Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:03:43]] Зареєструвались в сесійній залі 423 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Ірини Анатоліївни Білоусової. Прошу вас привітати нашу колегу і побажати їй міцного здоров’я і гарних успіхів. Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 9 липня 2010 року. Розглянуто 10 питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято 3 закони та 2 проекти постанов, та 2 постанови, 1 законопроект повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання. Проголошено 79 депутатських запитів. Шановні колеги, в роботі Верховної Ради України бере участь Перший віце-прем’єр-міністр України, а також присутні міністри. Є одне питання, яке потребує нашого узгодження. Шановні колеги, надійшло подання від Кабінету Міністрів України про звільнення Шуфрича Нестора Івановича з посади міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи. Тому є така пропозиція, шановні колеги: поставити на голосування пропозицію про те, щоб нам зараз розглянути це питання, перервавши розгляд проекту Закону про референдум, бо ми ж розпочали вчора розглядати і в процесі розгляду. А після того, коли Верховна Рада України визначиться щодо подання Кабінету Міністрів України щодо міністра, ми повернемося до розгляду проекту Закону про референдум. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію, щоб зараз нам перервати розгляд питання, а саме: проекту Закону про всеукраїнський референдум і розглянути кадрове питання. Прошу голосувати. [[10:06:14]] За-251 Рішення прийнято. Андрій Петрович Клюєв, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, частини першої статті 9 та пункту 3 частини першої статті 44 Закону України „Про Кабінет Міністрів України” вношу пропозицію щодо звільнення Шуфрича Нестора Івановича з посади міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи у зв’язку з переходом на іншу роботу. Він вже з вчорашнього дня працює заступником секретаря Ради національної безпеки України. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про звільнення Шуфрича Нестора Івановича з посади міністра України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи. Реєстраційний номер 6693. Прошу голосувати. У зв’язку з переходом на іншу роботу. [[10:07:51]] За-256 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, продовжуємо розгляд варіантів другого читання проекту Закону про Всеукраїнський референдум. Ми зупинились з вами на поправці 28. 28 поправка, хто? Якщо наполягати не буде, він вчора не наполягав і сьогодні не наполягає. Значить ми на 28 поправці. Руслан Князевич. Немає? Йдемо далі, Юрій Кармазін, 29 поправка, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Ви знаєте, що я послідовно вважаю, що зміни до Конституції можна вносити тільки в порядку, передбаченому розділом 13 Конституції України, чому концептуально сьогодні протирічить цей закон. Тому я пропоную пункт перший, частини два, статті третій викласти в такій редакції: „Про скасування, втрату чинності чи визнання не чинним закону про внесення змін до Конституції України, конституційний референдум”. Тобто ми можемо на референдум виносити тільки питання щодо думки людей щодо закону. І вони мають сказати так, чи ні, а потім уже далі Верховна Рада може чи не може, захоче чи не захоче імплементувати цю норму в Конституції. Дякую.
Яка позиція комітету?
Позиція комітету відхилити, змінює зміст статті, прийнятої за основу та звужує предмет конституційного референдуму.
Я ставлю на голосування поправку 29 Кармазіна, прошу визначатись. [[10:10:36]] За-105 Не підтримана поправка. 30-та. Боднар немає. Писаренко 31-ша. Не наполягає. Ключковський, 32-га. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Моя поправка 32-га спрямована на уточнення змісту ратифікаційного референдуму. З моєї точки зору може виявитися ситуація, коли підтвердження деякого міжнародного договору України буде потребувати народного волевиявлення. Таким чином не лише договір про зміну території України, але й, скажімо, договір про вступ до НАТО чи договір про вступ до Організації колективної безпеки так само може вимагати підтвердження на референдумі. Тому я пропоную написати „Надання згоди на обов’язковість Міжнародного договору України, у тому числі, про зміну території України”.
Дякую. Я ставлю 32 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[10:11:52]] За-117 Не підтримана. Будь ласка, Ключковського мікрофон по 33.
Оскільки ми вже вчора визначилися з приводу того, що скасування, втрата чинності чи визнання не чинним це одне і те ж саме, то я пропоную поставити на голосування 33 поправку на підтвердження і закликаю колег не голосувати за підтвердження цієї поправки.
Будьте уважні, 33-тя поправка Шпенова, яка врахована комітетом, ставиться на вимогу депутата Ключковського на підтвердження. Прошу голосувати. [[10:12:47]] За-182 Не підтримана. Кармазін, 35-та.
Юрій Кармазін Партія захисників Вітчизни. Мова йде про внесення змін до пункту третього частини два статті 3. В цій статті передбачено, що референдум проводиться щодо прийняття чи скасування закону України, втрати чинності, чи визнання не чинним закону України, законодавчий референдум, тобто це є за предметом він може бути таким. Я вважаю, що треба записати тільки щодо скасування закону України. Прийняття закону не треба – треба вилучити звідси. Тому прошу підтримати цю поправку. Дякую.
35-та ставиться на голосування. [[10:14:00]] За-121 Не підтримано. Богословська 36-та не наполягає. 37-ма Ключковський.
Дякую. Ця поправка спрямована на уточнення змісту загального референдуму, пропонується, щоб загальним референдумом був такий референдум, який не містить пропозиції щодо конкретно сформульованого тексту правового акту. Крім того, до таких загальних референдумів повинен відноситися референдум, який випливає з рішення Конституційного Суду 2008 року в якому сказано, процес прийняття нової Конституції України чи нової редакції може бути започаткований лише після з’ясування волі українського народу щодо необхідності прийняття нової Конституції. Оскільки з’ясування волі українського народу здійснюється шляхом референдуму, то така форма референдуму має бути передбачена. Саме на це спрямована моя поправка, я прошу тих,хто шанує і виконує рішення Конституційного Суду України, підтримати цю поправку.
Будь ласка, я ставлю на голосування поправку 37 Ключковського, прошу визначатись. [[10:15:23]] За-124 Не підтримано. Писаренко. 39-та. Стецьків, Писаренко, не наполягають. Коновалюк. Симоненко не наполягає. Кириленко 44-та. По 43-й? Будь ласка. По 38-й? Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу! Ви маєте взагалі подивитися, що до цього закону враховані поправки тільки народного депутата Шпенова, більше нічиї поправки не враховані. Я їх масу можу назвати, я їх виписав. Тому я вважаю, що цю поправку не можна враховувати і поясню, чому. Тому що мова йде про те, що можна ставити питання з будь-якого питання проводити референдум за винятком тих, щодо яких референдум не допускається згідно з Конституцією України і добавляється ним і законами України. Я пояснюю, що законами України обмежується таким чином народовладдя і я вважаю, що це розширене тлумачення Конституції і що в редакції першого читання цей закон, ця норма закону була краща, там тільки не допускається згідно з Конституцією. Дякую.
Так, значить наполягає колега Кармазін на тому, щоб ми з вами підтвердили 38 поправку, враховану комітетом. Я ставлю на голосування 38 поправку на предмет врахування. Прошу голосувати. [[10:17:23]] За-241 Поправка підтримана. Будь ласка, 44-та. Кириленка немає, не наполягає. Коновалюк 45-та. Ключковський 46-та. Юрій Богданович, 46-та.
Адам Іванович, справа в тому, що в мене в таблиці біля 43 поправки написано: „Комітет не визначився”. І Верховна Рада в такому випадку повинна прийняти рішення. І тому, перш ніж говорити по 46-ій поправці, я прошу поставити на підтвердження 43 поправку. І я закликаю всіх її підтримати.
Ставиться 46 поправка на голосування.
43-та Симоненка
Будь ласка, по 43-ій. Да, будь ласка, Матвєєв, по 43-ій.
Я дякую, Адам Івановичу. Петро Миколайович зараз знаходиться на засіданні Погоджувальної ради і просив поставити на голосування його поправку на підтвердження. Я прошу проголосувати.
Я ставлю 43 поправку Симоненка. Комітет не визначився, не дав своєї думки, тому буде залежати від рішення Верховної Ради. 43-та ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[10:19:14]] За-201 Не підтримана. Так. 46-та тоді? Ключковський.
Дякую. 46 поправка виправляє недоречність, яка зараз є в тексті першої частини цієї статті. Подивіться, будь ласка: „ Президент України проголошує референдум, якщо його ініційовано з дотриманням вимог організації порядку проведення”. Але ж він організовується і проводиться після того, як Президент прийме рішення, не може спочатку він бути проведений, а Президент його ініціює. Тому я пропоную написати щодо словами „порядку ініціювання та вимог до питання референдуму”, а не „проведення референдуму”, бо він ще не проведений.
Так. 46-та? Я ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[10:20:17]] За-134 Не підтримана. Кармазін, 47-ма?
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, це надто принципова поправка. Вона приводить всіх до Конституції. Мова іде про те, що я пропоную частину першу статті 4 викласти в такій редакції. „Всеукраїнський референдум за народною ініціативою, а саме так визначено в Конституції, проголошується Президентом України, якщо референдум ініційовано з додержанням встановлених Конституцією та законами України вимог щодо організації і порядку проведення всеукраїнського референдуму за народною ініціативою”. Кінець цитати. Я не розумію комітету, якому чомусь цікаво записати, що це якось по іншому, не в порядку, передбаченому Конституцією і законами. Чому відмовили у врахуванні цієї поправки мені абсолютно незрозуміло. Тому я прошу підтримати цю норму. Вона повністю відповідає Конституції України. Дякую.
Будь ласка, 47 поправка Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:21:45]] За-142 Юрію Анатолійовичу, сьогодні у вас більша підтримка, як вчора була. Яворівський 49-та. Будь ласка. Мікрофон Яворівського.
Володимир Яворівський. Я прекрасно розумію, шановні колеги, що антиконституційні терористи, які взялися продовж двох місяців зруйнувати всі фундаментальні речі в українському законодавстві не проголосують за цю поправку. Але вона дуже проста, зрозуміла абсолютно і звучить так. „Президент України проголошує всеукраїнський референдум за народною ініціативою у відповідності до положень Конституції України та вимог законів України щодо організації та порядку проведення всеукраїнського референдуму за народною ініціативою”. Абсолютно зрозуміло по-моєму, точно і немає ніяких відхилень, не завдається жодного удару по Конституції. Давайте спробуємо підтримати цю поправку.
Так, будь ласка, 49 поправка Яворівського ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:23:02]] За-144 Не підтримана. 50-та Яворівського. Будь ласка, мікрофон.
Це ще одна моя поправка, вважаю, що суттєва. У першому читанні це звучало так: „Результати народного волевиявлення на всеукраїнському референдумі є обов’язковими”. Тобто абсолютно ігнорується Верховна Рада і рішення референдуму відразу стають законом. Я вважаю, що цей постулат у цьому законі потрібно вилучити. Прошу за це проголосувати.
50 поправка ставиться на голосування. [[10:23:51]] За-150 На жаль, не підтримана. Ключковський, 51-ша.
Дякую. Насамперед щодо 50 поправки. Справа у тому, що колега Яворівський абсолютно правий. Зміст того тексту, який там є, абсолютно не зрозумілий. У якому сенсі є обов’язковим рішення, якщо на голосування не виносилася конкретна норма? Що і до кого він зобов’язує? А тепер відносно 51 поправки. Мені здається, що абсолютно зрозуміло, що результати референдуму, які затверджують закон, повинні бути опубліковані, а не лише оголошені на засіданні Центральної виборчої комісії. Тому я пропоную тут і всюди по тексту замість слова „оголошення результатів” написати „опублікування результатів”.
Будь ласка, 51-ша голосується. [[10:25:00]] За-148 Не підтримана. Так, Писаренко. 52-га. Будь ласка, Подгорний.
Подгорний, партія „Батьківщина”. Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати! По цій поправці саме по третій частині статті 14 є дуже слушне зауваження науково-експертного управління в тій редакції, яку запропонував комітет. Вона суперечить Конституції України. Тому є пропозиція поставити на підтвердження і не голосувати цю поправку Шпенова для того, щоб та редакція, яка була проголосована в першому читанні, залишилась без змін і вона відповідає Конституції України. Дякую.
52 поправка колеги Шпенова ставиться на голосування. Комітет її врахував. Прошу голосувати. [[10:26:15]] За-196 Не підтримана. Писаренко, Коновалюк, Коновалюк. 62-га, Ключковський. Будь ласка.
62 поправка дещо має редакційний характер. Іде мова про те, який термін для позначення тих, хто голосує на референдумі, треба використовувати і хто має право голосу на референдумі. 62 поправка спрямована на те, щоб описати категорію осіб, що мають право голосу, відповідно до статті 70 Конституції України. І я про це говорив на комітеті. На жаль, не виправили моєї поправки. І також я вважаю, що дуже некоректний є термін „учасники всеукраїнського референдуму”. Бо такі учасники, це не лише ті, хто голосують, але і засоби масової і виборчі комісії, і багато хто інший, які не беруть участі в голосуванні. Тому я пропоную підтримати цю поправку, а також зміну терміну „учасники всеукраїнського референдуму” на термін „виборці”.
Так, я ставлю поправку 62 Ключковського на голосування. Прошу визначатись. [[10:27:42]] За-127 Не підтримана. 63-тя, не наполягають. Яворівський.
Шановні колеги, я розумію, що після вчорашнього відзначення Віктора Федоровича, мабуть, не всі є дієздатними, через те я і запропонував про те, що право голосу на всеукраїнському референдумі мають дієздатні громадяни України, яким на день голосування виповнилося 18 років. Я думаю, що всі дієздатні нас підтримають.
64-ту голосуєм. Прошу визначатись. [[10:28:33]] За-137 Не підтримана. 65-та, Ключковський.
Дякую. Я ще раз звертаю увагу на термін, який використовується у цьому законопроекті. Цього тижня Кабінет Міністрів України вніс законопроект про Державний реєстр виборців у новій редакції, і Кабінет Міністрів там пише, що реєстр складає списки виборців для референдумів. Таким чином відмова від використання терміну „списки виборців”, які всюди вживається у нашому законодавстві, є неправильним. І тому я пропоную ще раз підтримати мою поправку і по тексту закону замість „учасники всеукраїнського референдуму”, які, до речі, не є стабільні, там є і просто „учасники”, замінити словом „виборці”.
Яка думка комітету?
Відхилено. Порушує концепцію та єдність термінології законопроекту.
Шановні колеги, ну, палка о двох кінцях. З одного боку референдум – це не вибори, правильно? Так що тут слово „виборець” може і не підходить, а „учасник референдуму” більше. А з другого боку і прав у своїх аргументах колега Ключковський, який каже, щоб уніфікувати. Але зал нехай визначається. Будь ласка, я ставлю поправку 65 на голосування. Прошу визначатись. [[10:30:22]] За-137 Не підтримана. Ключковським, 67-а.
Ну тут, чесно кажучи, відмова комітету врахувати цю поправку мене щиро дивує. Поправка пропонує прямо записати в текст закону, що виборець може бути включений до списку виборців тільки на одній дільниці всеукраїнського референдуму. Ви не хочете вживати термін „виборці”, замініть його „учасник всеукраїнського референдуму”, але те, що він може бути включений до списку тільки на одній дільниці, мені здається, що відмова від цього означає спрямування на фальсифікацію референдуму.
Думка комітету.
Відхилено. Змінює зміст статті, прийнятої за основу. До того ж в умовах введення Державного реєстру виборців включення однієї й тієї ж особи до списку учасників всеукраїнського референдуму фактично неможливе.
Ставлю 67 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[10:31:35]] За-135 Не підтримано. 69-а, Ключковський.
Мова йде про уточнення назви документу. Документу під назвою „Тимчасове посвідчення громадянина” в Україні не існує, тому невідомо про який документ йде в тексті закону. Існує документ під назвою „Тимчасове посвідчення громадянина України”, і такий документ видається особам, недавно прийнятим до громадянства України. Тому пропонується в тексті закону писати правильну, законну назву документу, а не фантазувати.
А не може бути взагалі тимчасове посвідчення, якщо він втратив паспорт? Ключковський, будь ласка.
Адаме Івановичу, це зовсім різні документи. Той документ, про який ви згадали, називається „Тимчасове посвідчення особи-громадянина України”. Він нічим не захищений і може видаватися в мільйонних тиражах без обліку, тому його ніхто ніколи не писав сюди.
Так, думка комітету.
Відхилює. Змінює зміст статті, прийнятої за основу. Категорія „Тимчасове посвідчення громадянина” поширюється на відповідний документ двох категорій громадян: недавно прийнятий до громадянства України і друга позиція – це втративши паспорт громадянина України і не отримавши його заміну. Відповідно поправка Ключковського унеможливлює голосування на Всеукраїнському референдумі громадян, які втратили паспорт громадянина України, і безпідставно звужує конституційне право цих громадян.
69-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[10:33:28]] За-145 Не підтримана. 70-та, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, шановний доповідачу! Я хотів би, щоб ви відкинули в сторону ті шпаргалки, які вам Міністерство юстиції написало, і взяли голову в руки і подумали: а ще якийсь громадянин не цієї держави може, має право приймати участь у Всеукраїнському референдумі? Очевидно, не має, за Конституцією не має, що не має основного: права обирати. Чому ж ви тоді пишете: „тимчасове посвідчення громадянина”? І зараз Ключковському так відповіли, знаєте, зачитавши щось, нібито це написано десь там в Румунії чи десь написано в іншій федерації якійсь. Тому я вважаю, що ми маємо записати пункт 2-й частини третьої статті 6-ї в редакції: „тимчасове посвідчення громадянина України”. І завжди слово „Україна” має відноситися, коли ми ідентифікуємо, і в тому числі щодо осіб, де потім буде йти мова як і з подвійним громадянством. Ми маємо.
Я ставлю на голосування 70-ту, хоча вона майже подібна 69-ї, правда, тут добавлено слово „Україна”. Прошу визначатись. [[10:35:03]] За-156 Не підтримано. 71-шановний, Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, в цей пункт дає повний перелік хто може за які документи голосувати. Чомусь тут вилетів військовий квиток для військовослужбовців строкової служби. Я пропоную доповнити і поставити його третім пунктом перед, значить,. установи кримінального. А далі все зсунути на один. Тобто те, що зараз третє, четверте і те, що шосте, стає сьомим, останнім. Дякую.
71-ша голосується. Прошу визначатися. [[10:35:56]] За-139 Не підтримана. 72-га Ключковського врахована. 73-тя.
Дякую. Ключковський, „Наша Україна”. Законопроект пропонує віднести до документів, які є підставою для отримання бюлетеня на закордонній виборчій дільниці посвідчення члена екіпажу. Це документ, який видається членам екіпажу повітряних суден, цивільних, тобто літаків, які літають за кордон. Він дійсний лише разом з пред’явленням паспорта відповідної держави. Тому жодним документом, який підтверджує особу і громадянство, не може бути, бо використовується лише для проходження в аеропорту до судна повітряного. Більше того, небезпечно надавати право користуватися двома різними документами для отримання бюлетеня. Можна таким чином голосувати кілька разів. Раз – за одним документом, другий раз – за іншим. Тому я пропоную виключити сьомий пункт – посвідчення члена екіпажу. Це документ, який нічого не означає, з точки зору потреби Закону про референдум.
Що каже комітет?
Ця пропозиція відхилена. Посвідчення члена екіпажу, далі посвідчення, є документом, що підтверджує громадянство України.
Я ставлю 73 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[10:37:35]] За-140 Не підтримана. Каплієнко, 74-та, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу і підтримати колегу Ключковського про те, що посвідчення членів екіпажу, по велику рахунку, є.-листом, тобто тим посвідченням, яке надається моряку для отримання візи чи перетинання кордону України. В жодному випадку вона не надає можливості свідчити про те, що цей громадянин має право на голосування. Я хотів би, щоб ми додали у так зване посвідчення особи моряка, або закордонний паспорт моряка, яке є, дійсно, документом, який надає право моряку чи будь-якому члену іншому, будь-якого екіпажу голосувати в межах цього референдуму. Також хочу підняти питання щодо 74, 75, 77 поправки, вони, по великому рахунку об’єднані, тому прошу додати ще військовий квиток. Прошу поставити на голосування.
Ставиться на голосування поправка 74 Каплієнка, прошу визначатись. [[10:38:52]] За-158 Не підтримана. Наступна 75, будь ласка, Каплієнко мікрофон.
Я хотів би ще раз додати, що якщо ми хочемо виключити із переліку тих людей, які можуть приймати участь у всеукраїнському референдумі –моряків і військовослужбовців, то 74 і 75 поправку треба не голосувати. Якщо 74 не підтримали і моряки, по великому рахунку залишилися поза межами цього процесу, то давайте хоча би військовослужбовців тут залишимо. У нас дуже велика кількість військовослужбовців, а особливо строкової служби, які мають тільки один документ – військовий квиток. І ще одне говорили наші колеги з трибуни, ну не може на сьогоднішній день людина, яка служить півтора роки в Радянській армії, чи армії українській, голосувати на цьому референдумі, пробачте, треба ж мати розум.
Комітет – думка.
Відхилено, оскільки військовослужбовці строкової служби мають сьогодні паспорти громадяни України, у них зараз не вилучають.
Ставлю на голосування 75, прошу визначатись. [[10:40:13]] За-151 Не підтримана. Ключковський 76-та. Врахована. Каплієнко. 77-ма.
Шановні колеги, 77-ма поправка, вона в принципі була виключена редакційно. І якщо ми не прийняли 74-75, то її голосувати немає жодної потреби, на превеликий жаль. Дякую.
Не голосується. 78-ма. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я хотів би підкреслити, що 73-тя це і моя поправка. Я дійсно не розумію чому ви у випадку з військовослужбовцями на підставі того, що в них є паспорти, не включаєте, а у випадку членів екіпажа, то ви відповідно включаєте, хоча вони точно не можуть бути без закордонних паспортів і мають мати в кишені. Тобто це абсурдно і це говорить про низьку якість роботи комітету над цими поправками. Я пропоную все ж таки ці поправки враховувати і що раніше пропонувалися мною, і іншими: Ключковським, Каплієнко, -врахувати, а відтак поміняти тоді нумерацію. І тоді пункт 2 стає пунктом 3, і далі, а тоді до пункту 4 статті 6 включити пункт 1.3, а не так 1.2, як є зараз, тобто додати квитки військовослужбовців. Дякую за увагу.
78-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:41:56]] За-129 Не підтримана. 79-та. Чорноволенко мікрофон.
Знову ж таки у продовження того всього, по-перше, я хотів би все ж таки якихось пояснень від представника комітету, який представляє нам другий закон у другому читанні на всі ці зауваження. А відтак в розвиток того, не дивлячись, що воно не враховано, я пропоную поміняти нумерацію. Відповідно до введення посвідчень військовослужбовців і виведення карток членів екіпажу у пункті 5-9 поміняти на 6-10 у зв’язку з тим, що воно за рахунок посвідчень військовослужбовців має збільшитися на один. Прошу підтримати і все просив би все ж таки дати пояснення по одному і другому питанню, які тут подавалися, піднімалися багатьма депутатами. Прошу.
Так, будь ласка, 79-та голосується. Прошу визначатись. [[10:43:11]] За-130 Не підтримано. Ключковський 80-та частково. Не наполягає. 81-ша Ключковський? Врахована. 82-га Яворівський я не бачу.
Володимир Яворівський Батьківщина місто Кіровоград. Шановні колеги! Оскільки на 20 моїх поправок до цього законопроекту всі вони відхилені і без жоднісінького пояснення, то я би попросив у наступних законах просто писати – відхилено, оскільки це подано представником опозиції. Це буде красиво, шляхетно і всім буде зрозуміло. Друге. Оскільки проводиться референдум для того, щоб зняти інформацію щодо суспільної думки які потім використають політики, тобто народні депутати. Я і пропоную оскільки ми вже заплутали який документ треба пред’являти і який документ буде істинним ми вже це зробили успішно і заплатили. Через це я прошу у своїй поправці дуже чітко означити, де утворюються виборчі комісії. Нагадую, тут є повний перелік, і кримінально-виконавчої системи і на кораблях, які йдуть під українськими прапорами, і на закордонних дільницях. Мені видається для такого закону це потрібно дуже чітко означити. Спробуйте.
82-га голосується. Прошу визначатись. [[10:44:45]] За-134 Не підтримано. 83-тя врахована. 4-та відхилена. Ключковський 85-та.
Дякую. Мені залишається тільки повторити думку колеги Чорноволенка щодо низької якості правової роботи з текстом законопроекту. Подивіться, будь ласка, 9 частина стверджує, що немає права голосу громадянин України, визнаний судом недієздатним, а обсяг права голосу записаний в першій частині і там про недієздатних ні півслова немає. І в мене виникає питання: так що це, неграмотність, чи незнання 70 статті Конституції? Справа в тому, що єдина норма має визначати обсяг права голосу і вона має бути записана в одній частині, а не в двох різних, причому в першій і дев’ятій. Тому моя пропозиція полягає, що положення дев’ятої частини перенести в у першу частину, де буде повністю окреслено коло осіб, які мають право голосу.
Я ставлю на голосування 85 поправку. Прошу визначатись. [[10:46:05]] За-138 Не підтримана. 86-та. Яворівський.
Володимир Яворівський, „Батьківщина”, Кіровоград. Я хотів би доповідача шановного, почути від нього відповідь, чи приймає він мою раціоналізацію писати „відхилено”, оскільки це внесено представником опозиції. У продовження того, що сказав мій колега Ключковський, я пропоную оцю статтю „Не має права голосу громадянин України, визнаний судом недієздатним”, вилучити її взагалі, тому що вона вже повторюється у перших постулатах, вона взагалі зайва і непотрібно вносити саме в цей законопроект. Спробуйте, і, Адаме Івановичу, я вас прошу, ви.
Так, дайте, будь ласка. Продовжуйте.
Я хочу, Адаме Івановичу, ви добре знаєте українську мову, прекрасний лексолог і я влови в ваших інтонаціях, коли ви кажете „визначайтеся”, це дуже сильний натяк, і коли кажете „голосуйте”, це теж дуже сильний натяк. Якщо можна, змініть трошки лексику, якщо важко, ми поможемо.
Справа в тому, що це моє право говорити те, що я хочу, так само як ваше право балакати так як вам хочеться. Будь ласка, 86-та. Прошу визначатись. [[10:47:26]] За-128 Не підтримана. Коновалюк не наполягає. 88-ма. Ключковський.
Добре, я не наполягаю на 88 поправці, її доля вже вирішена, але я буду говорити про 89 поправку, Адаме Івановичу.
Будь ласка.
І я маю велике клопотання, щоби представник комітету. який стоїть та трибуні обґрунтовував позицію, бо він мовчить, і тому невідомо, з яких мотивів. Може я говорю дурниці, а може він просто не знає, що сказати, і тому мовчить. Отже, іде мова про те, що стаття 7 називається „Рівне право голосу”. А частина третя говорить про фінансування, зокрема агітації, що до права голосу, не має відношення. Це дуже низький рівень законодавчої техніки, коли предмет статті змішується з предметом зовсім іншої статті. Тому я пропоную ці норми, які треба, щоб були в законі, перенести в статтю 24, де буде йти саме про це мова, а не там, де право голосу. Бо до права голосу вони не мають відношення. Нехай скаже щось.
Що скаже комітет, членом якого є Юрій Богданович?
Ця поправка відмінена, вона змінює зміст, який прийнято за основу. Юрій Богданович, а я скажу. Треба було вам альтернативний законопроект вносити, і потім говорити про ці речі. А тут на сьогоднішній день ви хочете повністю зламати структуру, єдність і концепцію законопроекту, внесеного депутатом Шпеновим. Ми ж бачимо це.
Я ставлю 89 поправку на голосування. [[10:49:16]] За-127 Для того, щоб сесійна зала визначалася, бо закони приймає не комітет, а Верховна Рада. 90-та? Писаренко. Не наполягає. Коновалюк, 912-га. Яворівський, 93-та? Будь ласка.
Володимир Яворівський, „Батьківщина”, місто Кіровоград. Ну, по-перше, дуже цікава логіка в доповідача. Каже: „оскільки ця поправка дещо міняє у статті, то за неї не можна голосувати”. А для чого ж тоді вносити поправку, якщо не можна голосувати, бо, бачите, ця поправка міняє? Суть моєї поправки 93 у тому, що це вже йде абсолютний повтор, бо пункт 3 статті 9 законопроекту можна вилучити, оскільки зазначені в цьому пункту заборони, передбачені пунктом 1 статті 9 проекту. Це просто тавтологія. Закон буде трішечки менше, хоч він і недолугий абсолютно і не прийнятний, але буде хоч трішечки тоншим. Я пропоную вилучити цю статтю.
Я ставлю 93 поправку на голосування. [[10:50:32]] За-120 Не підтримана. 94-та, Ключковський.
Юрій Ключковський, "Наша Україна". Стаття називається „Вільна участь у Всеукраїнському референдумі”. Можна попросити, пана Сухого, щоб не заважав? Так от, відповідно до Конституції вільна участь означає не тільки вільне голосування, але й вільне формування волі. І тому я пропоную додати частину четверту, де сказано, що держава гарантує всім, хто бере участь в референдумі, право вільно обговорювати доцільність проведення референдуму, вести агітацію щодо питання винесеного на референдум всюди: на зборах, мітингах, засобах масової інформації. Я розумію, що коли непогрішимим є автор законопроекту, то тоді такі поправки не можна приймати, вони страшні, вони лякають. Але для мене непогрішимим на землі є тільки Папа Римський і тому я пропоную записати ту поправку, яка гарантує свободу референдуму в Україні.
Ставиться на голосування 94 поправка. Зніміть голосування. Поясніть, хоча від того абсолютно нічого не зміниться. Будь ласка.
Відхилив через те, що змінює зміст статті прийнятої за основу в першому читанні. Комітет визначився так і проголосував саме по цій поправці, Юрію Богдановичу.
Будь ласка, мікрофон Ключковського. Ключковського мікрофон.
Адаме Івановичу, я хотів би зрозуміти зміст аргументу, висловленого представником комітету. Таким чином все, що змінює зміст статті, прийнятої в першому читанні, не може бути прийнято з його точки зору? Я би хотів почути пояснення і його, і ваше з цього приводу.
Моє пояснення зрозуміле вам. Дійте за Регламентом. Верховна Рада, Верховна Рада може все, в тому числі змінити те, що прийнято в першому читанні. Так що. Ставиться на голосування 94 поправка. Він помилився, мабуть. [[10:52:55]] За-133 Не підтримано. Будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Ну, я не пойму, как такие маститые юристы, как господин Кармазин, Ключковский, не понимают элементарных вещей в объяснении, что понятно для всех. Всем понятно. Я не понимаю, или у них, так сказать, бурное вчера какое-то веселье было, что они сегодня не могут понять элементарных вещей. Это же азы юриспруденции. Внятно растолковуют, разжовуют вам и вы не понимаете. И вы претендуете, ну ладно Юрий Анатольевич я снимаю, он молчит, да. Поэтому понятно всем, всем понятно. Вы просто свою квалификацию просто не подтверждаете, когда такие вопросы задаете. А я вас уважаю как маститых юристов. Спасибо.
Дякую, Михайло Васильович, за допомогу, яка привела до затягування часу. Будь ласка, є репліки і в Ключковського, і в Кармазіна.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Користуючись тим, що відповідно до Регламенту репліка на репліку не надається, хочу сказати пану Чечетову, що йому би варто було прочитати хоча б шкільний підручник правознавства перед тим, як вчити інших. А що стосується основних принципів виборчого права, то вони не в підручниках записані, а в Конституції України. І пану Чечетову, який складав присягу на дотримання Конституції України, хоча б раз на рік варто її відкривати, хоча б після вчорашнього святкування.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний Адам Іванович! Адам Іванович, я би вас просив зараз покласти статтю 120 Регламенту України, Закону „Про регламент України” перед доповідачем. Чому? Тому що Партія регіонів. Пане Чечетов, я вас поважаю, але ж і ви поважайте Верховну Раду і всіх українських громадян. А ви їх не поважаєте, ви їх вважаєте за бидло. Ви прийняли в першому читанні і потім тушки ваші, чи як там петушатнік, проголосує отак, як ви скажете. Так от, пане Чечетов, отут написано в графі „Висновки і обгрунтування”. І це має бути в письмовій формі, а не те, що зараз ми чуєм. І якщо ви вболіваєте за авторитет своєї партії, то будь ласка, проведіть зараз лікнеп з виступаючим від імені комітету. Бо це позорище для.
Шановні колеги! Шановні колеги! Якщо ми з вами дійдемо до того, що пропонується, щоб кожен депутат говорив тільки те, що ви хочете почути, то це буде абсолютно неправильно. Абсолютно. Кожен депутат говорить те, що він може сказати, хоче сказати і висловлюється так, і висловлюється так, як вміє. Так, Ключковський, 95-та. Будь ласка.
Дякую дуже. Шановні колеги! Вже, по-моєму, 10 років у країні немає ізольованих військових частин. І не утворюються військові виборчі дільниці. Тому у мене виникає питання, з якою метою хочуть передбачити утворення таких дільниць в Законі про референдум? Не для того, щоб пару дивізій передислокувати там, де їх ніхто не контролює, і забезпечити пару десятків тисяч голосів на підтримку? Для тих, хто не хоче, щоб таким чином вирішувалося питання загальнодержавного значення, винесене на всеукраїнський референдум, я прошу підтримати мою поправку про те, що всі військовослужбовці в Україні голосують лише на звичайних виборчих дільницях.
Будь ласка, 95-та голосується. [[10:57:25]] За-114 Не підтримано. 96-та, Ключковський.
Дякую. Шановні колеги! Я розумію, що. [[Шум у залі]] Адаме Івановичу, я прошу зекономити мій час, поки Сухий говорить. Варнякають тільки ті, хто у Тернополі не втримуються. [[Оплески]] Шановні колеги, моя 96 поправка спрямована на те, щоби легалізувати допомогу виборцям, які самостійно не можуть вкинути виборчий бюлетень чи навіть заповнити його такі, як сліпі, іншими особами відповідно до закону. Справа в тому, що редакція 11 статті сьогодні це забороняє. Тому треба цей виняток прямим текстом передбачити в законі. Це допоможе інвалідам нормально брати участь у референдумі.
96 слушна поправка ставиться на голосування. Ви бачите у таблиці позицію комітету, я ж думаю прочитати легше, ніж почути. [[10:58:45]] За-128 Не підтримана. Кармазін, 99-та.
Юрій Кармазін. А я не зрозумів, ви ті вже пропустили, да, Адаме Івановичу? Ну, добре.
Ні, ні, все правильно.
Юрій Кармазін. 99 поправка. Я пропоную пункт перший частини 2 статті 13 викласти у такій редакції, там мова йде, для забезпечення публічності і відкритості процесу комісії що роблять: „оприлюднюють на офіційному веб-сайті Центральної виборчої комісії і відповідних органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування також у засобах масової інформації цих органів відомості про свій склад, місце знаходження та режим роботи, про утворення округів референдуму і дільниць” – це кінець цитати. Я не розумію, що комітет не дав ніяких висновків, ніяких обгрунтувань. І все, що ми хочемо зробити, щоб людям було зручніше, все робиться чомусь для того, щоб цього не було. Тому хочу почути все-таки, Адам Іванович, думку цього затаємниченого комітету, який виставив сьогодні абсолютно непідготовлену людину.
Враховуючи особливі заслуги перед парламентом Юрія Анатолійовича Кармазіна. Прошу. Яка думка комітету?
Відхилено. Веде до надмірної деталізації норм законопроекту. [[Шум у залі]] Я не збираюся з вами вступати в юридичну дискусію, але я сьогодні скажу, що я доношу думку комітету, а, Юрій Богданович, ви були на комітеті зразу, потім покинули комітет. Треба було обґрунтувати.
Голосується 99 поправка. [[11:00:47]] За-138 Не підтримана. 100-а поправка. Ключковський, будь ласка.
Дякую. Я не буду наполягати на її голосуванні, Адаме Івановичу, але скористаюся правом на репліку, яке ви мені чомусь не надали після згадування доповідачем на трибуні. Так от, я хочу сказати, Адаме Івановичу і всі присутні, що коли підкомітет працював і доповідач тоді був на підкомітеті, він з моїми поправками погоджувався. І тому він сьогодні мовчить н трибуні, бо немає що сказати проти них, тому що вони відхилені були тільки тоді, коли на засіданні комітету з’явилася таблиця, підготовлена в Міністерстві юстиції. І от тоді автоматом всі поправки стали відхиленими, хоча спочатку з ними і представники коаліції погоджувалися.
Так, ну з приводу реплік, то взагалі перед. після завершення питання, це можна довго чекати, то краще давайте будемо мирно. 100-а поправка ставиться на голосування. А, вибачте, зняв. Зніміть. Писаренко, Каплієнко. Не наполягає Каплієнко? Так, Писаренко. Ключковським, 104-а.
Дякую. Юрій Ключковський. Колеги, завжди обов’язками дільничних і окружних виборчих комісій було проведення роз’яснювальної роботи серед виборців. В тому числі пояснення щодо того як брати участь в голосуванні і як заповнюється виборчий бюлетень, щоб вони не робили помилок у день голосування. Це стандартне повноваження цих комісій. Чому його не хочуть на цей раз прийняти? Може тому, що державні адміністрації будуть роз’яснювати виборцям як треба голосувати? Я би хотів з цього приводу почути пояснення представника комітету.
104-та голосується. Відхилено, не вписується в концепцію. [[11:02:57]] За-94 Не підтримана. 105-та. Врахована частково. Будь ласка, Ключковського мікрофон.
Дякую. Вона зовсім не врахована. Там лише виправлена граматична помилка. А сенс поправки полягає в такому. Подивіться, будь ласка, що пропонується в правій колонці: „Оприлюднюють результати процесу Всеукраїнського референдуму”. Вибачте, в чому полягають результати процесу, мені дуже важко визначити. Однак, я пропоную, щоб відповідно до Конституції результати голосування виборців оприлюднювалися, і не тільки в цілому по Україні, але й подільнично , і по округах. Так, як робиться на всіх виборах. Я знову хочу підкреслити: ця поправка відхилена не просто так, а просто хочеться зробити так, щоб процес референдуму був вкрай непрозорий, і щоб перевірити, чи правильно підраховані голоси, ніхто не міг. Застосовується принцип диктатора Сомоси, який казав: „Я програв голосування, але виграв підрахунок голосів”.
Яка думка комітету.
Ми врахували частково, а в цілому погодилися з думкою автора.
Кармазіна давно не чули. Погодився?
Юрій Кармазін. Я попросив слова в порядку обговорення цієї поправки. Шановні народні депутати, я все розумію, але давайте не будемо понижувати рівень Верховної Ради нижче самої останньої сільської ради. Тому що те, що тут написано, просто смішно. Ви ж подивіться: „Оприлюднюють результати процесу Всеукраїнського референдуму”. Що таке „процес”? Процес – це, як відбувається референдум. Ви ж замисліться! Ключковський же вам правильно каже: „Підрахунку голосів виборців”. І підсумки голосування, і результату, бо це юридичний факт, який потім можна оскаржувати в суді. Це те, що несе правові наслідки, про це вам говорять. Ну, зрозуміло, для доповідача це не зрозуміло. Хіба ж ви оприлюднюєте результати процесу, шановні. Процес преса оприлюднить. Пане Чечетов, ви хіба не розумієте, що таке процес? Ви добре розумієте, що таке процес. Саме через це у процесі прийняття цього рішення.
Шановні колеги! Шановні колеги, давайте, мабуть, погодимося із пропозицією Ключковського і замінимо, дійсно, слова „результати процесу” на зрозуміло, що ж це за процес: „Оприлюднюють результати підрахунку голосів виборців, підсумки голосування, результати референдуму”. Тоді буде розписаний процес. Я прошу проголосувати. [[11:06:17]] За-193 По фракціях покажіть, будь ласка. Хто за те, щоб повернутися. [[11:06:53]] За-214 Ключковський, 108-ма. Мікрофон Ключковського по 108-й.
Дякую. 108 поправка говорить про те, що рішення комісії мають бути оприлюднені. І тому, коли йде мова про Центральну виборчу комісію чи окружні виборчі комісії, і ці рішення впливають на порядок проведення референдуму і права громадян, вони повинні бути опубліковані в друкованих засобах масової інформації. У тому випадку, коли така публікація неможлива, або коли рішення не має такого загального значення, воно все одно має бути оприлюднене в інший спосіб. І це стандартна, знову ж таки, вимога, бо секретних рішень виборчих комісій не може бути. Я би, все таки, хотів почути мотиви, з яких комітет такі очевидні речі відхиляє.
108 голосується. [[11:08:12]] За-131 Не підтримана. 109, Ключковського, будь ласка.
Дякую. Ця поправка природна після створення Державного реєстру виборців і функціонування його органів. Справа в тім, що відповідно до закону, дільничні виборчі комісії, які колись виконували ці повноваження утворюються менше ніж за два тижні до дня голосування. Поки вони почнуть працювати вони не встигають повідомити громадян про місце знаходження, про час голосування. Всі ці відомості є в розпорядженні державного органу – органів ведення реєстру, і це їхній обов’язок повідомляти громадян, про те, де знаходиться дільниця і в який час вона працює.
109 голосується. [[11:09:15]] За-134 Не підтримана. 110, Ключковський.
Дякую. Я хочу нагадати, що ми розглядаємо статтю, яка називається „Публічність і відкритість процесу референдуму”, то я би хотів зрозуміти з яких міркувань комітет не хоче, щоб засоби масової інформації були зобов’язані об’єктивні висвітлювання хід підготовки і проведення референдуму. І щоб би представникам засобам масової інформації не був гарантований безкоштовний доступ на всі публічні заходи і так далі. Чому ці дві частини, які знову ж таки, я хочу підкреслити, є стандартними для українського виборчого законодавства, комітет не хоче перенести в законодавство про референдум?
110-та. Прошу визначатися. [[11:10:16]] За-135 Не підтримана. 111-та. Наполягаєте? Врахована частково. Ключковського мікрофон.
Дякую. Вона стосується скоріше 22 статті, але це знову лише формальне часткове врахування. По суті вона не врахована, однак я не знаю чи доречно тут голосувати, бо тут вона вирвана з контексту. Можливо дійсно її проголосувати коли буде 22 стаття.
Добре. 112-та ваша врахована. 114-та. Стецьків не наполягає. Ключковський. 116-та врахована. 118-та відхилена. Ключковський мікрофон.
Дуже цікаве відхилення поправки 118. Передбачається, що „конституційний референдум щодо прийняття нової редакції Конституції і змін до розділу першого, третього, тринадцятого призначається Президентом України за ініціативою Верховної Ради”. Зверніть увагу, чого не хоче комітет, щоб Верховна Рада брала участь у прийнятті нової редакції Конституції України. Це вкладається в їхню концепцію. Мимо Верховної Ради ініціативна група десь там в районному центрі напише нову редакцію Конституції України, яку Президент проголосить на референдум, допомігши через адміністрації зібрати підписи. Тому я наполягаю на цій поправці, бо вона підкреслює, що прийняття нової редакції Конституції можливе тільки після того, як Верховна Рада її розгляне.
Думка комітету.
Ця пропозиція відхилена, тому що змінює зміст статті, прийнятої за основу, Конституція України не закріплює повноважень Верховної Ради України щодо ініціювання конституційного всеукраїнського референдуму. А до членів нашого комітету я скажу, шановні, ви давайте не приходьте на 5 хвилин, а потім покидаєте засідання комітету, а працюйте в комітеті. В комітеті коли ми голосували ці питання, можна було обговорювати. Підкомітет це добре, а на комітеті ви не були і признайтеся. Ото ваша така практика. Так, ми на комітеті ці питання обговорювали і коли відхиляли, ми аргументували цими питаннями, які я сьогодні оперую.
Шановні колеги! Поправка колеги Ключковського має абсолютно рацію, якщо ми хочемо захистити права Верховної Ради. Я ставлю на голосування 118 поправку, прошу голосувати. [[11:13:03]] За-217 Не підтримано. По фракціях? По кажіть, по фракціях: "Блок Юлії Тимошенко" - 127, "Наша Україна" – 44, комуністів – 26, "Блок Литвина" - 19, позафракційні – 1. Писаренко не наполягає, Коновалюк. Ключковський 125-та?
Я знову мушу звернути увагу на рівень законодавчої техніки. Частина перша статті 15, практично дослівно повторює частину першу статті 1 – для чого двічі говорити одне й те ж саме, для чого двічі трубити в фанфари про валю народу, коли весь законопроект спрямований на те, щоб цю волю народу фальсифікувати. Я пропоную виключити це повторення і зняти цю частину.
Так поправка 125 ставиться на голосування. [[11:14:15]] За-138 Не підтримано. Стецьків, 126 поправка? Не наполягає. Так 126 пройшли поправок, залишилося 800. 128-ма – Ключковський.
Я ще раз хочу відіслати до рішення Конституційного Суду – двічі у 2000 році і в 2008 році Конституційний Суд казав про те, що прийняття нової Конституції України може бути започатковано лише після того як на референдумі буде з’ясована воля українського народу щодо необхідності прийняття нової Конституції. І саме на це спрямована 128 поправка, вона передбачає, що саме шляхом всеукраїнського референдуму український народ може висловити свою волю щодо необхідності прийняття нової Конституції, чи нової редакції Конституції. Таким чином ця норма спрямована на реалізацію рішень Конституційного Суду України, які є обов’язкові до виконання всіма в Україні, без винятку.
І крім того всього іншого, я добавлю: спрямована на реалізацію нині діючого 13 розділу Конституції, це ще важливіше, ніж рішення Конституційного Суду. Я ставлю на голосування 128 поправку. Прошу підтримати. [[11:15:58]] За-209 На жаль, не підтримана. Від того, що ми повернемося, нічого не зміниться. Покажіть по фракціях. „Блок Тимошенко” – 125, "Наша Україна" - 39, комуністів 26, "Блок Литвина" - 19. Я ще раз, один раз поставлю, в зв’язку з вашими наполяганнями на повернення, але повірте, що це нічого не дасть. Хто за те, щоб повернутися до голосування. Прошу голосувати. [[11:16:43]] За-216 Не повернулися. Каплієнко. 129-та. Та те саме по фракціях, що ж по фракціях, ви ж бачили тільки що. Ключковський. 133-тя.
Це знову повторення норми, яка вже є в законі, причому повторення в спотвореній формі, з непотрібними деклараціями, які не мають, не повинні мати місця в нормативному тексті. Тому я пропоную цю поправку виключити. Цю частину.
133-тя голосується. [[11:17:34]] За-134 Не підтримана. 134-та Кармазіна?
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, ці зміни, які ми зараз робимо до, розглядаючи статтю 15, яка регламентує всеукраїнський референдум за народною ініціативою, абсолютно стаття 15 протирічить розділу XIII Конституції України, абсолютно протирічить. Через це я просив би вас, коли пройдемо 15 статтю, поставити про підтвердження такої редакції, бо цілу частину треба голосувати. Я ж, в даному випадку, бачачи, що закон не підготовлений до розгляду абсолютно, бо немає в графі «висновки і обґрунтування» нічого, крім «відхилено» слова – немає. Я ж не буду наполягати, витрачати час на голосування своєї поправки. Дякую.
І правильно, бо вона нічого нам доброго не дає. 135-та? Не наполягає. Ключковський, 136-та? Подгорний, буде ваша поправка, будете мати голос.
Я прошу звернути увагу, що в тексті частини четвертої, яка перенесена в праву частину міститься правовий фольклор. Передбачається, що не можна приймати закони, крім законів, прийняття яких на референдумі не допускається згідно з Конституцією України. Такого тексту в Конституції України не існує. Конституція України не допускає голосування не про прийняття законів, а щодо законопроектів з певних питань. І тому така неохайна, ну, вибачте, непрофесійна робота з текстом закону є неприпустима. У зв’язку з тим я пропоную правильну редакцію цієї частини. Я прошу її підтримати.
