona, međutim predložili su predlagatelju da do drugog čitanja ovog zakona treba razmotriti početak referentnog razdoblja od 8. 10. 1991. g. kao i dužinu od 5 g. izloženosti azbestu. Naime budući da je trgovačko društvo poslovalo i prije Dana neovisnosti, bivši radnici su bili više 10-aka godina izloženi azbestu a oni predloženi zakonom nemaju pravo na odštetu kao niti oni koji su bili u radnom odnosu od 8. 10. 1991. do 2002. g. ali manje od 5 godina. Također, iznijeto je mišljenje po kojem bi trebalo obešteti sve radnike koji su radili 5 g. u trgovačkom društvu azbest ploče Plobest d.d. bez referentnog razdoblja. Znači, to je bila jedna od temeljenih primjedbi na zastupnika na Odboru za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo a nakon provedene rasprave, odbor je jednoglasno 8 glasova „za“, odlučio predložiti Hrvatskom saboru slijedeći zaključak, da se prihvaća Prijedlog Zakon o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d., P.Z. br. 642, hvala vam lijepa.
Dobro, sada otvaramo raspravu i prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Grmoja i kolega Bulj nakon njega, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Dakle, ono što sam prije nekih 5 mj. postavio kao zastupničko pitanje i na što nisam dobio ja bih rekao jedan konkretan odgovor, to je pitanje obeštećenja svih radnika bez ovog referentnog razdoblja odnosno bez toga da se uzima ovaj datum 8. listopada, to nema nikakvog smisla, posebno ako se uzme u obzir da se sam ministar u odgovoru pozvao na to da je '88. zaključeno da samo oni radnici koji su radili 5 g., evo tu je dosta liječnika u Saboru, ja mislim da se i medicina puno promijenila od '88., tako da trebalo bi to ispitati i ja mislim obeštetiti sve radnike, ne samo ovisno o ovom datumu kad su radili, znači obeštetiti ome radnike koji su radili prije ovog datuma ali i radnike koji su radili manje od 5 g. jer svi znamo da ne možemo reći da ako je netko radio ne znam, 4 g. i 11 mj., da on nema nikakvih posljedica a onaj koji je radio 5 g. i više, da on ima posljedice od znači doticaja sa azbestom. To nema nikakvog smisla, trebalo bi obešteti se radnike i većina primjedbi koja je išla od strane radnika prema nama je da ovdje u Hrvatskom saboru zatražimo od ministra da se ovo promijeni do drugog čitanja, ako to ne bude tako onda ćemo naravno ići i sa amandmanima. Dakle MOST kao politička opcija čvrsto stoji uz radnike i traži da se do drugog čitanja ovo izmijeni bez obzira na ove nekakve argumente koji ne stoje i samog ministra da se to ne može. Uostalom evo i kolegica je rekla da ćemo mi uskoro mijenjati ove državne blagdane. Ne može se to uzimati kao nekakva jedina referentna točka. Svatko onaj tko je imao bilo kakav doticaj sa azbestom znači morao bi se obeštetiti. I evo to će biti naš zahtjev. A druga stvar koje bih se želio dotaknuti u samom zakonu dakle se kaže na kraju gdje je ocjena sredstava potrebnih za provedbu zakona da će obvezu osiguranja sredstava za isplatu obeštećenja kao i obvezu isplate na temelju prijedloga zakona da preuzima Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Svi smo svjesni što se u fondu događa, događa se uhljebljivanje kadrova, događa se sukob interesa, imali smo ja bih rekao ogromne dugove samoga fonda a isto tako imali smo situaciju da je jedan zaposlenik fonda Mislav Kotarac obavijestio i predsjednika Vlade i ministra o sukobu interesa u fondu. Ali ne samo Mislav Kotarac jer možemo opravdati ministra pa reći zašto bi on reagirao na sve što šalje nekakav zaposlenik, možda nije to uzeo ozbiljno ali je on prije više od 5 mjeseci, znači sam ministar Ćorić, zastupničkim pitanjem jednog zastupnika, predsjednika kluba zastupnika, znači mojim zastupničkim pitanjem obaviješten o svemu. A kada mu je kolega Bulj sada to rekao on je rekao da su to insinuacije i podvale. Gospodine Ćoriću ovdje je zastupničko pitanje koje vam je proslijedio predsjednik Sabora gdje kaže ovako: „Temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora upućujem gospodinu Tomislavu Ćoriću, ministru zaštite okoliša i energetike u Vladi RH zastupničko pitanje.“, ovo je 1.4.2019. godine. „Što ćete poduzeti vezano za sumnje na sukob interesa i zlouporabu sredstava Fonda za zaštitu okoliša, energetsku učinkovitost kao i vezano za postupanje i prijetnje direktora fonda Dubravka Ponoša prema zaposlenicima i konkretno prema predstavniku radničkog vijeća Mislavu Kotarcu o čemu je gospodin Kotarac izvijestio i predsjednika Vlade RH, gospodina Andreja Plenkovića?“. Znači konkretno pitanje s konkretnim imenima, sve je jasno, ne radi se o nikakvim insinuacijama. I ja mislim da je kolega Bulj postavio jedno dobro pitanje, najavljuje se ostavka gospodina Ponoša danas. Ja mislim da ovdje svi zastupnici, javnost i mediji trebaju postaviti pitanje ostavke ministra Tomislava Ćorića. A da ovo nije insinuacija ja vam predajem ovo zastupničko pitanje.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi ministre sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Radnici Plobesta naravno ovo što je rekao i kolega Grmoja da ne možemo odrediti jedan datum i netko je prije 18. listopada radio, možda točno do datuma 18. listopada završio je svoj radni vijek sa 17. listopada, to je diskriminacija prema ljudima koji žive na tome prostoru. Znači ne smijemo ovaj zakon učiniti antidiskriminirajućim i smatram da će se s time složiti i liječnici koji su ovdje. Jer ako je netko radio do 17. listopada 1991. tim činom mi diskriminiramo naše građane. Prema tome očekujem da ćete do drugoga čitanja ministre to promijeniti. Naravno da bih ovdje ukazao da je vrijeme da Ministarstvo okoliša štiti okoliš. Kao što sam vas upozoravao ne u ovome slučaju, slično je i sa radnicima Salonita evo ali u slučaju gdje sam vas upozoravao također ugroze zdravlja na području npr. Crnoga brda koje se nalazi u zaleđu Zadra, tj. svi ga vidite kada idete autoputom, Crno brdo gdje je Europski sud presudio RH da je to opasan otpad a nikako građevinski materijal i sada će Hrvatska morati platiti kaznu. Ja pitam ministra, tko će biti odgovoran za štete koje smo mogli platiti našim radnicima i ovim prije 18. listopada i radnicima iz Salonita prije 18. listopada 1991. za štete koje će Hrvatska morati platiti temeljem presude Europskoga suda u slučaju Crnoga brda. Znači tu ipak žive ljudi, doduše jučer sam rekao to je malo mjesto, to je, ljudi, vrlo mali broj stanovnika pa nikoga nije briga za te ljude. I takvih imamo bezbroj slučajeva. Znači ja vas pitam ministre u slučaju Crnoga brda Hrvatska će morati platiti štete temeljem presude Europskog suda, tko je za to odgovoran? Tko daje za to odgovornost. A inače, evo na kraju sam zato izašao jer ste rekli da ja vama podvaljujem, da imam insinuacije. Ja sam vam postavio jedno konkretno pitanje jer ipak je provedbeno tijelo i tijelo koje je vrlo bitno, Fond za zaštitu okoliša, koje bi trebalo skrbiti o zaštiti zdravlja ljudi, očuvanju okoliša, da nema štetnih projekata i ugrožavanja našeg okoliša. Postavio sam vam pitanje da je prije 5 mjeseci saborski zastupnik, u ovome slučaju predsjednik kluba Nikola Grmoja, postavio vam je pitanje u slučaju Fonda za okoliš, gospodina Ponoša i njegove situacije u slučaju evo koji je izašao sada, vi ste upoznati ali 5 mjeseci vi niste odgovorili, upoznati je i premijer. I sada vam je kolega Grmoja dao i zastupničko pitanje. Jučer smo, a poslovnički, jučer smo o tome raspravljali, poslovnički, Poslovnik ima težinu zakona, a poslovnički je određeno da u roku od 30 odgovorite. Znači upoznati ste ministre. Vi ništa niste poduzeli. I ovdje nije samo pitanje ravnatelja Fonda za okoliš nego pitanje vaše odgovornosti a ne možete kažete i zastupniku ili bilo kome da insinuira. Eto imate zastupničko pitanje koje vam je postavio kolega Grmoja, upoznao vas je sa problemom u Fondu za okoliš, s tim je upoznao i premijera, prema tome vi ništa niste poduzeli, a vrlo bitno tijelo. Pa i u ovome zakonu ono je vrlo bitno tijelo. Dok se oni bave sa sukobom interesa, udomljavanjem, primarnim stvarima, a ne bave se stvarima koje im je zakon odredio ili njihovu ulogu koju imaju, a najbitnija uloga je očuvanje okoliša, zdravlje ljudi. Prema tome, još jednom vas pitam, vaša je odgovornost i minimum odgovornosti i prema Parlamentu i većini koja vas je izabrala pošto ste upoznati zbog nečinjenja u vrlo bitnom resoru vi bi trebali dati ostavku. To je politička higijena, jel ste upoznati i niste željeli pet mjeseci odgovoriti na to zastupničko pitanje. A ponavljam, evo nek predsjednik Sabora potvrdi jel Poslovnik ima težinu, to je Ustavni sud potvrdio, težinu zakona. Znači vi omalovažavate ovaj Parlament, znači vi ste omalovažili Hrvatski sabor. Predsjedniče nemojte dozvoliti da izvršna vlast omalovažava zastupnike bez obzira bili oni iz opozicije ili pozicije. Poslovnik ima snagu zakona ili je besmislen ovaj Sabor ili ćemo bahate članove Vlade koji ne žele odgovoriti saborskim zastupnicima dozvoliti da se ovaj Dom pretvori u ono što se pretvara u ono što nije njegova uloga. Mi smo zakonodavna vlast, Vlada je izvršna vlast, iz Sabora proizlazi Vlada. Ja mislim da bi i vi kao predsjednik Sabora trebali reagirati na ovo, ne samo upozoriti ministra na kršenje zakona zbog neodgovaranja na pitanja, vrlo značajna pitanja. A ministre još jednom pitam, vi podvaljujete, vi insinuirate da sam ja vama insinuirao i da sam vam podvaljivao. Nisam vam podvaljivao, vi ste odgovorni za slučaj koji se događa u vašem resoru gdje ste vi odgovorni i nije samo dovoljna ostavka ravnatelja Ponoša nego bi vi trebali dati ostavku i to bi bilo zbog higijene, iz više razloga. Iz prvoga razloga, ne poštivate ovaj Dom, to je manje bitno, a drugo je što ste upoznati s ovim što je se događalo u Fondu za okoliš, a niste ništa poduzeli, zbog nečinjena vi morate odstupiti. Hvala lijepa.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Iako razumijem kolegu Grmoju i Bulja u zahtjevima za kritikom i odstupanje ministra Ćorića jer je znao pet mjeseci za ovo što govori kolega Bulj oni su ipak povrijedili članak 232. i odstupili su malo od teme. Mada kažem još jednom razumijem da oni apeliraju na vas zaštite Sabor i da kolega Ćorić odstupi sa mjesta zbog toga što je znao pet mjeseci za ovaj slučaj da su ga oni upozorili, ja vas ipak molim da reagirate.
Zahvaljujem kolega Maras. Ovo je bilo jedno od boljih nastupa vaših, izvrsno, i zaslužit ćete jednu lijepu opomenu onako zato što ste namjerno kršili Poslovnik. Niste dali dobar argument nego ste se malo narugali svima nama koji ovdje sjedimo. Hvala vam lijepa. Sada se javio kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od deset minuta kako bismo još jednom raspravili i dali podršku donošenja ovakvog zakona kojim se omogućuje obeštećenje 510 radnika bivših zaposlenika Tvrtke „Plobest“ i „Plobest d.d.“ u stečaju. Tome bi htio reći kada slušam kritike koje dolaze da sam kao predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prostornog uređenja održao nekoliko tematskih sjednica na kojima sam tražio upravo da se ova problematika stavi na dnevni red Vlade čiji je predsjednik bio gospodin Zoran Milanović. Moram reći da su resorna ministarstva i Ministarstvo zaštite okoliša i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo rada i socijalne skrbi odbijale u nekoliko navrata naš prijedlog da se o ovome raspravi. I nije im padalo na pamet prići sustavnom rješavanju ovakvog problema kao što je to napravljeno prijedlogom ovog ministra i prijedlogom ove Vlade. Ono što je i tada bilo riječ na našim tematskim sjednicama, a to je da se osim rješenja koja se odnose na zaposlenike i radnike „Plobesta“ da se ispravi nepravda prema zaposlenicima Tvrtke „Salonit d.d.“ u stečaju koji tadašnjim zakonima koji su doneseni 2011. godine nisu isto u vrijeme HDZ-ove vlade, uz put budi rečeno, koji nisu bili do kraja obeštećeni jer je kroz proceduru obeštećenja zaposlenika nije bila do kraja jasna formulacija da li se to odnosi i na one koji u trenutku kada je zakon donesen nisu bili živi pa njihove udovice nisu mogle biti obeštećene ili pak oni koji su nakon što su zahtjev podnijeli umrli prije same realizacije, pa sam to već malo prije u replici gospodinu ministru zatražio da se riješi. Kako bismo te problem koji nisu nijednim zakonom do kraja riješiti mogli riješiti, predlažem stanku da se možemo konzultirati unutar kluba. Hvala.
Dobro. Stanka je odobrena naravno do 10,30 sati.
Evo poštovane kolegice i kolege, stanka je gotova, pa nastavljamo sa radom i sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Tomislav Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče HS, akademiče Reiner. Dakle, dopustite da se ukratko samo referiram na izlaganje predstavnika saborskog Kluba MOST-a g. Bulja i g. Grmoje. g. Bulj, vi odnosno vaš kolega u svom izlaganju doveli ste u pitanje datum odnosno vrijeme od kojeg se ide u obeštećenje radnika bivših radnika društva Plobest d.d. odnosno Plobest d.d. u stečaju, još jednom ću ponoviti, ovakav vremenski tretman odnosno datum 8.10.1991.g. u pravilu je zakonski termin odnosno zakonski datum u odnosu na koji počinju obveze RH po različitim ugovorima i u tom kontekstu upravo zbog toga je taj rok kao takav odnosno taj termin kao takav odabran i za ovaj zakon. Što se tiče vaših navoda koji se tiču crnog brda, referirali ste se i na taj moment iako to nije predmet našeg današnjeg razgovora ovdje u kontekstu predstavljanja zakona, samo dopustite da Europski sud ni na koji način financijski nije penalizirao RH, to je jedan moment koji trebate imati na umu, drugu je činjenica da je troska koja se nalazi na području crnog brda od strane više tijela odnosno prije svega temeljem ekspertize sa Rudarsko geološkog fakulteta proglašena mineralnom sirovinom i u tom kontekstu ju je RH kao takvu tretirala i još uvijek je tretira. Daljnje rješenje ovog slučaja ovisit će prije svega o akcijama koje će se temeljem i ove presude s jedne strane, a s druge strane isto tako i mišljenja relevantnih tijela na tu temu provesti. Što se tiče vašeg referiranja na moje postupanje ili ne postupanje, a u kontekstu pisma g. Grmoje od 1. travnja ove godine, dakle g. Grmoja uputio je pitanje ministarstvu 1. travnja ove godine, to pismo je u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike zaprimljeno 3. travnja ove godine, temeljem tog pisma zatraženo je na očitovanje g. Ponoša, direktora Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, koji je svoje očitovanje dostavio 11. travnja 2019.g., temeljem toga 3. svibnja 2019.g. od strane Ministarstva zaštite okoliša upućen je prijedlog odgovora prema Vladi RH i po tom pitanju Ministarstvo zaštite okoliša i energetike poduzelo je sve propisane radnje. Ne bih se više referirao budući je, kao što sam na samom početku rekao, naša današnja tema Zakon o obeštećenju radnika Plobesta d.d. odnosno Plobesta d.d. u stečaju, vratio bih se na tu temu, držim da je riječ o zakonu koji ispravlja višedesetljetnu nepravdu prema tim ljudima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo za repliku se javio, apsolutno prvi, poštovani zastupnik Bulj i prije nego što je ministar počeo govorit, pa izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, šta se tiče zakona koji je predložen, on ima pozitivna rješenja za radnike koji su obolili od azbesta i naravno i koji su radili duže od 5.g., međutim je činjenica da je se živio na tome području i prije 11. listopada i da su radnici radili 18. listopada '91., prema tome, mi … [[Govornik se ne razumije]] u prvom čitanju vidite mogućnost da nema ograničenja za radnike koji su prije radili, to je obaveza prema našim građanima i smatram da bi to tribalo na taj način riješiti do drugoga čitanja, ako ne mi ćemo dati amandman u ime Kluba MOST-a, a što se tiče samog pitanja poslovnički čl. 142. ministarstvo je dužno odgovoriti saborskom zastupniku na pitanje u roku 30 dana, Poslovnik ima snagu zakona i smatram da nije dovoljno da ravnatelj da ostavku Fonda za okoliš, on je to danas učinio, nego vi ste odgovorni jel do dana današnjega zastupnik koji je postavio pitanje, koji vas je upozorio, nije dobio odgovor. Vi bi morali [[Upadica: Hvala]] dat ostavku, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite [[Upadica: Dali ste riječ već njoj?]] Ja sam već dao kolegici riječ, pa onda evo kad ona završi.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre sa suradnicima, pred nama je u prvom čitanju prijedlog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d. Mi u GLAS-u cijenimo svaki onaj napor kojim se pokušava pomoći našim građanima, cijenimo svaki onaj napor kojim se pokušavaju riješiti pojedine nepravde i u tom smislu ćemo mi u prvom čitanju i podržati ovaj zakon iz jednostavnog razloga što je dobro da se to počinje rješavati. Jednako tako, apsolutno ne želimo sudjelovati u bilo kakvoj raspravi, na bilo kakav način gdje se pokušava raspraviti tko je više ne činio. Ova vlada ili ona vlada. Tko je više trebao ne činiti, ova vlada ili ona vlada. Došao je trenutak da se to riješi. Jednako tako, zakonske prijedloge ne treba gledati na način da su oni uklesani u kamen pa smo sad uklesali u kamen i nema mogućnosti da se to promjeni i to tako treba biti. Dvije teme koje su se otvorile vezano za ovaj zakon je tema koja je startna pozicija i koji je startni datum i da li treba ići i dalje, da li je to moguće i to je nešto što treba raspraviti između prvog i drugog čitanja i na taj način još dodatan napor ministarstva da vidimo da li je zaista moguće i produžiti taj rok. I druga tema je to ograničenje vezano uz 5 godina odnosno rada od 5 godina. Kako su to neke druge zemlje riješile? Da li i tu postoji nekakva mogućnost, to je nekakav napor koji treba između prvog i drugog čitanja zaista napraviti resorno ministarstvo, da u drugom čitanju, ako je moguće, dobimo poboljšanje ovog zakona. Azbest je ozbiljna tema. Azbest je ozbiljna tema svih zemalja. Inače, ja ovo čitam u kontekstu zakona koji smo imali i jučer, jučer smo po prvi put će Hrvatska imati zakon kojim će biti regulirane klimatske promjene. Vezano uz to je i strategija u javnoj raspravi i bilo bi dobro da ta strategija bude što prije donešena jer po zadnjim informacijama koje sam jučer vidjela na web site-u EU, samo dvije države još nisu donijele tu strategiju vezano uz klimatske promjene, jedna od njih je i Hrvatska i bilo bi dobro da tu bude riješeno. Ali ja ću se vratiti na temu azbesta. Kad raspravljamo o azbestu… pustit ću kolege da se oni međusobno, nemam ništa protiv da vi razgovarate, ali malo me ometate, pa evo, iako se mogu odlično skoncentrirati, malo me ometate. Sve okej. Kad je riječ o azbestu, azbestu treba razmišljati u 3 koraka. Jedan korak je mjesto gdje se azbest proizvodio, drugi korak je način ugradnje azbesta i treći korak je način zbrinjavanja azbesta. Prvi korak je azbest koji se pred… nisam baš tak jako stroga. Prvi korak je onaj azbest koji se proizvodi u tvornicama gdje zaista je posljedica na radnike koji su s tim radili. Morate znati da najveća nekakvo zamah u građevinskoj industriji odnosno pogotovo vezano uz izgradnje u Hrvatskoj je bio 70-tih i 80-tih i 90-tih godina prošlog stoljeća, odnosno bolje rečeno 80-tih tamo od 1971. pa nadalje, kad su ljudi imali potrebu, pogotovo kad je riječ o prostorima uz more između dvije turističke sezone nešto napravili. Između te dvije turističke sezone nešto su napravili da im to bude najbrže, najjeftinije i tu se je zaista azbest kao građevinski materijal koristio na zaista u velikim količinama i to je danas posljedica da vi imate u niz obiteljskih kuća još uvijek azbest koji je korišten na krovovima, da još uvijek imamo azbest koji je korišten u kanalizacijskim cijevima i to je ono upozorenje da našim sugrađanima i da vode o tome računa i da to mijenjaju. No, ono što je puno veća stvar je kada vam je azbest na objektima javne nabave. Tu je bilo i spomenuto od kolega, Grad Zagreb, gdje je azbest na vrtićima i na školama, to je nešto o čemu bi se trebalo voditi računa i to je projekt koji bi trebalo zaista što brže napraviti, odnosno zaista ne dopustiti da to tako je. I treća stvar koja ima veze s Ministarstvom zaštite okoliša, koja ima veza sa državno razinom, a to je kada azbest postaje otpad. To je nešto o čemu trebamo voditi računa. To je nešto što treba zaista kontrolirati jer sljedeća opasnost od azbesta je u tom trenutku. Stoga, dobro je da zaista mi ljude ne doživljavamo ko krumpire. Dobro je da se kroz ovaj zakon pokušava to riješiti, dobro je da taj zakon imamo, dobro da imamo taj napor i ono što sam uvodno rekla, očekujemo da između dva čitanja se dio toga riješi. U zadnjoj rečenici kada je ministar tu govorio o zakonu, u zadnjoj rečenici je spomenuo da će sve opcije odnosno obeštećenja radnicima ići preko Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Zadnja dva dana puna usta su svima, a jednako tako su puna usta i odnosno i medijima Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Mene to ne veseli, ja moram priznati da sam tužna zbog toga iz jednostavnog razloga što bi o tom fondu trebalo puniti medije na način kako fond radi. Što je fond napravio za naše građane? Koliko je sredstava iz fonda išlo za kućanske aparate, za kupnju automobila, za energetsku učinkovitost obiteljskih kuća, to je što što o tom fondu bi trebalo govoriti. Da bi bili pošteni do kraja, priče sa Fondom za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša i problemi koji su u fondu nisu od jučer. U jednoj drugoj Vladi je bio jedan drugi direktor Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša ispred ministarstva u kojem je tad, koji je tad bio zadužen za taj fond je nastao jedan veliki šušur, došlo je strašno puno automobila. Ja sam radila tad u tom ministarstvu i naravno, kako uvijek imam možda mrvicu predugačak jezik sam rekla, a postoje dvije stvari zašto tu došli ti silni auti. Jedna stvar, tad je bila, ako se dobro sjećate, prva turska sapunica čiji glavni lik je bio Šeherezada. Ja sam rekla ili je došla u posjet Šeherezada u ministarstvo ili će nekog hapsit. Nažalost bilo je ovo drugo i nekog su hapsili. Tako da ta priča sa fondom nije od jučer ali, i zato me žalosti to sve zajedno. To je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. To nije financijska institucija. Direktor fonda ne može izaći van i reći ja u fondu imam 500 miliona, imam milijardu i to je odgovornost ministra. Odgovornost nečinjenja. Ti svi novci koji su bili u fondu su trebali biti potrošeni. Te novce su trebali osjetit naši građani, te novce su trebali osjetit naši građani na projektima. Ja ne gledam odgovornost ministra, naravno gledam uz direktora koji je sam pokazao kakav je, riječi vam, svako svojim riječima pokaže kakav je, pustite ga da govori pa će se svako pokazat kakav je. Dakle, nečinjenje što nije maknuo direktora koji se prema fondu, osim te karakterne osobine koju su imali svi, koji smo čuli prilike čuti, koji se prema fondu odnosio kao prema financijskoj instituciji koji skuplja novce. Fond je nešto iz čega naši građani trebaju vidjeti benefit. Dakle, da je u ovom trenutnu iz tog fonda, novci potrošeni za energetsku učinkovitost obiteljskih kuća gdje ne možemo povući sredstva vezano uz EU, da fond nije napravio ono što je napravio i rekao, ja ću provoditi javnu nabavu za spremnike za odvojeno skupljanje otpada, nego imao metodu kojom je, su općine i gradovi će to napraviti, a fond će sufinancirati. Oni koji između vas odnosno kolege saborski zastupnici koji su načelnici i gradonačelnici znaju koji je to problem i koji imaju. Prema tome, to je problem fonda. Naravno taj problem, nema nitko čarobni štapić da treba riješiti, ali to je nešto o čemu treba voditi računa i treba riješiti. Grijeh nečinjenja je ozbiljan grijeh. Nije smisao fonda skupljati novce i ne znam kamate, nego je smisao fonda da radi. Da građani osjete što se od tih novaca, što je njihov benefit i što oni mogu napraviti. I vraćam se tu rečenicu nazad i to vam je zapravo način na koji vi reagirate vezano uz klimatske promjene. Da građani dobiju subvencije, da zaista imaju kućanske aparate koji su energetski su puno učinkovitiji, da voze aute da ne budemo, da Hrvatska ne bude groblje automobila koji se više ne voze u EU, ali naravno da fond u ovo vrijeme će izazvati veliku raspravu i dobro da se raspravlja i dobro da konačno rasvijetlimo o čemu je tu sve problem, da konačno, da se ponovo vratim na temu vezano uz zakon. Apsolutno smo stava da je dobro da je ovaj zakon došao, dobro da ga imamo i u dva čitanja i da ministarstvo čuje primjedbe koje su se i na odborima pokazali, a i mi s ove govornice govorimo. I ono što svi moramo zapamtiti iza ovog stoje živi ljudi, iza ovog stoje žive sudbine, iza ovog stoje obitelji koje imaju trajnu posljedicu zato što je netko pošteno i odgovorno radio svoj posao, a igrom slučaja radio je posao u tvornici koja je, gdje ima posljedice vezano uz azbest. I stoga, ljudi nisu krumpiri, nemojte da ljude samo preslagujemo iz košare u košaru. Iza toga zaista stoje ljudske sudbine, stoje obitelji i dobro da je tako i dobro je da država na taj jedan način pokaže ematiju i kaže da, izgubili ste zdravlje ne zato što je to bila vaša odluka nego zato što ste imali priliku raditi i nije bilo 100 tvornica u kojima možete raditi, bilo je nekoliko i država na ovaj način to rješava. Da može bolje da i očekujem od ministarstva da između prvog i drugog čitanja napravi još jedan napor i vidi da li je ovo o čemu mi raspravljamo moguće ugraditi u zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je stanku zatražio poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku nakon nevjerojatne izjave ministra zaštite okoliša da je na pitanje koje sam mu postavio 1. travnja poduzeo sve što je kao ministar trebao poduzeti i da je 3.5. ako sam dobro uhvatio datum proslijedio odgovor na moje zastupničko pitanje vezano uz skandal u Fondu za zaštitu okoliša, gdje sam upozorio i predsjednika Vlade i ministra da su tamo i prisutne nepravilnosti, ali i da su se dogodile prijetnje direktora Fonda za zaštitu okoliša prema zaposleniku odnosno djelatniku fonda Mislavu Kotarcu. Ako je istina ovo što je ministar izjavio to bi značilo da je Vlada RH odnosno premijer Vlade zadržao odgovor na moje zastupničko pitanje kako se ne bi ugrozila stabilnost koalicije sa Hrvatskom narodnom strankom, s HNS-om što pokazuje na koji način pokazuje funkcionira ova trgovačka većina. Ja pozivam cjelokupnu javnost i medije koji prate sada ovo zajedanje Hrvatskog sabora da pod hitno postave pitanje premijeru Plenkoviću, ne znam ovaj odakle hrabrost ministru Ćoriću ovako uvaliti premijera u ove probleme kao što je sada napravio, ali mislim da je presudilo ono da je bitnije spasiti svoju vlastitu kožu. Evo, tražim stanku kako bi se raspravilo unutar našega kluba o ovom što smo sada mogli čuti od ministra Ćorića.
Naravno da ću dati stanku. Vidimo se ponovo u 11 i 1 minutu. STANKA U 10,52 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,53 SATI]] Dobro, nastavljamo sa raspravom po klubovima. Izvjestitelji odbora su već… Sve u redu, dobro, g. Mirando Mrsić govorit će ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Žao mi je što nema ministra, ali očito da ministar je pogriješio kad je danas priznao da je u Vladi to trajalo do od 5. svibnja pa na ovamo, što Vlada se puno toga usuglašavala oko tog izvješća i s druge strane mi je žao što smo većinu diskusije potrošili na Ponoša i zaštitu okoliša, dakle u onaj dio koji je vezan uz sam ... [[Govornik se ne razumije.]] ali ono što bih htio ovdje naglasiti da je pitanje ovog azbesta u Hrvatskoj nešto što je problem koji je jako velik, mi vidimo samo vrh sante leda, a da stvari koje su se dešavale u prošlosti, još će se dugo dugo osjećati u Hrvatskoj. Iako je azbest u EU i drugim zemljama potpuno zabranjen, Pandorina kutija nagomilanih problema upravo se otvara. Pravne, ekonomske i medicinske cijene intenzivne proizvodnje azbesta 70-tih i 80-tih godina prošlog stoljeća su naplate sa odgodom. Naime, do razvoja plućnih bolesti koje uzrokuje azbest najčešće dolazi nakon 30-tak i više godina od prvog kontakta s azbestno prašinom, tako da je upravo početak 3. tisućljeća vrijeme kada će doći na naplatu izlaganje azbestu. Prema podacima američkog Centra za kontrolu bolesti preko 100 tisuća Amerikanaca umrijet će u sljedećih 10 godina zbog prošlostoljetne izloženosti azbestu. U Europi se u sljedećih 30 godina očekuje preko 400 tisuća smrtnih slučajeva uslijed mezotelioma i raka pluća. Znanstvenici procjenjuju da će ukupni broj ljudskih žrtava ukoliko se uskoro ne zabrani proizvodnja azbesta u svim državama iznositi oko 10 milijuna. Epidemiju azbestne smrtnosti prati i mnogi sudski procesi, odštetni zahtjevi, osnivanja udruga oboljelih od azbestoze, bankroti kompanija i osiguravajućih društava i mi nismo daleko od toga. Hrvatska je bila dugo godina izložena azbestu i samo da ukažem u koji je problem, ne samo izlaganja azbestnim vlaknima nego udisanju azbestne prašine ima, vidi se i po onome što se sada dešava u Americi nakon rušenja Blizanaca. Rušenjem tih zgrada, okolni prostor je bio kontaminiran s nekoliko desetina tona azbestne prašine izbačene iz instalacija i konstrukcije zgrada. Liječnici medicinskog centra ... [[Govornik se ne razumije.]] i ... [[Govornik se ne razumije.]] zaduženi za taj slučaj otkrili su velik broj dišnih poremećaja povezanih sa udisanjem azbestne prašine kod vatrogasaca i spasilaca. Vjerojatno se radi o prvim simptomima, o početku sporog, ali progresivnog razvoja azbestoze i raka pluća. Nažalost među primjerima neprimjerene proizvodnje i skladištenja azbesta nalaze se i pogoni, tvornice Salonit i Plobest ono što se godinama dešavalo u Hrvatskoj. U posljednjih 10 godina od azbestoze i raka pluća oboljelo je oko 400 radnika te tvornice, a zatvorene su i Salonit i Plobest u Pločama. Ove bih citirao kolegicu Jadranku Tocilj sa plućnog odjela Kliničke bolnice Split koja vrlo jasno kaže. Mnogo mladih ljudi od 12-25 godina iz Splita, Solina, Sinja, Klisa, Brača, Hvara, Neretvanske doline ima oštećenja pluća i naznake plućne bolesti. Smatramo da je tome razlog izloženost azbestnoj prašini koju raznosi ... [[Govornik se ne razumije.]] Umjesto čistog morskog zraka stanovnici splitskog područja i područja Neretvanske doline, udišu azbestnu prašinu, a umjesto zatvaranja, izolacije i sanacije, Hrvatska i dalje uvozi azbest iz Rusije i to je ono što je također zabrinjavajuće. Mi unatoč tome što smo 2006. g. ulaskom, pristupanjem u EU, u toku pristupanja EU-i zabranili uvoz azbesta, on se još uvijek uvozi i to najčešće iz Ukrajine i Rusije. Prema nekim podacima, nakon ulaska u EU uveli smo više od 100 tona azbestnih proizvoda i to kočnica za krovove, cijevi i raznog drugog materijala. Konačni pečat tome što se dešava u Hrvatskoj je i podatak da naše službe nisu bile kadre spriječiti čak ni uvoz 75 kilograma tzv. plavog azbesta, neslavnog i po tome što ga se desetljećima smatra najotrovnijim postojećim mineralom u prirodi, u stvari ne da uvoz nije spriječen, nego uredno deklariran i ocarinjen, a dokumentacija kojom raspolažu i mediji sadrži podatke da ni za jednu pošiljku nije traženo dopuštenje nadležnih službi. Evo i podatak koji smo čuli od ministra, dakle ministar zaštite okoliša je rekao da on nema pojma o tome koliko se u RH uvezlo azbesta što je porazno za ministra zaštite okoliša, a porezano je i za RH jer očito da azbest u RH ulazi i dalje. Kada se je ovaj zakon donosio na Vladi onda je premijer Plenković rekao, citiram, radi se o zakonu koji će možemo reći promijeniti živote radnika, kako cinično i nevjerodostojno. Ako na radnom mjestu su proveli 5.g., 510 radnika bivšeg Plobesta iz Ploča trebali bi dobiti po 219.000,00 kn za to što su bili izloženi azbestu i to je plaća za njihovo umiranje, tako to stoji u prijedlogu Zakona o obeštećenju radnika Plobesta. S tim se zakonom želi riješiti problem koji je nastao donošenjem Zakona o obeštećenju radnika Salonita Vranjic 2010. koji nije obuhvatio ove radnike i to je nešto što HDZ duguje tim radnicima i to je nešto što je dobro da je se tu napravilo. Međutim, nije se riješio problem do kraja jer je referentni datum za obeštećenje radnika određen 21. listopada 2002.g., dakle dan prije otvaranja društva Novi Plobest i dan kada se nova hrvatska država priznala u svijetu. Ono što je osnovno pitanje dal je datum kad je nastala hrvatska zemlja relevantan za to da se ocijeni da li netko ima pravo na obeštećenje ili ne. Radnicima će se taj iznos isplatiti ako su u tvrtci radili 5.g. u razdoblju od 8.10.'91. do 21. 10.2002.g. Da li su datumi ti koji mogu odrediti dal je netko dobio azbestozu pluća zbog udisanja prašine il je to nešto što ja ne razumijem zbog čega je ministarstvo krenulo tim putem. Isprika da je pravno to nemoguće zbog slijednosti i ne slijednosti napominjem da je RH pravna, dakle pravna slijednica bivše Socijalističke Republike Hrvatske i da je dužna pobrinuti se o radnicima koji su bili izloženi azbestu. Pozivat se na dokument iz 1988. je malo cinično jel očito da taj dokument opravdava sam zakon, evo ja ću ako nemaju kolege iz ministarstva dat im jedan članak koji je napisala naša dr. Zavalić i Ana Bogadi Šare iz Instituta za medicinska istraživanja, Kriteriji za priznavanje profesionalne azbestoze plućnog parenhima i pleure. Ovdje vrlo jasno piše i stoji da onaj tko je izložen azbestu najmanje 6. mjeseci, uzdisanju prašine, taj ima veliki rizik od razvoja azbestoze i onda posljedično mezotelioma od kojih nema lijeka, od kojih se umire i tu je, tu je ono što se čudim do čega je ministarstvo krenulo ovim putem. Ovaj prijedlog zakona izazvao je veliku lavinu nezadovoljstva i ogorčenja među brojnim ljudima, radnicima koji su radili u Pločama, članovima obitelji nekadašnjih zaposlenika te pločanske tvrtke koji nisu obuhvaćeni ovim prijedlogom. Arbitralno stavljati datum je medicinski pogrešno, nemoralno, nešto što će dovesti do ponovno da neki ljudi koji imaju pravo na to, a RH duguje to svima onima koji su izloženi azbestu da ih se obešteti. Ovdje postavljam i pitanje i drugih radnika, dakle radnika koji rade u brodogradilištima, koji su također bili izloženi azbestu. I opet ponavljam, izloženost azbestu, uzdisanje azbestne prašine u velikom postotku nakon 15 ili 20.g. može dovesti do razvoja azbestoze, karcinoma pluća i mezotelioma. Ogorčenje koje se u Pločama nakon donošenja ovog zakona vidi, više me je ljudi kontaktiralo jer smo u Vladi Zorana Milanovića mi spremali jedan sveobuhvatni Zakon o azbestu koji je ostao u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, pa niti ministrica Šikić, niti ministar Ćorić, a niti ministar Pavić se nisu sjetili da se referiraju na taj prijedlog zakona i da mi dobijemo konačno jedan Zakon o azbestu koji bi riješio i pitanje rješavanje azbesta koji se sada nalazi oko nas. Ono što je ovim zakonom se ne rješava i oni radnici koji su radili prije dakle početka '90.-tih, ali očito da ovaj zakon sugerira da su oni radili u pogrešno vrijeme, da su radili u nekoj drugoj zemlji i ono što se ja zalažem osobno i nadam se da će ministar Ćorić i to prihvatiti je da se ide na obeštećenje svih radnika jer ovako ispada da je jednima država majka, a drugima maćeha. Također ovaj zakon čini nepravdu prema radnicima azbesta koji su svoj radni vijek proveli u firmi iz koje je kasnije nastao Plobest i koji su zavisno od stupnja i to oni koju su uspjeli doživjeti dobivali 30 do 90 tisuća kuna. Ovako, ovim zakonom imamo situaciju da nekome tko nedostaje mu par mjeseci do tih famoznih 5 godina, nekome nekoliko tjedana, a nekome nekoliko dana neće dobiti obećano ili zakonski predviđeno obeštećenje. Možete zamisliti kako se osjećaju ti ljudi. Ima još puno pitanja, ja se nadam da će se zakonodavac referirati na ovaj jedan vrlo dobar članak jer koji su to kriteriji koji ocjenjuju da je baš tih 510 ljudi će se obeštetiti za to što su bili izloženi azbestu, koji su to kriteriji, koji su to uvjeti da netko dobije obeštećenje, a netko ne dobije. Vrlo nejasno iz ovog prijedloga zakona. Opet napominjem, struka vrlo jasno govori, izlaganje prašini azbesta, vlaknima azbesta dovodi do toga da imate veliku šansu još ako pušite uz to, imate veliku šansu da dobijete rak pluća i mezoteliom pleure. Ovaj zakon je obeštećenje onima koji su na putu za kojeg nema povratka. Kada dobijete mezoteliom onda niti jedna terapija, niti jedno zračenje vam ne može pomoći, niti više to možete spriječiti jer ste udahnuli prašinu azbesta ili mikro vlakna azbesta. I onda je pošteno ovim zakonom da se onda obeštete svi oni u Hrvatskoj koji su ni krivi, ni dužni radili na mjestima na kojima je bio azbest. I ovo nam je opomena da iz Hrvatske izbacimo potpuno azbest, da ga saniramo i da država i Fond za zaštitu okoliša nađe sredstva da se potpuno makne azbest iz Hrvatske i da bude Hrvatska zemlja bez azbesta. Azbesta ima puno oko nas. Pitanje da ga nema čak i u ovom saboru, da ne govorim o školama, vrtićima, da ne govorim o azbestnim krovovima, cijevima, toga ima puno oko nas na tome nismo napravili ništa, a ovo nam je opomena jer udisanje prašine i mikro vlakana azbesta je siguran put ka smrti. I nadam se da će ministar Ćorić poslušati ovaj naš prijedlog da svi radnici dobiju obeštećenje bez obzira kada su radili i u koje vrijeme, a evo ministru ću dati ovaj članak da ima … [[Govornik nije uključen.]] nego je 1995. Hvala.
Hvala. Sada ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospođa Juričev Martinčev, a poslije pretpostavljam gospodin Bačić jel da? Hvala.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege ovaj Prijedlog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d. u prvom čitanju Klub HDZ-a će podržati. Naime, za svaku pohvalu je da će se ovim zakonom omogućiti obeštetiti 510 radnika zbog višegodišnje izloženosti azbestu, a koji su od razdoblju od 8. listopada 1991. godine do 21. listopada 2002. bili zaposleni u trgovačkom društvu Plobest d.d. i Plobest d.d. u stečaju zbog višegodišnje izloženosti azbestu. Osnovna djelatnost trgovačkog društva Plobest d.d. bila je proizvodnja azbestnih proizvoda, a problematika azbesta regulirana je s više različitih posebnih propisa. U cilju zbrinjavanja radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili profesionalno izloženi azbestu još početkom kolovoza 2007. godine donesen je paket zakona. Zakon o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu, zatim Zakon o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu i Zakon o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu. Tim su se zakonima rješavala pitanja za ostvarivanja prava na starosnu mirovinu pod povoljnim uvjetima, zdravstveni nadzor i dijagnostiku te pravo na obeštećenje radnika oboljelih od profesionalne bolesti zbog izloženosti azbestu. Dopunom Zakona o uvjetima za stjecanje prava za starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu od siječnja 2010. godine kategorija oboljelih radnika koji su tijekom rada oboljeli od bolesti uzrokovane azbestom te je ta bolest utvrđena rješenjem o priznavanju profesionalne bolesti HZZO-a također je omogućeno ostvarivanje prava na starosnu mirovinu pod povoljnim uvjetima te time povećana mirovina za 26%. Budući da navedenim zakonom o zbrinjavanju radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili profesionalni azbestu nije riješeno pitanje obeštećenja radnika koji su bili dugoročno izloženi štetnom djelovanju predložen je upravo ovaj zakon. Kao početak referentnog razdoblja određen je dan proglašenja neovisnosti RH 8. listopada 1991. zaključno s 21. listopada 2002. odnosno danom prije otvaranja društva Novi Plobest d.o.o. koji nije registriran za rad s azbestom. Radnicima trgovačkog društva Plobest d.d. i Plobest d.d. u stečaju isplatit će se iznos obeštećenja obročno, kroz tri godine na način da se do kraja 2019. isplati iznos od 73.000 kuna, također u 2020. ponovno 73.000 kuna i do kraja 2021. isti iznos zbog višegodišnje izloženosti azbestu odnosno ukupni iznos po radniku bi iznosio 219.000 kuna ukoliko je radnik proveo na radu 5 godina u predmetnim društvima odnosno njegovom nasljedniku. Najmanje 5 godina provedenih na radu odnosno izloženosti azbestu je vrijeme izloženosti za vrijeme, za moguću pojavu bolesti. Obvezu osiguranja sredstava za isplatu obeštećenja kao i obvezu isplate, preuzima Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Možemo slobodno reći da je ovaj zakon nastavak zbrinjavanja radnika koji su tijekom rada u RH na radnom mjestu bili profesionalno izloženi azbestu. Pod profesionalnom izloženošću azbestu smatra se neposredna izloženost zbog rada sa azbestnim proizvodima kao i posredna izloženost zbog rada kod osobe koja u svojoj proizvodnji je koristila isti materijal. Azbest se inače najviše koristio od kraja 70-ih do početka 90-ih godina. Bio je popularan kao građevinski materijal koji su koristile skoro sve građevinske tvrtke, bilo da se koristila za pokrivanje krovova, bilo kao dobar toplinski izolator pa i često kod izrade fasada ili ugradnji cijevi u vodovodni sustav. Azbest smo nailazili na brodovima a i vatrogasci su se oblačili u azbestna odijela da bi se štitili od požara itd. Azbest je bio neko vrijeme bogomdani materijal, čak je i Vasko Lipovac koristio azbest na kalupima jer je listove azbesta mogao savinuti po zakrivljenoj plohi kugle i raditi čuvene skulpture. Dakle, nisu ljudi krivi što su se bavili azbestom nego su krive države ekonomije koje su dozvoljavale upotrebu istog. Nažalost, tada se očito nije javno upozoravalo na štetnost azbesta koji uzrokuje rak pluća i niz drugih bolesti respiratornog sustava. Specifičnosti kod izloženosti azbesta sadržane su u tome što se znakovi oboljenja kao posljedice po zdravlje zaposlenih na poslovima s azbestom, javljaju u pravilu znatno kasnije, 10 do 20 g. od udisanja azbestnih čestica. Negativne utjecaje azbesta na zdravlje bio je poznati stari Egipćanima koji su umotavali faraonske mumije u azbest zbog dugovječnosti i starim Rimljanima čija je bila preporuka da nikad ne kupuju robove koji su radili sa azbestom uz obrazloženje da često umiru mladi. Od 14. veljače 2006. g. je potpuno zabranjeno stavljanje u promet ili korištenje azbestnih vlakana i tada se počinju rješavati problematika vezane za radnike profesionalno izložene azbestom. Ovdje možemo povući paralelu sa Zakonom o obeštećenju radnika trgovačkog društva Salonit d. d. u stečaju iz Vranjica izglasanim u ovom Visokom domu u srpnju 2011. godine. Tim se prijedlogom zakona rješavala problematika vezana za odštetu radnika koji su uslijed zabrane uporabe azbesta, ostali bez radnog mjesta. Uslijed zabrane rada sa azbestnim vlaknima, postala je potreba da se za 170 radnika trgovačkog društva Salonit nađe rješenje za isplatu odgovarajuće odštete. Vlada RH po uzoru na države članice EU-a koji su koristili azbest u tehnološkom procesu, obeštetila je radnike koji su izgubili radno mjesto i to od 14. veljače 2006. g. kada je u Hrvatskoj potpuno zabranjen rad i korištenje azbestnih vlakana. Radnicima zatečenima u radnom odnosu trgovačkog društva Salonit d.d. u stečaju od 14. veljače 2006. g., isplaćivala se za obeštećenje obročno naknada kroz 2 g. i to do kraja 2011., svakom radniku po 109 500 kuna, do kraja lipnja 2012. g., 54 750 i do kraja 2012. g. 54 750 kuna. Na ime obeštećenja radnog mjesta ukupni iznos koji je tada svaki radnik dobio je 219 000 kuna. Iz svih ovih navedenih razloga, ovaj zakon klub HDZ-a smatra izuzetno bitnim i vrijednim i stoga će podržati ovaj prijedlog zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d., hvala.