Так. Ставиться на голосування 136 поправка Ключковського. Прошу голосувати. [[11:19:57]] За-152 Не підтримано. 138-ма. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хочу просто пояснити сьогодні людям, чого не проходять поправки. Поправки сьогодні не проходять через те, що така політична сила, яка себе називає „ЄЦ” витягнула сьогодні картки після звільнення пана Шуфрича з посади міністра по надзвичайним ситуаціям. І через це нам не вистачає якраз тих голосів. Я повідомляю виборців про зміну пріоритетів тих, кого вони обирали, бо це суттєве викривлення волі виборців, які в даному випадку висловились таким чином. Шановний Адаме Івановичу, я прошу за цю статтю потім в цілому проголосувати за підтвердження. На своїй поправці в даному випадку, бо це немає сенсу, не наполягаю. Дякую.
139-та не наполягають. 140-ва те саме. 141-ша, Ключковський.
Дуже цікаве відхилення поправки. Прошу звернути увагу. Я пропоную, щоби за народною ініціативою питання зміни території України не могло бути винесено на розгляд. Адже таке питання вимагає попередньо укласти міжнародний договір. Бо як це інакше можна зробити. Чи може хтось хоче поставити на голосування референдум, на голосування референдуму питання про передачу Донбасу до складу Російської Федерації? То була би дуже цікава постановка питання за народною ініціативою. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставиться на голосування 141 поправка. [[11:22:08]] За-139 Не підтримана. 142-га Ключковський.
Це знову питання про те, що можна винести на референдум за народною ініціативою. Я вже вчора задавав запитання. Скажіть, будь ласка, а можна винести на референдум питання про довіру Президентові України або, скажімо, про призначення Прем’єр-міністра України, або про встановлення тарифної сітки з оплати праці, або, скажімо, про притягнення до кримінальної відповідальності тих посадових осіб, які винні в заборгованостях по пенсіях і зарплаті. Це можна голосувати на референдумі? Я думаю, народ з великою охотою винесе такі питання на референдум. Я пропоную все-таки підтримати мою поправку.
Голосуємо поправку 142. [[11:23:12]] За-150 Не підтримано. 144-та, Каплієнко. Не наполягає. Яворівський, 145-та. Будь ласка.
Володимир Яворівський, ”Батьківщина”, Кіровоград. Шановні колеги, мушу зізнатися, що я досі не відійшов від колосального потрясіння за нашого колегу Шуфрича. Ну стільки людина зробила для Партії регіонів яскравого. Чого варте тільки оце погладжування Льовочкіна по щоці і таке інше. І так цю людину кинути. Але, Адаме Івановичу, ви дуже точно сказали, що, справді, народний депутат може фактично все, на що він здатний, особливо якщо він належить до „тушок”. Але я хотів би вам зауважити слова Окуджави, який казав: «Каждый дышит так, как пишет». Через тея знімаю свою поправку, бо я думав, що вона повторює повністю Конституцію. Але оскільки я розумію, що весь законопроект спрямований проти Конституції, через те хай залишаться хоч якісь ріжки та ніжки від Конституції у цьому законі. Через те я знімаю свою поправку.
Будь ласка, 146-та, Ключковський.
Дякую. Знову викликає здивування мотиви відхилення цієї поправки. Прошу звернути увагу, що я пропоную. Щоб Указ Президента щодо проголошення всеукраїнського референдуму містив сформульоване питання референдуму, дату його проведення, а також, якщо виноситься проект закону, то текст цього закону і пояснювальну записку, мотивацію, яка була ініційована ініціативною групою. Тому мені здається, що відхиляти це – це знову пропонувати на референдум кота в мішку. Референдум призначений не відомо на коли, не відомо про що і не відомо для чого. Аби тільки був референдум. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 147 поправку. [[11:25:20]] За-145 145, не підтримана. 148-ма, Ключковський.
Ще раз спроба закликати до свідомості щодо дотримання рішення Конституційного Суду України і 13 розділу Конституції України. Пропонована мною нова редакція статті 15прим. пропонує порядок призначення і ініціювання референдуму щодо з’ясування волі українського народу щодо необхідності прийняття нової Конституції України. Це той шлях, який відповідає Конституції і рішенням Конституційного Суду України. Той, хто її не хоче підтримувати, означає, що йде на порушення Конституції і не виконує обов’язкових для виконання рішень Конституційного Суду України.
Яка думка комітету?
Думка комітету - відхилити порушення концепції законопроекту. Але я на питання фольклору, на питання іншого відповім. Колись прем’єр Тимошенко була в місті Луцьку і вона в прямому ефірі для телебачення дала для волинян інформацію. Коли Конституцію України 4 рази назвала уродєц, коли вона закликала, що тільки Конституцію, яку прийняла з сірниками в руках, може на референдумі прийняти український народ. Ми ще пам’ятаємо, як минулого року Президент Ющенко перезагрузив на Волині питання прийняття Конституції. В кожну школу прийшла, пару примірників, вчителі почали обговорювати і теж говорили про те, що тільки Конституцію нову на всеукраїнському референдумі приймати. То тоді ви не бачили про те, що, значить, на всеукраїнському референдумі раптом не можна ці питання розглядати. Це на місцях було, повірте, це на місцях. А коли ми сьогодні говоримо про те, що треба, якщо конституційні зміни проводити.
Ставлю на голосування 148 поправку, яка абсолютно кореспондується з чинною Конституцією. Прошу голосувати. [[11:27:51]] За-196 Не підтримана. 149-та, Кириленко. Мікрофон.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!” На жаль, всі мої поправки не враховані і за моїми підрахунками 95 відсотків поправок від опозиції також відхилено. Це означає, що інакша і, до речі, аргументована точка зору не сприймається. У мене пропозиція: 16 статтю вилучити взагалі, тому що вона знову ж таки передбачає прийняття нової Конституції України на референдумі. Ми можемо уявити яким буде цей проект нової Конституції, де його і хто буде писать і для чого. Буде по суті маніпулювання народом, і ділки від політики будуть іменем цього народу прикриватися. Тому я, звичайно, наполягаю на голосування своєї 149 поправки. Але, Адаме Івановичу, от жодна поправка до 15-ї, попередньої, статті не пройшла. Тому я наполягаю на тому, щоб 15 статтю також підтвердити у цілому, щоби вона пішла в тіло законопроекту або не пішла. От статтю 15 в цілому і мою поправку 149 прошу проголосувати. Дякую.
Ставиться на голосування 149 поправка Кириленка, прошу голосувати. [[11:29:23]] За-175 Шкода, що не підтримали, бо мова йшла про те, щоб не дати можливості 16 статтею порушувати Конституції. Тепер, будь ласка, будьте уважні, будьте уважні. Ставиться пропозиція про підтвердження, про підтвердження.
[[Із залу]] Неконституційної статті.
Ставиться пропозиція про підтвердження статті 15 у редакції, запропонованій комітетом. Прошу визначатися. [[11:30:13]] За-174
[[Із залу]] Ура!
174. Але, але, але не радійте, не радійте, не радійте. Не радійте! 15-а стаття залишилась в редакції першого читання. Я ще раз повторюю: не „Ні, ні, ні”, а „Да, да, да”! 150-а. Ключковський, будь ласка.
Адаме Івановичу, ви абсолютно праві у характеризуванні 16-ї статті як гостро антиконституційної, тому серія моїх поправок, які стосуються її, була спрямована на приведення її в конституційне русло, починаючи з назви цієї статті. Тому я пропоную почати з назви і підтримати зміну назви цієї статті.
150-у голосуєм. [[11:31:29]] За-149 Не підтримано. 151-а. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу! я просив би вас, коли ви говорите „залишається редакція першого читання” чи не залишається, чітко пам’ятати, що ми нічого не маємо права ставити того, що протирічить розділу 13 Конституції України, який регламентує внесення змін до Конституції. Стаття 15 тому й поставлена була на мою вимогу і на вимогу народного депутата Кириленка, що ми вважали, що вся стаття є в порушення Конституції. Тому зал її не підтвердив. Тому, Адаме Івановичу, ваше тлумачення, що залишається перше читання, не є правильне. Щодо поправки 151-ї, то я пропоную назву статті 16-ї викласти в такій редакції: „Всеукраїнський референдум щодо підтримки певної норми закону України, скасування, втрату чинності чи визнання нечинним закону про внесення змін до Конституції України”. Так от, шановний Адаме Івановичу, і ось саме через те, що там все є неконституційне.
151-ша. 153-тя, Ключковський.
155-ту? Адаме Івановичу, у мене застереження. до 153-ї у мене застереження. Справа в тому, що поправка суттєво змінює зміст, концепцію, прийняту в першому читанні. В першому читанні було прийняте схвалення нової редакції, а схвалюється те, що вже прийнято. І, очевидно, передбачалося, що прийме Верховна Рада. Тепер же ж пропонується змінити цю концепцію – і написати, що прийняття Конституції на референдумі. Це істотна зміна концепції, прийнятої в першому читанні. І відповідно до правової позиції комітету, яка тут без кінця повторюється доповідачем, вона повинна бути відхилена. Тому я прошу поставити це на голосування.
Будьте уважні: ставиться 153 поправка. 153 поправка Шпенова, яка врахована комітету, на підтримку. Прошу визначатись. [[11:34:09]] За-206 Поправка не підтримана. 155-та, будь ласка.
155 поправка спрямована на упорядкування ініціювання і проведення конституційного референдуму. Відповідно до ХІІІ розділу Конституції і позиції Конституційного Суду України пропонується, щоб референдум про прийняття нової редакції, чи схвалення нової редакції Конституції України проводився протягом 2 років, після того, як опубліковані результати всеукраїнського референдуму за те, що український народ хоче змінювати Конституції України. Я прошу підтримати цю поправку. Вона відповідає тринадцятому розділу Конституції.
Ставиться на голосування 155 поправка. [[11:35:28]] За-147 Не підтримано. 156-та, Кармазін.
Юрій Кармазін. Я не наполягаю на цій поправці, Адаме Івановичу. Я просив би запросити в зал керівника юридичного управління, щоб він супроводжував зараз все це неконституційне дійство. І щоб ми потім послухали хоча б у перерві думку, як можна виходити зараз з тих недоречностей, порушень Конституції, які забиті у цій нормі. Це перше. І оскільки я не буду брати слово і не наполягаю на цій поправці на голосуванні, я хотів би, щоб, Адаме Івановичу, ви переривали, коли від імені комітету розповідають, що робиться на Волині. Я не гірше знаю, що робиться на Волині. Але я про це не розказує. Що казав Ющенко чи що казав Янукович, чи хто ще там казав. Мене це абсолютно не хвилює. Мене хвилює професійна думка комітету з приводу розгляду законопроекту, більше нічого. Прошу сприйняти це як зауваження до недотримання Закону про Регламент України. Дякую.
І вам дякую. Але Законом про Регламент Верховної Ради України ваша пропозиція з приводу якихось тут заслуховувань юридичного управління не має під собою абсолютно ніяких підстав. 159-та, будь ласка.
Дякую. От, Адаме Івановичу, я буду наполягати, щоб на цей раз комітет дав пояснення. Чи можна пояснити у межах чинної Конституції, чому референдум щодо схвалення нової редакції Конституції і, зверніть увагу, внесення змін до Конституції може бути тільки за народною ініціативою. А куди подівся тринадцятий розділ Конституції, який передбачає референдум по змінах до І, ІІІ і ХІІІ розділу, які ініціюються Верховною Радою шляхом прийняття таких змін в 300 голосів і лише потім на схвалення виноситься на референдум. Це ж грубо не конституційний текст, який пропонується комітетом, його не можна приймати в такому вигляді. Я прошу підтримати мою поправку.
Будь ласка, думка комітету.
Відповідь. Народ здійснює владу безпосередньо, це стаття п’ята, право визначати змінювати конституційний лад в Україні належить виключно народові України. З цього ми виходимо і цим керуємося, коли говоримо про другу статтю.
159-та ставиться на голосування. [[11:38:23]] За-187 Не підтримано. 160-та, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович! Парадоксальна ситуація, ми з вами не підтвердили 15-ту статтю, тобто 15-ої статті вже немає, вже всього 14 статей.
15-та стаття залишилась в редакції першого читання.
Адам Іванович! Якщо ви так тлумачите, тоді я вас попрошу - нехай нас зал розсудить. Давайте ще раз поставимо на підтвердження 15-ої і 16-ої статті разом. Оскільки поправки туди не вносилися, а в першому читанні вона прийнята у вигляді, який суперечить Конституції України. Жоден документ, жодна дія в державі Україна не мають бути порушенням Конституції України. Адам Іванович! Ви тут сьогодні „око державне”, ставте на підтвердження першого, другого читання 15-ої, 16-ої. І я закликаю всіх хто називається громадянами України не підтримувати це підтвердження. Дякую.
Будь ласка, 163-тя. Почекайте, зараз 116. 16 стаття не завершена. 163-тя. Будь ласка, Ключковський.
Мова йде про статтю, яка говорить про внесення змін до Конституції України в тому числі. І ось в цій статті нічого не говориться про внесення змін до Конституції України відповідно до Конституції України. Іде мова тільки про те, як всупереч Конституції України вносити зміни. Тому я пропоную доповнити частиною третьою, яка врегламентовує у цій статті, я підкреслюю, внесення змін до Конституції, зокрема І, Ш, XIII розділу через всеукраїнський референдум у порядку, встановленому Конституцією.
Будь ласка, 163-тя ставиться на голосування. [[11:40:50]] За-163 Не підтримана. 164-та. Стецьків немає. Ключковський 165-та.
Дякую дуже. Оскільки відповідно до частини другої статті 19 України Президент України діє виключно на підставі в межах повноважень і в спосіб, встановлений Конституцією, законами України, я пропоную законом врегламентувати дії Президента після того, як він отримав відповідний проект чи нової редакції Конституції, чи змін до Конституції. Отже, пропонується, по-перше, щоб він це зробив, призначив чи видав указ протягом семи днів, треба ж встановити строк, бо він інакше може дуже довго це робити. А по-друге, передбачити, що додатками до цього указу є текст проекту відповідного і пояснювальна записка, бо інакше ми знову попадаємо в ситуацію, коли призначається чи проголошується референдум, але невідомо про що. І те що виноситься на референдум ніким не встановлюється, тому я прошу підтримати мою поправку.
165-та ставиться на голосування. [[11:42:16]] За-157 Не підтримано. Ми завершили 15-ту [[шум у залі]] Ми вже пройшли.
[[Із залу]] Так ви ж неправильно протлумачили?
Давайте будемо виходити з того, що я тлумачу правильно.
[[Із залу]] Адам Іванович, я вас дуже поважаю, але тут ви помилилися. Адам Іванович!
Були пропозиції про те, щоб по 16 статті ми поставили її на підтвердження в редакції комітету. Прошу визначатись. [[11:43:02]] За-0 Хорошо. Таким чином залишається редакція 16 статті прийнятої в першому читанні. Була друга пропозиція про те, щоб вилучити із тексту закону 16 статтю. Я ставлю цю пропозицію на голосування, прошу підтримати. [[11:43:44]] За-236 [[Оплески]] Стаття 16, яка порушує Конституцію України, вилучена. 15-та – не повертаємося. Потім побачим – життя покаже. Пропонувати можна тільки потім. 166-та.
Дякую. Цю поправку можна зняти, оскільки 16 стаття вилучена, а 17-та говорить про конституційні речі.
Тобто, Юрій Богданович, якщо я вас зрозумів, то всі поправки до 17 статті ви не наполягаєте.
В мене не було інших поправок до 17 статті, крім того як їх об’єднати в одну і зробити конституційними.
Добре те, що стосується 17-ої, у вас дійсно одна поправка тут. Будь ласка, 173-тя Яворівський.
Володимир Яворівський. Батьківщина, місто Кіровоград. А мені як товариству, їй Богу, ну не виходить із голови Шуфрич. Якби не він, у мене таке враження, що Янукович би ніколи на виборах не переміг. Через те, Шуфрич, Несторе, дорогий, ми з тобою! Заспокойся, все буде нормально у твоєму житті! А поправку я знімаю, оскільки вона повторює статтю Конституції, то я хотів, щоб вона не повторювала. Але ще раз кажу, що я знімаю її, Адаме Івановичу, а час, який на цьому зекономив, я відводжу на голосування за 15 статтю потім.
174-та. Кармазін.
Юрій Кармазін. Поправка 174-та. Так, Адаме Івановичу?
Так.
Частину другу статті 17 я пропонував би викласти в такій редакції: „Указ Президента України щодо призначення всеукраїнського референдуму оприлюднюється невідкладно після його підписання на офіційному веб-сайті Президента, а в офіційних друкованих виданнях – протягом 3 днів з моменту його підписання”. Я хочу сказати, що я також схвильований долею міністра Шуфрича і я хочу сказати, що після моєї критики представники „Єдиного центру” повернулися до зали і конструктивно голосують. Тому, оскільки я озвучив це, я маю озвучити і іншу інформацію. Адаме Івановичу, тобто бачите, наші колеги все-таки виконають обіцянку перед суспільством і своїми виборцями. Дякую.
Так, я зрозумів, ви не наполягаєте на голосуванні. 179-та. Ключковський.
А чому не 177-ма, Адаме Івановичу?
Давайте і 177-му. Тут мені важко зрозуміти, чому у 18 і 17 вкралася 27 стаття. Але, будь ласка, 177 поправка.
177 стосується 18 статті і вона стосується дивного юридичного терміну „затвердження закону”. Мені невідомо, що означає в юридичному відношенні цей термін і тому я пропоную його виключити. Але якщо мені роз’яснить представник комітету, що таке затвердження закону і якими нормами Конституції передбачені затвердження закону, я тоді свою поправку відкличу, але лише в такому випадку.
Так, будь ласка, 177 ставиться на голосування. [[11:47:27]] За-152 Не підтримано. 179-та? Ключковський.
Дякую. Поправка спрямована на те, щоб упорядкувати спосіб призначення такого референдуму. Я не розумію, чому не можна сказати, що Верховна Рада приймає про це постанову, можливо, треба приймати закон або заяву? Я не розумію, чому при цьому не має бути додатком текст відповідного договору, текст закону і пояснювальна записка? Мені здається, що без цього громадянам України буде важко зрозуміти, а про що ж вони голосують? Чи, можливо, щось хтось хоче, щоби вони голосували, не розуміючи про що ведеться мова на референдумі? Але тоді сподіватися на свідоме волевиявлення не можна. Тому я пропоную підтримати 179 поправку.
179-та голосується. [[11:48:36]] За-138 Не підтримана. 180-та? Кармазін.
180 поправка, Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, я пропоную доповнити статтю 18 частини другої такого змісту: „не допускається внесення на всеукраїнський референдум про зміну території України, законів про ратифікацію міжнародного договору Про зміну території, якщо в результаті ратифікації такого міжнародного договору Україна позбувається своєї території без належної компенсації території, або це наносить шкоди її національним чи економічним інтересам”. Очевидно, шановні народні депутати, це кінець цитати, що в нас тепер в Раді безпеки і оборони буде своя людина, від буде нам допомагати визначати, що відповідає, що не відповідає своїм інтересам, я маю на увазі колегу Шуфрича, яку ми приносимо вибачення за те, що його сила, його і киданула, а я його про це попереджав давно. Прошу поставити поправку на підтримання. Дякую.
Так, Юрію Анатолійовичу. Якщо я вас правильно зрозумів, то Шуфрич був вашою людиною. 180 поправка ставиться на голосування. [[11:50:07]] За-148 Не підтримана. 181-ша частково. Як, Юрію Богдановичу? 181-ша враховано частково.
Не наполягаю.
Так, 182-га Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни. Тут мені кажуть, чи не був Шуфрич членом Партії захисників Вітчизни. Ні. Але співчував. Суттєво співчував. Тому частину другу статті 18 пропоную викласти в такій редакції. „Постанова Верховної Ради України щодо проведення всеукраїнського референдуму оприлюднюється невідкладно після його підписання на офіційному веб-сайті Президента України, опубліковується в офіційних друкованих виданнях протягом трьох днів з моменту її підписання”. Кінець цитати. І, шановний Адаме Івановичу, користуючись нагодою звертаюся до вас. Прошу терміново зв’язатися з Прем’єр-міністром Миколою Азаровим, тому що зараз повінь в Одеській області, вчора в Одесі не було світла. Повінь серйозніша в Чернівецькій, Франківській областях, суттєво залита південь Одеської області, а ми не маємо міністра, Адам Іванович.
Це стосується іншої теми. Коли ви будете в коаліції, тоді ви будете казати, що треба призначити міністра. Приймайте рішення. Переходьте до коаліції. 182-га ставиться на голосування. [[11:51:48]] За-143 Не підтримана. 185-та. Ключковський. Вона врахована. Будь ласка, Ключковський має зауваження.
185 поправка дуже дивна, вона врахована. Передбачається в назві статті доповнити словом „форма і структура питання референдуму”. Однак у тексті статті ні півслова про структуру питання референдуму не сказано. Тому, мені здається, що такі фокуси ну не треба допускати в серйозних законодавчих текстах. Я пропоную поставити на підтримку цю пропозицію і не підтримати її.
185-та ставиться на підтримку. Прошу голосувати. [[11:52:50]] За-228 Підтримана. 186-ть Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні, щось ви не зорієнтувалися. Вас, очевидно, боротьба з крокодилами Шуфрича довела трошки до іншого голосування. Ми не правильно зараз проголосувала Верховна Рада. Ну нічого, вона може і поправитись. Моя поправка стосується статті 19 частини першої у такій редакції. „Питання референдуму – це текст, яким викладається пропозиція референдуму у вигляді питального речення щодо тексту норму Конституції чи закону України, на яке учаснику всеукраїнського референдуму пропонується дати чіткі відповіді так або ні”. Наголошую, шановні народні депутати, що щодо тексту норму Конституції чи закону цього не було записано. Тому я і пропонував уточнити такі не маленькі деталі. Натомість ви доповнили словами „структура”, які абсолютно сюди ніяк не клеяться. Дякую.
Будемо голосувати чи ні? Будемо. 186-та ставиться на голосування. [[11:54:21]] За-131 Не підтримана. 189-та Ключковського.
Дякую. 189 поправка спрямована на заповнення прогалини у цьому законопроекті, який не конкретизує, що таке питання у конкретному формулюванні. Пропонується передбачити, що це питання, яке стосується прийняття або скасування конкретного тексту норми закону, чи сукупності конкретно сформульованих норм закону, чи конкретного закону. І відповідний текст є невід’ємною частиною питання референдуму. Це дозволяє відрізнити такий референдум з конкретною пропозицією від загального референдуму. Я прошу підтримати цю поправку.
Так, ставиться на голосування 189 поправка. [[11:55:25]] За-152 Не підтримана. 190-та, Ключковський.
Дякую. Тут ще важливіше формулювання пропонується. Оскільки досі в тексті законопроекту ніяким чином не визначено, що таке загальний референдум. Так ось, пропонується написати, що загальний референдум, це такий референдум, де питання формулюються у загальному формулюванні і стосуються підтримки пропозицій щодо загальної ідеї щодо встановлення чи зміни правового регулювання певних суспільних відносин, не сформульованого у формі конкретної норми чи конкретного закону. Я прошу підтримати. Воно потрібне для визначення що таке загальний референдум.
Так, будь ласка, 190-та ставиться на голосування, поправка. [[11:56:24]] За-154 Не підтримано. Наступна. 192-га ставиться. Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Ми вчора не підтримали ряд поправок, які стосувалися саме цієї норми, кореспондувались з нею. Стаття 19 – пропонувалося доповнити новою частиною. „На конституційний і законодавчий ратифікаційний референдум вноситься текст відповідного проекту та питання щодо його прийняття. Очевидно, що це абсолютно не відповідає Конституції, тому що можна внести любий текст і людина не може відповісти, як вона може частину підтримувати, а частину не підтримувати. Тому, очевидно, що це протирічить попереднім статтям і протирічить здоровому глузду. Ця поправка комітетом врахована – це поправка 192. Тому я просив би, шановний Адаме Івановичу, поставити на підтримку залу цю статтю. І пане Чечетов, застокойтесь, її не треба підтримувати, вона все одно не міняє ситуації, вона просто неграмотна буде. Дякую.
Я ставлю 192 статтю, вибачте, поправку колеги Шпенова, яка врахована комітетом на предмет її підтримки. Прошу голосувати. [[11:58:06]] За-239 Підтримана. Ключковський, 194-та.
Моя 194 поправка стосується дуже простої проблеми, Адаме Івановичу. Чи можна у питанні, одному питанні референдуму поєднати дві зовсім різні проблеми? Наприклад, поставити питання таким чином: чи підтримуєте ви оголошення недовіри Президенту України і водночас призначення мінімальної зарплати у 5 тисяч гривень? Ось якраз, щоб не було таких дивних поєднань, на це і спрямована моя поправка. Я думаю, що той, хто поділяє здоровий глузд, підтримає її.
Справа у тому, шановні колеги, ми зараз визначимось з поправкою, але я вам нагадую, що вчора ми це питання врегулювали. Я ставлю 194 поправку на голосування. [[11:59:15]] За-154 Не підтримана. 195-та, Ключковський.
Дякую. Поправка знову спрямована на впорядкування формулювання питання референдуму. Справа в тому, що питання у конкретній формі і в загальній постановці мають різні юридичні наслідки. Питання у конкретній формі обов’язкове до виконання прямо, а питання в загальній. формулюванні повинно бути ще кимсь реалізоване. Тому поєднувати в одному питанні такі дві форми пропозицій не можна, і саме це я пропоную зробити, бо інакше виникнуть такі самі проблеми, як виникли в 2000 році, коли було невідомо що робити з результатами референдуму.
Ставиться 195 поправка на голосування. [[12:00:16]] За-150 Не підтримана. 196-а, Ключковський.
196поправка знову ж таки спрямована на те, щоби одним питанням референдуму не врегульовувати дві різні норми, які між собою не пов’язані. Ну наприклад, чи можна одночасно вносити зміни доII розділу Конституції і до XIV розділу. до XII розділу Конституції? Я вважаю, що такі речі треба регулювати окремими питаннями і на кожне з них давати окрему відповідь. Я би просив знову ж таки задля здорового глузду підтримати мою поправку.
196-а голосується. [[12:01:13]] За-144 Не підтримана. 197-а. зараз, до 200 давайте дійдем. Ключковського мікрофон.
Дякую. 197 поправка стосується реалізації принципу чесного референдуму.чи можна виносити на референдум питання, яке має навідний характер бо містить в собі формулювання мети – для чого. наприклад, щоби краще жилося українському народу давайте розпустимо Верховну Раду України. можна таке питання виносити на референдум чи ні? якщо ви вважаєте, що можна, відхиляйте поправку. Якщо ви вважаєте, що не можна, підтримайте її.
Ставиться 197-а. [[12:02:10]] За-141 Не підтримана. 198-ма, Ключковський.
Дякую. Оскільки йде мова про неконституційний референдум, то в мене є таке питання: чи може питання референдуму суперечити Конституції України? Мені здається, що не може. Але комітет пропонує відхилити цю поправку. То я би хотів почути думку комітету: що, питання референдуму може суперечити Конституції?
Ну, і так зрозуміло, що не може. Але. 198-ма ставиться на голосування. [[12:02:56]] За-133 Не підтримана. 199-та, Ключковський.
Дякую. Останню вимогу, яку я би пропонував підтримати до питання референдуму. Справа в тому, що за народною ініціативою можуть виноситися питання, скажімо, закони, які створюють правові колізії або містять прогалини права. Виникає питання: чи такі питання можуть ставитися на референдум, чи потрібно вимагати, щоб була повнота правового регулювання і не створювалися колізії з чинними законами? Я пропоную підтримати цю поправку. І хотів би почути, з яких мотивів комітет її відхилив.
Будь ласка, думка комітету.
Відхилена, тому що веде до надмірної деталізації норм законопроекту.
199-та ставиться на голосування. [[12:04:01]] За-142 Не підтримано. Шановні колеги, перед тим, як оголосити перерву, я вношу пропозицію про те, щоб сьогодні ми з вами працювали до реалізації всіх питань порядку денного. Прошу проголосувати. [[12:04:29]] За-254 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12 години 35 хвилин.
Шановні колеги, якщо ми з вами прийняли рішення по 16 статті, всі решта статей уже не матимуть принципового значення. Бо 16-та – найголовніша. Це перше. Друге. Ви ж собі уявіть: 15-та каже одне, а 16-та каже друге. Так що не переживайте, все іде правильно. На 200 поправці ми. 15-та залишилася поки що в редакції першого читання. 200 поправка, Стецьків не наполягає. Ключковський, 201-ша.
Дякую. Адаме Івановичу, я можу погодитися, що з політичної точки зору, дійсно, 16 стаття була принципово важливо. Однак, це ж іде мова про закон, а в законі немає неважливих дрібниць. І тому, скажімо, коли стаття 20 говорить про обмеження щодо проведення всеукраїнського референдуму і не містить ні одної норми, яка стосується проведення референдуму, то я просто не розумію, що написано і для чого це пишеться. Тому моя поправка говорить про те, щоб у назві статті написати, що до ініціювання та призначення всеукраїнського референдуму, а не його проведення.
Будь ласка, 201-ша ставиться на голосування. [[12:36:19]] За-63 Не підтримана. 203-тя, Ключковський.
Мова знову йде про предмет референдуму. Запропонована редакція, та, що прийнята у першому читанні, виключає лише референдум щодо законопроектів з питань податків, бюджету та амністії. Це, дійсно, відповідає 74 статті Конституції. Однак, уже у 2000 році Конституційний Суд визнав неконституційними і зняв з розгляду два інші питання референдуму, які не обмежені 74 статтею, і там же ж Конституційний Суд звернув увагу, що вся Конституція встановлює обмеження, а не лише 74 стаття. Зокрема, не допускається проведення референдуму з питань, які звужують зміст і обсяг прав громадян, бо це заборонено ІІ розділом Конституції. Не передбачена Конституцією і референдум про довіру органам влади. Неможливо вирішити через референдум кадрові питання. Не можна винести на референдум питання, які віднесені до повноважень Кабміну, Президента, окремих міністерств чи державних.
Завершуйте, будь ласка.
Не можна винести на референдум питання, які стосуються повноважень суду чи прокуратури, або інших правоохоронних органів, наприклад, щодо відкриття кримінальної справи. Можна це вирішити референдумом? Тому мені здається, що такий вузький підхід є не конституційним. І тому потрібно дати повний перелік всіх тих обмежень, які встановлюються, дійсно, всім текстом Конституції, а не лише 74 статтею. Я прошу підтримати мою поправку.
203-тя, ставиться на голосування. [[12:38:26]] За-83 Не підтримано. Шановні колеги! Давайте ми, мабуть, Анатолія Олексійовича посадимо десь на перше місце, щоб він з матеріалами сідав, був. І якщо буде необхідність буде коментувати, тому що. Ні там є проблеми. Шановні колеги! Шановні колеги! Перше. Ніде в Регламенті не сказано, що доповідач повинен бути обов’язково на трибуні. Друге. Є проблеми те, що з ногою після певних цих. тому, шановні колеги, давайте будемо добрішими. Будь ласка, Кириленко, 204-та, не бачу. 205-та, 206-та. ні вибачте, 203-тя ваша і Ключковського, ми вже її проголосували. 206-та, Кармазін, тому що один хтось говорить. Потім я вам наверстаю, не переживайте.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я пропоную доповнити обмеження щодо ініціювання і проведення всеукраїнського референдуму. Там де записано, не може бути ініційовано призначення щодо законопроектів з питань внесення нової редакції Конституції України. Бо це заборонено Конституцією, заборонено рішенням Конституційних судів в Україні. І ми з вами таке рішення прийняли, вилучивши статтю 16-ту. Але шановний Адам Іванович, для юридичної чистоти подивіться, будь ласка, що нам треба або вилучити всю частину статтю 15-ту або записати там в статті 15 слова, вносити зміни до Конституції, затверджувати Конституцію в порядку встановленим розділом ХШ Конституції України або так конкретизувати. В іншому випадку існування 15 є не конституційним, я просто вам нагадую,
Я це підтверджую. Також солідарний з вашою думкою. Але давайте ми визначимось, ми вже пройшли статтю. Ми перед остаточним голосуванням з вами будемо визначати те, хто що хоче ще визначити, тому ідемо вперед. 206-та поправка ставиться на голосування. Вона має повне право на існування. Прошу голосувати. [[12:41:06]] За-132 Не підтримана. Але ми 16 статтею врегулювали цю проблему, особливо нема чого хвилюватися. 209-та. Ключковський.
Дякую. 209-та поправка стосується того, що в цій статті містять міститися всі обмеження щодо призначення референдуму. І тому пропонується саме в цій статті сказати, що референдум не може призначатися чи проголошуватися в умовах воєнного, чи надзвичайного стану на всій території України, а також протягом 90 днів після скасування такого стану. Я просив би підтримати цю поправку.
209-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:42:03]] За-108
Шановні колеги! Перед тим як далі продовжити розгляд поправок, у мене є така пропозиція: я прошу керівників фракцій, керівників фракцій, давайте зберемось зараз, хай продовжується розгляд цих питань, ми ще раз обговоримо ситуацію в зв’язку із цим законом і нашою дальшою організацією роботи. Щоб ми не робили марної. Немає заперечень? Я тоді прошу керівників фракцій давайте зараз зберемося, я тоді попрошу, щоб і міністр юстиції Олександр Лавринович взяв участь у цій нараді. А поки що давайте будемо працювати.
Ключковський 210-та, будь ласка.
Вона знову стосується єдності правового регулювання в одній статті мають бути всі ці норми, які стосуються обмеження щодо призначення референдуму. Тому я пропоную з 21 статті перенести у 20-ту цю норму. Я прошу підтримати цю поправку.
210-та ставиться на голосування. [[12:43:42]] За-91 Не підтримана. 211-та Ключковський.
211 поправка дуже принципова. Справа в тому, що в усіх проектах Законів про референдум, які розглядалися у Верховній Раді після 91-го року передбачалося, що частота проведення референдумів не може бути надмірною, в тому числі це було і в тому Законі про референдум, який був недавно прийнятий, і потім заветований, і не брав чинності. І там теж була норма про те, що наступний референдум може бути ініційований не раніше через рік після проведення всеукраїнського референдуму. Ця норма спрямована на обмеження зловживання влади так званого механізмами плебісцитарної диктатури, а також уникненням обходу Верховної Ради України через інститут референдуму. Тому я пропонував би підтримати обмеження, що частіше ніж раз на рік референдум проводити не можна.
Ставиться на голосування 211 поправка. [[12:44:58]] За-114 Не підтримано. 213-та. Кармазін.
Юрій Кармазін, партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, я бачу, що ми з вами цими текстами нових редакцій і норм Конституції „загралися”. І в даному випадку абсолютно правильно буде, якщо ми поступимо аналогічно як ми поступили по статті 16- й і враховуючи там, що ми там відторгли те, що може бути нова Конституція, приймається, бо це порушення Конституції України. То виходячи з цього я прошу вас, Адам Іванович, всю статтю 20-ту, всю статтю, перше, друге читання, поставити на підтвердження, тому що вона є неконституційна в цьому і першому читанні, і в другому читанні. Тому прошу вас, отам якраз іде зараз в перерві передача про те як приймалася Конституція України і я тримаю ту Конституцію, яку ще підписав і Михайло Сирота, в тому числі.
213-та ставиться на голосування. [[12:46:28]] За-81 Будьте уважні, ставиться на голосування пропозиція про підтримку 20 статті в редакції, запропонованій комітетом. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[12:46:57]] За-31 Пропозиція комітету відхилена. Залишається редакція першого читання. Наступна – 216-та.
Поправка 216 спрямована на чіткість регулювань повноважень Верховної Ради України. передбачається записати прямим текстом, що Верховна Рада не може ініціювати загальний референдум. Тобто референдум, в якому не ставиться на голосування норма або текст нормативного акту. Я просив би підтримати цю поправку.
Так. 216-та ставиться на голосування. [[12:48:03]] За-96 93-та. Не підтримана. 217, 218, 219, 220.
Це до вас немає відношення. 220-та? Будь ласка. Чи, якщо вас Симоненко уповноважив представляти його інтереси. 220-та?
Просто хороша поправка, хотілося би її підтримати.
Адам Іванович, там є пропозиції.
Розглядається 220-та.
Добре. В мене є пропозиція. Оскільки в цій статті є восьма частина, яка передбачає проведення перевірки питання референдуму на його відповідність вимогам Конституції і цього закону, то назвати цю статтю „Перевірка питання референдуму”. Прошу підтримати.
220-та ставиться на голосування. [[12:49:21]] За-109 Не підтримано. 221-ша Ключковського.
Дякую. Ну, ця поправка, знову ж таки, спрямована на, я би сказав так, юридичну досконалість тексту. Якщо ви відкриєте 22 сторінку, то ви побачите, що частина перша статті 13 і частина перша статті 22 абсолютно ідентичні за текстом. Яка юридична техніка, яка майстерність законодавця змушує повторювати ці норми, мені дуже важко зрозуміти. Я пропоную її записати один раз. Але виконувати. А не писати багато разів і порушувати.
221-ша голосується. [[12:50:17]] За-118 Не підтримана. Кармазін, 223-тя.
Юрій Кармазін, поправка 223. Шановний Адам Іванович! Я пропоную частину другу статті 22 викласти в такій редакції. Рішення органів державної влади, органів місцевого самоврядування, що стосується всеукраїнського референдуму, доводяться до відома громадян України через офіційні веб-сайти цих органі, а також засобів масової інформації у строки, визначені цим законом. Я нагадую, це кінець цитати, я нагадую вам, що ви відхилили поправку Ключковського, яка була направлена на те, щоб засоби масової інформації були доступніші, це так треба записати. І шановний Адам Іванович! До вас, оскільки я не зможу більше взяти слово по цій поправці. Ми з вами зараз, ви прокоментували, що текст 20-ї залишається в першому читанні. Ви неправильно прокоментували. Тому що в цьому, в частині третій 20-ї записано про те, що тексти нової редакції Конституції і законопроектів, що виносяться на конституційний, не повинні скасовувати і так далі. Але взагалі таких текстів не має бути. Тому що це неконституційно. Тому.
Ставиться на голосування 223 поправка. [[12:51:46]] За-95 Не підтримана. 224-та, не наполягають. 226-та, Кармазін.
226 поправка, шановні народні депутати, стосується гарантій, які надаються політичним партіям і громадянам. Я пропоную її викласти у такій редакції. „Держава гарантує громадянам України, політичним партіям та громадським організаціями, ініціативній групі з проведення всеукраїнського референдуму право вільно обговорювати доцільність проведення всеукраїнського референдуму, вести агітацію щодо питань, винесених на всеукраїнський референдум, на зборах, мітингах, демонстраціях, на офіційних веб-сайтах цих органів, у друкованих виданнях, аудіо візуальними електронними засобами масової інформації”. Це кінець цитати. Я вважаю, що це якраз було б реалізація того принципу, що Україна є демократичною державою і просив би вас підтримати цю поправку, вона суттєво розширює права політичних партій, громадських організацій і громадян України. Дякую.
226-та голосується. [[12:53:13]] За-102 Не підтримано. Ключковський 229-та.
Текст прийнятий комітетом відносно частини четвертої 22 статті дуже цікавий. Органи влади зобов’язані чи сприяють, і те, і друге імперативна норма, проведенню зборів і мітингів обговорення питання референдуму. Якщо хтось собі уявляє, що якщо органи влади проводять мітинги, демонстрації, то це народна ініціатива. Ну то мені здається, що це дуже таке хворобливе уявлення про народну ініціативу. Більше того, мені здається, що жодним чином мирні збори громадян не повинні організовуватися владою. Тому, якщо ми залишаємо цю частину, то це говорить, що референдум буде не за народною, а за владною ініціативою. Той хто хоче, дійсно, референдум за народною ініціативою проголосує за вилучення цієї частини.
Ставиться на голосування 229 поправка. [[12:54:24]] За-122 Не підтримано. 231-ша. Не наполягають. 232-га. Ключковський.
Мені дуже шкода, що з трибуни пішов представник комітету, бо зараз запитання просто до нього.
Ні, ні, він відповість.
Він відповість, дуже добре. Я би хотів пояснити, я би хотів отримати пояснення. Яка різниця у формулюваннях частини п’ятої і дві сторінки тому частини другої цієї самої статті. З моєї точки зору вони практично ідентичні. Для чого двічі одне і те саме записувати у ту саму статтю? Хай би пояснив.
Будь ласка, мікрофон Горбатюка.
Ця поправка відхилена, тому що змінює зміст статті, прийнятої за основу.
Ставиться 232 поправка на голосування. [[12:55:31]] За-98 Не підтримана. Кармазін, 233-тя.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, я просив би по цій поправці не включати автовідповідач від комітету, бо він тільки продублює те, що він уже сказав. А частину п’яту статті 22 пропоную викласти у такій редакції. „Рішення комісії референдуму, а також рішення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, що стосується всеукраїнського референдуму, доводяться ними до відома громадян через офіційні веб-сайти цих органів, друковані засоби масової інформації або у разі неможливості оприлюднюються в інший спосіб”. Я вважаю, що саме рішення мають оприлюднюватися, бо ми з вами допустили вже несуразиці, де ми записали, що підраховується процес у нас голосування підраховується. Я просто хотів би, щоб у перерві хоча б взяли тлумачний словник української мови і в Партії регіонів вивчили, що таке „процес”. Ну може тоді процесів тих буде менше і менше будуть туди заходити „тушки”. Ото коли вони туди заходять, ото процес.
233-тя голосується. [[12:57:01]] За-99 Не підтримана. 237-ма Кармазін.
Юрій Кармазін, 237 поправка. Я, шановні народні депутати, нагадую вам, що у нас і за кордоном мають голосувати. І тому пропоную викласти у такій редакції частину сьому статті 22: „Дипломатичні і інші офіційні представництва, консульські установи України, при яких утворені закордонні дільниці референдуму, у державах, де проживає значна кількість громадян України, які мають право голосу, забезпечують, наголошую на цьому слові, опублікування на своїх офіційних веб-сайтах, у місцевих засобах масової інформації відомості про час і місце голосування, про місцезнаходження відповідних дільниць референдуму, про порядок та строки звернення до дільничних комісій референдуму, зокрема з питань включення учасників всеукраїнського референдуму до списку учасників всеукраїнського референдуму на закордонній дільниці референдуму. Таким чином ми маємо показати, що ми держава, і ми кругом захищаєм права наших громадян на право голосу.
237-ма голосується. [[12:58:32]] За-98 Не підтримана. 234-та, Калієнко наполягає, будь ласка.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, я 234 поправкою хотів би додати чи обмежити строк оприлюднення рішення комісії референдуму, а також рішення органів державної влади, і обмежити цей строк сімома календарними днями. Пояснення по цьому я хоті би надати наступне. У всіх подальших статтях цього закону не визначено будь-яке обмеження щодо терміну публікацій таких рішень. Прошу поставити на голосування.
Ставиться 234-та на голосування. [[12:59:27]] За-85 Не підтримана. На 35-ій також мікрофон Каплієнко.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Ця поправка стосується частини 6 статті 22, в якій є два суттєвих додатка на мій погляд. Перше, це заздалегідь повідомити учасників референдуму про можливі юридичні наслідки по факту проведення цього референдуму. І друге, це допуск на дільницю референдуму під час засідань представників засобів масової інформації. Мені здається, що всенародний всеукраїнський референдум в даному випадку буде більш демократичним. Дякую. Прошу поставити на.
235-а голосується. [[13:00:28]] За-61 Не підтримана. 243-а, Ключковський.
Дякую. Моя поправка спрямована на встановлення механізму реалізації повноваження записано у 8-ій частині цієї статті і, зокрема, поправки 240, врахованої комітетом. От давайте собі уявимо, що створена ініціативна група, яка пропонує на всеукраїнський референдум питання, наприклад, щодо амністії. І такі матеріали поступають в Центральну виборчу комісію. Що має робити Центральна виборча комісія в такому випадку? Який її порядок дії? Жодним законом поки що воно не встановлено, а вона може діяти лише на підставі в межах повноважень і в спосіб, встановлений законами України. Тому 243 поправка якраз і пропонує порядок дій у такому випадку. Якщо є підозра в неконституційності, тоді до Конституційного Суду. Якщо є незаконність, тоді відмова, і вона оскаржується в суд, і суд буде ставити останню крапку в цьому питанні. Тому я прошу підтримати. Воно помагає визначитися як діяти в.
Правильно тут все записано. 243-тя ставиться на голосування. [[13:02:03]] За-63 Не підтримано. 243-тя, Ключковський.
Ну, по 43-й я тільки що говорив. З вашого дозволу, я тоді скажу по 45-й. Стаття називається: „Процес Всеукраїнського референдуму”. Однак жодним іншим нормативним актом не визначено, що таке „процес Всеукраїнського референдуму”. Тому моя поправка спрямована саме на те, щоб встановити відповідне визначення, що таке „процес референдуму”. Прошу її підтримати.
Так, ви оперативно відгукнулись на пропозицію Кармазіна щодо „процесу”. Будь ласка, ставлю на голосування 245-ту. [[13:02:56]] За-72 Не підтримано. 246-та, Ключковський.
Редакція, підтримана комітетом, пропонує дивну норму. прошу собі уявити: вийшов указ Президента про призначення чи проголошення референдуму. Однак референдум не починається, поки Центральна виборча комісія не оголосить початок. Жодних обмежень щодо того, коли вона це повинна зробити, немає. Вона може тягнути з цим дуже довго. У мене питання: а що, указ Президента не буде виконуватися без оголошення Центральної виборчої комісії? Мені здається, що це оголошення є просто зайвим. І процес референдуму повинен починатися з дня, наступного після опублікування указу Президента.
Є рація. Є рація. Чому комітет. От дивіться: „Процес Всеукраїнського референдуму розпочинається з дня оголошення Центральною виборчою комісією про початок процесу Всеукраїнського референдуму”. Але цьому ще передує указ Президента. Так, значить, указ не є початком референдуму? Яка думка комітету?
Поправка 248-ма?
Поправка 246-та. Ну, вона комітетом відхилена, зрозуміло.
246-та відхилена. Змінює зміст, який прийнятий за основу за законопроектом частина перша статті 23 законопроекту, початок процесу референдуму оголошує ЦВК.
246-та ставиться на голосування. Вона має рацію на підтримку. Давайте підтримаємо. [[13:04:47]] За-169 Не підтримано. Наступна 248-ма, Ключковський.
Моя поправка 248-ма спрямована на те, щоб встановити які саме етапи, які саме дії належать до процесу референдуму, а щодо процесу референдуму не належить. Можливо, що ця поправка допомогла би колегам зрозуміти, що таке результати процесу референдуму. Я би просив підтримати цю поправку, і може про результати процесу вони не будуть говорити.
248-ма голосується. [[13:05:37]] За-102 Не підтримано. 249-та, Ключковський.
Ця поправка знову пов’язана з тим, чим саме завершується процес референдуму. Якщо він має завершитися лише оголошенням на засіданні Центральної виборчої комісії, то мені здається, що результати тим самим ще не брали чинності. Потрібне опублікування того акту, який затверджений на референдумі, і лише після того завершується процес референдуму. Тому я пропоную замінити слово „оголошення” словом „опублікування”.
Поправка за номером 249 ставиться на голосування. [[13:06:31]] За-108 Не підтримана. 252-га, Ключковський.
252 поправка дуже істотна. Я прошу звернути увагу на текст, який прийнятий в першому. запропонований комітетом. У цьому тексті передбачено, що суб’єктами процесу референдуму є лише прихильники питання референдуму. Жодних прав тих, хто виступає проти прийняття позитивного рішення, в такому референдумі не мають. Вони не можуть брати участі в агітації, вони не можуть висувати спостерігачів, не можуть мати своїх представників в комісіях і так далі. Мені здається, що говорити в таких умовах про вільний і чесний референдум не приходиться. Моя пропозиція полягає в тому, що і партії і всеукраїнські громадські організації могли бути суб’єктами процесу референдуму за їхнім бажанням і щоб вони реєструвалися в такій якості Центральною виборчою комісією, як прихильники, або як опоненти питання референдуму. І це дозволить тоді, дійсно, вільно і всебічно обговорювати питання.
252-га, голосуємо. [[13:07:59]] За-119 Не підтримано. 259-та, Каплієнко. Не наполягає. 262-га, Чорноволенко.
Шановні друзі! Мова йде про те, що ми визначили, як суб’єкти виборчого процесу не всіх хто ними міг би бути. Тому мені здається, що якщо ми вже мерів висуваємо виключно від політичних партій, то варто було б туди записати в суб’єкти виборчого процесу, що спостерігачі не тільки від ініціаторів референдуму, а від політичних партій і від громадських організацій. Я прошу підтримати цю поправку.
262-га, ставиться на голосування. [[13:09:01]] За-108 Не підтримана. Давайте ще Подгорному дамо, бо Кармазін постійно виступає.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, Подгорний, партія „Батьківщина”. Я хочу звернути увагу на той текст, який прийнятий в першому читанні, це пункт 5, що можуть бути міжнародні спостерігачі зареєстровані відповідно до вимог цього закону. В своїй поправці автор Шпенов пропонує вилучити це. Я вважаю, що треба залишити цю норму і щоб дійсно міжнародна спільнота могла спостерігати як ми проводимо референдуми. Тому прошу поставити поправку 263 на підтвердження.
Цікаво, а чому комітет пропонує не допускати міжнародних спостерігачів до регламенту. Яка думка?
Враховано. Упорядковує нумерацію пунктів технічно це 203-тя. Вона врахована.
Мікрофон Шпенова. Будь ласка, говоріть, ваш мікрофон увімкнули. Це сторінка 58. Мова йде про те, що ви пропонуєте, не дозволяєте.
Уважаемые коллеги, все правильно, этой поправкой исключаются международные наблюдатели из перечня субъектов процесса всеукраинского референдума. Это сделано по аналогии законом Украины о выборах Президента Украине. Вообще из законопроекта деятельность международных наблюдателей не исключается, есть отдельная статья 69, которая регулирует их деятельность. Однако субъекты процесса референдума могут быть отнесены только официальные наблюдатели от инициативных групп. Как и в законе о выборах, официальные наблюдатели от партии блока, это связано с правилами, правами, которые предоставляются субъектам референдума и обеспечение невмешательств иностранных субъектов процесса референдума.
Шановні колеги, я ставлю на підтвердження. Та вже обґрунтували. Я ставлю на підтвердження 263 поправку колеги Шпенова, прошу голосувати. [[13:11:35]] За-247 Підтримано. Мова йде не про те, що тут забороняються міжнародні спостерігачі, мова йде про те, що вони не суб’єкти референдуму. Вони будуть, але як не суб’єкт, не як учасник процесу. Учасник, але не суб’єкт, так. Не виборець. Підтримано. Чорноволенко 264-та
Шановні друзі! Даремно ми виключили міжнародних спостерігачів, бо наступні кроки це буде вихід з Ради Європи, буде вихід з процесу ОБСЄ і повна ізоляція України. Це абсолютно безглуздо от. Але моя поправка якраз я не думав, що це буде виключено – в голову такене приходило. Я пропоную додати до суб’єктів виборчого процесу, що політичні партії або всеукраїнські громадські організації, які зареєструвалися в Центральній виборчій комісії як прихильники або опоненти питань по референдуму. Це робиться для того, щоб наші політичні партії і всеукраїнські громадські організації могли в процесі обговорення мати такі ж права як і ініціатори референдуму. Тобто виступати „за” або „проти”, до речі, ця процедура і у нас розглядається при скороченому цьому, коли ми реєструємось „за” або „проти”. Це абсолютно нормальна процедура і вона підвищує роль політичних партій, громадських організацій і взагалі громадськості в.
264-та голосується. [[13:13:22]] За-118 Не підтримана. 269-та Ключковський.
Дякую. Ця поправка пропонує врегулювати те в який день проводиться голосування на всеукраїнському референдумі. Наприклад, перша частина пропонує встановити, що голосуватися може тільки в неділю, якщо це відхилити, то можна призначити і на вівторок, як в Америці, чи на середу чи на четвер. Я думаю, що це не буде раціонально. Так само днем голосування що є? Має бути день встановлений Указом Президента, ніде про це в тексті закону до тепер не говорилося і всі попередні мої поправки, які вимагали, що Указ містив цю норму – день проведення голосування, поки що відхилений. Наступне. Чи може референдум проводитися в день державного свята? Ну наприклад, чи можна проводити його 1 січня, 8 березня, або 1 травня? Мені здається, що треба дати можливість, щоб такі державні свята не були обтяжені голосуванням. Тому я би просив підтримати цю поправку, принаймні частково, якщо комусь не подобаються строки 90 і 120 днів, можна поставити інші строки. Але все решта мені.
Ставлю 269 правку на голосування. [[13:14:56]] За-120 Не підтримана. 270-та. Ключковський.
Ну я пропоную просто виправити недоречність, яка міститься в першій частині цієї статті, де сказано, що всі строки вимірюються в календарних днях і водночас говориться про роки. Ну якщо рік рахувати за день, то це мабуть буде не зовсім правильно. Більше того, в окремих нормах говориться про години і хвилини, і це також тоді треба вказати, бо інакше незрозуміло, виникає колізія між різними нормами закону. Я пропоную усунути цю колізію.
270-та голосується. [[13:15:51]] За-132 Не підтримана. 271-ша. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я правда ніяк не можу зрозуміти, чому ви погодились з тим, що міжнародні спостерігачі не можуть бути суб’єктом виборчого процесу, ким вони тоді взагалі є, якщо вони там у нас вони є далі по тексту. Але ж тоді вони і не можуть нічого: ні скласти протокол, ні комусь зробити зауваження. Вони ж взагалі нічого не мають тоді права. Тому логіки тут немає, я просто пояснюю громадянам України. А вас, Адаме Івановичу, прошу поставити на голосування частину другу статті 25, яку пропоную викласти в такій редакції: „Закінченням останнього дня строку, який відповідно до цього закону має закінчитися у зв’язку з настаннямпевної події є настання 24 години дня, що передує дню вказаної події. Прошу підтримати. Дякую.
Ставиться 271-ша на голосування. [[13:17:06]] За-122 Не підтримано. 273-та? Ключковський.
Дякую. Шановне товариство, минулого року, чи навіть 2 роки тому, при встановленні дня проведення виборів Президента України, Верховна Рада вже зіткнулася з проблемою обчислення строків встановлених в роках. І були дуже серйозні різного читання, і аж довелося звертатися до рішення Конституційного Суду. У зв’язку з тим для юридичної визначеності пропонується встановити чітку норму: яким чином обчислюється строк, встановлений в роках і в місяцях. І саме на це спрямована ця поправка - доповнення частини четвертої, п’ятої. Я прошу підтримати, бо інакше знову доведеться наступати на граблі, що означає 5 років, і коли точно ці 5 років закінчуються.
Ставлю на голосування 273-ту. [[13:18:17]] За-137 Не підтримано. 275-та? Ключковський.
Дякую. Прошу звернути увагу, що тут пропонується, щоби день голосування - був остання неділя 50-денного строку після видання Указу Президента. Однак я хотів би нагадати, що Центральна виборча комісія може затримати початок оголошення виборчого процесу, і таким чином весь процес референдуму стає надзвичайно блискавичним, - значно менше, ніж ті 50 днів. Бо навіть остання неділя 50-деннного строку може виявитися 44 днем після видання указу. Як за 44 дні провести всі процедури референдуму – зі створенням комісії, з формуванням списків виборців і так далі, і так далі, я не уявляю собі. Всі ці строки абсолютно нереальні. Тому я просив би все-таки цю поправку виключити, а встановити строк, принаймні, 60 днів.
275-та ставиться на голосування. [[13:19:32]] За-127 Не підтримана. 277-ма Чорноволенко.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Про що мова іде у 277 поправці? Мова іде про те, що в наступних двох поправках пропонується не проводити вибори, не проводити референдум в дні державних свят або в дні виборів. Тобто не проводити одночасно з державними святами, з виборами референдуму. Тому там пропонується записати. „У разі настання обмежень, вказаних в пунктах 3, 4, який я пропоную в наступних двох поправках, дата проведення референдуму переноситься на наступну неділю”. Ну тобто через тиждень. Якщо скажімо, ну це буде там на День Незалежності, допустимо, або день місцевих виборів, то щоби не плутати одне з іншим, так, на Великдень, тобто, є багато таких свят де недоречно проводити референдум і інших обставин, наприклад, виборів. Щоб не плутати питання всі. Бо воно ж не завжди має співпадати питання, які виносяться на референдум з тими питаннями, які розглядаються на виборах. А на свята у нас ще й люди не проти перехилити чарку.
277-ма ставиться на голосування. [[13:21:06]] За-126 Не підтримано. 278-ма Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко. Народний Рух України. Шановні друзі, от з поваги до наших виборців, я ще раз хочу запропонувати, що голосування на референдумі не може проводитись в день державного свята встановленого законом. Я ще раз кажу, не можна на День Незалежності голосувати, виносити питання про ліквідацію незалежності. От, не можна під час Дня Конституції вносити пропозиції про встановлення у нас конституційної монархії або абсолютної монархії. Це повний абсурд. Тому я все ж таки хотів би, щоб доповідач сказав, що буде, якщо це буде День незалежності, як ми будемо проводити, або якщо це буде Великдень, або якщо це буде Різдво. І ще раз підкреслюю, у нас люди звикли святкувати і для декого свято – це день їх переконань. Ну як ви на Різдво уявляєте собі референдум та іще з якихось таких антихристиянських питань. Можна ж таке внести? Можна.
Давайте не забувати, що волевиявлення народу є для нього найбільшим святом. 278 стаття, 278-ма ставиться на голосування. [[13:22:42]] За-131 Не підтримано. 279-та, Чорноволенко.
От, Адам Іванович, внесе якась ініціативна група дурнів на 1 травня пропозицію трудящим заборонити приймати участь в управління держави. Ну як це буде виглядати? Але ця стаття про інше іде. Про те, щоб не проводити в один день вибори і референдум. Референдум може бути з якогось дуже серйозного питання державотворчого значення, наприклад, ліквідувати посаду Президента. А на місцевих виборах обговорюються питання водопроводу, сміття, каналізації, асенізації. І про це іде дискусія між різними суб’єктами. А ми кажемо про Президента, а вони про асенізацію, а ми про зміну до Конституції, а вони про каналізацію. Ну як ви собі це уявляєте? Це ж повний бардак в державі, тільки дурні могли таке записати в закон. Прошу пояснення від комітету цієї позиції. Що вони хотіли? Нащо вони зривають референдум?
279-та ставиться на голосування без нецензурних слів. [[13:23:55]] За-117 Не підтримана. Ключковський, 281-ша.
Я не буду наполягати на цій поправці, Адаме Івановичу. Але прошу ще раз звернути увагу, остання неділя 50-денного строку може бути 44 дні. Як за цей час провести референдум, я собі не уявляю.
Може, ми його і не будем проводити краще. Чорноволенко, 284-та.
Да, Адам Іванович, золоті слова. Я думаю, ми це маємо проголосувати в перехідних положеннях ніколи не проводити або останній час. Але, дивіться. Все ж таки я наполягаю, щоб в один день не проводити референдум разом на свята, особливо на релігійні свята, а також разом з виборами. Тому я пропоную статтю викласти так, додати. В разі настання обмежень, вказаних в пунктах 3-4 цієї статті, тобто про заборону проведення виборів в день свята або разом з, референдуму в день свята або разом з виборами, дата проведення референдуму переноситься на наступну неділю. Тобто всього один тиждень ми втрачаємо. Як проводили в неділю, так і проводимо. Але це ми робимо тоді, коли люди можуть нормально, спокійно прийти і дійсно, подумавши над тим, на тверезу голову подумавши і не зайняті іншими думками, можуть все ж таки визначитися по питаннях, винесених на референдум. Бо я сподіваюсь, що не дурниці будуть виносити на референдум, а серйозні питання. Якщо взагалі колись будуть виносити. Дякую.
Ставиться 284-та на голосування. [[13:25:44]] За-114 Не підтримано. Наступна у нас буде, Ключковський, 287-ма.
Ну, тут дві підстави. По-перше, знову тих самих 57, 50-денний строк. А, по-друге, скажіть будь ласка, для чого у нас була попередня така сама норма? Теж указ Президента і теж 50-денний строк. Скільки разів цю норму можна повторювати? Невже від того стане солодко в роті?
Ставиться на голосування 287 поправка. Прошу визначатись. [[13:26:31]] За-115 Не підтримана. Каплієнко, наполягаєте? Будь ласка, 288-ма.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу, що той текст, який визначений частиною другої цієї статті: „Указом Президента України про призначення всеукраїнського референдуму є остання неділя 50-денного строки” – це тлумачення протирічить по великому рахунку другій частині статті 25 „Порядок обчислення строків”, коли першим днем строку, який відповідно до цього закону має початися у зв’язку з настанням певної події є день наступний після настання вказаної події. І оголошення референдуму не відноситься до терміну „останній день строку” чи „днем вчинення бездіяльності”. Тому я пропоную визначитися редакційно, що Указом Президента України про призначення всеукраїнського референдуму за народною ініціативою визначається дата його проведення, якою є перша неділя після спливу 50-деннояго строку від дня надання указу. Прошу підтримати і поставити на голосування.
Каплієнко, 288-ма. Ставиться на голосування. І прошу звернути увагу, як скупчився БЮТ. [[13:28:06]] За-48
Поправка не підтримана. Шановні колеги, запросіть депутатів – я прошу секретаріат – до сесійної зали для того, щоб ми зараз в разі згоди могли перейти до прийняття відповідальних доленосних рішень. Шановні колеги, на засіданні Погоджувальної ради ми домовилися запропонувати вам таке. Прошу уваги! Перше. Враховуючи складну ситуацію із проектом Закону про всеукраїнський референдум, а також із позицією, яку висловлюють депутати, що не входять до складу коаліції, я пропоную нам припинити розглядати поправки і з урахуванням того, що ми вже наголосували, суперечливе рішення прийняли у цьому плані, прийняти рішення про направлення проекту Закону про всеукраїнський референдум на повторнедруге читання. І повернутися до його розгляду в перший пленарний тиждень на наступній сесії. [[Шум у залі. Оплески]] Далі. Далі, шановні колеги. Комітет є. Шановні колеги, далі. Розглянути такі питання. Про усунення неузгодженостей у прийнятому законі про регулятор. Після того розглянути те, що у нас на сьогоднішній день передбачено, це проекти законів 6682, 6682-1, 5336, 6687, 6687-1, а також проект Закону про внесення змін до Закону „Про державний реєстр виборців”, ратифікацію. зараз подадуть документи, щоб не було боргів за Верховною Радою, і після того перейти до розгляду Закону про вибори, місцеві. Місцеві вибори. Якраз поки ми до цього часу попрацюєм. [[Шум у залі]] От вам дадуть зараз там. І. Шановні колеги, і ми домовились таким чином. Розуміючи розклад сил, розуміючи ситуацію, що ми не будемо затягувати із розглядом Закону про місцеві вибори, кожній фракції буде можливість висловити свою позицію, своє ставлення до цього закону, а потім ми вийдемо на прийняття остаточного рішення і завершимо роботу сесії. [[Шум у залі]] Після прийняття рішення! Шановні колеги, спокійно! Після прийняття рішення. Але я хочу вам. і доводжу до вашого відома, це була складна домовленість, бо з боку Кабінету Міністрів України в особі міністра юстиції було наполягання, щоб ми завершили розгляд Закону про всеукраїнський референдум, прийняття рішення. Розгляд. прийняття рішення з поверненням до поправок, які не були підтримані і шукали компроміс, і домовлялися щодо організації нашої робота подальшої включно. Ну, шановні колеги, ну, я прошу вас! Зараз у кожного буде можливість по хвилині виступити, обґрунтувати свою позицію. І, шановні колеги, я ще раз звертаюся до вас: вдалося зліпити крихкий компроміс. Якщо ви хочете зараз демонструвати фронду і знову в конфлікт втягнути. У тому числі досягли компромісу щодо того, щоб не розглядати кадрових питань. А було в тому числі щодо наших колег рішення одного з комітетів. Конфлікт нам потрібен? Абсолютно не потрібен. Тому я просив би вас підтримати мене. Я прошу вас підтримати мене. Я прошу вас! Шановні колеги, для того, щоб я мав можливість обстоювати інтереси Верховної Ради України, я повинен відчувати вашу підтримку. Якщо ви цього не хочете, будемо тоді руйнувати організацію нашої роботи. Я до вас звертаюся максимально відверто, і прошу, щоб в нас було тут порозуміння. Вдалося зліпити компроміс. Давайте його реалізуємо. Тому, будь ласка, по фракціях. Будь ласка, по одній хвилині. Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Олег Зарубінський. Потім Олександр Єфремов.
Дякую, Володимир Михайлович. Олег Зарубінський, Народна партія, „Блок Литвина”. Шановні колеги, перефразуючи фразу, що поганий мир краще, ніж погана війна, в даному випадку можна сказати, що крихкий мир, крихкий компроміс краще, ніж протистояння. Якщо ми підемо за цією логікою, яка запропонована тільки що Головою Верховної Ради, то, я думаю, всі інтереси будуть реалізовані, і перш за все інтереси держави. Тому наша фракція підтримує таку логіку, такий розвиток подій і закликає всіх підтримати це. І, дійсно, завершити сесію сьогодні, як це мало б бути, виконанням Державного гімну, що було б символом того, що ми порозумілися. Дякую.
Олександр Єфремов. Потім – Юрій Ключковський.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Как мне кажется, в последнее время мы в парламенте все чаще и чаще находим консолидированное решение и учимся прислушиваться друг к другу и, самое главное, слышать друг друга. Мы услышали в данном случае представителей оппозиции, которые высказывают очень много замечаний по тому законопроекту решение, по котором мы принимаем, надеюсь, консолидировано перенести во второе чтение на сентябрь-месяц. У нас будет достаточно времени, чтобы обдумать всю ситуацию и принять тогда согласованное и разумное решение, которое бы пошло на пользу законодателям и нашему государству. С другой стороны, мы находим консолидированное решение по закрытию нашей сессии, когда мы на хорошей ноте, действительно, с Гимном можем объединяющем закрыть работу нашей сессии и следующую неделю отработать в округах, доложив нашим избирателям о той работе, которая была проделана.
Дайте можливість завершити.
О той работе, которая была проделана здесь в парламенте, и это тоже положительно. Поэтому фракция Партии регионов поддерживает ваше предложение, Владимир Михайлович, и мы готовы голосовать в том ракурсе, о котором вы сказали.
Юрій Ключковський, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Чесно кажучи, мені подобається позиція фракції Регіонів і коаліції в цілому щодо визнання критично низької якості готовності проекту Закону про Всеукраїнський референдум. Дійсно, його треба фундаментально допрацьовувати. Тільки у мене є кілька застережень з цього приводу. Володимире Михайловичу, ви сказали, на перший тиждень вересня. А скажіть, будь ласка, хто і коли буде приймати і опрацьовувати поправки. Це знову буде робитися 500 поправок за 10 хвилин, тому що це буде перший пленарний тиждень. Комітет під час канікул парламентських працювати не буде. І друге питання, яке мене стурбувало. А скажіть, будь ласка, а що це означає: голосувати відразу Закон про місцеві вибори. Та він в такому самому стані, як Закон про референдум. Там просто цілий ряд виборів не вдасться провести за тою системою, яка там закладена. Її не можливо виконати, це закон про призначення депутатів місцевих від Партії регіонів. Тому я не розумію, що це означає без обговорення поправок приймати такий важливий, відповідальний закон? Я в усякому разі своїх поправок.
Завершіть, будь ласка.
Я в усякому разі своїх поправок до Закону „Про місцеві вибори” не відкликаю. І вважаю, що моє право вимагати, щоб відповідно до Закону „Про Регламент Верховної Ради” вони були проголосовані в сесійній залі.
Дякую. Сергій Міщенко.
Передаю слово Кириленко Івану Григоровичу.
Іван Кириленко.
Шановні колеги! Шановний Володимир Михайлович! Позиція фракції стосовно запропонованого така. Ми категорично проти Закону „Про всеукраїнський референдум”, категорично. Ні ідейно, ні структурно, ні змістовно ми його підтримати не можемо. Тому пропозиція на повторне друге читання, це певний компроміс на який фракція погоджується. З тим, щоб суттєво доопрацювати цей законопроект і щоб ми не знищили найважливішу гілку влади в країні голосуючи за нього у вересні усвідомленою. Друге питання. Володимир Михайлович! Стосовно Закону „Про вибори”, ні концептуально, ні в підходах ми не розділяємо нинішній закон, наша позиція чітка і однозначна, ми за політичне структурування суспільства, за політичні процеси, за політичну відповідальність. Ми за відкриті, пропорційні списки. Тому ми участі в обговоренні цього законопроекту брати не збираємося взагалі. І третє питання, стосовно законопроекту.
Можливість дайте завершити.
стосовно законопроектів, які пропонуються розглянути теж сьогодні. Було б правильно зразу після Закону „Про референдум”, яке рішення буде прийнято, розглянути Закон „Про вибори”, а потім розглянути ті законопроекти, які залишаються, щоб в залі у нас залишалися колеги і ми, дійсно, могли достойно завершити чергову сесію. Бо, якщо останнім поставимо Закон „Про вибори”, ми в знак протесту можемо зал покинути. Наші поправки жодна не врахована, пропозиція жодна не врахована. Ми розуміємо, що голоси в залі є, бути присутніми при цьому ми б не хотіли. Тому давайте наступним Закон „Про вибори” і потім ті законопроекти, які стоять, які будуть вимагати скороченої процедури, там 15-20 хвилин. Дякую.
Петро Симоненко, будь ласка, фракція Комуністів.
Симоненко, фракція Комуністів. Заради того, щоб Верховна Рада працювала і розглядала ті питання, які на часі, особливо коли мова йде про те, що треба прийняти відповідальні проекти законів і далі вже формувати законодавче поле для нормальної організації роботи, чи це підготовка бюджету, чи це виборчі перегони. Тому фракція погодилися, хоча я ще раз хочу наголосити на тому, що запропонував Голова Верховної Ради. Але я ще раз хочу наголосити на принциповій позиції нашої фракції. Так справді в нас дуже багато зауважень до Закону про референдум і ми у дискусії, яка і сьогодні, і попередні дні відбувалася, заявили якраз про це і підтримуємо, що ще раз треба уважно подивитися на цей проект закону і віднести його на розгляд на друге читання. Відносно проекту Закону про вибори, я вважаю, що слід його сьогодні вже завершити розгляд, щоб був час і у тих хто буде приймати участь у виборчих перегонах, і ті хто будуть обслуговувати цей виборчий процес, була можливість серйозно познайомитися з самим законом. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення, я ще раз звертаюсь до вас, шановні колеги, розуміючи право кожного депутата відстоювати свої поправки, ніхто цього права забирати не може і не буде забирати. Разом з тим, я просив би зважити на те, що цей компроміс досягався дуже важко і до останнього моменту, поки він не буде зреалізований, я боюсь, щоб ми не зруйнували ці домовленості. Одну хвилинку. Домовилися таким чином, ще раз хочу сказати. що зараз ми проголосуємо з вами про направлення на припинення розгляду поправок і направлення на повторне друге читання проекту Закону про всеукраїнський референдум.
То треба тоді з урахуванням зауважень юридичного управління.
Будуть працювати і все. Тому прошу уваги, шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб припинити зараз розгляд поправок і прийняти рішення про направлення проекту Закону про Всеукраїнський референдум на повторне друге читання з винесенням на розгляд у перший пленарний тиждень наступної сесії. Прошу, це я ставлю на голосування компроміс який було досягнуто. Ставлю на голосування, прошу голосувати. [[13:42:04]] За-368 Рішення прийнято. Дякую. Далі. Шановні колеги! Ми зараз з вами будемо розглядати ті питання, які у нас передбачені розкладом, як тільки роздадуть таблиці, ми зразу перейдемо до розгляду Закону про вибори. Буде по поправках, я ж розумію все. Разом з тим ми домовилися з вами, шановні колеги, що ми будемо працювати без перерви для того, щоб завершити розгляд всіх цих питань. Я ставлю на голосування цю пропозицію про те, щоб ми працювали без перерви до завершення розгляду питань визначених розкладом на сьогодні – на суботу 10 липня. Прошу голосувати. [[13:43:02]] За-259 Рішення прийнято. Тепер шановні колеги! Прошу уваги, нам потрібно усунути неузгодженості до Закону, який ми з вами прийняли 9 липня про національну комісію регулювання ринку комунальних послуг. Вам роздані відповідні пропозиції, я ставлю на голосування про прийняття рішення про усунення неузгодженостей у прийнятому Законі про національну комісію і регулювання ринку комунальних послуг України. Прошу голосувати. [[13:43:54]] За-350 Рішення прийнято. Шановні колеги, є таке прохання, щоб ми з вами прийняли рішення у вигляді проекту Постанови Верховної Ради України про віднесення міста Обухів Обухівського району Київської області до категорії міст обласного значення. Є рішення відповідне комітету, є всі необхідні підписи. Немає заперечень, щоб ми зараз прийняли два рішення: Перше. Про включення до порядку денного проекту Постанови реєстраційний номер 6698. А після того, коли буде позитивне рішення, поставлю прийняття постанови. Про включення до порядку денного проекту Постанови 6698. [[13:44:59]] За-354 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про віднесення міста Обухів Обухівського району Київської області до категорії міст обласного значення для прийняття проекту як постанови. Прошу голосувати. [[13:45:32]] За-382 Рішення прийнято. Шановні колеги. Тепер у нас є три проекти законів, які стосуються податкової міліції, це реєстраційний номер 6682, 6682-1 і 5336. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд цих законопроектів за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:46:10]] За-247 Рішення прийнято. Доповідачі: Геллєр Євгеній Борисович, Грицак Василь Миколайович, Гриценко Анатолій Степанович і Олійник Володимир Миколайович. Будь ласка, доповідачі. Є Геллєр? Ну, давайте, будь ласка, тоді Василь Грицак. Одночасно, да.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, представляю вашій увазі проект Закону № 6682-1, який є альтернативний проекту 6682, який розглянув Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності. Прийняття зазначеного законопроекту покликано модернізувати роботу і підрозділів податкової міліції. Перш за все в напрямку викриття та припинення протиправної діяльності міжрегіональних організованих злочинних угрупувань. Залучення їх організаторів і учасників до реальної відповідальності і максимального відшкодування завданих державі збитків. Всім відомо, що лише 1500 підприємств, які є найкрупнішими в Україні забезпечують 80 відсотків надходжень до державної скарбниці, які надходять через Державну податкову службу. Таким чином, не можна перецінити важливість питання супроводження діяльності цих підприємств. Крім того, аналіз злочинів у фінансово-економічній сфері за останні 3-5 років свідчить, що все частіше, частіше ми стикаємося зі злочинами, де використовуються комп’ютерні технології, транснаціональні операції з цінними паперами та продуктами інтелектуальної власності. Злочинні операції відбуваються з використанням кібер-технологій. Всі ці факти змушують нас постійно перегруповувати свої сили та засоби, і таке перегрупування назріло уже давно. Зазначеним законопроектом запропоновано вирішити цю проблему, шляхом створення двох додаткових підрозділів у складі податкової міліції. Головне управління оперативного супроводження великих платників податків, Головного управління спеціальних розслідувань та перейменування управління з розслідування в Головне управління та головного управління внутрішньої безпеки. Комітет це питання розглянув на своєму засіданні і депутати підтримали, члени комітету підтримали якраз альтернативний законопроект 6682-1
Будь ласка.
Значить, за результатами проведення обговорення комітет дійшов висновку, що ухвалення законопроекту створюватиме передумови для порушення статті 116, мається виду першого 6682, оскільки потребуватиме внесення змін до законодавчих актів, які не будуть предметом розгляду в першому читанні. В той же час альтернативний законопроект [[номер 6682-1]] був абсолютно підтриманий і я, мені доручено на комітеті бути доповідачем, як автору закону і співдоповідачем від комітету. Прошу народних депутатів підтримати законопроект номер 6682-1. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я запрошую Анатолія Гриценка, народного депутата України, автора проекту закону 5336.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Вперше я бачу той напір, з яким зараз коаліція хоче впровадити спецназ у податковій міліції і зразу офіційно під стенограму для вас, Володимире Михайловичу, роблю заяву, яку я передав вам письмово, що в разі, якщо буде прийнятий цей законопроект у першому читанні, я, і знаючи не тільки я, маю поправки до нього, і саме тому згідно закону в письмовій формі у визначений Регламентом термін їх внесу. Тому за жодних умов ви не маєте, Володимире Михайловичу, права ставити на голосування в другому читанні. Це для стенограми, щоб розуміли кожний закон і, відповідно, відповідальність потім за його порушення. Тепер про свій законопроект. Я пропоную скасувати податкову міліцію. Я хотів би, щоб народні депутати, в першу чергу тих, хто має бізнес, почули те, що я скажу. Що таке податкова міліція, якої немає в більшості країн світу! Це понад 10 тисяч людей у військовій формі зі зброєю, які очолюють генерал-полковник, керівник, генерал-лейтенанти заступники. Армійська дивізія, хто знає, має тільки одного генерала – генерала-майора, а тут 22 генеральських посади. В областях генерал-майори, генерал-лейтенанти - це структура, в якій ще донедавна рядовий, підкреслюю рядовий мав вищий посадовий оклад, ніж командувач Сухопутних військ у категорії генерал-полковника, у якого понад 100 тисяч було підлеглих. Це структура для репресій, яка створена абсолютно нелогічно. Чому нелогічно? Чому я пропоную скасувати? У законі записано: податкова міліція має опікуватися порушеннями податкового законодавства. Якщо іти за такою логікою, треба в Держкомземі створити земельну міліцію, яка б опікувалася порушеннями земельного законодавства, яких не менше. В Антимонопольному комітеті створити антимонопольну міліцію, яка займалась би там разом із спецназом порушеннями антимонопольного законодавства. Держрадгосп і далі по тексту – це абсолютна дурниця, у нас не було цього і абсолютно нормально підрозділи МВС відповідні мають робити.
Завершуйте, будь ласка.
Півхвилини. Дякую. Абсолютно нормально, як я пропоную і як пропонують колеги з фракції БЮТ своїм законопроектом, який зараз не розглядається, робити це, як і було у нас раніше, підрозділом міліції, яка займається загальним законодавством і не створювати ще одну силову структуру, тим більше в ній спецназ. Бо за спецназом підуть ракетні війська, артилерія, вертольоти і так далі. Треба колись зупинити цю. Мені дуже прикро, що за це голосував не тільки Азаров, але і Тігіпко. Знову таки це не реформаторство, це тиск на бізнес. Я хочу, щоб схаменулися у першу чергу підприємці, які сидять у фракції регіонів і в інших фракціях. Я проти цього законопроекту. Дякую.
Шановні колеги, прошу записатись на обговорення законопроекту. Прошу прізвища вивести народних депутатів. Микола Катеринчук і Святослав Олійник. Я розумію, що ви проти, але з фракції може записатись лише один, ви розумієте. Святослав Олійник, ваш колега. Будь ласка, Микола Дмитрович.
Шановні народні депутати, питання існування податкової міліції – це питання існування взагалі ефективної системи збору податків. І я на посаді першого заступника Державної податкової адміністрації познайомився з цим органом. Він є доскональний. Він був створений Азаровим. Це була така машина. Яку команду ти їм поставиш, таку вони і виконають. Там прекрасні професіонали. Але все залежить від тієї політичної волі, яка спрямовує діяльність податкової міліції. Я вам можу сказати, що там є свої слідство, є своя контррозвідка, є своя прослушка. Все є для того, щоб дистанційно відстежувати злісних неплатників податків, тих, хто ухиляється від сплати податків в особливо крупних розмірах і всього іншого. Тому вдосконалювати її, ну, я думаю, що через спецназ і все інше. Там все це є. Воно не потрібно. Просто зараз іде банальна боротьба. Хто виведе податкову міліцію, передасть в МВС або ще кудись передадуть в інші місця. Тому що це можливість контролювати перш за все бізнес. І контролювати вас, шановні народні депутати, через бізнес. Тому я би просив би вас не підтримувати жодний з законопроектів. Це питання не стосується податкової реформи. Що ми реформуємо? Даємо додаткові можливості людям, скажем, з автоматами в масках створювати інвестиційний клімат зараз, в умовах кризи? Зупиніться будь ласка. Не треба цей законопроект. Скинули Податковий кодекс, давайте це відставимо. Якщо буде зрозуміло уряду єдина концепція проведення податкової реформи, які суспільний продукт ми хочемо отримати, - тоді будь ласка і робіть це. Якщо ви хочете тільки силовими методами працювати з підприємцями, то це не працює, це не наповнює бюджету. Це не ріст України. Тому велике прохання не підтримувати жодний з законопроектів. Податкова міліція потрібна. Є розумні речі відносно її реформування. Нам потрібна податкова міліція та.
Будь ласка.
Та, що працювала в Італії на етапі боротьби з економічною мафією. І у нас є ці наробки в податковій адміністрації. І там нічого спільного нема із спецназом. Там є розвідка, стеження. Але обережно, рік висижують, видивляються, документують, а потім беруть ні одного виконавця з конвертаційним центром, а беруть цих замовників. Дякую за увагу і просив би депутатів дослухатися.
Дякую. Святослав Олійник, будь ласка.
Шановні колеги, я записався за законопроект, який доповідався Анатолієм Гриценко. Я хочу нагадати історію питання. На цьому тижні аналогічний законопроект, який доповідав Анатолій Гриценко, був внесений законопроект низкою депутатів, у тому числі мною, яким пропонується ліквідувати податкову міліцію у зв’язку з тим, що це орган, який дискредитує фактично державну владу в Україні. У пояснювальній записці до законопроекту ми навели такі факти. Лише за даними одного із судів обласного центру за півроку поточного року податкова міліція звернулася з близько ніж 540 подань, серед яких більше 400 подань – це було проведення обшуків, більше 100 подань було про розкриття банківської таємниці і виїмки. Тобто виходить, що за півроку податкова міліція провела більше, ніж півтисячі заходів, які обмежують конституційні права і свободи громадян. До цього самого суду податкова міліція області спромоглася направити тільки одну кримінальну справу по подіях 2006 року, яка була закрита по амністії. Ці факти, які викладені у пояснювальній записці, потрапили у засоби масової інформації. Замість того, щоб дати аргументовану відповідь, що податкова міліція не є органом, який займається корупційними діяннями, який щоденно порушує конституційні права і свободи громадян. От тут сидить пан. такий, він організував внесення одразу двох законопроектів, якими пропонується посилити податкову міліцію. Це що, знущання? Та знайдіть в собі сили і дайте відповідь, чим займається податкова міліція, скільки коштує вхід до вашого кабінету? Ви дайте відповідь, чим ви збираєтеся інвестиційний клімат у державі підтримувати, як ви виконуєте те, що Президент говорить? Тому, шановні колеги, я прошу підтримати законопроект Анатолія Гриценка, поставити крапку на цій ганьбі, яка відбувається з державним управлінням, і передати функції податкової міліції до відомства, якому притаманно займатися, у тому числі боротьбою з фінансовими і економічними злочинами – це Міністерству внутрішніх справ України. А податкову міліцію тим, кого не візьмуть працювати в МВС, хай.
Завершуйте, будь ласка. Все у вас?
Да.
Від фракції хто не виступив, по одній хвилині. Будь ласка, Петро Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, ну, при рассмотрении этих законов хочу. проектов законов хочу сказать, что фракция будет голосовать во втором чтении только при условии, если мы получим ответы на следующие вопросы: почему у нас сегодня практически один работающий, а семеро с ложкой вокруг одного работающего? Во-вторых, я хочу напомнить всем, что до 1990 года у нас в каждом районе было максимум три фининспектора. Сегодня в условиях разрушенной, не работающей экономики минимум 80 в налоговой работает в каждом районе. Далее. Я хочу получить ответ. Когда мы принимаем решение о секвестровании бюджета и сокращении бюджетных расходов, то здесь увеличение численности и, естественно, генеральские и другие звания. Я также хотел бы предупредить и попросить всех у нас сегодня понимать, что надо комплексно принимать те или иные решения. Речь идет о том, что это должна быть борьба с коррупцией не только через налоговую, а через всю систему власти. И хотя бы хоть одного посадили лет на 15-20, я думаю, тогда было бы больше гораздо пользы, нежели от тех бесчисленных законов, которые мы принимаем.
Дайте можливість завершити.
А также вопросы теневой экономики. Потому что теневая экономика и порождает все то, что сегодня пытаются под этим скрыть оправдание необходимости увеличения численности всех этих карающих органов. Поэтому фракция будет во втором чтении голосовать только тогда, когда мы услышим ответы на эти, понятные для всех, вопросы. Благодарю.
Станіслав Аржевітін. Давайте з трибуни, так швидше буде. Потім Володимир Яворівський.
Шановні народні депутати, те, що податкова міліція повинна зазнати певного реформування, звичайно, є очевидним. І ознакою цього є те, що в нашій країні затверджена концепція Президентом України щодо реформування кримінальної поліції. Ви бачите, більше 10 законопроектів внесено з цього питання. Громадські організації теж про це стверджують. Тому є важливим, щоб її реформувати. Але я хотів сказати ще одну думку. У нашому комітеті розглядаються два законопроекти – це законопроекти щодо легалізації тіньової економіки, тобто тих доходів, які є в тіні, але вони отримані не злочинним шляхом. Це законопроект Смітюха щодо легалізації тіньових доходів, які отримані не злочинним шляхом, і законопроект народного депутата, забув автора, але мова йде теж про легалізацію тільки шляхом амністії. І дуже важливо, щоб психологічно в нашій країні відбулася амністія, щоб так, як стверджує досвід інших країн, щоб податкової поліції в органах податкової інспекції не було. Це потрібно відокремити. Тому реформування потрібно.
Володимир Яворівський, мікрофон.
Володимир Яворівський, партія „Батьківщина”, місто Кіровоград. Шановні колеги, мені видається, що, справді, законопроект Кабінету Міністрів – це просто нахабство, це шлях до ізоляції взагалі України від цивілізованого світу. І коли починаєш думати, чому вони так чинять, ви знаєте, сьогодні я отримав відповідь на це колосальне і болюче дуже питання: що ж з нами відбувається. Газета „Дзеркало тижня” на першій сторінці відкрила нам таємницю того, що відбувається сьогодні із Україною. Президент до дня свого народження сказав таку фразу, цитую в оригіналі: „Нам хватает власти, но я чувствую, что нам не хватает мозгов”. Ось у чому вся таємниця. Через те, Вікторе Федоровичу, треба було брати не „тушками”, а „головами”, „мізками”. Тепер маєте те, що маєте, як сказав класик.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Я зараз поставлю на голосування першим проект Закону [[реєстраційний номер 5336]], він раніше був зареєстрований, народного депутата України Анатолія Гриценка для прийняття його за основу. А саме: проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо скасування податкової міліції. Автор – народний депутат України Анатолій Гриценко. [[14:03:38]] За-153 Рішення не прийнято. Ми ще не закінчили голосування. Одну хвилинку. І немає мотивів. Шановні колеги, я поставлю, щоб ми пройшли тут всю процедуру. Про направлення проекту Закону 5336 на повторне перше читання. [[14:04:15]] За-142 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Тепер ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну податкову службу в Україні" [[щодо структури податкової міліції]] [[реєстраційний номер 6682]] зараз я скажу хто автор. Автор народний депутат Гєллєр. Прошу визначайтесь, будь ласка. за основу, я ж кажу за основу. [[14:04:53]] За-3 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну податкову службу в Україні" [[щодо структури податкової міліції]]. [[Реєстраційний номер 6682-1]] Прошу голосувати. [[14:05:24]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів - 165, "Блок Тимошенко" - 14, "Наша Україна – Народна самооборона" – 11, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 2. Оголошую до розгляду проект Закону. немає мотивів. про внесення змін до Закону України "Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва" щодо подовження терміну дії заходів підтримки будівництва житла. [[Реєстраційний номер 6687, 6687-1]] Вношу на голосування пропозицію щодо їх розгляду за скороченою процедурою. [[14:06:20]] За-310 Рішення прийнято. Доповідачі – Сербін Юрій Сергійович і Кармазін Юрій Анатолійович. Ви і від комітету будете, і від. Тоді 4 хвилини.
Вкладусь. Шановні колеги, в чому суть закону 6687 без одинички. Я прошу за нього проголосувати. Ми з вами в грудні 2008 року прийняли Закон про запобігання світової кризи, і там було чітко прописано, що договори не розриваються напротязі 18 місяців. Я підкреслюю, 18 місяців. Але зараз криза не закінчилась, на жаль. Для вашої інформації, 60 відсотків зараз будівельних організацій припинили своє існування, але все ж таки якась допомога від нашого закону є, і тому ми просимо вас, щоб ми продовжили термін дії договорів до 30 місяців, тобто ще на рік, і термін дії цього закону до 1 січня 2013 року. Аргументація. Чому ми тоді голосували. Нагадую. По статистиці в місті Києві. в України десь 1,5-2 відсотки, по Києву – 3 відсотки. Це люди, які купили квартири для того, щоб перепродати. Зараз, коли вони побачили, що такої доходності в 200 відсотків немає, то вони роблять спробу забрати ці кошти. Будівельники з останніх сил роблять спроби здати житло в експлуатацію і це, підкреслюю, цифри здачі житла, яка е зменшилась майже в 1 кварталі цього року проти прошлого року, а ті люди, які дійсно купили квартири за останні, чекають цих квартир, бо готовність будинків вже перевищує 70 і 80 відсотків. Якщо ми відміним або не продовжим дію цього закону, то результат буде плачевний. Ті люди, які чесно хотіли отримати житло, вони його просто не отримають. Науково-експертне управління і комітет підтримали цей закон. Єдине зауваження до Науково-експертного у мене і в нашого комітету. Там написано, що вони позитивно до цього відносяться, але не розуміють чому, бо термін дії до 1 січня 2012 року. Це не так. До 1 січня 2012 року діє він тільки тоді, якщо не перебільшено термін договору на 18 місяців. 1 липня закінчився термін 18 місяців, і вже не грає роль 1 січня. І тому вже пішли перші запити від перекупника про повернення коштів. І буквально два слова про альтернативний закон. Я розумію, що можна радити жінкам як народжувати дітей, я розумію, що можна рекомендувати ракетникам як запускати ракети. Але все ж таки давайте розбиратися тоді, коли ми радимо тому, бо в цьому законі переплутано і все поставлено з ніг на голову. Перше там зауваження, що давайте ми запишемо замість того, щоб продовжувати договір на той же термін як в нас діє договір оренди. Давайте ми просто запишемо, що він діє на той термін. То якщо він вже закінчився той термін, то теж чому в пояснювальній записці написано зовсім інше. В мене чотири хвилини, ще півхвилини є. Далі, там записано, що треба всі гроші забрати, бо сильні будівельні організації потім перекуплять ці будинки. Де ви бачили сильні зараз будівельні організації або забудовників, ви бачите тільки зупинені будівлі, то ми просто їх зупинимо. Останнє, там записано, щоб у нас не було махінацій, що дійсно організація чесна, що вона дійсно не „Еліта-центр”, вона повинна отримати підтвердження для того, щоб користуватися цими пільгами.
Завершуйте, будь ласка.
Закінчую. Що нам пропонується, нам пропонується чомусь іти в суд і йти на банкрутство. Та якщо організація банкрут, вона добудує щось, а що в будівельника є, два баштових крана, які зараз коштують дешевше ніж одна квартира. Дякую за увагу. Прошу підтримати перший закон, автори Сербін, Мхітарян, Поляченко.
Дякую, сідайте будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін. Яких? За скороченою процедурою. Скорочена процедура. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни "Наша Україна –Народна самооборона". Шановні народні депутати! Я надзвичайно поважаю мого колегу Сербіна. Але на превеликий жаль я маю протилежну думку, я її обґрунтую. Я буду виходити з позиції тих людей, які вклали гроші у ці будівельні об’єкти на 100 відсотків і які не можуть сьогодні ні грошей отримати, ні закінчення і ні від кого немає чого витребовувати. А ми скажемо їм: іще 30 місяців тримайтеся, не 18 місяців. Йому ще і в банку не видають, і там не видають. А ми все піклуємося про будівельника. Давайте будемо піклуватися про громадянина конкретного, а потім і будівельник буде жити. Тому будівельна галузь в усьому світі – це галузь, яка витягує за собою розвиток інших галузей, бо тут потрібні цегла і цементи, метал і скло і все інше. Чому зараз немає будівництва? Тому що відкривати нові важко і неможливо, бо ринок монополізований, участки захвачені, взяті в замовників гроші крутяться не в будівництві, в інших місцях. Через це я пропоную прийняти законопроект, який вношу: вилучити частину четверту цієї статті, яка забороняє розірвання фізичними і юридичними особами будь-яких договорів, результатами яких є передача забудовниками завершеного об’єкту. Або частини об’єкта житлово-будівництва за умови, що за такими договорами здійснено оплату людиною 100-відсотків вартості об’єкта. В країні є чимало забудовників, які вміють будувати, є компанії, які мають кошти і здатні взяти заморожені об’єкти, довести їх до розуму, продати за ці кошти і розпочати нові об’єкти. Є велика кількість банків, які за своїм чесним відношенням до клієнтів змогли б зберегти їх довіру, і мають великі обсяги коштів, які під надійні гарантії можуть дати кошти. І хай потім відрегулює все ринок. Я хочу, щоб ви подивилися, що сталося в Російській Федерації. В Російській Федерації, подивіться російський журнал „Форбс”.
Завершуйте.
про те, як за рахунок мінімізації цін вижила московська компанія „Ведіс-груп”, вона почала продавати з мінімальним прибутком, а щоб повірили, що вона не „кине” як сьогодні кажуть, то поставила веб-камери, аби замовники кожної хвилини бачили як будується їхня квартира, і так вони вийшли з кризи, а потім і про прибуток почали думати. Якщо ми замінимо всі ці обмеження і захистимо замовників, то галузь безумовно відродиться. Тому я погоджуюсь з висновком Науково-експертного управління, яке прямо сказало, що пропозиція, згідно якої встановлена законом заборона не застосовується, якщо введення переноситься більше, ніж на 30 місяців, своїм наслідком матиме формування додаткових ризиків для інвестора. Оце давало такий висновок Науково-експертне управління. Тому я запропонував альтернативу і прошу підтримати. А тим, хто кричить „Регламент”, я хотів би, щоб давали рівний регламент тим хто вступає з основним законом, і тим, хто з альтернативним.
Завершуйте, будь ласка. Дякую, дякую, дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Катерина Ващук.