Prelazimo na slijedeći klub zastupnika SDP-a, govorit će g. Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre sa suradnicima. Klub zastupnika SDP-a u prvom čitanju podržat će ovaj prijedlog zakona, podržavamo njegovu namjeru i osnovnu intenciju a to je da se obešteti radnici koji su bili dugotrajno izloženi djelovanju azbesta. O ovakvom zakonu je dosta nezahvalno govoriti i davati alternativne prijedloge zbog toga što bi se mogao steći dojam da se protivimo i osnovnoj namjeri, tako da želim još jednom napomenuti da podržavamo osnovnu namjeru ovoga zakona. Zakon je relativno kratak, ima svega 7 članaka od kojih su dvije prijelazne i ostaju otvorena 2 do 3 pitanja koja bi trebalo do drugog čitanja dodatno razmotriti, ja se nadam da ćemo i sukladno Poslovniku kod izrade konačnog prijedloga zakona dobiti i obrazloženje eventualnog odbijanja pojedinih prijedloga. Prvo, u čl. 2 stavku 1 govori se o tome tko ima pravo. Dakle, govori se da pravo se priznaje radniku koji je bio u radnom odnosu u trgovačkom društvu Plobest od 8. listopada 1991. do 21. listopada 2002. g. i koji je najmanje 5 g. u istim trgovačkim društvima radio izložen azbestu odnosno njegovom nasljedniku. Dakle radnik, nije bio izložen nasljedniku nego se govori o tko će dobiti. Dakle, što se tiče samog prijedloga, evidentno je dakle u ocjeni stanja referiranost predlagatelja na štetnost azbesta i ja ne bi sad želio ulazit u rasprave koje se povremeno i prigodno vode oko toga koje ćemo imati državne praznike tako što se tiče datuma kao takav vjerojatno bi mi bio sporan bilo koji datum jer nisam sklon tumačenju da je izloženost azbestu i njegova štetnost bila manja prije 8. listopada '91. i da bi zbog toga oni koji su radili prije u Plobestu da bi trebali biti izuzeti iz prava na obeštećenje. Stoga predlažem da se pravo na obeštećenje ne definira baš sa datumima nego da se proširi krug onih koji imaju pravo na obeštećenje, bilo što se tiče datum, bilo što se tiče trajanja njihovog radnog odnosa. U članku 3. se govori o svoti obeštećenja, dakle to je negdje nešto manje od 30 tisuća eura, 219 tisuća kuna u tri rate i mislim da tu nije baš najpravednije ocijenjeno. Dakle netko tko je radio šest godina od čega je godinu i pol radio prije '91., a četiri i pol godine nakon 8. listopada nema pravo na obeštećenje po ovome što tu piše što nije baš najpravednije, a s druge strane postavlja se nekakva granica ili ćeš dobiti puni iznos ili nećeš dobiti ništa što također nije pravedno, ako ne ni zbog čega onda za one ljudi kojima za ostvarivanje punog prava nedostaje dan, dva ili pet ili koji su radili u krivim datumima, dakle radili su od '90. do '95. na primjer pa imaju četiri godine nakon ovog datuma. Stoga pozivam predlagatelja da nađe jedno kompromisno rješenje da se jedan dio ove pune svote isplati i radnicima koji su radili manje ili koji su radili u krivim datumima. Sada to neka ministarstvo nađe najbolji način da se uspostavi neki pravedan odnos između prava radnika. Naravno i činjenica je da onda možemo govoriti o tome da nije svejedno biti izložen azbestu deset godina i šest godina pa se i tu može još nekakvim gradiranjem pronaći nekakvo pravednije rješenje od ovoga koje ste predložili. A i ovo rješenje koje ste predložili je svakako pravednije od toga da niko ne dobija ništa. Dakle ovo je prijedlog za jedno poboljšanje. Obzirom da ste u samome obrazloženju naveli da se radi negdje oko 510 radnika onda je sasvim sigurno da već sada državna tijela raspolažu popisom tih radnika pa ne vidim potrebu da se onda još jednom traži od fonda priznavanja prava ako državna tijela već imaju njihov popis. U članku 2. govori se da će radnik podnijeti zahtjev za obeštećenje Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost odnosno pretpostavljam da to može ona podnijeti nasljednik u ovome, tako da bih predložio da se to pojasni u članku 2., ali mislim da uopće ne treba podnositi zahtjev. Ako imate popis 510 ljudi onda se zna koji su to ljudi, onda neka im se napišu rješenja, a onaj koji ne dobije rješenje, a misli da je ostvario pravo neka on dokazuje odnosno neka zatraži pa će se u postupku utvrditi da li postoji pravo. Stoga bi ja sugerirao predlagatelju ili da brojeve o kojima se govori, a to je 510 malo zaokružen, dakle neka kaže oko 500 jer ako piše točno 510 onda je već iz obrazloženja jasno da državna tijela znaju o kojim s radnicima radi i nema potrebe da oni dodatno sada još nešto dokazuju, traže itd. To možda neki koji nisu tu navedeni pa će dokazivati da pripadaju u ovu grupaciju ili je možda ovaj broj onako okviran, a i ako je okviran onda ga tako i stavite. Što se tiče iznosa obeštećenja on naravno ovisi o mogućnostima države. Ako se tu u zakonu navodi o tome da će za provođenje ovoga zakona biti potrebno 37 milijuna i 230 tisuća kuna za 2019. godinu, ako tako piše znači to je u tri godine još dva puta toliko ili je ovo ukupni iznos, ali očito da predlagatelji znaju koliko će to koštati dakle da se onda ovaj iznos koji je za tu namjenu i planiran dodatnim pojašnjenjem članak 2. i 3. ovog zakona pravednije raspodijeli pa onda da netko dobije manje, a netko možda i više temeljem nekih kriterija. Ovakav je samo kriterij jer ste radili pet godina i jeste radili od '91. do 2002. Ako bi povećanje odnosno proširenje tog vremenskog razdoblja bio veliki udar na proračun pa to ne bi koštalo 30 milijuna nego 60 milijuna ili 80 milijuna onda je to argument. To može biti argument za raspravu, ali ako je argument samo da, kako bi rekla predsjednica prije se mogao uzdisati azbest, a sada se ne može uzdisati azbest onda to nije dovoljno dobar argument. Dakle ovdje govorimo o zdravstvenim i nekakvim socijalnim kriterijima i za ljudi koji su dole radili, radili su i prije 8. listopada '91. kako tu piše ili 30. svibnja i 26.6., koji god datum se uzme. Prema tome, predlažem ministarstvu da do drugog čitanja razmotri primjedbe i prijedloge koje sam iznio u ime kluba, a naravno da će klub u prvom čitanju podržati ovaj zakon. U obrazloženju i ocjeni stanja predlagatelj je dosta detaljno dakle, ocijenio stanje i obrazložio zašto zakon treba biti donesen. Također činjenica je da mi u ovome trenutku imamo znači i Zakon o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu još iz 2007. i Zakon o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu iz 2007. i Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu iz 2007., a imamo i 2011. Zakon o obeštećenju radnika trgovačkog društva Salonit d.d. u stečaju iz Vranjica gdje je, dakle priznato pravo na obeštećenje za 170 radnika koji su zatečeni u radnom odnosu u Salonitu d.d. u stečaju, Vranjic. Doduše, vjerojatno su kriteriji koji su se za te radnike primijenili, nisu baš usklađeni s ovima, možda i jesu, to treba također vidjeti i vidjeti da li su ti kriteriji primjereniji za ovaj zakon ili ne. Da zaključim, dakle nadamo se da će u drugom čitanju ove neke nelogičnosti biti popravljene, pa da ćemo moći ga podržati u drugom čitanju, zahvaljujem.
Hvala. Sada je, prelazimo na pojedinačne rasprave, na redu je g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ovim Zakonom o obeštećenju radnika Plobesta smatram da je u ovom prvom, dobro je što iđu dva čitanja, da je u ovom prvom čitanju sve prijedloge koje ćemo dat vjerujem da će zbog radnika, zbog obeštećenja tih ljudi koji to zaslužuju, da će Vlada prihvatiti tj. da će ministarstvo prihvatiti jel jednostavno ti ljudi imaju na to pravo, jel oni su to doživjeli u biti u radu s azbestom razne bolesti, znači koje taj rad s azbestom dovodi. Prema tome smatram da svi prijedlozi koji su ovdje, dosta su bili konstruktivni od svih kolega i zastupničkih klubova, vjerujem da je ovdje, znači ključ ono što smo mi rekli i u početku je problem vrijeme tj. kada kreće obeštećenje radnika, to je 18. listopada '91.g. i tu se dovode znači brojni upitnici, naveden je evo i maloprije primjer šta ako čovjek nema 5.g. '94.g. krajem ili '95. da ima 4.g. i 9. mjeseci, znači doveli smo toga čovjeka koji je možda bio na radnom mjestu gdje je ugroženiji od azbesta i oboljenja od azbestoze, prema tome smatram da triba kategorizirati i ove koji su bili manje vremena i manje proveli radnoga vijeka unutar tih 5.g. jer je, jednostavno ljudi su ugrozili svoje zdravlje sa tim djelovanjem i radom sa azbestom. To je znači, to su dva ključna problema, datum početka obeštećenja, znači mi tu diskriminiramo ljude koji su prije radili, znači može se dogoditi da je čovjek radio do '91. ovoga datuma 18.11., da je radio 36.g. i 4.g. je radio do ovoga datuma, znači cijeli radni vijek čovjek je proveo u, radio je do '94. u recimo u, sa radom u Plobestu i u tome trenutku šta smo dobili, dobili smo čovjeka sa 40.g. koji neće biti obeštećen jel niti jedan uvjet ne ispunja, ni ovaj 5.g., nit ovaj datum koji je '91. označen kao rok obeštećenja. Ja mislim da bi tu tribalo te ljude isto obeštetiti jel ipak ako je čovjek radio 40.g., a u RH primjera radio 4.g., 11. mjeseci i 29 dana, doveli smo toga čovjeka u toliko tešku situaciju, nepravednu, diskriminirajuću, ipak je taj radnik stvarao dobro, novu vrijednost, bio je radnik, prema tome smatram da bi Vlada trebala razmisliti o, ipak da ih o kategorizaciji obeštećenja i unutar ovih 5.g. koje su radili otkad je samostalne RH, ali i od datuma koji je prija, al to su sve naši građani bez obzira u kojem vremenu i periodu radili i to oni i njihove obitelji zaslužuju, taj čovjek je ipak 40.g. radio na tom mjestu. Evo maloprija me je zvao čovjek iz Klisa, kaže da je radio do 2002.g., primjer govorim u Salonitu, znamo da je Zakon o Salonitu tj. obeštećenju radnika Salonita donesen 2011. i da on nije recimo obeštećen jel je 2002.g. nakon 20.-tak godina staža prišao u drugu tvrtku jel su samo obeštećeni oni koji su do 2006.g., koji su bili na popisu tvrtke kad je otišla u stečaj. Prema tome, mi moramo razmišljati i u ovome slučaju i o nepravilnosti tj. nepravdama koje je prouzrokovao Zakon o, u Salonitu, obeštećenju radnika Salonita u Vranjicu jel solinski bazen je dao puno radnika i zaleđe naravno i Dalmatinska zagora, koji imaju posljedice rada u Salonitu, slično kao i u Plobestu, naravno Salonit je riješen tim zakonom, međutim, očito i tu je određena diskriminacija. Zbog čega je se to dogodilo, to triba provjeriti da čovjek koji je radio do 2002.g., otišao u drugu tvrtku, znači radio je samo u RH 12.g. van tog okvira, znači tribalo bi kreniti i u izmjene Zakona o Salonitu u tvornici Vranjic. Zbog čega? Zbog toga šta ako je ovo vjerodostojno i istinito, čovjek je i predstavio se i vjerujem, nemam razloga da mu ja ne vjerujem, čovjek je iz Klisa, znači da ima radnika Salonita koji su radili, a nisu obeštećeni, nisu bili na popisu kad je išla u stečaj Salonit 2006.g. i nije ostvario to svoje pravo jer je otišao nekoliko godina prije raditi u drugu tvrtku. Znači, imamo različitih problema, imamo, moramo umanjiti apsolutno diskriminaciju, iznos od godišnje 37 milijuna kuna, primjera za Plobest i ovih 200, 30-tak tisuća EUR-a ajmo reć koji će dobiti obeštećenje, ne vidim niti jedan razlog da ne dobiju i ovi ljudi iz skupine koji ispunjaju čak ove uvjete, recimo u Salonitu, a neće to pravo ostvariti. Zakon je, naravno da ga podržavamo i naravno da ćemo dati određene amandmane ali vjerujući u drugom čitanju da ćete naći model kategorizacije, da neće biti potrebno puno korekcije unutar ovoga jer isključivo moramo izbjeći ovdje diskriminaciju. Ja znam da u Fondu za okoliš ima sredstava koliko ima ali sigurno ne smijemo napraviti nepravdu, mi moramo ovdje sve učiniti da u ovom zakonu obeštećenja radnika koji je sa radom sa azbestom, povećao broj bolesti na veliku razini, mi moramo znati ne samo da su radnici ugroženi u tim tvrtkama nego i ljudi koji gdje su te tvrtke bile okolica, da je puno ljudi koji imali doticaj u radnom odnosu ali su imali doticaj da su oboljeli od azbestoze i tim smjerom bi trebali ić a sad baš granice nekakve o ljudima koji su radili prije 8. listopada 1991., ja mislim da tu radimo diskriminaciju prema tim ljudima i to ogromnu, ogromnu diskriminaciju, ja mislim da ne možemo reći isključivo Hrvatska je preuzela obaveze od toga datuma preuzima, prije ne, pa to su isti ljudi koji je radio i do toga vremena radio je i poslije. Prema tome, ja mislim da ovdje moramo iz obaveze prema tim ljudima koji su radili te teške poslove, u teškim uvjetima i zato još jednom, zamolio bi predstavnika Vlade RH i nas sve saborske zastupnike a poglavito Vladu koja je tu najmjerodavnija, koja je i predložila zakon, da do idućega čitanja nađu mogućnost da obeštete sve ljude jer ja ne vjerujem da čovjek koji je radio i 4 g., da ne zaslužuje, da nije bio ugrožen, možda je radio na težem mjestu tj. bliže doticaju, većem doticaju sa azbestom nego netko tko je bio 10 g., primjer, ne modu ja to sad ... [[Govornik se ne razumije.]] tu ima ljudi koji su stručni i kompetentniji ali znam jer je nama u području Cetinske krajine radio određeni broj ljudi također u Salonitu kao što je ovaj zakon o Plobestu, znači tematika je ista. Smatram da je ovaj zakon ide k tome da se isprave te nepravde prema tim ljudima ali već ako radimo, ako ovaj zakon donosimo i ako ide u 2 čitanja, da bi trebalo krenuti u tome smjeru da taj svaki radnik ostvari to pravo bez obzira na datum, naravno da iznos ne može biti isti po godinama, moraju biti nekakvi kriteriji, ali i prije tog datuma kad je određeno ovo obeštećenje, da ostvari pravo a i ovi koji su unutar 5 g., da i oni ostvare pravo ali evo, ja mogu provjeriti i uputit ću vam ime i prezime čovjeka vama, da vi uputite i na fond i na neki način da se riješe ljudi koji su znači jer primjera u Salonitu radili do 2006. a nisu bili u stečaju na popisu kad je bio stečaj, radili su po 20-ak godina a nisu ostvarili to pravo, da li trebamo možda ići u izmjene zakona o Salonitu, o obeštećenju radnika trgovačkog društva Salonit Vranjic pa da uskladiti i ovaj i taj u što kraćem vremenu jer naravno da ti ljudi koji obolijevaju imaju kraći životni vijek ali mogu ostvariti te njihove obitelji, da krenemo u izmjene toga zakona i da uskladimo i da ne diskriminiramo ako već donosimo taj zakon, da izbjegnemo diskriminaciju ljudi. I onih koji su radili prije samostalne RH u Plobestu, da ostvare pravo a i ovi koji su poslije a tako i u Salonitu i u drugim tvrtkama, hvala lijepo.
Dvije repliku, prvu repliku je tražio g. Mirando Mrsić.
Kolega Bulj, vi ste potpuno u pravu da je ovo diskriminacija po datumu, da kad ste bili zaposleni, tad dobijete obeštećenje, ako ste bili u bivšoj Jugoslaviji, ne dobijete, a ako ste u novijoj Hrvatskoj, onda dobijete i to je nešto što je loše i HDZ opet radi isto što je napravio i 2010. sa onim zakonom o obeštećenju radnika u Salonitu. Međutim, umjesto ovog zakona, trebalo je donijeti zakon o azbestu koji bi trebao dati obeštećenje svima onima koji su u svom radnom procesu bili izloženi azbestu, dakle to su i radnici u brodogradilištima, to su neki drugi radnici koji su radili na mjestima gdje su bili izloženi udisanju prašine i mikrovlaknima azbesta. Po onome što struka kaže, 6 mj. boravka u takvoj okolini je velika šansa da nakon 15 ili 20 g. dobijete rak pluća i mezoteliom i to je ono što treba cijelo vrijeme govoriti.
Odgovor, g. Bulj.
Prvo se slažem s vama da ne bi smjelo biti obeštećenja jer isti su radnici radili i od 8. listopada 1991. i do i poslije. Prema tome, tu ograničavamo i diskriminiramo ljude koji su radili u periodu i prije i poslije, ja mislim da ne bi smjela biti diskriminacija jer su bili u istim uvjetima, na istom radnom mjestu, na istoj površini, prema tome ti ljudi trebali bi bit obeštećeni. Naravno da bi bilo najbolje kad bi bio jedinstven zakon i ja u ovom trenutku samo ne bi kao vi sad prigovarao HDZ, SDP ili ne bitno koja stranka nego bi trebali zajedno razmišljati kako umanjiti ovu diskriminaciju ili skroz je poništiti ako je moguće, ako je nemoguće i po pitanju kategorizacije i ovih čak do 5 g. i onih prije ovoga datuma. Prema tome, svi radnici koji su stvarali tu dobro, koji su bili ugroženi, trebaju biti obeštećeni a naravno da bi trebalo to najbolje napraviti zakonodavno da svi koji su bili u drugim tvrtkama i van Salonita, Plobesta koji su radili sa azbestom, imali utjecaj da ... [[Govornik se ne razumije.]] trebali ostvariti svoje pravo ali o tome treba raspravljati. Hvala lijepa.
Hvala. G. Martin Baričević.
8. listopada je jako bitan nadnevak za suvremenu hrvatsku povijest i hrvatski narod. Vi ste više puta ponovili 18. listopada, ja mislim da je, radi se o nadnevku 8. listopada pa da ne bi unosili zabunu u opću javnost ovaj pa da to promijenite. Hvala.
Odgovor gospodin Bulj.
Ja kolega uvaženi zastupniče ovde ne bi licitirao što je bitnije, za mene je bitniji 30.5. primjera, al ovde se radi o ljudima, ovde se radi o ljudima koji su radili i prije tih datuma i poslije tih datuma. Mi govorimo o našim ljudima, našim građanima, građanima RH, političkim Hrvatima. Ovde vam neću brojiti ni kad je zakonodavni okvir bio, nego govorimo o istim ljudima koji su radili na istom području bilo u Pločama, bilo u Vranjicu kod Solina, bilo u bilo kojoj tvrtki. Ja ovde ne govorin, vi se ovdje napominjete i naglašavate te datume vrlo značajne, a ovde nije rasprava o datumima. Nije ovde rasprava o datumima, ovde je rasprava o čovjeku, ovde svaki zakon mora biti u interesu čovjeka, a nekakvog zakonodavstva koji poništaje čovjeka. Ovaj parlament je narodni dom, a ne zakoni koji poništavaju čovjeka i diskriminiraju čovjeka. Svi Hrvati, tj. državljani Hrvatske govorim o Hrvatima i svim političkim Hrvatima bez obzira koja politička stranka, nacija, nebitno zaslužuju da ne budu diskriminirani. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Saša Đujić, slijedeća pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ja se u potpunosti slažem s diskusijom predstavnika Kluba zastupnika SDP-a i podržavam taj dio i kažem, još ću jednom ovdje ponoviti da bilo koji zakon koji se donosi da bi ispravio neku nepravdu nije dobar ako stvara neke nove nepravde, a ovo datumsko ograničenje u svakom slučaju stvara jednu novu nepravdu i to nije dobro. I neću uopće govoriti sada o apsurdima koji proizlaze iz ovih datuma i ova 3, 4 dana koja bi mogla dovesti do toga da netko ima pravo ili nema pravo na ovo obeštećenje. U svakom slučaju to nije dobro i na to želim ukazati i podržavam priču da se ti datumi i datumska ograničenja u potpunosti uklone iz ovog zakona i da se ubuduće razmišlja i o proširenju kao što su, kolega Bulj je evo govorio i na druge zaposlenike odnosno sve one koji su bili izloženi azbestu. A ovu raspravu želim ja iskoristiti da ukažem na još jedan problem. Dakle, to je zbrinjavanje azbestnog otpada. Dakle, država već dugo, dugo godina sufinancira zbrinjavanje azbestnog otpada koje ima puno u domaćinstvima u Hrvatskoj. Dakle, od krovova, od obloga recimo u Gorskom kotaru su čak cijele strane zidova kuća obložene lesonitnim pločama koje štite od topline, vlage itd. i toga još uvijek puno ima u domaćinstvima. Fond za zaštitu okoliša je 2016. godine prestao sufinancirati zbrinjavanje azbestnog otpada, dakle oni ljudi koji bi u domaćinstvu recimo mijenjali krov i odlučili taj azbestni krov pohraniti kod nekog sakupljača otpada prije su, je država podmirivala trošak tog zbrinjavanja, a onda je od 2016. godine fond bio privremeno to obustavio zbog nedostatka sredstava i to smo imali recimo 2, 3 godine situaciju da država to više nije financirala. Od ove godine je država to riješila na način da je rekla, fond je rekao da građani moraju, imaju pravo, samo građani, dakle ne poduzeća koja se bave građevinom besplatno to pohraniti kod sakupljača otpada, a da su lokalne jedinice gradovi i općine dužne sakupljačima otpada namiriti trošak tog zbrinjavanja. Što isto smatram da nije u redu. Dakle, država bi trebala to financirati kao i do sada, ne bi trebala opterećivati gradove i općine s tim financijskim izdacima, ali i s druge strane bi država trebala osmisliti financiranje pomoći građanima uklanjanja krovova. Dakle, mnogi građani nemaju novca ukloniti takve krovove i po meni jedan program koji je isto bio prije par godina bio je dobar, bi država trebala ponovo vratiti, a to je da država sufinancira zamjenu krovišta azbestnih sa recimo crijepom i to je on s čime se trebamo susresti. Dakle, apeliram još jednom ovdje i skrećem pozornost na taj problem i da se razmisli o tom rješenju jer je ogroman broj kuća, evo u Primorju iz kojeg ja dolazim vidi se veliki, veliki iako ih je puno, puno manje nego što je bilo prije, ali još uvijek barem trećina krovova u nekim primorskim mjestima je pokrivena azbestom i tu bi država trebala naći neko strateško rješenje kako da se taj problem riješi jer to i dalje ugrožava sigurnost i život naših građana. Evo i zato apeliram na vas da o tome još razmislite i da razmislite o ovom zbrinjavanju i za građevinske firme, ali i da jedinice lokalne samouprave rasteretite toga jer nisam siguran ni da svi plaćaju jer nemaju sredstava za plaćat to zbrinjavanje, a šta se onda dešava, onda nalazimo po prirodi na ilegalnim deponijima hrpe azbestnih ploča koje onda ugrožavaju i vodotoke i druge stvari. Uglavnom to nije dobro. Tako treba se vratiti na onaj model prije 2016. i treba razmisliti u budućnosti o zbrinjavanju, cjelokupnom rješenju tih problema. Hvala lijepo.
Prvu repliku ima gospodin Lovrinović.
Hvala. Uvaženi kolega Đujić, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku mogu reći da u cijelosti podržavam ovaj vaš prijedlog jer mi smo spremni iz naše stranke podržati od bilo koga prijedlog koji ima smisla i u interesu je građana. Posebno vaš zahtjev da se vrati praksa do 2016. godine, jer puno ljudi, kako će on skinuti krov od azbesta ako nema čime ponovo pokriti. Prema tome to ostaje, ovaj vraća lokalnoj zajednici, lokalna zajednica nema novaca već treba uistinu vratiti praksu da država se pobrine u cijelosti, isfinancira, plati troškove prijevoza, skidanja i da nadoknadi dakle ono što je skinuto. A ja vas pitam ima li novca u Fondu za zaštitu okoliša, pa tamo se hvale da 500 milijuna to je monopolna firma, love do krova, oni se svađaju oko toga, a ljudima neće da pomognu, sad obustavili su kaže nema novaca. Što vi mislite o tome?
Gospodin Đujić odgovor.
Ja mislim da ovaj novca mora biti za to i to je upravo moja rasprava, o fondu neću o njegovom poslovanju, gledamo svi ovih dana šta se tamo dešava, ali to su stvari koje se moraju dovesti u kontrolu, a ja ću sada odgovorit onako repliku u vašem stilu. Kada SDP sa svojim partnerima dođe na vlast druge godine onda ćemo mi riješiti ovaj problem.
Dobro. Gospodin Arsen Bauk je tražio repliku i dobiva pravo na repliku.
Kolega Đujiću dijelim vašu zabrinutost što se tiče odlaganja azbestnog otpada ali vratio bih se na prvi dio vaše rasprave a tiče se novih nepravdi ili uklanjanja starih. Dakle činjenica je da su svi radnici na koje se odnosi ovaj zakon i koji se odnosi Zakon o salonitu, već u startu bili izloženi jednoj nepravdi jer su bili izloženi djelovanju čestica za koje se tad nije znalo koje su uzrokovale određene bolesti koje su i smrtonosne. Što se tiče ovog zakona, dakle svakako je da treba onda ove kriterije koji vrijede za Plobest ugraditi i za zakon koji se tiče salonita. Primjerice negdje 45 radnika je 2005. otišlo iz Salonita i oni nisu dobili obeštećenje jer se odnosilo na one koji su zatečeni 2006. godine a od njih je recimo 27 već umrlo, najviše od raka pluća. Tako da evo molim predstavnike ministarstva da i o tome vode računa.
Hvala. Odgovor gospodin Đujić.
Potpuno se slažem s vama kolega Bauk i treba još jednom naglasiti da ovo obeštećenje je samo minimalna satisfakcija tim ljudima jer zdravlje nema cijenu i nikakvo obeštećenje financijsko ljudima neće vratiti zdravlje ali ipak treba paziti u ovom zakonu da se ne stvaraju nove nepravde. I evo zato još jednom apeliram na gospodo iz ministarstva da odustanu od ovog datumskog ograničenja.
Gospodin Gordan Marasa ima treću repliku.
Hvala lijepa. Kolega Đujiću, rekli ste u vašoj raspravi ispravno da je nemoguće da općine i male jedinice lokalne samouprave rješavaju probleme odlaganja azbestnih ploča i onda se postavlja pitanje a tu su i predstavnici ministarstva nadležni za Fon za okoliš, gdje idu 2 milijarde kuna, gdje mi to vidimo. Znači ako takvi problemi koji su urgentni se ne rješavaju, na šta idu novci? Znači to je jedno vrlo netransparentno područje koje služi kao kasica prasica za politički plijen nakon izbora. Pa nije slučajno HNS dobio to, građani su svjesni da HNS zna monetizirati svojih 5, 6 glasova u Hrvatskom saboru. Nije slučajno HNS dobio taj fond. Ako nema od 2 milijarde da se to riješi pa na što troše novac? Hvala lijepa.
Odgovor gospodin Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Maras to se i ja pitam, tim više što je do 2016. godine se to u potpunosti financiralo iz fonda. Kako je onda bilo novaca? A onda je 2016. godine najednom novca nije bilo, pa 2, 3 godine nije bilo uopće sufinanciranja zbrinjavanja otpada, te vrste opasnoga a onda je napravljeno to na način da od ove godine je to prebačeno na jedinice lokalne samouprave. Dakle novca ima i mora ga biti jer ga je bilo prije 3 godine a nije se ništa dramatično promijenilo da su sad tu poskupili neki troškovi. Tako da dobro je pitanje kamo taj novac i na šta taj novac nakon 2016. u biti odlazi.
Posljednju repliku ima gospodin Klisović.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Kolega Đujić, ja također dijelim vašu zabrinutost i slažem se sa ovim replikama koje su išle prije mene. Nije samo Primorsko-goranska županija koja ima veliki problem sa azbestnim pločama, ja mogu reći da i u Dalmaciji, pogotovo u zaleđu također je veliki problem da jako puno kuća ima upravo takav krov a da bude stvar još i gora to su obično kuće u kojima žive umirovljenici, stari ljudi koji stvarno nemaju mogućnost da financiraju zamjenu, promjenu krova. I zato je pitanje stvarno koliko košta ovakva stvar i da li je ona samo obveza države da zamijeni krov ljudima kojima treba zamijeniti ili je obveza države da osigura zdravstveno poticajne i kvalitetne uvjete za život svog stanovništva. Pravo na zdravlje je ustavna kategorija i kao takvo ne smije se zanemarivati. Ako se novcem u fondovima loše upravlja to je veliki problem posebice ako građani i njihovo zdravlje nakon toga pate. Hvala.
Odgovor gospodin Đujić.
Pa upravo to i je bio moj apel, dakle najviše tih krovova se nalazi upravo na kućama gdje su ljudi slabog financijskog i materijalnog stanja a država je ta koja mora to riješiti zato što ljudi kad su to stavljali nisu znali da je to štetno. I danas žive u tim uvjetima koji narušavaju njihovo zdravlje a jako ste dobro rekli to je ustavna kategorija i to zato i je zadatak države i treba o tome ozbiljno razmisliti kako riješiti taj problem i dati si jedan realan rok i reći ljudi mi ćemo to riješiti za toliko i toliko godina i to košta toliko i toliko. I ja mislim da je to moguće i zato i skrećem pozornost na taj problem da se o tome već danas počne ozbiljno razmišljati.
Hvala. Sljedeću osobnu ili pojedinačnu raspravu ima gospodin Mirando Mrsić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, žao mi je što nema ministra, ali evo, državni tajnik će mu prenijeti ovo što mi tu cijelo vrijeme pokušavamo i ukazati na to da su u krivu i da jednim zakonom koji radi dobro čini onda nepravdu drugim ljudima. I ljudi koji su radili u Plobestu, koji su radili u uvjetima izloženosti azbestu, koji neće dobiti obeštećenje ostaje im jedan gorak okus u ustima. Ja ću pročitati jedno pismo koje sam dobio od čovjeka koji je radio u Plobestu koji ovako piše: „Prilikom sistematskog pregleda od 1980.-te do 1990. obavio mi je 10 plućnih snimanja. Godine 1989. ustanovljeno je da bolujem od azbestoze a od tada su me poslali na kontrole svaka 3 mjeseca. Od strane laboratorija ustanovljeno je da bolujem od azbestoze a 2002. godine ustanovljeno je da imam fibrozu pluća a sada se sumnja da imam mezoteliom. Otišao sam u invalidsku mirovinu zbog profesionalnog oboljenja u siječnju 1990., je li taj čovjek ima pravo na obeštećenje? Po vama nema, zato što je eto otišao u mirovinu, a nije ni mogao drugačije s obzirom na promjene na plućima i sve ostalo, on neće dobiti obeštećenje jer eto nije otišao u invalidsku mirovinu 8. listopada '91. Je li to pošteno, moralno i pravedno? I to vam cijelo vrijeme ukazujemo na taj problem. Drugi problem koji imate u ovom prijedlogu zakona je taj period od 5.g. Ja ću se samo referirat, ostavio sam ministru ovaj jedan dobar članak koji je objavljen '995 u Arhivu za higijenu rada i toksikologiju, kriteriji za priznavanje profesionalne azbestoze i plućnog parenhima i pleure, što je preduvjet za razvijanje karcinoma pluća i mezotelioma. Dakle, pozitivna radna anamneza najmanje 6. mjeseci dokazana intenzivna izloženost azbestu ili izloženost azbestu dulja od 6. mjeseci, 5.g. se tu ne spominje, kad govorimo o 5.g. onda govorimo o tome da su to radnici koji su izloženi nižim vrijednostima azbesta u zraku, nego ljudi koji su radili u Salonitu, u Plobestu, koji su radili u brodogradilištima, dakle ostali su manje bili izloženi azbestu i tu treba tih 5.g. Prema tome, nekome kome nedostaje mjesec dana jel nije radio u, oko, dakle nije radio na poslovima kojima je bio izložen visokim koncentracijama azbesta, vi mu nećete dati obeštećenje iako je jasno da je dovoljno samo 6. mjeseci da ste tamo da bi nakon 15 ili 20.g. dobili fibrozu pluća, karcinom pluća, mezoteliom pluća i umrli. Ja pokušavam vam ukazati da ste, ne znam zbog čega u nečemu tu pogriješili, ne znam koja vam je bila ideja vodilja da ste stavili datum umjesto da ste vrlo jasno rekli da svi oni, bez obzira kada su radili, imaju pravo na obeštećenje, jer ovo je obeštećenje za zdravlje, ovo je naš dug njima jer su oni ničim izazvani radili, dakle nitko ih nije, dakle niti upozorio na to, niti im je bilo tko mogao drugačije im ukazati u to vrijeme kada su radili u tim okolinama, jer u Europi '70.-tih i '80.-tih azbest je bio u vrlo širokoj primjeni i taj azbest se primjenjivao svugdje. I nije samo RH ta koja obeštećuje svoje radnike, obeštećuju sve zemlje u Europi i sve zemlje koje imaju u ovom trenutku problem s azbestom. I bojim se da će RH opet doći na tapet Međunarodne organizacije rada jer po Konvenciji o zbrinjavanju azbesta, dakle to je Konvencija 162. o sigurnosti pri upotrebi azbesta, vrlo su jasni zahtjevi Međunarodne organizacije rada prema RH i kolko ja imam informacija nismo dostavili sve potrebne podatke koje bi trebali prema toj konvenciji koju smo nota bene ratificirali tu u HS i to je ono što bi mi kao država trebali radit. Jasno je da će kolege iz HDZ-a pokušati ovu moju diskusiju relativizirati na način dobro je vi ste bili, imali ste vlast, šta vi to niste riješili, pa mi smo i krenuli putem da se rješava jer smo krenuli putem rješavanja problema azbesta i jednim krovnim zakonom, zvao se Zakon o azbestu koji bi je trebao riješiti i ovo što je kolega Đujić rekao, zbrinjavanje azbesta na krovovima, na fasadama kuća, riješiti pitanje obeštećenja radnika i Plobesta i Vranjica, ali i brodogradilišta i svih, ima još radnih mjesta na kojima su ljudi godinama radili izloženi azbestu i to je dug RH prema njima. Da ne napominjem da RH u ovom trenutku dok mi sada tu sjedimo, u RH se vjerojatno negdje uvozi azbest, negdje nekim putevima azbest stiže u RH iako od 2006. je potpuna zabrana uvoza azbesta. I to je taj krovni zakon također trebao riješiti, al postoji očito zakonska rupa da taj proizvod ipak uđe u RH. Prema nekim analizama preko 100 tona azbesta je ušlo nakon 2013.g. u RH. Prije 2006. je oko 5000 tona azbesta ulazilo u RH i žao mi je što Ministarstvo zaštite i okoliša koje bi trebalo o ovome jako brinuti jer ovo je smrtonosni otpad, azbest je smrtonosna stvar, ona ubija ljude i nju bi trebalo vrlo jasno pratiti i sprječavati, izlika da to prati Ministarstva je porazno. Ako netko o tome treba brinuti, to je Ministarstvo zaštite i okoliša. Izjava da ćemo sa ovime riješiti probleme je lažna, s ovim nećemo riješiti probleme, zatvaramo samo jednu nepravdu koja se otvorila 2010. jel ako ne promijenimo ovaj datum koji vam cijelo vrijeme govorimo da ne treba biti datum i da ovaj zakon treba pretvoriti i u zakon o obeštećenju radnika koji su bili izloženi visokom koncentracijama azbesta i na taj način ćemo obeštetiti i radnike u Plobestu i radnike u brodogradilištima i konačno će Hrvatska pokazati da se brine o onima koji su ni krivi ni dužni u svom radnom procesu zarađujući krvavo svoju plaću, udisali azbest. I to je poruke moje diskusije, nemojmo jednu nepravdu ispravljati drugim nepravdama, mislim da u drugom čitanju bi trebalo naći drugo rješenje i jednostavno maknuti ove datume jer oni arbitrarni i kao što sam rekao, pitam i državnog tajnika i ministra, na osnovu ovog što sam na početku pročitao ovo pismo, da li taj čovjek ima pravo na obeštećenje ili nema? Po ovom zakonu nema jer je eto otišao u mirovinu sa 1. siječnjem 1990. a sada ima mezoteliom pluća, napominjem da mezoteliom pluća da je to tumor koji je visoko maligan, kad se otkrije, sta god napravili u ovom trenutku moderna medicina, nema rješenje za taj tip tumora a pokazana je direktna veza između udisanja azbesta i pojave mezotelioma pleure, hvala lijepo.
G. Ante Babić je tražio repliku.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Mrsiću, mene žalosti činjenica da vi zapravo omalovažavate činjenicu u izradi ovoga zakona odnosno radnoj skupini u kojoj su sudjelovali liječnici ili su se barem vodili tom liječničkom dokumentacijom ljudi koji su oboljeli od azbestoze. Dakle oni ne znaju a vi znate. To im zapravo poručujete u vašoj raspravi i sada ali i u ime kluba. Ja mislim da građani nisu zaboravili činjenicu da ste vi bili ministar od 2001. do 2016. g. a isto tako ste znali da je ta konvencija koja je donešena '86. g. prihvaćena '91. u RH, već od '93. g. radilo se na toj legislativi. Mislim da u najmanju ruku da ono što ste vi sada izgovorili, nije korektno jer vi znate što treba, kako treba i koliko košta a imali ste dovoljno vremena da to napravite i to nažalost niste napravili a što se tiče samog azbesta i njegovog uvoza, ako znate za ilegalne radnje, dužni ste ih prijaviti DORH-u odnosno policiji, hvala.
Odgovor, g. Mrsić.
Pa žao mi je kolega Babiću da umjesto da kažete da te ljude u Plobestu treba obeštetit, ja sam pročitao vrlo jasno pismo čovjeka koji po ovom zakonu nema pravo na obeštećenje a po svim drugim kriterijima samo zato što u zakonu postoji taj datum. I apelirao sam da se ne vraćamo na to tko je što radio, ja mogu opet reći da smo u Vladi Zorana Milanovića ostavili u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Zakon o azbestu na kojem su radili i stručnjaci ali i članovi udruge oboljelih od azbesta i da je taj zakon ministrica Šikić pa onda Ćorić pa Pavić očito negdje im je ostalo u ladicama pa ga nisu dali na vidjelo jer bi po tom zakonu vidjeli da ovo što se sada radi nije dobro nego da treba ići drugim rješenjem. Ja sam samo citirao što se tiče liječničke struke, samo citirao članak gđe. Zavalić objavljen u stručnom časopisu.
... [[Govornik se ne razumije.]] G. Martin Baričević, izvolite.
Poštovani kolega Mrsiću, vi ste nama pročitali pismo jednog oboljelog od azbestoze , očito vam je bila namjera da u nama ovdje nazočnima u sabornici kao i široj javnosti pobudite empatiju, moguće da ste u tom i uspjeli no međutim, zbog djelovanja azbesta poglavito imamo primjere da kilometre azbestnih cijevi imamo u lokalnim vodovodima i da se truje nemali broj ljudi. Ja ovdje držim da je početak rješavanja ovog problema rješavanja ovakvih stvari, da je to početak i da vjerojatno naše društvo neće imati novaca za sve stvari i toga moramo biti svjesni. Isto tako mislim da nije samo pitanje azbesta, imamo primjera npr. odlagališta lužine u Zatonu Obrovačkom, općina Jesenice gdje do dana današnjega na desetke tisuće ljudi trpi zbog neodgovornog ponašanja šire društvene zajednice.
Hvala, izvolite g. Mrsić.
Kolega, ja nisam ponudio empatiju, ja sam ponudio i pročitao jedno pismo čovjeka koji mi je to uputio kad je ovaj zakon ugledao svjetlo dana. I sasvim sigurno da nad ovim pismom se treba zamisliti i razmišljati o tome da ne radimo nepravdu a želimo ispraviti nepravdi nekim drugima radeći nepravdu opet nekim trećima. I što se tiče samog azbesta, njega ima svugdje i njega treba uklanjati, u prvom redu od škola i vrtića ali i iz svih zgrada na kojima tog azbesta ima, posebno ga ima dosta na krovovima i za to treba naći i sredstva jer azbest ubija i to je problem i to je ono čime ovaj zakon nije dao odgovor kako riješiti taj problem u Hrvatskoj.
G. Saša Đujić.
Kolega Mrsić, ja kao i vi i kao kolega Bauk iz SDP-a i svi zajedno, smatram da je dobro da se ovo pitanje rješava. Ja nisam shvatio iz vaše rasprave u nijednom trenutku da ste vi rekli da ovo treba odbaciti ovaj zakon i da ovdje ništa nije dobro ali svi skupa ukazujemo na jednu novu nepravdu koja se stvara a to je ova datumska. Dakle, ne može datum bit granica za ovo, ali očito je HDZ-u važno samo, njima su samo datumi važni, tako da evo iz diskusija od kolega ja vidim da od 14.10.2016.g. nema više nikakve odgovornosti, dakle odgovorni su samo ministri koji su bili do 14.10.2016., dakle tu oni postavljaju datume i sad umjesto da kažu ovo je dobro, nije dobro, idemo ispravit do kraja, kad date neki konstruktivan prijedlog, glavni odgovor je pravdanja za neku novu nepravdu, vi ste bili ministar mogli ste to napravit, to je pogrešan put.
Hvala lijepa. Odgovor g. Mrsić.
Da, meni još uvijek nije jasan razlog zašto je zakonodavac postavio takav datum. Bilo bi mi jasno da je postavio kriterije da tko ima pravo, tko nema pravo, ovdje se govori o 510 zaposlenika Plobesta, a da nema kriterija, po kojim kriterijama je odabrano tih 510, govori se od 5.g. izloženosti azbestu, zašto 5.g., ja sam citirao tu vrlo jasno da je 6. mjeseci izloženosti visokim koncentracijama azbesta dovoljno da se razvije azbestoza, fibroza pluća, rak pluća i mezoteliom i to pokušavamo ukazati poziciji koja će raditi drugu verziju ovog zakona da shvati i da shvati poruku da ne radi nepravdu, a da tu nepravdu može ispravit.
I na kraju g. Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. g. Mrsiću, rekli ste o izlaganju, nisam dobro shvatio, da i dalje azbest kao opasna smrtonosna stvar ulazi u RH unatoč zabrani zakona. Jel se tu radi o ilegalnom uvozu ili nekom drugačijem uvozu, o švercu o kojem opet država ne vodi brigu. A što se tiče kritike da članovi neke bivše Vlade ne bi trebali govorit o stvarima o kojima puno znaju, to je upravo pokušaj da se zataškaju odnosno da se ušutkaju takvi ljudi koji vjerojatno i najviše znaju u sabornici o određenim područjima i zato samo vi govorite o ovim temama o kojima znate, sigurno ćemo vas mi koji imamo interesa da zemlja ide dalje, podržati u tome što govorite. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor g. Mrsić.
Očito da kod uvoza azbesta postoje rupe u zakonu i da u Ministarstvo gospodarstva očito, a onda ni u Ministarstvu zaštite okoliša ne vode dovoljno brigu o tome jer azbest ulazi pod drugim deklaracijama i pod, dakle skrivenim deklaracijama za neku drugu stvar, a da se očito ne radi kontrola onakva kakva je bila. Mediji su dosta o tome pisali i 2012. i 2013. i '14. i '15. itd. da azbest ulazi u RH i da se za uvoz azbesta ne traže dozvole koje bi trebale biti i to je onaj problem koji se vidi, mi bi trebali biti zemlja koja ima apsolutnu zabranu uvoza azbesta, a očito da nismo jer se pod nekim drugim deklaracijama uvozi azbest i evo to je moja poruka i sa ove govornice da i ministarstvo i državni inspektorat i svi ostali porade na tome da se azbest više ne uvozi u RH.
Hvala. Sada je na redu g. Gordan Maras koji će imat osobnu raspravu.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo, na samom početku rasprave moram reći da je ovo puno važnija tema od primjerice teme koja je danas zaokupila medije, radi se o jednoj, ja bi rekao lakonskoj večeri koju je jučer organizirala vladajuća koalicija u jednom zagrebačkom restoranu uz fina vina i lijepe pladnjeve na stolovima, su raspravljali o tome kako će još trgovati … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] pa nisam bio tamo g. Babiću, ali znam da su bila fina vina, nisam bio, ali znam da gospoda iz vladajuće koalicije vole fina vina i vole na pladnjevima imati najbolje komade mesa odnosno porcije koje…
Pređite na temu, molim vas, večera je bila vrlo skromna, a vina su bila vrlo obična, idite dalje, jer ja sam bio prisutan, izvolite.
Kako za koga, za vas g. Radin i ta obična vina su za većinu građana nedostupna…
Molim vas tema azbest.
…tako da, tako da…
Molim vas nemojte.
…za vas obična, a za građane nedostupna.
Molim? Hoćemo s temom?