Шановні колеги, дійсно, сьогодні тема будівництва непроста, вона болюча. Ті, хто мав справу з роботою будівельників, знають яка це непроста галузь. І на сьогоднішній день фінансова криза напевно найболючіше вдарила по них і по аграріям. Тому ми їх розуміємо, розуміємо їх проблеми, їх турботу і розуміємо тих людей, які вклали кошти, чекають житло, надіються, вірять, що з того щось буде і можуть нічого не отримати. Тому, все-таки фракція визначається підтримати будівельників, аби вони могли працювати, аби не банкрутували, все що стосується банкрутства і рішень судів, ми знаємо, чим може закінчитися для простого громадянина, простого українця, який за останні копійки хоче купити житло. Тому треба підтримати цей законопроект. Дати можливість працювати будівельній галузі. Ми вирішуємо не лише проблему захисту тих людей, які хочуть мати житло, хочуть будувати, ми вирішуємо проблему зайнятості людей, будівельників тих галузей суміжних, які сьогодні працюють на будівництво. Це люди отримають зарплату, не прийдуть у фонди зайнятості і таке інше. Це те, що працює на економіку. І треба вірити професіоналам. Професіоналами в усіх галузях - ніхто не може бути. Будівельники відпрацювали законопроект, і ми зобов’язані, обговоривши, обсудивши, підтримати все-таки професіоналів. Дякую.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я вважаю, що дійсно дуже розумно внесений законопроект панів Поляченка, Сербіна, Мхітаряна. І при всій повазі до пана Кармазіна, він дійсно сказав, ми маємо захистити інвесторів, абсолютно правильно. Але частина інвесторів залишає свої гроші, частина вилучає. В такому випадку ті, що залишає свої гроші взагалі знаходяться в безнадійній ситуації. Він сказав, що треба буде обов’язково нам підтримати будівельну галузь. Так, треба підтримати будівельну галузь, бо вона тягне за собою всі інші галузі економіки, це системна економікоутворююча галузь, все правильно. Але ж як можна підтримати галузь, вилучивши звідти гроші, залишивши її частково без фінансування? А саме це зараз пропонується. Чи закінчилась фінансова криза? Очевидно, що ні. А фінансова криза триває, от. Да, найбільший пік був минулого року, але в цьому році криза продовжується, причому не тільки у нас, в усьому світі. Ви бачили події, які відбувалися в інших країнах, в тому числі Європейського Союзу. І взагалі-то очікується друга хвиля кризи, тому ми маємо всі ці закони якими приймаємо ще подовжити і навіть не до 2013 року, а пізніше. І хочу звернути увагу, що саме в будівельній галузі найбільш складна ситуація. Тому вилучати звідти будь-які гроші абсолютно не варто. І прав був доповідач Сербін, який сказав, що насправді ці гроші вилучають в основному ті хто вкладав їх з метою отримання надприбутків. Вони ішли на ризик, вони його отримали. Уявіть собі, якщо ми будемо дозволяти вилучати будь-які інші інвестиції, тому що там нема 200 відсоткового прибутку. А ті хто вкладав для того з метою отримання житла, ті залишають свої гроші, бо для них житло є абсолютною цінністю. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
Станіслав Аржевітін, будь ласка, мікрон.
Шановні народні депутати, я, наприклад, особисто не задоволений доповідачами, тому що вони не сказали головного. Головне те, що сьогодні встановлений мораторій на повернення коштів громадянам юридичним осіб, які вклали у будівельну галузь. Кармазін пропонував зняти мораторій. Сербін пропонував цей мораторій продовжити, правда не з цього року. Я не погоджуюсь з вашою думкою, що вже закінчився термін. У вас ще є півтора року дії цього мораторію. Читаю вашу формуліровку, яку ви в попередньому законі записали. „Мораторій не застосовується, якщо термін експлуатації об’єкта переноситься більше ніж на 18 місяців”. Тобто, якщо зірвано в експлуатацію більше над 18 місяців, то мораторій уже. людям потрібно повертати кошти. Ви пропонуєте 30 місяців, тобто, збільшити мораторій. Я думаю, що це теж неправильна позиція, тим паче, у вашому законопроекті є ще півтора року. Давайте в наступному році, на початку наступного року подумаємо над вашою пропозицією чи знімати мораторій чи не знімати. Тому в мене ось така пропозиція. Звичайно, я думаю, що підтримувати Кармазіна теж неможливо, тому що якщо ми знімемо цей мораторій, який сьогодні діє ще півтора року, ми загубимо галузь, це є очевидним. Але якщо.
Завершуйте, будь ласка.
Якщо ми сьогодні погодимось із думкою, яку вісловив Сербін, а у нас, я наголошую, я переконаний, ще півтора року є дії цього мораторію. І через півтора року чи через рік ми подумаємо, побачимо, який стан у галузі, ми побачимо, які будуть результати фінансової кризи, і тоді, можливо, ваші поправки прийняти. Тому я пропоную не приймати сьогодні ні той, ні інший законопроект. Я думаю, що це ми зробимо на користь людей. А продовжувати мораторій, це все рівно дозволяти будівельникам збільшувати місяці, роки не введення в експлуатацію об’єктів. Це теж неправильна позиція. Дякую.
Кирило Куликов, будь ласка, і завершуємо.
Шановні колеги, я вважаю, що дійсно, коли ми розглядаємо цей законопроект, щоб ми не поступили по принципу, коли з водою ми виллємо дитину. Я вважаю, що ми повинні підтримати законопроект Сербіна, повинні підтримати, дійсно, тих, хто будують. Але ми бачимо багато правопорушень щодо будівлі, коли ми бачимо сьогодні, що відбувається у деяких радах, коли пороздавали землю на бомжів, студентів на роки оренди, і ніщо не будується. Тому повинен бути підхід. Дійсним будівельникам ми повинні їх підтримати. Але комітет повинен напрацювати дійсний інструмент щодо контролю за фіктивними операціями видачі землі в оренду і фіктивним будівництвом. Ми пропонували деякі проекти щодо мораторію і все інше. І тому я звертаюсь до вас з проханням підтримати цей законопроект, але і комітету напрацювати заходи проти недобросовісних будівельників, які сьогодні експлуатують, наприклад, Київраду. Дуже дякую.
Юрій Сербін. Все, шановні колеги, обговорення завершилось.
Шановні колеги, буквально два слова. Колега Куликова цілком слушна, в семье не без урода, ви праві на 100 відсотків. Ми запровадили тут торгово-промислову палату, а на друге читання містобудівного кодексу вже прописано і ви будете ще подавати зауваження відповідальність недобросовісних будівельників. З приводу того, що сказав колега Аржевітін. Шановні колеги, 1 грудня, 25 грудня ми ввели в експлуатацію закон. 1 липня закінчилось 18 місяців, тобто для цього вже не діє термін 1 січня 12 року. Ось чому ми просим зараз прийняти вже, вже пішли перші звернення по поверненню грошей до будівельників. Наш комітет переповнений цими заявами. Бо, якщо уже 1 липня пройшло півтора року. І тому термін 1 січня 12 року не діє. Ось чому потрібно приймати його сьогодні в цілому. І дуже прошу прийняти.
Шановні колеги! Якщо буде заперечення проти депутатів, значить і в цілому не буде ставитись на голосування. Ні, так я бачу. Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва" щодо подовження терміну дії заходів підтримки будівництва житла. Реєстраційний номер 6687. За основу. [[14:25:06]] За-353 Рішення прийнято. Дякую. Ні, є заперечення. Не будемо ставити в цілому. Шановні колеги! Шановні колеги! Нам потрібно прийняти рішення щодо ратифікації Конвенції про запровадження системи реєстрації заповітів, вчинену 16 травня 1972 року в місті Базелі, яка набирає чинності для України через 3 місяці від дати передачі на зберігання в Україну її ратифікаційної грамоти із такою заявою до статті 3 Конвенції. „Згідно з пунктом 1 статті 3 Конвенції, національним органом для виконання в Україні функцій, передбачених цією Конвенцією, є Міністерство юстиції України”. Немає заперечень, щоб ми прийняли таке рішення? Ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про ратифікацію Конвенції про запровадження системи реєстрації заповітів. Прошу голосувати. [[14:26:24]] За-347 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, нам потрібно включити до порядку денного і розглянути проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний реєстр виборців". Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 6669]] про внесення змін до Закону України „Про Державний реєстр виборців”. Прошу голосувати. [[14:27:08]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги, я пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Відмініть голосування. Будь ласка, є заперечень. Домовились. Доповідач. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я прошу вас, це цілісний закон. Доповідач – Міністр юстиції України Олександр Володимирович Лавринович. Від комітету, будь ласка, готуйте доповідь.
Шановні народні депутати України, вашій увазі пропонується проект закону, який має більше техніко-технологічний такий характер, для того, щоб забезпечити кращу реалізацію права громадян на волевиявлення. Мова йде про уточнення в роботі органів загальнодержавного реєстру виборців про технологію обміну інформацією між різними інституціями органів ведення реєстру, а також те, що стосується голосування виборця поза межами свого постійного проживання, якщо він виїжджає на якийсь короткий термін, йому не обов’язково міняти виборчу адресу назавжди, він робить відповідне повідомлення, вноситься тимчасова виборча адреса на час його перебування, якщо він співпадає з днем голосування на тій території, де він перебуває і після цих виборів повертається без участі уже громадянина. Його постійна виборча адреса назад фіксується в Державному реєстрі виборців. Також вносяться пропозиції яким чином проводити облік громадян України, які перебувають за межами України. спрощується процедура за місцем його перебування, щоб там, де він заявив, де він реально буде знаходитися в цей час, щоб там він мав можливість реалізувати своє право на голосування. Цей проект розроблявся Центральною виборчою комісією разом з фахівцями Міністерства юстиції і спрямований на те, щоб ми мали кращу систему підготовки списків виборців на наступній виборчій кампанії. Прошу підтримати.
Шановні колеги, запишіться на запитання до міністра. Якщо є такі. Прошу прізвища вивести на табло. Юрій Ключковським, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Дякую. Юрій Ключковським, „Наша Україна”. Шановний пане міністр, ви говорили про те, що цей законопроект носить такий технічний характер. І дійсно, багато змін, які в нього вносяться, мають такий характер. Однак, є дві зміни, які кардинально міняють характер органів ведення реєстру і функції реєстру. Поясніть, будь ласка, для чого це робиться. Перше. Запроваджується фактично так зване електронне відкріпне посвідчення, тобто за заявою виборця в електронній формі орган ведення реєстру змінює місце голосування виборця і при цьому ніхто ні в якій спосіб не може проконтролювати, по-перше, чи він це зробив згідно заявою виборця. І, по-друге, чи таких заяв не було 20 від одного виборця і він всі 20 виконав? І, таким чином, виборець отримає можливість голосувати на 20 різних дільницях. Враховуючи, що в Кримінальному кодексі України передбачена кримінальна відповідальність за голосування тільки на одній дільниці двічі, то чи не означає це таку річ, яка дозволяє.
Будь ласка. Дайте можливість завершити питання, сформулювати.
Чи не означає це, що таким способом відкривається шлюз для масової фальсифікації списків виборців? І друге. Цим самим законопроектом пропонується виключити процедуру уточнення списків. уточнення бази даних реєстру, яка передбачається чинним законом один раз на рік шляхом звернення до кожного виборця з боку органів ведення реєстру. Ця процедура повністю виключається. Це означає, що життя буде йти своїм шляхом, а документальна база даних реєстрів буде йти своїм шляхом, і відповідності між ними буде щоразу менше. Скажіть, будь ласка, для чого вносяться ці зміни?
Перша зміна, звичайно, якщо ставити питання про тотальні підозри всіх органів, які існують в Україні поза межами виконавчої влади, оскільки мова йде про органу ведення реєстру, які працюють в системі Центральної виборчої комісії, і до кожного громадянина, то тоді можна собі змалювати найфантастичніші схеми, яким чином ми будемо жити в системі тотального порушення всіх законів і правових норм. У даному випадку мова йде про технологію забезпечення права громадянина на активне виборче право, право проголосувати. Центральна виборча комісія, адмініструючи цей реєстр, запропонувала змінити норму з огляду на технічні можливості, які сьогодні є в реєстрі, з тим щоб не робити подвійні кроки, коли людина переїжджає на певний час жити в іншу місцевість, щоб вона не обов’язково писала заяву про те, що вона міняє свою виборчу адресу назавжди і що вона приїхала в одне місце, там пожила, чи то у відрядженні, чи з будь-яких інших обставин, прожила півроку-рік, повертається назад – її знову треба йти міняти свою виборчу адресу. Якщо це відомо наперед, який час вона там буде знаходитися, вона повідомляє про це органам ведення реєстру, і на цей час її адреса міняється. Якщо ви тут бачите якісь загрози, я їх не бачу. Що стосується другого питання. А, про скасування уточнень. Навпаки, там передбачається замість уточнення щороку уточнення щоквартальне у цьому проекті. Тому у даному випадку мова йде про те, щоб реєстр був більш точний.
Кирило Куликов, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Дуже дякую. Кирило Куликов, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановний пане міністре, у мене два запитання. По-перше, яким чином корелюється цей закон із Законом про захист персональних даних громадян, який ми прийняли на минулому тижні. Це, по-перше. По-друге, я в законі, тільки що розданому, побачив таку статтю, що доступ і база даних виборців надається тільки тим партія, що на момент запиту представлений у Верховній Раді. Чому таке обмеження всіх інших партій, які приймають участь у виборчому процесі. Дуже дякую.
Ця норма перенесена з чинних виборчих законів, де передбачена саме така процедура, і вона перенесена так само і в цей проект закону.
Володимир Бондаренко, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і порядок”. Пане Олександре, пам’ятаєте ті вибори Президента України 2004 року, коли запідозрили в тому, що основна фальсифікація проводилася на серверах Центральної виборчої комісії. На сьогодні ми маємо практику уже багатьох виборів у незалежній Україні, які проводилися на підставі списків виборців, які залишають хоч який-небудь слід, підпис людини там, розпис того члена комісії, зараз на бюлетенях є. Як буде діяти електронна система, яку ви сьогодні запроваджуєте в системі багатьох рад, вірніше багатьох дільничних комісій, де проводяться вибори, чи буде якесь електронне інформування про те, що такий-то виборець там проголосував і щоб він другий раз ніде не попався, чи буде вибивати його спробу проголосувати в іншому місці електронними методами, тобто його не допустять до голосування?
Я хочу сказати, що тут трошки інший предмет, ми не змінюємо спосіб голосування і списки виборців надалі будуть складатися. Мова йде про те, що створюється база даних, на підставі якої складаються списки виборців. То це механізм отримання первинної інформації тільки змінюється, спосіб голосування лишається шляхом подачі бюлетенів.
Павловський, будь ласка, мікрофон.
Андрій Павловський, партія „Батьківщина”. Прошу передати слово народному депутату Кармазіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую, Павловському за передачу мені слова. Я хотів би у вас запитати, пане міністр, чи знайомились ви з висновком Головного науково-експертного управління, яке дало висновок на восьми сторінках, але в кінці написало. Вважаємо звернути увагу на обмеженість можливостей управління стосовно проведення належного аналізу, у зв’язку з надзвичайно стислими термінами підготовки цього висновку. Я взагалі вважаю, що такі нові редакції надавати і так швидко ставити, мабуть, не зовсім є правильно. А до вас у мене таке питання. Чи правильна назва цього закону, який ви пропонуєте «Про внесення змін до Закону про Державний реєстр виборців», і фактично нова редакція, якщо ви змінюєте, навіть вносите зміни до статті 241 ЦПК і без.
Завершуйте формування питання.
Дякую, Володимир Михайлович. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хотів запитати, що цей розписано на кілька комітетів: комітет Омельченко, Міщенка, Ківалова, Деркача, Макеєнка і Тарасюка. У нас вони не пройшли через ці комітети, але разом з тим в Прикінцевих положеннях ми вносимо зміни.
Питання, будь ласка, сформулюйте питання.
ми вносимо зміни в Прикінцеві положення до Цивільно-процесуального кодексу. Чи правильно це робити цим законом? Чи треба.
Дякую. Зрозуміло.
Шановний Юрій Анатолійович, ваше питання стосується парламентарної процедури організації роботи Верховної Ради України. І звичайно, що це питання не до мене, я не маю права ані коментувати, ані визначати цю процедуру. Що стосується назви, в даному випадку при підготовці до другого читання ви маєте рацію, може бути уточнення в назві цього закону.
Микола Катеринчук.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. В мене питання виглядає наступним чином, справа в тім, що політична конкуренція саме забезпечується і неможливістю будь-кого маніпулювати з реєстром виборців. І тут я б підтримав ті застереження, які казав колега Ключковський, Бондаренко. І все ж таки, наскільки цей документ відповідає європейській практики створення таких документів і наскільки його публічний характер забезпечується цим законом.
Реєстр виборців не може бути публічним, це якраз питання, яке обмежується відповідно до закону, доступом до персональної бази даних громадян. Тобто мова може йти про конкретне складання списку, про ту базу, яку отримують політичні партії для звірки з тим, щоб впевнитись і зробити повний контроль, політичний контроль над тим як складаються списки. Що стосується практики, то цей закон враховує всі зауваження, які надійшли від Організації прав безпеки і співробітництва Європи від експертів, які надали свої побажання для удосконалення системи ведення реєстру в Україні. І всі ці побажання віддзеркалені в проекті цього закону.
Останнє запитання тоді Юрій Болдирєв.
Уважаемый Александр Владимирович, скажите пожалуйста, учитывает ли этот закон права граждан, которые по религиозным соображениям не могут принять идентификационные номера и таким образом не в полной мере государство может применить к ним методы электронного учета. Не явится ли этот закон, в случае его принятия, косвенным рычагом давления на граждан, не желающих по религиозным соображениям принимать идентификационные номера. Спасибо.
Данний проект закону жодним чином не вступає, скажімо, в конфлікт з побажаннями окремої категорії громадян, яка стосується ідентифікаційних номерів. Оскільки він стосується ідентифікації громадянина і місця його перебування під час ведення виборчої кампанії. Більшою мірою він стосується того, щоб забезпечити нормативну базу для унеможливлення кратного повторення в реєстрі одного й того ж громадянина. І спрямований на те, щоб забезпечити правову базу для технології швидкого уточнення цього реєстру при введенні відповідних змін, при обміні інформації між органами введення реєстру, якщо він спрямований виключно на вдосконалення процедури й підготовки бази для складання правильних списків виборців.
Дякую, час вичерпаний сідайте, будь ласка. Ні, так час у нас вичерпаний. Я перепрошую тут всі хто записався поставили запитання. Шановні колеги! Я прошу записатися на обговорення проекту Закону від фракції спочатку, а потім попрошу народних депутатів зробити теж саме. Будь ласка. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести. Володимир Бондаренко, мікрофон, будь ласка. Потім – Олег Зарубінський.
Володимир Бондаренко "Блок Юлії Тимошенко" партія „Реформи і Порядок”. Цей законопроект внесений у такому ж оперативному порядку як і багато, як правило, такий порядок внесення без достатнього обговорення в комітетах породжує підозру в тому, що є закладені якісь зміни, які можуть зірватися потім. А сьогодні ми їх можемо не помітити, тому що, наприклад, я отримав цей законопроект і тут всі, хто присутні в залі, зовсім недавно, ну хвилин 20-ть тому. Я пробігся так по трьох перших, чи чотирьох сторінках, а інші я не можу прочитати і судити про те, що там вноситься, також дуже важко. Разом з тим, я хотів би сказати, що сфера виборів у нас досить нестійка, законодавство в сфері виборів досить нестійке. Ми пам’ятаємо, як нинішній міністр юстиції, перебуваючи ще в керівництві Верховної Ради, протягував в передостанній і останній день перед виборами Президента України закони, які взагалі ніде не обговорювалися, які не були в комітеті, які не були, по яким не були складені таблиці і які забезпечили фальсифікацію на виборах мінімум в обсязі 5-7 відсотків, це сьогодні експерти підтверджують. Адже збільшилась різко кількість людей, які голосували не за місцем фактично проживання, автобуси возили людей, це всі ми знаємо, в деяких регіонах величезна чисельність виборців добавилася в другій, або в завершальній частині виборчого дня, тому хотілося б, щоб ми законодавство стабілізували. І виборча система, вона стосується як референдумів, так виборів Президента, виборів до Верховної Ради, місцевих виборів. Ми не повинні кожного разу, отак як оце зараз, ловити момент, щоб протягнути наприклад на референдумі всеукраїнському питання про підсилення Януковича вже далі нікуди. Скільки ж можна підсилювати? Повністю заблокована, вибачте мене, система судочинства, Конституційний Суд під козирок бере, виборча комісія, Верховна Рада не думаючи голосує, ми сьогодні це бачили і не тільки сьогодні. Тому от черговий цей закон ми не будемо підтримувати, ми можливо до нього хотіли б повернутися восени, подивитися дуже уважно кожну його статтю. Щоб потім ніхто не говорив про те, що хтось сервер переключає, хтось там ще що робить, чи буде маніпуляція, коли люди не знайдуть себе в тих списках. Тому я просив би дуже уважно поставитися до цього важливого законопроекту, який або створить умови для фальсифікації, або наведе порядок. Але я сьогодні ще не готовий ні до такого, ні до іншого рішення як і члени нашої фракції, які не будуть підтримувати цей законопроект.
Олег Зарубінський, наступним буде виступати Матчук.
Олег Зарубінський, Народна партія, "Блок Литвина". Шановні колеги, я не пам’ятаю серйозних політичних сил під час останніх виборів виборчих кампаній, які б не висловлювали свої претензії до списку виборців. Багато повторів, багато помилок. Можна говорити навмисних чи не навмисних, свідомих чи не свідомих, але всі можуть констатувати, що той стан виборчих списків, який був не задовольняє, очевидно, суспільство, громадськість, політичні сили і має бути змінений. І проблеми безумовно, які виникали у зв’язку з взаєминами між органами реєстру і самими виборцями під час виборів існувала. І те, що є прагнення ці проблеми нівелювати, ну, скажімо так, усунути, мені здається, є позитивний сигнал. Ну, до того ж я хотів би звернути увагу, що подивившись на цей Закон про внесення змін, що він є достатньо системний і виписано цілі новели, цілі розділи нові, які, як на нашу думку, сприяють реалізації виборчих прав, а відтак і прав і свобод людини і громадянина в Україні. Зокрема, вважаю абсолютним позитивом те, що заходи, які передбачаються в запропонованому законопроекті мають сприяти уникнення кратного включення виборців до реєстру. Ми з цим стикалися, ми це критикували. І я думаю, що треба від слів в даному випадку перейти до діла, і не дати технологічної законодавчої можливості кратного повтору прізвища відповідно і можливостей декілька і не тільки декілька разів голосувати одному і тому ж виборцю. На нашу думку позитивним є те, що поняття „виборча адреса” встановлено. За великим рахунком якраз питання пов’язані з виборцями, які не мають зареєстрованого місця проживання – військовослужбовців, виборців, які проживаючи, перебувають за межами України, це абсолютно болюче і гостре питання, бо ми всі казали про те, що люди, які перебувають, в тому числі і в службових відрядженнях не обов’язково там багато років живуть за кордоном, реально технологічно позбавленні в більшості випадків можливості проголосувати. Тому вважаю, що це є позитивний момент, як і те, що стосується людей, які не мають зареєстрованого місця проживання. Вони є громадянами України, вони мають повне право голосувати і має бути механізм того, щоб вони голосували. І ще лише один момент, бо час закінчується. Тут було сказано, що можна поновлювати реєстр щорічно, щоквартально. Я знайшов, що він щомісяця передбачає своє поновлення бази реєстру на звернення громадян.
Завершуйте, будь ласка.
це стаття 22. І ще один момент. Вважаю позитивним є стаття 10. І всі пункти статті там де сформовані, сформульовані відносини виборця з реєстром. Взагалі вважаю, що можна такий проект приймати за основу. Він достатньо ґрунтовний. Дякую.
Народний депутат Матчук, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Юрій Ключковський, будь ласка. Наступним буде виступати Бевз.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Коли розроблявся Закон про державний реєстр виборців, то його автори були свідомі того, що це нова ділянка і, що тільки практика покаже як саме треба працювати з реєстром виборців. Тому те, що процедури передбаченні реєстром потребують вдосконалення відповідно до практики з цим треба погодитися і навпаки треба вітати вдосконалення закону в цьому відношенні. Однак, при цьому можна вдосконалювати законопроект, а можна його і псувати. І тому мені було дуже цікаво почути від доповідача про те, що з усіма експертами радилися, за винятком тих хто працював над текстом закону, який мав бути прийнятий, з тими якраз порадитися забули. В законі є, законопроекті є хороші пропозиції, які, дійсно, спрямовані на вдосконалення процедур врегулювання. Однак я би був неправий якби не вказав на дві великі дози дьогтю, які, фактично, нівелюють функції органів ведення реєстру, якщо будуть прийняті. Перша з них стосується того, що я вже назвав „електронними відкріпними посвідченнями”. Звичайно, дуже хотілось би жити у державі, де люди повністю довіряють органам влади і їм навіть в голову не приходить, що орган влади їх обдурить. На превеликий жаль, я думаю, всі ми погодимося, а особливо погодяться маси виборців, що на превеликий жаль, так сьогодні в Україні немає. І ті закони, які ми сьогодні голосуємо, не ми, а коаліція голосує, дуже часто спрямовані саме на обман виборців, у тому числі по заощадженнях їхніх. Тому я вважаю, що пропозицію щодо електронного відкріпного посвідченням можна приймати лише у тому випадку, якщо вона дублюється паперовим документом, який видається на руки виборцю і який, дійсно, підтверджує те, що орган ведення реєстру виконав відповідні дії. У противному разі це означає безконтрольне розмноження голосування одного і того самого виборця. І друга річ, яка є неприйнятна. Це я спеціально звертаюся до колеги Олега Зарубінського, якому сподобалося, що поновлення бази даних буде відбуватися щомісяця. Мені це теж подобається. Але справа у тому, що чинний Закон про державний реєстр виборців передбачає іншу процедуру, крім такого поновлення, вона у законі називається уточнення бази даних виборців. І вона передбачала раз на рік звернення до виборців поза виборчим процесом. Замість того, щоб звертатися до виборців під час виборчого процесу, коли немає часу, коли всі спішать, коли все робиться в останній момент, чинний закон передбачав це робити протягом позавиборчого періоду. Ця процедура повністю виключається і цього більше не буде. Враховуючи два такі суттєві негативи, я вношу пропозицію: скерувати цей законопроект на повторне перше читання до Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Я думаю, що ми зможемо знайти у комітеті розумний компроміс з тим, щоб зберегти всі позитивні риси цього законопроекту.
Завершуйте, будь ласка.
Я прошу підтримати мою пропозицію. Дякую.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Я вибачаюсь. Власне, Володимир Михайлович, шановні колеги, я хотів би звернути всіх вашу увагу на статтю 22. Щодо питань поновлення списків реєстру. Це якраз в розвиток того, що говорив щойно Юрій Богданович. Вся проблема в тому, що ми зобов’язуємо органи внутрішніх справ періодично поновлювати списки. Але ми забуваємо про те, що у нас давно обов’язкова приписка вже відмінена. А так звана реєстрація не дає можливості поновлювати ці списки. А тому я вважаю, що нам прийдеться повернутися якраз до цієї проблеми для того, щоб пам’ятати те, що було раніше. Адже раніше на протязі 3 днів питання прописки-виписки вирішувалось в обов’язковому порядку тим чи іншим громадянином. В іншому випадку недотримання, так би мовити, цих вимог наступала адміністративна відповідальність. Якщо цього не буде зроблено, списки ніколи не будуть на стільки повні, скільки необхідні для проведення об’єктивних виборів чи референдумів. Дякую.
Станіслав Аржевітін передає право на виступ Юрію Кармазіну, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Чорноволенко. 15 хвилин – для виступів народних депутатів.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Безумовно, треба вітати те, що працюють серйозно над законодавством. На скільки серйозно працюють і швидко, що практично Верховна Рада перетворюється не в законодавчий орган, а в пожежну команду. І це в той день, коли ми головного нашого керівника всіх пожежників зробили заступником гінеколога, да? І в цей день ми перетворюємось і по реєстру в пожежники. Я хотів би, щоб, Володимир Михайлович, ми зробили все-таки це виключенням. Бо це ненормально, коли експертне управління пише, що воно не має часу ознайомитись, коли ми не маєм часу ознайомлюватися, робим то по ночам. То ненормально. Я вітаю всі позитивні моменти, які тут до мене колеги відмічали. Але більше я згоден і погоджуюсь з думкою колеги Ключковського. Чому. Тому що є проблеми в цьому законі. Наприклад, змінений пункт два частини 5 статті 17 такий, що може дати можливість неодноразово включати виборця до реєстру. Раз. Друге. Цей закон надзвичайно пов’язаний із законом про вибори депутатів, їх треба між собою узгоджувати і треба узгоджувати на етапі першого читання ще, а не другого читання. Далі. Я вважаю, що є у цьому проекті і погіршення можливості реалізації права голосу нашими громадянами, оскільки обмежується можливість голосування для тих виборців, які перебувають на час проведення виборів не за місцем проживання чи за їхньою адресою. Ну, наприклад, стара редакція, чинна редакція, статті 8 Закону „Про Державний реєстр виборців” передбачає, що виборча адреса виборця, як правило, визначається зареєстрованим місцем проживання і адресою житла, якщо виборець не звернувся до відповідного органу ведення реєстру щодо іншої виборчої адреси. При цьому закон надає органам ведення право за мотивованим зверненням визначити іншу виборчу адресу. Наведені положення вилучаються –з нової редакції. То хіба це покращує закон? Очевидно, що це погіршує закон. Є і проблеми, які стосуються прав виборчих блоків партії, які мають свою фракцію у поточному скликанні Верховної Ради України. Я хочу знати, на що має право кожна партія, яка входить у блок. Це все також має бути розписано. Через це, шановні народні депутати, я просив би повернути цей законопроект для повторного першого читання. Дякую.
Чорноволенко, будь ласка. Підготуватись Григорович.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Адаме Івановичу, а от скажіть, як воно так несподівано у нас появилось. І взагалі хотіли його почати розглядати за скороченою процедурою? Є ж такі закони, які б, напевно, варто було нормально готувати. З висновками експертного управління, з нормальним обговоренням. Добре, ми перейшли до нормального обговорення, бо Литвин все ж таки почув як ми кричали, щоб не допустити скорочення, але ж була спочатку спроба. Я хотів би звернутися от до наших виборців. Ми розглядаємо дуже важливі питання, зараз іде обговорення законопроекту про реєстри виборців, а наступним буде чи через один буде питання вже закону про місцеві вибори, які теж більшість хоче провести без всякого обговорення, без розгляду поправок і прийняти фактично антинародний закон. Так от, я хотів би сказати, що в залі зараз від коаліції присутні всього-на-всього 50 депутатів. Можете перерахувати. Для прийняття рішення потрібно 226. опозиція за це голосувати не буде – ні за один, ні за другий заход. І тепер по суті самого закону. Очевидно, що його треба відправляти на повторне перше читання, але навіть якщо ви будете. його зараз проголосуєте чужими картками, то все ж таки варто було би, щоби потім уважно розглянули на другому читанні і не робили спробу зараз перед наступними виборами протягнути його терміново одразу і в першому, і в другому читанні. А такі спроби були. І ще. Адаме Івановичу, я хотів би до вас звернутися. Свого часу ви грубо порушили і Регламент, і взагалі чинний закон, і всю логіку законотворчого процесу, коли на підставі того, що без розгляду комітету ви взяли і, значить, завалили закон, який мав розглядатися в комітеті Терьохіна, але з тієї чи іншої причини не був розглянутий, де абсолютне правопорушення було з вашого боку, бо ні в якому разі головуючий не може знімати закон з другого читання. Нема порівняльної таблиці, значить він переноситься на той термін, поки не буде порівняльна таблиця. І якщо комітет з тої чи іншої причини не справляється, то треба розглядати питання роботи комітету, міняти склад комітету можливо. І ще треба з’ясувати з якої причини він не справляється: чи то можливо якась частина депутатів не ходить на засідання. Так от звідки ці депутати? Чи вони від більшості, чи вони від опозиції? Це всі питання. не мають страждати інші депутати, які внесли поправки. Тому я вважаю, що ми повинні зараз повернутися до того законопроекту, а саме: ми без розгляду у другому читанні, без розгляду поправок день назад. Чекайте, я ще не закінчив.
Шановні колеги, ви ж мене звинувачуєте в порушенні Регламенту, а Регламент не дозволяє говорити не по темі. Ви говорите зовсім про інше. Це перше. Друге. Коли ми ставити цей законопроект, не один раз попереджувався профільний комітет про те [[ми його два рази переносили]], що, якщо наступного разу не буде підготовлена таблиця, ми його приймемо в тому варіанті, який прийняли у першому читанні. Це друге. І третє. Ваша пропозиція з приводу того, щоб розібратися, що там відбувається в комітеті. Наскільки мені відомо, вчора відбулося засідання комітету, який більшістю голосів прийняв рішення про зміну керівництва комітету. І тому, я думаю, ми в перші дні наступного. Тому що голова комітету не може організувати роботи – значить, він не справляється з роботою. Будь ласка, Григорович. Вона ще не зняла – вона тільки рекомендує. Лілія Григорович, будь ласка. Кармазіну слово.
Юрій Кармазін. Я дякую колезі Григорович за те, що вона мені делегувала висловити нашу спільну думку з нею з цього. тих моментів, які я не встиг проаналізувати зараз. Насправді спільна думка заключається ще в тому, що, по-перше, назва закону не відповідає його місту. Тобто мова йде не тільки про внесення змін і нову редакцію Закону про реєстр – мова йде ще про зміни до Цивільно-процесуального кодексу, які стосуються розгляду питань, пов’язаних з цим законом. Вони віднесені в „Прикінцеві положення”. Ми вважаємо, що має бути змінена назва. І, крім всього іншого, він має бути розглянутий профільним комітетом. Крім всього іншого, та норма, яка. та формула, яка виписана в цьому законопроекті в „Прикінцевих положеннях”, де записано „до приведення законодавства України у відповідності з цим законом закони і інші нормативно-правові акти застосовуються в частині, що не суперечать цьому законі”, на наш погляд, виглядає абсолютно юридично не коректною і такою, що має бути виключеною. Це в тому числі і для того, щоб ми зробили і захистили доступ до персональних даних виборця. Тому що в цьому законі є нібито хороші речі, але боюсь, що цими речами можуть зловживати. Можуть зловживати, і виборці і так уже висловлювалися неодноразово про те, що знають про них всю інформацію, а я маю на увазі це про те, що доступ іде і пропонується передавати всю інформацію з реєстру і користуватися нею політичним партіям. Я думаю, що це треба робити з певними запобіжниками, і ці запобіжники мають бути виписані в цьому законі. Також виникає питання щодо системи кодування для ведення реєстру, який застосовується і мають погоджуватися із Державною службою спеціального зв’язку і захисту інформації України. Тому що ми зазначаємо від імені держави, що однією із засад ведення реєстру є його захищеність. Іншими словами, цей реєстр не має гуляти на Петрівці – раз, цей реєстр, до нього не мають мати право доступу особи, які можуть використати цей реєстр всупереч інтересам і волі виборця. Через це я зараз дуже швидко охарактеризував ті вади, які я поки що бачу, і вони перевищують поки що ті плюси, які є в цьому законопроекті.
Будь ласка, Доній. За ним – Ключковський. Доній був тільки що. Тоді прошу Ключковський. Юрію Богдановичу, мікрофон з місця.
Я дуже дякую за можливість повторно висловитися з цього приводу. В принципі моя думка залишається попередньою. Мені здається, що обговорення підтвердило: законопроект в принципі потрібний, треба скеровувати на повторне перше читання.
Зварич, будь ласка, Роман Михайлович.
Дякую, Адаме Івановичу, оскільки Юрій Богданович значно більш красномовно висловив нашу позицію ніж я, взагалі коли-небудь спромігся би, я відмовляюсь від свого права на виступ.
Але я не знаю, чи Юрій Богданович закінчив вже юридичний, він фізик за освітою, а ви юрист, все таки. Шмельова, будь ласка. Звичайно, кому? Ні. Катеринчук також вийшов. Кириленко В’ячеслав, немає. А що від фракції? Надоша, тоді, будь ласка, одна хвилина. Мікрофон, Надоша.
Я хотів би заспокоїти опозицію, тому що процедура взагалі по розгляду цього законопроекту була витримана повністю. Вчора засідав комітет, протокол 101\16, який заніс всі відомості і по розгляду цього законопроекту. Комітет погодився, що Закон України „Про Державний реєстр виборців” потребує дійсно, вдосконалення, але більшістю голосів вирішив рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти його за основу. А також доручити Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування доопрацювати зазначений законопроект з врахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Та внести його на розгляд парламенту у другому читанні. Я просив би підтримати цю позицію комітету. Дякую.
Обговорення завершено, всі хто мав можливість виступити реалізували. Олександр Володимирович, є у вас, для заключного слова. Олександр Володимирович, заключне слово є у вас? Будь ласка.
Шановні народні депутати України! Обговорення показало, що переважна більшість положень цього проекту закону не викликає сумнівів і заперечень. Та частина, яка викликає питання щодо технології і реалізації, може бути предметом дискусії для опрацювання під час винесення його на друге читання. Прошу підтримати в першому читанні і напроскерувати цей проект закону в профільний комітет.
Від комітету доповідач. Тобто він по суті сказав заключне слово. Тоді я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про державний реєстр виборців” [[реєстраційний номер 6669]]. Прошу голосувати. [[15:09:20]] За-250 Рішення прийнято. Може в цілому приймемо? Ні. На жаль, є заперечення, не будемо. Шановні колеги, для чистоти, хоча я робив вже для стенограми зауваження, але давайте, тобто повідомлення, давайте все-таки проголосуємо. Коли ми з вами голосували постанову про визнання нечинними постанов щодо позачергових місцевих виборів, то ми з вами проголосували, на жаль, у тій постанові визнати не чинними ті вибори, які вже відбулися. Тому я пропоную, щоб ми проголосували лише перелік постанов щодо позачергових місцевих виборів призначених на неділю 1 серпня 2010 року. Прошу по хвилині запишіться, обміняємось, від фракцій і будемо голосувати. Ключковський, прошу.
Дякую, Адам Івановичу, в народі кажуть: „Ліпше пізно як ніколи!”. Однак я боюся, що це лише часткове виправлення ситуації. Дійсно, абсурдним було скасування виборів, де вже обрані відповідні посадові особи й депутати. Однак я ще раз хочу нагадати всім присутнім про рішення Конституційного Суду прийняте ним стосовно постанови Верховної Ради України щодо скасування виборів Тернопільської обласної ради. Конституційний Суд в резулятивній частині чітко сказав, що до повноважень Верховної Ради скасовувати вибори не належить. А Верховна Рада може діяти виключно в межах своїх повноважень. Тому вся ця постанова неконституційна і я би пропонував всю постанову скасувати, а не лише виправити найбільш очевидний ляп.
Іван Криленко.
Подгорному слово передаю.
Подгорному мікрофон.
Подгорний, партія „Батьківщина”. Шановні колеги! Шановна президія! Шановні виборці! Це приклад того яке сьогодні відношення у нашої провладної коаліції до законодавства. Ми всі пам’ятаємо, коли ми голосували за ці позачергові вибори. І тоді була думка у більшості, що наступні вибори, чергові вибори відбудуться тільки в березні 2011 року. І з цією метою були прийняті, і направлені до Конституційного Суду законопроект 4177. Сьогодні ми його вже підтримали в першому читанні і будемо навесні, восени голосувати остаточно. Я вважаю, що сьогодні було б правильно вообще цю постанову скасувати. Тому що виборчий процес, який призначений, вибори якого призначені на 1 серпня вже в розгарі. І люди вже працюють, і кошти вже витрачені.
Будь ласка, Зарубінський Олег.
Олег Зарубінський Народна партія. Шановні колеги! Скасовувати цю постанову немає не тільки жодних підстав, але немає здорового глузду, щоб це робити, бо всі прекрасно розуміють, що ті люди які будуть обрані на 2,5 на 3 місяці – це просто смішно. А що стосується Адаме Івановичу вашої пропозиції, вона є коректною. Але я хотів зважити, що під час обговорення, я дуже добре пам’ятаю це є в стенограмі, що я казав, „що це може стосуватися лише тих виборів, які будуть призначені, які ще не відбулися, а результати виборів зрозуміло, що ми не маємо права скасовувати. Я, чесно кажучи думав, що ми так і голосували, бо це природно. Дякую.
Дякую, саме так ми і голосували. Але, на жаль, в документі який голосувався, були інші вибори тому Юридичне управління має до нас претензії, що приведіть документ у відповідність до того, що ви говорили і як голосували. Тому нам треба буде, Чечетов, зараз ще раз проголосувати.
Уважаемый Адам Иванович, вы абсолютно правы, страсти улеглись, мы должны на финальном таком, на мажорном аккорде закончить сессию. Там, где мы немножко говорили одно, а записали другое, сейчас мы подкорректируем, глупостей делать мы не должны, в том числе и на этой короткой дистанции до 31 числа и нужно все адекватно провести в соответствие с нормативной законодательной базе. Поэтому просьба поставить на голосование, мы спокойно проголосуем, потом спокойно проголосуем Закон о выборах и все будут заниматься в летний период своими делами. Кандидаты в депутаты уже будут готовится к выборам, будут формироваться соответствующие комиссии и мы плавно, в режиме законодательном войдем выборный процесс и проведем публично, прозрачно как и президентские выборы, понятные для всего мира честные выборы. Спасибо.
Так, дякую, обмінялися думками. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про уточнення до Постанови за номером 6524 з приводу визнання таких, що втратили чинність деяких постанов Верховної Ради щодо призначення позачергових виборів депутатів місцевих рад, щоб у тому переліку постанов залишилися лише постанови щодо позачергових місцевих виборів, призначених на неділю 1 серпня 2010 року. Прошу підтримати. [[15:15:20]] За-259 Дякую, уточнення прийнято. Переходимо до розгляду заключного питання порядку денного. Слухається проект Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів. Законопроект у другому читанні за номером 6601. Обмінятись? Прошу по хвилині від фракції, запишіться. Так, будь ласка, знову майже ті ж, тільки інший порядок. Чечетов, прошу, за ним – Павловський.
Уважаемый Адам Иванович, там прозвучало такое конструктивное предложение со стороны оппозиции, пусть они БЮТ с «Нашей Украиной» бумажками обменяются или, там, мыслями. А для остальных понятно, что нужно приступать к закону спокойно, без напряжения, шаг за шагом проголосовать статьи, проголосовать закон, мы ж не уйдем с зала, покуда это не сделаем, и всякая попытка затягивать время, она ничего не даст. Поэтому давайте преступать к конструктивной работе, преступать к закону с тем, чтоб мы сегодня поставили финальную точку, да. Спасибо.
Хороша думка. Павловський.
Андрій Павловський, партія „Батьківщина”. Прошу передати слово лідеру "Блок Юлії Тимошенко" фракції.
Іван Кириленко.
Шановні колеги, Шановний Адаме Івановичу, шановний Володимире Михайловичу, я хочу заспокоїти всіх в залі тим, що фракція іще раз повторює свою чітку позицію. Ми категорично проти прийняття закону в такій редакції, в якій вона є. По-перше, жодна із пропозицій, яку внесла опозиція, жодна із пропозицій не врахована, це значить, безпрецедентна робота над законопроектом найважливішим, який сьогодні ми можемо розглядати стосовно виборчої системи місцевого самоврядування. Жодна пропозиція не врахована. Скажіть, будь ласка, як не врахувати таку пропозицію: що, якщо нам вдасться внести зміни до Конституції в перших числах вересня, чому не можна тоді врахувати поправку? Всі вибори можна провести усіх з чистого листа на 5 років 31 числа. Чому не врахувати цю поправку? Ми також проти і ідеологічно, і концептуально, системно і політично. Закон не прогресивний. Закон нічого.
Завершуйте, Іван Григорович.
ми за пропорційну систему з відкритими списками, широким обговоренням у суспільстві кандидатів. Це цивілізоване структурування суспільства, це політична відповідальність політичних партій політичних сил. На жаль, цього в законопроекті немає. Законопроект відкидає нас назад. Ми не можемо приймати участь в розгляді цього законопроекту, де жодна поправка не врахована, ми розуміємо, що голоси є. Беріть на себе відповідальність. Ми в знак протесту покидаємо зал.
Іван Григорович, ми вам дякуємо, але попрацюйте. З приводу останньої, з приводу поправки, що ви говорили про те, що ми не врахували, виходячи з того, що ми попередньо схвалили зміни до Конституції. Дійдемо до цієї поправки, будемо визначатися. Не виключаю, що ми її зможемо і врахувати. Будь ласка. Чорноволенко.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Я вважаю, що ми маємо іти по поправках і запрошую всіх активно попрацювати, я сподіваюсь щось змінимо. І прошу передати слово В’ячеславу Кириленко.
Слово, на жаль, не передається, але передамо. Будь ласка, Кириленко.
Дякую, Адаме Івановичу. В’ячеслав Кириленко, Партія „За Україну!” Ну по-перше, цей закон мало що реформує. Ніяких відкритих списків немає, а змішана система при теперішній владі це буде призначення кандидатів депутатами. По-друге. Дискримінуються блоки. Чомусь з якогось дива. І вони забороняються, бо хтось цих блоків боїться. По-третє. Дискримінуються політичні партії, тому що одним можна брати участь у виборах, дозволяється, а іншим правляча коаліція буде цю участь у виборах брати забороняти. По-четверте. Є маса питань до способу формування дільничних та окружних комісій. Тому не дивлячись на те, що як завжди всі наші поправки відхилені, ми наполягатимемо на їх голосуванні. А колег із фракції БЮТ ми просимо лишитися на полі бою, а не лишати.
Зарубінський Олег.
Олег Зарубінський, Народна Партія. Шановні колеги, не зовсім зрозуміло, що ми зараз обговорюємо, що перейшли до змісту законопроекту. Я абсолютно розумію, що є до нього претензії і далеко не всім він здається ідеальним. Але якщо 31 жовтня це день виборів вже є даність, і ми це питання не дискутуємо, полеміки навколо цього не ведемо, то очевидно закон сьогодні треба розглядати в будь-якому разі. з тим, щоби цей закон не був зроблений за два тижні, що неможливо, чи навіть за два місяці, що шкідливо до дати виборів. Тому пропоную приступити до розгляду законопроекту, а позиція тих же чи інших депутатів уже будуть висловлені під час розгляду його за змістом поправок. Дякую.
Дякую. Обмінялися думками. Серед них були хороші добрі пропозиції. Ми дякуємо за розуміння. Запрошую доповідача від комітету визначений Касянюк Олександр Ростиславович. Будемо іти за другим читанням. Будь ласка, вступне слово і потім за поправками.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! За дорученням Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 9 липня 2010 року розглянув зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів [[реєстраційний номер 6601]], прийнятого на наслідками розгляду у першому читанні за основу 1 липня 2010 року. Комітетом до другого читання підготовлено порівняльну таблицю до законопроекту, яка містить 1336 поправок і пропозицій, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи. За результатом розгляду поправок і пропозицій на засіданні комітету 109 з них було враховано, 7 враховано частково і 1229 поправок відхилено. Члени комітету під час розгляду проекту наголосили, що у прийнятому за основу законопроекті частина друга статті 66 передбачає, що закупівля товарів, оплата робіт, послуг для підготовки і проведення чергових, позачергових та перших місцевих виборів здійснюється Центральною виборчою комісією за рахунок коштів Державного бюджету України, територіальними виборчими комісіями – за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з Державного бюджету України, а повторних та проміжних місцевих виборів – за рахунок коштів місцевих бюджетів без застосування тендерних конкурсних процедур у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На засіданні комітету зауважувалось, що встановлення або зміна умов порядку та процедур, закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок державних коштів регламентується Законом України про здійснення державних закупівель, який був прийнятий парламентом 1 червня 2010 року та набув чинності 30 червня 2010 року. Дія цього закону поширюється і на випадки, які предметом закупівлі є товари, роботи і послуги для підготовки та проведення виборів та референдумів. При цьому частиною третьою статті 2 закону передбачені випадки, у яких не застосовуються тендерні конкурсні процедури. Але у цій статті не передбачено, що закупівля товарів, робіт і послуг для підготовки та проведення виборів і референдумів, здійснюється з особливостями. З огляду на вище викладене, комітет вважає за доцільне внести зміни до частини 3 статті 2 Закону України про здійснення державних закупівель. Заслухавши інформацію членів Центральної виборчої комісії, представників Міністерства юстиції, з’ясувавши позицію народних депутатів України, членів комітету та обгрунтувавши питання, комітет рекомендує Верховній Раді України, відповідно до пункту 3 частини 1 статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та селищних, сільських, міських голів, реєстраційний номер.
Завершуйте будь ласка.
За результатами розгляду у другому читанні, прийняти в другому читанні та в цілому. І при прийнятті остаточного рішення по законопроекту застосувати норми статті 50 Регламенту Верховної Ради України про одноразове відхилення від процедур та внести додаткові зміни до проекту закону, а саме: доповнити розділ 14 „Прикінцеві та перехідні положення проекту Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим пунктом 7 такого змісту: „Частину третю статті 2 Закону України про здійснення державних закупівель від 1.06.2010 року доповнити абзацем такого змісту: „Товари, роботи і послуги, закупівля яких здійснюється для підготовки і проведення виборів та референдумів в Україні”. Дякую.
Шановні колеги! Переходимо по поправках. 1 поправка. 1 поправка врахована. Розберіться, будь ласка, чому там не всім, чому депутати позабирали і пішли десь. Так, я прошу вас. 1 поправка врахована. 2 поправка, Баранов наполягає? 3 поправка, Кальченко. До Адама Івановича будь ласка. 4-та, Бондаренко. Чорноволенко, 5-та. Мікрофон, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, по-перше, у більшості депутатів немає на руках поправок. По-друге, тим що роздали, роздали до 400-ї, а їх 4 тисячі. Де інші поправки? Я хотів би це знати, прошу дати відповідь тих, хто організовував цей процес. Тепер по 5 поправці. В 5 поправці пропонується наступне, повернутися до системи пропорційних виборів, тобто записати: „Вибори депутатів автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах радах проводяться за пропорційною системою, депутати обираються за виборчими списками кандидатів у депутати, далі виборчі списки від організацій, політичних партій, виборчих блоків, організацій політичних партій у багатомандатному виборчому окрузі, межі якого збігаються з межами відповідно Автономної Республіки Крим, області, района, міста у районі згідно з існуючим адміністративно-територіальним діленням”. Я прошу підтримати цю поправку. Ми суттєво міняємо і покращуємо цей закон, повертаючись до нормальної системи, виключаючи мажоритарні округи і можливість викинути блоки. Тобто залишити.
Ставлю на голосування цю поправку. [[15:27:12]] За-31 Поправка не підтримується. Шановні колеги, оскільки ми працюємо, ви бачите, в якому екстремальному режимі, то там частинами розмножують і підносять таблиці. І давайте домовимося таким чином, що з наступної сесії у кожного депутата є комп’ютер, будете приходити з комп’ютером і читати, не будем витрачати папір. Я прошу вас. Подгорний. Не наполягає. Ключковський, 7 поправка.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Перш ніж говорити про зміст своєї поправки, Володимире Михайловичу, я хочу нагадати про норму Закону „Про Регламент Верховної Ради України”, згідно з якою порівняльна таблиця до другого читання роздається депутатам не менше, ніж за 10 днів до голосування по цій таблиці. У зв’язку з цим я би хотів, щоби було публічно пояснено чим викликаний такий поспіх відповідно до української приказки „Поспішиш – людей насмішиш”. И от власне моя поправка стосується одної позиції, якою ми насмішимо людей. Ми вже маємо сьогодні неконституційний склад відповідних районних і обласних рад. Та система виборча, яка пропонується в цьому законопроекті для районних, обласних рад, змінюється, але нічим не поліпшується її ситуації і абсолютна більшість депутатів не будуть представляти інтереси територіальних громад. В мене питання – чому в черговий раз наступаємо на граблі? Я пропоную з цього переліку районні, обласні ради виключити.
Ставлю на голосування 7 поправку. [[15:29:16]] За-11 Поправка не підтримана. 8 поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу! Насправді є дійсно серйозні перешкоджання роботі народних депутатів, і я хочу вам сказати, що це серйозні речі, бо перешкоджання, ви знаєте, норма прямо так і записана в Кримінальному кодексі. До речі, хочу вас сказати, що на сайті хвилину назад ще тексту не було, нема зараз, щоб ви знали. Тому треба дати в хвіст і в гриву тим, хто не забезпечив цього від комітету. Що стосується 8 поправки, то ми обіцяли виборцям, щоб далі не вибирали кота в мішку, і замість цього пропонуємо знову закриті списки. Тому пропозиція моя така, викласти в такій редакції: половина від кількості депутатів загального складу відповідної ради обирається за відкритими – наголошую, слово – виборчими списками кандидатів у депутати від місцевих організацій і політичних партій у багатомандатному виборчому окрузі, межі якого збігаються з межами відповідно Автономної Республіки Крим, області, району, міста, району в місті.
Ставлю на голосування 8 поправку. [[15:30:49]] За-20 Поправка не підтримана. 12 поправка. Джоджик, мікрофон. 10-та Сенченка. Ну, будь ласка. Так немає Сенченка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимир Михайлович, практично всі експерти, які оцінювали перше читання, і, по суті, я думаю, що їхня думка, ознайомившись з другим читанням, не поміняється: перейменовує цей Закон про місцеві вибори в закон про забезпечення перемоги Партії регіонів на майбутніх виборах. Так от, тут є штучні перепони для інших суб’єктів підприємницької діяльності. Одна із новел – це заборона блоків як суб’єктів виборчого процесу. Хочу нагадати усім нам, що сьогодні у верховній Раді України з п’яти суб’єктів є три блоки, тобто це є своєрідна традиція в Україні. Тим не менше, очевидно, потрібно виключити з переліку блоків іменні блоки, тому що ці іменні сприяють розвитку авторитаризму в партіях. Моя поправка передбачає: передбачити участь у виборчому процесі і блоків. Тому прошу депутатів підтримати цю поправку. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 12-та. [[15:32:30]] За-24 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я тут пропустив 11 поправку колеги Каплієнко. Будь ласка, мікрофон.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, структура цього закону та концепція його побудови доводить наступне: що якщо ми на сьогоднішній день скасовуємо як суб’єкти виборчого процесу блоки, виборчі блоки політичних партій і обмежуємо термін, який в подальшому в статті розглядається, щодо можливості участі у виборах з обмеженням в 365 днів реєстрації місцевої організації, то тоді, по великому рахунку, в цих виборах буде приймати участь лише 4, 5, 7 - не більше партійних організацій, які зареєстровані в Україні, а їх щонайменше 170. Тому я дуже прошу, щоб ми по всіх питаннях, які стосуються суб’єктів виборчого процесу, додали виборчі блоки місцевих організацій політичних партій і надали можливість скрізь ставити їх по даному законопроекту. Я наполягаю на тому, щоб 11 поправка була поставлена із додатком „місцевих блоків, політичних партій”. Дякую.
Ставиться на голосування 11 поправка. [[15:33:54]] За-22 Поправка не підтримана. Ключковський, 13 поправка. Йдемо далі тоді. Да, будь ласка, 13 поправка.
Я прошу вибачення. Включився у переговори з представником коаліційної фракції. 13 поправка – це спроба виправити ситуацію стосовно обрання районних і обласних рад. Ще раз хочу підкреслити, система 50 на 50 не реалізує конституційного статусу районних і обласних рад. У зв’язку з цим пропонується, щоб вибори обласних і районних рад проводилися у відповідних багатомандатних округах, територія яких збігається з територією відповідних громад по виборах районної ради і районів та міст обласного значення по виборах обласної ради. Така система, дійсно, гарантує представництво відповідних територіальних громад і дозволяє забезпечити їх формування цих обласних районних рад. Та система, яка запропонована, або не може бути застосована, або не реалізує представництво інтересів територіальних громад.
Ставиться на голосування 13 поправка. [[15:35:36]] За-17 Поправка не підтримується. Наступна поправка 17-та. Арсеній Яценюк. Наполягає?
Звичайно, наполягаю, тому що хотілось би, щоб це був Закон про вибори, а не про призначення результатів виборів.
Прошу. Ставлю на голосування 17-ту поправку. [[15:36:14]] За-26 Рішення не прийнято. Лавриненко, 18-та поправка. Ні. Ключковський, 21-а поправка. Юрій Богданович наполягаєте на 21-ій?
Який номер поправки?
21-а.
Спочатку 19 поправка, яка врахована частково. Зверніть увагу, ні, ні вони разом ідуть. Зверніть увагу, в частину першу врахували слово „дієздатні громадяни”, а от відносно 21-ої поправки вона відхилена і тепер на виборах сільських, селищних, міських рад мають справу дієздатні громадяни, на виборах депутатів районних обласних рад мають право громадяни, вже не обов’язково „дієздатні”. Мені здається, що такий спосіб врахування поправки трошки дивний, я би пропонував всюди в тих випадках записати слово „дієздатні”.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку Юрія Богдановича Ключковського додати слово „дієздатні”, тобто дієздатні громадяни. Прошу голосувати. [[15:37:35]] За-20 Поправка не підтримується. 22 поправка, Юрій Ключковський.
Я вже по цих всіх трьох сказав.
Значить тоді ми не ставимо їх на голосування, так? Юрій Богданович, ви не заперечуєте, щоб ми їх не голосували тоді? Мікрофон.
Я прошу обговорити 24-ту поправку.
24-та, будь ласка.
Дякую. Я на комітеті пропонував компромісну пропозицію, щоб в цій частині чи в цьому абзаці було виключено слово «відповідних» місцевих виборах. Справа в тому, що ми змінюємо знову зміст терміну „виборці”. І те що тут закладено, викликає потім колізії стосовно того, як розуміти хто, куди має право. Скажімо, хто такий виборець, той хто має право на виборах обласної ради чи той хто має право на виборах сільської ради. А будуть випадки, коли на одних виборах має право, а на інших немає права голосу. І тому я пропонував би термін „виборці” залишити в тому сенсі, яким його дає 70 стаття Конституції, а тут говорити про виборців, які мають право на відповідних виборах право голосу. Тому я пропонував би цю норму виключити, бо вона створює відповідні непорозуміння.
Ставлю на голосування 24 поправку Юрія Ключковського. [[15:39:23]] За-16 Поправка не підтримується. 25-та поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Володимире Михайловичу, а от дивіться ми ще мою 15 чогось не поставили на голосування. Я просив до неї повернутися.
Так вона врахована 15-та.
Добре, дякую. Тоді дивіться, я просив би до неї врахувати і наступний текст „Громадянин України, який належить до відповідної територіальної громади, які мають право голосу, можуть шляхом само висування або через республіканські обласні, районні, районні в містах організації політичних партій та їх виборче об’єднання, блоки, брати участь у висуванні кандидатів у депутати кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови в роботі виборчих комісій, проведенні передвиборчої агітації, здійснення спостереження за проведенням виборів і інших заходах, у порядку визначеному цим та іншими законами України. Тобто розширюється право на висування і для громадян, і для політичних блоків, залишаючи за політичними партіями. Це розумна поправка і я просив би її підтримати. Дякую.
Ставиться на голосування 25-та поправка. [[15:40:48]] За-21 Поправка не підтримується. Тепер наступна поправка 31 Олександра Чорноволенка.
Я пропонував би, от дивіться, у другому розділі, значить, у другій частині 4 статті виключити наступне речення: „та один голос в одному мажоритарному виборчому окрузі”, зараз вона звучить так: „Кожний виборець на виборах депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим обласних районних, міських, районних в містах рад в яких він бере участь і має один голос у багатомандатному виборчому окрузі, та один голос в одномандатному мажоритарному виборчому окрузі на виборах депутатів у відповідних радах. Тобто виключити одномандатні округи і тоді ми будемо мати вибори за пропорційною системою на яких я наполягаю. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування 31 поправка. [[15:41:53]] За-21 Не підтримується поправка. 32-га. Юрій Ключковський мікрофон.
Дякую. Я не буду наполягати на голосуванні цієї поправки, однак я думаю, що з приводу виборчої системи по виборах обласних і районних рад доведеться звертатися до Конституційного Суду. Дякую.
35 поправка, Юрій Богданович, там мабуть також немає сенсу.
Не наполягаю.
Так, Микола Катеринчук 36 поправка. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Микола Катеринчук Європейська партія України. У мене 58 поправок і на кожній я буду наполягати. І у нас, дійсно, різні в опозиції ставлення до виборчого процесу. Тому що БЮТ чомусь покинув зал. Стаття 10 після слів: „.далі місцеві організації і партії” дати слова „.блоків і місцевих організацій політичних партій”. Чому? Тому що ця стаття закону не визначає блоків місцевих організацій політичних партій як суб’єктів виборчого процесу. По-перше. Це протирічить 22 статті Конституції при прийнятті нових законів або внесення змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. Друге. Це протирічить статті 36 Конституції України, де громадяни мають праву на свободу об’єднаної політичної партії і інше. Але там є обмеження: „За винятком в інтересах національної безпеки, громадського порядку, охорони здоров’я, або захисту прав і свобод інших людей”, чим блоки як суб’єкти виборчого процесу порушують національну безпеку, громадський порядок як вони впливають на охорону здоров’я, це абсолютно не демократична норма, яка пропонується в цьому законі.
Ставиться на голосування 36 поправка. [[15:43:56]] За-20 Поправка не підтримується. Наступна поправка, 37-ма. Олесь Доній. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Стаття 10-та суттєво обмежує права громадян. На жаль, хоча в першій частині, де декларація що право висувати кандидата у депутати мають наче б то всі громадяни, в кінці йде суттєве обмеження, бо шляхом самовисування відповідно лише до цього закону. Нагадаю, що лише менше 3 відсотків українських громадян об’єднані в політичні партії. Натомість запропонований закон дає право висувати кандидатів до депутатів міських рад, обласних рад і кандидатів до міських голів лише партіями, що суттєво порушує права громадян. Тому є пропозиція цю поправку, цю статтю проголосувати в такому вигляді: „Право висування кандидатів у депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови належить громадянам України, які мають право голосу”. Дякую.
Ставлю на голосування цю поправку номер 37. [[15:45:14]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 40-ва. Ну вона аналогічна там. Будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, якщо ми уважно проаналізуємо все те, що відбувається в нашій державі, а саме монополізація влади з майбутнім, поступовим переходом до авторитарного режиму в нашій державі. І очевидно, цей законопроект є одним з кроків в цьому напрямку. Саме тому Українська Народна Партія в черговий раз звертається до представників "Блок Литвина" і Комуністичної партії України не підтримати цей технологічний закон, який передбачає майбутню узурпацію влади не провладної коаліцією, а реально Партією регіонів. Схаменіться, поки не пізно, пани і товариші! І тому я пропоную підтримати нашу пропозицію, щоби суб’єктом виборчого процесу були блоки політичних партій. Тому що вони єдині в сучасних умовах можуть поставити суттєву перепону узурпації влади в нашій державі. Дякую.
Ставлю на голосування 40 поправку. [[15:46:46]] За-14 Поправка не підтримана. Мікрофон Чорноволенка, 41 поправка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную у статті 10 речення „ це право реалізується громадянами України через республіканські в Автономній Республіці Крим обласні, районні, міські, райони в містах організації політичних партій, або шляхом самовисування” відповідно до цього закону замінити на більш широке і правильне „це право реалізується ними через місцеві організації, партії блоків або шляхом самовисування у випадках, передбачених цим законом”. І, Володимир Михайлович, от я хотів би, може ви поясните, ну, чому, скажімо, в тій же Німеччині існує такий блок ХДС/ХСС, в тій же Італії „Блок Берлусконі”, демократичний, там, лівий демократи, існує „Північна ліга”. А чому в Україні не може існувати "Блок Литвина"? за що це так опускають наших блоків, їхніх лідерів і взагалі всю демократію в Україні? Дайте, будь ласка, пояснення.
Дякую. Ставлю на голосування 41 поправку. Ми проведемо з вами діалог чи дискусію в окремо взятий визначений день. [[15:48:04]] За-16 Поправка не підтримана. Так, 44 поправка. Каплієнко, наполягаєте на ній? Мікрофон. Мікрофон Каплієнка, будь ласка.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, 44 поправка по великому рахунку перетинається з цією поправкою, яку ми обговорювали раніше. Я ще раз наполегливо прошу. Зал визначитися із питанням щодо формування блоків політичних партій. Шановний Володимире Михайловичу, якщо ця поправка не буде проголосовано, я все, що стосується виборчих блоків і політичних партій в подальшому знімаю по своїм поправкам. Прошу. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування 44 поправка. [[15:49:16]] За-29 Поправка не підтримується. Аналогічного змісту поправка 45. Ну я не бачу її сенсу. ну як ні, ні, ні. Доповнити словом „блоків”. Яка різниця? Вона вже не підтримана. Ярослав Джоджик, 47 поправка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Я в черговий раз хочу звернутися до наших членів учасників коаліції, які ішли на вибори і говорили про те, що вони будуть переймати європейський досвід, будуть будувати Європу в Україні. Так от, якщо ми проаналізуємо виборче право, практично, у всіх європейських цивілізованих країнах, практично, у всіх є учасниками процесу блоки політичних партій. Тому я в черговий раз звертаюся до учасників коаліції не відходити від своїх передвиборчих обіцянок і будувати Європу в Україні, а не переходити до авторитарних. методів ведення діяльності. Дякую.
Ставлю на голосування 47 поправку. Ну ,шановні колеги, якщо це стосується однієї і тої самої теми, то давайте не будемо, коли не підтримки немає, голосувати. [[15:50:38]] За-17 Поправка не підтримана. 48-ма. Юрій Ключковський.
Дякую. Моя поправка зовсім іншого плану і вона спрямована на те, щоб оптимізувати складові виборчого процесу. Я прошу взяти до уваги те, що територіальні виборчі комісії не є тимчасовими комісіями, вони створюються на повний строк повноважень відповідних органів місцевого самоврядування. Однак, якщо записати „етапом виборчого процесу”, підкреслюю, обов’язковим етапом виборчого процесу формування територіальних виборчих комісій, це буде змушувати переформатовувати ці комісії заново на всіх позачергових, повторних, проміжних і перших виборах. Це нерозумно. З другого боку, виведення формування територіальних виборчих комісій за межі виборчого процесу дозволяє більш ефективно використати тих скупих 50 днів на здійснення інших процедур під час виборів. Тому я просив би підтримати цю пропозицію, щоб територіальні комісії формувалися до початку чергових виборів.
Ставлю на голосування 48 поправку. [[15:52:08]] За-23 Поправка не підтримується. 49 поправка. Олександр Чорноволенко.
Володимире Михайловичу, я вам хочу сказати про 45 поправку. Вона відрізняється від попередніх поправок. Нащо ви займаєтесь цензуруванням, яку поправку можна розглянути, а яку не можна. Вона стосувалася до того, щоб у відповідальність неупередженість органів державної влади і далі політичних партій додати ще слова „блоки”. Яке це має відношення до того, що було раніше сказано? Чому ви її не поставили? Я наполягаю, щоб ви її зараз поставили на голосування. Тепер по 49 поправці. Там необхідно пункт 5, там де висування. і так далі написати „куди”. У кандидатів у депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови. Я наполягаю на обох цих поправках на їх голосуванні.
Ставлю на голосування 45 поправку. [[15:53:14]] За-16 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування, так, до речі, 49 поправка, вона врахована. Що, вимагаєте ставити її на підтвердження? Не треба, да? Дякую. Так, 51 поправка. Чорноволенко.
Шановні друзі! Значить, я пропоную в 4 пункті статті 19 слова „організації і партії” доповнити словом „блоки”. Та вилучити з речення „або по одномандатному мажоритарному виборчому округу”. І, Володимир Михайлович, якщо ми про це будемо пізніше дискутувати, як ви пропонуєте, то знаєте, до чого дійде? Ми будемо з вами, якщо так справи підуть, дискутувати в місцях не дуже звідси віддалених. І з нами буде ще й міністр юстиції Лавринович там, як ліберальний член уряду, дискутувати. Тому я вважаю, що краще провести зараз, поки що у нас не наступила авторитарна диктатура в країні. Дякую.
Ми і Юрія Анатолійовича з собою тоді запросимо. Ставлю на голосування 51 поправку. [[15:54:40]] За-20 Поправка не підтримана. Ярослав Джоджик, 53 поправка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Я хочу нагадати усім нам, що буквально декілька хвилин назад ми відмінили свою ж постанову, якою були скасовані вибори, які нещодавно відбулися. Те є наслідком того, що приймається надзвичайно важливий для держави закон практично впопихах. Тільки вчора, о 18 годині був закінчений термін подачі всіх наших поправок. А сьогодні ще навіть нам не роздали всі ті поправки. А хочу нагадати, що ми приймаємо закон, по якому наші всі місцеві органи влади будуть жити 5 років наступних. Очевидно, у таких умовах неможливо прийняти нормальний закон. Це є закон про забезпечення перемоги Партії регіонів. Я ще раз звертаюсь до „Блоку Литвина” і Комуністичної партії не підігрувати узурпаторам влади в Україні. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 53. Якщо у вас буде наполягання, шановні колеги, на те, що знайомитися більш детально з законом, я поставлю на голосування пропозицію, про продовження роботи сесії ще на 10 днів. Проголосуйте, будь ласка. [[Шум у залі]] Не вистачить голосів, немає ж соратників. [[15:56:10]] За-15 Шановні колеги, працюєм далі плідно. Поправка Олександра Чорноволенка 59.
Перед моєю поправкою є поправка Ключковського 54, а моя 59.
Ключковського врахована поправка.
А, врахована, добре. Тоді, Олександр Чорноволенко. Дивіться, мова йде про частину другу статті 13, в якому речення: „відомостями про кандидатів у депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови” замінити реченням: „виборчими списками місцевих організацій партій з передвиборчими програмами місцевих організацій партій, від яких зареєстровані кандидати у депутати та або кандидати на посаду сільського, селищного, міського голови, з відомостями про кандидатів у депутати та на посаду сільського, селищного, міського голови з передвиборними програмами кандидатів у депутати та кандидатів на посаду селищного, міського голови”. Я би просив проголосувати цю поправку. І я би просив, дивіться, нам роздали наші ці всі, по-перше, не повністю, тільки що принесли другу частинку, вона тепленька, а по-друге, так дрібно друкують, що нормальна людина не може прочитати. У мене завжди одиниця було, ідеальний зір, але я зараз.
Ставлю на голосування 59 поправку. [[15:57:56]] За-20 Поправку не підтримано. Йдемо далі. Чорноволенко, 61 поправка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, частина третя статті 13: „Рішення органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, що стосується місцевих виборів та зачіпають законні права громадян, а також рішення виборчих комісій доводяться до відома громадян через друковані масові засоби інформації або оприлюднюються в інший спосіб в 3-денний термін прийняття рішення”. Це треба додати „рішенням друкованих засобів масової інформації” або додати словами „у разі неможливості”, тобто. Володимире Михайловичу, мова йде не про те, щоб замінити „іншим способом масової інформації”, а тільки якщо це неможливо буде оприлюднити в засобах масової інформації. Я прошу підтримати цю поправку. Іще раз я хочу сказати. Настільки дрібно надрукований текст, що з ним важко працювати. І другу частину нам роздали теж. це разом десята частина всіх поправок, тобто процес організації зроблений ну явно негаразд.
Ставлю на голосування 61 поправку. [[15:59:25]] За-19 Поправка не підтримана. 62 поправка. Арсеній Яценюк. Не наполягає? Юрій Кармазін, 63 поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я вам наголошую, що всупереч Закону „Про Регламент Верховної Ради” ми розглядаєм закон, який нам тільки зараз роздається, а зараз роздали третю, четверту частинку. Більше того, ніхто з нас не може вийти. Я вважаю, що закон приймається під примусом, Володимире Михайловичу. Закон, який приймається під примусом, під тиском і з порушенням Регламенту, ніколи не може бути чинним визнаний. І ніколи не буде визнаний світовим співтовариством. Я ж пропоную частину третю статті 13 викласти в такій редакції: „Рішення органів державної влади, місцевого самоврядування, їх посадових службових осіб, які стосуються місцевих виборів і зачіпають законні права громадян, а також рішення виборчих комісій, невідкладно доводяться до відома громадян через офіційні веб-сайти і друковані засоби масової інформації, або оприлюднюються в інший спосіб в 3-денний термін”. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування 63 поправка. [[16:01:03]] За-19 Поправка не враховується. Наступна поправка – 67. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Мова йде, щоб у частині четвертій статті 14-ї вилучити слово „одномандатному мажоритарному”. А стаття звучить так: „Повторні вибори депутатів, депутата у відповідному багатомандатному, одномандатному. мажоритарному виборчому. призначаються відповідною територіальною виборчою комісією.”, - ну, і далі по тексту. Мова йде, щоб виключити як в цілому з цього закону, так в даному випадку із цієї статті слова „одномандатний мажоритарний”, тобто повернутись до нормальної – пропорційної системи виборів. Я, до речі, звертаюся до комуністів з тим, щоб підтримати, бо ви декларували про підтримку цього. І, чесно кажучи, я не розумію „Регіони”, чому вони бояться чисто пропорційної системи. Невже вони вважають, що до осені так низько впаде їх округ, що вони там програють – і їм треба будуть підтасовки по мажоритарних округах? Дякую.
Ставлю на голосування 67 поправку. [[16:02:28]] За-18 Поправка не підтримується. 68-ма, Ярослав Джоджик. Знімаєте, да? Чорноволенко, 69-та.
Мова йде про п’яту частину 14 статті, яка каже, що проміжні вибори депутата призначаються територіальною виборчою комісією у порядку, встановленому цим законом, у разі дострокового припинення повноважень депутата, обраного в одномандатному або в одномандатному мажоритарному виборчому окрузі. Оце я пропоную „одномандатний мажоритарний виборчий округ” викинути і розглядати в даному випадку тільки обрання голів сільських, селищних і міських. Тому що плутати сюди зараз змішану систему, яка довела свою неефективність з 1998 по 2006 роки і була викинута Верховною Радою, я вважаю, абсолютно не доцільно. Більшість зловживань на місцевих виборах будуть саме через мажоритарні округи. Там буде відповідно підкуп за допомогою гречки і всяких інших зловживань, а також прямий тиск на виборах, в тому числі за допомогою алкоголю, наркотичних речей і всього іншого. Це підвищує кримінальну ситуацію у нашій державі. Прошу викинути.
Ставлю на голосування поправку 69. [[16:04:05]] За-17 Поправку не підтримана. 70 поправка, Юрій Ключковський.
Дякую. На засіданні комітету я намагався добитися пояснення, яка різниця між одномандатним і одномандатним мажоритарним округом. Уявімо собі: до сільської ради – округ одномандатний, а до міської – одномандатний мажоритарний. То що, до сільської – одномандатний пропорційний чи як? Тому оці використання таких штучок, знаєте, непрофесійної термінології воно дуже забруднює законопроект. Але це стосується попередніх поправок, це просто, так би мовити, враження емоційного від цього тексту. А що стосується моєї поправки, я її знімаю, вона стосується системи виборів до обласних районних рад.
Юрій Ключковський, тоді поправка 73 ваша.
А оце значно серйозніше. Володимире Михайловичу, давайте порахуємо просто дні. 50 днів – виборчий процес. Висування кандидатів починається за 34 дні. 16 днів нічого не робимо. А потім за 4 дні висуваємо всіх кандидатів, тиждень – агітації чи два тижні агітації, 10 днів – списки виборців на дільниці. Скажіть, для чого потрібний такий скомканий виборчий процес? А відповідь дуже проста: щоб його не можна було проконтролювати, щоб він не був публічним, прозорим і чесним. Тому моя пропозиція все-таки поставити більший строк виборчого процесу, тим більше, що часу до 31 жовтня, ще ого-го скільки, і ніщо цьому не перешкоджає. Тому, все-таки, моя пропозиція слово „шістдесят” замінити словом „дев’яності днів”.
Ставлю на голосування поправку 73-тю. [[16:06:06]] За-19 Поправка не підтримана. Володимир Матвєєв наполягаєте на своїй поправці? Ні. Сергій Терещук наполягає на своїй поправці? Ні. Подгорний. Чорноволенко, 78 поправка і 79 поправка.
Давайте одразу дві, тільки поговоримо про них. Але будемо окремо все ж таки голосувати. Я пропоную в абзаці другому частини другої, статті 16-ої вилучити слова „одномандатний мажоритарний”. І по 79-тій тоді в частині в абзаці другому статті четвертої, частини четвертої, статті 15, вилучити слова „одномандатному мажоритарному”. Тобто я наполягаю, що для України потрібно чисто пропорційна система, в тому числі і на виборах до місцевих органів влади. Бо в такому корупційному суспільстві при такій корупційній владі схильні до авторитарних дій, нам дуже небезпечно залишати кандидатів в мажоритарних округах один на один з українською мафією, яка буде чинити на них тиск. Тому я ще раз наполягаю не робіть цього, не повертайтеся назад, бо будуть діяти в Україні бандитські методи на виборах. Дякую.
Шановні колеги! Ставлю на голосування 78 поправку. [[16:07:43]] За-21 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування 79 поправку. [[16:08:03]] За-19 Поправка не підтримана. Баранов, наполягаєте на своїй поправці? Ні. Терещук 85-та. Наполягає? В’ячеслав Кириленко 86-та, мікрофон.
В’ячеслав Кириленко.
Так вона врахована. Як ні, врахована редакційно. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко, а потім будете наполягати, повернемося.
В мене часу вже нема.
Будь ласка, говоріть.
В’ячеслав Кириленко. Партія „За Україну!”. Мені по-перше, прикро, що колеги із, як вони тепер називають партію „Батьківщина” залишили поле бою і таким чином ніби як сприяють ухваленню дискримінаційного закону про місцеві вибори. І також мені прикро, що все йде до того, що дискримінаційні поправки залишаться у законопроекті і одні партії зможуть брати участь у виборах, а інші не зможуть брати участь у виборах. Тому я закликаю колег по коаліції і з Партії регіонів, і з Компартії, і з Народної партії все-таки подивитися на учасників політичного процесу як на рівних. І всі хто має зареєстровані організації, надати можливість брати участь у місцевих виборах, бо виборці хочуть мати вибір, а не монополію когось. А з приводу цієї поправки, то я хочу сказати, кількість депутатів місцевих рад треба зменшити, унормувати і привести у відповідність із чисельністю місцевих громад. Власне на це і скерована моя 86-та поправка, і прошу її проголосувати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 86. [[16:10:05]] За-24 Поправка не підтримана. Чорноволенко наполягає 82-га поправка. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, дивіться що тут написано, яка моя пропозиція. В частині сьомій статті 15 після речення „друкованих засобах масової інформації” або додати слова „у разі неможливості, тобто щоб не йти невідомо куди, якщо є можливість опублікувати в засобах масової інформації написано, враховано редакційно. Я б з тим погодився, якби тільки, повертаючись до статті 62, яка написано те саме тільки в частині тертій статті 13 після речення „у друкованих засобах масової інформації” додати слова „у разі неможливості”. Тобто те саме, але тут написано комітет не визначився. У першому випадку одне й теж саме він врахував редакційно, а в другому не визначився. Я не розумію, про що йде мова? Це що така недбала робота, така неякісна робота? Добре. Давайте нехай вони попрацювали погано, але якщо ми тут врахували, то давайте і тут врахуємо, тим більше комітет не відхилив, він просто не визначився. Давайте тоді ще раз проголосуємо 61 мою поправку і теж врахуємо редакційно, як ми це рахували у 82. Це практично одне й теж саме тільки.
Я ставлю на голосування поправку 82. Так що ви хочете? Ми рухаємось. Ми не підтримали 61-шу. Зніміть голосування. Будь ласка, рухаємось далі. Будь ласка, Олександр Чорноволенко 88 поправка.
Володимире Михайловичу! Ще раз це ж одне й теж саме. Ми повертаємося до того, що ми з вами робили в 2006 році, коли міських голів залишили на 4 роки, а значить депутатів поставили на 5 років. Тобто така от сама недбала робота, як це можна робити. Комітет допустимо помилився, щось не те зробив, давайте ж ми виправимо. Чи дамо вказівку в процесі значить підготовки до цього врахуємо це. Тим більше комітет не відхилив він просто її не використав.
Коли ми будемо з вами підходити до прийняття рішення, то я поставлю.
Одну хвилинку, я поставлю на голосування в разі Верховна Рада, коли підтримає прийняття остаточне – провести редакційну роботу над цим законопроектом. І звісно так, щоб було вже один раз зафіксовано, то воно повинно бути проведено через інші позиції. Тому 88-ма, ставиться на голосування 88 поправка, будь ласка, прокоментуйте, будь ласка, 88 поправку. Мікрофон.
Олександр Чорноволенко. Я дякую за попереднє, дійсно, давайте ми все ж таки там де розумні технічні речі. І далі я хотів би все ж таки, щоб ми першу частину статті 16-тої виклали в такій редакції: ”Рішення про загальний склад, кількість депутатських мандатів сільської, селищної, міської, районної в місті, районних рад, приймається відповідною радою поточного скликання не пізніше як за 50 днів до дня місцевих виборів тобто цією радою, радою як і раніше визначалася кожна конкретна рада по своїй чисельності в рамках закону в термін, не пізніше як за 50 днів. Бо інакше ми ж жне зможемо провести весь процес по висуванню. Я просив би підтримати цю поправку, я не розумію, чому її відхилено, нехай комітет пояснить, з якої мети він це відхилив. Дякую.
Ставлю на голосування 88 поправку. [[16:13:59]] За-17 Поправка не підтримана. Юрій Ключковський, мікрофон, будь ласка. 89-та, 90-та, 91-ша.
Я не буду наполягати на 89-й. А от з приводу 90-ї я хочу сказати. Давайте ми змоделюємо ситуацію. Рішення про призначення виборів, відповідно до цього законопроекту може прийматися за 60 днів до дня голосування. А за 50 днів вже повинні місцеві ради прийняти відповідне рішення. Але ж час публікації постанови мінімум кілька днів, а Законом про місцеве самоврядування передбачений певний час на скликання сесії. І тому за 50 днів в цьому випадку жодним чином не може бути виконано це рішення. Тому це обмеження „за 50 днів” є нерозумним, як і „строк 60 днів призначення виборів”, я пропоную відмовитися від цього обмеження.
Ставлю на голосування 90 поправку. [[16:15:08]] За-18 Поправка не підтримана. 92 поправка. Мікрофон Юрія Ключковського.
Володимире Михайловичу, я дуже вас прошу, дайте команду підтримати цю поправку, бо вона виправляє географічний кретинізм, якщо ця поправка не буде врахована, то цим законом місто Севастополь буде віднесено до Автономної Республіки Крим. Я прошу цей кретинізм виправити.
Ставлю на голосування 92 поправку. Даю установку – голосувати. Побачимо, як спрацює. [[16:15:51]] За-16 Не підтримали, на жаль. 93 поправка? Юрій Ключковський.
Я перепрошую, 9.?
93-та.
93-та. Ну, це знов та сама пропозиція, яка пропонує: по-перше, повернути право раді встановлювати свою чисельність. Тому що, що таке рада вищого рівня? А в нас що є ієрархія рад? І обласна рада старша від районної, а районна старша від сільської, чи що? Закон про місцеве самоврядування не передбачає підкорення сільської ради рішенням районної ради. І по-друге, зняти обмеження у 50 днів.
Ставлю на голосування 93 поправку. [[16:17:00]] За-16 Не прийнято. Не підтримується поправка. 94 поправка? Вона вже аналогічна, тільки розповсюджується на місто. Будь ласка.
Знову, тут я вважаю, що треба дозволити міській раді приймати відповідне рішення. Оскільки, відповідно до Конституції, питання управління районами у містах віднесено до компетенції міської ради. І знову все ж таки прошу обмежити цей строк, бо його фізично неможливо дотриматися.
Ставлю на голосування 94 поправку. [[16:17:50]] За-14 Поправку не підтримано. Поправка 95, Юрій Ключковський.
Якщо ми поділяємо точку зору про те, що в районній і обласній раді повинні бути представлені інтереси територіальних громад, то кількість депутатів, які обираються від тої чи іншої територіальної громади мали визначати районна рада. А відповідно кількість депутатів, які обираються від районної і міста обласного значення має визначати обласна рада. Це їхні повноваження і позбавляти їх цього повноваження не можна. Це конституційне їхнє повноваження.
Це поправку 95. [[16:18:44]] За-16 Поправка не підтримана. 96-та Чорноволенко.
Володимире Михайловичу, от дивіться, ну так же бездарно надрукований текст, що навіть прийшлось окуляри одягнути. Я їх практично ніколи не одягаю. В мене одиниця зору. Але настільки дрібно нам роздали, що неможливо працювати. Друге. Я хотів би сказати, що абсолютно правий Ключковський, чому не підтримуєте? Навіщо ми повертаємося до системи, яку ми називали на початку 90-х років „радянською матрьошкою”. Ну це ж абсолютно безглуздо, коли одна рада визначає за іншу раду, якась ієрархія вводиться. І нарешті по цій 96 статті, поправці. Чого ми дискримінуємо непарні числа? Якусь чёртовню вводимо. Якщо склад ради парний, то ми залишаємо те, що було, якщо не визначила, а якщо він непарний, ну наприклад, зараз у Києві 120 депутатів, а якщо їх було 119,то тут пишеться переходимо до мінімального загальний склад такої ради, яка має висунути мінімальну залежно від чисельності місць депутатів і все. 50 нормально,90 нормально, 75 або 95,або 85 погано. Ну це взагалі якась маячня! Нехай представник комітету.
Ставлю на голосування 96 поправку. Ну він стомиться, шановні колеги, і вже стояв, і сидів вам пояснювати. При підведені підсумків. [[16:20:16]] За-11 Поправка не підтримана. Юрій Ключковський, 97 поправка.
Дякую. Я абсолютно поділяю гумор Олександра Чорноволенка, бо та редакція, яка запропонована у правій колонці, мені нагадує старий анекдот про Чукчу, який по четним був одним, а по не четним мав оленів пасти. Отут так само пропонується відносно рад. Більше того, я звертаю вашу увагу. Сьогодні достатньо типова ситуація. Район в 35 тисяч населення має 81 депутата, бо у нього 27 громад, по 3 від громади колись обиралися і збереглася ця кількість. Якщо б у нього було 84 депутати, то так би і залишилось. А якщо 81, то падає до 36. Скажіть, будь ласка. І це робиться за рішенням не цієї ради, а навіть не за рішенням, а за бездіяльністю не цієї ради, а ради так званого вищого рівня. Так у що ми перетворюємо місцеве самоврядування?
Ставлю на голосування 97 поправку. [[16:21:33]] За-15 Поправка не підтримана. Алла Александровська наполягає на поправці? Ні. Поправка 100. Юрій Ключковський. Ювілейна поправка.
Я не буду наполягати на цій поправці.
А 101-ша? Ну зараз тоді одну хвилинку.
На 101-й я теж не наполягаю.
Тоді 98 поправка, на якій наполягає колега Каплієнко.
Шановні колеги, я Володимир Каплієнко, Партія народної влади. Дивіться, 98 поправкою я хотів би довести, що у разі, якщо місцева рада своїм рішенням не затверджує новий склад, чисельний склад ради, то щонайменше ми не мали збільшений чисельний склад ради і він не був підпорядкований вимогам частини четвертої цієї статті, у якій чітко визначено, яка кількість депутатів знаходиться у місцевій ради по квоті. Я хотів би внести таку пропозицію, що у разі, якщо вони не голосують, то все залишається в тій кількості, як і в поточному скликанні, але не більше, ніж передбачено частиною четвертою статті 16 цього закону максимальна чисельність депутатів місцевої ради. Мені здається, це слушна пропозиція. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 98 поправку. [[16:23:22]] За-22 Поправка не підтримана. Поправка 103, Олесь Доній. Наполягаєте на ній? Так, Юрій Ключковський, 105 поправка. Будь ласка, 103 поправка. Наполягаєте на ній? Олесь Доній, мікрофон.
Поправка стосується роздутості рад місцевих. На жаль, залишається в запропонованому законопроекті та чисельність депутатів місцевих рад, ви знаєте, що за роки незалежності кількість депутатів місцевих рад збільшилась майже вдвічі. І це позбавляє місцеве самоврядування публічності. А лише публічна політика є запорукою від тотальної корупції, яка є в українській політиці. Тому запропонована правка скорочує кількість депутатів місцевих рад. Що наближатиме Україну до європейських, демократичних стандартів. На жаль, цей законопроект цього не робить. Дякую.
Ставлю на голосування 103 поправку. [[16:24:45]] За-9 Поправка не підтримується. Юрій Ключковський, 105 поправка. Мікрофон.
Я, Володимире Михайловичу, хочу закликати до здорового глузду. Законопроект пропонує, щоб оці кількісні параметри визначалися відповідно до кількості жителів відповідних громад. А кількість цих жителів надали органи статистики станом на 1 січня поточного року. Ми з вами тільки що розглядали Закон про державний реєстр виборців. І однією з функцій державного реєстру виборців є надання статистичних даних, причому, зверніть увагу, пропонується щомісячне уточнення цих кількісних даних щодо кількості виборців на території відповідної адмінтеродиниці. То скажіть, якого ж біса ми хочемо застосовувати дані статистики, коли кажуть, що є брехня, є велика брехня, а є статистика, а не хочемо користуватися точними даними Державного реєстру виборців? Давайте перейдемо від вимірювання громад у жителях, до вимірювання їх у виборцях.
Ставлю на голосування 105 поправку. [[16:26:05]] За-11 Поправка не підтримана. Зараз від 106 до 116 поправки колеги Каплієнка. Мікрофон, будь ласка.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановний Володимире Михайловичу, з огляду на те, що 104 поправкою таке ж саме питання ставилося на голосування, то всі ці поправки, я впевнений, що вони не будуть прийняті. Тому я знімаю з порядку денного.
Дякую. 117 поправка. Мікрофон Юрія Ключковського.
Оці кілька абзаців остаточно заплутують ситуацію. І навіть те, що моя поправка стосувалася тексту першого читання, навіть те, що зараз до нього додали, тільки ускладнює ситуацію. Зверніть увагу, загальний склад ради встановлюється у досить жорстких межах, скажімо, від 36 до 46 виборців, і водночас він повинен враховуватися з врахуванням кількості територіальних громад і населення у цих територіальних громадах. То скажіть, будь ласка, як це врахувати, якщо територіальних громад 30, серед них є громади в 500 і в 25 тисяч виборців, і все це треба втиснути в ці рамки. Тобто ці рамки неможливо дотримати. Я вже не говорю про те, що зміни, запропоновані до другого читання, про те, виявляється, депутат може представляти не одну громаду, а багато громад, це взагалі, мені здається, є насмішка над представництвом. І те, що знову ж таки статистика на 1 січня буде давати замість того, щоби орган Державного реєстру на останній місяць подавав відомості, мені здається, що все це достатньо недолуго. Я прошу.
Ставлю на голосування 117 поправку. [[16:28:00]] За-9 Поправка не прийнята. Поправка 118 Сергія Терещука. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, найбільшою вадою існуючого виборчого законодавства є те, що не всі територіальні громади представлені в районних радах. Більшість сіл не мають своїх депутатів. Аналогічна ситуація в обласній раді. Як правило, це представники Києва або жителі обласного центру. І не всі територіально-адміністративні одиниці або навіть більшість їх не мають своїх представників, тому запропонована поправка, яка не обмежує права виборців, а поправка, яка дає можливість кожній територіальній громаді мати своїх представників в тій чи іншій раді. Прошу підтримати.
Шановні колеги, це дійсно правильно, нам потрібно виправити цю похибку. Я ставлю на голосування поправку 118. 118 прошу голосувати. [[16:29:09]] За-258 Прийнято поправку. Шановні колеги, якщо ми прийняли 118, то нам треба прийняти і 125, що стосується обласної ради. То я її поставлю також на голосування поправку 125. Прошу голосувати. [[16:29:39]] За-255 Рішення прийнято. З урахуванням того, що Верховна Рада України підтримала ці дві поправки, то я протокольно при остаточній. опрацюванні редакції врахувати по тексту все. В цілому це коли, шановні колеги, знімуть. Поправка 120. Чорноволенко, наполягаєте на ній?
Да, Володимире Михайловичу. Я наполягаю. Я вважаю, що те, що ми це встановили, це безглуздо. Я пропоную це виключити. Відтак кожна рада сама має визначати свій склад і це буде правильно. Дякую.
Ставлю на голосування 120 поправку. [[16:30:35]] За-16 Поправку не підтримано. Шановні колеги, от Олега Зарубінського – вона вже, по суті справи врахована, ця поправка. Чорноволенко, 123 поправка. Будь ласка.
Аналогічна ситуація. Я ще раз хочу сказати, що кожна рада має визначати сама свій склад, на своїх засіданнях, в залежності від того, як бачиться ця потреба. І вам хочу сказати, що депутати місцевих рад, вони не отримують грошей з бюджету, не отримують нічого на забезпечення. Відтак ви не повинні це обмежувати. Це має виходити з певних потреб певної територіальної громади. Дякую. Тому прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 123 поправку. [[16:31:45]] За-12 Поправка не підтримана. 124 поправка. І 126 поправка.
Добре, Володимир Михайлович, добре, що ви мені дали одразу по двох поправках. Допишіть туди ще і. Ну, ладно! Запишіться ще 128-му туди поправку. Ще раз я вам хочу сказати, шановні друзі: давайте ми припинимо оці спроби регулювати діяльність місцевих рад, давайте припинимо повернення назад, до системи радянської, системи „матрьошок”, коли одна рада підпорядковується іншій. Я прошу підтримати всі три мої поправки: 124-ту, 126-ту і 128-му. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 124-та. [[16:32:45]] За-14 Поправка не прийнята. Ставлю на голосування поправку 126-ту. [[16:33:03]] За-7 Не прийнято. Ставлю на голосування 128 поправку. [[16:33:19]] За-11 Поправка не прийнята. Ідемо далі. Поправка 131, Чорноволенко. А ми проголосували 118-ту і 125-ту проголосували.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Виходячи із логіки попередніх моїх поправок, пропоную у частині шостій статті 16 вилучити наступне речення: „А для районної, обласної ради також про кількість депутатів, що обираються до районної ради відповідного села кількох селищ, які добровільно об’єдналися в територіальну громаду, [[закриваються дужки, кома]] селища, міста районного значення, до обласної ради відповідного району, міста обласного значення”. Прошу підтримати цю поправку Дякую за увагу.
Ставиться на голосування 131 поправка. [[16:34:20]] За-11 Поправку не прийнято. 133 поправка, Юрій Ключковський. Наполягаєте на ній?
Ні, дякую. Вона пов’язана із зміною системи до обласних, районних рад. Раз концепція не прийнята, я не наполягаю.
134-та, ваша поправка.
А от 134-ту я би просив прислухатися. Іде мова про те, щоб зекономити цей скупий період виборчого процесу. Якщо би ми винесли утворення територіальних виборчих комісій за межі виборчого процесу, що вкрай необхідно принаймні для позачергових проміжних та інших виборів, то ми би могли утворювати виборчі округи не за 37 днів до дня вибору, тобто два тижні після початку виборчого процесу, а відразу після початку виборчого процесу, щоб уможливити висування кандидатів у них. Тому я би просив підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 134 поправку. [[16:35:30]] За-16 Поправка не підтримана. 137 поправка, Каплієнко, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Каплієнко, партія „Народна влада” Шановний Володимир Михайлович! Я хотів би винести на голосування відразу, щоб скоротити час 137-му, 139-ту і 160-ту поправки. Мова йде виключно про статтю 17-ть, і стосується збільшення термінів створення виборчих округів. З 37 до 42 про проведення виборів депутатів сільської, селищної ради. Це перша частина. З 39 плюс 7 днів, це поправка 139-та. І 160 поправка збільшити термін створення одномандатних мажоритарних округів. Прошу поставити одночасно всі три поправки на голосування.
Я одночасно ставлю на голосування поправку колеги, Задірка, 137-ту, 139-ту і 160-ту. [[16:36:43]] За-19 Рішення не прийнято. 138-ма, Юрій Ключковський, наполягаєте, мікрофон.
Так, звичайно. По-перше, я прошу звернути увагу на дивну логіку, яка застосовується авторами законопроекту. Якщо йде мова про кількість депутатів, то ми базуємося на даних про кількість жителів. А якщо про кількість округів, то на кількість виборців. Для чого такий подвійний стандарт? А крім всього іншого хто заважає подати ці дані відразу після початку виборчого процесу? Чого чекати ще два тижні для того, щоб ці дані подати? Тому прошу підтримати мою поправку.
Шановні колеги! Ставлю на голосування138 поправку. [[16:37:38]] За-13 Поправка не підтримана. Чорноволенко, 140 поправка.