Evo, idemo s temom. Znači ovo je puno važnija tema od jučerašnje večere vladajuće koalicije i ja bi rekao ono šta od nas građani očekuju da se isprave nepravde koje su u RH na svakom koraku vidljive. Jedna od tih nepravda je da i ovo da se ljudi koji su radili u ovim tvrtkama i trovali se godinama, dobiju konačno obeštećenje, ali kad već radimo prijedlog onda nek on bude u potpunosti korektan, znači neka bude prijedlog koji će omogućiti svima koji su zbilja ugroženi da dobiju obeštećenje i neka bude postavljen na način na koji je ovdje bila rasprava. Znači 5.g. je sigurno predugačak rok, a ova, ja bi rekao potpuna nepravda je da ljudi koji su radili prije 8.10. da uhvatimo cijeli period, znači otkad je tvornica počela radit '50.-tih, '60.-tih godina i da svi oni koji su radili prije uspostavljanja naše domovine da na kraju krajeva imaju pravo dobiti obeštećenje, znači tu se mogao zakonodavac pozvati na mnoge termine, kao što se poziva i Ustav RH, znači meni su evo upala u oko nekoliko termina koja su izvor naše državotvornosti, jedan je od tih termina sigurno prije postanka i početka rada tvornice, a to je termin uspostavljanja temelja državne suverenosti u razdoblju Drugog svjetskog rata izraženoj nasuprot proglašenju NDH '41. u odlukama Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Hrvatske, što znači da naša domovina, naša zemlja izvire Ustavom iz tog datuma i mogli smo se pozvati na taj datum i mogli smo pokriti period od '43. na dalje kada je u Hrvatskoj antifašistički pokret utemeljio temelje RH na temelju kojih danas mi imamo svoju domovinu. Znači sa te strane moglo se pozvati na više termina koji bi omogućili da se obuhvati onda cijeli period poslovanja tvornice i nažalost nesretne negativne izloženosti naših sugrađana tijekom tog perioda štetnim tvarima od kojih su mnogi i preminuli nažalost, a njihove obitelji bi imale pravo dobiti obeštećenje. Zbog čega raditi takve iznimke i njihovu bol na neki način još i produbljivati? Pozivam kolege iz ministarstva da izbrišu uopće datum koji su stavili neka se obuhvate svi ili neka stave datum početka rada tvornice koji je bio nekih pedesetih godina i do sada neka obuhvate sve koji su radili tamo. Sa druge strane slažem se u potpunosti sa kolegom Mrsićem, mislim da je pete godina predugačko. Tu je neko rekao da se to pozvalo na studiju iz 1988. godine i ja mislim da je relevantnije ovo što je govorio kolega Mrsić i da ukoliko je netko bio izložen duže vrijeme, a ja mislim da se duže vrijeme može i podvući sa šest mjeseci da na kraju krajeva može dobiti obeštećenje. Drugu stvar koju sam htio ovdje reći, a što mene osobno jako muči, a to je da problem azbestnih ploča odnosno azbesta, pogotovo u doticaju sa djecom nismo riješili ne samo u cijeloj Hrvatskoj. Ja ću evo istaknuti grad Zagreb gdje 18 objekata znači vrtića ili škola, osnovnih ili srednjih još uvijek imaju dijelove azbesta, najčešće u svojim krovovima. Pa tako vrlo sporo ide obnova i umjesto da se razbacujemo u gradu Zagrebu po kumskim vezama sa novcem na raznorazne stvari, trebali bi se skoncentrirati na ono što je posebno bitno. Znači gledajući prioritete, mislim da ćemo se svi složiti da je riješiti škole, vrtiće nešto što je najvažnije, što je trebalo biti odavno već napravljeno. Znači sa te strane, evo spomenut ću vam samo vrtiće koji su još uvijek u problem, a to su primjerice Dječji vrtić Ivane Brlić Mažuranić u Dubravi ili područni objekt vrtića u Remetincu u ulici Vice Vukova, vrtići GAjnice, Prečko, Zvončić u Voltinom naselju, te područni objekt Jabuke u Čulincu i također Kolibri u Oporovcu. Zbog čega ne riješimo te probleme i te vrtiće već odavno skinemo sa dnevnog reda što se tiče azbestnih ploča, a ne da to ima neku dinamiku ili da se čekaju projekti koji se vode preko Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, umjesto da to već grad odavno riješi. Mislim da je to puno, puno važnije nego mnogi projekti koji su nametnuti u ovom gradu i gdje prolazi novac, a da ne znamo na kraju krajeva niti da li je to realni trošak šta je trebao biti ili nije. Mogu spomenuti također još nekoliko osnovnih škola kao šta je Dobriša Cesarić na Borongaju, Matka Laginje u centru grada u Laginjinoj ulici, Silvija Strahimira Kranjčevića u Bogišićevoj ulici, Savski gaj i Ksavera SAndora Đalskog na Kaptolu, Jure Kaštelana na Krugama i Osnovna škola Bukovac na Bukovcu, znači postoje i osnovne škole koje su gdje danas djeca idu, a još uvijek postoje ugrađene azbestne ploče u te objekte i djeca su objektivno ugrožena. Znači možemo mi reći da su domari educirali i da paze da se te ploče ne truse itd., ali objektivno djeca su ugrožena. I onda kada vidiš kako se u gradu Zagrebu razbacuje gradska vlast sa novcem, umjesto da se ovo sanira taj tren, a da ne govorim o drugim potrebama koje imamo u obrazovnom sustavu u gradu Zagrebu gdje nema gotovo pa ničega. Djeca u školama nemaju ni najosnovnije higijenske potrepštine, onda se postavlja pitanje i vraćam se sada opet na početak svoje rasprave, o čemu su ljudi na večeri uz fina vina i dobru klopu jučer razgovarali. Jesu li razgovarali o tome jesu li žetončići potrebni samo da bi se održalo još godinu dana Andreja Plenkovića na vlasti, da se izglada GUP Grada Zagreba u Gradskoj skupštini i Bandiću i premijeru Plenkoviću omogući biznis oko zagrebačkog Manhattana ili je potreba da riješimo ove probleme koji su životni, a sada sam nabrojao ovdje desetak objekata u gradu Zagrebu, škola koje trebaju biti adaptirane i azbest maknuti iz njih. I onda se postavlja pitanje i možda to nekome izgleda malo čudno ovdje, ali jednostavno kada osjećaš tu vrstu revolta zbog ponašanja vladajuće koalicije moraš na taj način i rezonirati. Jer ja bih volio da su sve one kamere jučer sa Kaptola bile pred tim školama, a ne da čekaju izjave pojedinaca koje su onda izlazili van da objašnjavaju da je u koaliciji sve super i da ćemo izdržati još godinu dana. Jer realno nije sve super niti u jednom području nažalost našeg društva. Korupcija, kriminal vlada na sve strane, netransparentnost, a sve izvire iz koruptivnog načina vladanja aktualne koalicije koja je poduprijeta sa onima koji su prevarili svoje birače. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Kao što ste vidjeli čim ste spomenuli azbest ja sam vas pustio da govorite. Gospodin Saša Đujić, prva replika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste sada spomenuli 18 javnih objekata u gradu Zagrebu, pretežno škola i vrtića koji su i dan danas pokriveni s azbestom. Ja sam u svojoj raspravi govorio o privatnim kućama, ljudi koji sami nemaju novca za zamijeniti taj dio i to je problem o kojem se malo govori. Dakle, ako javni objekti u javnom vlasništvu još uvijek postoje brojni koji su pokriveni azbestom, kako možemo očekivati da se riješe problemi domaćinstava ljudi koji jedva krpaju kraj s krajem? Dakle, zbog toga je važno da se ovom problemu pristupi odgovorno i planski i da se daju rokovi i država mora naći sredstva za sanirati sve te stvari. A kada je grad Zagreb u pitanju tamo definitivno sigurno ima sredstava da su se ta pitanja mogla riješiti, a i da je grad Zagreb mogao sufinancirati upravo i građane koji na svom području još uvijek imaju objekte pokrivene azbestom i bez države recimo.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepa. Pa kolega Đujiću pa kada vidimo da smo za dva spomenika odnosno ne mi nego gradonačelnik Bandić spremni izdvojiti 60 milijuna kuna za što se moglo sve ovo riješiti i izgraditi nekoliko novih objekata i vrtića i djeca ne bi imala niti mali mogućnost rizika vezano uz azbest onda vam je jasno koji su prioriteti. A kada još poduprijete to sa time da u gradu Zagrebu te spomenike grade kumski povezane tvrtke onda vam je sve jasno i jasna vam je narav koalicije koja je na vlasti i u gradu Zagrebu i na razini RH. I žao mi je što, pa mislim pojedini kolege to podržavaju na način linije manjeg otpora i dao Bog da traje što duže. Ali na sreću trajat će do sljedeće godine u 9. mjesecu jer tada moraju biti redovni parlamentarni izbori. Hvala lijepo.
Druga replika, gospodin Ante Babić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Maras, ja ne volim davati atribuciju uz ničija imena, ali nekako u našem kraju govore za vas onako da ste vi … [[Govornik se ne razumije.]] i sada reći vam što je to, bolje bi vam bilo da vam to gospodin koji je sudjelovao na sinoćnjoj večeri o kojoj ste vi govorili u pojedinačnoj raspravi kaže nakon ove rasprave. Ali ono što ste vi govorili u vašoj raspravi zapravo potaknulo me na razmišljanje kako vas okarakterizirati, dakle, ni kolerik, ni sangvinik, niti govorite o temi. Kažete da su vam bitni ljudi odnosno zakon zbog kojeg se onda on donosi onda govorite o krovovima na vrtićima i školskim zgradama u gradu Zagrebu. Zapravo vi ste jedan tipičan primjer ciklostenika, dakle čovjeka ne može se zapravo znati što vi želite u vašim pojedinačnim raspravama. Danas govorimo o zakonu koji je bitan za radnike Plobesta, manje o krovovima na vrtićima i na školskim zgradama u gradu Zagrebu ili cijeloj Hrvatskoj kojeg ima. Zato bi bilo dobro da se odredite, a pročitajte raspravu iz 2011. godine što ste govorili o … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Vrijeme. Hvala. Vrijeme. Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Radin bilo je potrebno vaše tumačenje, znači pozvao vas je kolega Babić da protumačite građanima Hrvatske što je on to mislio reći, tako da čekamo da se izjasnite. Mada dosta često u njegovim raspravama kada se ne koristi ovakvim terminima, ljudi ne razumiju što govore. Ali to je manji problem i to je njegov problem. Ali veći problem je narav koja pokazuje kada netko kritizira onda se ide vrijeđati i omalovažavati sugovornika. Problem je vaš gospodine baš što 75% građana misli ko i ja, vrlo brzo ćete to vidjet. A onda ćete kako bi čovjek rekao čuditi se zbog čega ne prepoznaju genijalnost HDZ-a i premijera Plenkovića i nisu vas podržali u većoj mjeri. Ali vrlo brzo će doći to vrijeme, ja se tome veselim. I vjerujte mi vesele se i ti ljudi da ćete se maknuti s vlasti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. O azbestu ja mislim da 100% građana misli isto kao i vi i kao ja, jel da? Gospodin Joško Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Gospodine Maras, Zagreb je kao što svi znamo jedna od nerazvijenijih ako ne i najrazvijenije područje u RH, da ne kažemo i najbogatije, pa je onda sasvim logično da se u tom gradu financira izgradnja i održavanje raznih objekata. Ali podizati i trošiti novce i podizati spomenike mrtvima, a u isto vrijeme zanemarivajući žive, pogotovo djecu, sigurno nije najpametnija politika. Stvarajući i gradeći fontane u kojima voda pršti koja bi trebala valjda sugerirati sreću i zadovoljstvo građana Zagreba, sigurno ne mogu udijeliti oni koji žive i rade, a pogotovo ako se radi o djeci ispod azbestnih krovova. Mislim da je s ovog mjesta također potrebno uputiti poruku i poziv gradskoj upravi i gradonačelniku grada Zagreba da se pozabavi ovim pitanjem jel to je dio i njegovih obećanja da radi na boljitku građana ovog grada.
Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepa gospodine Klisović što ste prepoznali tu problematiku za razliku od kolege Babića kojima je irelevantno da li djeca idu u škole sa azbestnim pločama, koji se jedino brine o tome da još godinu dana imamo ovaj koruptivni okvir koji vlada u RH, a to je koalicija Bandić-Plenković. I hvala Bogu da imamo Ustav RH koji govori da će sljedeće godine u 9. mjesecu biti izbori i da ćemo se pozdraviti sa tom ekipom, ne. To je jedina sreća u ovoj cijeloj nesreći koju imamo ovdje gdje se totalna neosjetljivost za djecu, pazite, čovjek ovdje mene upozorava što ističem primjer zagrebačkih vrtića, škola, on se uopće ne brine za djecu, njega baš briga da li djeca idu azbestne ploče dok god fila koaliciju sa žetončićima. Znači, njemu su važniji žetončići i Bandić nego djeca koja idu u škole. I dok ima takvih zastupnika nemojmo se čuditi što korupcija cvijeta [[Upadica: Vrijeme.]] u Hrvatskoj i šta Vlada na ovaj način vlada RH.
Vrijeme, vrijeme. Gospodin Ivo Lovrinović.
Hvala. Stranka Promijenimo Hrvatsku čvrsto podupire obeštećenje svih radnika Plobesta, al ne samo ovih nego svih koju su radili a još uvijek su živi. S druge strane uklanjanje azbestnih ploča sa javnih privatnih kuća svugdje u Hrvatskoj i vraćanje ono što je bilo do 2016 godine. Novca, para ima u Agenciji za zaštitu okoliša, a zar vi smislite kolega Maras, dugo ste u politici zvuči mi naivno da će oni to riješiti kada od 10 tamo menadžera 9 su iz HNS-a, to se pokazalo, al njima to nije sporno. Pa oni se bave sobom, razumijete. Pa prvo treba očistiti agenciju od tog konaminiranog političkog klijentelizma da bi očistili od azbesta sve što je zaraženo u Hrvatskoj. Jel vi stvarno mislite da je ova ekipa zainteresirana za ovaj projekt da ljude spašavamo od zagađenja, da im se plati obeštećenje ili oni jedni drugima prave dilove i ugađaju svojim privatnim interesima?
Gospodin Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Gospodin Lovrinović ja vas molim nemojte radi gospodina Babića spominjati probleme ljudi, niti ovi koji imaju kuće i krovove s azbestnim pločama jer to nije muzika za njegove uši. On ne želi slušati o problemima ljudi ovdje za vrijeme rasprave jer u HDZ-u nisu naviknuti na to, da slušaju o problemima građana, djece u Zagrebu itd. i mogao bi se čovjek uzbuditi i zamjeriti vam što ste to spomenuli. Pa nećemo mi smo ovdje da njega ne uzrujavamo, mi ovdje nismo da upozoravamo na probleme građana RH. Po njegovom mišljenju zastupnici su ovdje samo da podrže još Plenkovića godinu dana. Naravno ja karikiram i normalno da to tako ne smije biti i da se ja slažem sa vama da treba ljudima omogućit ovu zamjenu jer ljudi to sami ne mogu napraviti i nadam se da ćemo biti to u mogućnosti napraviti slijedeće godine jer vjerujte mi HDZ i koalicija s Bandićem oni više brine kakvo je hladnoće bilo vino jučer u jednom restoranu nego da li će se ovi krovovi promijeniti. Hvala vam lijepo.
Gospodin Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Maras naravno da ću se složiti sa vama da azbesta ne bi smjelo biti na niti jednom vrtiću, niti na jednoj školi u RH i naravno da Grad Zagreb s obzirom na fiskalni kapacitet s kojim raspolaže bio to mogao samostalno riješiti. No Hrvatska nije samo Grad Zagreb, Hrvatska je još 554 jedinice lokalne samouprave od kojih velika većina nažalost ne može to riješiti s obzirom na slabe, slab fiskalni kapacitet s kojima raspolažu, a moći će nažalost riješiti još manje iduće godine jer Vlada najavljuje znatno smanjenje prihoda jedinica lokalne samouprave. Računa se sa nekakvih 800 do milijardu kuna. Tako da predlažem da država kroz fond, kroz nadležno ministarstvo osigura sredstva prema fiskalnom kapacitetu s kojim jedinice lokalne samouprave raspolažu, određenu pomoć da se taj problem riješi, a naravno imamo i Grad Zagreb imamo i lokalnih jedinica koje sam siguran mogu to i samostalno riješiti, ali ono to treba biti zakonska obaveza. Hvala.
Odgovor gospodin Maras.
Hvala lijepa gospodine Radin. Moram vas upozoriti prvo kolega Vešligaj da ste se ogriješili o poučak Ante Babića, a to je da ne smijete govoriti o problemima ljudi ukoliko nije striktno napisano u zakonskom prijedlogu ono što bi trebali pričati. Znači to je poučak Ante Babića da se ne priča o ovim problemima gdje su tisuće i tisuće naših sugrađana ugroženi i ja vas upozoravam radi njega nemojte to govoriti više barem u njegovom prisustvu. Ovaj tako da naravno da se sa vama slažem i moram sad opet malo karikirati. Naravno da se sa vama slažem, tisuće i tisuće kuća u Hrvatskoj treba obnoviti i nažalost većina jedinica lokalne samouprave nema financijski kapacitet za to. Njima treba omogućiti novcem iz fonda, novcem iz državnog proračuna da se to napravi. Ja mislim da je to interes naših sugrađana i za to se možemo zajedno izboriti. Hvala vam lijepo.
I na kraju gospodin Stjepan Kovač.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolega Maras kao prvo slažem se s vama da svi radnici koji su radili s azbestom trebaju biti obeštećeni bez obzira na datum jer ako su radili znači da su jednako ovoga bili pod utjecajem toga azbesta. Ali ono na što bi se osvrnuo i možda ću se kao što ćete vi reći opet ogriješiti ovoga da se proteže kroz ovu raspravu čuli smo kroz par rasprava pojedinačnih saborskih zastupnika, izmjena krovišta koja su pokrivena azbesta znači kako na javnim ustanovama tako i na privatnim kućama i to nije problem samo kao što ste rekli grada Čakovca, pardon Zagreba, u Čakovcu hvala bogu tog problema na javnim ustanovama nemamo, ali imamo veliki problem kod privatnih kuća mnogih obiteljskih kuća gdje ljudi nemaju sredstva financijska da bi to riješili, a fond nažalost nema otvorenih više takvih natječaja, pa evo apeliram na fond da otvori novi takav natječaj jer stvarno kroz raspravu vidimo da postoji [[Upadica: Hvala.]] potreba i da bi dobro došla našim građanima.
Hvala. Odgovor gospodin Maras.
Hvala vam lijepa. Kolega Kovač evo vidite koliko je dobro da u Hrvatskom saboru razgovaramo i da se kada spominjemo azbest i obeštećenje ljudi koji su radili u tvornici izloženi tvarima da dolazimo i do drugih problema. I zato je dobar parlamentarizam da možemo ovdje govoriti, da ljudi čuju koji su problemi, a ne da se u stilu kao što je apelirao kolega Ante Babić zatvorimo u jedan krug i govorimo samo ono što bi htio čuti onaj tko je trenutno na vlasti. Znači mi ovdje jesmo da bi govorili o problemima ljudi i na tome inzistirati da se ti problemi riješe. I dam se kladiti da ćemo se svi složiti u ovoj sabornici da se ovaj program otvori u fondu, evo gospodin državni tajnik vjerojatno će to i prenijeti novom čelniku fonda kada razriješe ovoga iz HNS-a i da se slijedeće godine otvori i da se taj problem konačno skine, a i napravimo ono što bi trebalo, da bude ad acta, da ga završimo. I zato ovdje u ovoj raspravi nijedna tema koja se tiče [[Upadica: Hvala.]] nije suvišna, probajte shvatite [[Upadica: Hvala, hvala.]] kolega Babiću i vi ih HDZ-a.
Hvala, imat ćete još prilike ... [[Govornik se ne razumije.]] Ne znam da li imate, mislim da nema, nema je l' da? Imat ćete još prilike replicirati. Vidjet ćete jer sada će govoriti g. Ante Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, Vlada RH i Ministarstvo zaštite okoliša donijelo je prijedlog ovoga zakona u HS u prvom čitanju kako bi se zapravo ispravila nepravda nanesena ljudima koji su bili zaposlenici tvrtke Plobest u Pločama što je silno dobro i mislim iznimno, iznimno kvalitetno napravljeno od strane Vlade RH. No, poštovani državni tajniče, moram vas upozoriti na jednu činjenicu da i prije vas u jednom vremenu od 2011. do 2016. g. bilo jedno Ministarstvo obrta i srednjeg poduzetništva i oni su vas se silno trudili, imali su jako puno programa vezano za azbestne krovove u Gradu Zagrebu i u RH za škole i vrtiće kako bi se isti otklonili odnosno kao takvi zamijenili jer su kancerogeni jer su oni tada razmišljali jako o tim stvarima. No, prijedlog zakona koji se danas donosi u dobroj mjeri pokazuje brigu Vlade koja nije prouzročila ovaj hendikep vezan za azbestozu za svoje građane, ali ih želi materijalno obeštetiti iako im zdravlje ne može vratiti jer je ono nepovratno uništeno. Drago mi je što je ministar u svom ulaganju se zapravo osvrnuo i na genezu svih događanja vezano s azbestom od 50-tih godina do 90-tih godina kojeg nažalost u bivšoj državi, a i poslije toga nismo mogli izbjeći jer se on koristio i u građevinarstvu, rekli smo i kod krovova, izgradnje kuća, vodovoda, vodovodnih cijevi i tome slično. No, također je ministar u svom izlaganju rekao i spomenuo je samo konvenciju vezano za azbest odnosno azbestozu i rekao je da je naloženo nacionalnom zakonodavstvu da to reguliraju na svoj način dakle zakonima donesenim u ovom HS-u i treba reći da se krenulo 1993. godine sa zakonskom legislativom, a i danas su zapravo zakoni o zdravstvenom osiguranju, zatim Zakon o obeštećenju radnika koji su profesionalno izloženi azbestozi, ali i Zakonu o sjecanju prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestozi doneseni u HS-u i ti radnici zapravo ostvaruju pravo da im se mirovina da po povoljnijim uvjetima, odnosno bude uvećana 26%. Zato kad govorimo o mirovinama, posebno o mirovinama o posebnim propisima trebamo se sjetiti i ovih stvari, dakle da su one vezane za radnike koji su pogođeni azbestozom. Neki uvaženi kolege, oporbene kolege u HS-u znaju često kada govorimo o tim mirovinama posebnim, posebnim propisima govoriti vrlo ružne stvari, zapravo one stvari koje nisu istinite zaboravljajući i ove činjenice vezano za radnike pogođene azbestozom. Dakle, ne bih volio da imamo dvostruka mjerila koje smo danas ovdje čuli. Dao sam si truda pa sam izvukao fonogram iz 2011. g., tada kada je SDP zapravo govorio o jednom drugom zakonu, zapravo sličnom zakonu koji je bio vezan za trgovačko društvo Salonit d.d. u stečaju iz Vranjica i kada su govorili da ni u kojem slučaju se ne bi to trebalo isplaćivati kroz Fond za zaštitu okoliša već da se trebaju pronaći sredstva na drugi način iz državnog proračuna, a da se ne opterećuje sami fond. Dakle i tada su jednu dobru namjeru htjeli izvrgnuti ruglu odnosno pokušati omalovažiti jednu dobru namjeru da se donese takav zakon. Istu stvar, vidjeli smo, čine i danas. Zapravo ovaj dobar prijedlog zakona u prvom čitanju mogli su potkrijepiti određenim činjenicama svojim konkretnim prijedlozima. Istina, bilo je samo nešto vezano za datume koji ih opterećuju, ali ja vjerujem do drugog čitanja da će i ministarstvo razmisliti o tim stvarima i odgovoriti im u drugom čitanju. Želim također naglasiti da se po povoljnijim i posebnim uvjetima dobivanja mirovine radnika za azbestozu isplaćuju 862 mirovine i oni su u zapravo u prosjeku negdje oko 3 450 kn, dakle 26% uvećane, što smatram iznimno dobrim, korektnim i poštenim. Kažem, zdravlje im se teško može nadomjestiti ali se materijalno moglo obeštetiti. Ovim prijedlogom zakona 510 radnika dobit će isplatu u 3 rate s time da ova prva rata bi trebala početi još 2019. g., dakle u iznosu od 219 tisuća kuna i to je pretpostavljam i razlog da se dođe što prije do drugog čitanja kako bi se ovaj iznos mogao isplatiti. Je li on dovoljan ili nije, naravno da nije, da se uvijek moglo više, da su gospodarske prilike bolje, sigurno je da bi Vlada razmišljala i o većem obeštećenju. Nažalost, takva je situacija kakva je i ja mislim da je i kroz radnu skupinu, a i sa zainteresiranom javnošću u RH koji su zapravo mogli reagirati na ovaj zakon postignuto optimalno rješenje ili maksimalno što se tiče samog proračuna RH. Da je ovaj prijedlog zakona dobar i Odbor za rad i mirovinski sustav i Odbor za zaštitu okoliša zapravo je jednoglasno podržao ovaj zakon, dakle on je kao takav dobar. Čitajući primjedbe samih odbora, nije ih bilo koliko danas na ovoj plenarnoj sjednici, što ne znači da možda neke od kolega i njihovi primjeri nisu takvi da se ne mogu uvažiti. Ova je namjera sigurno plemenita i dobra i solidarna je i s obzirom, ja volim to, volim kada se s obzirom na HDZ i njeno temeljno načelo solidarnosti donose ovakvi zakoni koji imaju jednu socijalnu osjetljivost zapravo da se ispravi nešto što je moguće ispraviti upravo zbog samih građana jer su sami bili izloženi izravno azbestu, ne bi bilo dobro ono što smo čuli ili smo dobivali nekakve mailove, ali su neprovjereni da zapravo ovim prijedlogom zakonom budu obuhvaćeni i oni ljudi koji su radili na administrativnim poslovima da dobiju obeštećenje, a da oni koji su zapravo izravno sudjelovali u radu sa azbestom to ne dobiju, to svakako ne bi bilo dobro i to bi trebalo izbjeći. Kako ja dolazim iz izborne jedinice gdje je zapravo rad sa azbestom bila praksa i u Solinu i u Vranjicu i evo u Pločama, spomenuo sam i taj zakon iz 2011.g. i dužan sam spomenuti nešto za Salonit Vranjic d.d. u stečaju, činjenica ministar je govorio o 7 slučajeva koji nisu na vrijeme podnijeli zahtjev vezano po ovome zakonu, te im se obeštećenje nije moglo isplatiti, ali mislim da ima još jedan dio ljudi koji su ne svojom voljom tada dobili otkaz, te kao takvi nisu mogli sudjelovati u pravnoj zadovoljštini materijalnog, tog istog zakona jer su, kažem, dobili otkaz i zahtjev kao takvi nisu mogli podnijeti. Dakle, trebalo bi zapravo razmisliti o toj stvari, trebalo bi revidirati ovaj zakon koji smo tada donijeli o obeštećenju radnika trgovačkog društva Salonit d.d. u stečaju, Vranjic, te ispraviti tu nepravdu prema ljudima jer mislim da se ne radi o nekom većem novcu. Krenuli ste u ovaj posao kao ministarstvo, namjera je dobra, bilo bi dobro da ovaj posao ne dovršimo do pola, nego da ga dovršimo do kraja. Vjerujem da će i radna skupina i ovo što smo danas govorili u prvom čitanju razmotriti dobro, ukoliko postoji i temelj, a i mogućnost da zakon obuhvati i one radnike o kojima smo danas govorili, kažem, kod kojih ima utemeljenja, mislim da ćemo napraviti jednu dobru stvar prema svima u RH i koji su bili obuhvaćeni radom sa azbestom, a sam azbest i korištenje azbesta da će se u RH svesti na najmanju moguću mjeru odnosno da će kao materijal takav nestati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate 3 replike, prvu repliku je tražio g. Gordan Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo, kolega Babić, drago mi je da ste se javili odnosno i vi u svojoj raspravi spomenuli probleme koje imaju objekti s azbestnim pločama, vjerujem da, i sami ste svjesni tog problema i da vam nije žao što ste potrošili nekoliko sekundi svoje rasprave da na to ukažete. Ono što je moje pitanje vama, recite mi kako biste vi riješili problem vezano uz datum odnosno zbog čega mislite da netko tko je radio prije datuma koji je naveden u zakonu, nema pravo na odštetu ili njegova obitelj odnosno kako mislite da je ta vrsta bolesti koju je netko prebolio, nažalost će ostati nerefundirana i na neki način ljudi će imati gorčinu u želucima odnosno osjećaj da ih je država zanemarila. Zbog čega i kako mislite da bi taj problem trebalo riješiti?
Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Maras, iskoristili ste ono što smo zapravo razgovarali na Odboru za rad i mirovinski sustav jer sam primijetio zapravo taj datum koji sam problematizirao i na samom odboru, zanimalo me je zapravo zbog čega taj datum i zapravo što će se dogodit sa onim ljudima koji su radili i više godina, a nisu obuhvaćeni ovim datumom? Čelni ljudi iz ministarstva su nam tada rekli da će razmisliti o tim stvarima i da će zapravo napraviti jednu analizu koja će pokazati zbog čega taj datum i koliko je ljudi zapravo prije bilo obeštećeno, a znamo da jesu bili obeštećeni jednim drugim zakonom odnosno odlukom. Hvala.
Drugu repliku ima g. Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Babić, zakon je nužan, ali zakon bi trebao biti i jasan i nedvosmislen radi otklanjanja bilo kakvih nesporazuma, u tom kontekstu nekoliko dvojbi i sugestija, čl. 1. st. 1. kaže se tko ima pravo. Pitanje, ima li pravo onaj tko je radio od 1985. do 1994., dakle 4.g. u ovom razdoblju, a 5.g. prije toga, to nije baš jasno, po meni bi imao pravo, ali ne piše tako. St. 2. rok od 3. mjeseca, mislim da je prekratak jer mnogi su izgubili dokumentaciju i treba im malo više, tako predlažem 6. mjeseci za podnošenje zahtjeva, a piše u st. 3. da su potrebni dokazi. Mislim da je potrebno napisati koji su to dokazi, primjerice je li dokaz dva svjedoka i ovjerene izjave kod javnog bilježnika ili ne. I ovdje se često govori o pravednosti, pitanje je je li pravedno da je netko tko je radio 5.g. i 25.g. dobivaju istu naknadu, i to postavljam pitanje.
Odgovor, g. Babić.
Hvala lipa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Marić, evo vi ste konkretno zapravo zadrli u materiju samoga zakona, što bi zapravo ministarstvo trebalo i razmotriti do drugoga čitanja. Ja se slažem s tim, ne bi se smilo ovim zakonom u dobroj namjeri napraviti veća nepravda, što bi bilo tragično po sam zakon. Nisam htio govoriti o pojedinačnim slučajevima u svojoj pojedinačnoj raspravi ono što su neke kolege danas koristili, i ja sam dobio nekoliko pisama, radi se recimo o jednoj gospođi kojoj je ukupni radni staž bio 35.g., a zapravo s azbestom je radila 27.g. i ona je recimo po ovome nema pravo na naknadu. Vjerujem da su ovo izdvojeni slučajevi, ali se i kao takvi trebaju razmotriti jer mislim da takve osobe zaslužuju pozornost, pažnju i obeštećenje, pogotovo što je, evo i što je kolega Mrsić rekao, oboljela od karcinoma pluća. Hvala.
g. Đujić ima slijedeću repliku.
Kolega Babiću, pa evo moja replika vama je na tragu i ove kolege Marasa i kolege Marića s kojima se slažem obojicom. Dakle niste odgovorili, znači mene zanima evo konkretan odgovor, što vi osobno kao Ante Babić mislite o ovom datumskom ograničenju? Dakle, vi ste se sad pozvali na gospodu iz ministarstva koji su rekli da će napraviti nekakvu analizu, da će razmotriti, da će vidjeti. Mene zanima vaše osobno mišljenje. Da li vi smatrate da je ovo datumsko ograničenje prava na obeštećenje u redu ili nije? I ja isto neću o pojedinačnim imenima govoriti, ali ako je jedna jedina osoba zakinuta za neko pravo, to po meni nije onda dobar zakon. Ako se jednoj jedinoj osobi bez obzira kako se zove radi nepravda i točno je ovo pitanje koje se postavlja, da li ljudi koji su radili '85. ili '80. zbog nekog datumskog bloka nemaju pravo na obeštećenje i zašto baš taj datum, zašto nije neki drugi. Evo vaše osobno mišljenje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kada sam iščitavao ovaj zakon u prvom čitanju, zapravo i kroz e-Savjetovanja građana odgovoreno je zapravo da je to referentno vrijeme od osnivanja RH. Ta činjenica boli, ona žalosti, ja mislim da oni djelatnici koji su radili, bili izravno pogođeni azbestozom, što se može dokazati kao takvo, ne znam kakva je analiza, stvarno je ne znam, da bi se trebalo uzeti u obzir do drugog čitanja, razmisliti jako dobro jer kažem, ne radi se možda o tolikom broju ljudi da to nije moguće, ali kažem opet, zadnja je i struke i radne skupine i ministarstva, što ću podržati kao vjerodostojno i stručno objašnjeno.
Hvala lijepa. Sada ćemo se vratiti na raspravu o točci koju još nismo završili, imamo još dvije pojedinačne rasprave, prva će biti poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, želim nešto i ja reći na temu o Zakonu o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest u prvom čitanju, mislili smo da će to danas biti sigurno i nešto brže riješeno, međutim, evo jedna interesantna tema provela se kroz cijelo prijepodne i zasigurno je bilo ugodno slušati sve rasprave koje su išle za time da se ovakav zakon treba donijeti, naravno i da ministarstvo sasluša ono što saborski zastupnici govore, da bi trebalo dodati tu konačni prijedlog zakona i da se uvaže i određene primjedbe i nadam se da će to biti tako jer priča o azbestu čuli smo traje već, ne samo u ovoj suvremenoj RH, nego vjerojatno vuče korijene i u onoj bivšoj državi Jugoslaviji, kada su vjerojatno svi koji su sada sve znaju o azbestu, tada bili kao doktori ili kao neki političari, članovi nekakvih partija prije, zaboravili reći radnici da je to materijal koji ima kancerogeno djelovanje i da bi u datom trenutku to mogao nastati kao problem, jer čuli smo što sve može nastati od takvog materijala. Međutim, imamo na terenu jednu činjenicu, a to je da mnoge kuće imaju pokrov upravo od takvog materijala, ali i da mnoge vodovodne cijevi jesu također od takvog materijala načinjene i imamo razmišljanja koja kažu jedni nije dobro, drugi kažu nije kancerogeno, može biti i dalje u funkciji. I naravno došli smo do današnjih vremena, prošlo je i u ovoj novoj državi podosta Vlada koja su se s tim pitanjima počeli baviti negdje sredinom 2000.g. donošenjem zakona, ali i zatvaranjem tih poduzeća koji su radili proizvode ili su izrađivali proizvode od azbesta. Naravno, čuli smo i sa strane bivših nekih ministara da su imali spremljeno sve, apsolutno sve, zakon koji je trebao cjelovito riješiti cijeli problem, ali jednostavno zakon je ostao u ladici, ostao je u ladici, nije uspio doći na raspravu i jednostavno oni danas imaju bolja rješenja jer su u oporbi i znaju točno što sve treba napraviti jer kad su bili ministri jednostavno se nisu toga dovoljno dosta dobro sjetili i naravno ostalo im je zaboravljeno, kao i mnoga druga pitanja i zato raspravljamo ovdje na ovakav način. Sjetimo se samo, ne znam, Zakona o zaštićenim najmoprimcima, i tada je jedan ministar ili ministrica rekli i mi smo imali taj zakon, ali nam je ostao u ladici, pa smo ga ostavili nekoj slijedećoj Vladi. Pa Zakon o RBA štedionicama ili mnogi infrastrukturni projekti, od Pelješkog mosta, mosta Čiovo, LNG-a, o tome su svi pričali, netko je to ipak napravio, donio potrebne dokumente i nešto se po tome događa. Sjetimo se kako se rješavalo pitanje brodogradilišta i to su nam rekli da su riješili 2012. sve, ali ova Vlada je isplatila 4,5 milijarde jamstava nekih, jamstava ajmo to tako reći, da bi se ta priča ponovno zakotrljala. Neću govoriti o, ne znam, o Agrokoru, o javnim financijama, o stanju u kakvom su ostavljeni, o dugovima, o javnom dugu, o otpadu, o vodnim uslugama, znači sa svime su se bavili i sve ostavili nekoj slijedećoj Vladi da se s time dovede do kraja, a naravno došla je ova Vlada Andreja Plenkovića koja očito sve to mora na neki način pomiriti, riješiti da bi svi bili zadovoljni, naravno osim oporbe. I kad pogledamo sve što se događalo, došli smo i do ovog, kažem, zakona koji treba riješiti, u ovom trenutku određeno 510 radnika. Da li ih treba biti više? Čuli smo danas da da, da postoje nelogičnosti o izabranim datumima iako ih je predlagatelj po meni logično odabrao, to je 8.10., dan Neovisnosti, dan kada smo raskinuli sve nekakve sveze sa bivšom državom, ali ima nelogičnosti ako je netko zaista radio i prije toga i da ga takav datum na neki način, da mu onemogući da iskoristi ono pravo koje je imao, a to je da zaštiti, da dobije naknadu za svoje, kako smo čuli, obeštećenje za zdravlje jer to treba zaista malo drugačije formulirati da zaista ne bude dvoumljenja oko toga jesu li ti datumi 21.10.2002. kada je nastalo novo društvo, znači Novi Plobes koji nije bilo registrirano za rad s azbestom i datum 8.10. dosta dobri datumi da ne bi netko ostao bez prava, a imao je mogućnost tj. radio je u tom poduzeću i to zaista treba riješiti. Kao što treba riješiti i onih 7 radnika iz Salonita koji su također ostali neriješeni nakon što se donio zakon iz 2011. godine. Ono što želim poručiti što je osnovno, znači da ne trebamo biti na neki način nesretni sa time, kažem kad govorimo od strane oporbe da ova Vlada želi ponuditi rješenja koja imaju smisao i koja rješavaju cjelovito neki problem. Da ne treba to doživljavati na taj način kao što mi to danas doživjeli sa strane oporbe jer želi se dati ljudima ono što ih pripada i za to treba imati neke kriterije. Nisu svi zakoni uvijek svima dali sve jednako. I moguće je da se desi i kod ovog zakona da bude nezadovoljnih, ali da ih bude što manje ili da ih uopće ne bude ako to možemo napraviti do drugog čitanja. Po meni je to neka osnovna poruka ovog dijela koji se tiče samog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest, jer ti ljudi su očito radili i možda u neznanju tada u onoj državi jer ne znam koji bi bio razlog da znate nešto da je kancerogeno i da pustite ljude da se s time bave i da budu na kraju doveli svoje zdravlje u problem, a očito da je to tako bilo. I svi kažu da je u toj državi bilo ovaj valjda super ili ne znam što. U novoj državi govorimo drugačije. Valjda je to pitanje nekih naših određenja. Zato evo još jedanput zamolit ću znači ministarstvo da sasluša ovo što smo imali od strane saborskih zastupnika i da se u najvećoj mjeri uvaže ove primjedbe, ali i da se pokuša naći i rješenje za 7 ljudi koji su kažem iz onog drugog zakona gdje se obeštetilo radnike Salonita ostali bez te mogućnosti, a moguće je da ih može možda riješiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bismo zaključili raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d., prvo čitanje, P.Z. 642. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o obeštećenju radnika trgovačkog društva Plobest d.d. i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovane kolegice zastupnice i zastupnici prelazimo na raspravu o točkama od 2. do 62. iz plana rasporeda rasprava za danas. Na početku današnje sjednice odlučili smo da se o navedenim točkama provede objedinjena rasprava. Predlagatelj je po svim točkama dnevnog reda Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Vlada RH podnijela je amandmane na Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o muzejima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 716 i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sportskoj inspekciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 743 te oni postaju sastavni dio prijedloga, ovih prijedloga zakona. Odbor za zakonodavstvo podnio je amandmane na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o upravnoj inspekciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 708, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o humanitarnoj pomoći, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 712, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 731, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 735, a Klub SDP-a na Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, P.Z. 694. Raspravu su provela matična radna tijela. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu uprave Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i pozdravljam vas i uvažene zastupnice i zastupnike. Dakle, kao što ste rekli radi se o paketu od 61 zakona koji je danas ovdje pred vama, a radi se o usklađivanju znači sa Zakonom o sustavu državne uprave koji je stupio na snagu 18. 7. 2019. godine, nakon kojeg je istoga dana Vlada RH dakle donijela zaključak kojim je obvezala Ministarstvo uprave kao glavnog koordinatora, a vezano je znači uz ovaj paket od 61 zakona. Dva su osnovna reformska paketa znači problematizirana u Zakonu o sustavu državne uprave. Prvi je decentralizacija i racionalizacija, a drugi je depolitizacija odnosno profesionalizacija. Nastojat ću evo u ovom svom izlaganju objasnit naime o čemu se radi. Što se tiče ureda državne uprave Zakonom sustavu znači predviđeno je da se uredi državne uprave ukidaju i da se svi znači poslovi koje su radili ti uredi državne uprave osim upravne inspekcije, sportske inspekcije, nadzora zakonitosti općih akata i upravnog nadzora povjeravaju županijama. S druge strane znači ovim je zakonom predviđeno ukidanje pomoćnika ministara kao dužnosnika, znači 96 pomoćnika ministara prestaju biti dužnosnici i na njihovo mjesto imenuju se znači ravnatelji uprava. U ovom paketu dakle ja neću naravno čitat sve ove zakone koji su u paketu, mogu samo spomenuti evo da u ovom paketu koji je pred vama nalazi se 15 zakona koji su u nadležnosti Ministarstva uprave, 5 zakona u nadležnosti Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, 5 zakona u nadležnosti Ministarstva kulture, 4 zakona u nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, 4 u nadležnosti Ministarstva pravosuđa, 4 također Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, 3 Ministarstvo hrvatskih branitelja, 3 Ministarstvo poljoprivrede, 3 Ministarstvo znanosti i obrazovanja, 2 Ministarstvo financija, 2 Ministarstvo turizma i po 1 MUP, vanjskih poslova, graditeljstva i prostornog uređenja, rada i mirovinskog sustava, zdravstva i zaštite okoliša i energetike, te 3 zakona u nadležnosti Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje i 2 u nadležnosti Središnjeg državnog ureda za šport. Znači, mi smo prema ovom zaključku Vlade od 18.7.2019. ispunili onaj zadatak koji smo dobili, svi zakoni obuhvaćeni ovim zaključkom upućeni su u proceduru u skladu sa rokovima iz zaključka, što znači da je to zaduženje koje smo imali izvršeno u zakonskom roku. Dvije bi stvari ovdje još htio naglasit, znači prvo da pojasnimo ovu situaciju oko Ureda državne uprave odnosno njihovog ukidanja, rekao sam sve poslove osim onih koje sam nabrojao, preuzet će županije. Time županije dobivaju oko 200 novih postupaka iz područja gospodarstva, društvenih djelatnosti, opće uprave, imovinsko pravnih odnosa, a radi usporedbe samo uz ovih novih 200 poslova, županije su do sada imale gotovo 3 puta manje poslova u svom obimu. Uz povjerene poslove, dakle županije preuzimaju i službenike i namještenike, od njih ukupno 2508 do 25.9., znači 517 službenika i namještenika izjasnilo se da će prihvatiti otpremninu kako je to bilo predviđeno i onim Zakonom o sustavu državne uprave. Međutim, ostaje nam još 3 radna dana u kojima se dodatni broj eventualno može izjasnit da prihvaća tu otpremninu odnosno da odlazi u mirovinu. S obzirom da vam je poznato da županije same imaju negdje oko 2200 službenika i namještenika, a ako bi se zadržali na ovom broju koji sam spominjao, to znači da će županije preuzet dodanih negdje oko 2000 službenika i namještenika i da bi onda u ukupnom broju imali znači negdje oko 4200 službenika i namještenika koji će preuzet, znači ne samo one poslove koje su radile županije, nego i sve ove povjerene poslove kako je to predviđeno znači Zakonom o sustavu i svim ovim zakonima koji će danas, o kojima ćete vi danas raspravljat odnosno odlučivat kad dođe vrijeme za glasovanje. Ono što je država sa svoje strane, znači putem Ministarstva uprave, učinila je da je osigurala znači predviđena sredstava da bi cijeli sustav mogao funkcionirat. Dakle, mi smo u ovih zadnjih mjeseci obišli sve županije, znači sve Urede države uprave, razgovarali s njihovim čelnicima, utvrđivali njihovu imovinu, znači popisivali sve ono što se tiče Ureda državne uprave odnosno svu imovinu, sva sredstva koja će preuzet znači same županije. S druge strane, dakle drugi dio ove reforme koju sam spominjao odnosi se na depolitizaciju, govorimo znači o 96 pomoćnika, RH je naime jedna od rijetkih država koja je do sada imala 3 razine dužnosnika, znači uz ministre, državne tajnike, bili su to i pomoćnici ministara. Ovom reformom, usvajanjem ovog zakonskog paketa stvaraju se preduvjeti, znači da se krene sa raspisivanjem natječaja za nove buduće ravnatelje uprava. Naime, u zaključku od 18.7.2019.g. kojeg sam već nekoliko puta spominjao, znači Vlada RH je obvezala sva ministarstva i sva tijela državne uprave koje se to tiče, da do 14.10. znači izmjene sve svoje akte, uredbe, pravilnike i sve ono što je potrebno izmijenit da bi se do 21.10. mogli raspisat natječaji za nove buduće ravnatelje uprava, a sve kako bi sustav mogao u cijelosti krenuti s radom, znači u prvom danu Nove 2020.g. Dakle, ja sam evo nastojao ne ulazeći u elemente bilo kojeg od ovih zakona koje danas imate u paketu, a radi se o 61 zakonu, ukratko prikazat kuda vodi ustvari ova reforma odnosno što ona sve obuhvaća, pa siguran sam da će i u raspravi bit različitih pitanja, evo i ja i moji suradnici koji su danas ovdje prisutni i koji će mi pomoć oko odgovora na sva pitanja, ćemo vam nastojat odgovorit na sva vaša pitanja. Ono što još moram reć evo na kraju ovog svog uvodnog izlaganja, znači da prihvaćamo i ova 4 amandmana Odbora za zakonodavstvo, a o svim ostalima očitovat ćemo se znači kad za to dođe vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo podulju listu replika, gotovo svi prisutni u dvorani su se javili, ali apsolutnu prednost naravno imaju poštovani zastupnik Petrov, pa onda Bulj jer oni su se digli i prije nego što je počeo govoriti državni tajnik, pa izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedavajući znat ćete se zašto sam se javio prije nego je g. državni tajnik počeo izlagati, ne bi vam to trebalo biti smješno, dapače vi biste trebali se upitati budući da ste dio vladajuće većine, zbog čega danas na najvažnijem zakonu, koji barem se tako predstavlja kao najvažniji zakon iz Ministarstva uprave, nema ministra. Evo, poštovani g. tajniče, pa vidite da nije smiješno, ne biste se trebali smijat prije vremena. Poštovani g. tajniče, možda biste vi trebali biti ministar, evo ja ne znam, znači vi predstavljate nešto kao najvažniji zakon iz Ministarstva uprave, nema ministra, a ono što mi vidimo sa baš vašeg objavljenoga stranice Ministarstva uprave, on s nekim busom obilazi RH, jel to pokazatelj da zapravo znate da je ovo što ste vi nama ispričali nažalost puno neistina, al mnogo više ću ja reći za vrijeme svog izlaganja, al molim vas dajte mi odgovor zašto danas nije ministar tu, biste li vi možda trebali biti zbog toga ministar? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Dakle, s obzorom da sam ja bio zadužen za cijeli paket zakona, a s obzirom kao što znadete ministar relativno nedavno imenovan na svoju funkciju, dogovorili smo da ću ja braniti ovaj paket zakona, a ministar obavlja svoje svakodnevne obveze. Znači ministar je bio prvo na sjednici Vlade, nakon toga ministar obavlja i svoje druge obveze koje ima, prema tome nije nužno po meni bar da ministar mora biti na predstavljanju svih zakona. S druge strane najvažniji zakon koji smo mi imali bio je trenutak kada smo donosili Zakon o sustavu državne uprave. Znači ovo danas što predstavljamo to je samo ustvari usklađivanje svih ovih zakona koji se tiču sustava državne uprave. Radi se o tehničkom usklađivanju ako ste pažljivo proučili svih ovih 61 zakon koji su došli, znači radi se isključivo o tehničkom usklađivanju sa Zakonom o sustavu državne uprave.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala. Ovo nije tehničko usklađivanje ovo je nastavak uhljebljivanja. Vi u ovome trenutku ovim zakonom gasite pomoćnike ministara, a imenujete na četiri godine kažete ravnatelje. Sada na kraju mandata? To je čisto i klasično uhljebljivanje na neodređeno vrijeme da ostanete raditi na tim pozicijama i da iduća vlada nema mogućnost smjene. To je prvo. Drugo, isključivo je sramotno šta ovdje nije ministar koji se voza s autobusom po RH dok ste vi u popodnevnim satima da zamaglite pred javnosti ovaj faraonski sustav koji želite napraviti od županija koje su grobari regionalnog razvoja Hrvatske, poglavito moja Splitsko-dalmatinska, a ni vaša odakle vi dolazite tajniče županija nije ništa bolja. Ja sam očekivao akt ovdje o ukidanju županija koje funkcioniraju isključivo uhljebnički i koje služe isključivo za stranačku infrastrukturu.