Шановні друзі, я пропоную в частині другій статті 17 вилучити слова „та одномандатних мажоритарних”. Мова йде про вибори депутатів Автономної Республіки Крим обласної, районної, міської ради проводяться відповідно мандатному та одномандатних виборчих, мажоритарних виборчих округах. Так от поставити крапку на багатомандатному і повернутися назад до пропорційної системи, бажано по відкритих списках. І, Володимире Михайловичу, я б хотів сказати, що нам роздані поправки, які закінчуються 431-ою, а зараз ми знаходимось на 145. Тобто втрачено наступні поправки, я б все ж таки хотів, щоб дали розпорядження щоб їх знайшли, бо ми не зможемо через кілька годин працювати.
Роздали вже всі поправки, треба подивитися.
Як роздали, я ж вам показую.
Можливо не потрапили до вас, зараз я попрошу, розберіться, будь ласка. Секретаріат, розберіться будь ласка. Ставлю на голосування 140 поправку. [[16:39:02]] За-16 Поправка не підтримана. 142-га поправка. В’ячеслав Кириленко мікрофон.
В’ячеслав Кириленко. Партія „За Україну!”. Знову ж таки, шкода, що колеги з БЮТ залишили зал, тут поправки депутата Подгорного прекрасні. На жаль, відхилені всі. І крім того, таке складається враження, що тільки нам потрібна ця боротьба проти дискримінаційного закону. Бо там далі будуть поправки 501, 521 і от ті поправки треба підтримати, які вніс депутат Єфремов, бо вони дають можливість висуватися міським головам, кандидатам, не тільки від партій, а всім партіям на рівних умовах брати участь у виборах. Поки що правляча коаліція такої можливості не надає і по суті нам це забороняє і ще багато кому. А суть моєї поправки в тому, що я пропоную уніфікувати термінологію і не придумати новий термін „мажоритарний, одномандатний округ”, а просто кругом по тексту записати „одномандатний округ”. Тому що всі переможці по одномандатних округах, вони все одно отримують більшість, тобто це мажоритарні округи. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 142 поправку. [[16:40:28]] За-15 Поправка не підтримана. 143 поправка і 144-та. Юрій Ключковський, будь ласка.
Дякую. Я не буду наполягати на 143-тій, 144-тій і 146- тій поправках бо вони стосуються іншої системи обрання районних і обласних рад. Однак я хочу звернути увагу, Володимире Михайловичу, що тепер багато що після проголосованих поправок щодо рівного представництва територіальних громад багато, що доведеться в цьому тексті міняти. Тому деякі голосування просто не мають сенсу.
Дякую. 149-та. Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко Народний Рух України. Дивіться я пропоную четверту частину статті 17 вилучити. Про що говорить частина? Про одномандатні мажоритарні виборчі округи. Я вважаю, що існування таких округів і такої системи та ще по, які вибори результати яких визначаються по відносній більшості призведе до тих зловживань, які ми з вами бачили – на виборах мерів і голів сільських, селищних рад. Коли виборці підкупаються тими чи іншими кандидатами. І коли вибори проводять не в два тури, а в один тур і коли ми з вами весь час кажемо, давайте хоча б в місті Києві зробимо вибори у два тури. Чому ми так кажемо? Бо в один тур відбувається величезні зловживання, ви бачили підкуп виборців, ви бачили як людям платили гроші за те, щоб вони голосували і це викріплювало вибори – це притаманно мажоритарній системі в українських умовах ми не Великобританія. Хоча і там хочуть змінити цю сист.
Я ставлю на голосування 149 поправку і прошу, шановні колеги, якщо ці поправки не проходять, то давайте будемо інші обговорювати. [[16:42:37]] За-10 Поправка не підтримана. 150-та, 151 поправки. Юрій Ключковський, мікрофон, будь ласка.
150-ту я не буду наполягати. А от відносно 150-ї, це знову те саме. Для чого ми чекаємо на подання щодо утворення округів два тижні після початку виборчого процесу? От скажімо щодо виборів 31 жовтня, вибори вже призначені і вже ці дані можна готувати, ніхто ж цьому не перешкоджає. Чому ми так спеціально затягуємо час, щоб ускладнити і скоротити період висування кандидатів. Для того щоб можна було покерувати цим в адміністративному порядку і допустити тільки тих кандидатів до висування, які не перешкоджають владі? Мені здається, що це достатньо нечесний підхід до проведення виборів.
Ставлю на голосування 151 поправку. [[16:43:43]] За-9 Поправка не підтримана. Каплієнко, наполягаєте на вашій поправці? Ні. Чорноволенко. 156 поправка.
Шановний Володимире Михайловичу, ну я ще раз хочу сказати, ми говоримо про дуже серйозні речі і ми забезпечуємо гласність нашого процесу законотворчості. Тому я говорю не тільки з вами і з іншими колегами, а й з нашими виборцями і намагаюсь пояснити свою позицію і позицію Народного Руху України, який я представляю. А також багатьох інших політичних сил, які казали про недопустимість заміни пропорційної системи на змішану систему, а тим більше чисто мажоритарну. Бо це приведе до корупції в нашому суспільстві, величезної корупції під час виборчого процесу. Ми можемо як завгодно вдосконалювати в сторону відкритих списків пропорційну систему, але повернення назад до мажоритарної системи хоча б часткове надзвичайно небезпечне для нашої держави і приведе до зловживань. І хочу подякувати працівників апарату, які дали мені другу частину, тепер можна буде далі працювати. Щиро дяку! Але наполегливість все-таки перемагає, хоч в дрібницях. Дякую.
Ставлю на голосування 156 поправку. [[16:45:19]] За-11 Поправка не підтримана. 157 поправка? Юрій Ключковський.
Я не буду наполягати на 157 поправці. Однак, Володимир Михайлович, я прошу звернути на увагу на 159 поправку, яка врахована, і вона була спрямована на те, щоби усунути недоречності тої виборчої системи, яка пропонувалася в першому читанні. Однак тепер після проголосованих поправок колеги Терещука не може бути реалізована. Оскільки вона передбачає одномандатні виборчі округи з рівною кількістю виборців в цих округах, а поправка Терещука передбачає однакове представництво територіальних громад незалежно від кількості виборців. Тому між цими положеннями наступила гостра колізія, яку треба розв’язувати.
Ми ж з вами домовилися, що з урахуванням цих поправок проведемо відповідне редагування. [[Шум у залі]] Ну, правильно. Я прошу вас, ну, давайте хоч не ламати ці якісь. Будь ласка, тоді ми повернемося, розберіться, яка там колізія, я ж. Ну, тоді повернемося, ради Бога. Задирко, наполягаєте на ній? Да.
Шановні колеги, Юрій Богданович, ну, дійсно ми з вами для того, щоб не втрачати часу і не заплутувати самих себе, коли голосували б 118 і 125 поправку, Володимир Михайлович сказав: що привести з урахуванням цих поправок редагування усього тексту. Тобто, щоб ніде уже інших двозначностей не було. Якщо ми зараз почнемо самі це приводити, ми можемо довести не до тієї кондиції. Тому тут все зрозуміло.
Будь ласка, мікрофон, я ж прошу. Юрій Ключковський.
Дякую. Я не дуже зрозумів, що сказав заступник Голови Верховної Ради Адам Іванович Мартинюк, який прекрасно знає Закон про Регламент Верховної Ради. Хто буде реагувати, хто буде редагувати, хто буде узгоджувати різні прийнятті, але не сумісні поправки і хто потім проголосує цей текст, якщо ми сьогодні закриваємо сесію?! Якщо прийняття закону переноситься на осінь, - я не заперечую. Але якщо ви хочете сьогодні прийняти, то треба проголосувати узгоджений варіант, не колізійний варіант тут у залі.
Я ставлю на голосування 159 поправку. Вона врахована. Якщо Верховна Рада не підтримає, тоді ми зразу і колізію ту уникнемо в зв’язку з прийняттям поправок 118, 125. Правильно я говорю. От і все. [[16:48:32]] За-44 Поправку не враховано. Так, поправка 161, Юрій Ключковський. 162-га наполягаєте на ній?
Я наполягаю, Володимире Михайловичу. Більше того, після того, як відхилили поправку Єфремова, цю мою поправку обов’язково треба врахувати, бо вона відкриває дорогу до узгодження з поправками Терещука.
Ну ми ж домовилися, що ми з вами проведемо по всьому тексту узгодження. Ну технічне редагування, коли при підготовці до підписання. Я прошу вас. Ставлю на голосування 161 поправку. [[16:49:24]] За-13 Поправка не прийнята. Ставлю на голосування 162 поправку. Ну зніміть голосування. Будь ласка, давайте.
Володимире Михайловичу, я не буду наполягати на голосуванні цієї поправки, однак я хотів би зрозуміти, що означає ми відредагуємо і хто це ми, і коли будемо редагувати?
Шановні колеги, я просив би вас зрозумійте, що Верховна Рада, коли приймає ті чи інші поправки в процесі голосування дається доручення при підготовці тексту провести редагування. Такий зміст є. Ми ж поправки проголосували. Юрій Богданович, ну я вас прошу, ну ви ж. 165 поправка, Чорноволенко.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я би все ж таки ще раз вас закликав подумати про доцільність введення одномандатних мажоритарних округів. І пропонував би у частині сьомій статті 17 вилучити таке поняття як одномандатні мажоритарні округи. Я хотів би звернути вашу увагу на те, що саме так зараз іде розвиток ідей самоврядування в усьому світі – перехід від чисто мажоритарної системи. Найбільш яскраво це було виражено свого часу в позиції Ліберальної партії Великої Британії, яка зараз разом з консерваторами утворила коаліційний уряд у Великій Британії, до речі, теж вперше. Ідея полягає у тому, що мажоритарна виборча система, а тим більше відносної більшості при великій кількості політичних сил говорить про те, що 10-15 відсотків виборці визначають депутата. І таким чином інші 85, може так трапитися, не будуть представлені в мажоритарних округах.
Ставлю на голосування 165 поправку. [[16:51:40]] За-12 Поправка не підтримана. Далі йдемо по поправках. Поправка 171. Арсеній Яценюк, наполягає? А 167-ма врахована. 172-га. Не наполягає. 173-тя, 174-та. Юрія Ключковського поправки. Давайте по черзі їх. Мікрофон.
Дякую. Тут пропонується озадачити дуже специфічний колегіальний орган виконавчий орган місцевого самоврядування виконком, який, чесно кажучи, в Законі про місцеве самоврядування використовується у двох різних значеннях. Не зрозуміло для чого це робиться, якщо існує посадова особа сільський, селищний, міський голова, який може виконати ці повноваження. Тому пропонується замість виконкомів, які мають збиратися, голосувати, приймати рішення, дозволити це зробити голові своїм одноосібним актом.
Ставлю на голосування 173 поправку. [[16:52:59]] За-14 Поправка не прийнята. 174-та, Юрій Ключковський.
Ну, тут, чесно кажучи, чисто юридична техніка. В абзаці першому цієї частини вже сказано, хто робить подання. Для чого в абзаці 2 ще раз це повторювати? Мабуть, для тих, хто погано розуміє, що читає, чи як? Мені здається, закон не повинен бути на тупих розрахований.
Ставлю на голосування 174 поправку. [[16:53:39]] За-10 Поправка не підтримується. Чорноволенко, 175 поправка. Мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, мова йде про пункт 1 абзацу 3 частини четвертої статті 18, де зазначається: зазначені подання повинні містити точний опис меж виборчої дільниці з зазначенням населеного пункту, вулиць, у разі потреби – переліку будинків. Є пропозиція, слова „у разі потреби” викинути. Володимир Михайлович, от досі ми це зробили з переліком будинків. І завжди у нас вибори проходили при повному переліку будинків. А уявляєте собі, коли на в разі потреби можна буде викинути на море будинків, особливо, коли велика кількість будинків, особливо, коли це великі міста, де може бути А, Б, В, Г і так далі. Тобто це буде давати, а, по-перше, великі можливості для зловживань. А по-друге, це можуть просто чисто випадково вилітати просто величезні обсяги виборців. Величезна кількість виборців. Тому я би слова „в разі потреби” вилучив. І там би було: вулиць, населених пунктів, меж населеного пункту, вулиць, переліку будинків. У нас завжди був перелік будинків на виборах.
Ставлю на голосування 175 поправку. [[16:55:08]] За-14 Поправку не прийнято. 176-та, Каплієнко. Наполягаєте на ній? Ні. Далі йдемо. 178-ма, Яценюк. Ні. 179-та, Ключковський. Мікрофон.
179 поправка перегукується з тим, що тільки що говорив Олександр Чорноволенко. Вже достатньо давно у виборчому законодавстві України передбачається, що при утворенні дільниць здійснюється повний перелік житлових будинків, які належать до цієї звичайної виборчої дільниці. Дійсно, Чорноволенко правий, є ускладнена нумерація, дуже часто при встановленні лише меж забувають про, так звані, відомчі будинки чи відомчі гуртожитки, які не перебувають на обліку у виконкомів чи ЖЕКів і так дальше. Для того, щоби цього уникнути, треба давати повний перелік житлових будинків, які включаються у виборчу дільницю. Самих меж для цього абсолютно не достатньо.
Ставлю на голосування 179 поправку. [[16:56:24]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 182, Чорноволенко. Мікрофон.
Володимире Михайловичу, ну, по попередньому. Ну, як ми можемо встановлювати межі без переліку будинків? Це ж абсолютно неможливо. Що ми робимо? Ми йдемо прямим шляхом на фальсифікацію. Причому навіть ті, хто хоче фальсифікувати, можуть просто помилятися. Вони ж навіть не будуть контролювати процес. Тепер по 182 поправці. Що ми пишемо: „Рішення відповідної територіальної ради. та-та-та, опубліковується у засобах масової інформації або визначається в інших спосіб, визначений комісією”. Тобто комісія може прийняти, розклеїти на парканах. Тому це можна робити, тільки коли є така поправка, в яку я пропоную, написати: „В разі неможливості в інший спосіб”. Тобто публікується імперативно, задається в засобах масової інформації, а тільки в разі неможливості може в інший спосіб”. Бо ми можемо просто там, де у нас є можливість, прийняти рішенням комісії написати три літери на паркані і таким способом проінформувати наших виборців. І до того все йде.
Ставлю на голосування 182 поправку. [[16:57:50]] За-13 Рішення не прийнято. Далі йдемо по поправках. 195. Каплієнко, наполягаєте на ній. Ні. 196-та. Катеринчук, мікрофон.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Володимире Михайловичу, я хотів би звернути вашу увагу на те, що у нас дуже багато поправок в цій сесії, менше, ніж законопроектів. Це говорить тільки про одне, що вони не є якісними, і депутати просто не вникають в суть. А коли йдуться поправки, то вже і читати не хочеться. Тепер відносно до поправок, які ми пропонуємо. До частини 4 статті 21 проекту слово „керівники” замінити на слово „працівники”. Це поправка спрямована на позбавлення можливості входження до складу дільничних виборчих комісій спеціальною дільничною комісією не тільки керівників, які можна наказати, а всіх працівників відповідного закладу. Ця норма є запобіжником одного із впливів на волевиявлення виборців. Тому я просив би її підтримати.
Ставлю на голосування 196 поправку. [[16:59:14]] За-16 Не прийнято рішення. 200 поправка. Чорноволенка мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. шановні друзі, ну 190 і моя була поправка, це не тільки Катеринчука, але й Кириленка, й Чорноволенка, і Ключковського. 196 і В’язнівського, і Каплієнка, і Парубій, і Іваненко, і Задирко. Ну дивіться, нащо ви оце відхилили? Тепер щодо 200 поправки. Я пропоную доповнити статтю 21 частини 5 наступним змістом: „Секретар виборчої комісії повинен володіти державною мовою в обсязі, необхідної для ведення діловодства”. Нормальна поправка, правда ж? розумна поправка. Ну я все ж таки пропоную її підтримати , бо все ж таки, якщо ми ведемо вибори державною мовою, якщо в нас ще є державна мова, то людина, яку обирають секретарем, напевно, мала би скласти протокол грамотною державною мовою. Бо, може, вона, там, якогось професора обере, так через два „ф”, два „с”, і що там ще було, подвоювалося, я не пам’ятаю.
Взагалі дивно звучить. Це рівнозначно, що нам записати, що людина вранці, коли встала, повинна умитися. Повинні всі володіти державною мовою. Ставлю на голосування поправку 200-ту. Я і говорю, це повинно бути природньо. [[17:00:48]] За-16 Поправка не підтримується. Наступна поправка, 202-га, Яценюк. Не наполягає? Богословська не наполягає? Святослав Олійник? Ні. Так, далі. Чорноволенко, 208-ма, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную частину першу статті. викласти в такій редакції: „Територіальні виборчі комісії формуються у порядок та строки, визначені цією статтею, за поданням керівних органі - тепер послухайте уважно, Володимир Михайлович і Адам Іванович, я теж вам кажу, - за поданням керівних органів місцевих організацій партій або блоків цих партій. При цьому відповідні місцеві організації партій або блоків можуть подати до складу відповідної територіальної виборчої комісії не більше однієї кандидатури”. По-моєму, це правильна, справедлива і розумна поправка. І, я хотів сказати, тут дехто до мене звертався про те, що давайте, може, так, згорнемо поправки, припинимо процес обговорення і все таке інше. У мене 340 поправок. Зараз ми на 30-й стоїмо. От, я кажу: якщо не будуть враховуватися, навіть технічні, розумні поправки, або один раз враховуватись, а другий раз – ні і відхиляти, то я буду наполягати до розгляду до кінця, і будемо працювати до післязавтра.
Шановні колеги, будемо працювати стільки, скільки потрібно. Так що давайте один одного не лякати. Я ставлю на голосування поправку 208-му. [[17:02:36]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 209, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановний Володимире Михайловичу, прийняття поправок перетворюється на фарс. І я хотів би вас попросити зараз. У Чорноволенка є 300 поправок, у Кармазіна – ще більше 100 поправок. 340 у нього там. У Кармазіна ще більше сотні поправок. Але я просив би вас якимсь чином зважати на опозицію. Із усіх поправок одну поправку ви врахували частково. Через це я вважаю абсолютно безсовісним відношення, яке зараз відбувається. І через це наголошую на тому, що я озвучую цю поправку. Якщо ви її не приймаєте, то я буду все робити для того, щоб цей закон не став ніколи законом в тому сенсі, щоб він поламаний в Конституційному Суді України. Через те, що цим законом закладено, я розумію, що ви не боїтеся, що ви думаєте, що Конституційний Суд уже прийме рішення на вашу користь. Але я переконаний, що ті.
Завершуйте, будь ласка.
Я прошу мені продовжити хоча би на кількість поправок, які на одному аркуші ось я їх повиписував, всі вони у мене записані, тому я не буду зловживати вашим часом. Але, шановні народні депутати, ми маємо якийсь консенсус шукати в суспільстві. Ми не хочемо виборчих блоків. Через що? Через то, що ми просто хочемо, щоб не шукали консенсус у суспільстві. Ми не хочемо, щоб були відкриті виборчі списки, тому що так легше проводити корупційні схеми. Одного зарядили, і за ним всі пішли. І хто там він є: судимості – несудимості, - всі проголосували і таким чином отримали і Київську раду, і всі інші ради. Для чого? Ви ж самі обіцяли, ваш лідер у якого день народження обіцяв зміну системи виборів. Він обіцяв, що будуть інші списки, що вони будуть відкриті для народу і ви їх закриваєте все одно. І на мою поправку ви не реагуєте. Тому я даю таку.
Тест, тест.
Тестову поправку, правильно Володимир Михайлович, спасибі, тестову поправку я пропоную коаліції. Тестова поправка.
Спасибі.
Частина перша статті 22 пропоную викласти, це 209, Володимир Михайлович, в такій редакції: „В територіальній виборчій комісії формується в порядку та строки визначені цією статтею за поданням місцевих організацій політичних партій. Перше. Представлених у Верховній Раді поточного скликання. І друге. Партії, які самостійно чи в складі виборчого блоку приймали участь у цих виборах, але які не отримали три і більше відсотків голосів виборців, які взяли участь у голосуванні у загальнодержавному виборчому окрузі”. Мова йде про те, що ці партії набрали значну кількість голосів.
Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги! Я ставлю на голосування 209 поправку. [[17:06:34]] За-11 Поправка не підтримана. 211 поправка, Олесь Доній.
Якщо можна.
Мікрофон, Кармазіна, я прошу. Мікрофон Кармазіна.
Ми спеціально не голосували тому що я хотів зрозуміти наскільки ви готові до того, щоб почути когось. Якщо ви не хочете почути і не змозі почути колег, як ви можете чути виборця? Том, шановні виборці.
Дякую. Олесь Доній, будь ласка.
Дана поправка спрямована проти узурпації влади, адже автори законопроекту вклали в основу закону „сталінський принцип”, що головне не як голосують, а головне, як підраховують. Формування територіальних виборчих комісій іде за абсурдним принципом за рахунок партій, які представлені у Верховній Раді України. Яке мають відношення партії, які представлені у Верховній Раді України до виборів до органів місцевого самоврядування? Це, безперечно, абсурдна система, тим більше, що при врахуванні кількісного складу це означатиме, що коаліція нинішня матиме більшість в усіх, без винятку, територіальних комісій від Ужгорода до Луганська. Тобто ні про який паритет не йде мова. Отже, це ненормально і пропонується складати територіальні комісії за рахунок партій, які і беруть участь в виборах до органів місцевого самоврядування. Дякую.
Ставлю на голосування 211 поправку. [[17:08:26]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 212-та.
Володимире Михайловичу, я пропоную 212 поставити на предмет підтримки.
Ставлю на голосування 212 поправку, яка врахована, на предмет її підтримки. Прошу визначатися. [[17:09:00]] За-3 Поправка не підтримана. Отже, стаття 22 залишається в редакції першого читання і перший пункт цієї статті, я маю на увазі, насамперед. Ідемо далі. Юрій Кармазін, 216-та поправка. Ви не наполягається на ній?
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна самооборона". Шановні народні депутати, зміст цієї поправки, я прошу Володимире Михайловичу, заспокоїти ваших колег по коаліції. Так от, шановний Володимире Михайловичу, ми зараз показуємо на всю державу, як не треба дотримуватись вимог закону, як порушуються вимоги Закону про Регламент, який закон зараз подається і ми хочемо, щоб потім дотримувалися місцеві вибори чогось. Неповага до закону народжується в цій залі, і освячується зверху, і освячується гарантом Конституції Януковичем. Через це я знімаю всі свої поправки [[оплески]] до одної. Спасибі, що ви аплодуєте. Ви аплодуєте насправді тому що закон ущербний повністю.
Дякую. Шановні колеги! Я прошу: спокійно всі. Ставлю поправку 218 Олександр Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі! Не радійте, я знімати свої поправки не буду так, що сидіти вам тут до понеділка чи вівторка. Значить дивіться 218 поправка про що говорить? Про те, що склад територіальних виборчих комісій формується відповідно і сільською, селищною, міською, районною в місті, районною і обласною радою, Верховною Радою Автономної Республіки Крим не пізніше ніж за 45 днів до дня виборів за поданням керівних органів слухайте уважно, місцевих організацій партій або блоків, зазначені подання вносяться не пізніше ніж за 40 днів до дня виборів. Про що йде мова? Про те, що не Центральна виборча комісія формує, що абсолютно неправильно, що абсолютно недемократично, а саме місцеві ради які обираються, більше того так і було у нас раніше. Я не розумію на що ми вводимо авторитарні тенденції в наше виборче законодавство. Це перше. Друге. І це не повинні бути політичні партії, представлені у Верховній Раді, це мають бути ті партії, які діють на цій відповідній території. Більше того, як ви собі уявляєте.
Ставлю на голосування 218 поправку. Я ж розумію, що мова йде про партії, не про блоки. [[17:12:18]] За-12 Не підтримана. Юрій Ключковський 221 поправка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я ще раз звертаюся до вас з пропозицією винести за межі виборчого процесу формування територіальних виборчих комісій. Я ще раз нагадую, що вони створюються на повний строк повноважень тобто на 5 років і в разі позачергових виборів їх не треба утворювати, тому вони не повинні бути етапом кожного виборчого процесу. Мої поправки спрямовані на те, щоб забезпечити утворення територіальних виборчих комісій до початку виборчого процесу. Я прошу вас підтримати.
Ставлю на голосування поправка 221-шу. [[17:13:19]] За-13 Поправка не підтримується. Наступна поправка 228-ма. Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, мова йде про те, щоб виключити частину третю із статті 22-ї. Це частина третя, це говорить про те, що районні територіальні виборчі комісії, склад міських, сільських, селищних, територіальних виборчих комісій, що розташовані на території відповідного району не пізніше, ніж за 41 день, ну і так далі. Ще раз хочу вам сказати, це мають робити самі оці громади через свої представницькі органи. Тому я пропоную цю статтю вилучити. Я ще раз хочу вам сказати. Як ви собі уявляєте територіальні комісії сформовані політичними партіями, представленими у Верховній Раді Володимире Михайловичу, ви розумієте, що ви дискримінуєте ті, чи інші політичні сили? Ви розумієте, що ми в багатьох місцях буде опозиція мати більшість в даному випадку, а не коаліція. Якщо ви на це йдете, то ви можете не враховувати навіть розумні поправки. Ну робіть же ви по-людськи, щоб був демократичний процес і організація. В деяких же місцях місцеві осередки, скажімо „Нашої України” мають цілих дев’ять організацій і три від БЮТу, то буде більшість у нас там.
Ну так в чому проблема тоді? Проблеми ж тоді то немає, що ви так переживаєте? Ставиться на голосування 228 поправка. [[17:15:01]] За-8 Поправка не підтримана. 229-та? Юрій Ключковський, мікрофон.
Я ще раз закликаю до свідомості тих, хто думками вже в поїздах, літаках і автомобілях. Якщо ми хочемо, щоби виборчий процес відбувався нормально і організовано, то до початку виборчого процесу вже повинні існувати територіальні виборчі комісії. Створювати їх під час виборчого процесу є нонсенс і даремне розбазарювання часу. Я прошу підтримати мою поправку спрямовану на те, щоби відповідні територіальні комісії були сформовані до початку виборчого процесу чергових виборів.
Ставлю на голосування 229 поправку. [[17:16:05]] За-12 Поправка не підтримана. Далі, 234 поправка? Юрій Богданович.
Я третій раз не буду вимагати її голосувати. Однак хочу звернути увагу, що така постановка абсурдна. Тому що в разі позачергових виборів вам прийдеться переформатовувати територіальні виборчі комісії.
238 поправка? Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, якщо ми візьмемо частину п’яту статті 22, то слова „організацій представлених у Верховній Раді України поточного скликання політичних партій” треба замінити словами „організацій політичних партій або блоків”. Шановні друзі, ну, так ви вже не любите політичні блоки, боячись Юлії Тимошенко, от і її блоку, що намагаєтесь, ну, навіть розумні речення викинути і не враховувати. Ну, я вам ще раз хочу сказати, нащо вам, щоби кожна політична партія, яка складає блок у Верховній Раді це робила. Якщо, скажімо, в блоці „Наша Україна” захочуть висунути по всіх округах по одному представнику. А не кожна політична партія, яка утворила по 9 представників. Або скажімо зараз їх 13 цих політичних партій в блоці „Наша Україна”. Як ви взагалі це будете враховувати, рахувати? І в деяких місцях 100 процентів, наприклад, в місті Києві є цих осередків. Вам же пропонують розумні пропозиції. Ви їх відхиляєте.
Ставлю на голосування поправку 238. [[17:18:06]] За-12 Поправка не прийнята. 241 поправка. Микола Катеринчук. Будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Моя поправка стосується частини шостої статті 22 проекту словосполучення „з урахуванням досвіду роботи осіб у виборчих комісіях, комісіях референдуму „ виключити. Ця поправка спрямована на запобігання зловживань під час формування виборчих комісій. Оскільки досвід роботи осіб виборчих комісій, в комісіях референдуму, як підстава включення особи до складу комісії може бути використано з метою позбавлення окремих політичних сил представництва у виборчих комісіях. Крім того, я хотів би нагадати, що ті політичні сили, які взяли на себе відповідальність за формування цього виборчого процесу, мають усвідомлювати, що він має бути демократичним, змагальним. І я не думаю, що заяви Партії регіонів про європейську перспективу зможуть підкріпити цим фарсом відносно виборчого процесу до органів місцевого самоврядування. Ви і так мали більшість 5 років разом з БЮТом майже в усіх органах місцевого самоврядування.
Ставлю на голосування поправку 241. [[17:19:38]] За-15 Рішення не прийнято. Поправка 244. Чорноволенко мікрофон.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Мова іде про перший абзац частини сьомої статті 22. Я пропоную викласти її в наступній редакції. „Місцеві організації партії, блок у встановлені строки, партії або блок. у встановлені строки подає до відповідних рад кандидатури для включення до складу конкретних територіальних виборчих комісій із зазначенням пропонованих кандидатур на посаду голови, заступника голови та секретаря комісії. Список повинен бути підписаний керівником відповідної місцевої організації партії або місцевих організацій партій, що входять до блоку та завірений печаткою місцевої організації партії, а у разі блоку – печатками місцевих організацій партій, що входять до блоку, або організаціями вищих рівнів. Тобто завжди ми подавали на місцеві вибори не тільки членів комісій, а і кандидатури на голів, заступників, секретарів. У даному випадку це викинуто з цього закону. Відтак це дає можливості зловживати і призначати своїх людей на ці посади, тобто це антидемократично. Я прошу це врахувати і підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 244 поправку. [[17:21:06]] За-13 Поправка не прийнята. Наступна поправка 254. Чорноволенко мікрофон.
Шановні друзі, ми вибираємо місцеві органи влади в українській державі, тобто це місцеві органи влади областей, районів, міст, районів у містах, сіл і селищ України. Тому я вимагаю доповнити пунктом 8 абзац третій частини сьомої статті 23 з наступним змістом, пункт 8 „володіння державною мовою”. Тобто це повна вимога володіння державною мовою. Прошу це врахувати. Дякую.
254-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:22:13]] За-14 257-ма. Катеринчук.
Микола Катеринчук. Відносно Європейської партії України. Ця поправка, як і попередня, сформована на запобігання зловживань під час формування виборчих комісій. Якщо ми говоримо про те, що ми добиваємося виборчого процесу прозорого, то у нас має бути і прозорий підрахунок голосів, який ми не зможемо забезпечити, якщо в такий спосіб будуть сформовані виборчі комісії. Я ще раз наполягаю, що не можуть бути підстави для включення до складу територіальних виборчих комісій представники від політичних партій з певними вимогами. Вони є громадянами України – все! Вони, значить, можуть бути членами виборчих комісій. Тому я просив би більшість підтримати.
Ставлю 257-му на голосування. [[17:23:29]] За-13 Не підтримана. 259-та, Катеринчук.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. Я і мої колеги з фракції „Наша Україна – Народна самооборона”, ви бачите, як не багато залишилося, хочемо перш за все проінформувати суспільство, що зараз іде знущання над виборчим процесом і намагання Партії регіонів разом зі своїми аналогічними партнерами по великості отримати повний контроль над місцевими органами самоврядування. Частину десятою статті 22 проекту я пропоную викласти в своїй поправці в наступній редакції. Ця поправка визначає, що кожна місцева організація партії, від якої включено кандидатуру до складу відповідно обласних, районних, міських, районних у містах, селищних, сільських територіальних виборчих комісій, має право на пропорційну частку кожної категорії посад голови, заступника голови, секретаря відповідно обласних, районних, міських, районних у містах, селищних, сільських територіальних виборчих комісіях. Прохання підтримати цю поправку. Бо вона є демократичною.
259-та ставиться на голосування. [[17:24:59]] За-11 Не підтримана. 261-ша, Чорноволенко.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться про що йде мова. В нинішній редакції закону не визначається, яким чином демократично можна визначити керівний склад. Фактично він призначається без вказання всякої, нормальної процедури, тобто йде повне свавілля. Тому пропонується частину 10 статті 22 викласти у наступній редакції: „Розподіл керівних посад і у територіальних виборчих комісіях здійснюється шляхом жеребкування. У жеребкуванні беруть участь лише кандидатури, які відповідають вимогам, передбаченими пунктом 7 і 8 частини сьомої цієї статті. Порядок жеребкування визначається Центральною виборчою комісією”. Пункт 7 говорить про те, що наявність досвіду у роботах у виборчих комісіях, комісіях по референдуму. А пункт 8 я пропонував попередньою поправкою ввести – це володіння українською мовою, державною мовою. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 261 поправку. [[17:26:24]] За-11 Не підтримано. 264-та, Задирко, Каплієнко. Наполягають? Ні. Чорноволенко, 267-ма.
Шановні друзі, я не розумію, чому така зневага до державної мови. Я не розумію, як людина може керувати або бути секретарем комісії, не знаючи державну мову. Я розумію, Володимире Михайловичу, що ви скажете, що всі повинні знати державну мову, але у нас навіть Прем’єр тільки вчить її ще. Тому я все ж таки хотів би, щоб політичні партії висували на посади керівників місцевих територіальних організацій і дільничних тих людей, які знають державну мову. І тепер я пропоную частину одинадцяту статті 22 доповнити словами: „блоку”. Тобто голова, заступник, заступник голови та секретар територіальної виборчої комісії не можуть бути представниками організації однієї партії або блоку. Це розумна пропозиція, і я просив би це врахувати.
Ставлю на голосування 267 поправку. [[17:27:46]] За-11 Поправка не підтримана. 268 і 269 поправка. Будь ласка, Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі, я ще раз наполягаю, що. ви попередню відхилили, а я вам кажу, що коли. може бути випадок, коли голова комісії буде від „Батьківщини”, заступник голови – від „Реформи і порядок”, а секретар комісії – від Української соціал-демократичної партії. Може бути? А у Верховній Раді це єдина політична сила і очевидно на виборах будуть. Тому я вам пропонував нормальну поправку, яку ви тупо всі відхиляєте. З якою метою? Для чого це робиться? Тепер наступна поправка 268. Я прошу в абзаці 1 статті 12 частини 22 слова „виборча комісія, яка сформувала” замінити словами „орган, що сформував”, бо я категорично проти. Що це має бути центральна виборча комісія. Я пропоную, що це мають бути ради, які це роблять. І як це в нинішньому законодавстві, як це зараз робиться, як завжди робилося, а не щоб був диктат тієї центральної виборчої комісії, в яку. ви маєте на цей момент більшість. Подивимося що буде в майбутньому.
Ставлю на голосування 268 поправку. [[17:29:10]] За-13 Рішення не прийнято. 268 поправка. Чорноволенко, мікрофон.
В абзаці 2 частини 12 статті 22 слова „виборчої комісії, яка сформувала” замінити словами „органами, що сформували”. Ще раз я хочу сказати, не намагайтеся формувати виборчі комісії в вигідний для вас спосіб. Дякую.
Ставлю на голосування 269 поправку. [[17:29:52]] За-11 Поправка не прийнята. 271 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Друзі, я пропоную іншу редакцію частини ХІІІ статті 22, а саме записати: „13. У разі, якщо в установлений частиною другою цієї статті строк не надійшли подання щодо складу територіальної виборчої комісії або якщо кількість запропонованих до складу виборчої комісії осіб становить менше 8-ми, територіальна виборча комісія утворюється відповідною місцевою радою, Верховною Радою Автономної Республіки Крим за поданням відповідного сільського, селищного, міського голови або голови районної, районної у місті, обласної ради, Голови Верховної Ради Автономної Республіки Крим з обов’язковим включенням поданих кандидатур від місцевих партій або блоків партій, зазначених у частині першій цієї статті”. Це те, що зараз ми маємо, на цей момент. Це та нормальна практика, яка існувала в нашій державі. Я хотів би від представника комітету, який працював над поправками, пояснити, чому він це не хоче зробити. Володимир Михайлович, може, ви поясните, якщо ви смієтесь?
Мені треба ще витримати, і разом усім нам, до завершення розгляду цього питання. Так що давайте не будемо витрачати енергію. Ставлю на голосування 271 поправку. [[17:31:27]] За-9 Поправка не прийнята. Олесь Доній, 274 поправка.
Ця поправка стосується порядку утворення дільничної виборчої комісії. Так як закон абсолютно антидемократичний і узурпує владу, то зрозуміло, що порядок формування територіальної комісії лише за рахунок коаліційної більшості. І от ці ж територіальні комісії після того хочуть отримати право формувати дільничні комісії. Ну, це зрозуміло, що приведе до більшості виключно від партії влади. Тому пропонується альтернативний, демократичний варіант: що дільничні виборчі комісії формуються місцевими радами. Відповідно тримався би певний баланс між опозицією і владою. Але, наскільки я розумію, нинішня влада це не хоче. Дякую.
Ставлю на голосування 274 поправку. [[17:32:32]] За-13 Поправка не підтримана. 272 поправка, просить наш колега Каплієнко повернутися.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, я хотів би звернутися до пункту, частини тринадцятої статті 22 щодо порядку формування складу територіальної виборчої комісії у разі, якщо до заяв відповідних отримано менше в кількісному складі, ніж передбачена загальна чисельність. Я хотів би додати тут таке речення, що до складу зазначеної територіальної виборчої комісії обов’язково включаються особи, запропоновані у відповідних поданнях політичних партій. Я підкреслюю, без виключення. Чому я наполягаю на цій поправці? Тому що 22 статтею взагалі не передбачена система жеребкування тих надмірних подань, які були зроблені до територіальної виборчої комісії і, з іншого боку, не передбачена система формування територіальних виборчих комісій, там, де не вистачає людей. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування поправку 272. [[17:33:56]] За-14 Поправка не прийнята. Зараз. 277-ма, Микола Катеринчук. Перепрошую, Кальченко там перший був. 273-тя, Чорноволенко, мікрофон, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Да, це моя поправка. І не залежно від мене подав пан Кальченко. До речі, я хочу сказати, що дуже розумно зараз давав пропозиції пан Каплієнко. І ви не враховуєте, добре, від опозиції пропозиції. Якщо ви не враховуєте від коаліції розумні пропозиції, що будете, дійсно, робити, якщо буде перебор або не буде хватати. І чому ви вважаєте, що треба призначати навіть в разі відмови в розпорядчому порядку ти будеш головою, не хочеш, то він буде головою – це взагалі повний абсурд, тому я пропоную частину 14-ту, статті 22-ої вилучити. Подивіться, який абсурд я пропоную вилучити: „В разі відмови члена територіальної виборчої комісії виконувати повноваження голови і заступника голови секретаріату цієї виборчої комісії на зазначену посаду, рішенням виборчої комісії, яка формувала склад відповідної територіальної виборчої комісії призначається інша особа зі складу тієї територіальної виборчої комісії”. Як призначається, чому призначається? А де жеребкування, а де згода, а де подання? Тобто абсолютний абсурд, прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 273 поправку. [[17:35:38]] За-13 Поправка не прийнята. 277 поправка, Микола Катеринчук, мікрофон.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. В частині першій, статті 23-тій, цифри 1.1 замінити цифрою один. Ця поправка виправляє допущену неточність в нумерації статей проекту закону. Яку ще треба вам аргументацію сказати, щоб ви підтримали поправку від опозиції? І це говорить тільки про одне, що скорочена процедура, напевно це не зовсім добре, тому що страждає перш за все якість. Ось ми зараз дивимося, як коаліції терпить нашу скажімо, законотворчу роботу, але, з іншого боку, ми разом з вами зараз усунули половину тих недолугостей, які в цьому законопроекті є на рівні юридичної техніки. Але працювати ми не хочемо, тоді хтось інший працювати, я так розумію хтось більш розумний ніж ви народні депутати. І думаю, що такий буде виборчий процес, але він не буде нічого спільного мати з демократичною перспективою для України. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
За – 277, перепрошую поправка 277 ставиться на голосування. [[17:37:04]] За-47 Що? Я ставлю на голосування про повернення до поправки 277. [[17:37:33]] За-254 Повернулися. Ставлю на голосування поправку 277. [[17:37:53]] За-249 Поправка врахована. Поправка 279. Чорноволенко мікрофон.
Володимире Михайловичу, от дивіться, нарешті коаліція за допомогою уряду, хоч це і втручання в роботу Верховної Ради, прибрала одну зайву цифру. Це дуже конструктивна робота. В один-один поставили просто один, бо нема куди другої поставити. Може і мою врахуєте. 279-та. В абзаці першому частини першої статті 23 слова „місцеві організації і партії” доповнити словами „блоків” та вилучити одномандатних мажоритарних округів і повернутися до нормальної політичної системи, яка влаштовує всі політичні сили, представлені у Верховній Раді і взагалі в Україні. Це було б значно правильніше. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 279 поправку. [[17:39:09]] За-10 Поправка не підтримана. Юрій Ключковський, поправка 281, 282.
Мені дуже шкода, що весь ентузіазм дружньої роботи коаліції, разом з опозицією, завершився, вичерпався вилученням зайвої цифри один і конструктивізм на цьому закінчився. Але може якраз ви підтримаєте мою 280 поправку, яка пропонує.
Так вона підтримана 280.
Так. Я прошу її підтримати, оскільки вона передає право утворювати дільничні виборці комісії з найнижчого рівня сільського на районний рівень, де все-таки вдається забезпечити більш кваліфікований склад територіальних виборчих комісій. А тому більш якісні юридично чисті рішення.
Так вона підтримана, вона врахована. Я просив вас поправку 281, 282 Юрій Богданович, мікрофон.
Я розумію, чесно кажучи оскільки я вперше бачу таблицю, то мені трудно сказати, що враховано, що ні. Що стосується 281 поправки, то я хочу запропонувати дещо близький до конструктивного вирішення проблеми узгодження взаємно конфліктних поправок. Якщо врахувати всі мої поправки щодо формування обласних і районних рад за винятком того, що запропонував колега Терещук, щоб представництво було однаковим, то я думаю, що ми знімемо колізію і зможемо сьогодні закінчити роботу над законопроектом. То я би пропонував з цієї поправки, а потім до попередніх пропущених повернутися.
Ставлю на голосування 281 поправку. [[17:41:08]] За-9 Поправка не підтримана. 282 поправка.
282 поправка пропонує зняти дискримінацію щодо суб’єктів, які подають кандидатури до складу дільничних виборчих комісій. Подивіться, будь ласка, що пропонується в редакції яка запропонована до прийняття в основному „кандидати в депутати в одномандатних виборчих округах – це сільські, селищні ради. Кандидати на посаду сільського, селищного міського голови, а от кандидати в депутати висунуті в одномандатних округах до міських районних в місті районних і обласних рад позбавлені права висувати своїх представників до дільничних виборчих комісій. І це дискримінація – це нерівні умови, це порушення конституційного принципу рівності кандидатів. Тому я пропоную виправити це порушення і прийняти 282 поправку.
Ставлю на голосування 282 поправку. [[17:42:16]] За-12 Поправка не підтримана. 285-та. Микола Катеринчук, мікрофон.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. Ця поправка стосується змін абзацу другого, частини першої, статті 23 відносно осіб, які включаються до складу дільничних виборчих комісій з урахуванням досвіду роботи, осіб, виборчих комісій та комісій на референдумах. Скажіть, будь ласка, от автор оцього. до представника комітету, який доповідає, скажіть, будь ласка, який документ має принести кандидат на члени в виборчу комісію від того, який би досвідчував його досвід в роботі виборчих комісій, або роботи в референдумі. Наскільки я пам’ятаю, у нас референдум був давно, десь так в 1998 році останній був. Який документ має принести, щоб зарахували цей досвід. Це перше питання. Друге, якщо ви в змозі відповісти на це питання. Друге, мені здається, що я не можу втручатися в роботу більшості і не хотів би це робити як лідер Європейської партії України, але мені здається, що от ми уже почали якийсь конструктив „нащупувати”, от у Ключковського була абсолютно правильна пропозиція.
Ставлю на голосування поправку 285-ту. [[17:43:46]] За-12 Поправка не підтримана. 286-та. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, я пропоную от абзац перший частини двадцять третьої викласти в наступній редакції: „Якщо число подань від місцевих організацій і партій, або блоків партій, перевищує визначений частиною третьою цієї статті граничний склад дільничної виборчої комісії, то їх участь у формуванні дільничної виборчої комісії визначається за допомогою жеребкування. Порядок жеребкування визначається Центральної виборчою комісією.” Зрозуміло, про що йде мова? Мова йде про те, щоб не хтось визначав, це якісь політичні партії будуть, а якщо вони вже подали їх більше, ніж треба то це нехай визначає сліпий жереб. Це нормально, це така демократична процедура, яка пішла ще з часів стародавніх греків, а можливо і раніше. І зараз нехтувати цією процедурою, ну, це дуже не демократично, і це буде говорити про те, що мета цього закону встановити авторитарну систему в Україні. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 286. [[17:45:11]] За-9 Поправка не підтримується. 288-ма.
Володимир Михайлович, 287-ма, почекайте, 287-ма. А врахована, я вважаю, що вона не може. Я прошу поставити на голосування.
Я поставлю. Я прошу вас, ви вимагаєте поставити 287, я її поставлю. Ну, давайте, говоріть, будь лакса.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Тому що пан Єфремов запропонував в цій поправці, що при утворенні дільничної виборчої комісії відповідно територіальна виборча комісія своїм рішенням визначає осіб, які підлягають включення до складу відповідної виборчої комісії. Тобто хтось буде визначати, враховуючи з числа кандидатур поданим суб’єктом подання. Якщо їх більше буде? Або навіть, якщо не буде більше, а буде менше – і то вона визначає.з урахуванням досвіду роботи у відповідних виборчих комісіях. Ви розумієте, наскільки це абстрактне поняття „досвід”. І, якщо скажуть, що досвід у Іванова кращий, ніж досвід Петрова, то це ще неправда, що це такий насправді він є, бо це чисто суб’єктивне. Як це визнати? Це абсолютно, ну,.величина. Ну, не можна порівняти досвід одного і другого. Вони можуть бути однакові, як тоді бути, як в цьому випадку? Я пропонував жеребкування. Тут пропонується тоталітарна процедура, коли згори визначається, хто кращий, хто гірший. Це нормально, це демократично, це по-людськи?! Я прошу не голосувати за це.
Шановні колеги, 287 поправка врахована. Разом з тим, колега Чорноволенко наполягає поставити на голосування для підтвердження. Я ставлю на голосування 287 поправку, прошу голосувати. [[17:47:19]] За-249 Поправка врахована. Каплієнко, ви наполягаєте, будь ласка, на поправці 288-289 Мікрофон.
Каплієнко Володимир, Партія народна влада. Шановний Володимире Михайловичу, я поставлю обидві поправки відразу на голосування. Про що іде мова? Не вирішене питання, в якій спосіб нам рухатися у дільничній виборчій комісії. І 289 правка, в якій зазначається, в який спосіб взагалі розподілити керівні посади. Жодного посилання на такі норми в цьому законі не існує. Скажіть мені, будь ласка, у який спосіб і як ми будемо формувати дільничні виборчі комісії. Я цього не розумію. Я прошу поставити на голосування. Я прошу підтримати.
Ставлю на голосування 288 поправку. [[17:48:49]] За-12 Поправка не підтримана. Тепер ставлю на голосування 289 поправку. [[17:49:08]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 291. Чорноволенко мікрофон.
Шановні друзі, я наполягаю на голосуванні цієї поправки і вважаю, що вона правильна. Я викидаю звідси мажоритарні округи і додаю крім партій ще блоки. Це правильно, це розумно, це справедливо. Блоки існують у всьому світі, а змішана система ніде не існує – це дурна система, особливо на місцевих виборах. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 291 поправку. [[17:49:52]] За-7 Поправка не підтримується. 293-тя, Юрій Ключковський. Мікрофон.
Дякую. Я би хотів звернути увагу на те, що кандидатів можуть висувати як партії, так і самовисування. Я дуже сподіваюся, що і в так званих одномандатних мажоритарних округах буде передбачено самовисування. І тому я пропоную гарантувати право.
Я прошу вас. Ну, давайте вже не будемо. Я прошу вас.
Це що, наступає шиз, чи що?
Шановні колеги! Давайте, ми ж перебуваємо на на гулянці, а у Верховній Раді. Ну, припиніть це.
Так я пропоную, щоб хоча би кандидатам, які самовисунулися, все-таки дати право подавати свої кандидатури до складу дільничних виборчих комісій. Давайте не перетворювати вибори дійсно в насмішку. А формування комісій – в монополію однієї партії. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 293 поправку. [[17:51:05]] За-7 Поправку не підтримано. 294 поправка, Чороволенка мікрофон.