Hvala. Odgovor državnog tajnika.
Pa evo najprije samo jedan komentar o popodnevnim satima, meni je žao što moram reći ali vi ste odgovorni što smo u popodnevnim satima. Mi smo ovdje od 8,30 jutros čekamo da dobijemo priliku da iznesemo to i da smo dobili priliku u jutarnjim. Ja se ispričavam ako mogu završiti, ja sam vas pažljivo slušao. Dakle što se ministra tiče, pa ja sam vam maloprije objasnio što se događa s ministrom. Znači ministar je bio na sjednici Vlade, ne voza se nikakvim autobusom, a u autobusu će biti danas popodne u 16,30, prema tome on je bio na sjednici Vlade i ispunjavao sve svoje obveze. Drugo, što se tiče članka 74. ako ste ga dobro pročitali Zakon o državnim službenicima onda ste mogli vidjeti da se ljudi imenuju na četiri godine, ne radi se o nikakvom uhljebljivanju, a da postoji u stavku 4. načini kako se ti ljudi mogu razriješiti. Dakle jedan od načina je i stavak 4., nakon ukidanja ili promjene djelokruga ustrojstvene jedinice ili državnog tijela kojim upravlja. Znači svako novi tko dođe to može jednostavno napraviti. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Bulj u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Povrijeđen je Poslovnik, uvaženi predsjedavajući 238. jel u Saboru slušati neistine od onoga tko predstavlja zakon, evo autobusa evo vaših današnjoj obavijesti. Po cijeloj Hrvatskoj neki crveni autobusić ministar s njim šeta. Jednom ste nas natjerali da moramo blokirati govornicu kod bitnog Zakona o poljoprivredi pa nemojte nas drugi put. I nije naša odgovornost što mi ovdje danas u ovim satima raspravljamo [[Upadica Reiner: Kolega Bulj isteklo vam je vrijeme.]] nego isključivo predsjednik Sabora.
Isteklo vam je vrijeme. Nije naravno tu povrijeđen nikakvi Poslovnik jer ja ću vam opet reći nešto što sam već više puta rekao pa ću ponoviti. Nijedan predsjedavajući nije ovdje da procjenjuje da li je nešto istina ili laž. Kada bismo to radili, bojim se da bi puno stvari drugačije izgledalo. To nije naša uloga, prema tome često puta neki govore nešto što drugi misle da je laž i obrnuto i to nije u Poslovniku. Prema tome, nije povrijeđen Poslovnik, neću vam dati za to nikakvu kaznu, ali nemojte zlorabiti Poslovnik molim vas. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog Visokog doma Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Dakle osobno mi je žao što u Hrvatskoj ne postoji neki dogovor zapravo tko su ljudi koji promjenom „vlasti“ da kaže ostaje, a tko odlazi. A na ovaj primjer prvog vašeg izlaganja što se tiče izbora umjesto pomoćnika budućih ravnatelja uprava, dakle mogu jedino pretpostaviti sa razinom signifikantnosti od 95% da će vjerojatno upravo 95% sadašnjih pomoćnika postati ili ostati ravnatelji. Jer da je taj zakon bio, da je set zakona popraćen ili pravilnika sa načinom biranja njih, dakle koja je apsolutno isključena od bilo kakvog reći ću političkog utjecaja onda bi mogli razgovarati o depolitizaciji javne uprave što je bio dobar korak. A na kraju će znate i sami kada to završi da će ministar izabrati svoje najbliže suradnike. Što se tiče drugog dijela, iako još imam sedam sekundi, tu ćete imati nekoliko problema. Imat ćete problema sa 20% izvornih prihoda županije koje se troše za zaposlene, a u konačnici iako ovo je reforma, ali će vjerojatno ostati isti broj državnih službenika samo na drugoj razini. Hvala.
Hvala. Odgovor državnog tajnika.
Zahvaljujem. Evo ja bih vas samo podsjetio da je depolitizacija državne uprave bila uvjet iz predpristupnih pregovora i tadašnja vlada je to napravila. Sjećate se vi ste 2012. vratili nazad pomoćnike ministara ili 2011., nebitno sada, možda sam pogriješio godinu. Znači vi ste nazad vratili pomoćnike ministara i mi sada ponovno radimo to da smanjujemo broj državnih dužnosnika za 96 a ja mislim da je sasvim dovoljan rok od 4 g., znači uz ovaj članak koji sam maloprije citirao, da na ta mjesta budu izabrani odgovarajući profesionalni ljudi a ne nikakvi ljudi po političkim dužnostima, hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Giovannija Sponze. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Bulj, nemojmo iz klupa.
Zahvaljujem. G. državni tajniče, vama je sigurno znano da se IDS od '93. zalaže za cjelovitu, funkcionalnu i financijsku decentralizaciju no moram zaključiti da ovim paketom zakona je opet izostala fiskalna decentralizacija što će prouzročiti dodatne troškove županijama a time posljedično da će morati pokrivati iz vlastitih prihoda sve troškove koji proizlaze iz ove obaveze a to će uvelike značajno smanjiti mogućnost investiranja u razvojne projekte pa vas pitam jer vjerujem i očekujem da imate inpute jer danas razgovaramo o više od 60 i nešto zakona, zašto nije naznačen iznos sredstava koji će biti isplaćen županijama? Zašto nije naznačena dinamika isplate sredstava i kada će se konačno evo provesti fiskalna decentralizacija da županije dobiju adekvatne prihode za obavljanje povjerenih poslova? Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Dakle, prijenos sredstava će se osigurati u rebalansu državnog proračuna odnosno u proračunu za 2020., ispričavam se, na podskupini računa 363 pomoći unutar općeg proračuna. Znači, sredstva za županije će bit osigurana unutar stavke Ministarstva uprave i županije će dobit dovoljno sredstava da bi sustav mogao funkcionirati. Znači nema riječi o tome da neće. Sva pitanja bit će regulirana posebnim sporazumima kako je to vama poznato jer je ministar osobno zajedno sa državnom tajnicom Rimac, obišao sve županije i dogovorio sa uredima državne uprave i sa županima dinamiku i način kako će to biti izvršeno. Uz to, znači rebalansom državnog proračuna će se osigurati 150 milijuna kuna za isplate ovih otpremnina koje sam spominjao u prethodnom izlaganju.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Kovača.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, od ovih zakona koje smo čitali, ja bi vam mogao reći da racionalizacije nema, decentralizacije nema. Prekratko je ovo vremena pa ću u pojedinačnoj raspravi više toga reći ali samo bi htio reći, racionalizacije nema već samom činjenicom što županije preuzimaju državne službenike iz ureda državne uprave kao i činjenicom da se jednom manjem broju njih otplaćuju ogromne otpremnine. Racionalizacije nema niti ako se uzme u obzir da će državni službenici iz ureda državne uprave biti preuzeti kao službenici u županijama čime će imati veće plaće nego što su do sada imali ako je točno a mislim da je točno. A drugo što se tiče nas u gradskim uprava, mogu reći po prijedlogu izmjene čl. 6. i 7., nadležno tijelo državne uprave primat će od svih 555 jedinica lokalne samouprave opće akte na nadzor zakonitosti pa se postavlja pitanje kad će taj nadzor biti obavljen i kako i umjesto dosadašnjih 15 dana, rok za donošenje odluke o obustavi sada je 60 dana, pa sami znate, bili ste gradonačelnik npr. recimo odluke o komunalnom doprinosu, koliko će to zakomplicirati rad i u biti umjesto da decentraliziramo sve te poslove, mi ih opet vraćamo u Zagreb, u biti decentralizacije nema. Isto tako me zanima, evo imam još vremena pa Zakona o cestama, uz statistički okvir, odnosno kategorizaciju brdsko-planinskog područja, grad Lepoglava je razvrstan sa visinom od 548 m [[Upadica Reiner: Malo ste prekardašili s vremenom…]] a općina Štrigova sa 341 nije [[Upadica Reiner: I ne da nema vremena, nego ste odavno prešli vrijeme.]] Ja se ispričavam, krivo sam vidio.
Poštovani državni tajnik u Ministarstvu uprave.
Zahvaljujem. Dakle, trenutna cijena sustava cijelog je 350 milijuna kuna, toliko košta cijeli sustav. Nakon ove reforme, znači svi parametri koje smo mi analizirali i sve naše procjene, govore da će sustav koštat negdje između 310 i 320 milijuna kuna. Niste slušali kada sam govorio o ovome djelu koji se tiče otpremnina i broju ljudi koji će otići iz sustava. To je trošak koji će biti manji. S druge strane što se plaća u županiji tiče, vi ste u pravu, znači postoje u različitim županijama, različite osnovice i različiti koeficijenti ali nisu u svim županijama plaće takve kakve vi mislite da jesu. Prema tome, mi smo izračunali sve prosjeke po svakoj županiji i uračunali smo u ovu našu računicu odlazak 500 ljudi iz sustava. Već dosada, do 25. 9. se prijavilo 517 ljudi, još su nam ostala 3 radna dana, pričekajmo pa ćemo vam dat konačno izvješće kad ta 3 radna dana prođu.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Mateljana.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, vi ste rekli da je jedan od ciljeva ovih seta zakona depolitizacija odnosno profesionalizacija rada državne uprave odnosno sustava državne uprave. Pa recite mi kako se onda u to uklapa činjenica da jednom od izmjena o kojima danas raspravljamo a to je u čl. 94. izmjene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi, u dosadašnjem zakonu je popis birača na lokalnim izborima zaključivao iole profesionalna osoba a to je predstojnik ureda državne uprave a po novom prijedlogu zakona to će činiti župan koji nije profesionalac odnosno koji nije u tom sustavu nego je politička osoba, hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Što se tiče zakona, vi znadete da je do sada to radio predstojnik ureda državne uprave i tom analogijom znači s obzirom da prepuštamo sve ove poslove koje sam nabrojao, da prepuštamo osim ona 4 koja sam rekao da ne prepuštamo, tom analogijom omogućili smo županu da radi ono što je radio do sada predstojnik ureda državne uprave. Ali da demistificiramo u potpunosti tu proceduru, znači to je popis kojeg APIS dostavlja u županiju i kojeg župan samo svojim parafom čini vjerodostojnim za izbore. Znači ja ne bi uopće mistificirao taj famozni registar jer jako puno pitanja na odborima je bilo baš u vezi toga. Dakle, ništa mi drugo nismo napravili sve je ostalo isto kao u staroj, starom rješenju osim onoga što je radio znači predstojnik ureda državne uprave, to sada radi župan.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, ovim izmjenama zakona vi kažete trebali bi napraviti decentralizaciju, depolitizaciju uštede. Analogno na one uštede koje smo imali do sada kroz ukidanje agencija nekih primjerice savjetodavne službe, Hrvatske agencije za poljoprivredno zemljište tada su mi iz ministarstva rekli da ne mogu izračunati kolika će biti ušteda, ali će ušteda biti. Volio bih od vas čuti kolike će ovdje biti uštede iako ste vi djelom odgovorili, a ključno je da kod prijenosa svih tih poslova ne slijedi za njima i novac jer će i dalje ići iz državnog proračuna. Imamo negativno iskustvo županija sa preuzimanjem ureda za graditeljstvo kad smo samo prve godine dobili sredstava za njihove plaće, da se ne bi sad opet tako dogodilo ja bi i preporučio svom županu da ne potpišu ovaj sporazum dok ne budete definirali do kada ćete sredstava dobivati za plaće preuzetih djelatnika i morate mijenjati uredbu o plaćama jer županije smiju potrošiti do [[Upadica: Hvala.]] 20% izvornih prihoda za plaće, a to niste naveli.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Pa ja mislim da sam bio dovoljno precizan kad sam rekao da će ukupna ušteda biti između 30 i 40 miliona kuna. Znači umjesto 350 sustav će koštati između 310 i 320 pod pretpostavkom da iz njega ode 500 ljudi. Dakle, s druge strane znači rekao sam točno koliko će biti i na koji način predviđeno sredstava u proračunu i način na koji će se oni isplaćivati. Znači, neće se dogoditi ono što se dogodilo sa uredima za izdavanje građevinskih dozvola jer ćete imati znači u proračunu za 2020. i u projekcijama za 2021. i 2022. planirana sredstva koja će biti isplaćivana znači županijama, a naravno kad dođe slijedeće proračunsko razdoblje da će se znači odrediti u slijedećem proračunskom razdoblju kolika će biti ta sredstva. Hvala lijepa.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče vi ste rekli da je jedan od uvjeta pristupanja Hrvatske EU bio upravo ovoga da nemamo ove tri razine vlasti koje ste vi rekli odnosno pomoćnike ministara i da ih je bivša SDP-ova vlada vratila pomoćnike ministara koje vi sada izbacujete iz sustava. Ali treba reći točno dakle mi smo, naša vlada je 2012. uvela pomoćnike ministara umjesto državnih tajnika i mi smo ih imali, a onda je ova Vlada početkom ovog mandata, kolega Šuker dajte se javite za raspravu nemojte dobacivati, mislim imate prilike javite se pa onda govorite, ja znam šta je istina, a šta nije za razliku od tih vaših upadica. Dakle, mi smo imali pomoćnike ministara nismo imali državne tajnike, a onda ste vi na početku ovog mandata uveli i državne tajnike i najavili da ćete ukinut pomoćnike ministara i trebalo vam je 3 godine. Dakle, vi sad iz sustava izbacujete 3 razinu dužnosnika koju je ova Vlada uvela i trebalo joj je 3 godine da se sjetite kako ćete ih uvest sad godinu dana pred izbore.
Hvala. Poštovani državni tajnik, ajde nemojmo iz klupa, molim vas. Nemojmo iz klupa, molim vas, kolega Šuker, kolega Đujić, molim vas. Molim vas obojica nemojte. Kolega Šuker, kolega Đujić molim vas nemojte me tjerat da vam dam opomenu. Državni tajnik izvolite.
Zahvaljujem. Dakle ja sam bio veoma precizan u uvodnom izlaganju, ja sam rekao da je to bio uvjet znači za ulazak Hrvatske u EU i ništa drugo. Znači uvjet. Nakon što je Vlada ispunila taj uvjet znači vi ste, činjenica je evo to je potvrdio i kolega Bauk 2011. ja sam pogriješio ispričavam se nije 2012., znači uveli ponovno dužnosnike pomoćnike ministara, ali zaboravili ste u svom izlaganju već da ste uveli i zamjenike. Pa kad skupite ukupan broj svih dužnosnika vidjet ćete da broj dužnosnika nakon ove reforme, znači kad se uklanja 96 pomoćnika pada na nekakvih 70 i nešto ljudi, za razliku od 140 i nešto kojih je bilo prije u sustavu. Znači samo sam o tome govorio. Hvala.
Poštovani zastupnik Arsen Bauk, želi stanku vjerojatno.
Poštovani gospodine potpredsjedniče obzirom da se razvila rasprava oko događaja iz 2011. godine, pa kako bi gospodina Šukera i gospodina Đujića još jednom podsjetio, mislim da gospodina Đujića i ne moram podsjetiti i kako bi se dodatno konzultirali oko ovih 60-tak zakona Klub SDP-a traži stanku sa slijedećim obrazloženjem. Dakle, to što je rekao državni tajnik oko uvjeta za pristupanje EU je povijest pokazala da nije bio uvjet jer mi smo 2011. to promijenili, a opet smo ušli u EU. Dakle, primili su nas očito i bez toga. Drugo mi smo izražavali stajalište da se imenovanje pomoćnika na službenička mjesta, da se time provodi repolitizacija i tog stajališta ostajemo. Da bi vidjeli koliko smo ozbiljno bili na tom stajalištu vi ćete se sjetiti da smo mi prije formiranja vlade, prije izglasavanja povjerenja vladi promijenili Zakon o sustavu državne uprave i ukinuli ravnatelje uprave i imenovali odnosno omogućili pomoćnike i to ćemo kad budemo u prilici napraviti opet. Evo tako da ne bi bilo dileme šta će se dogoditi ako bude, ako se dogodi jel tako, kad se bude moglo dogoditi. Također, istina je da smo ukinuli mogućnost više državnih tajnika po ministarstvima i propisali da ministar ima jednog zamjenika time smo na toj razini smanjili broj dužnosnika u Vladi za negdje 50, a na trećoj razini, dakle pomoćnike ministra smo osobe koje su upravljale upravnim organizacijama u okviru ministarstva definirali kao dužnosnike, kako u pravilu i uvijek upravlja jedna osoba, mi time nismo povećali broj onih koji su zaposleni jer taj posao radi samo jedna osoba i dalje, ali smo jasno omogućili da oni ne ostaju u službi nakon šta prestane mandat, nego da ako ih Vlada razriješi, imaju 6+6 i nastave svoj život kao što su živjeli i prije. Iz tog razloga molim da se odobri, a i ne morate odobrit stanku, može se rasprava nastaviti i dalje ako baš inzistirate, možete sad replike završit, pa onda stanka. Hvala.
Hvala lijepa. Ne, ne, držat ćemo se Poslovnika, ja se uvijek držim Poslovnika, pa ćemo i sada se držat Poslovnika, pa ćemo se vidjeti u 14,29. STANKA U 14,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14, 30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla, pa ćemo nastaviti sa replikama. Slijedeći će biti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, mi osim što ovdje donosimo zakone, moramo paziti kakve poruke šaljemo. Dakle, vi govorite o 500 ljudi kojima će biti ponuđene stimulativne otpremnine i koji će napustiti sustav i prema vašim riječima to bi značilo da od 350 milijuna kuna koliko je predviđeno, se ti troškovi mogli tražiti na 310, 320 milijuna kuna ako sam ja shvatio zbog odlaska tih ljudi iz sustava. Međutim, vidite inicijativa sindikata, sve ono što je g. Aladrović, koji je sad ministar, govorio o trošku mirovinskog sustava, o budućnosti, ako ljudi ne budu radili do 67.g. i sad malo retariranje samog premijera koji kaže omogućit ćemo samo onima koji žele raditi nakon 65.g., ma dovodi nas u zabludu. I još samo kratko vrijeme, ja ću više u raspravi, ne možete reći da je trošak samo 30 milijuna, ti ljudi odlaze u mirovinu, njima će se mirovine trebat isplaćivat iz mirovinskog sustava, dakle nije to samo jednokratan trošak koji se odnosi na otpremnine.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Pa ja sam evo bio precizan, znači u troškovima i rekao sam ako ste pažljivo slušali, da ćemo konačan trošak trošak imati 1.10. odnosno 2.10. kad budemo znali točno koliko broj tih ljudi će otić u mirovinu. Međutim, zakon je znači stupio na snagu 18.7., znači u tom zakonu je predviđen taj trošak odnosno predviđena je mogućnost svim ljudima koji imaju uvjete da između 2019. i 2025. idu u mirovinu, da se izjasne da li to žele ili ne žele, ljudi su se izjasnili, ovo o čemu vi govorite je došlo kasnije, nakon usvajanja zakona koji je usvojen, znači 18.7. i po tom zakonu su ti ljudi imali pravo odnosno imaju još uvijek pravo slijedeća 3 radna dana se izjasnit da li žele uzet te otpremnine i otić u mirovinu. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa ovo evo iz ove priče oko državnih tajnika koji prelaze u ravnatelje uprave moram priznati da me veseli jer iz toga se isčitava da se HDZ uplašio gubitka izbora parlamentarnih, nadolazećih i da ove ljude koji su izabrani na politički način, znači nekome su se svidjeli, imenovali se državnim tajnicima na Vladi RH, stavlja ih se sada na mjesta koja će biti zaposleni na neodređeno, znači postaju službenici i kažete nemate politizacije, ovo je čista politizacija ovoga. A što se tiče državne uprave koje prelazi u županije, ovime želite dat značaj važnosti županija koje bi trebalo u biti ukinuti jel ne služe ničemu osim što transferiraju decentralizirana sredstava iz države u bolnice i to loše rade. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Dakle, izrekli ste cijeli niz netočnosti. Prvo, državni tajnici ne prelaze u ravnatelje, nego pomoćnici, prva netočnost. Drugo, ravnatelji uprava neće bit izabrani na neodređeno vrijeme, to sam nekoliko puta ponovio, nego će bit izabrano na 4.g., znači da ste pročitali Zakon o službenicima novi koji je izglasao između ostalog i ovaj HS, onda bi znali znači da će oni bit izabrani na 4.g., ali to ne znate, jel? I treće, prejudicirate i rezultate izbora, jel, sačekajte malo, doći će uskoro izbori, pa ćete završit ko i prošli put. Hvala lijepo.
Hvala. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, ja ću evo navest čl. 238., zahvalit ću se državnom tajniku što me ispravio, da pomoćnici prelaze u ravnatelje uprava, ali ostaju u sustavu trajno. Evo, hvala lijepo, hvala na ispravci.
Dobro, to nije povreda Poslovnika, pa ja vas molim po zadnji puta sada, prethodno sam rekao dvojici kolegi, sad vama kažem, slijedeći put dajem opomenu za zlouporabu povrede Poslovnika, vrlo jasno, jesmo sad na čisto, uopće se neću diskutirati više, dajem opomenu. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, ne radi se ovdje baš o samo nomotehničkim usklađivanjima i nije baš riječ o profesionalizaciji, nego i o politizaciji državne uprave. Vama je vjerojatno poznato ili bi vam trebalo biti poznato da su do sada školske ustanove prije raspisivanja natječaja morale pitati prvo državnu upravu imaju li neraspoređenih tehnoloških viškova u punom ili dijelu radnog vremenu i tek kada bi Ured državne uprave rekao da nemaju, škole su mogle raspisati natječaj. U svakom drugom slučaju Ured državne uprave je bio taj koji je slao zaposlenike u školu. U ovim izmjenama zakona, konkretno odgoj i obrazovanje u osnovnim i srednjim školama, vi ćete županu, županu, politici dati ovlast da raspoređuje tehnološke viškove po školama srednjim i osnovnim na području njegove županije. Je li to profesionalizacija ili je to besramna politizacija jednog sustava u ovom konkretno školstvu?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Dakle, ja sam u svom uvodnom izlaganju rekao da sve ono osim navedena 4 posla koja sam spominjao, znači koje neće bit povjerena županijama, znači sve ono što su do sada radili uredi državne uprave, sve to prepuštamo županijama uključujući i ovo što ste vi rekli. Znači mi sad možemo ovdje polemizirati da li je možda bolji ovaj centralizirani sustav koji ste vi uveli 2001. g. ili je bolji ovaj sustav koji mi predlažemo sada ovim zakonskim paketom. O tome možemo polemizirati, vi možete imati svoje mišljenje, ja mogu imati svoje mišljenje. Ja osobno mislim kao dugogodišnji čelnik jedne od jedinica lokalne samouprave da što više poslova treba decentralizirati i spustiti što bliže ljudima na terenu, uključujući i ove poslove o kojima danas raspravljamo pa tako i ovaj iz vašeg pitanja. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Poštovani g. tajniče, vi ste sa svojom izjavom da je ministar nije upoznat sa ovim zakonom da ste ga vi radili, pokazali kolika je snaga sadašnjeg zakona ministra, dakle ministra uprave jer je očito da ste vi ministar u sjeni, ali ono o čemu bit ja govorio bih govorio o tome da ovi prijedlozi zakona idu ka tipičnoj politizaciji uprave i HDZ radi ono što je uvijek radio pred izbore, bilo koje da svoje kadrove sklanja, bilo u županije, bilo u ministarstva i to znamo. Ono što ste i sada rekli u svom odgovoru da ravnatelje pretvaramo dakle u neke druge funkcije i da će oni biti na određeno vrijeme, a šta ako nakon 4 godine ne zadovolje i dobiju otkaz? Da li će ostati u sustavu ili će otići van? Očito da će ostati u sustavu, kao što to HDZ uvijek radi.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Dakle, što se tiče ministara ili neministara u sjeni, najprije da na to odgovorim. Znači ja sam samo apelirao u svom prvom izlaganju da dozvolite čovjeku da se snađe, znači znadete dobro kad ministar Malenica imenovan. Znači u 7. mj. A znadete isto tako dobro da je ova reforma počela još prošle godine. Dakle očekujete znači da ministar koji je imenovan u 7. mj. zna sve podatke o ovoj reformi iako u njoj praktično nije ni sudjelovao, evo to je bio jedini moj apel, odnosno zamolio sam da shvatite kakva je situacija, evo. Što se tiče ljudi u sustavu, dakle u sustavu će biti izabrani putem javnog natječaja na 4 godine. Ali, pročitao sam vam čl. 74a iz kojeg je jako dobro vidljivo na koji način se ti ljudi mogu razriješiti. Pa ako vam je već do toga, možete ih razriješiti ukidanjem ili promjenama djelokruga ustrojstvene jedinice, vi to veoma uspješno ste činili svaki put kad ste došli, promijenili ste unutarnje ustrojstvo i smaknuli ste sve ljude koje je HDZ ostavio u sustavu. To možete napraviti [[Upadica: Hvala.]] ali kad dođete na vlast. Hvala.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani zastupnik Božo Petrov.
Poštovani predstavnici Vlade i ministarstva, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Zakoni o kojima raspravljamo ovih dana zapravo predstavljaju svojevrsnu zakonodavnu provedbu i usklađivanje cijelog niza zakona s nedavno donesenim Zakonom o sustavu državne uprave, kao što je već prethodno naglasio poštovani državni tajnik. Taj zakon ovdje u Saboru i široj javnosti predstavljen je kao reforma državne uprave. Kako je krenulo, to će biti prvi i posljednji potez ove Vlade na tu temu. Riječ je o jednoj zanimljivoj temi koja nažalost nije prošla adekvatnu kvalitetnu javnu raspravu, nisu na predvidivi učinci te navodne reforme na ovaj sustav državne uprave. Nisu nam predvidivi učinci na kvalitetu i učinkovitost u obavljanju niza poslova državne uprave. U suštini, reforma se svodi na povjeravanje poslova državne uprave županijama. To je suština i nisam uspio prebrojati točno o kojem se opsegu poslova radi, ali koliko sam mogao vidjeti, radi se otprilike oko dvjestotinjak poslova odjednom. Tim potezom županije u velikom broju poslova državne uprave postaju prvostupanjska tijela središnje državne uprave. U suštini, tako je i ustavotvorac zamislio taj sustav nekad davno prije 2001. g. Tad su županije bile predviđene kao jedinice područje uprave i samouprave. Dolaskom davne 3.-siječanjske koalicije, Ustav je izmijenjen, županije su izgubile svojstvo prvostupanjskih tijela državne uprave i onda im je ostalo isključivo obilježje jedinica područne samouprave. I tu dolazimo do prvog i jednog od ključnih problema poštovani tajniče. A to je pitanje koncepcije ustavnog uređenja arhitekture države. Ja ću objasniti na što mislim. Prema aktualnom Ustavu, RH ima 3 vertikalne razine, jedna je središnja državna uprava, načelu s ministarstvima, 2. je županijska, 3. je lokalna. U takvom ustavnom uređenju poslove državne uprave uređuju u pravilu i obavljaju ključna državna tijela i središnja tijela državne uprave. Ti poslovi su bili dekoncentrirani na urede državne uprave u županijama, ali još uvijek pod strogom hijerarhijskom kontrolom središnjih tijela. Uz to, kao mogućnost zakonima je bilo predviđena opcija povjeravanja poslova državne uprave ranije spomenutim nižim razinama. Povjeravanje poslova je zakonski institut koji je ipak po prirodi stvari zamišljen isključivo kao iznimna mogućnost, a ne uđuture 200-tinjak poslova. I onda tu dolazimo do ključnog pitanja i problema, je li ovakvo masovno povjeravanje poslova državne uprave županijama uopće koncepcijski ispravno, ne narušava li ono ustavnu arhitekturu države? Drugim riječima, mi bi se svi trebali zapitati je li Vlada zapravo trebala promijeniti Ustav da bi se na pravi način dogodila prava raspodjela poslova između državne, županijske i lokalne razine? O tome bi ... [[Govornik se ne razumije.]] trebala reć struka a Vlada je zapravo ovaj mali institut predviđen kao iznimnu mogućnost, iskoristila kao zaobilaznicu, premosnicu da bi se izbjeglo mijenjanje Ustava i de facto implementirala ukinuti ustavni model kakav je postojao u Hrvatskoj prije 20 godina. Zaobišli ste struku, zaobišli ste Sabor, iskoristili mogućnost. I to vam se dogodilo u đuture. Umjesto da bi se moglo vidjeti kroz kvalitetnu javnu raspravu koji poslovi najbolje odgovaraju lokalnoj, regionalnoj i središnjoj upravi, koji poslovi će biti na takav način najefikasniji za građane. Nije se napravilo, došli su šerifi, došli su vaši, HDZ-ovi župani i tražili hoćemo sve, sve hoćemo i dali ste im gotovo sve. 2016. su došli sa zahtjevom zajednica županija, oni su vam tražili i gruntovnice, tražili su način kako mogu mešetariti sa onim papirom gdje danas sud jamči u trenutku kad kupujete nekretnine, da je stvarno to tako. I to su tražili, to je jedino što im niste dali, bilo bi baš pjesma da ste im i to dali ali sve ostalo ste im dali pa i matične urede. Evo meni nije jasno jel' netko od vas možda imao problem sa matičnim uredima. Jedan od primjera, naravno Vlada će govoriti da je ovo jedan pomak naprijed u funkcionalnoj decentralizaciji koju slijedi fiskalna decentralizacija, tu pjesmu vrlo često ljudi čuju. Ja mislim da ovdje treba biti jasan. Mislim da treba jasno reći građanima da ovaj potez koji danas Vlada radi, ima samo tri cilja i ta tri cilja su sva tri politikanstva i stranačka, usko stranačka. Prvi cilj, u trenutku kad dodijelite 200 poslova, vi ste opravdali postojanje županija, točnije, oni su opravdali zašto županije uopće postoje. Drugi cilj je da se zadovolje usko stranačke, partikularne, regionalne stranačke vrhuške u HDZ-u koje žele moć i vlast u svojim rukama. A treći cilj, treći cilj je najvažniji, po ovome se može vidjeti da zapravo HDZ pravi odstupnicu u slučaju gubitka izbora jer kad im se da HDZ-ovim županima vlast i moć u ruke, njih nije briga a svi oni koji dođu voditi nacionalnu razinu, upravljati središnjim tijelima, bit će okljaštreni, bit će svezanih ruku. Mi zato u MOST-u smatramo da ova reforma neće imati dobre učinke. O nekima sam govorio i na aktualcu. Premijera sam na aktualcu pitao što će se dogoditi vezano za odlazak službenika iz sustava uz otpremnine. Mi sad znamo o brojkama koje se pričaju, o sredstvima u proračunu, ono što me muči jesu situacije koje će se svakako događat. Naime, ako županije uspostave da im nedostaje ljudi koji će obavljati te poslove, tko garantira da isti oni ljudi koji su se danas odlučili otić u mirovinu, za to dobili otpremnine se sa otpremnina na svom računu neće vratiti nazad obavljati posao? Nigdje ne piše da se to neće dogoditi a mislim da vi u svojim redovima također imate ljude koji su iskoristili otpremnine i vratili se nazad u državni sustav i državne tvrtke. Osim toga, jedna bitna stvar o kojoj morate voditi računa, u trenutku kad ste pisali ovaj zakon, vi ste predvidjeli da će ljudi moći odlaziti u mirovinu sa 65 g. odnosno prije a neki dan ste izašli sa prijedlogom mirovinske reforme u kojoj predviđate da ljudi mogu radit do 68 pa ja vas pitam, je li vi znate što vam radi desnica, što vam radi ljevica? Na koji način će ljudi danas moći odlučiti što je za njih najbolje, hoće otići u mirovinu ili ne, kada ne znaju niti što će se u državi događati za 3 mj. jer vi niste iskoordinirali 2 ministarstva. Vrlo lako, drugi problem, može se dogoditi da naši građani se mogu nać u situaciji da nisu jednaki pred zakonom. U različitim županijama, u identičnim stvarima donose se različite odluke. Može se događati da se na različito vrijeme donose odluke pa će neki građani puno više čekati na rješavanje nekih sporova u nekim županijama u odnosu na one koji će to relativno brzo rješavati. Tko će u tom trenutku zaštititi građane? Građani imaju pravo na žalbu, točno, imaju pravna sredstva, šutnju administracije ali je to borba koju oni moraju sami pojedinačno voditi. I što će se onda dogoditi kada se uspostavi da neka županija ne zna upravljati sa svim poslovima koje je dobila? Poštovani tajniče, hoće li u tom trenutku se oduzeti ovlasti toj županiji ili svim županijama? Na koji način će se to riješiti? Također, ima još jedan drugi praktični problem. Imam pitanje za vas. Sustav plaća, je li vama korektno, ja ću pitati sve saborske zastupnike ovdje, je li korektno, je li fer da neki ljudi koji su zaposleni u jednoj županiji, obavljaju identičan posao, nekom službeniku koji je zaposlen u drugoj županiji, prima različitu plaću? Jeli to korektno? Jeli korektno s druge strane da u ovom trenutku s vašim zakonom županije će postati prvostupanjska tijela i sada gledajte situaciju jedan konkretan problem koji će vam doći. Neki službenik u Zagrebu u gradu Zagrebu koji ima status županije obavlja postao i za to prima plaću recimo 7,5 tisuća kuna. Nakon toga njegov predmet ukoliko se uloži od strane građana žalba, dolazi na drugostupanjsko tijelo na središnje tijelo u ministarstvo, tamo ga obavlja službenik nadređen tom službeniku prvostupanjskog tijela u Zagrebu, rješava, pravi kontrolu nad tim čovjekom, tim službenikom u gradu Zagrebu i zato prima manje novaca. To će vam se dogoditi. Ja vas pitam jel to korektno? To je isto kao da mi kažete da je potpuno normalno da suci općinskih sudova imaju veću plaću od županijskih sudaca ili od sudaca Vrhovnog suda. Jel vam to normalno? Sustav plaća nažalost po ovome što možete vidjet ne postoji, riječ je o stihiji, neredu. A o vašoj tzv. reformi se mogu vidjeti sve rupe i nedosljednosti ovoga sustava. Ja ću vas podsjetiti također koliko mi vrijeme dopušta, da Ministarstvo uprave svojevremena napravljena Strategija razvoja javne uprave od 2015. do 2020. s konkretnim mjerama. Oba akta i strategija i akcijski plan nisu stavljeni van snage. Vlada RH i Sabor i sva druga državna tijela imaju ga obvezu provoditi u cijelosti. Dok je participirao u Vladi Most je radio na ostvarenju tih ciljeva. Mi smo htjeli vidjeti koliko ljudi, kakve ljude mi trebamo u javnoj upravi, koliko ih objektivno treba biti, gdje oni trebaju raditi i sve se to može utvrditi. Može se utvrditi koliko službenici imaju posla, koji službenici rade koji ne rade ništa. Što ste vi napravili s ovom reformom? Potpuno suprotno. Vi ćete u zadnjoj godini mandata zaposliti 170 ravnatelja unutar ministarstva tobože zbog depolitizacije čime ćete staviti svoje ljude iduće četiri godine. Umjesto da sredite sustav, vi ga rušite. Jedan od problema koji će vam se također dogoditi je da neki župani koji su na primjer osnivači županijskih bolnica mogu bez ikakvih problema jučer izjaviti dugovi koje imamo nemam ih namjeru ja rješavat. A ljudi moji ako je netko osnivač bolnice pa kada postoje dugovi, kada dođu ovrhe tko plaća? Hoće to opet plaćati porezni obveznici na razini države? Hoćemo to mi svi plaćati? Zato što netko kome ste dali ovlasti nije dobro upravljao sustavom. Imam mnogo toga za reći, nažalost malo mi je 15 minuta. Ali poštovani tajniče, ja ću vam rekapitulirati jednu stvar koju ste vi spomenuli u svojim replikama. 2018. predstavljeno je istraživanje o decentralizaciji sudjelovalo je 163 općine, 74 grada. Istraživanje je provedeno kako bi se utvrdilo koliki broj gradova i općina izvršava barem neke decentralizirane funkcije. Znate šta se pokazalo? Istraživanje je pokazalo da 58% većina svih ovih lokalnih samouprava ne izvršava niti jednu decentraliziranu funkciju, trećina njih je rekla da uopće ni ne žele. Oni ne žele to. To vam dovoljno govori o decentralizaciji, mogućnostima decentralizacije u ovakvom neredu i stihiji. Ja ću vas za kraj rasprave podsjetiti da dogodine istječe razdoblje u kojem je donesena strategija, ali po svemu što ste rekli meni u replici skraćeno da ministar nema pojma jer je tek došao pa neka se voza autobusom, za sva pitanja mi ćemo ih uputiti na vas, vi znate. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite. Oprostite, moja greška. Kolega Željko Lenart je tražio stanku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku, ponukani raspravama kolege Petrova i ostalih kolega ovome što se pokušava napraviti o ovom nazovi reformom. Ja sam, ne znam koju bih riječ upotrijebio za to, što očekujem od toga. Vraćam se u svoju županiju Sisačko-moslavačku od kuda dolazim, župan Ivo Žinić HDZ koji je zaposlio svog jednog sina kao profesionalnog dogradonačelnika u Glini, drugoga u zatvorskom sustavu, snagu također na mjestu na kojem je on mogao utjecati. Diže mi se kosa na glavi od onoga što gospodin Žinić će činiti kada dobije nove ovlasti. Još više time mi se diže kosa na glavi što su u urede državne uprave bili uključeni u neke izborne procese. Što će sadašnji župani, a župan iz moje županije koji svakodnevno hoda po svim mogućim domjencima, banketima i u najmanju ruku mogu reć u čudnom stanju se navečer vraća kući, najmanje u svome uredu i najmanje odrađuje posao za koji je izabran će dobiti ovlasti s kojima će utjecati na sudbine velikog broja ljudi pa i na sklapanje brakova koji će biti moguće je i to bilo. Zato smatram da ova reforma ide u lošem smjeru, da je ovo čista politizacija, da je ovo čisti strah od gubitka izbora parlamentarnih HDZ-a i jednostavno se koriste sve metode, mogu reć očajnički kako bi se pokušalo na silu zadržati dominaciju i kako bi se pokušalo na silu zadržati vlast. a ukoliko HDZ dobije iduću vlast, ova država će biti kao apartheid u Južnoj Americi. Hvala.
Hvala. Vi ste čini mi se, čini mi se da ste vi tražili stanku vjerojatno da se o tome posavjetujete, pa onda ću vam ja dati stanku. Poštovani zastupnik Pranić isto u ime mladih.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih da se konzultiramo vezano za ove zakone državne o reformi državne uprave i ujedno pozivamo Vladu da se konačno sama prije svega reformira jer nije mi jasno da Hrvatska može imati 20 ministarstava za razliku od drugih razvijenijih, puno većih europskih zemalja kojih ima puno manje. Nek se prvo reformira Vlada samu sebe, a tek tada da idemo u reformiranje ostale dijelove javne uprave Hrvatske, a isto tako želim ukazati na jednu činjenicu u najavi, imamo preko… Kolegice, ako nije samo problem… Imamo u najavi da je 650 ljudi uz otpremnine odlazi u mirovinu, a već se u županijama razvijaju planovi po modelu 2 prema 1 novih zapošljavanja, novih 300-tinjak ljudi koji bi trebali prijeći raditi u županiji. Konkretno, u svome gradu već znam tko ide pod kojim uvjetima približno u mirovinu i već znam otprilike koji ljudi će biti primljeni u službe. To postaju male javne tajne u malim gradovima, u županijskim ispostavama, ali normalno je da je to jedan način pripremanja za nove izbore jer sigurno ovih 300-tinjak ljudi koji će bit zaposleni po modelu da 600-tinjak ljudi odu u mirovinu će imati, zna se čiju saborsku iskaznicu. Hvala.
Hvala. I ispričavam se kolegici Turina-Đurić, ona je prije kolege Pranića bila, mojom greškom, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa mislim prvorazredna je u stvari ovo politička tema. Naime, duboko smo uvjereni da će se pod ciljevima koje je Vlada ovdje proklamirala javno, a to je da će izvršiti centralizaciju i racionalizaciju, a pod dva da će izvršiti depolitizaciju javne uprave, da se u stvari niti jedna niti drugo u suštini neće dogoditi nego upravo potpuno suprotno. Isto tako, rečeno je u izlaganju da je postignut konsenzus sa županijama. Moje informacije s terena ne idu u tom pravcu iako pojedine županije, odnosno pojedini župani prije svega iz krila HDZ-a sigurno da su ovdje vidjeli priliku da zahvate jedan veći kolač moći nego što su ga imali do sada s obzirom da se nekih 200-tinjak poslova i ovlasti ulazi u županije, što je naravno HDZ-u preduvjet za neke buduće, buduća širenja u lokalnim odnosno regionalnim izborima i za neko šire za pojasavanje političkog prostora u RH. Što se tiče pomoćnika ministara i prevođenja pomoćnika ministara u ravnatelje, živi bili pa vidjeli kroz nekoliko mjeseci, kada pretpostavljam ipak nakon što se zakon izglasa od strane većine u HDZ-u će biti izvršen izbor. Koliko će tih pomoćnika današnjih, a njih je 96 po vašim riječima, postati službenici odnosno ravnatelji zacementirani na daljnjih 4 godine u sustavu javne uprave.
Hvala lijepa. Onda dajem stanku do 15 i 12 minuta. STANKA U 15,02 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,12 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je istekla. U ime predlagatelja sad će 5 minuta govoriti poštovani državni tajnik Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo, htio sam reagirati na nekoliko ovih dosadašnjih izlaganja, ali nažalost nema ni g. Petrova ni g. Lenarta ni nikoga od zastupnika na čije sam iskaze htio reagirati, pa evo moram reć nekoliko riječi. Prvo, dakle, neistina je i netočan podatak da će biti imenovano nekakvih 170 novih ravnatelja. Znači, činjenica je da ukupan broj pomoćnika je 96 i da će isto toliko ravnatelja znači biti imenovano putem, još jedanput ponavljam javnog natječaja. Netočno je također da sam ja ikada rekao da ministar nema pojma, dakle, ja sam veoma pažljivo objasnio znači zbog čega ministar nije mogao danas bit na ovoj raspravi i čudi me, evo, da si jedan ozbiljan saborski zastupnik dozvoljava iz konteksta vaditi moje riječi, a još me više čudi da g. Lenart kaže, veli, da je g. Žinić zaposlio svog sina na mjestu gradonačelnika, odnosno zamjenika gradonačelnika. Ja još nisam čuo da se može zaposliti netko na mjestu zamjenika gradonačelnika, znam iz dugogodišnjeg iskustva da se zamjenik gradonačelnika bira zajedno sa gradonačelnikom znači na redovnim ili izvanrednim lokalnim izborima, a evo, priključio nam se i g. Bulj pa mu moram reći, evo da ne manipulira fotografijama jer fotografije koje je pokazao su od jučer iz Šibenika. Znači ministar je doista jučer bio u Šibeniku sa autobusom, prema tome te fotografije koje pokazujete su od jučer. Znači jučer je u Šibeniku bio digitalni autobus ... [[Upadica se ne čuje.]] , a dakle [[Upadica: Kolega Bulj, što vam je? Što vam je?]] Digitalni autobus je bio jučer u Šibeniku, a danas je digitalni autobus u Zagrebu, znači u Zagrebu će biti večeras u 19 sati prema tome nemojte manipulirati fotografijama koje nisu iz današnjeg dana nego su od jučer. Ja samo molim, dakle shvaćam koncepcije pojedinih saborskih zastupnika, shvaćam i da svatko ima nekakvu svoju koncepciju decentralizacije, razvoja javne uprave, sve to prihvaćam, ali molim kad sudjelujete u raspravi o ovom zakonu odnosno u ovom paketu zakona da se koristite isključivo činjenicama, a ne manipulacijama i neistinama koje govorite ovdje, ipak televizija snima cijeli ovaj proces pa bi molio, znači da zbog svih zaposlenika i svih ostalih to ne radite. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Uvaženi tajniče ministra nema ovdje ovo je jedan vrlo značajan zakon kad ste ojačali županije Lovro Kuščević, vaš ministar je ojačao župane kao faraone sad evo djelujete ovlasti kraljevine. Vi im dajete ovlasti kraljevine isključivo da bi nastavili raditi po principu što više uhljeba, što više kontrole na terenu jer vama su županije koje imamo više ih nego Kina i SAD zajedno, vi ih sada u jednom trenutku to opravdate na način da ojačavate županije koje su ključni razlog katastrofalnog demografskog i svakog razdora RH. Pa pogledajte samo Splitsko-dalmatinsku županiju, pa to je Bobanova županija, djelomično Kerumova, to je obiteljska županija, vjerujte mi obiteljska ja ću vam to pojedinačno dokazati. Tko radi, na koji način radi od školstva, zdravstva, pa znate šta su te županije, uništile su moju Dalmatinsku zagoru i vi govorite ovdje [[Upadica: Hvala.]] a gdje je ministar, pa ovo je najznačajniji zakon. Gdje je ministar? I vi nas prozivate, stidite se.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Pa ja samo govorim da konačno počnete govoriti istinu, dakle ništa drugo ja ne govorim, pa dajte recite istinu. Znači pokazujete fotografiju od jučer gdje je ministar bio u Šibeniku, znači i govorite da je to od danas, prva laž. Očete da vam još citiram. Govori vaš gospodin Petrov da ćemo imenovati 170 ravnatelja imamo 96 ravnatelja, druga laž. Treća laž Željko Lenart kaže da je župan Žinić zaposlio sina na mjestu zamjenika gradonačelnika, čovjek ne pozna elementarno funkcioniranje sustava. Znači sin se ne može zaposliti na mjestu zamjenika gradonačelnika, može biti izabran samo na izborima. Pa dajte ljudi počnite konačno govorit istinu i činjenice, a nemojte govorit neistine i laži. Hvala.
Kolega Bulj, šta je povrijeđeno u Poslovniku.
Povrijeđen je Članak 238. vi jednom recite istinu, ako saborski zastupnici, vi govorite da je laž, pa šta vas briga s kojom slikom mašem.
Kolega Bulj reko sam da ću za zlorabljenje Poslovnika davati opomenu. Dajem vam opomenu.
Ja sam saborski zastupnik, ovdje treba biti predsjedavajući ministar …
Kolega Bulj, vi ste sad dobili opomenut.
… jednom smo vam morali blokirati govornicu, nemoj da moramo opet. Ovo je najozbiljniji zakon.
Dobit ćete drugu opomenu kolega Bulj. Kolega Bulj ja vas opominjem, nemojte da vam dam drugu opomenu.
Očete vi da ja stanem na govornicu, pa dozvolite mi da završim 30 sekundi.
Ne možete.
Zašto ne mogu?
Ne možete jer zlorabite instituciju Poslovnika. Slijedeći će u ime, a oprostite imamo još jednu ovaj repliku poštovane zastupnice Strenja.
Zahvaljujem. Žao mi je što imate tako loše mišljenje o svom vlastitom ministru jer zapravo ispada da njemu je 2,5 mjeseca od kada je imenovan za ministra bilo nedovoljno da se upozna sa ovom reformom. To je njegovo uže područje, kako tek onda mi koji nismo u toj struci bismo trebali znati i pratiti tu reformu? Dakle on je imao dovoljno vremena da se upozna s reformom. Ono što je bitno, niste procijenili što u ovom trenutku treba decentralizirat prvenstveno ste razmišljali o radnim mjestima i o novim političkim imenovanjima. Dakle, npr. niste razmišljali da trenutno u Hrvatskoj imamo preko 500 domova za starije osobe koje nadzire Ministarstvo socijalne skrbi, demografije i socijalne skrbi koje se moglo zakonom izmjenom Zakona o socijalnoj skrbi koji danas isto tako mijenjamo decentralizirat funkcija da nadzor nad tim imaju županije, da županije mogu povesti brigu o tome u kakvom stanju su te starije osobe koje su inače kao što znamo u jako, pod jako lošom kontrolom [[Upadica: Hvala.]] jer ministarstvo ne stiže, ovako županije nad tim ponovno nemaju nadležnosti. Dakle postoji nešto što ste mogli dobro učiniti ovim zakonom.
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Meni je jedino gospođo zastupnice što vi izokrećete moju izjavu. Znači u prvom dijelu, znači u prve dvije rečenice koje ste spomenuli znači izokrećete ono što sam ja rekao. Znači ja uopće nisam rekao to što vi govorite da sam rekao, a ovaj drugi dio vaše rasprave dakako sa svim argumentima koje ste izrekli ja vam mogu reći da se čak i u jednom dijelu slažem s vama, ali to je stvar znači rasprave u pogledu zakonskog paketa u pogledu zakona koji ne čini paket. Mi smo imali znači zaključkom Vlade od 18.7.2019. godine veoma jasan naputak što moramo pripremiti i napraviti. I mi smo taj posao izveli u rekordnom roku.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Ante Pranić.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege pred nama je set zakona koji bi trebali reformirati našu javnu upravu. Zaista ni meni nije jasno zašto nadležni ministar nije tu s nama da odgovori na sva naša pitanja, ali i na pitanja svih građana kad svi znamo da je reforma svih reformi u Hrvatskoj upravo reforma javne uprave. Da je javna uprava nerad i nedovoljni angažman zapravo najveća kočnica daljnjeg gospodarskog razvoja Hrvatske. Kad pričamo o činjenicama, ajmo bit malo na nekom većem nivou pa govoriti koliko je naša kumulativna javna uprava skupa, gdje se nalazimo i nalazimo se na vrhu EU po izdvajanju za javne servise po BDP-u 6% i europski prosjek naš je 11,3%. Mi možemo govoriti ovdje o reformi prebacivanja određenih ingerencija pod županije, ali činjenica je da svaka vlada povećava broj zaposlenika u javnom sektoru. Znači od '90. naovamo svaka vlada, svaka izvršna vlast povećava broj zaposlenika u javnom sektoru. Javnom sektoru koji bi trebao biti na službi građanima. Građana je sve manje. Gdje imate na godišnjoj razini koliko ljudi odlazi iz Hrvatske i činjenicu koliko se zapošljava u javne službe, pa šta mislite da se neće sada ovim zakonom kada dodijelite određene poslove županijama da županije neće zaposliti određen broj ljudi, zna se po kojem ključu i zna se kojih simpatizera. Pa naravno da hoće i naravno da će to biti stalno isto i stalno svaka vlada govori da je potrebno reformirati javnu upravu, pa ja ne znam kada će koja jednom vlada doć, zaista pogledati činjenicu i istini u oči i zaista reformirati našu javnu upravu. Bez reforme krucijalne bitne reforme javne uprave neće Hrvatska ići naprijed. Pogledajte što su napravile druge proaktivne europske zemlje kako su digitalizirali naše … kako državni tajniče izgleda naša digitalizacija? Izgleda po sistemu da ja kao čelnik jednog grada moram dnevno visiti na mobitelu 200 puta pozvati pojedine službe državne, mnoge institucije upravo one koje primaju plaće iz državnog proračuna, županijskog ili bilo kojeg da bi se riješio bilo koji predmet. To je činjenica naše digitalizacije. Mi smo donijeli tu Strategiju razvoja javne uprave, donijeli smo Akcijski plan javne uprave, meni nije jasno zašto se mjerodavno ministarstvo ne pridržava ni strategije ni akcijskog plana jer bi sada imali od bespovratnih sredstava koji su osigurani u 870 milijuna kuna itekoliko puno sredstava realizirali. Možete ovdje konačno bar nama u sabornici reći koliko od 870 milijuna bespovratnih sredstava je Hrvatska povukla za reformu javne uprave, reformu svih reformi. No šta sada imamo po ovim prijedlozima? Suštinski to znači … županija. Rekao sam na jednom izlaganju stanke preko 600-njak ljudi namjeravano putem stimulativnih otpremnina poslati u mirovinu. Već se rade popisi po pojedinim ispostavama županijskim gdje će tko biti zaposlen u koje ima, po modelu dva prema jedan. Rekli ste mi tu u stanci da vama nije bitno kako će županija naći ta sredstva. Pa normalno da će pronaći ta sredstva županija, a mi govorimo da će ti uredi biti efikasniji pod županijama. A sada zamislimo i ogolimo s čim županije upravljaju, upravljaju školstvom. Govorili ste da je intencija ovoga depolitizacija, pa pogledajte školske odbore koje imenuju osnivači županije iz reda osnivača, pa koji su to ljudi. Mi smo na jednoj županijskoj skupštini u Splitsko-dalmatinskoj županiji nabrojili mnoge škole gdje su imenovani po školskim odborima bivši gradonačelnici iz HDZ-a, predsjednici gradskog vijeća, gradski vijećnici iz HDZ-a pa kada ćemo govoriti o toj depolitizaciji? Županije upravljaju zdravstvenom skrbi, pa pogledajte gdje smo danas došli, 30 bolnica je pod blokadom. Znači pogledajte s čim drugim upravljaju županije, upravljaju sa sustavom gospodarenja otpadom. Pa tu smo na začeljima. Pogledajte s čim četvrto upravljaju županije, sustavom navodnjavanja, pa pogledajte koliko je polja navodnjeno u Hrvatskoj. Znači želim reći da županije nisu efikasne, njih treba poukidat jer su glavna kočnica gospodarskog razvoja i ova četiri faktora s čim se bave, ne bave se jer smo najgori, najlošiji. I to ne moramo mi ovdje govoriti politički HDZ, SDP, nezavisni, bilo koje opcije to vam govore međunarodne zajednice, to vam govori Europska komisija. Naša javna uprava po efikasnosti je na začelju EU. Imali ste sada istraživanja stručnjaka iz Oxforda 38 europskih zemalja, mi smo došli na 35. mjesto i mi govorimo kako će se suštinski promijeniti i efikasnost povećati po sistemu da poslove dodijelimo županijama. Županijama koje očito nisu sposobne ni brinut se o bolnicama, vidimo gdje se nalazi sada zdravstveni sustav, da ne govorim o školstvu. 200 i nešto područnih škola još se griju na kruta goriva i mi kažemo da će taj sustav biti efikasan po sistemu rješavanja birokratskih problema sa građanima, sa gospodarstvenicima. Pa pitajte gospodarstvenike što misle o tome. Mi smo ovdje prije svega i za građane, ali ajmo znati jesmo takvo gospodarstvo, tržišno gospodarstvo i za gospodarstvenike. Tko su glavni kočničari gospodarskog razvoja Hrvatske? Pa upravo javna uprava naša, poglavito županijski uredi. Pitajte njih što misle o ovom načinu dijeljenja poslova županijama. Ovo je jedan način učvršćivanja vlasti HDZ-a, jedan način dodatnih kućica kako mi svi to kažemo kućica gdje će se zbrinuti određeni kadar, a zna se tko je na vlasti u velikoj većini županija. Pa paradoks je da u onim županijama gdje su najveća iseljavanja HDZ na vlasti u svojoj županiji da ne govorim Splitsko-dalmatinskoj. Ja otpustim vozača jer mi ne treba u gradu, on biva zaposlen u domu zdravljen, bivši gradonačelnik biva zaposlen u Uredu za urbanizam i x,y takvih primjera. Pa to je naša realnost, to je hrvatska realnost. I zbog te realnosti kako je mi se nalazimo na ovakvom nivou kakvom se nalazimo sa ovakvim BDP-om i sa ovakvim iseljavanjem. I umjesto da smo zaista govorili na početku mandata svake vlade da smo svi spremni za reforme javne uprave, da u konačnici se treba doći do zaokreta, da trebamo postati efikasniji, da trebamo postati racionalniji, da se trebamo digitalizirati proces ja zaista evo imamo još godinu dana vaše Vlade, a ne znam zaista što se to napravilo u javnoj upravi, a imamo izlistane strateške dokumente. Znači ja ne znam čemu puste analize i ne znam mjeseci realiziranja nečega ako mi imamo strateške dokumente koje je netko iz analizirao, tko je netko usvojio, usvojio je Sabor, a donijela je Vlada. Zašto se ne pridržavam tih strateških dokumenata i idemo zaista u suštinsku reforme javne uprave? Ovakav oblik reforme gdje se jedni poslovi dodjeljivaju drugima, a da svi ljudi kompletno pređu u neku službu ili se ukida jedna agencija pa svi ljudi prijeđu u drugu agenciju. To vam je prelijevanje iz šupljeg u prazno. I na tome znate tko najviše zaradi? Zarade vam one ekipe koje radu one ploče, promjene tabla ploča ispred institucija. I to se samo promijeni, gdje se svake godine nekom odredbom Vlade ili Sabora ili ostalo samo mijenjaju ploče i nazivi, ljudi ostaju isti i to ne da ostaju isti nego još se i povećavaju. Znači uzmite registar, kažemo da će se pomoćnici ministara kojih ima ne znam 96, da neće više biti pomoćnici ministara. A dobro gdje će ti ljudi raditi? Ja bih volio da nam date registar, imenom i prezimenom svih 96 ljudi i da se javno objave imena pa me zanima koliko će ti ljudi kasnije završiti u državnoj službi ili nekoj županijskoj službi. Kako se translatiraju pojedini ljudi, da li završe na Birou, da li dođu do tržišta rada ili pak se samo zvuku u neke javne ustanove, državna poduzeća, županijska poduzeća? A isto tako još vas jednom molim i pozivam da prije reforme bilo čega koja se dira lokalne ili regionalne, da krene ova Vlada konačno u reformu same sebe i da od 20 ministarstava smanjite bar za par ministarstava, a ne da smo i tu na vrhu EU, tako mala država. Usporedbe radi, Njemačka ima 14, Francuska 16, Italija 18, Poljska 17, Španjolska 18, Mađarska 8, Slovenija 14, mi 20, 20 ministarstava, pa prema tome kad govorite o reformi svih nas na lokalnim razinama, na regionalnim razinama, krenite od reforme same sebe, smanjite broj ministarstava, a uvjeravam vam se da se sutra probudimo u državi u kojoj ima 10 000 ljudi manje po raznim državnim službama, praznim uredima, pa i ovi konkretno, ja bi volio u ovom zakonu da sam vidio od ovih 600 ljudi koji idu u otpremninu da se donese zakon da se nitko, apsolutno nitko ne smije zaposlit u slijedećem periodu od 5.g., pa ima mogućnost doškolovavanja, pa ako ne zna nek ide na biro, na birou ima sposobnih ljudi koji su spremni raditi, a ne pod krinkom što se sada događa, pod krinkom europskih projekata na određeno se zapošljavaju tisuće ljudi u mnogim službama, na tisuće ljudi i vi ćete ovo prepustit županijama, reći ćete nije to moj problem, nije to moj problem. U našoj županiji, u piar odjelu županija ima 4-ero ljudi zaposleno, 4-ero ljudi u piar odjelu županije na neodređeno. Znači, pa zašto vam treba takav piar odjel u 4 županije ako tako ljudi dobro žive u toj županiji, da se farba stvarnost. Naša stvarnost nije dobra, naša stvarnost je katastrofalna, poglavito po pitanju javne uprave i umjesto da krenemo u reformu svih reformi sa jednim konsenzusom političkim, da jednostavno donesemo jedan monatorij na zapošljavanje apsolutno, ne onaj princip 2:1 jer sam vam sam rekao da se rade već planovi kako će 600-tinjak ljudi otić, pa će 300 bit zaposleno i umjesto da se uhvatimo u koštac s problemom jer će to bit problem i bilo koje buduće Vlade, al da krenemo rješavat to, mi se danas kad imamo 60-tak zakona, ali i i ivih 60-tak zakona po hitnoj proceduri vidimo kako je lako moguće donijeti kada treba osigurati kućice za nova zapošljavanja, al kad treba suštinski promijeniti, košta sam u stanci rekao, život u brdsko planinskom području i potpomognutom, 6. mjeseci nije moguće donijet jedan pravilnik, nije moguće donijet jedan pravilnik u jednom ministarstvu 6. mjeseci, a danas 60 zakona donosimo u HS, gdje ni ministar ne može doći i zaista to kao mladom čovjeku me razočaralo. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Pa evo prije nego što krenem na sam zakon, sve ove zakone, njih 61 i usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave, moram odgovoriti na ovaj početak rasprave jer bilo je previše insinuacija, neistina, koje treba ipak malo ispraviti, čisto radi zapisnika i radi toga da ne ostane sve na tome da onaj tko izgovori, u stvari govori istinu. Pa smo prvo svjedočili napadu g. Bože Petrova na cjelokupni sustav javne uprave, predsjednik MOST-a, stranka koja je u 2 mandata u 2 Vlade imala ministra javne uprave i potpredsjednika Vlade koji je imao to područje kod sebe. Nakon 6. mjeseci u obadvije Vlade zaključili su da taj posao nije za njih i da je bolje sjediti u oporbi, a ne danas ovdje govoriti o javnoj upravi na način na koji su je oni zamislili. To je fakt, to je ono što stoji, ništa nisu napravili u tom sustavu i naravno nakon što su ministri smijenjeni, oni maknuti iz Vlade, morao je netko pokrenuti cijeli proces same javne uprave i onoga što je Vlada sebi zapisala u programu 2016.-2020., prostor znači javne uprave, str. 19. sve jako lijepo piše, o čemu mi danas ovdje raspravljamo. Što se tiče g. Lenarta, on se sam čudio sebi i optužio je čak i župana da je svog sina namjestio na mjesto zamjenika gradonačelnika, što je, onako već smo čuli malo nemoguće, ali eto izabran je valjda na to mjesto i to njemu smeta iako je i sam Lenart htio smijeniti tog župana, bio je s njime u trci, znači u izborima, dobio je 5623 glasa, Žinić 33 324 glasa, naravno da mora biti ljut na nekoga i nešto mu spočitnut valjda za neku buduću utrku izbornu na bilo kojoj razini. Ali nije njemu smetao Žinić 2014., '15.g. kad ga je stavio za predsjednika turističke zajednice te iste Sisačko-moslavačke županije, tada je valjda bio dobar, gdje su se razišli evo ja ne znam, ali zasigurno ne zasluži ovakve rasprave ovdje na temu javne uprave. Kolega Miro Bulj, i ovdje je došao ljut, negdje gore je dignuo repliku, trčao je na mjesto sav uzdihan, viče na svih. Ljut je na Bobana, bio je s njime također u utrci, kandidat za župana, Boban je pobijedio u obadva kruga, on je ljut na njega i smatra da ima pravo ovdje zlorabiti ovu govornicu jer mu ovaj drugi ne može odgovoriti. I svakog dana slušamo što sve u toj županiji ne valja jer Miro Bulj jednostavno nije izabran, a imao je veliku volju biti župan. Naravno, bilo je tu i neistina iz kojih se županija najviše iseljavaju ljudi, možda će vas iznenaditi, najviše iz Grada Zagreba, a onda druga Primorsko-goranska županija, nije tamo HDZ na vlasti. Tako da malo ipak govorimo radi istine i fakata ono što jest argument i sve se to da provjeriti. I na kraju smo došli do toga, kolega Bulj je vrlo vješto to danas inzistirao na tome, gdje je ministar, osim Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa koji traži putne naloge svih ministara, sad su i saborski zastupnici počeli to tražiti. Svaki ministar dužan je doći ovdje pokazati se g. Bulju u svakoj raspravi jer je to eto on zamislio kao nešto najvažnije što mi moramo odslušati tokom cijelog dana, naravno da ne mora. Naravno da svatko ima svoje obveze i naravno su ovdje ljudi koji su odlukom Vlade određeni da brane pitanje po svim zakonima koji su ovdje predloženi, čisto radi istine i fakta. A sad što se tiče cijelog ovog procesa usklađivanja ovih 61 zakona sa sustavom državne uprave, tj. sa Zakonom o sustavu državne uprave. Kada smo donosili isti, i to moramo reći, sa 76 ruku je isti donesen na zadnjoj sjednici Sabora prije ljeta, oporba je napustila sabornicu ne samo na tom zakonu nego i puno prije toga. Znači bila je protiv, tj. nije htjela glasati o istom jer očito su smatrali da je to uputnije ne bi li danas ovdje imali raspravu na način na koji su počeli istu i primjenjivati. Taj zakon je na snazi i kad smo ga donosili jasno smo rekli da želimo depolitizaciju i daljnju profesionalizaciju javne uprave jer smo to radili i 2009. i 2010. i 2011. ali onda je došao SDP i čuli smo i danas ponovno istu priču, kad dođemo, sve ćemo vratiti nazad. To je za mene jedan od razloga zašto im nikada ne trebati povjerenje jer ne žele profesionalizaciju javne uprave, i dalje smatraju da je to političko leno svakog nekog nositelja buduće Vlade ili sadašnje ili bilokoje buduće i to su napravili kad su došli. Brutalno su smijenili svih koji su imali bilokakvu poziciju u državnoj upravi, u agencijama, u institutima, u zavodima, u ministarstvima, sve redom, do čistačice. I nisu se libili objašnjavati kako je zapravo njihovo pravo. Danas kad se nudi profesionalizacija ponovno, po drugi puta, kažu vi ćete to zlouporabiti ne bi li sebi ponovno stvorili argumente, ne daj bože nikada više da se ponovno pojave ovdje i da govore na isti način i rade iste stvari. Jasno smo rekli ovoj Vladi da ćemo smanjiti ili da ćemo krenuti sa ukidanjem 54 agencije, instituta, zavoda. Rekli smo kada smo govorili o ovom Zakonu o sustavu državne uprave, da ćemo kroz sve izmjene ove prenijeti županijama oko 200 novih ovlasti. Da ćemo ukinuti tj. smanjiti broj državnih tijela kad prenesemo urede državne uprave sa 52 a 32 i da će ostati ministarstva, 5 središnjih državnih ureda i 7 državnih zavoda plus 4 samostalna zavoda. Da ćemo smanjiti broj pomoćnika i svih državnih dužnosnika ukupno sa 177 na 81. To je brojka 96 pomoćnika ministara kao dužnosnika manje. Danas slušamo, vi se pripremate za slijedeće izbore, vi sebi stvarate teren kroz javnu upravu za slijedeće izbore iako smo jasno rekli da se biraju na mandat i da će vjerojatno u nekom trenutku ponovno moći biti ili reizabrani ili da će ih se moći smijeniti ali smo opet čuli ono što nismo htjeli čuti od SDP-a, opet ćemo napraviti isto. To je promišljanje jedne stranke koja sebe smatra voditeljem opozicije u ovom Saboru, načina na koji promišljaju o sustavu državne uprave. Znači ne vjerujemo nikome, svim onim ljudima koji desecima godina, desecima godina rade u ministarstvima, koji se sada nalaze na ne znam moguće ili će sutra bit, kandidati na javnim natječajima, koji možda vode neke sektore, koji možda vode neke službe ili su načelnici odjela itd., koji itekako poznaju tu problematiku. Sustavi koji je jednostavno već bio primijenjen i znamo, barem ja znam jer sam bio svjedok toga, tko je bio iza mene na čelu jedne uprave, znači čovjek iz te uprave koji je profesionalno bio u toj upravi preko 20 g., nema nikakve veze sa strankom. Oni su došli i sve su smijenili, ne šta su ih smijenili nego su i ukinuli tu upravu. Nisu se libili pokazati snagu vlasti i sada dođemo ovdje objasniti svima što nudimo kroz ove izmjene svih 61 zakona. Mi radimo ono što premijer cijelo vrijeme govori. Znači prvi premijer koji sjeda i razgovara sa svim županima, već 6 puta u ovih 3 g., znači godišnje najmanje dvaputa u različitim gradovima, od Zagreba, Rijeke, Zadra, Požege itd. Predsjeda savjetom za Slavoniju, Baranju i Srijem, gdje pratimo projekt Slavonija, Baranja i Srijem, vrijedan gotovo 20 milijardi, znači direktan kontakt sa svim gradonačelnicima, načelnicima cijelog tog područja RH. Stalni dijalog sa udrugama općina i udrugama gradova. U samo godinu dana obavljen su sve pripreme i donesen je Zakon o sustavu državne uprave kao temelj za povjeravanje poslova ali je usklađeno kažem i 64 zakona što će biti u 2 mjeseca. Neki su govorili da je to nemoguće, najprije smo radili sve slične zakone da bi vratili sustav Državnog inspektorata, gdje su ga neki zlouporabili i razbili na komadiće i sada pokušavamo riješiti pitanje državne uprave. Paralelno se kontinuirano koordinira sa uredima državne uprave oko statusnih prava službenika koji će do 1. 10. 2019. izjasniti se o prestanku službe, 950 službenika, namještenika ispunjava ove uvjete iz odluke. I to je državni tajnik rekao. Usklađuje se i za županima i županijama svi elementi iz spora i prilozi iz sporazuma kojima se preuzimaju predmeti, aplikacije, oprema, vozila, ugovori, prostori itd., itd. Ministar je obišao sve županije, čuli smo i to. Sve samo zato da kad donesemo sve ove zakone, da od 2. 1. 2020. ponovno sustav može normalno funkcionirati. Neki će reći da ovo nije reforma, čuli smo gospodina koji kaže samo ćemo promijeniti tabore. Ali mi to slušamo stalno i kada se kaže da je ušteda, oni kažu nije, ako kažemo u brojkama 350 je više od 320, oni kažu nije. Kako se uopće sa takvim argumentima boriti ili sa takvim neistinama? Za otpremnine je osigurano 150 milijuna kuna. Tko će od tih 950 službenika otići, sami će se odrediti ali će otići, bit će ih manje nego što ih je sad. Sad smo čuli, ali će imati veće plaće jer idu u županije. Da li grad ili općina može imat veći plaću od nekoga u županiji? Da li općinski načelnik smije imat uopće neku veći plaću od nekog službenika u županiji? Zašto uopće ulazimo u taj teren da mi kao političari određuje tko treba imati koliku plaću u tom dijelu? Što je to sad negativno prema županiji koje su tražile da dobiju tih 200 novih ovlasti? E sad čujemo, e sad je to politička priprema za neke buduće izbore. Pa tko nam to govori? Oni koji nemaju nijednu županiju, imali su dvije lokalne samouprave, sad im je jedan gradonačelnik izašao, sad su ostali samo na jednoj općini. Ili neki koji imaju samo dvije županije. Ne vidim tu argumenta zašto županijama ne bi dali još ovlasti koje same traže da ih odrađuju? Svjesni su da mogu da će biti bliže građanima. I sad kad se to ponudilo, naravno, ne valja. Sad će se povećati broj zaposlenih u županijama. Hoće. Imamo ih 2200, sad će ih još biti 2000 znači 4200. Ali će se to pratiti i sredstvima koja će valjda u konačnici biti dovoljna i manja od onih koji su se trošili sada na urede državne uprave. Mislim da smo jasno pokazali da itekako ovo što radimo ima smisla. I da tome treba ustrajati i da u tome građani trebaju prepoznati ono što se od javne uprave traži. Profesionalnost, odgovornost i nepolitizaciju. Ako tako bude, ne vidim problem zašto ovo ne bi funkcioniralo. I sada imamo određene urede koji su bili pred županijama. I funkcionira. I funkcionira. Tako da, ova priča može bit samo iz neznanja i stoga da iz potrebe da se govori samo da se govori ili da se bude ono što nitko od nas ne očekuje, a stalno se ova sabornica pretvara u to. Rekao je jedan političar davno, nažalost nema ga među nama. Čuvajte mi Hrvatsku od mržnje i niskost. Niskost je već ušla u ovaj prostor, pitanje je dana za ovaj drugi termin. Jer ovo što danas slušamo i na ovom prvom zakonu, ali i na ovim svim zakonima, zaista je pokušaj da se nekakvim osobnim obračunima, difamacijama, jedan dobar pokušaj i sve mjere Vlade koji idu u tom smjeru, ponize i dokaže se kako sve što se u ovoj državi događa, nikako nema smisla. A brojke pokazuju drugačije. Možemo ih gledati, one ne mogu lagati, svaki dan, svako iz svog kuta. Sve su pozitivne. Tako da i ova priča o reformi državne uprave, o prenošenju ovlasti prema županijama i te kako ima smisla i jedna je od reformi koje će doprinijeti tome da sutra sustav javne uprave bude bolji, profesionalniji i naravno, učinkovitiji. Kluba HDZ-a podržat će izmjene svih 61 zakona.
Hvala lijepo. Sljedeći Kluba zastupnika onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovani predstavnici Vlade. Dozvolite kad već predsjedavajući to nije napravio samo da se obratim kratko državnom tajniku Nekiću. Nemojte tako reagirati nervozno, žustro, obraćati se zastupnicima s visine, ljuto, govoriti im da lažu. Nije dobro. Vi kao državni tajnik Ministarstva uprave morali biste znati napamet Ustav RH, pa između ostaloga znate da vi iz izvršne vlasti imate nižu razinu legitimiteta jer ste imenovani u odnosu na parlament koji je izabran od naroda. I s druge strane vi iz izvršne vlasti odgovarate parlamentu. Znate, hrvatski narod je odlučio u ovaj Visoki dom poslati 151 osobu koju je na neki način delegirao pravo da govori i bedastoće i neistine. Vama nije. Vama je ostala mogućnost da na netočne navode reagirate i ispravite ih, ali ne da optužujete zastupnike da lažu. To vam nije dobro. I još jedna vrlo dobronamjerna sugestija. Nemojte govoriti o ministru. 3 puta ste se dizali reći kako bi ne mislite da je on loš. Znate, to vam u svim analizama psihološkim znači samo nešto suprotno od toga. Ako mu želite dobro, kad već smatrate da je tek stigao i nema iskustva pa ne mora biti ovdje jer to morate odraditi vi budući da ste cijeli ovaj projekt nosili, onda ga nemojte spominjati u tom kontekstu jer mu zapravo namećete jedan teret koji očito nije zaslužio. Što se tiče ovoga paketa zakona, mene fascinira olako pristupanje ovome kad vi kažete, g. državni tajniče u ime Vlade da ovaj paket donosi depolitizaciju i decentralizaciju. Dakle, znate, svašta vam se može nazvati, znate možete nazvati sliku krave kravom, ali ona još uvijek ostaje samo slika. U ovome konkretnom slučaju to što vi nas uvjeravate da 2 stotine ovlaštenja spuštate sa razine države na razinu županija i nazivate decentralizacijom, znate, to je čista manipulacija. Naime, većina hrvatskih građana u svim istraživanjima do sada traže da županije izgube ulogu koju sada imaju. Neki traže da se i ukinu. Neki traže regionalizaciju. U svakom slučaju, zamislite kakvi bi odgovori bili, evo ja ih neću prejudicirati jer ih vi napamet znadete, kad bi postavili građanima RH prvo pitanje, želite li da broj zaposlenih u državnoj upravi bude manji. Evo, možete iz dva puta pogađati što bi odgovorili. Drugo pitanje. Želite li da broj zaposlenih u županijama bude veći? Opet imate dvije mogućnosti. Želite li možda da se sustav javne uprave reorganizira tako da u njemu radi 1/3 manje ljudi, a da bude efikasnije nego sada. Vi ćete možda reći da je to nemoguće, ali ako je to nemoguće onda postignite s ovim zaposlenicima višu razinu efikasnosti. Dakle, vi ste u pravu. Vi pokušavate odraditi jednu reformu ali nemojte biti nervozni imate dovoljno ruku u saboru vi možete raditi šta vas je god volja pa ćete napraviti i ovo. Kažem da ste u pravu jer reforma znači preoblikovanje. Dakle, ovaj papir možemo smotati kako god hoćemo on će ostati papir ove veličine. Znate koja je prava promjena da je ovaj poderan na pola i jednu polovicu bacim i ostane mi samo jedna polovica. To su promjene, ako hoćete i stvarne i strukturne. Ovo što vi radite je reforma. Nadalje, polazite od potpuno pogrešne premise. Kako postojeći sustav reorganizirati na način da zaposlene na adresi a odkomandirate na adresu b, a ne od temeljne, a to je kako da na adresi a i b zajedno radi recimo 20% manje ljudi, obzirom na veličinu naše države, na fiskalne kapacitete, na stvarna ovlaštenja. Dakle, da ste odgovorili na temeljno pitanje koliko imamo funkcionalnu javnu upravu, šta ona isporučuje građanima, a što je naš cilj, što želimo postići? Mi iz ovoga ne vidimo ništa nego da se odluke donose na nižim razinama, ono što vi zovete decentralizacija, dakle da se to događa u županijama. Troškovi, vi baratate jednim informacijama, mi baratamo drugima. Recimo uredi državne uprave u nekoliko županija u tako su lošemu stanju da već tradicionalno gradovi i općine im kupuju računala, kupuju im namještaj, kupuju im wc papir. E sad zamislite kad vi njih obdarite ovim uredima sa svim tim ljudima koliko će oni biti sretni što moraju najprije uložiti sredstava da dovedu razinu izgleda tih prostora u onu koju već imaju u svojim drugim službama pa uz to da i korigiraju plaće. Dakle, baš će biti sretni što ste im dali ovaj podarak. Ali naravno kvaka 22 je u tome da vi želite i dalje raspodjeljivati pare. Niste naravno pošteno pristupili pa rekli čujte povećat ćemo izvorne prihode onih koji će se time baviti, a nećemo im mi davati, nego to će biti njihovi prihodi tako da budu sigurni da ako već imaju 200 ovlasti više da ih imaju s čime i odraditi. Što se tiče učinkovitosti, znate kad u uredu državne uprave imate osobu čije je radno mjesto referent za registar birača, pa ima li ljepšega posla na ovome svijetu, Banja Koviljača. Referent za registar birača. Znate koliko se čovjek oznoji na tome poslu, to je čudo jedno pogotovo prije izbora onih par dana, prije nego što se zaključa registar. Znate li vi evo ja baratam jednim podatkom, vi ćete me sigurno demantirati jer volite ovoga ispravljati ono što kažu zastupnici što vi tvrdite da je laž. Prije 5 godine u uredima državne uprave u ladicama je stajalo 9.000 zahtjeva za povrat imovine. Šta mislite koliko će ih sad odjednom biti riješeno? Evo između ovih zakona koje ste ovdje pošlihtali je i Zakon o povratu imovine iz komunističkoga sustava, otete u doba komunističkog sustava. Najveća imovina je imovina zemljišnih zajednica koja se ne želi vratiti već 30 punih godina. Sad ćemo vidjeti kako će to fantastično brzo ići, vratit će se svima onima koji su predali zahtjev još prije 9 godina ili 10 ili 12. Kažete odlazi 500 ljudi. Pretačemo i u mirovinski sustav, postat će mladi umirovljenici, evo sva sreća sad pregovaramo i o toj varijanti na razini ministarstva i socijalnih partnera da oni mogu raditi i dalje, al će primati ljudi mirovinu. Vidite kako ste ih zeznuli. Nadalje, broj ljudi zaposlenih u županijama ovim vašim potezom će se udvostručiti, udvostručiti. S pravom upozoravaju neki kolege da su ovo manevri koji trajno betoniraju sustav županija i to treba reći. HDZ nikada dok je kamena na kamenu neće pristati da se reduciraju prava pozicija, ovlasti i djelokrug županija ne daj bože da se koja ukine, neće, jer mu to nije u interesu. Sad nešto da kažem o depolitizaciji. Znate ovaj scenarij koji ste vi ugradili u ove zakone nažalost nije originalan, mi smo ga već gledali ovdje 2007. godine. Dakle, vlada Ive Sanadera je napravila isto ovo što radite i vi. U prosincu 2007. stupio je na snagu zakon po kojemu je 204 dužnosnika u rangu pomoćnika ministara, predstojnika ureda i ravnatelja državnih uprava otkomandirano na mjesta ravnatelja uprava. Kako vi gledate odnosno zamišljate u HDZ-u na tu depolitizaciju? Hoćete da vam ja kažem? '90. godina se u državnoj upravi nije nitko zaposliti tko nije bio član HDZ-a. Nađite mi 6 ljudi koju su se zaposlili, evo vodim vas na piće. '99. godine u državnu službu primljeno je 5.000 članova HDZ-a, znate što je bila prva mjera vlade Ivice Račana kad je došao na vlast 2000. zabrana zapošljavanja u javnoj upravi. 2007. 204 ste državna dužnosnika preko noći pretvorili u državne službenike i sad opet to radite s ovih 96. Kako nije jasno da se depolitizacija ne postiže tako da se samo isključivo samo HDZ-ovcima dozvoli da rade u državnoj upravo, to vam nije depolitizacija, to je departizacija jer samo jedna onda partija sudjeluje u toj priči. A viš kako ste vi sebični ne date čak ni drugima, a ne daj bože da partijska pripadnost nije uopće kriterij, a po ovome ispada da je, ovih 96 svi su članovi HDZ-a. Pa šta bi netko od njih postao pomoćnik ministra da nije bio blizu oltara i da nije se dobro ogrijao na političkoj vatri ove Vlade. Premijer Plenković je obećao ovu mjeru, dakle depolitizaciju u smislu kao evo više oni neće biti pomoćnici i još odmah čim je imenovan za odnosno izabran ovdje i potvrđen za premijera, 3.g. ste čekali ne bili ste to malo upakirali u ove druge priče koje imaju veze sa županijskim uredima, pa da eto to sad to izgleda iz aviona kao velika reforma. Radi se o tome da ljudi moraju znati tko je sve smjenjiv i promjenjiv kad se mijenja vlast, vi to cijelo vrijeme onemogućavate, svaki put kod promijene vlasti vi napravite nešto što onemogućava stvarnu promjenu političke vlasti, sad će ispasti da su političke osobe samo ministri i državni tajnici i kad se njih sutra promijeni, a svi oni ostali koji rade u ministarstvu, pogotovo ravnatelji uprava koji su došli ravno iz HDZ-a su njima jako, jako bliski, lojalni i baš će provoditi program Vlade u kojoj oni sjede. Ma dajte, molim vas, kad se to dogodilo, nikada i neće se dogoditi, lijevo liberalne Vlade nikad nisu uspjele zato jer su dočekale armirani beton i prva odluka koju su donosile je da se ne zapošljava nitko, da ne bi slučajno štetili i kvarili mir vas HDZ-ovaca koji radite u javnoj upravi. Mene silno zanima koliko ljudi radi u HS? Mi to nikad nismo mogli doznati, niti imamo pravo koga pitat, mi možemo pitat samo premijera, on nema o tome pojma, al ne daj Bože da mi pitamo nešto predsjednika HS, koliko ljudi ovdje uopće radi, kako su se oni zaposlili, tko je primio te silne savjetnike po odborima, znamo za klubove, klubove stranke biraju, kako dođu tako odu, ali po tim odborima, koliko stvarno ljudi ovdje radi i zašto, zašto tolko ljudi treba na nas 151-ga? Jel mi stvarno imamo 4-evo na svak na dispoziciji pomagača? Ja bi baš volio znati kojih 4-ero službenika HS meni pomaže, bilo bi mi jako lako i puno lakše nego sada, sad se silno jadan mučim sam, pa nisam siguran da je to vaša intencija, vi biste sigurno htjeli da ja obavljam svoju dužnost kako Bog zapovijeda, sa mnoštvom dobrih i pametnih informacija, korisnih, da stignem na sve, a ne ja jadan sam sve moram, pa zamislite, ma ne vjerujem da je to vama u interesu. Ljudi budimo jasni, kad HDZ promišlja depolitizaciju onda budite sigurni da u tome mogu sudjelovat samo oni i tako recite pošteno da se ne lažemo. To je depolitizacija, a decentralizacija samo isključivo ima smisla ako osnažite općine i gradove, ali ne naravno po ovome modelu 500 jedinica lokane samouprave, nego funkcionalnom modelu, za to treba imat snage, to je stvarna promjena, to je zadiranje u ono što kažu reforma svih reformi odnosno stvarna promjena, to je stvaranje jeftinije, efikasnije, brže javne uprave, ovo to svakako nije. Ja čestitam svim županima koji nisu HDZ-ovci koji će dobiti sada preko noći 100, 150 HDZ-ovaca u svoje županijske uprave, to će bit sjajno jer ja sam 100% siguran da su oni vrhunski profesionalci i odlični u svome poslu, to su dosad pokazali u efikasnosti Ureda državne uprave, pa im želim dakle da doprinesu funkcioniranju županija i još više i još bolje. A što se tiče dakle našega odnosa prema Vladi, mi smo jako zadovoljni što nas tako tretirate, pa evo još jednom ponavljam onu poruku s početka nemojte baš svaki put i nemojte baš na svako izlaganje, ne mora vaša bit zadnja jer vi znadete vrlo dobro da će biti onako kako ste vi zamislili, pa nemojte baš da svi vide kako ste prema nama šarmeri. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani državni tajnik Darko Nekić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, ja nisam nimalo nervozan, dakle na vaš istup reagirat ću blago i normalno, na istup nekoga poput zastupnika Bulja reagirat ću na onakav način na kakav sam reagirao. A što se tiče činjenice da govorim nekome da laže, vidio sam fotografiju, dakle g. Bulj pokazuje fotografiju iz Šibenika od jučer, a sve vas i hrvatsku javnost želi uvjeriti u to da se to dogodilo danas. Oprostite, ali ja to ne mogu nazvat drugačijim rječnikom, ja se nisam nikada služio izrazima ne govori istinu ili tako slično, ja kažem ili laže ili govori istinu, jel. U ovom slučaju moram reć da g. Bulj laže, nažalost možda se to vama ne sviđa, ali to je činjenica. Znači, ministar uprave bio je jučer u Šibeniku, jučer, a danas će bit u Zagrebu, znači sa autobusom koji promovira digitalizaciju u hrvatskom društvu. Kao što vam je i poznato, znači jedan od najvažnijih poslova Ministarstva uprave, žao mi je što g. Franić nije tu, pa da i njemu nešto kažem u pogledu digitalizacije, ali jedan od najvažnijih poslova Ministarstva uprave je upravo digitalizacija. Znači, mi ovog trenutka provodimo negdje oko 600 milijuna znači kuna vrijedne projekte digitalizacije RH, Centar Digitalnih Usluga 350 milijuna kuna, potpisan ugovor, znači u tijeku su radovi, u 11. mjesecu će bit pušten u promet. Platforma e-poslovanje, platforma e-pristojbe, gotove su krajem 9. mjeseca i bit će uskoro prezentirane. To je odgovor na ovo što je rekao g. Franić, znači koji kaže ništa se ne događa u pogledu digitalizacije, niste niša napravili od 880 milijuna kuna i sl. Dakle, što se tiče ministra, ja sam bio veoma precizan, to što vi pokušavate, dakle i neki zastupnici koji su prethodno govorili, znači što pokušavate izokrenut ono što sam ja rekao, to je nešto drugo. To je legitimno, vi imate pravo na to, ali ja sam bio veoma precizan. Znači ministar ima druge obveze, danas je bio na Vladi, dakle ima i druge obveze koje su prije ugovorene, mi nismo znali da će rasprava bit baš danas. Znači tu obavijest smo dobili nedavno kad smo dobili dnevni red. Pa dozvoljavate valjda da ministar ima neke obveze koje mora ispuniti a koje planirao znatno ranije. Dakle, što se tiče izvornih prihoda, vi dobro znadete da se izvorni prihodi ne mogu davati za povjerene poslove. Znači ovi poslovi se povjeravaju županijama, povjeravaju i da bi se mogli obavljati povjereni poslovi, županije će dobit sredstva, znači kako sam objasnio na početku, čini mi se da niste bili od samog početka, možda se varam, znači na način kako sam to objasnio u svom uvodnom izlaganju. Što se tiče betoniranja sustava županija, ja sam siguran da je vama poznato da Ministarstvo uprave ovog trenutka provodi još jedan europski projekt koji se zove Optimizacija sustava jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Znači, optimizacija sustava, znači to je projekt koji se nalazi u strategiji razvoja javne uprave za koju ste nas maloprije prozivali znači da ne ostvarujemo tu strategiju. Za taj projekt je predviđeno 20 milijuna, traje 24 mj. i taj će projekt pokazat upravo ono o čemu ste vi govorili, koliko jedinica održivo, koliko ima i kakve prihode, na koji način mogu funkcionirat, znači ne očekujete valjda da će Ministarstvo uprave donijet odluku preko koljena o tome da je ova ili ona jedinica lokalne samouprave neodrživa. Znači to je projekt kad se završi a ugovor je potpisan u 11. mj. prošle godine, znači traje 24 mj., do 11. mj. 2020., taj će projekt pokazati stvarno stanje jedinica lokalne samouprave na području RH a tek na osnovu tih znanstvenih i projektnih činjenica valjda možemo donositi neke odluke oko toga. Dakle što se tiče vaše izjave da se nitko nije, rekli ste čini mi se, nitko se nije ni 90-ih ni ne znam kad mogao zaposliti bez HDZ-a, pa ja ovog trenutka znam nekoliko pomoćnika koji uopće nisu članovi HDZ-a, ne želim tu licitirati njihovim imenima, jel' ali dakle, to je jednostavno netočno. To što vi govorite, nije istinito. Evo, nastojao sam u ovih nekoliko rečenica, hvala lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Uvaženi državni tajniče ili ministre u sjeni, vi stalno utapate svog ministra, pokazujete da je nekompetentan jer mu je važnije da bude danas sa autobusom tu na Tomislavcu nego da bude tu i brani jedan od najvažnijih zakona koji vi kažete da je uprava sada provodi. S druge strane, čovjek je stupio na dužnost u 7. mj., pa ako stavite ministra koji je sposoban, pa valjda za 2 mj. može proći i vidjeti što je to važno u toj strategiji odnosno u ovim zakonskim izmjenama da danas to može braniti. A drugo, što se tiče županija i što su županije bile i zbog čega su nastale, ja bih vas prije nego počnete govoriti da je to ovo što vi radite sada super, upozorio bi vas na jedan tekst uvaženog prof. Koprića, uloga županija u hrvatskom sustavu lokalne samouprave, uprave 90-ih gdje je vrlo jasno pokazao da su županije u ovome neefikasne i da su HDZ-ovo uhljebljivanje.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Slijedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja još jednom tvrdim da su županije najveće zlo što se dogodilo na ovaj način što se dogodilo RH. Ja to mogu potvrditi i demografskim pokazateljima ... [[Govornik se ne razumije.]] je osnovano u Splitsko-dalmatinskoj županiji da je u Dalmatinskoj zagori 110 000 stanovnika manje, niti ih je briga za otoke, jedino što ih je briga za koncesije pomorskoga dobra. Znači ovo što vi govorite cijelo vrijeme, da vi trebate osnažiti i dat to županijama. Pa županije, sad ... [[Govornik se ne razumije.]] rekao, evo snimka koja je izašla, tj. i župan Boban je priznao javno u kamere da se miješao u natječaje o izboru ravnatelja doma zdravlja da bi ga sačuvao, uništeno zdravstvo, uništeno školstvo a način imenovanja ću vam govoriti pojedinačno ali nemam vremena. Ovo je isključivo zakon za HDZ-ove kadrove, 180 vi ravnatelja imenujete sad na kraju mandata na 4 godine. Bojite se poraza a morate se uhljebit, to je jedino što vama ovaj zakon daje.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor, državni tajnik Nekić, izvolite.