Шановні друзі! Ми даємо дуже маленький термін, 20 днів для того, щоб подати кандидатури до складу дільничих виборчих комісій. Це просто буде унеможливлювати роботу після того цієї комісії. Тому я пропоную все ж таки цей термін зробити 30 днів. Бо інакше ми просто не зможемо попрацювати.
Ставлю на голосування 294 поправку. [[17:51:47]] За-6 Не прийнята. 295 поправка, Юрій Ключковський.
Я би все-таки просив оцінити тверезо, для чого ми утворюємо дільничні виборчі комісії. Тільки для того, щоб вони існували? І провели голосування, і нарисували протокол? Чи для того, щоб вони підготували все, що треба, для голосування, в тому числі надали списки виборців для ознайомлення у встановлений законом строк, щоби це ознайомлення зі списками виборців теж не було фікцією. Давайте подивимося, що пропонується авторами законопроекту: „За 20 днів до дня виборів тільки подаються кандидатури”. Не раніше, ніж за 15 днів до дня виборів комісії будуть утворені; не раніше, ніж за 10 днів до дня виборів вони почнуть працювати. Що вони за ті 10 днів зроблять? Коли списки виборців будуть надані для ознайомлення? Мені здається, що все це просто знущання з нормального перебігу виборчого процесу. Я прошу збільшити цей строк, не хочете до 30, хоча би до 25 днів.
Ставлю на голосування 295 поправку. [[17:53:09]] За-6 Поправка не приймається. 297 поправка Миколи Катеринчука. Мікрофон.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі, шановні виборці! Микола Катеринчук, Європейська партія України. Я, чесно кажучи, не розумію, як Південнокорейську виборчу систему щодо обрання в органи місцевого самоврядування, про що свідчить цей закон, прийти до європейського майбутнього нашої країни. Тому що будь-яка політична конкуренція – це можливість дати оцінку роботи попередній владі і прийти може кращим, може більш розумнішим, може більш успішним щодо вирішення тих проблем, які є у населення. Тому моя поправка стосується наступного, що частину четверту статті 23 доповнити абзацом п’ятим наступного змісту: „Кандидатура, внесена до складу дільничної виборчої комісії може бути відхиленою лише з підстав невідповідності вимогам, встановленими статтею 21 [[яку ви відхилили]] або застосування механізму жеребкування, передбаченого частиною шостою цієї статті [[яку ви теж відхилили]], а також внесення подання з порушенням вимог абзацу першого і п’ятого цієї частини”. Ця поправка і попередні спрямовані запобіганню зловживань.
Ставлю на голосування 297 поправку. [[17:54:40]] За-8 Поправка не прийнята. 290. Касянюк, будь ласка, мікрофон, поправка. Я її пропустив.
Уважаемый Владимир Михайлович, предлагается увеличить количество членов избирательных комиссий для малых избирательных участков от 10 до 16 человек, для средних избирательных участков – от 14 до 20 человек и для больших избирательных участков – от 18 до 24 человек. Понимая ту большую нагрузку, которая будет в день выборов, именно на состав избирательной комиссии. Спасибо.
Шановні колеги, 290 вона відхилена комітетом, обґрунтування щойно прозвучало. Тут написано „відхилено”. Давайте ми зараз проголосуємо, щоб її підтримати. Я прошу вас, шановні. Я ставлю на голосування поправку 290. Прошу голосувати. [[17:55:56]] За-243 Поправка врахована. Шановні колеги, поправка наступна 300. Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я наполягаю, щоб ми доповнили пунктом 8 абзац 5 частини 4 статті 23. Пункт 8. Володіння державною мовою. Тобто тоді воно буде виглядати так: у поданні щодо кандидатури до складу дільничної виборчої комісії зазначаються такі відомості: прізвища, власне ім’я, по батькові, число, місяць народження, громадянство особи, місце проживання, адреса особи, а також контактні телефони. Освіта, місце роботи, заняття, посада, наявність досвіду щодо участі в роботі виборчої комісії чи комісії референдуму, володіння державною мовою. Я вважаю, що це абсолютно необхідна інформація, хоча б тому, що з числа цих людей будуть призначатися голова комісії, секретар комісії. Крім того, будь-яка посадова особа чи то в державному управлінні, чи то в місцевому, чи то в органах виборчих , чи тов виборчих комісіях має володіти державною мовою. І це має бути зазначено, для того щоб ми могли оцінити якість роботи цієї особи. І це має бути.
Ставлю на голосування 300 поправку. [[17:57:37]] За-7 Поправка не підтримується. 306-та, Микола Катеринчук.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. 306-та поправка з тисячі семи поправок, які зареєстровані. Ну, ми дуже швидко рухаємося. Шкода, що неякісно. Ця поправка стосується щодо подання до складу однієї дільничної виборчої комісії у кількості, що перевищує максимальну кількість складу дільничних виборчих комісій, яка визначається згідно частини третьої цієї статті: ”Відповідна територіальна виборча комісія утворює дільничну виборчу комісію у максимальному складі з застосуванням жеребкування”. Ми будемо наполягати на тому, щоб все ж таки жеребкування було як один із демократичних принципів визначення кількісного складу і персонального складу від кандидатів і суб’єктів виборчого процесу. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування 306 поправку. [[17:59:03]] За-9 Поправка не прийнята. Чорноволенко, 310 поправка.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную наступні принципи, і сформулюю, як це у мене записано в поправці: „Частину шосту статті 23-ї викласти в наступній редакції: „Розподіл керівних посад у дільничних виборчих комісіях здійснюється шляхом жеребкування. У жеребкуванні беруть участь лише кандидатури, які відповідають вимогам, передбаченим пунктом 7-мим, 8-мим, тобто мають досвід роботи і знання державної мови, частини четвертої цієї статті, порядок жеребкування визначається Центральною виборчою комісією. Мова йде про те, що жереб визначає членство в комісіях, керівні посади в комісіях, а не якісь вищестоящі органи, які можуть заангажовані. Це ж абсолютно нормальна, демократична процедура, яка багато тисячоліть уже існує в людському суспільстві. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 310 поправку. [[18:00:32]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 314 Миколи Катеринчука.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. Ця поправка, як і попередня, спрямована на запобігання зловживань під час формування виборчих комісій. Її суть наступна. Особа, включена до складу дільничної виборчої комісії з обранням голови територіальної виборчої комісії, не може бути призначена на посаду голови, заступника, голови, секретаря дільничної виборчої комісії крім випадків, коли до складу відповідної виборчої комісії не надійшли або надійшли у недостатньої кількості подання від місцевих організацій, партій та кандидатів. Шановна більшість, я розумію, що це зовсім вам не цікаво. Але якщо ви думаєте, що ви політичну конкуренцію, відповідальність за дії своїх представників в органах місцевого самоврядування сховаєте за цей безлад щодо виборчого процесу, ви помиляєтеся. Ви помиляєтеся, тому що так не можна будувати політику. Так будується щось інше. Тому я вас застерігаю від цих кроків. Прохання підтримати нашу поправку.
Ставлю на голосування 314 поправку. [[18:01:57]] За-5 Поправка не підтримується. Поправка 316, Чорноволенко.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко. Народний Рух України. Я продовжую наполягати, щоб скрізь в цьому законі поняття „одномандатні мажоритарні округи” виключили. Саме на це і спрямована моя поправка до даної статті. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 316 поправку. [[18:02:36]] За-3 Поправка не прийнята. 321, мікрофон Катеринчука.
Дякую, Володимир Михайлович! Микола Катеринчук, Європейська партія України. Ця поправка спрямована на вдосконалення нормо творчої техніки, імплементацію цього закону, законодавчого масив та усунення провалин в законодавстві. Тому пропонується частину першу, статті 24-ої доповнити пунктом п’ятим, наступного змісту: „П’яте. Здійснювати інші повноваження передбачені цим та іншими законами України”. Це абсолютно логічна, правильна поправка, вона як один мінус один, яку вже підтримали, то прохання більшість розглянути її і підтримати. Пане Єфремов, я просив би підтримати цю поправку. Дякую за увагу.
Я ставлю на голосування 321 поправку. [[18:03:41]] За-5 Поправка не підтримується. 319 поправка, Чорноволенко, Кальченко.
Ні, не Чорноволенко, Кальченко, окремо Чорноволенко, окремо Кальченко. Це просто так співпало, просто розумні люди мають спільну думку. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную десяту частину статті 23 вилучити. Десята частина говорить про те, що в разі відмови члена дільничної комісії виконувати повноваження голови і заступників, голови і секретаріат цієї виборчої комісії, на зазначену посаду рішенням територіальної виборчої комісії, яка утворювала виборчу комісію призначається інша особа зі складу цієї дільничної комісії. Я вважаю, що це має бути справа жеребкування, а не рішення вищестоящої комісії. Воно має провести жеребкування з числа бажаючих зайняти ці посади і таким чином отримати відповідний новий розподіл керівних посад комісії. Це ж нормально, розумно, абсолютно правильно. І тоді ми не будемо мати хоча б відмови, бо вони призначать наступного і він теж відмовиться, і так весь виборчий процес ми будемо без керівників. Можуть бути такі ради цілком, такі комісії. Так що я прошу підтримати мою поправку.
Ставиться на голосування 319-та поправка. [[18:05:08]] За-4 Поправка не підтримується. 325-та поправка Миколи Катеренчука.
Володимире Михайловичу, Микола Катеринчук, Європейська партія України. Ця пропозиція спрямована на позбавлення центральної виборчої комісії не власних її функцій під час проведення місцевих виборів. Якщо ми залишимо цю норму, то ми наділяємо центральну виборчу комісію уповноваженнями встановлювати результати голосування, в тому числі чи на іншому виборчому окрузі замість ЦВК. А як ЦВК скористається цим правом, ви зрозуміли, тому що ви знаєте хто має більшість в Центральній виборчій комісії. Я вважаю цю норму не демократичною і не відповідає виборчому змагальному процесу, про який тут багато всі говорять. А саме головне, всі критикували пропорційну систему виборів, народні депутати, всі казали, що громадяни зможуть громаду обирати своїх депутатів, як вона зможе коли результати голосування будуть встановлюватися не в прозорому процесі, а скажемо центральної виборчої комісії, де одна політична сила має більшість. Ганьба!
Ставлю на голосування 325 поправку. [[18:06:35]] За-5 Поправка не підтримана. 327-ма поправка. Чорноволенко.
Шановні друзі, я пропоную внести наступну поправку в другий пункт частини другої статті 25. Ця частина друга говорить, що виборча комісія Автономної Республіки Крим, районна територіальна виборча комісія забезпечує підготовку та проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим відповідно обласної ради. І друге утворює одномандатні мажоритарні виборчі округи відповідно до цього закону встановлює їх межі та єдину нумерацію. В зв’язку з тим, що проти одномандатних виборчих округів, я пропоную утворення одномандатних виборчих округів виключити, бо ще раз хочу підкреслити, що одномандатні виборчі округи в умовах України це шлях до корупції, зловживань, підтасовки виборів і викривлення волі виборців. Вони не можуть бути імплементовані в наших умовах. Дякую.
Ставлю на голосування 327 поправку. [[18:07:53]] За-4 Поправка не приймається. 329 поправка. Чорноволенка мікрофон.
Шановні друзі! Володимир Михайлович, я звертаюсь особисто до вас от розкажіть мені, будь ласка, чому ви вважаєте, що блоки не мають права існувати в наших умовах, я пропоную в пункті третьому частини другої статті 25 слова „ місцеві організації і партії” доповнити словами „блоків”. Я вважаю, що це абсолютно безглуздо і немає жодного логічного обґрунтування, виключення блоків політичних партій на вибори виключити з життя політичного України. Я не розумію чому немає права існувати "Блок Литвина" на виборах до місцевих органів влади, в ту ж Київраду або скажімо ”Блок Кличка” на виборах або навіть „Блок Чернівецького” на виборах до Київради. Чому не може існувати інші політичні блоки, об’єднання які є по всій Україні і не тільки, які утворені на загальнонаціональному рівні, а й на місцевих – місцеві блоки, які відповідають даним конкретним територіям потреба громадян місцевим специфічним умовам. Я вважаю, це недемократично, нелогічно.
Ставлю на голосування поправку 329. [[18:09:24]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка 331. Мікрофон Чорноволенко.
Шановні друзі, я і до пана Болдирєва звертаюся, бо він тут стоїть переді мною в профіль. Я вам хочу сказати, що є пропозиція в пункті 5 частини другої статті 25 вилучити слова „кандидатів у депутати одномандатних мажоритарних виборчих округів” та після слів „місцевим організаціям партій” доповнити словами „та блоків”. Чому? Тому що от для пана Болдирєва розповідаю, який отут зовсім до мене вже схилився, я просив би це показати, навести камеру, що мажоритарні округи, ті підстави для корупції, зловживання, ви самі це пам’ятаєте як депутат тих скликань І-ІІ і знаєте, що ми саме повернулися, пішли спочатку на змішану, а потім чисто пропорційну з метою подолання корупції в одномандатних виборчих округах, а також без відповідальності. І ввели відповідно до європейської світової демократичної партії поняття „виборчих блоків”. То я прошу залишити це в умовах місцевих виборів. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 331 поправку. [[18:10:53]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 342-га. Мікрофон Чорноволенка.
Шановні друзі, ще раз от під грім, який іде, дивлячись на профіль пана Болдирєва, я хочу сказати що у пункті 1 частини третьої статті 25 вилучити наступні слова: „У кожному одномандатному мажоритарному виборчому окрузі”. І ще раз хочу підкреслити, для наших виборців, що мажоритарні виборчі округи, це „кормушка” для злодіїв, тих, хто хочуть порушити закони, які забороняють підкуп виборців, зловживання, втручання органів влади виконавчої, адміністративний ресурс і всі інші недоліки. Ще раз хочу сказати, мажоритарні виборчі округи в сучасній, навіть європейській, світовій практиці, ц є анахронізм, це залишки середньовіччя, коли були на графства поділені території королівств. А крім того, в наших умовах, специфічних, українських це можливість для збільшення корупції. Прошу прибрати це поняття взагалі з наших виборчих законів.
Ставлю на голосування поправку 342. [[18:12:30]] За-5 Поправка не підтримана. Чорноволенко, 345 поправка?
Шановні друзі, Олександр Чорновленко, Народний Рух України. Значить, пан Болдирєв просить зафіксувати мене, що Болдирєв, да, що в мене нема гуманізму, по я хочу сказати, що в боротьбі з ворогами України в мене дійсно нема гуманізму. Будемо стояти до кінця. І це не тільки моя поправка, а й поправка пана Подгорного, пана Фоміна. Мова йде, що про пункт 3 частини третьої статті 25 вилучити пункт, який звучить „встановлює підсумки голосування за кандидатів у депутатів обласної ради в кожному одномандатному мажоритарному окрузі в межах відповідного району. Шановні друзі, мажоритарні виборчі округи це є підстава для зловживання на території України, ми бачили це, ми знаємо. Ми знаємо, як себе поводять після обрання депутати від мажоритарних округів, вони перебігають, оце ще більші тушки, або як сьогодні сказали не тушки, а пєтушки, от.
Ставлю на голосування 345 поправку. [[18:14:02]] За-6 Поправка не прийнята. 348 поправка? Чорноволенко, мікрофон.
Ключковського не будете?
348 поправка.
Добре. 348-ма. Да, ось знайшли гуманіста. Олександр Чорновленко, Народний Рух України. Я пропоную в пункті 21 частини четвертої статті 25 вилучити наступне речення „підсумки голосування за кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим в одномандатному мажоритарному виборчому окрузі. На мої переконання в Автономній Республіці Крим, як і скрізь по Україні, мають бути тільки багатомандатні виборчі округи і вибори мають відбуватися по пропорційній системі по відкритих списках. До речі, ми тут з паном Болдирєвим вели дискусію, а як там у Франції, так от я хочу сказати, я йому вже сказав і ще раз кажу, там не мажоритарні округи, там мажоритарні багатомандатні округи – це аналог того, що у нас пропонуються відкриті партійні списки, один з варіантів. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 348 поправку. [[18:15:24]] За-7 Поправка не приймається 352-га, 353-тя, 354-та Олександра Чорноволенка поправки. Мікрофон.
Володимир Михайлович! Ну, я бачу, що ви поспішаєте, бо навколо мене багато вже регіоналів зібралося з якимись невідомими, у них така, блуждающа посмішка і такі от, могутні очі. Вони хочуть якось так уже щось, щось зробити, да.
Я прошу не заважати народному депутату працювати.
Нехай не заважають, відійдуть, да. Але все ж таки, вони не чіпають, вони дивляться так, по-хижацьки на мене. Я все ж таки пропоную окремо, окремо проголосувати 252-у, 253-ю, 254 поправку. Зазначаючи, що 252-а не тільки моя поправка, а й пана Подгорного, і пана Фоміна. Але по окремо їх подали. Тому пункт 5, другий частини 5 статті 25 вилучити. Пункт 4 статті 5 22 викласти в редакції: „Утворює дільничі виборчі комісії відповідно до цього закону”. І пункт 6 частини 5 статті 25 вилучили слова „кандидатів”. Це три окремі поправки. Прошу їх поставити по окремо. Дякую.
Ставлю на голосування 352 поправку. [[18:16:55]] За-6 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування 353 поправку. [[18:17:12]] За-5 Поправку не підтримано. Ставлю на голосування 354 поправку. [[18:17:30]] За-7 Поправку не підтримано. 357 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Володимир Михайлович! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Ну, от, дивіться. У нас світло майже погасло. В залі стало напівтемно. Це для того, щоб не можна було розглядати поправки. Хочу нагадати всім, хто не бачив цих поправок, а половина депутатів в залі їх не бачили, бо не всім роздали. Про те, що наші поправки надруковані дуже дрібним шрифтом. Якщо текст самого закону ще просто дрібним, то поправки надзвичайно дрібним шрифтом надруковані. І більше того, я поки тут зібрався натовп навколо мене, то я чув їх розмови про те, що вони хочуть захопити щитову. То може вони захопили щитову чи дали вказівку комусь із керівництва секретаріату Верховної Ради захопити щитову і зменшити світло. Я прошу вас поновити світло в залі з тим, щоби можна було нормально працювати, забезпечте нормальний процес робочий. Я вам хочу сказати, ваша ідея замість паперів поставити комп’ютери – це дуже розумно, прогресивно, але якщо будуть відключати світло, то ми не зможемо працювати, а так ми хоч з запальничками могли би працювати.
Ставлю на голосування 357 поправку. [[18:19:05]] За- 6 Поправка не врахована. 359 поправка, Чорноволенко.
Шановні друзі, я дякую Партії регіонів за те, що вони принесли дві пляшки холодної солодкої води, одна „Живчик”, друга „Сітро”, але я п’ю тільки чисту мінеральну воду без газу, Тому дякую. Прошу забрати і сходити за чистою водичкою. До речі, яку самі п’єте „Евіан”, а мені принесли. Я прошу пункт 26 частини п’ятої статті 25 слова: „місцеві організації партій” доповнити словами: „блоків”. Дякую.
Ставлю на голосування 59 поправку 359. [[18:19:59]] За-5 Поправка не підтримана. 362 поправка, Чорноволенко. Мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Хоч і кажуть, що тут світло погасло, тому що молнія вдарила у Верховну Раду, але якщо це так, то правильно зробила. Нам не можна приймати цей закон. Дякую за „Евіан” холодненький. Я наполягаю на 362 поправці, тим більше, що незалежно від мене її ще подав пан Підгорний і пан Фомін. Вона говорить про те, що в частині 8 статті 25 вилучити наступне речення: „кандидатів у депутати по одномандатному мажоритарному округу”. Я прошу підтримати цю поправку. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 362 поправку. [[18:20:59]] За-7 Поправка не підтримується. Поправка 364. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. дивіться, я пропоную абзац 3 частини 9 статті 25 вилучити. Я вам хочу подякувати, Володимире Михайловичу,. зауваження. все ж таки можливість звернутися до виборців і взагалі гласність дозволяє якось позбавитися від тиску. Майже ніколи вже навколо мене немає, можна плідно працювати. Прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 364 поправку. [[18:21:50]] За-7 Поправка не підтримана. 372 поправка. Микола Катеринчук, мікрофон.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Моя поправка стосується саме засідання виборчої комісії і це питання, яке я пропоную врегулювати, стосується повноважень виборчої комісії, її повноважності. Тобто пропонується в законопроекті більше половини членів комісії від складу цієї комісії змінити словами „не менше, як двох третин складу комісії”. Мені здається, це відповідало би більш нормам демократії і тої традиції, яка існувала в Україні. Крім того, я думаю, що це не можна бути. назвати демократичними виборами за таким законодавством, тому що насправді такий підхід порушує будь-які змагальність і можливість конкурувати на виборчих перегонах кандидатів політичних партій своїми ідеями, авторитетом, справами, а це виключно конкуренція закінчиться на адміністративному ресурсі, який так неталановито.
Ставлю на голосування 372 поправку. [[18:23:22]] За-5 Поправка не підтримана. 379 поправка. Мікрофон Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України, яка зацікавлена в проведенні виборчого процесу за європейськими стандартами виборів в Україні. Ця пропозиція наступного змісту: „У день голосування при підрахунку голосів в установленні підсумків голосування та результатів місцевих виборів засідання виборчої комісії є повноваженим за умови присутності на ньому більше половини членів комісії від складу цієї комісії”. Якщо не змінити запропоновану автором норму, то процес прийняття рішення комісією буде доведений до абсурду, оскільки для прийняття рішення буде достатньо трьох членів комісії. От три члени комісії будуть вирішувати долю тих кандидатів і долю місцевих виборів. Ну, це не абсурд – це злочин, я вважаю. І ті, хто готували цей документ, - це з зовсім іншої епохи люди, не допускайте їх взагалі до нормотворчої роботи. Тому що насправді, я так думаю, що ми з Радянського Союзу вийшли і не хочемо заходити в нього. А це пропонується просто встановити результат.
Ставлю на голосування 379 поправку. [[18:24:54]] За-6 Поправка не приймається. 384-та. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, я наполягаю на тому, щоб врахували мою поправку, яка говорить – це 384-та, - абзац другий частини статті 27-ї викласти в наступній редакції: „У день голосування при підрахунку голосів установлені результати голосування на виборчій дільниці підсумки голосування у межах відповідного виборчого округу засідання територіальної або дільничної комісії є повноважними за умови присутності не менш як двох третин складу комісії. Це нормальна пропозиція, нормальна демократична пропозиція. Не дивлячись, а мені вдалося її сформулювати, не дивлячись пан Болдирєв розповідає мені, що „у Лєнки молоко згорить”. Я не знаю, нащо він це каже, і треба йти дитину годувати. Кого він має на увазі і чому він мені це говорить, заважаючи свої поправки доводити до відома всіх. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 384 поправку. [[18:26:23]] За-7 Поправка не підтримана. 386 поправка, Юрій Ключковський.
Дякую. Я, дійсно, наполягаю на цій поправці. Треба визнати, що проблема можливого зриву кворуму у день голосування у виборчих комісіях існує. Однак, при її розв’язанні не треба доходити до абсурдів. Вже в Законі про вибори Президента ми записали, що може бути менше половини складу членів комісії, і потім навіть автори тої поправки боялися, що можуть засідати паралельно дві комісії і приймати абсолютно виключні рішення. Однак, мені здається, що тут, дійсно, відбулося знущання. Дивіться, ми сьогодні проголосували, що склад дільничної комісії був до 24 осіб. І тепер кажемо: трьох осіб достатньо для прийняття рішення. Чи ви не розумієте, що в такому випадку для восьми кандидатів може зібратися вісім складів комісій, і кожен з них прийме своє рішення і свій підрахунок голосів. Ну, давайте до таких абсурдів не доводити. Давайте поставимо природну межу: не менше половини складу комісії.
Ставлю на голосування 386 поправку. [[18:27:47]] За-5 Поправка не прийнята. 389 поправка Миколи Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Моя правка стосується, дуже цікава така новела, яку запропоновано автором, щодо складання протоколів про підрахунок голосів, про встановлення підсумків голосування та про результати місцевих виборів: „Присутність членів комісії взагалі не обов’язково, оскільки вони не затверджують встановлений результат”. Шановні, ви хочете назвати це виборами? Та назвіть це розподіл посад в органах місцевого самоврядування Центральною виборчою комісією. Зекономимо кошти і нічого не будемо робити. Які ж це вибори? Шановні народні депутати, ви ж присягу давали на вірність Конституції України. Це ж неконституційна норма і весь закон неконституційний. Прохання підтримати, щоб не допустити цього.
Юрій Ключковський.
Я трошки знижу рівень дискусії навколо цього. Якщо ви подивитеся уважно в цьому ж законопроекті процедуру підрахунку голосів, то ви побачите, що там є ціла низка ситуацій, коли комісія змушена приймати рішення. Ну, наприклад, коли неясний зміст волевиявлення, і треба зараховувати бюлетень, це робиться рішенням комісії; коли визнається чи бюлетень недійсний чи дійсний, це теж робиться рішенням комісії. Таким чином ця норма, що тут записана, суперечить тому, що записано в іншому місці, бо тут сказано: „При складанні протоколу не можна приймати рішень”, а вони потрібні. Сам протокол може не бути рішенням, дійсно, це засвідчення дій комісії, але у процесі складання протоколу рішення можуть бути потрібні. Тому цей текст треба або просто модифікувати, або.
Ставлю на голосування 289 поправку. [[18:29:54]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 396, Чорноволенко. Мікрофон.
Олександр Черноволенко, Народний рух Україні. Я хочу звернути увагу, що в цій поправці пропонується змінити частину шосту статті 27, яка говорить: „Членам виборчої комісії надаються проекти рішень комісії та необхідні матеріали як правило в день проведення засідання комісії. А як виключення, куди вони даються? Тому я хочу більш нормально і більш точну пропозицію подати, що роздаються матеріали не пізніше як за день до дня проведення. Це більш визначено і це більш правильно.Щоб не було так, як сьогодні у нас відбулося в залі, коли нам в день голосування по другому читанню дуже важливого закону для державотворення України роздають не просто в день проведення, а ще й частинами: першу частину, через якийсь другу, через якийсь третю, потім четверту, а потім комусь не дісталося. Той же, наприклад, Заєць мені казав чи Яценюк, чи багато інших, що в них не було матеріалів. Тому за день.
Я прошу вас давайте по темі, не плітки. Ну, вам ще нема що говорить? Як не говоріть, то мовчіть краще, а то витрачаєте нормальний шанс помовчати. Ставлю на голосування 396 поправку. [[18:31:34]] За-5 Поправку не підтримано. 398 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Володимире Михайловичу, я вам говорив про те, що під вашим керівництвом погано організований процес роботи у другому читанні над важливим Законом про вибори до місцевих органів влади. І прошу не коментувати те, що я сказав. В поправці 398 я пропоную в пункті 1 частини дев’ятої статті 27 вилучити наступне рішення: „працівники Секретаріату Центральної виборчої комісії та Служби розпорядника Державному реєстру виборців”, бо тут ще для нас будуть крім членів Центральної виборчої комісії, керувати ними будуть працівники Секретаріату. Це взагалі повний абсурд.
Ставлю на голосування 398 поправку. [[18:32:34]] За-5 Поправка не підтримується. 399 поправка, Ключковський. Мікрофон.
Дякую. Моя поправка 400, і я на ній наполягати не буду, а от на 402-ій просив би підтримати, оскільки йде мова про те, що від тих кандидатів, які самовисунулися, повинні бути спостерігачі на дільницях і, до речі, 403 поправка. а чого це таке звуження тих можливостей, які до тепер давало виборче законодавство? Завжди було не менше 2 осіб. не більше 2 осіб, а зараз скорочується до одної особи. А цю одну потім виставлять з дільниці за начебто втручання в діяльність виборчої комісії і кого не буде від нього. І це називається „демократичні вибори”? Чи це просто так, щоб ніхто не заважав вкидати бюлетені в скриньки і писати той протокол, який наперед продиктували? Тому я прошу підтримати 402 і 403 поправку.
Я ставлю на голосування 402 поправку. [[18:33:49]] За-7 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування 403 поправку. [[18:34:07]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 404. Олесь Доній, мікрофон.
Ця поправка стосується присутності спостерігачів від громадських організацій на виборах. Так як уже зрозуміло, що вибори фактично перетворюються на. не просто на фарс, а на призначення депутатів, то єдиний механізм, щоб суспільство про це дізналося, це розширити коло спостерігачів. А так, як в законопроекті пропонується, що на виборах до органів місцевого самоврядування чомусь існують лише в якості спостерігачів всеукраїнські громадські організації, то пропонується більш демократична норма, щоб мали право на виборах до органів місцевого самоврядування бути спостерігачі від місцевих громадських організацій. Дякую.
Ставлю на голосування 404 поправку. [[18:35:11]] За-5 Пправка не прийнята. 408 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, я хотів би, щоб у 10 статтю, яка каже: „Виборча комісія може прийняти вмотивоване рішення про позбавлення права участі в засіданні осіб, зазначених в частині дев’ятій цієї статті, якщо вони перешкоджають його проведенню”, - доповнити: „Таке рішення приймається двома третинами голосів”. Бо майте ж на увазі, кого хочуть виключити: кандидатів в депутати, їхніх довірених осіб, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови, представників засобів масової інформації. І навіть, як не смішно, членів Центральної виборчої комісії можуть приймати простою більшістю голосів, при тому, що ж немає ще й кворуму від присутності. І членів вищої комісії, вищого рівня. Тобто на якомусь районному рівні викинуть обласних членів, які роблять їм зауваження, що вони порушують закон, членів Центральної виборчої комісії, членів засобів масової інформації. Ви розумієте, що. І це ж ніде не оскаржується, цей момент проведення. Тому це абсолютно безглузда пропозиція, пов’язана з тим, що хочуть.
Ставлю на голосування 408 поправку. [[18:36:41]] За-7 Поправка не прийнята. 413 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Мені дуже прикро, що попередню поправку не прийняли, бо, ну, знову-таки, ще раз кажу, в деяких місцях будуть одних виключати, в деяких будуть інших виключати, просто виганяти. Бо поняття „заважати” – це абсолютно абстрактне поняття. І кожен по-своєму: хтось своїм запахом заважає, хтось виглядом заважає, хтось дуже розумними речами, які говорить, заважає. От я зараз заважаю коаліції прийняти цей закон в цей момент. Якби у вас була така можливість, ви б мене позбавили слова – і виключили. Ну, от Мартинюк киває, бачите. А в комісіях так і будуть робити. Ото і вся демократія, яка буде в Україні. Я наполягаю, щоб в частині дванадцятій статті 27-ї слова „від присутніх членів комісії” замінити словами „від складу комісії, крім випадків, передбачених цим законом”. Тобто кворум має встановлюватися не від присутніх членів комісії, а від списочного складу комісії. Це ж абсолютно зрозуміло. Бо половина може бути присутня в одному місці, половина – у другому. І яке рішення тоді буде правильне. Не пишіть же безглуздих і дурних речей в закон.
Ставиться на голосування поправка 413-та. [[18:38:09]] За-7 Поправка не прийнята. Поправка 427-ма. Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, 27 поправка звучить так. У частині третій статті 9 слова „виборчої комісії, яка сформувала, утворила” замінити словами „органом, який сформував, утворив”. Тобто я наполягаю на своїй ідеї, що має утворювати не вищестояща виборча комісія, а місцевий орган влади, точніше, місцевий орган самоврядування. І тому я наполягаю на цій статті. І хочу вас поздоровити з тим, що це передостання поправка першого розділу нашого закону. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 427 поправку. [[18:39:12]] За-7 Поправку не прийнято. 430 поправка. Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Це остання поправка в цьому розділі, першому толмоді, що нам роздав комітет. Буде ще одна, вона вже одразу в двох частинах. У пункті 7-му частини четвертої статті 22 вилучити наступні слова „виборчою комісією вищого рівня”. Знову таки я наполягаю на тому, щоб виборчі комісії вищого рівня не втручалися в роботу місцевих виборчих комісій. Не може обласна втручатися в міську, міська в районну і так далі. Це повне безглуздя, це порушення демократії і самоврядування. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 430-ту. [[18:40:14]] За-5 Поправка не приймається. 432 поправка.
432-га поправка. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Вона знаходиться на двох томах, перший, що нам роздали, всього у нас їх чотири, так що четверту частину ми з вами пройшли і другу частину, вона говорить про те, щоб виключити слова „або рішенням комісії вищого рівня”. Ще раз наполягаю на тому, що нам не треба радянська матрьошка, в тому числі, і в виборчому процесі. І хочу, щоб ми згадали дискусію двадцятирічної давнини, які ми, здається, вирішили тоді всі питання, а зараз нам коаліція регіонів, комуністів нав’язує ті поняття, яких ми вже незалежна українська держава позбавилася багато років назад. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 432. [[18:41:19]] За-7 Поправка не прийнята. 435-та поправка. Мікрофон Катеринчука.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. Справа в тім, що ці поправки готували наші однопартійці, які живуть в різних областях, селах, містах і вони стурбовані тим, що такий закон виноситься, який фактично не дає новим партіям претендувати до органів місцевого самоврядування. Ким не дає, хто себе вже дискредитував, фактично свою роботу, на місцевих органах самоврядування. Ми розуміємо, що у всіх народних депутатів все добре з побутовими умовами, я думаю, що в більшості громадян України не зовсім. І тому органи місцевого самоврядування це те, що їм потрібно сьогодні. Тому я думаю, треба відповідально до цього ставитися і саме для цього я вношу поправку частину шосту статті 29, яка регулює процедуру припинення повноважень складу виборчої комісії та члена виборчої комісії. Відповідно виборча комісія, яка достроково припинила повноваження всього складу територіально-виборчих комісій, дільничної виборчої комісії, окремого члена виборчої комісії або виявила підстави для припинення повноважень не пізніше наступного дня.
Ставлю на голосування 435 поправку. [[18:42:50]] За-9 Поправка не підтримується. Поправка 437 і 438 Чорноволенка мікрофон.
Олександр Чорноволенко. Дякую. Володимире Михайловичу! Ви добре вивчили мої поправки і можете їх узагальнювати, агрегувати в одну, але голосувати все одно будемо я сподіваюсь два рази за кожну окремо. Мова йде про те, що правда і в одній, і в другій поправці поняття „відповідна виборча комісія яка сформувала” і далі по тексту замінити словами „відповідний орган який сформував”. Тому що я наполягаю, що це має бути не вищестояща комісія, а місцевий орган самоврядування за поданням політичних парті і блоків політичних партій, які представлені в дані раді, дякую за увагу, або на даній території.
Ставлю на голосування поправку 437. [[18:43:51]] За-7 Поправка не прийнята. Ставлю на голосування 438 поправку. [[18:44:10]] За – 7 Поправка не прийнята. 439 поправка. Мікрофон Катеринчука.
Микола Катеринчук. Європейська партія України. Моя поправка – це пропозиція врегулювати процедуру затвердження нового складу виборчої комісії у випадку припинення її повноважень. Я розумію, що це складно напевно для більшості. Тому напевно вона не підтримана. Але все ж таки для чистоти експерименту, „в разі дострокового припинення повноважень усього складу територіальної виборчої комісії, дільничної виборчої комісії, відповідною виборчою комісією, яка сформувала, утворила цю виборчу комісію протягом двох днів. Але не пізніше як напередодні дня виборів відповідно затверджено новий склад виборчої комісії у порядку встановлення цим законом” і більше нічого. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування поправку 439. [[18:45:15]] За - 7 Поправка не приймається. 440 поправка? Чорноволенко.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, мова іде про поправку 437, в якій говориться, а перепрошую, 440, ви просто її не помітили, вона так ж як 437-ма, 538-ма про те, хто має сформувати. Тобто та сама дискусія, чи вищестояща комісія, чи відповідний орган, який має діяти на цій території. То я прошу проголосувати цю поправку.
Ставлю на голосування 440 поправку. [[18:46:10]] За-7 Поправку не прийнято. Ставлю на голосування 442 поправку.
А потім 441-шу. [[18:46:28]] За-5 Поправка не прийнята. 441-шу тепер поправку. Микола Катеринчук.
М. Микола Катеринчук, Європейська партія України. Володимир Михайлович, ви не так давно назвали один документ сміттям, який принесли у Верховну Раду України. Це схоже на те саме сміття, тільки в політичному сенсі. Там намагалися економічні свободи виписати під одного чиновника, а тут намагаються під деяких чиновників.місцеві органи самоврядування. Я думаю, це не пройде. Тому і пропоную свої поправки. Частину восьму статті 29 викласти в наступній редакції: „у разі дострокового припинення повноважень члена територіально-виборчої комісії, дільнично-виборчої комісії, значить, не пізніше ніж на 7-ий день з дня припинення його повноважень, але не пізніше останнього дня перед днем виборів, включає до складу інші особи, замість члена комісії, повноваження якого припинено в порядку встановленого цим законом”. Прохання підтримати, це логічно.
Ставлю на голосування 441 поправку. [[18:47:44]] За-7 Поправка не приймається. Поправки 444, 445. Микола Катеринчук, мікрофон.
Шановні народні депутати, 444, тільки мені треба більше часу на обґрунтування кожної з них, вона, ця пропозиція врегульовує процедуру заміна члена виборчої комісії в останній день перед днем виборів чи в день виборів. Це дуже важливо, щоб не було колізій і тому ми пропонуємо частину дев’яту статті 29 викласти в наступній редакції. В разі дострокового припинення повноважень члена територіальної виборчої комісії, дільничної виборчої комісії в останній день перед днем виборів, чи в день виборів таке рішення приймається одночасно з рішенням про виключення до складу відповідної виборчої комісії іншого представника від того ж суб’єкта подання кандидатури. І наступна поправка 445. В цій поправці надається пріоритетне право суб’єкту виборчого процесу на заміщення члена комісії, що вибув та на заміну керівництва виборчої комісії. Це дуже важливо, щоб це було врегульовано саме в такій формуліровці. Статтю 29 доповнити.
Дайте можливість завершити.
доповнити частину змістом. „Місцева організація партії, кандидат суб’єкт подання кандидатури члена виборчої комісії повноваження дострокового припинено має пріоритетне право на подання кандидатури для включення до складу територіально-виборчої комісії, дільничної виборчої комісії замість вибулого”. Таке подання здійснюється відповідно до вимог цього закону і не може бути відхиленим. В разі, якщо голова, заступник голови або секретар виборчої комісії систематично не виконує покладені на нього обов’язки, відповідно територіальна виборча комісія може звернутися до виборчої комісії, яка її утворила із мотивовим поданням про його заміну. Це подання підлягає обов’язковому розгляду в строки зазначених в частині шостій цієї статті. Рішення про зміну голови виборчої комісії, заступник голови, секретаря виборчої комісії не тягне за собою припинення повноважень цих осіб, як членів виборчої комісії. І останнє. Призначення нового голови, заступника голови, секретаря виборчої комісії проводиться в порядку встановленого цим законом. Прошу підтримати ці дві поправки, вони дуже важливі.
Ставлю на голосування 444 поправку. [[18:50:22]] За-9 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування 445 поправку. [[18:50:41]] За-8 Поправка не підтримана. 450 поправка, 451-ша. Мікрофон Катеринчука.
Так ми ж голосували цю поправку. Як ні? Будь ласка, Микола Катеринчук.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Поправка 450, наскільки я розумію. Цією поправкою пропонується зробити прозорим порядок передачі списків виборців. У частині шостій статті 30 після слів „до дня місцевих виборів” додати слова „на своєму засіданні”. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування 450 поправку. [[18:51:45]] За-7 Поправку не прийнято. Поправка 451. Микола Катеринчук.
Микола Катеринчук, Європейська партія України, яка намагається все ж таки будувати суспільство на європейських принципах демократії. Ми пропонуємо все ж таки зробити прозорим порядок передачі списків виборців. І тому частину шосту статті 30 доповнити абзацом наступного змісту. „Від імені дільничної виборчої комісії попередні списки виборців отримують не менше трьох членів цієї комісії, одним із яких повинен бути голова комісії, а у разі неможливості заступник голови або секретар комісії”. Крім того, я хотів би звернути вашу увагу, якщо хтось думає, що такі вибори, які ви пропонуєте цим законом провести, хтось визнає у світі, то ви помиляєтесь. Криза не криза. Але, повірте, Україна дуже серйозна держава в світі, щоб не помічати, який процес тут відбувається. Ні Росію, ні Білорусію, ні Казахстан, Азербайджан ми вам побудувати не дамо. Повірте мені. Тому прошу підтримати це.
Ставлю на голосування поправку 451. [[18:53:15]] За-7 Поправка не прийнята. 457 поправка. Катеринчук.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Цією поправкою ми залишаємо право громадян на ознайомлення зі списком виборців в приміщенні дільничної виборчої комісії та права перевірити правильність відомостей, внесених до списку виборців. Автори проекту намагаються позбавити виборців цього права, що може привести до зловживань зі списками виборців. Ну, що? Ви хочете сказати, що Європейська партія якусь дурню пропонує? Да ні. Ви ж обиралися саме по таким правилам. Тому давайте підтримаємо це все ж таки, щоб не було звинувачень потім в фальсифікаціях.
Я думаю, що пропонує народний депутат України. Ще у нас партії не стали і не мають права бути суб’єктами права законодавчої ініціативи. Давайте будемо говорить про поправки. Ставлю на голосування 457 поправку. [[18:54:26]] За-5 Рішення не прийнято. 464 поправка, Микола Катеринчук. Мікрофон будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Європейська партія України, Микола Катеринчук. Ця поправка спрямована на унеможливлення зловживань списками виборців. Пропонується частину другу статті 39 викласти в наступній редакції. „Напередодні дня голосування, не пізніше, як за 12 годин до початку голосування на засіданні дільничної виборчої комісії уточнений список виборців закривається шляхом закреслення незаповнених граф списку таким чином, щоб унеможливити подальше внесення змін до уточненого списку виборців”. Поточний список виборців підписується головою та секретарем дільничною виборчої комісії, скріпляється печаткою дільничної виборчої комісії”. Прохання підтримати на користь виборчого прозорого процесу і демократичного процесу цю поправку. Дякую за увагу. Засідання веле МАРТИНЮК А.І.
Голосуєм 464. [[18:55:44]] За-7 Не підтримана. 466-та, Катеринчук.
Європейська партія України, Микола Катеринчук. Пропонується поправка, яка спрямована все ж таки на недопущення зловживань списками виборців, тому статтю 33 пропонується доповнити частиною сьомою наступного змісту: „Після виконання дій, зазначених у частині другій цієї статті, вносити будь-які зміни до уточненого списку виборців на звичайній виборчій дільниці забороняється”. Я думаю, що це абсолютно логічно, якщо ми хочемо прозорого виборчого процесу, змагального виборчого процесу, і ми довіряємо, що саме виборці мають визначити, хто їх буде представляти в органах місцевого самоврядування, або це буде вирішено тоді в інших кабінетах, які вже довели, що вони дають своїх представників, які займаються тільки перерозподілом комунальної власності приватно, на даль. Тому, я думаю, що це треба підтримати.
Голосуєм 466-ту. [[18:57:00]] За-7 Не підтримана. 468-ма Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Цією правкою ми залишаємо право громадян на ознайомлення зі списками виборців у приміщенні дільничної виборчої комісії, спеціальній виборчій дільниці та право перевірити правильність відомостей, внесених до списку виборців. Автори проекту намагаються позбавити виборців цього права, що, я впевнений, приведе до зловживань списками виборців. Тому ми пропонуємо частину шосту статті 34 викласти у наступній редакції: „Кожен громадянин маж право ознайомитись зі списками виборців у приміщенні дільничної виборчої комісії та перевірити правильність відомостей, внесених до списку виборців. Громадян. громадянин має право звернутися до дільничної виборчої комісії, спеціальної дільничної комісії виборчої комісії або безпосередньо до суду за місцезнаходженням виборчої дільниці з заявою щодо обставин, передбачених частиною 3 статті 31 цього закону. Прохання підтримати.
468-а ставиться на голосування. [[18:58:19]] За-7 Не підтримано. 473-а, Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. ну по-перше, Адаме Івановичу, Володимир Михайлович пропустив мою 443 поправку, який. в частині 9 статті 29 слово „призначення” замінити словом „обрання”, бо я категоричний того, щоб призначати членів. керівний склад виборчих комісій, я вважаю, що їх треба обирати хоча б при допомозі жеребу. Тому я все ж таки наполягаю повернутися назад до тієї поправки, бо ми її не голосували. А що стосується частини 73, то я пропоную в частині 1 статті 35 виключити наступне речення „а висування кандидатів у депутати. виборчому окрузі розпочинаються за 30 днів і закінчуються за 2.днів” по-перше, це дуже мале. точніше, по-друге, це дуже маленький термін, а по-перше, я вважаю, що не має у нас бути мажоритарних округів. Дякую. Прошу підтримати.
Так, спочатку проголосуєм 443 для вдоволення. 443 ставиться на голосування. [[18:59:47]] За-7 Не підтримана. 473-я ставиться на голосування. [[19:00:05]] За-10 Трохи кращий результат. Ключковський, 474-та.
Дякую, Адаме Івановичу. Колеги, ми підійшли до дуже серйозної проблеми. Справа в тому, що частина перша статті 35-ї передбачає різні строки висування кандидатів в одномандатних округах і за списком. На подібні граблі Верховна Рада України наступила була в Законі „Про вибори народних депутатів України” 1997 року. У 1998 році Конституційний Суд України, розглядаючи ці норми, визнав неконституційними встановлення різних строків висування кандидатів у різних видах округів. Тому повторювати цю помилку не можна. У зв’язку з цим, я пропоную записати, що висування кандидатів у всіх округах відбувається одночасно. Більше того, подивіться, будь ласка, на ті строки, які запропоновані першою частиною. Адже ж і там, і там висувають партії, а ці строки перетинаються всього протягом трьох днів. Тобто лише три дні для того, щоб всі конференції: районні, обласні – провести. Ну, це абсурд! Це ніхто не встигне зробити, крім тих, де поможе влада. Я подивився по календарю. Я прошу дати мені можливість закінчити.
Завершуйте, будь ласка.
ці три дні – це четвер, п’ятниця і субота. Лише один вихідний, коли можна проводити висування. Тому для того, щоб збільшити строки для проведення конференцій по висуванню кандидатів і не порушувати рішення Конституційного Суду, забезпечити конституційність цієї норми, я пропоную свою 474 поправку. Прошу підтримати.
Дякую. 474-та ставиться на голосування. [[19:01:59]] За-8 Не підтримано. Доній, 486-та.
Це надзвичайно важлива стаття, яка засвідчує, що в багатьох її авторів. 486-та, що у авторів є ностальгія за часами Комуністичної партії, коли була однопартійна система. Згідно статті 35-ї в Україні буде однопартійна система на виборах до органів місцевого самоврядування, адже кандидатів матимуть право висувати лише партії, які зареєструвались 365 днів перед тим. Це означатиме, що Партія регіонів має понад 17 тисяч осередків районних, СПУ, КПУ – по 12 тисяч, „Батьківщина” – лише 5 тисяч, а такі, як „Фронт змін”, - 18 осередків, „За Україну” – 199? „Сильна Україна” – 427 і так далі. Тобто в багатьох районах буде лише право у Партії регіонів висувати своїх кандидатів у депутати. Тобто повернення до однопартійної системи. Якщо у когось ностальгія за часам СРСР, то вони спеціально і роблять такі законопроекти.
Я закликаю розбудовувати і інші партії. Так, будь ласка, 486-та ставиться на голосування. [[19:03:27]] За-10 Не підтримана. Кириленко, 488-ма.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Шановні колеги, ось тут і порушуються права громадян, коли лише через партії в кандидати і особливо в міські голови можна лише висуватися і то не через всі. Буде перелік партій, яким буде дозволено брати участь у виборах. Будь ласка, через них. А якщо ти не в тій партії, що потрібно, то ти самовисунутись на посаду міського голови навіть не маєш права. Те саме стосується і кандидатів у депутати. Тому я пропоную не робити когось рівними, а когось рівнішими, і надати можливість самовисунення на посаду міських голів, а також на відповідні рівні кандидатів. Тому пропоную не змовлятися Партії регіонів, комуністам і „Блоку Литвина”, а проголосувати за те, щоб рівний доступ всім політичним силам і напрямкам надати на участь у виборах і можливість вільно обирати громадянам своїх керівників. Дякую.