Dakle, neću ulazit u vaše vrijednosne sudove, samo moram ponoviti po 100-ti put, znači nikakvih 170 ravnatelja ne imenujemo. Znači ovog trenutka ima 96 pomoćnika ministara i bit će imenovano 96 ravnatelja uprave. Ja mislim da sam to ponovio danas 25-ti put, hvala lijepa.
Hvala lijepo državnom tajniku na odgovoru. Idemo na slijedeću repliku, poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. državni tajniče, evo ja vas još jednom molim, nemojte branit ministra jer to radite na način da ga stvarno zakucavate. Zar stvarno svi moraju znati da vi imate s tim problem? Pa ja znam da je čovjek došao u Vladu zbog toga da ništa ne napravi da ne mogao ništa ni pokvariti jer ministri koji su imenovani nedavno, moraju držati vodu dok ne prođe barem predsjedanje EU-om. Dakle ne smiju napraviti ništa da ne bi napravili grešku pa onda bolje da je u autobusu nego ovdje. Dalje, ono što ste maloprije rekli, to je krucijalna stvar, dakle sredstva se dodjeljuju zato jer se povjeravaju ovlaštenja, to vam je catch i ovo nije decentralizacija, ovo vam je delegiranje. To vam je isto kao outsourcing, dakle ove godine ću uzet firmu koja će čistiti a dogodine neku drugu jer ja neću više čistiti ali nisam ja to decentralizirao, to je samo delegiranje koje vi možete oduzeti kad god hoćete. I na kraju projekt optimizacije, ja vam silno želim da optimizaciju ne morate provesti nego neka ... [[Govornik se ne razumije.]] nevolju napravi Vlada u kojoj neće biti HDZ-a.
Zahvaljujem kolega Richembergh. Slijedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Osim što ste još jednom rekli da je bolje da ministar šeće autobusom po Hrvatskoj bilo on bilo gdje danas u Hrvatskoj umjesto da ste za to angažirali neke mlade ljude koji će pričati o potrebnoj znači digitalizaciji Hrvatske, vi smatrate da mu je tamo mjesto, a ne danas gdje je najbitnije ono što se desilo od početka od kad je preuzeo mandat, ali ste na neki način rekli da ni ministrica demografije ne radi svoj posao zato što je onda ona trebala reći Vladi što je potrebno decentralizirat jer Vlada je samo prenijela te ovlasti. Trebalo je decentralizirati još jednu bitnu stvar, a to je da županije vrše nadzor nad domovima za starije osobe gdje sada znate za samo nekoliko inspektora provodi nadzor nad 500 domova za starije i nemoćne, što znači da ne provodi nadzor i tamo se dešava pravo zlostavljanje naših starijih sugrađana i to nitko ne kontrolira. To je trebalo znači učinit ministrica, a nije zamolila Vladu da donese odluku da se to decentralizira [[Upadica: Zahvaljujem.]] znači i u tome ste pogriješili.
Zahvaljujem kolegica Strenja. Prelazimo na slijedeću repliku. Poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče možda još čak imate neka opravdanja za sadašnjeg ministra ovaj uprave, ali meni nije jasno gdje je bivši ministar sada u saborskim klupama zar ne bi on bio kompetentan i stručan braniti ovaj zakon pošto je bio ministar veći dio vremena, umjesto njega je tu izlagao gospodin Borić koji uopće nije pričao o samom zakonu neko o drugim političkim opcijama, gospodinu Bulju, o MOST-u, SDP-u. Pa imam pitanje za vas gdje je bivši ministar gospodin Lovro Kušćević?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sladoljevu na ovoj replici. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika … što … ispričavam se kolega Bačić niste evidentirani. Prelazimo na Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovnića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite kolega Zekanović.
Al nek se i ovo dogodilo, evo baš mi je drago da kolega Bačić nije dobio riječ. Dakle, ajde prvo malo, prvo malo evo ministra tu svi spominju i stvarno evo kolega Sladoljev dobro ste ovo poentirali svaka čast, znači Kuščevića ovdje nema, a on je koliko, evo 3 godine, manje nije bitno pripremao ovaj zakon. Ej alo? Pa zar nije logično da on stoji ovdje i govorio o njemu jer on je nakompetentiji. Malo je smiješno evo kolegama iz vladajuće koalicije malo ih sjedi tu, malo tu, umjesto da gurate u Odbor za zakonodavstvo, evo moraju biti ovdje. Znači jel tako? I mislim da to nešto što je logično. Znači, a što se tiče novog ministra pa dobro i druge zakone brane državni tajnici. Zašto se vi ispričavate? Čovjek nije htio doći i njegova je odluka, on ima pravo doći ili ne doći. Jel tako? Znači to je njegov stav. Znači nije došao i to je u redu. Mislim zašto sada, pa ja znam neke ministre nismo nikad vidjeli ovdje. Božinović nikad nije bio ovdje nikad, nikad. Ne želi doći čovjek. Zbog kojih razloga Božinović ne dolazi nikad u sabor? Trebamo ga pitati kad dođe. Znači jedino kad je aktualni sat pojavi se inače nikad nije branio niti jedan zakon, ne želi doći. Ali ja kažem to je legitimno, to je manji problem. Kolega Borić je ovdje govorio, žao mi je što ga nema, on je skrenuo s teme skroz znači otišao je znači ovaj otišao je tamo negdje daleko, pa se vraćao pa je malo protiv SDP-a, a ja ću ovdje evo pošto je on otvorio malo tu Pandorinu kutiju ipak reći svima onima koji još ovo prate pa možda stavimo na društvene mreže, evo poruka gospodinu Boriću nemojte napadati budućeg koalicijskog partnera, nije pragmatično. Možda u ovom momentu malo je pragmatično pa čete pokupiti vi jedan dio glasova malo desnice oni malo ljevice ali radije se svi približite centru i bit će vam lakše kasnije, bit će vam lakše kasnije. Pa čak i kolega Richembergh je napadao HDZ pa i on je tu zapravo nisam shvatio jel kolega Richembergh sad u SDP-u, u GLAS-u nekako nek i on malo stane na loptu jer i on je tu potencijalni koalicijski partner tako da tu ne valja srljati previše. Ono što bih ja ovdje rekao, a sad vezano uz meritum konačno. Dakle, 2000 se prebacuje znači državnih službenika u županije, jel tako, 650 dobija otpremnine, jel dobro govorim, cirka najmanje 650 i tih 650 koji dobija otpremnine to su sve znači stari ljudi, stari kadrovi. Koji kadrovi? Koji su dobili posao kad? Ajmo računati malo, '70-tih. Znači komunisti jel tako? Znači, sada dajemo po koliko 200.000 onima koji su sa članskim iskaznicama SKH-a, SKH-a njima dajemo 200.000 kuna i zbrinjavamo ih jel tako? Pa to je jedna logična konstrukcija. Ja mislim da je to to. Pa umjesto, al nisam čuo SDP-ovce da brane svoju ekipu zapravo HDZ-ovci, ma znate i sami da je od 100.000 97.000 bivših članova SKH otišlo u HDZ, ma to je u redu, to je legitimno i to je u redu samo to treba izgovarati konstantno, konstantno. Od 220.000 članova HDZ-a 97.000 je bilo u SKH. To je super. Ima ljudi koji nisu. Moj otac je bio u HDZ-u nikad nije bio član Komunističke partije Hrvatske. Dakle, sad što se tiče, e sada ušteda, e to je sad ona fama uštedjet ćemo, uštedjet ćemo. Kako ćemo uštedjeti? Pa županije imaju veće plaće od države. Ma nije meni krivo, nek ljudi imaju novaca, ali recimo povećali smo ljudima plaće malo smo dali više. Dakle županijske plaće mahom u svim županijama su veće od državnih plaća, znači nema uštede imate veće izdatke samo ga nemate direktno prikazanog nego imate indirektno prikazanog. I sada ona ključna ona obmana o kojoj zapravo rijetko tko govori, a to je kaže županije smiju imati proračuna, iz proračuna izdvajati koliko 25% za djelatnike, jel tako nekako ide jel, a ono nitko ne govori da se tu ne računaju djelatnici u raznim agencijama i ustanovama. Tako da danas svaka županija ima 100-tine i 100-tine, nije baš 100-tine i 100-tine ajd jako mnogo tih agencija i ustanova koje nisu prikazane u masi zaposlenika. I sad još u cijelu tu priču trpamo ove nove zaposlenike. E sada treća teza pa ću onda pustiti kolegu Glasnovića. Ovdje govorimo znači pomoćnici njih 96 postati ravnatelji uprava, hoće li za to mjesto radno mjesto u budućnosti biti potrebe natječaj? Da. Tajnik mi državni ne odgovara, evo nešto lista, ne znam da li zna, možete mi klimnit ako da, ovo je ne, ovo je da. Ne, ali nije mi dao znak, jel vi znate? Ja mislim da bi trebao biti pošto je službenik jel tako? Ali zašto sada nemamo natječaj? Sada ćemo ih prebaciti sve za ravnatelja bez natječaja. A? A bit će natječaj? Svi će ti ljudi biti primljeni. A bit će natječaj? A kako vi znate da će baš tih 96 biti primljeno? Baš me zanima hoće li koji dobiti otkaz? Evo hoćemo se kladiti kolege drage, ajmo se kladiti da niti jedan od pomoćnika ministra neće završiti na ulici i da će svi biti najbolji kadar za to radno mjesto. Može klađa jedna. Dakle to je sada interesantno, ajmo pričekat, ja mislim da sam ja u pravu. Ma gledajte, vi ste u vlasti, vi ste pozicija i stvarno se može s nama rugati i sprdati i možete raditi ono što radite jer su vam eto građani dali povjerenje da to radite i to radite jako dobro i samo nastavite.
Hvala kolega Zekanović. Nastavak rasprave u ime kluba, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Nisam slušao cijelu raspravu, imao sam neke zadaće druge, ali po nekim podacima u državnim tijelima javne uprave ima 233 tisuće i više zaposlenika. Koliko tih karaktera su umjetno zaposleni? Sjećate se bivše Juge, malo radi, puno kradi, četiri glave dođu na posao, tri sjede i gledaju ovog četvrtog koji radi. Taj mentalni sklop je nažalost ostao i o tome nitko ne govori jer se bojite govoriti o mentalnoj baštini komunizma, o tome se bojite govoriti. I uvijek se uspoređujemo sa Rumunjskom, Bugarskom, a svi su oni na dnu po pitanju indeksa korupcije. Zašto? Tamo je vladalo tih deset zapovijedi, druže snađi se. Ali Rumunjska se ispred nas. Sada se nadamo da će ova nova struktura da se prebace iz državne uprave neki kadrovi u ovlasti županije da će to možda poboljšati posao i efikasnost na operativnoj razini, taktičkoj. Ja sumnjam u to sve jel do sada nismo vidjeli ništa od toga. Šta smo vidjeli do sada? Vidjeli smo jednu strukturu što kažu u vojsci koja izgleda ovako, kada imate sve logistika, a nemajte vojske za rokanje gore to se zove sve rep bez zuba. To imamo i danas, to smo mogli davno riješiti, davno smo to mogli riješiti. Nema nikakvog kontinuiteta, dođe lijevo krilo partije, tu meni lijevo, desno krilo partije i samo smjena kadrova, isto puštaju dimne zavjese, a nisu ništa riješili. Evo državni mehanizam kako je do sada funkcionirao? Evo kako je funkcionirao, imamo brodogradilište 30 milijardi kuna u gubitku. Šta je s lokalnom samoupravom, šta je njihova uloga? A država koliko 14% dionica drži. A gdje su ti nadzorni mehnizmi? Poljoprivreda 100 milijardi kuna. Gdje su koze, jarci i drugi OPG-ovi, šljive, voćnjaci? Nigdje. Što sam rekao prije tko je iz bivšeg sustava, a vi ste ovdje za kolektivizaciju traktor, … kupi traktor za 500 tisuća eura i ništa ne zasadi, a drpne lovu u džep. To znači, to sam čuo 50 puta, imamo savršene zakone ali dok dođu dolje do taktičke razine nemate ništa, to su ko ovi salonski strazi koji sjede tamo po dvoranama, žderu na ručkima, sebe ohrabruju kako su dobri, a na kraju izvedba nikakva. Svi ste krivi za to tko god je bio na vlasti do sada. Glasnović i Zekanović nisu do sada bili na vlasti. Tako je. … ja bih rekao pa imate manjak u zdravstvu, pa koliko ima školstva po 65 tisuća zaposlenih, zdravstvo po 65 tisuća. … svima dao barem da vas preustroji na lokalnoj razini, rektalni toplomjer i tamo da čistite stražnjice da se babe uključite na taktičku razinu u tim bolnicama nego da sjedite tamo na švedskim stolovima i žderete i pričate nebuloze. Ja bih preporučio na kraju ovako da bolje bi novac potrošili Hrvatska država da ustrojimo pokretne sudove koji će ići od općine do općine i da se aktivira dužnost suca istražitelja koji će na licu mjesta istražiti slučaj i suđenje. A ne da čekamo 15 godina recimo za ove neke recimo za … bega Vidoševića koji je sada na slobodi, koji je drpnuo love, ova kontesa Merzel iz Siska to je vaša, mislim da je Vidošević … beg iz HDZ-a, onda imate vikonta Sanadera, a onda imate vaših glava ovdje. Svaki dan je neko optužen za korupciju i nikom ništa. To ljudi gledaju i dobiju od vas PTSP, ali vaša verzija PTSP-a je piti, jesti, piti, jel tako žderete već od '45. Vidite one glave, imate tu glave ko onaj Stane Dolenc. Da, pokretni sudovi, dolazi poreznik, porijeklo imovine na licu mjesta. Ako imate, šta imate, koliko zarađujete koliko imate. Svi ste vi drpnuli nešta, svako je drpno nešta. I sada imate nove zakone za nas od devedeset koje godine. Meni je drago da je jedan bivši suradnik UDBA-e ovdje pokrenuo pitanje oduzimanje, svaka čast. Mi se ne slažemo, ali svaka čast na hrabrosti. Oduzeta imovina, to će sutra nešto govoriti o tome, imate ovdje stranku HSS-a iz '47. godine, vaš glavni komesar Bernardić izgovorio je najstrašniju rečenicu ikad u Hrvatskom saboru. Nitko se nije digao jer su neke glave … nepismene. Rekao je moramo vratiti natrag dug kolektivizacije iz '45. Znate šta to znači? To znači za vaše ove koje pate od analno … inverzije, pogledajte malo knjige, desetke milijuna mrtvih od izgladnjivanja do smrti u Ukrajini, Kini. pa to je vama super, vi volite taj sustav, neki imaju slike gore na tavanu, ne od krvavog bravara, nego ovoga kralja Petra možda, čista … [[Govornik se ne razumije]] Ovako, početak, skoro sam gotov ovde, ali treba specijalne zatvore za ove poslovne kriminalce, retroaktivne mjere za privatizaciju i ovaj i pretvorbu i naravno na kraju ovaj treba jednostavan zakon za oduzimanje imovine koja je kriminalno dobivena, imate toga … [[Govornik se ne razumije]] to je sve jednostavno, a niste želju imali i spuštate dimne zavjese i nama, kako bi rekli u vojsci, a ispričavam se mladim damama, nama spuštate dim u stražnjicu. Ali vi, možete imat najsavršeniji kompjuterski program, al ako to stavite u računalo da su 2 i 2 pet, sve je krivo, to znači treba cijeli remont ovog sustava, treba ocjenjivat ove glave, opet ću spomenut kad sam reko ministru Horvatu gdje su sigurnosne provjere, di je, di je lova na bankovnim računima vani i vi ćete nama krojit ovaj, vi krojite nove zakone, kako, morate počet sa sobom, morate se vodit primjerom i što sam rekao ovde, to je sve jednostavno, jednostavno, nove zatvore, ja bi možda predložio razmjenu ovih poslovnih kriminalaca iz RH da idu u ruski zatvor i da ih stave tamo u čelije sa ovim Čečenima tamo, ljudožderima, kad se napiju pojedu te, to je dobra ova jedan ovaj mjera da se zaustavi poslovni kriminal. Ovako on mazne 20 milijuna i nikom ništa, evo ovo za mis Merzel vašu kontesu tamo jel to SDP ili je ovaj HNS, hrvatska narodna sramota, ne znam koja je to stranka, to se vuče, koliko godina se to vuče, 10.g., pa vi ste pravi teroristi, vi danas vršite ne samo poslovni, ekonomski i financijski kriminal, nego intelektualni kriminal, a tu se, tu se smije ovaj mister Kovač, ja mislim, to je njemu smiješno, iz Međimurja, to su, ima dosta crvenih kmera gore, onda možda je on bio Tito jugend.
Kolega Glasnović, ja vas lijepo molim da malo prilagodite vaš izričaj ovom visokom domu i podsjećam vas da ste i vi participirali u vlasti dok ste bili u HDZ-u, nemojte to zaboravit, ni vi … [[Upadica Glasnović se ne razumije]] Kolega, kolega Glasnović, niste dobili riječ. Prelazimo na slijedeći klub u ime Kluba zastupnika HSS-a… Vi tražite stanku?
Da, tražim stanku, … [[Govornik se ne razumije]] vrijeđa moje dostojanstvo.
Izvolite kolega Glasnović.
Ma ne treba. Ovako, mister Brkić, mene su postavili da vi znate za sve vjeke vjekova, ja sam došo u, ne HDZ nisam, nego sam došo tamo na zagovor branitelja Udruge Gojko Šušak. Vi mene tamo niste želili i drugi, al sam ušo u drugi mandat mimo vaše, zašto? Jel mene ne možete kontrolirat i pustite te dimne zavjese, ja sam se rodio po noći, nisam se rodio sinoć, nemojte vrijeđat moju inteligenciju, ja sam ovdje … [[Govornik se ne razumije]]
U vezi čega…
Ja sam general, a vi ste poručnik ili … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Glasnović, u vezi čega tražite stanku?
Već sam objasnio šta … [[Govornik se ne razumije]] tražim stanku, gotovo.
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu i nemate pravo na stanku.
Dobro, hvala puno.
Prelazimo na slijedeći Klub zastupnika… Kolega Glasnović, molim vas. Prelazimo na slijedeći klub, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolega Glasnović je mislio da ima ono izražavanje mišljenja, pa se malo zabunio. Demokracija košta, ne možemo od te činjenice pobjeć, pa opet u hrvatskom slučaju moglo bi biti puno, puno jeftinije. U hrvatskom slučaju iznad demokracije je stranačko uhljebljivanje i po općinama, i po gradovima i po županijama, puno novaca, minimum odgovornosti, a to je danas lokalna samouprava u RH. I prije nego krenemo u meritum ovih 67. zakona koji se mogu podvući pod jednu crtu, pripremamo se da izgubimo izbore, ali radimo sve da te izbore dobijemo i vrlo je jasna intencija HDZ-a zašto želi napraviti ovo što će napravit. Kolega Borić je ovdje u svom pledoajeu optužio Vladu SDP-a da je ona, kad je došla na vlast, preokrenula sustav i da je to loše, a HDZ to radi sada isto. Dakle, vraća opet na onaj svoj dio kako su oni zamišljali da državna uprava treba izgledati i očito da je to je znak da već jedanput sjednemo za stol i da vidimo kakva bi državna uprava trebala izgledat. Ovdje nema nikakvih ušteda jer će svi oni koji rade danas u uredima državne uprave dobiti 20% veću plaću i to je priprema HDZ-a za izbore jel će oni glasati za HDZ, da ne bi slučajno ako dođe neka druga vlast, ih vratilo opet natrag u državu, pa imali manje 20% manje plaće. Isto tako ovo je vrlo jasna politizacija sustava jer ravnatelji će biti bivši pomoćnici ministra, baš me zanima od svih njih tko će završiti kao ravnatelj uprave, a tko će biti zbrinut na nekoj drugoj poziciji u ministarstvu, siguran sam da nitko od njih neće izgubiti posao. I farsa sa natječajem koja se ovdje pokušava podmetnuti je čisto onako fingiranje demokracije, ali po zakonu tko bira ravnatelja uprave? Ministar. Prema tome, ovo je samo fingiranje demokracije, bit će opet izabrani svi pomoćnici ravnatelja i sasvim sigurno da neće biti izabrani oni koji odlučuju se imati, odlučuju karijeru imati negdje drugdje. Zašto je politizacija uprave HDZ-u imanentna jer vidi se i po tome što je na čelu Državnog inspektorata osoba koja ne samo da ima člansku iskaznicu HDZ-a nego je i predsjednik najveće organizacije HDZ-a u državi gradske organizacije Zagreb. I to nema nigdje u svijetu, državni inspektor svugdje u svijetu je apolitična i funkcija i apolitična osoba. Mi smo došli do krajnosti da ne samo da je politička osoba nego je i visoko rangirani stranački dužnosnik. Ovo što HDZ sada radi sa ovim zakonom ili ovim setovima zakona je nešto što će napraviti hibrid od župana jer će župani biti u stalnom sukobu interesa i ono što je meni isto bitno reći da je pitanje kako će se uopće nositi sa tim konstantnim svakodnevnim sukobom koji će imati unutar sebe jer će biti podvojene ličnosti. Oni će biti s jedne strane lokalni dužnosnik a s druge strane će biti državni dužnosnik koje očito da u nekim slučajevima će se pomiriti ali u nekim slučajevima bogami i neće. I pitanje je tko će prevladati u tom županu da li državni dužnosnik ili lokalni dužnosnik. Sve je to nešto što je proizašlo iz ovog ishitrenog prijedloga HDZ-a kojim želim pokazati da radi neku reformu uprave ali očito da nisu pročitali članak uvaženog prof. Koprića koji je vrlo jasno u jednom opširnom članku, državni tajniče 25 stranica jer se može pročitati vrlo jasno, taksativno napisao zbog čega su prvo stvorene županije, što su županije '90.-tih radile, kako je to bilo u odnosu na građane i zbog čega su onda 2001. godine se dio ovlasti županija maknuo. Vrlo je jasna intencija HDZ-a bila da osnivanjem županija razvlasti jake općine jer jake općine iz onog bivšeg nenarodnog sistema, tako kažu, jer je bila opasnost da vlast stranke ne bude raširena na cijelom području Hrvatske i zbog toga su osnovane županije koje su onda razvlastile jake općine. I onda smo još jake općine rascjepkali na puno malih općina kako bi onda olakšali vladanje državom i provođenje onoga što je HDZ htio. I stoga danas imamo 555 jedinica lokalne samouprave i to 428 općina, 127 gradova i 20 jedinica lokalne samouprave, županija plus Grad Zagreb. Gledajući s današnje perspektive tih 555 jedinca je dobro stranačko uhljebljivanje, minimum odgovornosti za puno novaca. To je obrazac kojim HDZ evo godinama već čuva i brani sadašnji ustroj jedinica lokalne samouprave. I kada je u narodu sazrjelo mišljenje da treba reformirati sustav lokalne samouprave, da idemo na regije ili okrupnjavanje županija, da to izgleda nam ne treba 21 županija nego da nam treba puno manje, 5, 7, onoliko koliko se dogovorimo HDZ sad ide sa ovim manevrom da betonira to postojeće stanje. Ali od tih 555 jedinica lokalne samouprave neke od njih nisu sposobne da same funkcioniraju bez dotacije države jer ono što se uprihoduje u tim jedinicama nije dovoljno za plaće službenika i svih ostalih tako da država mora još dotirati iz proračuna. Izravno novcem poreznih obveznika se financiraju te jedinice lokalne samouprave, dakle tako funkcionira naša politika u Hrvatskoj, nuđenju funkcija i sinekura i za bilo koje promjene ova Vlada nije spremna i ono uzeti će, s porezima, uzeti će iz naših novčanika samo kako bi održala sebe na vlasti. Sve samo da se očuvaju sinekure za podobne i odabrane. O ukidanju županija već se godinama govori pa sada sa ovime što je predložio HDZ pokušava se to stanje zabetonirati ali neće to biti tako, doći će vrijeme kada ćemo vrlo jasno razgovarati o ustroju Hrvatske jer ustroj županija i način lokalne samouprave guši razvoj Hrvatske. Neda da naši građani žive bolje, ne da da Hrvatska ide bolje i da bolje živimo u Hrvatskoj. To saznanje sve više raste u građanima i HDZ neće moći dugo održavati takvo stanje. Veliki zagovornik ostajanja županija je i predsjednica Kolinda Grabar Kitarović koja je ustvrdila da bilo kakav potez ukidanja županija bi destabilizirao zemlju. Iako predsjednica nije objasnila što bi to ukidanje značilo, koje bi to, zašto bi to destabiliziralo zemlju, sasvim je jasno da županije služe uhljebljivanju stranačkih kadrova i to bi destabiliziralo očito zemlju jer bi ti stranački kadrovi se onda okrenuli prema, protiv Vlade, Plenkovića i HDZ-a. Kako bi se opravdala Vlada pred Europskom komisijom za nečinjenje reformi Vlada je odlučila sustav državne uprave utopiti u županijske uprave. Kako to izgleda, vidjeli smo u Zagrebu ovih dana, ponovno ćemo ovisiti o volji lokalnih šerifa, ponovno će neki zahtjevi za građevinske dozvole ostajati duboko u ladicama, ponovno ćemo plivati u fekalijama i vodi do koljena kad padne malo veća kiša ali ćemo za kumove i njihove skupe građevinske projekte uvijek imati novaca. To vidimo u Zagrebu a uskoro ćemo kako HDZ to predviđa vidjeti to i u ostalim jedinicama lokalne samouprave. Kako funkcioniraju HDZ-ovi župani i županije najbolje opisuje intervju koji je svojevremeno dao šibenski župan, šibensko-kninski župan Goran Pauk u Slobodnoj Dalmaciji, citiram: „Uhljebio sam puno znanih i neznanih. Kad bismo gledali klasično zapošljavanje u smislu natječaja, prijave, referenci, onda bismo mogli zaključiti za svakoga da se zaposlio preko veze. Nema onog tko se javio za neki posao da nije imao neku preporuku ili vezu. Volio bih da sam ih još više uhljebio.“. Evo to je cijela filozofija županija kod koje je većina pod vlašću HDZ-a. Zemlje koje su uređene kao što je recimo Danska su vrlo brzo shvatile da županije treba i lokalnu ... [[Govornik se ne razumije.]] maksimalno reducirali kako bi to bilo na usluzi građanima, kako bi građani imali bolju uslugu. I sasvim sigurno da ovo što se sada radi u Hrvatskoj nije nikakva racionalizacija, nećemo ukinuti niti jednu lokalnu samoupravu, nećemo ukinuti niti jednu županiju. A da napomenem da je Danska vrlo drastično sa 5 tisuća jedinica lokalne samouprave svela njih na 98 i da funkcionira sasvim dobro bez velike destabilizacije kao što je recimo naša predsjednica to rekla. Ovakvim sustavom bi se u par godina urušila i jedna Švicarska jer državni proračun ostaje beskonačna vreća iz koje se plaća sve i sva a neke sustavne reforme nitko čini se da nije spreman. I da ponovim, puno novaca, minimum odgovornosti, to je današnja lokalna samouprava u Hrvatskoj. Ovim prijedlozima zakona tu neodgovornost dižemo na novu razinu, sve samo da se sačuvaju sigurne luke za uhljebljivanje podobnih. Ovako veliki proračun, utjecaj države i ovako veliki model uzmi svima pa daj i njima, doslovno može biti opasan za demokratski ustroj države a ne reorganizacija ili ukidanje županija kako tvrdi Plenkovićeva marionetkinja za predsjednicu Republike Kolinda Grabar Kitarović. Županije treba reformirati, županije treba ukinuti bez tog poteza Hrvatska neće ići dalje. Sve ovo što je sada HDZ predstavio je samo još jedan pokušaj da ostavi svoje ljude u pričuvi, u županijama i u gradovima u slučaju da se izgube izbori pa da onda nakon toga Vlada koja bude na čelu države jednostavno nema poluge vladanja jer će te poluge vladanja biti u županijama na čelu kojih županija će biti HDZ-ovi župani. A ako se pobjedi na izborima onda će to još biti još jedna veća poluga da HDZ nastavi sa uništavanjem Hrvatske i da dok god je HDZ na vlasti, dok god je ovakav sustav lokalne samouprave na vlasti Hrvatska neće biti zemlja uređena, zemlja koja će ići naprijed. Jedina šansa da Hrvatska bude moderna, uređena, transparentna država je ukidanje županija i silazak HDZ-a sa vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Mrsiću. U ime Kluba zastupnika, kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika i SNAGA-e poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajničke sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovu raspravu ću početi jednom pričom. Naime mi u Slavoniji, vjerujem da nije samo u Slavoniji, ali u Slavoniji sam siguran da je tako, imamo kuću u kojoj stanujemo, onda nije rijetkost da se napravi tzv. ljetna kuhinja u kojoj preko ljeta onda nešto kuhamo, pa imamo šupu jednu za drva, druga šupa je za alat, netko ima garažu, netko tko živi u starijim domaćinstvima ima i nekakav štagalj, štalu bivšu. I onda mi često kad pospremamo kuću ili kad nešto radimo stvari prebacujemo, zaboravio sam spomenuti i 2 tavana, jedan je tavan na kući, jedan je na ljetnoj kuhinji, pa prebacujemo stvari koje nam ne trebaju s jednog tavana na drugi, u ljetnu kuhinju, šupu, jednu, drugu i uvijek smo nekako emotivno vezani i nikada da to raščistimo. Neka mi se čini kad bi to domaćinstvo platilo nekom da kažem ovako nepristranom profesionalcu da dođe da očisti to da bi on tih puno stvari riješio. Zašto ova priča? Pa zato kolegice i kolege što sam siguran da reformu i teritorijalni preustroj nikad u ovom Saboru mi nećemo zapravo napraviti. Jednostavno to je nemoguće, nikad političari sami neće sjeći granu na kojoj sjede. Dakle to je nemoguće. Iskustva nekih zemalja pokazuju i tu se ne slažem čak sa kolegom Mrsićem kad govori, primjer Danske da je ona smanjila broj, da je to samo put ka efikasnosti. Imamo mi zemalja u kojima postoji veći broj jedinica lokalne samouprave poput Francuske ali nije to, nije to pitanje samo broja, nego pitanje zapravo nadležnosti i šta te jedinice lokalne samouprave rade. U RH nije problem broj 556 nego je problem šta one zapravo rade i na koji način rade. Ministre u RH postoji nered, postoji nered u sustavu javne uprave, u sustavu lokalne samouprave. I vi sad u taj nered ubacujete i državne službenike, to je ključ problema koje ja vidim u ovom zakonu. Vi ćete, evo reći ću to na konkretnom primjeru. Moj kolega načelnik, iz moje općine, koji radi, koji je profesor, radi na dvije škole, ujedno obnaša dužnost načelnika općine kao volonter, ima manju plaću nego li njegov kolega načelnik koji radi samo taj posao i čak sa, on ima veću stručnu spremu, u ovom slučaju to ne mora biti važno. Dakle, ista stvar će biti sad sa službenicima koji su bili državni, koji će preći u lokalne sa službenicima koji su bili državni koji će preći u lokalne, oni će imati različite plaće za isti posao koji obavljaju. Te plaće ovise o naravno o koeficijentu koji odredi, mislim da župan određuje koeficijent, a predstavničko tijelo potvrđuje. To nije dobra poruka državni tajniče. Ja vas sad pitam kad ćete vi urediti plaće u RH na nivou jedinica lokalne samouprave? Ako to nije moguće, onda to recite. A ovo prebacivanje, davanje povjerenja županijama znači direktno onda ljudima da će za isti posao biti različito plaćeni. Mi u Ustavu RH imamo regije u zagradi, to je netko dobro primijetio. Dakle unatoč i nastojanjima da se promijeni i Ustav, unatoč tome što se u zadnjih 10 godina intenzivno priča o teritorijalnom preustroju, dakle i uvođenju regija, što bi za RH mnogi stručnjaci se slažu bilo jako dobro, ništa od toga, nema pomaka na tome. Ovim potezom se ovih 20 županija cementira i zapravo i to je ministar, sada bivši ministar Kuščević u emisiji Hrvatskoga radija dobro sam ga slušao i rekao kad se ovaj zakon predlagao, kaže ovo je prilika županijama da opravdaju svoje postojanje. I na taj način je zapravo rekao da županije ostaju i ovim povjeravanjem poslova županije u RH ostaju i tako će biti do daljnjega. Ono što mene kao zastupnika isto na neki način, neću reći frustrira, nemam pravo biti frustriran, ali me sigurno dovodi u nezgodnu situaciju je to što moramo glasati, na odborima smo imali, sad imamo tu niz zakona koji se mijenjaju, a Vlada RH ima puno pravo urediti sustav onako da bude najfunkcionalniji i da bude na najvećoj usluzi građanima RH. Da kažemo po narodski, nije važno koje boje mačka samo da lovi miševe, tako i ovo. Nije važno, doista građanu nije važno je li to ured državne uprave ili to pripada u županijski ured, ali da obavlja svoj posao. Međutim, ipak županije nisu, pokazala je to dosad situacija, a bojim se da će to biti i u budućnosti, županije nisu te koje će moći ovaj posao dobro odraditi. Na stranu i ova priča, a sigurno će to biti, bilo je političkog kadroviranja, Hrvatska je mala zemlja, postoji puno i političkih veza, puno rodbinskih veza, nepotizam, klijentelizam, sve ono što prati zapošljavanje, ali naravno nije dobro i nije dobra poruka da mi s ove govornice, nije lijepo reći da u državnoj upravi rade samo ljudi koji su se uhljebili političkim putem. To nije dobro reći, bitno je da li ti ljudi svoj posao rade profesionalno, dobro ili ne. Sad se to prelazi u područje županija, možda bi netko ovako zlobno mogao reći sad se više neće morat zvat ministra da bi se nešto ubrzalo nego će se zvati župana, ali ono što i Ministarstvo uprave ne prepoznaje što se uporno stavlja pod tepih je činjenica da krvnu sliku u RH možemo vidjeti ako pogledamo izvještaj recimo FINE ili Porezne uprave, pa pogledajmo malo strukturu zaposlenih u RH. Znate koje županije prednjače po broju zaposlenih u, kod poduzetnika to su Međimurska 85,5%, Zagrebačka 82,5%, Varaždinska 82%, Istarska 81% i Krapinsko-zagorska 77,5%. I slažem se evo i kod tih županija ovaj zakon je dobar, oni će preuzeti te povjerene poslove i rad će. Ali pogledajmo drugu sliku. Županije kod kojih su najveći broj zaposlenih su naslonjene na proračun i proračunske korisnike. Ličko-senjska 45%, Grad Zagreb drugo mjesto 36,6%, e sad se postavlja pitanje državni tajniče možda upravo iz te činjenice što Grad Zagreb već ima ulogu koju vi sad dodjeljujete županijama, Šibensko-kninska 33,7%, Sisačko-moslavačka 31,4% i Vukovarsko-srijemska 30,3%. Naravno slavonske županije su tu isto u tom visokom prosjeku. Dakle, to su zaposleni koji su naslonjeni na javne proračune. Da nam se neće dogoditi sutra da nam županija bude najveći poduzetnik u, mislim sama županija kao uprava, na cijelom području županije. Dakle, to su stvari koje su u RH evidentne i ovaj prijenos ovlasti na županije ih neće promijeniti. Kad govorimo o ovih 500 ljudi koji govorite da će biti uz stimulativne otpremnine poslani u mirovinu ako oni to žele, naravno i sami ste u odgovoru na repliku rekli da se u to vrijeme nije još ovoga, nije bilo referenduma sveg onog što se poslije dogodilo i doista sad to odudara, mi s jedne strane stimuliramo ljude da odlaze u mirovinu, s druge strane premijer ipak kaže da svi oni koji budu radili mogu raditi do, mislim da čak spominje 68 godina i doista netko s pravom pita ovdje, a što će onda biti ako ljudi uzmu otpremnine hoće li moći ponovo se vratiti na posao ili da postavimo pitanje ovako. Koliko će se sad ljudi zaposliti po županijama i koliko će ljudi biti više zaposleno u odnosu na stanje koje je sada? Jer ako bude većih zapošljavanja tko će osigurati sredstava za te plaće? Spominje se sad cifra od 350 milijuna, naravno ona se umanjuje zbog ovog odlaska ljudi iz sustava, ali što će biti idućih godina sa tim sredstvima odakle će se ona namaknuti u županijama i na koji način će se tima ljudima adekvatno ih platiti naravno uz ponovno naglašavanje da razlike u plaćama po županijama su iznimno velike. Osnovna poruka koju se i ministar govorio, bivši ministar sadašnji državni tajnik, a to su tri stvari koje su i ovaj zakon na kraju onda izmjena ovih svih zakona nastoje uvesti je decentralizacija, regionalizacija, racionalizacija pardon i digitalizacija. Nažalost nema regionalizacije osobno smatram i ponovo ću to naglasiti da regionalizacija Hrvatske može biti doista jedini put da RH gospodarski napreduje. Mi moramo vezati gospodarski razvoj uz razvoj pojedinih centara koji će biti nosioci tog razvoja. Neshvatljivo je, meni nije jasno, razgovarali smo ovdje puno puta, čak je premijer jednom prilikom se naljutio na moje pitanje, rekao ako ova Vlada, ako netko ne razgovara sa jedinicama lokalne samouprave onda je to ova Vlada. Mi imamo slučaj da i danas optužujemo jedinice lokalne samouprave da ne pripremaju projekte, ne rade svoj posao a na kraju iz jedinica lokalne samouprave dobivamo signale kako se njima projekti odvijaju redovito. Ministarstvo im ne uvažava projekte, puno toga propada. Mi na kraju nećemo iskoristiti sva ona sredstva koja su nam na raspolaganju a ovakvi zahvati koji su ajmo ih nazvati reformom koji samo povjeravaju poslove, nisu dovoljni da bi se RH pokrenula, da bi stavila u funkciju sve jedinice lokalne samouprave i da bi mogli na kraju krajeva zaživjeti, ne samo ti uredi koji će raditi nego i čitavi, svi oni građani i poslovni subjekti koji su naslonjeni na njih. Dakle potrebno je dovesti reda u naše jedinice lokalne samouprave, omogućiti im da rade svoj posao jer dobro je netko primijetio da mnogi od njih ne mogu preuzeti ni one decentralizirane funkcije koje su do sad mogli preuzimati, nemaju dovoljno sredstava i onda se događa da evo već sad recimo u području školstva iako se grade nove škole da u postojećim školama nema wc papira da djeca nemaju, da moraju učiteljice nositi wc papir, jednostavno nemaju dovoljno sredstava. Kako će to doista biti, državni tajniče kad sa županija preuzme i te urede, na koji način će naći, pronaći sredstva da ih ureda a iz prakse je vidljivo da je, mnogi uredi su zapušteni. I ako se, ne znam kako će se vlasnički odnosi riješiti ako su ti državni uredi, zapravo ako su uredi vlasništvo države hoće li morati jedinice lokalne, tj. županije plaćati najamninu u tim, za te urede. Na kraju da zaključim osobno ću biti suzdržan zato što ne jednostavno ne vjerujem da ove stvari će se riješiti i postaje puno nedoumica oko samog financiranja u budućnosti kako županija pa onda i zaposlenika u tim jedinicama lokalne samouprave.
Zahvaljujem kolega Žagar. Prelazimo na sljedeći klub. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Što se tiče stava kluba SDP-a o ovih 60-ak zakona on se proteže od suzdržanog do protiv, trebalo bi sad nabrajati i potrošio bih puno vremena kada bih nabrajao sve zakone kako ćemo se o njima izjasniti u glasanju. Želio bih reći ipak nekoliko stvari, prvo, ovaj paket zakona je nastavak naše rasprave o Zakonu o sustavu državne uprave i negdje 85% predloženih zakona su u osnovi samo zamjena termina od ured državne uprave u nadležno upravno tijelo županije ili nešto slično. A ima i jedan manji broj zakona koji su zbog prirode promjena koje se predlažu zahtijevale i nešto dublji, dublji zahvat u samu materiju. Sada bih nekako želio nešto reći o samoj tzv. ili ne tzv. reformi u tri aspekta. Onaj najvidljiviji politički aspekt je nešto što nam je u startu bilo dakle neprihvatljivo a to je da se mijenja arhitektura sastava rukovodećih, rukovodeće strukture u središnjim tijelima državne uprave odnosno u ministarstvima na način da se druga razina upravljanja dakle upravljanje upravnim organizacijama ponovno kao i 2008. godine vraća na službeničku razinu ali ne na klasičnu službeničku razinu u smislu netko tko je dugo godina u službi onda će napredovanjem doći do najvišeg službeničkog položaja nego se to može dogoditi i za nekoga tko tek uđe u službu. Zbog toga smo bili i podnijeli amandmane na Zakon o sustavu državne uprave gdje smo predlagali dvije stvari, prvo da se propiše 10 godina službe za nekoga tko bi konkurirao na tom natječaju a drugo da se ta odredba prijedloga zakona primjenjuje od izglasavanja povjerenja Vladi nakon sljedećih parlamentarnih izbora. Time bi se spriječilo da takva promjena bude ustvari jedna vrsta kukavičjeg jaja a to je da se politički imenovane osobe na mjesta pomoćnika ministra zakonskim promjenama i nakon toga postupkom koji je predviđen zakonom a koji je nešto manje strog nego onaj za prijem u službu da se ti politički dužnosnici pretvore u službenike. Time bi se ustvari, ne bi se dobili službenici na rukovodećim mjestima nego bi se dobili političari koji su u međuvremenu postali i službenici. Mi ćemo pozorno pratiti postupak imenovanja na te pozicije a mogu najaviti da ćemo i od Povjerenstva za sukob interesa zatražiti uputu za postupanje ministara u slučajevima kada Vladi budu morali predložiti osobu koju su već jednom predložili kako bi zaštiti svoj dignitet i kako bi sebe uspjeli zaštiti od ovih stvari da će osobu koju su politički predložili Vladi sada morati i nepolitički predložiti Vladi i ako bi se to dogodilo u 90 ili 85, 90% slučajeva, a to je nekako očekivani rezultat, to bi već značilo da je ustvari napravljena jedna prevara koja, na koju bi trebalo kako se to kaže puhati na hladno. Međutim, to smo već raspravljali i to smo već govorili u raspravi o Zakonu o sustavu državne uprave. Jer ja ne vjerujem da su pomoćnici ministara koji upravljaju organizacijama koji čine jedan značajan stup državne uprave spremni nakon 3 godine otići doma a da na njihova mjesta dođu neki drugi službenici ili neki skroz novi, to mi se ne čini ni vjerojatno ni logično. Druga značajka ove reforme je prebacivanje poslova iz službenika u županije. Obzirom da u različitim političkim strankama postoje različiti stavovi o tome kakva bi trebala biti uloga županija i treba li uopće županije kao takve postojati, pa tu ni moja stranka nije izuzetak i da takvo stajalište najčešće ovisi o poziciji sa koje se gleda. Sa aspekta prebacivanja poslova, dakle poslovi će ostati, radit će ih neki drugi, službenici će ostati u pravilu isti i više neće biti državni službenici nego službenici u jedinici lokalne samouprave prema Zakonu o državnim službenicima i prema Zakonu o službenicima u lokalnoj samoupravi ili samo prema jednom od tih zakona. Može se sporazumno prelaziti iz državne u lokalnu samoupravu tako da će to biti jedna mala statusna promjena, ali ona nije nepovratna i može se i prije toga još premještajem ostati u državnoj službi. A što se tiče odlaska u mirovinu uz otpremninu, to se može napraviti i bez prebacivanja poslova. Dakle to se uvijek kada postoji potreba za nešto bržim rješavanjem broja službenika, to se može napraviti. Ali u isto vrijeme Vlada je pustila u proceduru i prijedlog zakona kojim bi se produžio ostanak u službi službenicima koji to žele do 67. I sada imamo slučaj da ćemo mi poticati službenike i plaćati im da odlaze prije vremena ili u mirovinu uz otpremninu, a u isto vrijeme ćemo i poticati da ostaju također s plaćanjem, znači s plaćanjem sa ovim 0,34 po godini za mirovinu, a i povećat ćemo im po mogućnosti o tome da ostanu u službi. To su dvije potpuno kontradiktorne situacije u koju je Vlada došla sa jednom namjerom da napravi nekakvu racionalizaciju, a s druge strane želji da nekako predibla sindikate po pitanju ovog referenduma. Dakle tu imamo jednu očitu nelogičnost. Kolega Kovač je u jednoj replici rekao da to nije ni racionalizacija, ni decentralizacija, ni depolitizacija, jesam propustio neki izraz, pa će on to u pojedinačnoj raspravi još dodano obrazložiti, ja ću malo uštedjeti vrijeme. Što se tiče broja službenika, dakle broj službenika u državnoj službi će ovim prebacivanjem u županije biti smanjen za negdje oko dvije tisuće, to je negdje oko 3% ukupnog broja službenika, ne 3, 4, 3 do 4% ukupnog broja službenika. Kada gledamo na broj zaposlenih u javnom sektoru, to je oko 1%, ali ustvari nije zato jer oni ostaju u javnom sektoru samo se prebacuju u županije. Na taj način će Vlada nakon nekog vremena izgubiti mehanizam kontrole zapošljavanja u županijama jer će taj broj nakon što pređu u županije fluktuirati, dakle negdje će župani biti šire ruke pa će zapošljavati, negdje neće zapošljavati, ali Vlada je izgubila taj jedan mehanizam kontrole broja. Ali ono što je najzanimljivije, dakle mi s jedne strane imamo još uvijek zabranu zapošljavanja dva za jedan. Jel to još uvijek na snazi u državnoj službi? U županijama to nemamo, a ovo se pokušava prikazati kao racionalizacija koja to možda i nije. Hoće li biti? Ne znamo, ali vjerojatno neće. I onda onaj mehanizam ostanka u službi duže zbog promjena zakona koji se tiču mirovinskog osiguranja i državnih službenika imamo za starije, a za mlađu generaciju imamo zabranu zapošljavanja, što je još jedna nepravda. Prema tome, o tome bi također trebalo voditi računa kod reforme. Nešto o meritumu, dakle smatram da je Zakonom o registru birača da bi bilo bolje da su to i mnogi upravni poslovi, uredi državni uprave koji su se ticali tzv. osobnih stanja građana, pitanje državljanstva, državnih matica itd., da je trebalo iskoristiti ovu priliku da se oni poslovi prebace u MUP, obzirom da to ministarstvo i tako prvenstveno policije, ali i drugih upravnih tijela već ima svoje strukture na terenu i da bi bilo bolje da ih se pripojilo područnim uredima odjelima MUP-a nego županijama, ali to je sada stvar rasprave i onda bi u tom slučaju i registar birača i državljanstvo i državne matice i sve ostale kao posao državne uprave u državnim tijelima što smatram da bi bilo bolje. Recimo za udruge ne, neke udruge bi doista bilo logično da idu u županiju. Drugo, tiče se i nadzora zakonitosti općih akata jedinica lokalne samouprave, dakle … zakonitosti rada predstavničkih tijela itd. Mislim da je tu država sebi nepotrebno oduzela jedan mehanizam i jednu infrastrukturu koju je imala po terenu da se to olakša, dakle ne samo sa aspekta kontrole akata nego ono i odlaska inspekcije itd., to bi trebalo možda razmisliti da se to vrati državnim tijelima. A trebalo bi također propisati jednostavnije kome jedinice lokalne samouprave dostavljaju akte koje donesu, ne na kontrolu ali da budu državi. Dakle, sada je propisano da bi to jedinice lokalne samouprave trebale raditi ministarstvima, u ministarstvu bi bio jedan punkt gdje bi dolazile svi ti dokumenti jedinica lokalne samouprave pa bi onda ministarstvo trebalo oformiti svoje odjele ili sektore ili službe za kontrolu akata jedinica lokalne samouprave, pa čak i nekoga u pisarnici tko bi to raspoređivao. Mislim da će se time nadzor zakonitosti rada jedinica lokalne samouprave smanjiti. Nije ni sada bio savršen, ali je ipak jedinica lokalne samouprave znala da mora dostaviti predstojniku ureda državne uprave, a sada zna da mora dostaviti nekom od ministarstava, ali oni će sami ocijeniti kome. Ja sam siguran da će tu biti slučajeva, pa i danas smo imali slučaj da je ministar zaštite okoliša predstavljao zakon koji je bio po prirodi u Ministarstvu radu, ali on je iz Ploča, a ovaj nije iz Ploča pa onda to tako se dogodilo. Dakle ako to imamo u Vladi u Saboru nije logično očekivati da se to neće dogoditi u 500 i nešto općina. Ako imamo slučaj načelnika kojemu općina plaća postupak koji protiv njega vodi Državno odvjetništvo možete mislit šta ćemo sad imati po ovom pitanju kontrole i mislim da bi bilo bolje da je to riješeno na drugi način. Kako je ovo zakonodavna procedura, kako se radi o velikom broju zakona i kako se mijenjaju samo određeni članci ispalo je slučajno, a možda i nije da se u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa mijenja onaj članak koji govori o tome tko su dužnosnici, pa je Klub zastupnika SDP-a podnio amandman da se u dužnosnike uključe i članovi Europskog parlamenta iz RH i povjerenici Europske komisije odnosno povjerenik ili sada povjerenica Europske komisije iz RH. Kad je donesen prvi put taj zakon još nismo bili u EU i nije bilo europarlamentaraca, a onda već dugo taj zakon nije mijenjan. Smatram da bi bilo logično obzirom da se radi o javnim dužnostima, o dužnosnicima koji izlaze na izbore, koji su i dužnosnici političkih stranka, koji su po prirodi posla političari, odgovaraju građanima, zalažu se za građane i nalaze se u predstavničkom tijelu građana i to ne predstavničkom tijelu koje ima 7 članova u općini od 800 stanovnika nego koje ima 700 i nešto zastupnika za cijelu Europu i paralelno s time europskoj vladi i čije odluke značajno utječu na ovaj životni standard hrvatskih građana, ali i čije ponašanje također hrvatski građani ocjenjuju sa aspekta ponašanja političara da je logično da se ispravi ta nelogičnost i da se i oni dodaju u popis dužnosnika. I sasvim slučajno ili namjerno to nam je palo na pamet onog trena kad je predsjednik Vlade optužio SDP da orkestrirano nešto vizavi kandidatkinje najprije na izborima za Europski parlament gospođe Šuice, a sada i kandidatkinje predložene od strane Vlade za povjerenicu Europske komisije, da dakle i ona i svi ostali su političari koji također moraju, kao i svi drugi političari odgovorit na neka pitanja o imovini pred tijelom koje je osnovao ovaj sabor i naravno dati logične ili nelogične odgovore. Prema tome, svakako da to treba popraviti, a što se tiče premijerove izjave o tome da je netko instrumentaliziran ili da je netko trbuhozborac ja držim da se tu, da su se tu postavila logična pitanja na koje očekujemo koliko toliko logične odgovore, kao što su se postavljala pitanja i za druge dužnosnike u Vladi ovog ljeta kada nismo dobili logične odgovore ili kada nisu dani logični odgovori. Premijer je nakon ustrajne obrane ipak morao dakle smijeniti te ministre. Prema toma, odbacujemo bilo kakve aluzije i insinuacije da smo nekoga instrumentalizirali. Smatram da se radi o logičnim pitanjima i da bi premijeru bilo bolje da na njih ogovori nego da difamira one koji su postavili pitanja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bi uvaženi tajniče još jednom na početku naglasio da je više nego sramotno da jedan od najbitnijih zakona koji će utjecati na živote svih građana u RH, jedan od značajnijih, da ovde nije ministar ali da će biti gost u večerašnjoj emisiji Otvoreno, gdje ga PR bit će sad priprema da bude dobar u Otvoreno točno o ovoj temi sad što mi govorimo šta je ispod svake razine dostojanstva ovoga doma uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ovdje se govori o vrlo bitnom rekonstrukciji, reforma nije, ovo je po meni više jedna shema, naravno da ministar je došao, ne znam točno prije koliko, Lovro Kuščević mogli ste i njega pustiti međutim čovjek nije više ministar, ali aktualni ministar je ovde tribao biti, ali večeras će na Otvorenom, gledajte ga, vidjet ćete kako je spreman, kako on komentira PR-ovski, kako to brani. Međutim, je činjenica da svi ovi zakoni, 60-tak i nekoliko zakona koje imamo trenutno u biti svrha je samo jedna, tj. dvi. Prva svrha je osigurati da HDZ ovim zakonom namiri svoju stranačku bazu, a ja to mogu potvrditi ne samo ugašenjem pomoćnika ministara već tu imate i ravnatelje i gdje ćete i dobiti mogućnost da sada na kraju mandata imenujete, niste rekli 100 i nešto nego 90 i nešto ravnatelja koja će preuzeti nova vlast i naravno da vi ostavljate znači svoje zametke unutar, unutar ministarstava. I to nije dobro, to nije dobra poruka. A što se tiče županija ja bih bio najsretniji da se je stvarno zakon o ugašenju županija bez obzira što sam ja bio kandidat za župana, moj jedini program je bio kad bi postao župan da bi ugasio županiju, evo to je moj program jer je Splitsko-dalmatinska županija je svrha sama sebi. Ja ću vam navesti samo nekoliko primjera, o zdravstvu neću govoriti, izašle su snimke da se je župan Boban imenovao, ovaj miješao u imenovanje, to su javnost je objavila, on je čak rekao u kamere da je utjecao na imenovanje ravnatelja tj. javni natječaj. O tome čak ne bi govorio, nikad gore zdravstvene usluge. O onome o čemu županija triba skrbit nikad gore. Žene u redovima su umirale, nemamo jer nemamo dovoljno liječnika, jer su se pare ulagale u uhljebljavanje u domu zdravlja, u znači u administraciju ali nikako se nije radilo na recimo primjer da liječnici imaju specijalizacije tako da 10 godina bez specijalizacija sad smo došli do toga da nemamo liječnika poglavito pedijatara, svi liječnika. To je ono što me i natjeralo u politiku u Splitsko-dalmatinsku županiju u mome Sinju kad je zatvaran bio stacionar, rodilište, sve se zatvaralo, al sve je to pod županijom. Vi znate da su osnivači županije. Znači sami po sebi je problem i sada da vi opravdate sve zlo i zločine koje su učinile županije hrvatskom narodu, ja govorim sad poglavito o Dalmatinskoj zagori, od osnutka županije na 10-tine tisuća do sada, na 10-tine tisuća ima manje stanovnika u Dalmatinskoj zagori, 100-tine tisuća ljudi ima manje od Krke do Neretve. Nije to razlog neko sa svemira pao, za vrijeme turskog osvajanja svih Venecije, svih koji su bili Austrougarske, Srba, komunista, fašista, svi koji su prošli, veće su zlo učinile županije. Prije svega zbog loše poruke, a ja ću vam sada navesti jedan primjer, dva. Navesti ću vam kako to funkcionira. Evo Splitsko-dalmatinska županija i ne zna broj uposlenih, ne moramo dobiti odgovor jer ne žele reći, jednostavno primaju svaki dan, uhljebljuju da ljudi ne mogu gdje sjediti pa sam ja čak nosio županu stolice da imaju ljudi, da ne sjede po hodnicima i po travi ispred županije ili po kafićima, da imaju gdje sjesti. Ja sam čak predlagao da prošire prema rivi da dignu kat, zgradu županije da imaju gdje sa svim tim ljudima. I ne samo to. MI imamo 4 PR-ovca plaćena za Splitsko-dalmatinsku županiju jer kada sam se pojavio ja onda oni moraju svaki dan županu pisati za svaki portal i puno veća sredstva izdvajaju da bi sve portalima objavili. I ne samo to, sada ću vam reći o školstvu, malo ćemo ući u školstvo iz ovoga. Ne samo to, vi imate na taj način funkcioniraju da čak županija iz svoga proračuna osniva svoje portale, iz svoga proračuna plaća svojim vijećnicima koji su sada nemaju apsolutno, nikad nisu radili u školama i sada su ravnatelji škola kao u Sinju npr. ali o tome ću na antikorupcijskom vijeću, županija mu je platila da plati portal jer ja sam im problem, taj portal i to kao braniteljski portal a taj čovjek veze nema sa braniteljima, naravno da je vijećnik. Predsjednica školskog odbora je osoba koja je supruga predsjedniku HDZ-a i sad je taj ravnatelj, neku je diplomu riješio bibliotekara i ne samo to, nego mu je dijete dobilo 3 iz matematike i on je promijenio razred nastavnici da ne predaje svom djetetu, taj koji ima portal. Eto tako funkcioniraju županije. A nećemo govoriti o pomorskome dobru, nećemo govoriti o Zlatnom ratu, ali ovo što je napravio Zlatni rat je ništa što se sad događa u županiji. Točno je raspoređen, ja sam i rekao da se zove ovo Bobanova županija. Točno se zna gdje mu je sin, u kojoj ustanovi, to se zna. Pa njima bi bilo najlakše voditi od kuće županiju, ne trebaju oni zgrade i troškove. I vi ih sada ojačavate, takve osobe koje kontroliraju gdje župan plaća onoga kojega ga je imenovao za ravnatelja, koji je vijećnik HDZ-a, onaj, plaća mu portal, ej, kao braniteljski portal isključivo da blati recimo mene ili nekoga tko mu smeta. Znači braniteljski portal, apsolutno, meni se čini da zovu vitezovi neki, nemam pojma, dali sebi ime, ja imam te podatke ali to je za antikorupcijsko vijeće i širu temu gdje odlazi novac i gdje je ta sloboda medija i na koji način se ponašaju župani. Znaš koliko novca izdvajaju za PR, provjerite malo, isključivo samo za marketing. Još jednom ću vam ponoviti, ovdje se ne radi o depolitizaciji nego o politizaciji sustava i utvrđivanja svojih kadrova na terenu i uhljebljavanja, to je prvo. Vlada u posljednjih 4 godine mandata, u posljednjoj godini svoga mandata ovim izmjenama zakona želi, vi ste rekli da je nešto manje od 100 pomoćnika ministara za stalno kao natječaj, ali to je priča za malu djecu, to je Boban potvrdio kakvi su natječaji zaposliti kao ravnatelji na 4 godine. Znači vi sve radite kontra interesa i reformi. Ovo nije antireformski, ovo je nastavak demografskog, gospodarskog, socijalnog kako god hoćete ubojstva ljudi koji žive na području županija koje su apsolutno odrađene i isključivo su stranački inkubator. Ponavljam ovdje, uzrok odlaska mladih ljudi, liječnika, kolegica Strenja je Linić liječnica, liječnika, svi koji odlaze, isključivo odlaze zbog načina ponašanja župana i upravljanja u Splitsko-dalmatinskoj županiji. I drago mi je što je ovdje došao kolega Borić jer me je prozivao, nisam u tome trenutku bio ovdje imao sam puno ... [[Govornik se ne razumije.]] sastanaka nego slušati nekoga tko je ušao kao zamjena u Sabor pa ovdje mora biti poslušan, jednostavno sam se naslušao ja puno tih priča, županije su smrt, grobari. Ja sam se kandidirao za župana, prvo moje traženje da sam, da me narod izabrao bilo bi gašenje županija. To je najveći problem RH je gašenje. Znači imamo više županija nego Kina zajedno i SAD. Kina i SAD. I glavni je uzrok smrti, odlaska, smanjenja broja ljudi u Dalmatinskoj zagori, glavni je županija, glavni koji isključivo financiraju svoje političke općine, gradove, isključivo tako funkcioniraju, predizbornim asfaltiranjima i na taj način funkcioniraju. Tako nije funkcionirala komunistička partija koliko su se organizirali. Kako su sustav, ja vam govorim kako su sustav organizirali. Ja to mogu reći jer dolje živim i znam kako tamo ljudi žive i znam kako funkcionirate i znam na koji način razmišljate. Ali ojačavati nekoga da mu opravda svoj opstanak, na ovaj način, da dajete takvim ljudima na upravljanje, 67, sve im dajete u njihove ruke, temeljem čega, pa ukinite, dajte lokalnim samoupravama ovlast, decentralizirajte prema lokalnim samoupravama a ne da čelnici i gradonačelnici i bilo je ovdje gradonačelnika, mojih kolega, moraju se ulizivati županu, ne smiju biti u političkim opcijama različitim jer neće dobiti od župana novac, na to ste doveli županiju, na to ste doveli lokalnu samoupravu. Napravili ste područja smrti od najboljih područja.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, ja vam lijepo molim da u vašem izričaju i obraćanju odnosno u raspravi ne omalovažavate bilo kojeg zastupnika. Kolega Borić izabran je na listi HDZ-a i kao takav je izabran u Hrvatski sabor. Imamo nekoliko replika, poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem, dakle nakon ovog što smo sada čuli od vas kolega, dakle ova reforma nije ništa drugo nego priprema za poraz HDZ-a na parlamentarnih izborima nakon što izgube na predsjedničkima gdje će naš kandidat Miroslav Škoro koji bolje pjeva pobijediti ovu koja baš ne pjeva dobro. Dakle, tako da će lokalni šerifi ipak na lokalnoj razini zadržati vlast nakon što izgube na državnoj razini. Da li to znači da se ipak pripremaju za rezervne pozicije jer što je to nego izbor u zadnjem trenutku u zadnjoj godini mandata svoje ljude koji će nastaviti i dalje na tim razinama i unutar ministarstva pokrivat resore i za vrijeme kada dođu oni drugi? Mi ništa nismo nego svjedoci svih ovih godina, sada smo čuli i kolega Bauk kaže da će oni to opet promijeniti, ova Hrvatska je žrtva stalnog mijenjanja i ne razmišlja o tome što je zapravo prava decentralizacija. I danas ništa nismo čuli o pravim potezima koji bi doveli do decentralizacije u RH.
Zahvaljujem kolegice Strenja. Odgovor, kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Jedini smisao je ovaj paket zakona koji se mijenja je smisao da HDZ namiri svoju stranačku bazu, a poglavito u županiji od kuda ja dolazim iz Splitsko-dalmatinske županije. Ja to mogu svjedočiti, ja o tome mogu govoriti pet dana i o tome govorim. Ja o tome govorim na županijskim skupštinama, o tome govorim javno, ali to nije dobra poruka. A kako pjeva predsjednica Kolinda ili kandidat Škoro, ja nisam najbolji u tome da prosudim, ali očito je nastala panika i vječito pjevanje nastalo da su propjevali. Ne znam koji su razlozi, ja im preporučujem da zapjevaju „Milo moje“, to je jedna od boljih pjesama, dragih. Vidim da se i potpredsjednik smije pa evo mogu vas oslovljavati sada sa tom pjesmom „Milo moje“.
I „Zora bila“. Imamo sljedeću repliku, poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj. Mi u Slavoniji uvozimo kifle, a jedan od najvažnijih razvojnih projekata na mojoj županiji je Centar za istraživanje i razvoj mljekarstva, vrijedan 36,6 milijuna. Sada pazite kada bi u mojoj županiji našli 200-njak štala, kada bi svakom od tih ljudi podijelili po 200 tisuća kuna da ih napune sa dvije do tri krave u tom trenutku bi u županiji imali odmah 700 krava koje bi mogle davati mlijeko. No mi izmišljamo toplu vodu pa pravimo Centar za istraživanje i razvoj mljekarstva. Tako je nažalost i sa državnom upravom koja se sada prebacuje jedinice (regionalne) područnu samoupravu svoje nadležnosti. Mi se ne želimo uhvatiti u koštac sa pravim problemom i tu se slažem s vama kolega Bulj. U Hrvatskoj treba pet jakih regija koje će biti nositelji razvoja RH. Ovo sve druge su priče iz šupljeg u prazno. Ovih 20 županija neke mogu, međutim većina ne mogu preuzeti ove obveze niti će ikad preuzet. Hvala.
Zahvaljujem kolega Žagar. Odgovor, kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Po meni kolega Žagar svi ovi zakoni, znači ovaj set zakona više ih ne može nitko ni prebrojiti, mislio sam pisati amandmane ali besmisleno je jer jednostavno nema smisla, na svaki članak napisat protiv ukidanja županija, ali … vidim da ima dosta javljenih, bolje da sjedim dolje pa da napravim, pa da možemo razviti raspravu i da vam mogu reći sve što mislim o županiji odakle ja dolazim i na koji način se upravlja Splitsko-dalmatinsko županijom koja je najveća županija, naravno ako Zagreb izuzmemo. Znači način funkcioniranja kolega Žagar županije jednostavno je isključivo uhljebljivanje i ovisnost gradonačelnika i načelnika i ako nisu ti ljudi pod istom kapom kao u županiji oni su ovisni o županu. I nažalost da ti gradonačelnici i načelnici se ne mogu slobodno upravljati i jednostavno se moraju ulizivati županu jer neće opstati. Znači cijeli sustav je naopako napravljen. Decentralizacija prava prema lokalnim samoupravama.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj. Vjerojatno će HDZ i sateliti izglasati ovaj set zakona pa će župani biti podvojene ličnosti. Oni će biti s jedne strane državni službenici, a s druge strane će biti lokalni službenici odnosno državni dužnosnici i lokalni dužnosnici. Pa će se ne u nekim stvarima državni i lokalni dužnosnik složiti, ali što u onim slučajevima kada se državni i lokalni dužnosnik ne bude mogao složiti? Što vi mislite na koju stranu će se taj župan prebaciti, da li na lokalnu ili na državnu s obzirom da znate šta se dešavalo u Splitsko-dalmatinskoj županiji i oko doma zdravlja za koje je meni izuzetno žao jer uništen je dom zdravlja u Makarskoj sa djelovanjem bivšeg ili sadašnjeg ravnatelja doma zdravlja u Splitsko-dalmatinsko županije, šta mislite tko će izvojevati pobjedu u tom sukobu?
Zahvaljujem kolega Mrsić. Odgovor, kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja ću citirati bivšeg člana uprave doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije doktora Ivana … koji je rekao u snimci koja je izašla, nitko je nije demantirao koji je rekao da se ne može zaposliti ni portir bez znanja Andreja Plenkovića, govorim o domu zdravlja Splitsko-dalmatinske županije. Prema tome to je vrlo jednostavno pogoditi, da je na kladionici možete staviti sve imanje da će se staviti na stranu vladajućih u državi, a ne na stranu naroda i lokalne ili regionalne samouprave. To je činjenica, a to je priznao i sam župan splitsko-dalmatinski da se izravno miješao, kamera je, rekao je da se izravno miješao u natječaj u proces izbora ravnatelja doma zdravlja. I to bi u normalnim državama bilo da da odmah ostavku, ali je sutradan promijenio mišljenje, bježao je od odgovora premijer i jednostavno tu je borba u biti u županiji je taoc i borbe između Sanadera i Bobana, znači Sanadera Ante.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, čisto za vašu informacije, župani ne mogu ukinuti svoju županiju, to će se moći dogoditi jedino ovdje u Saboru. A da vas neko izabere za to pa da sami sebe ukinete, vjerojatno i sami znate da vas je Blaženko Boban dva puta pobijedio dolje u vašoj županiji zato ste vi na njega ljuti i zato trčite svaki dan za njime sa tim mobitelima, snimatelja itd. i naravno da vam stvara problem. Ali što je još problematičnije, kad netko kao saborski zastupnik zna čije dijete ima koju ocjenu iz nekog predmeta. S takvim informacijama probleme su imale i neke službe u bivšoj, bivšoj državi. Tako da se postavlja pitanje od kuda vama takve informacije? S čime se vi to bavite u vlastitom životu da razmišljate kakvu ocjenu ima nečije dijete ako je taj ne znam neki vijećnik u županiji, pa do kuda je došla ta politika? Je li to ona niskost o kojoj sam pričao. A što se tiče predsjedničkih kandidata ne znam da li 4 ili 5 članova MOST-a moći podržati i raspodijelit glasove na 4 kandidata koje imate i tko će od njih svih 4 pobijediti?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Milo moje, ja sam dobio 11.000 glasova, koliko ste vi dobili preferencijalnih, župan Boban je dobio 5 zamjenski je ka i vi, vi ste zamjenski saborski zastupnik, ja znam da vama napiše kolega Bačić i vama napiše kolega Bačić što ćete govoriti, milo moje, budite …
Kolega Bulj već sam vas zamolio da u svom izričaju ne omalovažavate saborske zastupnike.
Omalovažavanje je kad netko kaže, a ja sam dobio za župana ni manje ni više 64.000 glasova, sam bez kampanje, bila vam je panika, voda u ušima, dol Brkićevi ljudi, …/nerazumljivo/… ljudi, dobro vi nemate glasova dovoljno, vi ste tu samo zamjena, vi morete moliti boga da ste na vlasti, al znate da niste, vi morate biti poslušni. Da je tu Oleg Butković vi ne bi bili saborski zastupnik i bio sam vam problem. I ja nisam brojio ocjene rekao sam da je ravnatelj, taj ravnatelj kojeme plaća portal župan Boban da ga hvali pod braniteljskim je u biti, to su roditelji potpisali, 30 roditelja svi, je u biti makao nastavnicu koja je predavala matematiku u drugi razred, njegovo dijete dobilo tri. Pazite to ravnatelj, ja sam rekao što su roditelji potpisali, a sad mi dajemo njima u ruke, s čime se ja bavim, pogledajte .
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite kolega Mateljan.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, dakle danas smo ovdje zbog seta zakona, a zapravo krovni zakon o kojem raspravljamo je Zakon o sustavu državne uprave. To je zakon kojim Vlada želi usiliti smisao, dakle usiliti smisao županijama pored već smislenih, pored već živućih općina i gradova. Međutim, taj zakon nije loš zbog toga što ja smatram osobno da županije nisu nikakav kotač zamašnjak koji pokreće regionalni razvoj RH već više da su nekakav kotač koji se okreće u prazno, a katkada i u natrag, nego je ovaj zakon loš iz tog razloga jer on prije svega ne ispunjava ona tri kriterija koje si je sam zadao, a to su decentralizacija, racionalizacija i depolitizacija. Zašto dakle ovaj set zakona odnosno sustav, Zakona o sustavu državne uprave neće decentralizirati ništa. Mi u Hrvatskoj imamo 428 jedinica općina, imamo 127 gradova, imamo 20 županija. Kad bi čovjek gledao ovako sa strane onda bi rekao da je Hrvatska decentralizirana država s obzirom na veliki broj jedinica lokalne samouprave. Međutim upravo suprotno od toga. Razlog za tako veliki broj jedinica lokalne samouprave je upravo centraliziranost sustava i vi morate imati formu općine odnosno formu grada da bi došli do iole bilo kakvih sredstava s kojima bi mogli planirati vlastiti, vlastiti razvoj. Zašto je dakle ovaj zašto ovaj sustav dakle ovaj novi Zakon o sustavu državne uprave neće racionalizirati državnu upravu odnosno poslove kojeg državna uprava ima? Iz razloga dakle, mi danas u sustavu državne uprave imamo negdje preko 2,5 tisuće radnika u državnoj upravi, nekakvih 950 radnika ima pravo na otpremnine od toga koliko smo danas mogli čuti u raspravi na odborima njih 500 je pristalo na otpremnine, dakle još uvijek ostaje preko 1.500 djelatnika u državnoj upravi koji će se morati rasporediti negdje po županijama. S obzirom kako županije funkcioniraju to neće biti problem. Dakle postoje prazne sobe, postoje određene prostorije gdje će se oni ovaj smjestiti međutim ovaj na njih će se utrošiti više novaca i to ne samo onih 350 milijuna kuna koje je Ministarstvo osiguralo i to ne samo onih 150 milijuna kuna koje će ministarstvo osigurati u rebalansu već će se dakle utrošiti 30% više sredstava na njihove plaće jer naime standard županija odnosno plaća u županijama je takav da su tamo plaće veće. Kad govorimo o tome odnosno o neispunjenju uvjeta decentralizacije u ovom novom sustavu državne uprave onda je potrebno reći da ovo nije decentralizacija iz tog razloga jer ovo je samo administrativna decentralizacija ali ne i fiskalna. Dakle upravo ovo objašnjenje dakle da novaca nema dovoljno govori o tome da ova decentralizacija nije potpuna decentralizacija. I na kraju zašto ovaj sustav neće depolitizirati odnosno profesionalizirati sustav državne uprave. Kao što sam već rekao na početku ovaj zakon jača mišiće, jača moć i snagu prije svega župana, pa su si neki župani ozbiljno umislili da su nadvlast nad načelnicima i nad gradonačelnicima premda ni ovaj loš zakon im to ne omogućava jer eto nadzor nad upravnim aktima općine odnosno grada nije pod ingerencijom župana. Međutim, što je pod ingerencijom župana što je dosada bilo pod ingerencijom predstojnika državne uprave, a to je, to su izbori u jedinicama lokalne samouprave odnosno birački popisi. Dakle dosad je nad popisima prilikom lokalnih izbora u općinama i gradovima utjecaj odnosno konačni, konačni okvir tih popisa imao predstojnik ureda državne uprave koji je što god mi mislili o njemu bio profesionalac, a sada to ima politička osoba, da politička osoba župan jer župani su birani na izborima, mnogi župani su i županijski predstavnici svojih političkih stranaka, dakle to je politička osoba, a nadalje, depolitizaciji sustava ne pridonosi ni to što će se 96 pomoćnika u ministarstvu jednostavno pretvoriti u ravnatelje. To je zapravo ispunjavanje forme, ali i ne sadržaja i to zapravo nije depolitizacija već sasvim suprotno od toga, to je politizacija sustava. Dakle, na kraju, da jednostavno zaključim, ovaj zakon poput drugih zakona koji se odnose na javnu upravu, na lokalnu samoupravu, a koji ova Vlada donosila, nije reformski zakon, ovo je pseudoreformski zakon jer on neće niti racionalizirati niti decentralizirati, a Boga mi, niti depolitizirati, kako sustav državne uprave, a tako neće dakle niti ojačati učinkovitost lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Mateljanu. Imamo replike, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mateljan, mi ćemo se vjerojatno suočiti, ako ne dođe do nove krize, nadamo se da neće doći, da se neće preliti na RH nova kriza koja bi došla iz zapadnih zemalja, mi ćemo se suočiti s jednim problemom koji se danas, danas sam ga vidio i u jednoj grupi na društvenoj mreži. Čovjek se požalio da u Slavoniji nudi plaću 4000 kuna neto, a ne može naći konobara ili konobaricu. Vjerujete, riječ o državnoj upravi ili u budućnosti o lokalnoj upravi u kojoj uglavnom rade ljudi sa visokom stručnom spremom. Vjerujte da će biti problem u budućnosti naći ljude koji će htjeti raditi za taj novac unatoč tome što se pretpostavlja da će županijama čak i povećati plaće. Ovih 500-tinjak ljudi koji odlaze u mirovinu, koje će se stimulirati, oni će, oni su u tom sustavu radili. Ali se postavlja pitanje, hoće li mlad čovjek doći raditi u sustav uprave, posebno u jedinicama lokalne samouprave gdje je budućnost još neizvjesnija nego što je to u državnoj upravi i s tim problemom ćemo se sigurno u budućnosti suočiti.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Mateljan, izvolite.
Uvaženi kolega Žagar. Problem javne uprave, državne uprave je kapacitiranost ljudi koji tamo rade. Kada se dakle ti ljudi postavljaju političkim ključem onda je njihova kapacitiranost upitna. Vi danas, barem je tako u mojoj županiji, ne možete biti ravnatelj škole, ne možete bit ravnatelj bolnice, ne možete biti čistačica u tim ustanovama, ukoliko nemate blagoslov župana. Na takav način dugoročno se ruše kapaciteti lokalne samouprave, na takav način dugoročno odlaze nam mladi kapacitirani poduzetni pametni ljudi i vi na kraju možete imati karizmu Aleksandra Velikog, možete biti jako pametni, možete biti jako dobri, ali s onim što je ostalo ne možete voditi društvo.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo, kolega Mateljan, slažem se s vama. Znači racionalizacije nema, decentralizacije također. Racionalizacije nema iz tog razloga jer smo čuli da će mnogi ljudi dobiti otpremninu, otići u županiji gdje će imati veće plaće, možda bi bila racionalizacija da ovom odlukom dodamo da županima evo, mogu paralelno biti u Saboru pa da u županiji volontiraju, možda bi se tu nešto uštedjelo, nije loše možda za razmisliti, a decentralizacije neće biti jer odluke koje su do sad rješavali uredi državne uprave, lokalno u roku od 15 dana, sad će se to rješavati u Zagrebu di se rok produži, vidjeli smo negdje čak i do 60 dana, što će u biti zakomplicirati stvari jedinicama lokalne samouprave i kao što ste rekli, župan je političko tijelo, on se bira izborima, a ipak je ured državne uprave bio stručno tijelo, a radi se i o izborima, tako da, evo, definitivno ojačana pozicija župana.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Kovač, vi ste kolega načelnik i to jednog uspješnog, vrlo uspješnog grada i stoga znate da građani, zapravo županije ne percipiraju kao nekakve operativno tijelo, gdje mogu rješavati nekakve konkretne stvari. Oni tako percipiraju općine, odnosno gradove i dolaze na naša vrata čak i kada se trebaju rješavati pitanja koja su na razini države. U ovom dakle slučaju, kada mi prenosimo gotovo 200 djelatnosti na županije, zapravo se neće dogoditi ništa osim još veće neučinkovitosti tog istog sustava koji se ovim zakonom nudi.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Mateljanu. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Mateljan, da vam iskreno kažem, malo sam iznenađen sa vašom raspravom. Je li se ravnatelj bira na javnom natječaju za razliku od pomoćnika ministra koji se imenuje? Ako je javni natječaj onda svi sudionici javnog natječaja se mogu žaliti, ako smatraju da nešto nije u redu. Druga stvar, ja bih vas molio, slušajte mene, g. Mrsić može pričati poslije svoje priče. Ja iz svih ovih rasprava danas nisam čuo da li mi u ovim promjenama spuštanjem određenih ingerencija ministarstava na županije, da li mi s tim želimo ili smo zadovoljni s tim da želimo državnu upravu približiti našim građanima ili se ovdje politički prepucavamo? Pa valjda je osnovna stvar u kojoj mi ovdje trebamo raspravljati da li ćemo mi s ovim promjenama povećati kvalitetu rada državne uprave. I druga stvar, građana, tj. županijski vijećnici će sad konkretno moći raspravljati o pojedinim… Kolega Mrsiću, ja sam cijelo vrijeme slušao iako se s vama nisam slagao. Pa dajte budite malo pristojni, molim vas.
Kolega Mrsić, ja vas lijepo molim, nemojte ometati govornike. Zahvaljujem kolega Šuker, odgovor, kolega Mateljan, izvolite.
Dakle, ... [[Govornik se ne razumije.]] Šuker, u pravu ste, to je pitanje koje si trebamo svi postaviti. Dakle, da li se ovim novim sustavom državne uprave kada se djelatnosti odnosno sustav državne uprave prebacuje na županije, da li ćemo time decentralizirati državnu upravu i da li ćemo ju prebaciti građanima i da li će građani zbog toga imati više koristi i da li će im država biti dostupnija? Neće. To pitajte ono, da to pitate intimno vaše HDZ-ove načelnike i gradonačelnike, odgovorili bi vam isto. Županije nažalost ovakve kakve jesu, cijeli sustav lokalne samouprave, ovakav kakav je kočnica razvoja ove zemlje. Ovaj sustav lokalne samouprave treba iz korijena reformirati. Da li je tu put različitih kriterija djelatnosti koju će određena općina ili grad imati, to je pitanje dogovora. Ali nužno je ovakav sustav kakav je sad mijenjati iz korijena, a ne ovakvim poluzakonima.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava, poštovana kolegica Snježana Sabolek. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniku Sabora. Uvaženi tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pa evo ja ću se konkretno osvrnuti na Zakon o poljoprivredom zemljištu. Dakle mi iz Živog zida smatramo da umjesto rješavanja zakonskih obaveza usredotočili ste se na političko kadrovanje, a godinu i pol dana je prošlo od zadnje izmjene zakona, a da nijedan natječaj nije proveden. Zakon o poljoprivrednom zemljištu je neprilagođen jer neke općine uopće nemaju popis zemljišta koje koriste, a u njihovom su vlasništvu. Onemogućen je zakup malim OPG-ovima, neprovediv i štetan za male poljoprivrednike, potiče se kupnja strancima i samim time se domaći poljoprivrednici stavljaju u nepovoljan položaj. Sami znate da ste već bezbroj puta mijenjali Zakon o poljoprivrednom zemljištu i nikada niste radili s ljudima koji se bave poljoprivredom jer vas vjerojatno nije ni briga. Svi znamo da ste u nekim prošlim zakonima pogodovali jedino podobnima kao što su Forta Nova i Agrokor. Znamo kako je načelnik baranjske općine Željko Cickalj iz Bilja jedan od onih načelnika s kojima su predstavnici Ministarstva poljoprivrede razgovarali kada se htjelo da se jednostavno provedu povoljni ugovori o koncesiji na državno zemljište koje je svojedobno potpisivao ministar poljoprivrede Petar Čobanković s vlasnikom Agrokora. Dakle s dosadašnjim zakonima pogodovali ste podobnima, a sada je izgleda vrijeme i da prodate zemlju strancima. Također ne mogu ne spomenuti zadnji lapsus gdje se daje lokalnim samoupravama na upravljanje pa se u nekim općinama napominjem seoskim ruralnim područjima onemogućuje gradnja farmi, staklenika. Jednostavno poljoprivrednici koji se bave nekim oblikom poljoprivrede ne mogu se baviti tim poslom, ostavljaju svoja poljoprivredna gospodarstva jer za njih nema mjesta više. Zamislite, nema mjesta na selu za poljoprivrednike iz razloga jer poljoprivredna gospodarstva nisu u planu gradnje općine. Nema mjesta gdje bi se mogli izgraditi takvi objekti. Što im preostaje drugo nego otići, odseliti se u neke druge zamjenske zemlje gdje im se poljoprivredno gospodarstvo sa poticajem nudi na raspolaganje, samo zato jer su lokalni šerifi odlučili tako, a možda je baš taj vrijedan čovjek bio pogodan, ali nije bio podoban. Uništili ste svojim zakonima sela, zlatne žitnice Slavonije pretvorili ste u šikaru. Mljekarstvo je upravo neodgovornim raspolaganjem poljoprivrednog zemljišta palo na koljena, ljudima ne date da žive na selu. Kada će zahvaljujući najmu ostali ljudi dobiti mogućnost za stalne i povremene izvore prihoda? Ima li taj vaš zakon na to pitanje rješenje? Ima li taj vaš zakon odgovor na pitanje kada će se konačno kroz ruralni razvoj hrvatsko selo izvući iz tereta siromaštva i kaljuže u koju ste ih vi uvukli svojim neodgovornim zakonima? Probajte izaći konačno među ljude i pitajte ih što njima nedostaje. Možda i čujete prave prijedloge i mišljenja ljudi. Evo ja ću vam pročitati komentar gospodina koji se bavi stočarstvom. Stočarstvo je koljenima i broj stoke je u salom opadanju tako da nikakvih velikih pretumblacija glede raspodjele zemlje neće biti jer jednostavno u našem kraju stoke ima već jako malo. Uglavnom je to sve fino zamotano u celofan i onima najvećim je osigurano da im nitko ništa ne može, eventualno se mogu još i povećati. Nitko ne gleda njihove gospodarske programe po kojima su dobili zemlju, ali i dalje imaju svu prednost. Nikoga nije briga da li su platili zakupe na vrijeme, ali je bitno da prilikom novog natječaja izmire preostala dugovanja. Nemam niti jedan hektar državne zemlje nego uporno kupujem komad po komad privatne jer jedino tako mogu povećati svoj OPG. Mladi odlaze van i svima političarima su puna usta priče o njihovu ostanku. Sin je završio poljoprivrednu školu i prije jedne godine sam prepisao OPG na njega te plaća mirovinsko i zdravstveno. Kakve ima šanse kao mladi poljoprivrednik da dobije jedan hektar državne zemlje? Nema naravno nikakve. Znači tko je jamio, jamio je, tako kaže gospodin ili bolje rečeno tko je imat će, a tko ima imat će još i više, ostali neka idu trbuhom za kruhom. Tako razmišljaju ljudi. A što vi poduzimate? Nažalost, 30 godina niste uspjeli podijeliti ljudima državno zemljište pa je bilo i za očekivati da to nećete promijeniti ni nakon 2018. godine. Još bih vam samo pročitala Udruga OPG Hrvatske „Život“ traži hitnu prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta sa povlaštenom cijenom za prvih 50 hektara. Ograničili ste broj hektara koji se mogu kupiti, zaštitili poljoprivrednika u mirnom posjedu, a prednost dali poljoprivredniku kojem je zemlja najbliža. Mladim i domicilnim poljoprivrednicima vratite zemljište bivšeg Agrokora i ponuditi domicilnim poljoprivrednicima. Dakle to traži Udruga OPG Hrvatske „Život“. I na kraju, jeli ovaj zakon o prodaji obiteljskih gospodarstava, o pogodovanju velikim, zakon o diskriminaciji poljoprivrednika, zakon o cvjetanju korupcije i tko je tu privilegiran, mali ili veliki? Uglavnom čini se da je veliki biznis u pitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegici SAbolek. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Nije nazočan. Poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite kolega Kovač.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Iako je politički lobi dvadesetak hrvatskih županija odradio svoj posao te je donijet Zakon o državne uprave i to sve pod krinkom provođenja Nacionalnog programa reformi 2019. pod mjerom 1.4.4. decentralizacija i racionalizacija, jasno da racionalizacije neće biti. Sama činjenica što su pojedini poslovi državne uprave preusmjereni županiji ni u kom slučaju ne dovodi do racionalizacije kao što to tumači zakonodavac obrazlažući Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Racionalizacije nema, već samom činjenicom što županije preuzimaju državne službenike iz ureda državne uprave kao i činjenicom da se jednom manjem broju njih otplaćuju ogromne otpremnine. Racionalizacije nema niti ako se uzme u obzir da će državni službenici iz ureda državne uprave biti preuzeti kao službenici u županijama, čime će imati veće plaće nego što su do sada imali. Zato kao zakonodavac veli, da se za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi neće morati osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu, oko 350 milijuna kuna, u proračunima županija to sigurno neće biti tako. Otpremnine bi mogli koristiti oko 600 od ukupno 2500 zaposlenika ureda državne uprave. Da će županije, kao što to zakonodavac navodi, racionalnije obavljati poslove državne uprave i ravnomjernije pružati usluge građanima, lako je provjeriti i brzo će biti dokazano da nije tako jer su uredi državne uprave stručna tijela koja stručno odrađuju svoj posao. Isto tako, kada zakonodavac navodi da će izmjenama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi jačati jedinice lokalne samouprave, jasno je da se radi o političkom potezu županija te da će, ako će tko ojačati, onda su to županije, a ne jedinice lokalne samouprave. Zakonodavac ovakvim izmjenama jača političku moć županija, kad se piše da više neće biti preklapanja poslova između ureda državne uprave i županija, uopće se nije radilo o preklapanju poslova između navedenih. Ako se poslovi i poklapaju, to se događa po sadašnjim neizmijenjenim propisima Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi i to zato jer županije imaju propisane ovlasti koje se poklapaju s poslovima općina i gradova. I konkretno, uz prijedloge zakona, predočit ću vam to u nekim člancima pa bi volio da to unesete i provjerite prije nego bude se zakon donosio. U čl. 4. prijedloga zakona, zbog povjerenih poslova državne uprave županijama, umjesto dosadašnjih ureda državne uprave, predlaže se nadležnost izbornih tijela za rješavanje izbornih sporova za izbore, za članove vijeća mjesnih odbora, pa se tako mijenja tijelo nadležno za rješavanje o žalbi protiv rješenja nadležnog izbornog povjerenstva te se umjesto dosadašnjih ureda državne uprave određuje nadležno upravno tijelo u županijama. Dakle, kao drugostupanjsko tijelo u tom izbornom postupku postaje upravno tijelo u županiji. Time je izgubljena stručnost, neutralnost jer uredi državne uprave nisu bili politička tijela nego stručna. Uz čl. 6. i 7. prijedloga zakona, gdje se vidi da niti decentralizacije nema. Nadzor zakonitosti općih akata jedinica lokalne samouprave prelazi s dosadašnjih ovlasti ureda državne uprave koji se prema Zakonu o sustavu državne uprave od 1.1.2020. više ne ustrojavaju u nadležnosti tijela državne uprave svakog u njegovom djelokrugu. Prema čl. 4. Zakona o sustavu državne uprave koji je stupio na snagu 18. srpnja 2019. u tijela državne uprave spada 20 ministarstava te državne upravne organizacije. Kome će i što biti slano na nadzor? Do sada su jedinice lokalne samouprave opće akte predstavničkog tijela dostavljale na nadzor nadležnom uredu državne uprave, tako da je rok od 15 dana za nadzor počeo teći idući dan od dana održavanja sjednice. Prema predloženom predsjednik predstavničkog tijela opći akt zajedno sa izvatkom iz zapisnika koji se odnosi na postupak donošenja tog općeg akta, u roku od 15 dana od dana njegova donošenja mora dostaviti nadležnom tijelu državne uprave u čijem je djelokrugu opći akt. Ponovo centraliziramo sustav i kompliciramo proceduru. Postavlja se pitanje tko će snositi posljedice, a to su očito građani. Po prijedlogu izmjena čl. 6. i 7. nadležno tijelo državne uprave primat će od svih 555 jedinica lokalne samouprave opće akte na nadzor zakonitosti pa se postavlja pitanje kad će taj nadzor biti obavljen i kako. Prema čl. 7 predočenog prijedloga izmjena zakona, nadležno tijelo državne uprave, ako utvrdi određene nepravilnosti u općem aktu, a nije jasno kad će to biti jer nije navedeno, može predstavničkom tijelu jedinice lokalne samouprave dati uputu za postupanje odnosno za uklanjanje uočenih nedostataka za što jedinicama lokalne samouprave propisani rok. Ako predstavničko tijelo JLS ne postupi po uputi i ne otkloni uočene nedostatke, nadležno tijelo državne uprave ovlašteno je donijeti odluku o obustavi općeg akta ili njegovih pojedinih odredbi od primjene uz obrazloženje, umjesto dosadašnjih 15 dana, rok za donošenje odluke o obustavi sada je 60 dana. Znači da ne pojednostavljujemo nego kompliciramo. Takva odluka o obustavi općeg akta mora biti objavljena u službenom glasilu JLS. Iz priloženog proizlazi da se do sada sve događalo unutar roka od 15 dana, u lokalnim uredima državne uprave, a sada se to događa u nadležnim tijelima državne uprave, dakle u Zagrebu. Što će biti sa posljedicama koje će prouzročiti opći akti doneseni od strane predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave? Hoće li građani cijelo to vrijeme čekati da im se od strane upravnih tijela JLS izdaju pojedinačni akti jer ako im se pojedinačni akti izdaju, a od nadležnog tijela državne uprave u nekom neutvrđenom roku dođe obavijest da opći akt ima određene nepravilnosti, tko će snositi posljedice koje su nastupile zbog izdavanja pojedinačnih akata? Npr. predstavničko tijelo JLS donijelo je odluku o komunalnom doprinosu. Predsjednik predstavničkog tijela tu odluku mora dostaviti na nadzor nadležnog tijelu državne uprave koje će se u nekom nepostojećem roku moći očitati na način da postoje određene nepravilnosti. U međuvremenu odluka o komunalnom doprinosu stupila je na snagu 8 dana od dana objave u službenom glasilu JLS-e, nadležni upravni odjel izdao je strankama rješenje o plaćaju komunalnog doprinosa, po pravomoćnosti građevinske dozvole, odnosno rješenju o izvedenom stanju. Temeljem takvog rješenja o komunalnom doprinosu, stranka je izvršila plaćanje, a nadležni upravni odjel postupio je gradnji adekvatne komunalne infrastrukture. Što će se dogoditi u takvim slučajevima zbog predočenih centraliziranih prijedloga izmjena i dopuna Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Ako nakon izvjesnog vremena prema ovim izmjenama zakona stigne uputa nadležnog tijela državne uprave o postupku nadzora, predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave dužno je postupiti po uputi i otkloniti uočene nedostatke. To je opet postupak koji traje. Ako predstavničko tijelo ne postupi, nadležno tijelo državne uprave ovlašteno je donijeti obrazloženu odluku o obustavi općeg akta. Za donošenje odluke općeg akta, propisan je umjesto dosadašnjih 15 dana, rok od 60 dana. Kad se sve to vrijeme zbroji, jasne su posljedice centraliziranja sustava predviđenog ovim izmjenama i dopunama zakona. Evo ovih par članaka sa vam mislim pobliže, vi ste bili gradonačelnik pa razumijete to, pojasnio, pokušao objasniti da u biti komplicirate. Možda županije ojačavate ali nama u jedinicama lokalne samouprave, načelnicima i gradonačelnicima komplicirate neke stvari jer će se neki postupci možda zakomplicirati. Jedno pitanje oko Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o cesta, uz čl. 15. prijedlog zakona, molio bi da se i to uvrsti ako je moguće. Ovim člankom propisuje se da dio troškova zimske službe za nerazvrstane ceste na području jedinice lokalne samouprave koje imaju status brdsko-planinskog područja, financira iz državnog proračuna. Tih jedinica lokalne samouprave je oko 85 i to nisu mali troškovi, to će biti veliki troškovi za proračun. Pritom se opet stavljaju u nepovoljniji položaj ostale jedinice lokalne samouprave koje nitko nije stavio u statistički okvir odnosno kategorizaciju brdsko-planinskog područja jer sad pogledajte jedan nonsens, samo za primjer grad Lepoglava razvrstan je u I. skupinu potpomognutog područja sa najvišom točkom nadmorske visine, 248 m dok općina Štrigova koja je u Međimurju, uz druge općine koje imaju puno veću nadmorsku visinu, nisu u toj kategoriji, npr. općina Štrigova ima nadmorsku visinu 341 m, znači ona nije tu ali Lepoglava je i to bi molio da se pogleda pa da se onda stvarno slože ako se radi kod tih nadmorskih visinama da se stave i te općine druge koje imaju veću nadmorsku visinu primjera od grada Lepoglave koji je unutra u tome a neki drugi koji bi možda morali biti, nisu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Kovaču, prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kad smo raspravljali ovdje o izmjenama i dopunama Zakon o sustavu državne uprave koji je u konačnici i usvojen, ja sam upravo s ove govornice upozorila na potencijalne probleme koji vrebaju u prenošenju jednog djela ovlasti sa ureda državne uprave na županije u području obrazovanja gdje nije nebitna i nije mala uloga bila upravo ureda državne uprave u radu i funkcioniranju i bitan kotačić u radu i funkcioniranju odgojno-obrazovnih ustanova. Imamo ovdje 61 zakon, dosta njih sam pogledala i u dosta tih zakona zaista se radi o nomotehničkom usklađivanju, manje-više nadzoru ili upravnom nadzoru gdje se prenose ovlasti sa dosadašnjih ureda državne uprave na ministarstva ili neke druge ustrojstvene jedinice. Postoje neki zakoni koji kad sam vam ih već spomenula u replici g. državni tajniče, koji nisu samo nomotehničke prirode nego su poprilično političke odluke. Jedan od takvih zakona u kome niste samo nomotehnički uskladili zakon sa postojećim Zakonom o sustavu državne uprave nego ste donijeli i određene političke vrlo bitne odluke je upravo izmjena i dopuna Zakona o odgoju i obrazovanju pa ajmo redom. Nije ništa sporno u tome da se dio poslova koji su do sada bili u uredima državne uprave prenese na ustrojstvene jedinice odnosno na upravno tijelo u županiji kao što je plan upisa sukladno upisnom području u I. razrede osnovnih škola, odstupanje od upisnog područja iz pojedinih razloga gdje će sada županija, do sada su radili uredi državne uprave, sada određivati koje dijete se može upisati ne u ono upisno područje koje je određeno nego i u neko drugo. Isto tako, prenijet ćemo ovlast utvrđivanja broja razrednih odjeljenja u osnovnim školama, provodit ćemo provedbu pedagoške mjere preseljenja u drugu školu djetetu koje mu je ona izrečena pa ćemo onda, sada će županija, dosad su to bili uredi državne uprave, morati biti obaviješteni o tome kada roditelji zanemaruju neke svoje obveze u odgoju djeteta pa će uz CZSS-e to morati biti sad obaviještene i županije, isto tako donosit će županije odluke o prijevremenom upisu djeteta, znači može li ono krenuti u školu sa ranije o 6 g., isto tako da li je potrebna odgoda upisa u I. razred osnovne škole, da li je neko dijete potrebno privremeno osloboditi od školovanja, isto tako da li neko dijete, procjenjivat će se psiho-fizičko stanje djeteta prilikom upisa u osnovne škole ali i određivati primjereni oblik školovanja što znači da ćemo posebno tu će županije sad preuzeti onaj bitan poslova o kojima često govorimo početkom svake školske godine a to je određivanja asistenata, pomoćnik u nastavi djeci s teškoćama, to su do sada donosila posebna povjerenstva a odluku o potrebi za posebnom primjerenom vrstom obrazovanja za djecu s teškoćama donosili su upravo uredi državne uprave i to je jedan dio, paket poslova koji mi bez problema možemo prenijeti sutra iz ureda državne uprave u županije, malo će tu biti možda problem sa ovim povjerenstvima koji utvrđuju teškoće i određuju primjereni oblik školovanja ne zbog toga što mislim da neće jednako stručni ljudi to raditi jer to su i do sad radila stručna povjerenstva nego naprosto zbog toga što mi svake godine imamo problem sa pomoćnicima u nastavi, svake godine imamo problem sa asistentima i možda u cijeloj toj priči poslova županije, ogromnog, većeg opsega poslova koje postoje, ovo će biti jedan dodatan nemali posao, možda tu treba vidjeti na koji način osigurati neometanu provedbu ovoga posla. I to nije sporno. Evo ja sam sad tu navela nekih 20 poslova gdje ne vidim nikakav problem da će to biti ali ajmo sad na onaj drugi dio priče gdje sam vam rekla da ste donijeli poprilično ozbiljne političke odluke i gdje ste na neki način razvlašćivanjem ureda državne uprave ojačali ulogu župana i ulogu politike, posebno kad govorimo o zapošljavanjima na što su naši građani posebno osjetljivi a posebno su osjetljivi i na zapošljavanja u školama jer bez obzira na to što školski odbori zapošljavaju u školama i što predstavnici osnivača recimo to tako politike su u manjini, vrlo često se zna dogoditi da uz pomoć predstavnika roditelja zapravo politika odlučuje o tome tko će se zaposliti u školama. I kao da to nije bilo dovoljno do sada, sada idemo i korak dalje, znači pri uredima državne uprave funkcioniraju zajedničke komisije koje vode evidenciju o tehnološkim viškovima u školama, primaju informacije od škola gdje je potreba za zaposlenicima, govorim o punom ili djelu radnog vremena i gdje su one te zapravo povjerenstva odnosno uredi državne uprave bili ti koji su tehnološke viškove slali u škole, ljude koji su imali koliko-toliko sreće da o d tehnoloških viškova koji im nigdje ne rade ili rade u manjem radnom vremenu, zapravo dobiju priliku ostvariti punu plaću, punu stanicu, to su do sada radili uredi državne uprave uz pomoć sindikata. E sad to više neće biti tako. To će sada direktno u to tijelo ulazi, možemo to tako reći, župan. Ulazi politika i politika je ta koja će odlučivati o tome tko će se upućivati u škole kao tehnološki, oni koji su evidentirani kao tehnološki viškovi u puno ili u djelu radnog vremena, tko će ići u škole. Mislim da nam to nije bilo potrebno, mislim da je to suvišno i da time šaljemo jednu lošu poruku a da smo mogli uz možda malo više truda naći mehanizam kako da ispoštujemo obvezu države koja proizlazi iz kolektivnih ugovora za zaposlenike u osnovnim školama s jedne strane i za zaposlenike u srednjim školama s druge strane koji propisuje da na nacionalnoj razini imamo za zajedničko povjerenstvo za tehnološke viškove koje je sastavljeno od predstavnika ministarstava i predstavnika sindikata. Ja ne vidim sad znači to povjerenstvo ostaje i dalje jer ono proizlazi iz kolektivnog ugovora, vi i dalje znači na nacionalnoj razini imate državnu zajedničku prosvjedbenu komisiju za zapošljavanje i raspoređivanje zaposlenih te racionalno i učinkovito rješavanje viškova i manjkova u osnovnim i srednjim školama. Oni imaju svoja županijska povjerenstva, to je predmet pregovora između Vlade RH i sindikata a vi sad dio ovlasti predajete županima koji uopće de facto nisu sudjelovali u pregovaračkim procesima. Na nacionalnoj razini i dalje će imati 2 predstavnika Ministarstva znanosti i obrazovanja koji sjede u tom povjerenstvu, predstavnike sindikata a dolje više nemate tu protočnost a ovo gornje povjerenstvo je odlučivalo o tome, o žalbama na odluke donjeg povjerenstva itd., itd., mislim da se tu trebalo, to samo pokazuje kako se traljavo, ne možda vi ali Ministarstvo znanosti i obrazovanja, kako je pristupilo rješavanju određenih problema i tu se recimo događa nešto mislim da se moglo i moralo izbjeći jer s pravom ovdje upozoravam da ste politizirali dodatno ovim i utjecaj odnosno ojačali utjecaj politike, konkretno župana na raspoređivanje tehnoloških viškova zapošljavanja tih ljudi u hrvatskim školama. Drugo i treće gdje je još potencijalni problem, zanimljivo da izmjenama zakona o arhivima, kazalištima, muzejima, nadzor nad upravnim radom ustanova prebacujete, ako je osnivačka jedinica lokalna ili regionalne samouprave, nadzor prebacujete na ministarstvo, samo ovdje ne, ovdje ne. Ovdje osnivač škole je recimo županija, srednje škole a vi upravnim nadzor mičete iz ruku ureda državne uprave i stavljate toj istoj županiji. Ovdje imate još, oni su tu napravili u ministarstvu isto nekakav, ali dobro, vi ste predlagatelj pa mogu i vama reći, recimo suludu jednu stvar, u članku 147. utvrđivanje uvjeta za početak rada školske ustanove ili za promjenu rada u drugim uvjetima, i sad kaže to je ured državne uprave, on prati postojanje uvjeta da se neka ustanova osnuje ili da promijeni uvjete rada i sad kaže, i ona traži od osnivača da udovolji propisanim uvjetima u roku od 90 dana, ured državne uprave je to utvrđivao, a ako osnivač ne postupi, izvijestit će o tome ministarstvo koke može zabraniti rad školskoj ustanovi, ovdje čak ni normativno niste maknuli, znači ako zamijenimo riječ ured državne uprave sa ustrojstvenom jedinicom u županiji, znači neka ustrojstvena jedinica u županiji će tražit od župana, od sebe same da otkloni nedostatke, ako to ne napravi, tužit će samu sebe ministarstvu. Tu čak ni nomotehnički u čl. 147 ... [[Govornik se ne razumije.]] niste napravili taj shift i završno, imamo još malo vremena a puno je sadržaja. U čl. 121. kod raspuštanja školskog odbora ili razrješenja školskog odbora, može doći do krize funkcioniranja i upravljanja škole u školskim odborima, tu znamo da sjede predstavnici osnivača i predstavnici drugih i ustanove itd., međutim, tu krizu je do sada ako ne može funkcionirati, vrlo često ili je među koalicijskim partnerima bio nekakav problem, ne znam više vremena ali u svakom slučaju više nema onoga to posreduje i izvlačit školu iz pat pozicije a to je bilo ured državne uprave kroz povjerenstvo koje upravlja školom dok se ne steknu uvjeti za imenovanje novog školskog odbora.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, vašom raspravom ste pokazali da ovaj paket ipak nije trebao biti na ovaj način odrađen jer dio zakona je širi od izmjena koje se tiču vezano za prenošenje ureda državne uprave i na vaša pitanja državni tajnik sigurno ne može odgovoriti zato što je to potpuno izvan dosega onog što je on dosada radio. Također, tako da je ovdje trebala recimo biti ministrica koja je mogla odgovoriti na ta pitanja, ministrica iz Ministarstva znanosti i obrazovanja međutim meni je također poticaj za ovu repliku i to što ako su već radili izmjene koje su šire, onda su konkretno ovom zakonu o kojem ste vi govorili, trebali bi riješiti i problem koji je nastao nakon što je Zakonom o radu, izmjenama omogućeno da umirovljenici nakon odlaska u mirovinu mogu pola radnog vremena raditi svuda osim u školama. Tako da imate profesore u stručnim školama koji ne mogu raditi u školi ali mogu raditi kao prodavači ili kao trgovci, prema tome i taj zakon treba hitno izmijeniti kako bi se Zakon o odgoju i obrazovanju uskladio sa Zakonom o radu.
Zahvaljujem, odgovor poštovana kolegica Glasovac.
Da kolega Jovanović, ovdje zaista ima mnogo suštinskih izmjena i dobro, ako već su odlučili prenijeti taj dio ovlasti na župana da on ima još malo jači utjecaj ali mislim da ovdje i zastupnici vjerojatno HDZ-a nisu možda svjesni što kroz ovaj zakon rade i ne sviđa im se vjerojatno kad sad mi kažemo vi dodatno sad politizirate i sad dajete županu da vedrije oblači kroz svoje ljude na svim školama, osnovnim i srednjim na području jedne županije ali ove neke stvari stvarno su bile stvar da se malo provelo više možda stručne rasprave, da malo smo obratili pažnju i ovdje u raspravama, svaki resorni ministar na to što govori ... [[Govornik se ne razumije.]] zastupnici a ne tko govori iz koje stranke pa onda to je samo onako zlonamjerno, možda su se nek stvarno ovdje stvari koje su omaškom, zaista ne koštaju ništa, nit kome daju moć, niti oduzimaju a dovest će do problema u funkcioniranju sustava, mogli smo ih izbjeći i kod ovog funkcioniranja školskih odbora jer mi ćemo morat tu mijenjati ponovno Zakon o odgoju i obrazovanju kod djela školskih odbora i vjerojatno kod ovog upravnog nadzora jer ćemo doći u probleme.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Damir Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Glasovac, govoreći o ulozi županije, ovlastima županije u školstvu, ovlastima koje ima do sad i koje imati ovim izmjenama sustava državne uprave, govorili ste o mreži škola. Upravo je sustav mreže škola dokaz duboke ispolitiziranosti sustava županija, naime, uzet ću primjer samo dvije županije, Splitsko-dalmatinske i Karlovačke županije. Ne pazi se na blizinu škole i blizinu naselja. Ne pazi se na prijevoz đaka. Ne pazi se na veličinu naselja, jedino na što se pazi je pazi se na politički utjecaj. Mi sada tim županijama koje su na taj način ispolitizirane, dajemo još veće ovlasti, dajemo im kontrolu nad tim istim sustavom. Ako to nije dodatna politizacija sustava, onda ne znam što je.
Zahvaljujem, odgovor kolegica Glasovac.
Pa mislim da je najveća rak rana zapravo ovo što ste spomenuli u mreži škola i u politikama, upisnim politikama gdje naprosto potrebe društva, roditelja, djece, svih nas su u sukobu sa neću reći potrebama ali nekakvim interesima politike jer upisne politike u srednjim školama nažalost se ne vode interesom djece i gdje će ona raditi nego time da čuvamo mir u zbornicama, socijalni mir i radna mjesta jer da nije tako onda bismo ukidali neka zanimanja, smanjivali, ne bi svjesno obrazovali djecu za zavod za zapošljavanje što u konačnici opet košta državu ali tko će, koji ravnatelj, koji župan će donositi odluke da mora smanjivati satnicu nekim učiteljima i nastavnicama, reći da za njihove programe više tu nema mjesta i zato dolazimo tu gdje dolazimo jer nismo odlučni i ne gledamo dugoročno nego kratkoročno.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Stjepan Kovač, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa ja bi se evo kolegici Glasovac samo na jedno osvrnuo u ovoj vašoj raspravi a to su školski i tehnološki viškovi. Bojim se da će se tu otvoriti mogućnost uhljebljivanja jer će se tu sad izgubiti stručnost i ono bitno, neutralnost. Sad će to provoditi županija, tj. politika će odlučivati o kadrovima, tj. kadroviranju a znamo kad politika odlučuje da prije svega gura svoje kadrove.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Glasovac, izvolite.
E da mi imamo jasne kriterije na razini države kojeg se mora pridržavati primjerice svako to županijsko povjerenstvo, kako utvrđujemo listu tehnoloških viškova, listu prioriteta koja mora biti javna, onda je zapravo svejedno tko njega tehnički s uputnicom upućuje u koju školu. Ali ako županijska povjerenstva imaju ovlast da kažu da ići Marko a na Janko a nitko ne zna zašto je Marko dobio prednost da bude zaposlen kao tehnološki višak prije Janka, onda imamo problem i onda imamo potencijalnu opasnost od zlouporabe moći odnosno zlouporabe interesa u ovom slučaju što se nadam da se neće dogoditi ali se događalo i bojim se da bi se moglo nastaviti događati.
Zahvaljujem kolegice, nadam se da je državni tajnik i na osnovu vaših gestikulacija shvatio kakve kriterije treba uvesti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Čut ćete kasnije, izvolite državni tajniče, završna riječ u ime predlagatelja.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle htio bi evo prije nego što kažem nekoliko zaključnih rečenica, zahvaliti svim zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi u ovom cijelom paketu zakona, naravno posebno onima koji su na konstruktivan način tomu pristupili. Dakle, ja ću evo u svom završnom izlaganju bacit segment na nekoliko stvari o kojima sam govorio i u vodnom izlaganju. Prvo, mi smo pripremajući ovaj paket zakona, znači usklađivanja sa Zakonom o sustavu državne uprave, vodili se zaključkom Vlade od 18. 7. 2019. g. koji je bio veoma precizan, znači i u kojem je stajalo da se u zakonima, u cijelom paketu isključivo mijenjaju znači oni dijelovi zakona koji se odnose na povjeravanje poslova županija. Ja sam i u uvodu rekao 4 vrste poslova neće biti povjerene županijama, znači to je upravna inspekcija, športska inspekcija, nadzor zakonitosti općih akata i upravni nadzor. Znači sve ostalo ovim paketom zakona bit će povjeren županijama i držim i rekao sam to i u uvodnom izlaganju, mislim da neki od vas nisu ni bili prisutni kad sam to govorio, da će se ispuniti dva važna cilja usvajanjem ovog paketa zakona a u biti cijela procedura započela je usvajanjem Zakona o sustavu državne uprave. Prvi cilj je decentralizacija i racionalizacija, znači decentralizacija je gotovo 200 onih poslova koje sam spominjao, koje će biti prepuštene županijama. A racionalizacija se ogleda u tome da sustav koji je koštao negdje oko 350 milijuna kuna, po svim našim projekcijama i na bazi odlaska 500 ljudi iz sustava će koštat negdje između 310 i 320 milijuna kuna. Znači to je egzaktna ušteda u iznosu od 30 do 40 milijuna kuna pod uvjetom da 500 ljudi ode iz sustava, znači do 25.9. iz sustava po informacijama koje smo mi skupili, znači po zahtjevima ljudi koji rade u uredima državne uprave, prijavilo se 517 ljudi. Još su ostala 3 radna dana u kojima se znači može prijaviti dodatni broj ljudi, 1. 10. će biti veoma jasno koliko ljudi odlazi iz sustava i kolika će bit ušteda, tada ćemo moći izaći sa konkretnim brojevima kolika će biti ušteda u državnom proračunu. Rekao sam također da su sredstva za funkcioniranje županija odnosno za funkcioniranje svih onih koji će radit na ovim povjerenim poslovima, znači bit će osigurana u državnom proračunu za 2020. g., naravno za projekcijama za 2021. i 2022. godinu. I rekao sam na kraju također da ovog trenutka u sustavu zbrojimo li broj ljudi koji rade u uredima državne uprave negdje oko 2500 ili 2508 i zbroj ljudi koji rade u županijama a to je negdje oko 2200, znači dobivamo brojku od 4700 ljudi. Znači nakon ove reforme brojka će biti vjerovatno negdje između 4000 i 4200 ljudi. Znači to je egzaktan podatak koji svjedoči da će i trošak sustava nakon što se otplati sve ovo što ćemo investirat kroz otpremnine, bit puno manji nego što je to bio do sada. To je jedan dio reforme. Drugi dio reforme odnosi se na depolitizaciju i profesionalizaciju. Danas smo čuli puno različitih varijanti vezanih uz povijesna događanja u zadnjih 20 g., dakle činjenica ostaje da 96 pomoćnika koji su ovoga trenutka dužnosnici, znači nestaje usvajanjem ovog zakonskog paketa i ustvari usvajanjem već Zakon o sustavu državne uprave i da se za toliki broj smanjuje broj dužnosnika. Znači ravnatelji uprava koji će ih zamijeniti, imenuje se odnosno izabiru se na javnom natječaju, znači provodi se javni natječaj, ministar određeni provodi javni natječaj i daje prijedlog Vladi što znači da u konačnici Vlada potvrđuje to imenovanje. Evo ja mislim da sam u ovih par rečenica sažeo sve ono što smo mi planirali sa ovim zakonskim paketom i siguran sam da će ovaj zakonski paket kad zaživi u stvarnost a to je znači odmah poslije Nove godine, dovest do značajnih ušteda i za državni proračun a s druge strane da će znatno poboljšati funkcioniranje onoga što su do sada radili uredi državne uprave a što će preuzeti naše županije. Dakako, ovo je jedna vrsta ja bi rekao poticaja županijama da ove povjerene poslove koje su dobile sad kroz ovaj zakonski paket, ukoliko se sigurno pokaže da će dobro obavljati ove poslove, ovo je možda jedan od poticaja da ti povjereni poslovi u nekakvoj budućnosti postanu poslovi koji će postati njihovi izvorni poslovi a onda će i njihovi prihodi dakako postati izvorni prohodi, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku Nekiću na ovoj završnoj riječi, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite, kolega Bauk.
G. državni tajniče, upotrijebili ste jednu nezgodnu riječ kada se tiče funkcije ljudi a to je da će oni nestati, ja se nadam da neće nestati, da će biti dobrog zdravlja i dalje ali ja imam jedno pitanje na koje možete odgovoriti a i ne morate odgovoriti. Dakle, molim vas vašu procjenu koliko će od 96 pomoćnika ministara proći na javnom natječaju za ravnatelje uprava i što smatrate koji bi broj bio signifikantan da se kaže da se ustvari izvršila repolitizacija? Da li je to pola ili je to 80 od ovih 96 ili je to 2 od 96? Ako želite odgovoriti, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik Nekić.
Zahvaljujem. Pa teško je odgovarat na vaša hipotetička pitanja, kako bi ja mogao znat u ovom trenutku, znači kada još nisu ni svi pravilnici ministarstava odobreni a uvjet da bi se raspisao javni natječaj je da pravilnici dobiju suglasnost, teško mogu odgovorit tko će se sve javiti od sadašnjih pomoćnika, živi bili pa vidjeli, evo to će veoma brzo proć, znači do 21. 10. Vlada je obvezala sva ministarstva da raspišu javne natječaje.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
U pravu ste vi državni tajniče, ne možete vi odgovoriti u ovom trenutku kolegi Bauku, njemu može samo odgovoriti vrijeme. Do kraja godine kad se provedu svi natječaji, kad vidimo koliko politički imenovanih pomoćnika će na natječajima biti izabrano za kak' ti profesionalne ravnatelje uprava ćemo moći podvući crtu i odgovoriti na pitanje radi li se kroz ovaj zakon zapravo o tome da smo njime profesionalizirali državnu upravu ili smo državnu upravo politizirali, evo to samo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani državni tajniče, vi ste rekli da prebacivanjem poslova državne uprave na županije će se znatno racionalizirati sustav međutim brojne kolege oporbeni zastupnici su tu iznosili tezu kako neće doći do racionalizacije sustava s obzirom da djelatnici u županiji imaju znatno veće osobne dohotke nego što imaju u državnoj upravi p time neće doći ni do racionalizacije sustava. Možda ste i vi trebali podvući to da će u biti po djelatniku se osigurati županiji sredstva onolika kolika su primanja imali do sada kada su bili u sustavu državne uprave. Isto tako govorili se o politizaciji poslova državne uprave prebacivanjem na županije kao da se zaboravilo da predstojnike državne uprave imenuje Vlada i da to nije nikakvo apolitično tijelo, štoviše, župane se bira neposrednim izborima a imenovanje Vlade od strane članova Vlade, smatra se također, ja smatram da su to također političari i ne možemo govoriti da se radi o politizaciji.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Slijedeća replika, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolega Bauk. Kolega Bauk i kolega Šuker, ja bi vas lijepo molio da ne ometate red u sabornici. Slijedeća replika, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. G. državni tajniče, nema potrebe nikakve nervoze oko ovog projekta, ovo je sjajan projekt decentralizacije i ne znam čemu uopće dvojba oko toga je li ovaj postupak dobar, spuštanja određenih poslova na razinu županija. Ako županije upravljaju a upravljaju domovima zdravlja, osnivači su bolnica, osnovnih i srednjih škola, ako upravljaju domovina za socijalnu skrb, ako brinu o 18 500 km županijskih lokalnih cesta, ako brinu o 303 luke i lučice, ako izdaju građevinske dozvole, ako izdaju lokacijske dozvole, onda su županije vlasne, sposobne preuzeti i ove poslove, ovo je odličan projekt Vlade i ja na tome čestitam, vjerujem da je to kolegi Bauku žao što on nije bio taj koji je pokušao i išao u projekt decentralizacije pa na ovaj način malo sa nekakvom dozom ironičnosti gleda na novi natječaj o imenovanju ravnatelja budućih uprava.
Hvala lijepo. Odgovor, državni tajnik Nekić, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče na čestitkama i samo bi još evo iskoristio ovu repliku da kažem još jednu važnu stvar, znači ovu reformu je zajednica županija podržala a kao što znadete u zajednici županija ne sjede samo HDZ-ovi župani, znači svi župani su podržali ovu reformu, naravno uz upite koje ćemo riješiti putem sporazuma koji ćemo s njima potpisati, hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, ja mislim da mi ovu reformu trebamo provesti, ne obazirati se na to što misli partija, partija uvijek je uvijek sumnjala pa tak sumnja i oko ovih mogućih javnih natječaja za buduće ravnatelje uprava. Oni koji su bili ministri, imali su tu šansu, oni su i došli na programu decentralizacije za koju nisu učinili ništa i naravno da svi danas ovdje, više ih nema nažalost, bili su vrlo glasni ali sa krivim informacijama, insinuacijama, neistinama, pokušali su ostaviti dojam da nešto znaju, u biti osim kolege Kovača kojeg sam pažljivo slušao i ponudio je nešto što bi moglo se saslušati malo, sve ostalo je bilo jedan neću reći jad, ali jednostavno izražavanje nekih stavova koji nisu imali nikakve veze sa svih 61 predloženih zakona koji su se raspravljali objedinjeno i koje ćemo izglasati kad za to dođe vrijeme.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem poštovanom državnom tajniku g. Darku Nekiću na obrazloženju ovih prijedloga i na odgovorima. Glasovat ćemo ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštivane kolegice i kolege, sa današnjim danom smo završili sve predviđene točke dnevnog reda, nastavljamo sutra ujutro i 9 i 30 Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskoga parlamenta, hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 18,26 SATI
Sada prelazimo na glasovanje o točkama od 13.-te do 73. iz plana glasovanja za danas, to su 61 ukupno točka. O tim točkama provedena je objedinjena rasprava, pa predlažem da provedemo i objedinjeno glasovanje o navedenim točkama dnevnog reda. Predlagatelj je Vlada RH, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta jer vidimo da imamo 61 zakon kojim ga u biti, djelatnike ureda državne uprave stavljamo pod ingerenciju županija. Šta to znači? Znači da 21 županija u RH, manje ih ima Kina i SAD zajedno, imamo ogroman problem sa županijama, županije su preuzele zdravstvo, školstvo, navodnjavanje, a u biti nikad gore nemamo zdravstvo, u domovima zdravlja u rasulu. I sada zbog opravdanosti dodajete im državnu upravu pod krinkom decentralizacije. Evo samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji kad pogledate način, način imenovanja ravnatelja i utjecaja župana u, po imenovanju ravnatelja doma zdravlja vidimo da je zdravstvo uništeno. Pogledajte demografsku sliku, pogledajte podatke za 2018., pogledajte dalmatinske županije, pogledajte slavonske županije, one su svrha same sebi, one su u biti rezervni položaj kad izgubite izbore da možete biti u tim županijama, županije su svrha same sebi. Ovdje je bilo očekivano od građana i trenutno političke situacije, gospodarske, ekonomske, u 2/3 RH samo jedna odluka je tribala bit donešena, gašenje županija. Kolegice i kolege, županije su svrha same sebi, o županima ovisi isključivo lokalni čelnici ne smidu kvrknuti, beknuti od župana jel jednostavno neće dobiti sredstva ako nisu iz njihove političke stranke. Prava decentralizacija je prema lokalnim samoupravama, prema nerazvijenim područjima, prema krajevima koji su doslovno teško opstaju, međutim jedino što služe županije isključivo uhljebljavanje. Pogledajte broj kolko je se povećao u županijama i ne znamo, evo ja u svojoj opće ne znam kolki je broj zaposlenih jel ne moremo dobiti podatak. Vjerujte mi [[Upadica: Hvala vam, vrijeme]] da su županije glavna kočnica, razvoja RH. Hvala lijepa.
Stanka se odobrava naravno. Kolega Bauk, izvolite.
g. Predsjedniče, ja ne bi tražio stanku, nego bi se želio očitovati o vašem prijedlogu koji ste iznijeli o glasanju. Predlažemo da se iz ovog skupnog glasanja izostavi prijedlog zakona br. 694. Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa i prijedlog zakona br. 705. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Ovaj drugi iz razloga što smatramo da se ne radi samo o usklađivanju sa Zakonom o sustavu državne uprave, nego i još nekim dodatnom propisivanju, a kako se radi o organskom zakonu, smatramo da je za njega potrebna kvalificirana većina, da se, dakle da se ta dva zakona izdvoje iz glasanja. Hvala.
Suglasan sam s vašim prijedlogom, tako da ćemo ta dva zakona onda izdvojiti. Idemo dalje, ne, ne, kolega Beljak, prvo je kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta, vezano je naravno uz ove zakone. Mi imamo dvije opcije, možemo imati stvarnu državu i raditi državu ili možemo se igrati države, a mi bojim se cijelo vrijeme se igramo, igramo se na način da smo imali pomoćnike ministara, pa smo onda te pomoćnike ministara pretvorili u ravnatelje, pa smo recimo od 4 pomoćnika ministra došli do 11 ravnatelja, pa onda se opet tih 11 ravnatelja recimo u jedno ministarstvo vratilo na 4 pomoćnika, pa ćemo sad u zadnjoj godini mandata ove Vlade ponovo ukidati pomoćnike i imati ravnatelje, zašto? Zato da bi ti ljudi se mogli uhljebiti i da bi ti ljudi mogli ostati trajno. Zašto? Zato što je riječ o HDZ-ovom kadru i sad zamislite izbore na kojem HDZ ne dobije i promijeni se i dođu neki drugi i vezani su im i ruke i noge jer svi oni koji rade za njih su zapravo HDZ-ov kadar i to radite. Jednako tako, igrali smo se ureda državne uprave, pa smo onda sad poslove iz ureda državne uprave prebacili u županije, zašto? Zato da ne bi bili dužnosnici između ostalog na čelu tih ureda, nego da bi bili zaposlenici. Što radite? Radite ono što je već prije bilo napravljeno, a to je uhljebit HDZ-ov kadar trajno da bi se, da bi ti ljudi imali plaću u javnim službama i da bi te javne službe radile kontinuirano u korist čega? U korist jednog igranja države, a ne stvarne države. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odobrava se stanka. Kolega Beljak, izvolite vi.
Hvala lijepo. Poštovani g. predsjedniče, u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se konzultirali da li uopće da glasujemo o ovom zakonu koji će eto biti na snazi nešto više od godinu dana. Naime, kolega Bulj je apsolutno u pravu, županije treba ukinuti, one su svoje rekle, rekle su da su neuspješan model koji traje od 1993.g. i pretvorile su se u apsolutno ništa osim kočnice razvoja. Naime, bilo bi jeftinije za RH kao državu kad bi se svim dužnosnicima i zaposlenicima županija davale plaće da budu doma jer ovako kad se njima izmišlja posao da bi se opravdalo pod navodnicima opstojanje županija, one postaju kočnica, one ne da rade, nego izmišljaju posao kako bi kočile sustav na lokalnim razinama. Znate, tužno je gledati načelnike i gradonačelnike bogatih općina i gradova kako moraju klečati pred županima kako bi tražili svoj novac, dakle županija nema svojih sredstava, to su sredstva poreznih obveznika, to su sredstva lokalnih sredina, gradova, općina i tužno je i žalosno gledati kako župani kao nekakvi frajeri, face, dijele taj novac onima čiji to novac u principu jest. Tako da ja vas molim da odustanete od izglasavanja uopće ovog zakona i tako i tako će zakon biti na snazi nešto manje od godinu dana, nakon slijedećih parlamentarnih izbora ja sam uvjeren da će RH zavladati progresivne snage, a jedan od prvih koraka oslobađanja RH da će biti upravo ukidanje nepotrebnih županija i vraćanje na upravljački sustav od 100-tinjak ili 110, nešto više od 100 jedinica koje bi trebale imati ili moraju imati 30, 35% sredstava, dakle 1/3 i to je put da RH napokon krene i prema decentralizaciji, a samim time i u bolju budućnost.
Hvala. Kolega Zekanović isto tako, stanka se kolegi Beljaku odobrava. Izvolite kolega Zekanović.
Tražim stanku od deset minuta iz razloga što želim još jedanput ukazati na jednu čudnovatu situaciju, a radi se o tome da će se pomoćnici ministra prebaciti na mjesta ravnatelja uprave uz javni natječaj. Koristim priliku da s ovog mjesta pozovem sve one koji su zainteresirani za to radno mjesto, nek se prijave na natječaj koji će biti uskoro objavljen. Dakle, svi oni koji imaju VSS koji zadovoljavaju ostale uvjete natječaja nek se jave i baš me zanima hoće li koji od postojećih pomoćnika ministara izgubiti posao odnosno hoće li biti iti jedan koji neće pobijediti na natječaju. Evo ja sam siguran, uvjeren da će apsolutno svi njih 76 pomoćnika ministara postati ravnatelji uprava. Ali evo ja bi da malo ipak testiramo ministre koji će raspisivati uskoro natječaje, dakle pozivam sve one kojima su interesantna radna mjesta u ministarstvima od skoro 15 tisuća kuna nek se jave na natječaj jer uskoro imamo 76 jako dobro plaćenih radnih mjesta. A evo baš sam znatiželjan, ponovit ću još jednom, hoće li iti jedan pomoćnik izgubiti na natječaju odnosno hoće li netko tko se prijavi sa strane eventualno pobijediti na javnom natječaju.
Zahvaljujem. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne 11,10 molim vas da budemo tu. STANKA U 11,00 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,13 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili sa glasovanjem. Kao što sam najavio sada ćemo glasovati o točkama od 13. do 73. iz plana glasovanja za danas što smo dali. Dakle, biti će 59 točaka. S obzirom da nećemo sada objedinjeno glasati za točke 21. i 32. sukladno traženju Kluba zastupnika SDP-a. Kao što smo i rekli bila je i rasprava objedinjena, tako da ćemo i glasovati objedinjeno. Predlagatelj je Vlada RH. Naglašavam da je Odbor za zakonodavstvo podnio amandmane na sljedeće prijedloge zakona. To su: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o upravnoj inspekciji, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o humanitarnoj pomoći, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o trgovini. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je predložene amandmane te su oni postali sastavni dio konačnih prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje 59. konačnih prijedloga zakona, dakle izuzev točaka 21. i 32. koji su uzajamno povezani radi uspostave normativnog okvira kojim će se omogućiti učinkovito obavljanje poslova državne uprave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 19 suzdržanih i 12 protiv, da su doneseni navedeni zakoni. Kako smo najavili dakle svi osim točaka 21. i 32. A sada ćemo glasovati pojedinačno o njima. Prvo idemo na Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o sprječavanju sukoba interesa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 694. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a. Molio bih predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. S nama je poštovani Darko Nekić, državni tajnik u Ministarstvu uprave. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike. Amandman se ne prihvaća jer se Zakon o izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa odnosi samo na usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave dok se navedeni prijedlog može uzeti u razmatranje pri izradi cjelovitog novog zakona o sustavu državne uprave čije je donošenje predloženo u planu zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu. Hvala lijepo.
Očitovanje kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, naš amandman ne bio vrlo kratak i relativno jasan. Predlažemo da se u popis dužnosnika na koje se odnosi Zakon o sprječavanju sukoba interesa uključe zastupnici u Europskom parlamentu i članovi Europske komisije. Mislim da je očit razlog zašto to tražimo. Načelnik najmanje općine u bilo kojoj županiji, ja ću izdvojiti Splitsko-dalmatinsku županiju i općinu Zadvarje koja ima 230 i nešto birača. Treba ispuniti imovinsku karticu Povjerenstvu za sukob interesa i odgovarati na pitanja hrvatske javnosti i Povjerenstva za sukob interesa ako se uoči npr. nesklad u imovini ili ako se uoči npr. neka nespojiva dužnost. Ne samo da to mora napraviti on, to mora napraviti i njegov zamjenik. Neovisno o tome jesu li profesionalci ili su volonteri. Međutim, zastupnici u Europskom parlamentu koji su nesumnjivo političari koji se bave politikom u Hrvatskoj i u Europi i članovi Europske komisije to ne moraju. U petak je gospođa Glavak u ime Kluba HDZ-a pozvala nas, prozvala nas da zašto ne tražimo da Neven Mimica pokaže imovinsku karticu. I evo mi predlažemo upravo takav amandman a Vlada na čijem je čelu HDZ ne prihvaća. Ja bih molio da se klub HDZ-a i Vlada usklade. Što se tiče najnovijeg slučaja sa gospođom Šuicom ovo, na ovaj način joj onemogućavate da na transparentan način sukladno hrvatskom zakonu prikaže svoju imovinu i također da onda bude u ravnopravnom položaju kao svi drugi. Dakle onemogućujete joj da se brani, otvarate dodatne sumnje što se nje tiče i naravno da u ime kluba SDP-a tražim glasanje o amandmanu. Hvala.
Sada ćemo glasovati o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Pa molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa onda dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o sprječavanju sukoba intersa. ... [[Upadica se ne čuje.]] Stanku ste već tražili [[Upadica: Nismo.]] A ne, pardon, ono nije bila stanka, točno, da, da, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora mislio sam ipak da će razum prevladati i da ćete dopustiti da se objavi imovina europskih dužnosnika, između ostalog imovina Dubravke Šuice. Postavlja se pitanje zašto skrivate imovinu vaše europske dužnosnice i čega se bojite. U HDZ-u se očito širi panika i strah od objavljivanja imovine europskih dužnosnika. Jer kako drugačije objasniti ovo što radite. Dakle javnost se sa pravom pita kako je moguće da je jedna prof. iz dubrovačke gimnazije, kako se špekulira raspolaže imovinom većom od 5 milijuna eura. Kako je moguće u svjetlu toga da profesori u Hrvatskoj danas teško žive, da traže povećanje plaće od 300 kuna mjesečno. Dakle, podsjetiti ću vas da je ta sumnja danas još i veća jer je ovo ljeto upravo zbog sumnje na nezakonito stečenu imovinu, zbog sumnje na korupciju moralo otići pola vaše Vlade, između ostalog i Lovro Kuščević, čovjek kojeg ste do zadnjeg pokušavali progurati u Odbor za zakonodavstvo, inače je prvi suradnik od predsjednika Vlade Plenkovića, njegova desna ruka, njegov prijatelj, njegov politički tajnik kojeg je tamo osobno imenovao kada je smijenio Davora Ivu Stiera. I moje je zapravo pitanje zašto rušite na ovaj način ugled zemlje. Ugled zemlje se ne ruši inzistiranjem na transparentnosti, ugled zemlje se ruši korupcijom, klijentelizmom, kriminalom, uhljebništvom, svime onime što radite. Prema tome, sasvim je jasno da ne objavljivanjem imovinskih kartica europskih dužnosnika rušite ugled zemlje.
Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, kolega Glasnović izvolite.
Pa ja bih tražio stanku za konzultacije. Nek se objavi imovina svih zastupnika ovdje ako su lagali, europskih parlamentaraca. A meni je čudno da partija ovdje koja je poništila pojam privatnog vlasništva ova partija ovdje, da oni traže da se sada objavi imovinska kartica miss Šuice. Šta je sa njihovim karticama, ovdje ovih ljudi koji sjede ovdje? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, vi ste objavili, vi ste dva milijuna kuna zaradili i vi ste duži ovdje nego je Mussolini bio na vlasti u Saboru. Nemojte spuštati dimne zavjese, to je zastrašujuće. Ovo je samo dimna zavjesa, to je partija ovdje i lijevo, desno krilo.
Molim vas kolegice i kolege. Stanka se odobrava. Imamo prije kolege Bačića povredu Poslovnika. Kolega Radin povreda Poslovnika. Izvolite.
238. zastupnik Glasnović ovdje u ovom Saboru već par godina govori stvari koje niko ovdje ne dijeli osim njega. Ja bih vas molio da gospodina Glasnovića opomenete [[Upadica Predsjednik: Kolega Radin vrijeme je isteklo.]] da ga opomenete iz razloga što vrijeđa zastupnika. A sada dajte mi opomenu i govori notorne gluposti.
Dat ću vam opomenu jer ste zloupotrijebili institut Poslovnika. Molim vas da se to ne radi na taj način. Ovdje smo čuli jako puno rasprava s kojima se ne slaže većina ovdje nazočnih zastupnika pa nisam davao opomene niti smo imali povrede Poslovnika jer je razina rasprave takva kakva je. Ovdje nije bilo nikakvog iskakanja iz onoga što se već slično moglo čuti. To nije povreda Poslovnika [[Upadica Radin: I da je uvreda.]] Kolega Glasnović izvolite.
Nije uvreda nego je točna istina i neki ne prihvaćaju istinu, to je njihov problem [[Upadica Predsjednik: Dobro što je povreda Poslovnika?]] Ovaj čovjek ovdje iznosi laži i neistinu.
Kolega Glasnović i vi dobivate opomenu, molim vas sjednite. Nemojmo izvoditi cirkus. Opomenu je dobio. Kolega Zekalnović, izvolite.
Dakle 238. kolega Radin konstantno vrijeđa gospodina Glasnovića. Molim vas ostavite ga na miru.
Kolega Zekanović i vama opomena isto tako, potpuno jasno. Kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od deset minuta na istu temu, dakle vezano za Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Prije svega bih htio reći jednu činjenicu, a to je da je gospodin državni tajnik u ime Vlade odbio amandman na način da je rekao da se ovdje radi o usklađivanju sa Zakonom o sustavu državne uprave i da Vlada ostaje otvorena za ovakav prijedlog, da se i dužnosnici Europskog parlamenta odnosno članovi Parlamenta i članovi komisije uvrste u popis dužnosnika. Da li je u ovom trenutku to moguće ili ne, ja ne znam kakva je regulativa na razini Europskog parlamenta i Europske komisije. Prema tome, ja jesam i slažem se da se svakom dužnosniku u Hrvatskoj objavi njegova imovina. A kada već govorite o kolegici Šuici, njena je imovinska kartica bila dostupna čitavo vrijeme dok je bila dužnosnik u Hrvatskoj i bila je objavljena sa svom njenom imovinom. Prema tome, od toga ne bježim i ja mislim da je gospođa Šuica u tom dijelu i objavila svoju imovinu sukladno propisima koji vrijede u Hrvatskoj. I moram reći da o tome nije bilo nikada nikakvih pitanja, a da se svojevrsno vodio postupak oko njene imovine i o tome se izjasnila Porezna uprava. No kada već želimo do kraja biti transparenti kolega Bernardiću bilo bi dobro da onda malo pogledate stanje i u vlastitim redovima u vlastitoj partiji. Primjerice, mislite li da je u duhu Zakona o sprečavanju sukoba interesa ostati nijem na činjenicu da je primjerice vama netko platio školovanje i da to nitko ne problematizira u smislu vašeg političkog djelovanja ili primjerice da vašem kandidatu za predsjednika države vi mirno prelazite preko njegove izjave da su izvori prihoda i poduzetnici za koje je on radio i davao konzultantske usluge tajne i nedostupne hrvatskoj javnosti zbog tajnosti podataka. Prema tome, budimo konkretni i korektni jedni prema drugima.
Kolega Bačić isteklo je vrijeme. Izvolite kolega Bernardić.
Povreda Poslovnika 238. Gospodine Bačiću nemojte dijeliti moralne lekcije jer je poznato da je tvrtka vaše žene, vaša tvrtka skoro otrovala djecu u Rijeci crvljivim mesom. Prema tome, molim vas kakav je to sukob interesa?
Dobili ste opomenu kolega Bernardić, ovo je bilo nekorektno. Izvolite kolega Bačić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. kolega Bernardić najprije nije to tvrtka moje žene. Moja žena tamo je dioničarka sa 283 drugih dioničara, to je jedna stvar. Druga stvar, kada govorite o konkretnom predmetu već se o tome očitovao Zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije i nije bilo riječi o nikakvom trovanju djece. I treća stvar, kada nemate argumenata to svoditi na osobne animozitete i pokušati nekoga povrijediti zato što vam iznio činjenice je nekorektno s vaše strane.
Zahvaljujem kolega Bačić. Kolega Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Povrijeđen je 238. nevjerojatno je da g. Bačić govori ovdje o primjerima drugih, a danas, upravo danas HDZ predlaže povjerenicu koja je kao profesorica u školi stekla imovinu od 5 milijuna EUR-a. Znači, recite nam kolega Bačić, kako je moguće da netko radeći samo u javnom sektoru 5 milijuna EUR-a imovine stekne …
Kolega Maras, vrijeme je isteklo.
…i na taj način, ja bi rekao…
Kolega Maras, vrijeme vam je isteklo i dajem vam opomenu. …svima u RH pošalje…