Голосуємо 488 поправку. [[19:04:50]] За-11 Не підтримана. 491-ша, Катеринчук.
А який номер?
491-ша на 179-ій.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Цю поправку пропонується всупереч бажанню коаліції залишити громадянам України можливість в повній мірі результати,. своє конституційне право бути обраним, а саме надається можливість самовисування. Ви розумієте, що це не конституційна норма, якщо ви її пропонуєте і на жаль це абсолютно не демократичний провід в напрямку інтересів суспільства. Хто є автором цього не складно, скажемо, здогадатися, але я думаю, що це абсолютно не те, про що говорить Президент Янукович. Я не думаю, що він помиляється, я думаю, що помиляється коаліція, не підтримуючи цю поправку.
Ставлю на голосування 491 поправку. [[19:06:15]] За-10 Не підтримано. 492-га. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Підтримуючи поправки, які були і Донія, і Катеренчука, і Ключковського, і Кириленка, я хочу і свої п’ять копійок вставити, і після слів, виключивши слова „одномандатних мажоритарних” та після слів „місцеві організації і партії” додати ще слова „блоки”. Бо попередні виборчі закони дозволяли це робити блокам, зараз є спроба не демократична, ганебна, виключити таке поняття як „політичний блок”. Яка протирічить європейській традиції, яка протирічить тому, що ми з вами записали в законі про основні засади зовнішньої і внутрішньої політики, то ми взяли курс на європейську інтеграцію, подивіться як це робиться в світі. Адам Іванович, я взагалі пропонував оце все що в на тут написано, все ж таки дати на розгляд Венеціанської комісії і отримати якусь ліцензію, висновки і взагалі зробити більш демократичними. А в цілому запрошую всіх не голосувати за цей закон, а залишити старий виборчий закон по виборах.
Ми ж виступаємо за позаблочний статус. 492-га поправка. Голосуємо. [[19:07:48]] За-7 Не підтримано. 493 Ключковський.
Шановні колеги! Що там, де висувається список кандидатів дуже важко собі уявити як може відбутися самовисування. Хоча насправді воно може відбутися. Однак заборона самовисуватися в одномандатних мажоритарних округах є вже просто прямим порушенням кількох статей Конституції починаючи з 38 і всіх інших. Я пропоную передбачити, що в одномандатних мажоритарних округах може відбуватися самовисування. Прошу підтримати цю поправку.
Голосуємо. [[19:08:42]] За-9 Не підтримано.
Поправка 498 Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко Народний Рух України. В абзаці другому частині другої статті 35 після слів „місцеві організації і партії” прошу додати „блоки”, бо ще раз я наполягаю, що блоки мають таке ж право приймати участь у виборах як і партії. Блоки утворюються партіями і кожна партія в процесі виборів має право утворити блоки – так як і після виборів має право утворити коаліцію. Володимире Михайловичу звертаюсь до вас сьогодні ми викидаємо поняття „блоки” з політичного процесу, а завтра ми з вами викинемо поняття „коаліція” і що ми тоді будемо робити у Верховній Раді.
Працювати-працювати.
„демократія” от мені підказують і все інше. Тому я прошу поставити на голосування мою поправку.
Ставиться на голосування 498 поправка Чорноволенка. [[19:09:57]] За-8 Поправка не підтримана. 500 поправка Чорновленка. 499-та, будь ласка.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Я прошу звернути увагу 499 поправка засвідчує рівень роботи тих, хто готував цю порівняльну таблицю. Ця поправка, по суті, врахована в повному обсязі. Оскільки там стоїть прізвище Ключковський, то написано, що вона відхилена. І це якраз означає, що розглядали поправки не за їх змістом, а не суб’єктами подання. І тому за годину було розглянуто на засіданні комітету понад 800 поправок.
Ставлю на голосування 499 поправку. Вона не врахована.
Не врахована. Так що не треба мені. [[19:11:05]] За-8 Поправка не приймається. Тепер 500 поправка. Ну, там блоки постійно, ми ж голосували його, скільки його можна раз голосувати.
Давайте проголосуємо, щоб подібне не голосувати.
Чудові слова, на репліку. Дивіться. Олександр Чорновленко, Народний Рух України. Я після слів «місцеві організації партій» прошу додати слово «блоків». Владимир Михайлович, в мене до вас питання: скажіть мені, ну, чому ви «Блок Литвина» викидаєте з цього процесу?
А щоб не топтались по прізвищу.
Або чому тоді.
Шановні колеги, я попрошу вас, я пропоную колезі там, де ми вже голосували ці поправки, вони повторюються, більше їх не ставити на голосування. Ні, я тоді поставлю на голосування, щоб не розглядати поправки щодо яких уже Верховна Рада визначилась. Не треба ці тренування. [[Оплески]] Шановні колеги, це правильно буде. Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, якщо Верховна Рада не підтримала один раз, навіщо постійно. одне і теж саме!
Я поставлю на голосування пропозицію, що ті поправки, які ставились на голосування і не дістали підтримку Верховної Ради України, щоб їх більше не розглядати. А всі інші, будь ласка, нема проблем. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Ну, зокрема щодо блоків. Будь ласка. Ви виконуєте своє бачення, а я виконує так, як того Регламент вимагає. Все. [[19:12:42]] За-243 Рішення прийнято. Так, 501-ша. Будь ласка, Адам Іванович.
Шановні колеги, я пропоную поставити на голосування з приводу підтримки, визначитися з поправкою 501, яка врахована.
Шановні колеги, поправка 501 врахована. Разом з тим на вимогу народних депутатів я ставлю на голосування щодо поправки 501 на предмет її підтримки. Прошу визначатись. [[19:13:30]] За-7 Поправка не підтримана. Значить, у цьому питанні залишається редакція, яка була проголосована у першому читанні. 502 поправка вже голосувалась. 504-та голосувалась. 506-та, будь ласка. Голосувалась поправка. 506-та, Юрій Ключковський. Шановні колеги, ми спрощуємо вам роботу.
Ну, не дають мені говорити. Шановні колеги, четвертий абзац відсутній у правій колонці. Це означає, що він врахований. Тому я не наполягаю на голосуванні своєї поправки.
Вона не врахована.
Да, і я не наполягаю на голосуванні.
Шановні колеги, ідемо дальше. 508 поправка. Будь ласка, Микола Катеринчук, і 509-та. Я перепрошую, Микола Дмитрович, Каплієнко, 507-ма, потім ваша.
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановні колеги, от ми врешті-решт і дійшли до, мабуть, самих принципових поправок у цьому законопроекті. Вони, я їх наголошу, 507, 519, 29, 647. Ця поправка стосується того, що по великому рахунку будь-яка особа, яка проживає в місті, наприклад, Одеса чи Київ, чи Донецьк, позбавлена права на самовисування на посаду міського голови. Тобто цим законопроектом збережено право на самовисування на посаду сільського, селищного голови, а міського – ні. Якщо це стосується Одеси і там будь-який громадянин, який користується повагою, але не належить до лав тієї чи іншої партії, не може висуватися на посаду голови, то тоді я вважаю, що це неприпустимо. Шановні колеги! Я хочу поставити, прошу поставити вас це на голосування і підтримати. Дякую.
Ми вже голосували цю поправку. Але разом з тим, я тоді ще раз її поставимо, щоб остаточно внести ясність. Я ставлю на голосування 507 поправку. Прошу, визначайтесь. [[19:16:06]] За-11 Поправка не прийнята. Мікрофон Миколи Катеринчука, поправка 508-509.
Ну, зрозуміло було, що більшість не витримає. Нерви слабкі і почне порушувати Регламент. Ми цього очікували. Ви знаєте, що в адміністративній юрисдикції вже знаходяться декілька позовів відносно порушення Регламенту. А це може означати відміну рішення Верховної Ради. Тому я думаю, що, ну, треба дотримуватися регламенту, навіть якщо комусь не подобається. Тому що це політика. І тут, і тут, не дивлячись на те, що є різні підходи, ми ж говоримо речі для громадян України. Тому моя пропозиція, поправка стосується.
А я думав, що для прийняття рішення говорю.
Цю поправку пропонується надати всім політичним партіям можливість прийняти участь у місцевих виборах, а не лише партіям, які мають розгалужену структуру зареєстрованих осередків. Цю норму можна розглядати як один із механізмів можливої боротьби між владою і опозицією на місцях. Прохання підтримувати.
Ставлю на голосування 508 поправку. Ну, я вже помилився, потім 509 проголосуємо. Я зрозумів. [[19:17:20]] За-9 Поправка не підтримана 508-та. А тепер 509-та, яку аргументував Микола Дмитрович. Ставлю на голосування. [[19:17:39]] За-10 Поправка не врахована. Юрій Ключковський, 510-та.
Я не буду наполягати на голосуванні.
Дякую. Так. 517-та, Чорноволенко. Яка? В’ячеслав Кириленко, я перепрошую, 513-та. Мікрофон, В’ячеслава Кириленка.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Ну я без особливої надії у цей пізній суботній час в котре закликаю правлячу коаліцію не дискримінувати політичні сили, які мають зареєстровані місцеві організації, але 8 місяців тому чи 10 місяців тому, а не 12, як ви це самі зараз для себе і для нас придумали. Якщо ця моя поправка не пройде, і, до речі, поправка, яка була внесена депутатом Єфремовим, яка врахована в таблиці, але від якої він чомусь несподівано відмовився зараз в ході розгляду цього питання, то це буде означати, що у змові комуністи, Партія регіонів, на жаль, „Блок Литвина” чи Народна партія, відсікають від участі у місцевих виборах партії-конкуренти. А це означає, що не тільки вже в бізнесі в Україні, але і в політиці по суті в норму закону входять анти конкурентні норми, які не дозволяють виборцям зробити вибір, бо вони хочуть голосувати за ті партії, яким ви забороняєте брати участь у виборах. Наполягаю на голосуванні.
Ставлю на голосування 513 поправку. [[19:19:31]] За-16 Поправка не врахована. Олександр Чорноволенко, 517-та.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Володимире Михайловичу, ну все ж таки не треба робити цензуру, узагальнювати. Бо ви ж не Господь Бог, ви ж не знаєте, які поправки голосувалися, які ні. Тепер по цій поправці. Я пропоную частину третю статті 35 викласти в наступній редакції. „Місцеві організації партії або виборчий блок організації партії утворений відповідно до цього закону, можуть висувати кандидатів на місцевих виборах за умови, що зазначені організації партій зареєстровані встановленому законом порядку не пізніше як 60 днів до дня виборів, а відповідні партії зареєстровані не пізніше як за 365 днів до виборів”. Тобто, партія уже рік існує в Україні. А осередок цієї партії має бути зареєстрований на початок виборчого процесу, який за 60 днів. Це ж розумніше ніж за рік, правда. Давайте підтримаємо.
Ставлю на голосування 517 поправку. [[19:20:51]] За-13 Поправка не приймається. 519-та, Каплієнко мікрофон.
Володимир Каплієнко, Партія Народна влада. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я з огляду на те, що по великому рахунку моя поправка перетинається з тим, що тільки що голосували по народному депутату Чорноволенко, я її буду знімати. Але хочу нагадати. Що, якщо ми приймаємо рішення щодо позбавлення прав місцевих організацій партії приймати участь в цій виборчій компанії, я думаю, що наслідки будуть надто тяжкі. Я поправку знімаю. Не треба голосувати. Дякую.
Дякую.
Шановні колеги, нам треба з приводу 521поправки визначитися з приводу підтримки я прошу поставити на голосування.
Шановні колеги, поправка 521 врахована. В зв’язку з вимогою і попередньо ж ми голосували, я ставлю на голосування про підтвердження поправки 521. [[19:22:11]] За-14 Поправка не підтримується. Залишається редакція, проголосована при прийнятті законопроекту у першому читанні. 525 поправка Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Поправка стосується наступного. Особа, яка висунута кандидатом у депутати у багатомандатному виборчому окрузі не може одночасно бути висунута кандидатом у депутати до сільради в одномандатному мажоритарному виборчому окрузі. Я думаю, що це справедливо. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування поправку 525. [[19:23:09]] За-11 Поправка не врахована. Далі. 532-га, Юрій Ключковський мікрофон.
Шановне товариство, частина 4 статті 35 ставить своєрідний рекорд. Текст, який у ній вміщений, порушує аж зразу два рішення Конституційного Суду України, а тому з двох підстав є неконституційним. По-перше, він дозволяє балотуватися у двох різних округах до тої самої ради, що Конституційним Судом України у 1998 році визнано неконституційним. По-друге, він забороняє балотуватися одночасно до різних рад, що так само є порушенням рішення Конституційного Суду, по-моєму, 2000 року про справу про суміщення мандатів сільського, селищного, міського голови і депутата місцевої ради. Тому я вважаю, що треба виправити ці два грубі порушення Конституції України і подати в редакції, коли слово „може” замінити словом „не може”, а „не може бути висунутий кандидатом відповідного.” виключити. Тому що суд сказав, що можна за будь-яку кількість мандатів боротися, тільки не до одної ради.
Ставлю на голосування 532 поправку. [[19:24:45]] За-9 Поправка не підтримана. 534-та, Чорноволенко.
Шановні друзі! Я пропоную підтримати, значить, мою 534 поправку. І хотів би сказати, ну, що абсолютно правий перед тим був пан Ключковський. Ну, ну, як ви собі це уявляєте? Завжди у нас можна було балотуватися в районну і обласну, але не можна було по різних округах балотуватись в одну районну або в дві різні районні. Тепер у нас все навпаки. Ну, поверніться ж до здорового глузду. Це не те, що тому, що ви якусь там велику стратегію вибудовуєте з цього питання. Це елементарна прикра помилка, викликана недбалістю, спішкою і всім іншим. Тим, що депутати не знайомі з цим законом, навіть, ті, які працювали в комітеті над тим всім. Тому я пропоную весь цей закон відправити на повторне перше читання. Ну, а взагалі то краще його було б взагалі завалити і працювати по тому нашому старому, відпрацьованому, демократичному, визначеному у всьому світі законі, який зараз існує.
Ставлю на голосування 534 поправку. [[19:26:10]] За-11 Поправка не прийнята. Шановні народні депутати! А, може, пристанемо на пропозицію нашого колеги Олександра Чорноволенка? Поставимо на голосування прийняття в другому читанні і в цілому як закон? Коли ви не підтримаєте, коли ви не підтримаєте, коли ви не підтримаєте, тоді поставимо на голосування про направлення на повторне друге читання. Ну, давайте поставимо навпаки. Спочатку зараз проголосуємо на повторне друге. Якщо Верховна Рада підтримала, значить, завершила роботу. Якщо не підтримала, поставимо прийняття в другому читанні і в цілому як закон. Це ж ваша пропозиція. Я ж її реалізую. 536 поправка, Микола Катеринчук. Зараз підійдемо до вашої поправки, у вас буде ціла хвилина.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Насправді от ми звернулися з заявою, з пропозицією опозиційних сил, різних політичних партій з проханням бойкотувати участь у цих виборах, тому що на цьому законі приймати участь там з грошовою заставою практично нема сенсу. Тому ми долучаємо зараз всі можливості, щоб достучатися до здорового глузду, що якщо є мета провести вибори просто для галочки, то їх можна проводити, приймаючи це, напевне, і можна було б проголосувати. Але мені здається, що є час ще доопрацювати це все, тому ми пропонуємо ці поправки. Я пропоную 536 поправка, вона залишає право громадянам висуватися в різних виборчих округах. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування поправку 536. [[19:28:04]] За-10 Поправка не підтримана. 537-ма, Чорноволенко.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Я хочу звернути вашу увагу на те, що ми зараз, дійсно, могли би підняти питання про те, щоби відправити на повторне перше читання, але не можемо підняти за те. щоби прийняти в цілому. Хоча я хотів би сказати, що і коли ми з вами голосували про відправку на повторне перше читання Закону про референдум, хоч методологічно, ідеологічно це було правильно, але відповідно Регламенту неправильно. Ми мали б пройти всі поправка по Закону про референдум, зараз ми би ще цим займалися, а після того повинні були відправити на повторне перше читання з тим, щоби комітет, коли вже працював би другий раз над поправками, знав би волю Верховної Ради України, а ми перервали той процес. Тому я пропоную в кінці після розгляду всіх поправок відправити на повторне перше читання, але сам за це голосувати не буду, що цей.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування 537 поправку. [[19:29:39]] За-10 Поправка не підтримана. 543 поправка вже голосувалась. Вона ж уже була в вас 544-та, вже було про самовисунення, і не підтримана ж вона. Ну, Юрій Ключковський, будь ласка.
Володимире Михайловичу, ну п’ята частина цієї статті встановлює грубо не конституційну норму. Я ще раз підкреслюю, це суперечить рішенню Конституційного Суду.
Так ви по 544-ій говорите?
538-ма.
Будь ласка, давайте, да, говоріть по 538-ій.
Я ще раз повторюю, це не конституційна норма, яка міститься в цій частині п’ятій. Її треба виключити. Я прошу поставити це на голосування.
Я ставлю на голосування 538 поправку. [[19:30:48]] За-9 Рішення не прийнято. 548 Миколи Катеринчука поправка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Я не знаю, де писався цей закон, але поправок достатньо багато кількість і, я думаю, що, якщо ми відправили на доопрацювання його, то, я думаю, що це було б правильно і було б більш ну якісно, і все інше. Тому що переробляти його буде важко до третього читання чи потім редагувати перед підписанням спікера, ну тим паче поправка 548. Статтю 36 викласти в наступній редакції: „Висування кандидатів в місцеву партійну організацію. І там висування може бути, відбуватися на підставі цього закону, статуту політичної партії та рішень її вищих керівних органів. Місцеву організація партії може висувати особа, яка є членом цієї партії, або безпартійного громадянина. Місцева організація партії, що входить до складу блоку, не може самостійно висувати кандидата в депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови” і далі по тексту. Прохання підтримати. Я думаю, що це Ставлю на голосування 548 поправку. [[19:32:18]] За-7 Поправка не підтримана. Далі працюємо. Так, 549-та вже голосувалась поправка. 549 поправка голосувалась. „Блок” ми вже голосували. Ну, не підтримується. Неодноразово. Я прошу вас! 552-га. „Блок” – голосувалась поправка. 555-та і 556-та, поправка Чорноволенка. Будь ласка.
Володимир Михайлович, ну, по-перше, я ще раз кажу: 549-та казала, що в назву статті 36 - „Висунення кандидатів у. партій” – додати „блоки”. Хіба блоки у нас в країні заборонені, от скажіть мені?
Так Верховна Рада не підтримала.
Що не підтримала?
Не підтримала „блоки”.
Це в тій частині не підтримала, а в цій – підтримала. 552 поправка. Там, де. партій”, замінити словом „блоків”. Тепер я піду до тієї поправки: 556-та поправка.
Я прошу вас! Поправка 555, 556. Давайте - ми вже проголосували і прийняли рішення - до поправок, які Верховна Рада України не підтримала, не повертатися. І, будь ласка, давайте 555, 556. Будь ласка.
.56. Інші дві поправки ви викинули. І перед тим два рази. Тобто чотири рази здійснили цензуру. В 555 поправці пропонується частину другу статті 36 викласти в такій редакції: „Місцева організація партії або блок може висунути кандидатом особу, яка є членом цієї партії, членом партії. якої входить до блоку, або безпартійного громадянина”. І те саме в 556-й: „Місцеве організація партії, що входить до складу блоку, не може самостійно висувати кандидатів у депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови”. Я думаю, що Бог вам ще дасть розум – і повернетесь до поняття блоку. Те саме і комуністів стосується, які, між іншим, на президентські вибори президентські вибори йшли блоком „Лівих сил”, а зараз кинули на місцевих виборах своїх союзників: соціалістів, інших ліваків. Ганьба!
Повна. Ставлю на голосування 555 поправку. [[19:35:02]] За-7 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування 556 поправку. [[19:35:24]] За-6 Поправка не прийнята. Навіщо підтвердження, якщо вона як поправка не пройшла та й усе. 563 поправка, Ключковський, будь ласка.
Я просив до 569-ї. Я до 569-ї просив.
569, давайте 569. Зараз тоді 566-та, Чорноволенко, мікрофон, будь ласка.
566-ту ми вже проголосували. 568-ма Чорноволенка.
Якщо ви наполягаєте, давайте 568-ма.
Да. Пропоную абзац п’ятий частини першої статті 36 вилучити. Прошу проголосувати.
Ставлю на голосування поправку 566-ту.
І це ж, до речі, і Ключковського поправка.
І техніка стомлюється також. Не жартуйте, руками. [[19:36:38]] За-5 Поправка не прийнята. 569-та, Юрій Ключковський.
Дякую. Я не буду наполягати на голосування моєї поправки. Але давайте подивимося, що тут ми закладаємо. Районна конференція осередку партії висуває кандидатів у депутати сільської, селищної ради сільського, селищного голову, хоча може в цьому селі взагалі не бути осередку цієї партії і немає жодної особи на цій конференції, яка має право голосу на відповідних виборах. Скажіть, будь ласка, а як це зрозуміти, у мене немає права голосу на цих виборах, але я туди висуваю кандидатів і нехай собі там виборці з ними мучаться. Мені здається, що тут є порушення конституційних прав громадян. Тому мені здається, що знову треба подумати над тим, чи конституційна така норма, коли особи, які не мають права голосу на відповідних виборах, здійснюються висування кандидатів на цих виборах.
Дякую. Поправка 579-та. Чорноволенка.
П’яту ви викинули.
Ні, там іде про блок.
Володимире Михайловичу, викинули ви п’ять моїх поправок, але зараз ми тільки на моїй 80, а в мене їх 340. Ви порушуєте регламент з невідомою метою, що вона вам дасть, вони в мене різні. Деякі співпадають, бо не можна залишити абсурдні речі скрізь по тексту, я ж не можу в одному моменті сказати виключити, а в другому залишити те, що я вважаю єрундою. Давайте перейдемо до наступної поправки. До 80 поправки в мене пропозиція, абзац четвертий частини четвертої статті 36 вилучити. Прошу підтримати. Дякую.
Це поправка 579, я її ставлю на голосування. [[19:38:41]] За-6 Поправка не приймається. 582-га поправка. Вже голосувалася. 585-та. Голосувалася. 582-га. Голосувалася. 585-та. Голосувалася. 593-тя. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Хотів би я подивитися стенограму нашого засідання, в яких голосувалися ті поправки, які ви назвали, наприклад, 589. Там і номера такого немає. Тому для мене це привіт буде звернутися з відповідним позовом відповідним позовом. А 593-тя, я пропоную абзац третій частини п’ятої статті. вилучити. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 593. [[19:39:54]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка 594 і 596 вона вже голосувалась там йдеться до слова „партії” додати „блок”. Тепер поправка 603, мікрофон Чорноволенка.
Яку ви мені поправку дозволяєте 603 чи?
Вам всі дозволяють ті, які ще не голосували 603 поправка.
Ми не голосували попередні поправки.
Я прошу вас.
Значить, Володимире Михайловичу, абзац третій частини шостої. вилучити.
Ставлю на голосування 603 поправку. [[19:40:53]] За-5 Поправка не прийнята. 609 Чорноволенко
Прошу абзац третій частини сьомої статті. вилучити як такий що.
Ставлю на голосування 609 поправку. [[19:41:21]] За-3 Поправка не приймається. 616 поправка. Чорноволенко. Там йдеться до слова „партії” – додати „блок”. Ми вже ж голосували.
Ні там не йдеться. там йдеться „ о блоках на міжпартійних зборах, конференціях відповідно до місцевих.”
Верховна Рада не підтримала утворення блоків.
це моє право.
Яке?
Шановні колеги! Давайте ми поступимо ще раз так, що і колега Чорноволенко зрозумів. Ми вже разів п’ять, а той десять голосували поправки з приводу врахування його пропозицій, щоб у виборчому процесі були і блоки політичних партій. Блоки політичних партій відповідно до того як ми голосуємо, їх немає. І тому пропонується, і головуючий говорив, що там, де йде мова про блоки, більше не голосувати, бо вже десяток разів ми про це голосували. І тут все зрозуміло, що стосується блоків.
Шановні колеги, як говорять: «торг здесь неуместен». Я поставив на голосування, Верховна Рада прийняла рішення: ті поправки, які стосуються блоків, оскільки Верховна Рада не прийняла рішення, що на виборах будуть брати участь блоки, - не ставити на голосування. Що ще тут потрібно? 616 поправка? Будь ласка, Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я ще раз хочу вам підкреслити, що поправка, яка наступна за попередньою не може бути викинута, бо її не розглядали, ви порушуєте Регламент. Тепер про цій поправці, по 616-ій. Абзац другий частини дев’ятої статті 36 викласти в наступні редакції: „протокол зборів, конференцій підписується керівником місцевої організації партії, або місцевих відповідних організацій блоку партій, партії входять до блоку, та скріплюються печаткою місцевої організації партії, печаткою місцевих організацій блоків або організації вищого рівня.” Зрозуміло? Я прошу поставити на голосування.
Зрозуміло. Ставлю на голосування 616 поправку. Я прошу вас, ви думаєте, що я тут дістаю насолоду, що ставлю на голосування. [[19:43:46]] За-5 Так. Поправка не приймається. Зараз поправка 627 Катеринчука, будь ласка. Там все йде про блоки.
Можна обговорити ще 625-та, але ви його виключили. Якщо б така норма була в Регламенті, який ви прийняли, то можна було б зрозуміти. Тому що в принципі логіка в тому, що ви пропонуєте є, відносно змісту поправок. Але такого ж нема в Регламенті, тому ви порушуєте. Прийміть таке рішення зміни до Регламенту, і потім взагалі можна жодних поправок ні від кого не приймати
Так, Микола Дмитрович, я прошу вас, Микола Дмитрович, давайте по поправці.
ну, так я все розумію, но треба ж якісь межі знати. Моя поправка стосується умови реєстрації кандидатів в депутати в багатомандатному виборчому окрузі. Пропозиція. Статтю 37,значить, викласти в такій редакції. „Умови реєстрації кандидата в депутати в багатомандатному виборчому окрузі: Перше. Відповідна територіальна виборча комісія реєструє кандидатів депутати в багатомандатному виборчому окрузі по виборах депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, місцевих, в тому числі в місті Києві, Севастополі районних в місті рад включених до виборчого списку кандидатів у депутати місцевих організацій партій.
Дякую. Ставлю на голосування 627 поправку. [[19:45:23]] За-5 Поправку не підтримується. А 631? Є. Катеринчук 652 поправка, будь ласка. А там блок є. Там все про блоки іде.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Вже так напружується атмосфера. 652? Так.
Так, так.
Я її пропоную зняти.
Пропонуєте зняти. Дякую. 629-та, будь ласка. Яка? 647-ма тут про підписні листи. Так це ми не голосували. 647-ма, будь ласка, Каплієнко. Ну почитайте.
Щиро дякую. Володимир Каплієнко, Партія народна влада. Шановні колеги, це для мене однією також з принципових питань і я тому наполягаю на тому, щоби ми звернули на це увагу. Мова іде про те, що ми пропонуємо замінити взагалі таке явище, як внесення грошової застави на підписні листи. Я розумію, що, в принципі, концепцію цього законопроекту передбачено відсутність підписних листів і заміну на грошову заставу. Проте це несе, на наш погляд, доволі високий тягар для тих учасників передвиборчих перегонів чи виборчих кампаній, які будуть приймати участь, покладаючись на цей закон. Прошу поставити на голосування. Дякую вам.
Шановні колеги! Шановні колеги, ми з приводу грошової застави будемо визначатися, тому не переживайте, будь ласка. Гордієнко.
Будь ласка, Гордієнко.
Шановні колеги! Гордієнко, фракція Компартії України. я думаю, що тут логічно було б піти таким шляхом, що статтю 43 у чинній редакції взагалі виключити і тоді кругом по тексту, де згадується грошова застава, вона б якраз і прибралася. Це пропозиція і моя, і 761-а, 2-а, 3-я там ряду депутатів з усіх саме фракцій нашого парламенту.
Шановні колеги, давайте таким чином, підтримаємо зараз, що вилучаємо 43-ю статтю, що стосується грошової застави. І по тексту приводимо у відповідність. Прошу голосувати. О! вже конструктив і компроміс пішов. [[19:48:15]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги! Всі хочуть в цілому. ну що. Зараз 645. Я перепрошую Чорноволенка, тут я прогавив.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Доповнити пунктом 10 частину 1 статті 37 наступного змісту: 10. Передвиборчої програми місцевої організації партії – в дужках „блоку” – викладеної державною мовою обсягом до 3 тисяч друкованих знаків. Я просив би це врахувати. І хочу відповісти міністру юстиції, який мені каже, що я голосую разом із злочинною владою. Розумні питання, які йдуть на користь виборцям, громадянам України, я готовий навіть із злочинною владою голосувати.
Ставлю на голосування 645 поправку. [[19:49:26]] За-5 Поправка не приймається. 653 поправка, Чорноволенко.
Шановні друзі, я прошу врахувати цю поправку. І, до речі, це дуже добре, що ми з вами виключили заставу, це було розумно, правильно. Якщо ми й далі будемо конструктивно, то, може, ми повернемося до блоків і чистої пропорційної системи. Дякую за увагу, прошу підтримати. Особливо.
Ставлю на голосування 653 поправку. [[19:50:07]] За-4 Рішення не прийнято. 660 поправка. Чорноволенко.
Друзі, не хочете. Тут мені Зарубінський кричить: „Немає тут друзів в тебе”. Та є в мене друзі, злочинні друзі, але друзі. Тому я прошу злочинних друзів підтримати цю поправку.
Це нове формулювання „любих друзів”, да? Ставлю на голосування 660 поправку. [[19:50:48]] За-3 Поправка не приймається. 668-ма. Мікрофон Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Пропонується поправка, яка впливає на те, що ми пропонуємо скасувати грошову заставу для кандидатів на посади сільського, селищного голови та на посади депутатів сільської та селищної ради.
Ну, давайте ми не будемо голосувати. Ми вже ж ліквідували, ми ж ліквідували вже. 670-та, Чорноволенко.
Дякую. Шановні друзі, я пропоную частину дев’яту статті 38-ї доповнити пунктом 9-им, а саме записати, що. переліку передвиборної програми кандидата. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 670-ту. [[19:51:54]] За-7 Поправка не прийнята. 671 поправка. Чорноволенко.
Чорноволенко, Народний Рух України. Частину другу статті 38 треба викласти в наступній редакції. У витягу протоколу.
У нас є, давайте проголосуємо її.
Добре, якщо ви зможете прочитати. Але спитайте, ніхто в залі не знає, про що йде мова.
Ставлю на голосування 671 поправку. [[19:52:26]] За-5 Поправка не прийнята. 673-тя, мікрофон Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Ця правка спрямована на усунення прогалин у проекті закону. У частині третій статті 38 після слів „у виборах депутатів сільської, селищної ради” додати слова „одномандатному мажоритарному виборчому окрузі” і далі по тексту. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування 673 поправку. [[19:53:08]] За-5 Поправку не прийнято. 677 поправка Миколи Катеринчука. Мікрофон.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Враховуючи те, що ми вже вирішили питання про грошову заставу, то можна зняти цю поправку.
Дякую. 680 поправка. Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі, я прошу підтримати цю поправку, не дивлячись на те, що там присутньо слово „блоку”, але воно нормально, правильно все виписує. І я хотів би звернути увагу на те, що робити спроби якось процензурувати це не правильно. Ми мамо йти по порядку, все розглядати. Прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 680-ту. [[19:54:07]] За-7 Поправка не прийнята. Поправка Чорноволенка 690-та.
Та почекайте, а 682-га? Там немає ні слова про блоки.
Там йде все про те, що ми голосували про виборчі блоки.
Володимире Михайловичу, от давайте я вам скажу, що в 682 доповнити пункт 2 частини першої статті словами „копію угод про утворення виборчого блоку, про вибори народних депутатів у разі, якщо повноваження виборчого блоку утворено на державному рівні поширюється на місцеві вибори”. Я прошу проголосувати цю поправку.
Ставиться на голосування 682-га поправка. [[19:55:02]] За-7 Поправка не пройнята. 689-та поправка. Чорноволенко.
Я хотів би, щоб проголосували 683, 84, 85, я не буду казати про її зміст.
Шановні колеги, ми вже їх голосували.
А 689-та каже, що пункт 8 частини першої вилучити. Це мова йде про внесення грошової застави. Ми викинули грошову заставу, давайте хоч це підтримаємо тепер.
Ми вже вилучили її.
Ми вилучили в іншому розділі.
І ми прийняли рішення, відповідним чином врахувати все по тексту. 690-та поправка. Чорноволенко.
Додати пункт 9 про передвиборчу програму кандидату. Це по-моєму розумно і завжди так було, правда. До документу грошову заставу виключити.
Ставлю на голосування 690 поправку. [[19:56:09]] За-6 Рішення не прийнято. 691-ша поправка. Катеринчук.
691-ша поправка врахована. В мене є пропозиція у зв’язку з цим, може зробимо перерву на футбол, а потім зберемося ще доопрацюємо.
Я таку пропозицію оголошував, коли розглядали Бюджетний кодекс, Верховна Рада не підтримала і на всі решту днів. Ключковський. 705-та поправка. Будь ласка.
Дякую. Тут передбачається скасування чи відмова в реєстрації кандидата, якщо він висунувся до двох різних рад. Я вже казав, що неконституційне обмеження прав кандидата. Тому я пропоную доповнити „так треба відмовляти в реєстрації, якщо він до тої ж ради в двох округах висунувся. Але якщо до різних рад, то таке обмеження неконституційне. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 705 поправку. Думку ту варто було б підтримати. [[19:57:39]] За-7 Поправка не прийнята.
Володимире Михайловичу, можливо, дійсно давайте повернемося вдумайтесь, що пропонує колега Ключковський. Якщо ми дозволяємо, якщо ми дозволяємо бути його кандидатом ради і кандидатом на міського чи сільського голову, тобто він може суміщати ж дві посади кандидатом. І, коли ми його виключаємо з списків кандидата в другу може мабуть буде, може в одну помилково, а в другу ні, мабуть, хай лишається.
Шановні колеги! Юрій Богданович 707 і 708 поправки ви наполягаєте на них?
707-ма повторюю те, що тільки що, я просто хочу колеги вам зацитувати, по пам’яті звичайно, рішення Конституційного Суду „громадянин має право балотуватися на кілька посад, крім у випадку до одної ради, однак після обрання повинен вибрати лише один мандат”. А ми тим самим обмежили його конституційне право балотуватися. Але, Бог з ним – з вами. 708 поправка. Зверніть увагу, повідомляють усіх про відмову в реєстрації, про скасування в реєстрації, крім самого кандидата. От його не треба повідомляти, що йому відмовили в реєстрації. Давайте додамо, що хай і його повідомляють.
720 поправка Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко. Так, давайте спочатку проголосуємо, а потім уже цю поправку. Це ж Ключковський має право. Ключковський має право проголосувати ту поправку, ну, він же її висловив, і просить проголосувати.
Ставлю на голосування 708 поправку. [[19:59:45]] За-7 Поправка не приймається. 720-та? Чорноволенко.
Володимир Михайлович і Адам Іванович, про що говорив Ключковський кілька разів, і я говорив про це? Про те, що чинне законодавство і відповідно Конституція, і рішення Конституційного Суду не дозволяють кандидатам в депутати висуватися одночасно в радах одного рівня. Наприклад, у місті Києві не можна одночасно висунутись в Дарницьку і Дніпровську районні ради, або, але можна висунутись в Дарницьку районну раду і міську раду, і так по всій Україні. Ви ж в цьому законі прописали навпаки: в дві ради однакові можна йти в Голосіївську і Святошинську одночасно районні, а в Голосіївську і міську раду не можна, і так знову таки по всій Україні, - всупереч тому, що досі було 20 років в Україні, всупереч того, що було рішення Конституційного Суду і всього, всього, всього. Це недбала робота комітету. Я прошу звернути на це увагу!
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 720. [[20:01:10]] За-5 Поправка не приймається. 725 поправка? Чорноволенко.
Ще раз, шановні друзі, я ще раз наполягаю на своїй поправці, і ще раз хочу, щоб ви вдумалися. Ви дозволяєте цим законом в одній і тій же раді балотуватися по різних округах. Я розумію, що ви забули, що таке мажоритарна система. Але, як можна, скажімо, балотуючись до Київради, балотуватися по двом округам одночасно: або до Тернопільської обласної ради, або до Донецької, або Львівської, або до будь-якої Коростенської, допустимо, районної ради? От скажіть мені, будь ласка, яким чином ви бачите себе кандидатом в двох округах одночасно? Адаме Івановичу, Володимире Михайловичу, от ви як собі уявляєте? Можна було би якби була мажоритарна система балотування у Верховну Раду балотуватися по двох округах в одну Верховну Раду? Не можна. Я чого в міську чи районну, чи обласну можна? Ну подумайте над цим питанням. Це чисто технічне питання.
Давайте таким чином. Ми зараз домовимося. Ми пройдемо всі поправки. Тут є проблема. Щоб депутат не балотувався в одну і ту ж раду в двох округах. І ми потім при остаточному прийнятті рішення порадимося і приймемо відповідальне. Тому я ставлю на голосування 725 поправку Чорноволенко. [[20:02:49]] За-6 Поправка не приймається. Ну 730-ту ми вже голосували. Поправку там те що вилучити слова „одномандатному, мажоритарному”. Так, ну будь ласка, 736 поправка. Мікрофон Чорноволенко.
Шановні друзі, A 636 поправка це не тільки моя. А це поправка ще пана Подгорного і пана Фоміна. Тому я пропоную, ви бачите її перед собою, пропоную її проголосувати. Але я чув тут були пропозиції. Давайте ми будемо з вами голосувати тільки по номерах, не пояснюючи ні один одному, не агітуючи ні виборцям нашим. Така практика існує зараз в Київській міській раді. Коли ставиться рішення номер такий-то, а що в тому рішенню. Кому надати ту чи іншу земельну ділянку не ставиться. Чи там надати, чи навпаки вилучити. І таким чином відбувається зловживання по яким зараз працює Служба безпеки України. Може і по Верховній Раді, щоб вона так не працювала, давайте ми будемо називати, озвучувати кожну поправку, коментувати. Чути відповідь представника комітету.
Так коментуйте, будь ласка. Чого ж ви не коментуєте.
Так я ж коментую, Володимире Михайловичу. Ви ж сказали, давайте по номерах. Ви сказали: ”Ми вже це прочитали”. Ви бачите коротку поправку і кажете коментуйте. А довга поправка де багато треба коментувати - ви цього не робите. То я просив би рівно ставитись до всіх поправок.
Ставлю на голосування 736 поправку. [[20:04:38]] За-5 Поправка не підтримана. Аналогічного змісту поправка, яку ми тільки що голосували, 739-та. Ставлю на голосування 739 поправку. [[20:05:06]] За-4 Поправка не підтримана. 743 поправка аналогічного змісту. Ставлю на голосування. [[20:05:26]] За-4 Поправка не прийнята. 745-та. Ставлю на голосування поправку. [[20:05:48]] За-5 Поправка не прийнята. 756 поправка такого ж змісту. Ставлю на голосування. [[20:06:08]] За-5 Поправка не підтримана. 765 поправка. Мікрофон Катеринчука.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Шановні народні депутати, я думаю, що всім важко, і вам важко, і нам важко, але цю роботу теж має хтось робити. Да, нам легше, да. Вам так думається. Я пропоную зняти цю поправку.
Поправка 780. Катеринчук, будь ласка. Яка?
Там поправки, які стосуються застави. Ми її вирішили. Тому можна її зняти.
[[ЛИТВИН В.М.]] Ми ж вилучали вже не один раз. Я прошу вас, не тренуйте тут.
[[МАРТИНЮК А.І.]] Шановні колеги! Давайте, по 43-тій ми не будемо голосувати. Бо 43 стаття, де йдеться про грошову заставу, ми вже вилучили. Вилучили 43 статтю. Тому поправок до неї, давайте не будемо голосувати, витрачати час.
[[ЛИТВИН В.М.]] Так, зараз. Грошова застава. Тут ми не голосуємо, ми вже вилучили її. 826-та Чорноволенка. Оскільки наполягає наш колега, я її поставлю на голосування.
Звісно, наполягає.
Я ставлю її на голосування. [[20:08:23]] За-5 Рішення не прийнято. А тому, що ми вже, ми її вже голосували. Так. Далі. Поправка 836. Там йдеться про блок. Ми вже прийняли рішення, Верховна Рада не підтримує ідею блоку. Я ставлю на голосування 836 поправку. Ще раз, шановні колеги, щоб не було. [[20:09:14]] За-5 Поправка не підтримана. 838 поправка, Катеринчук. Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Катеринчук, Європейська партія України. Ця поправка встановлює додаткові підстави скасування рішень про реєстрацію кандидата в депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, а саме, у разі встановлення судом факту підкупу виборців кандидатів, в разі залучення до проведення агітації підлеглих осіб, а також якщо кандидат, крім коштів свого виборчого фонду, використовував при фінансуванні передвиборчої агітації інші кошти. Прохання підтримати.
Ставлю на голосування 838 поправку. [[20:10:13]] За-7 Поправка не підтримується. Поправка 835, Юрій Ключковський. Юрій Богданович, 835 поправку ви наполягаєте?
Дякую. 835 поправка стосується підстав скасування реєстрації кандидата. В законопроект закладена дуже сильна норма, дуже жорстка щодо кандидата, яка дозволяє дуже легко скасовувати кандидата. За будь-які два дрібні, різнопланові порушення, часом можуть бути формальними такі порушення, скасовується реєстрація кандидата. Тому я пропоную записати, що реєстрація може наступити, якщо другий раз кандидат порушив ті ж положення закону, тобто те саме порушення вчинив другий раз, тоді можна скасовувати. А так просто присікуватися до кандидата і викидати всіх неугодних кандидатів з реєстрації у такий спосіб – це вже колись проходили. Не треба другий раз на ті самі граблі наступати.
Ставлю на голосування 835 поправку. [[20:11:34]] За-7 Поправка не прийнята. Ключковський, 837 поправка. Мікрофон.
Моя поправка стосується пункту 8 частини першої статті 46. Справа в тому, що цей пункт 8 є такою родовою плямою, воно показує звідки появився цей законопроект. В українському законодавстві інституту ліквідації місцевої організації партії не існує, а цей законопроект передбачає у разі ліквідації. Така ліквідація є в Російській Федерації. Таким чином це означає, що цей законопроект списаний з відповідного російського закону. Я пропоную зняти звідси норму про ліквідацію місцевої організації партії, що не передбачено українським законодавством.
Ставлю на голосування поправку 837. [[20:12:44]] За-8 Поправка не прийнята. Поправка 844 Чорноволенка. 844-та.
Олександр Чорноволенко. Я прошу підтримати цю поправку і хотів би сказати, ну зараз вже абсолютно нормальна була пропозиція від Ключковського привести цей закон у відповідність до того закону, який є про політичні партії. Якщо ми не можемо це зробити, то чому ми пишемо в разі, якщо ми це зробимо? Володимир Михайлович, давайте хоча б до цього в кінці повернемося. Давайте хоч враховувати зауваження, які ідуть, розумні зауваження. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 844 поправку. [[20:13:43]] За-6 Поправку не прийнято. 848-ма, Ключковський. Мікрофон.
. могли не ставити, бо це повторення того, що вже проголосоване, але якщо вже мені дали слово, я буду наполягати на голосуванні. Я ще раз повторюю, не треба перетворювати закон у засіб боротьби з неугодними кандидатами. Скасувати кандидата легко, я розумію це, і це викликає певну спокусу. Давайте хоч напишемо „серйозні підстави для скасування реєстрації”. Я прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 848. [[20:14:35]] За-7 Поправка не підтримано. 849 поправка. Мікрофон Катеринчука.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Ну фактично над нами сьогодні знущаються. от в такому вигляді, коли ми приймаємо ці поправки, це напрацювання комітету. Тому я звертаю вашу увагу, що закони повинні бути якісними, опрацьованими, потрапляти в Верховну Раду для зручного і зрозумілого обговорення. Тому, Володимире Михайловичу, у мене прохання до вас всі мої поправки далі зняти по тексту і зрозуміло, що ми за цей ганебний закон не будемо голосувати. [[Шум у залі. Оплески]] Дякую за увагу.
Добре. 853-я. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я свої поправки знімати не буду, я буду за них боротися, але я пропоную взагалі виключити із цього закону ідею про зняття з балотування кандидата. Я хочу нагадати, що останні роки ні в законодавстві про місцеві вибори, ні в законодавство про вибори до Верховної Ради такого поняття не було. Зняття з балотування кандидатів останній раз у нас з вами було на виборах до місцевої ради в 1998 році. З того часу у нас взагалі такого поняття не було. Нащо ви вводите тоталітарні методи в виборчу боротьбу, в виборчу кампанію? Невже ви не розумієте, що ви не зможете проконтролювати, щоб виборчі комісії нормально велися з кандидатами у депутати. Вони їх будуть знімати просто тому, що вони їм не подобаються політично. І потім ніде це не оскаржиш і не виграєш. Навіщо ви робите закон, який не буде визнаний ніде в світі?
Ставлю на голосування 853 поправку. [[20:16:41]] За-3 Поправка не підтримана. 854-та. Юрій Ключковський.
Не наполягаю.
Не наполягаєте? 858 поправка. Юрій Богданович, ми її вже розглядали. Ви не наполягаєте на 858-й?
Ні, до 900-ї я не наполягаю.
До 900-ї, да? Ну, ви наполягаєте, да, то це хорошо. Там, де йдеться про блок, ми з вами прийняли рішення: „блок”, „блок” – скрізь „блоки”. Далі. 893 поправка Чорноволенка. Будь ласка.
Дякую. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную в четвертій частині статті 50-ї вилучити слова „одномандатному мажоритарному”. Ми пройшлися по цьому закону, побачили, як недемократично будуть обиратися навіть відповідно до цього закону, без урахування можливих його порушень, кандидати по мажоритарних округах. Я вас запевняю, що відповідно до цього закону ми не зможемо вибрати нормальних кандидатів в депутати по мажоритарних округах. І ті, хто мав ілюзію, що ми можемо вибрати таких кандидатів, які будуть захищати інтереси громадян України, кандидатів мажоритарки, тепер очевидно, що ці кандидати будуть захищати інтереси правлячої верхівки всупереч інтересам громадян України. Тому все поняття пропоную виключити, поняття мажоритарних округів. Бо Україна не готова для цього, ми не Велика Британія, на жаль, а не тільки не Росія. Дякую.
Ставлю на голосування 893 поправку. [[20:18:50]] За-3 Поправка не прийнята. 900 поправка, Юрій Ключковський. Ні, не наполягаєте?
Тоді 895-та.
Ні, ми вже її там дивилися, голосували.
Так що 900-та поправка вже? 900-та, да?
Да. Давайте, 900 поправка.
При розміщенні замовлення на друковані матеріали сьогодні прийнято вказувати особу, відповідальну за випуск. Як правило, це прізвище неіснуючої особи вказується, щоб нікого не можна було притягти до відповідальності. Я пропоную, щоб все-таки на таких друкованих матеріалах обов’язково вказувалися не тільки відповідальні особи, але і замовники цієї друкованої продукції.
І, бажано, тираж. Ставлю на голосування поправку 900. [[20:20:20]] За-5 Рішення прийнято. 913 поправка. Ключковський, мікрофон.
Мене трошки дивують формулювання, які вживаються у цьому законопроекті, які передбачають і витрачання коштів на телевізійний радіоефір для кандидатів у сільську раду, і витрачання коштів на друкування агітаційних матеріалів для них. Я би хотів просити взяти до уваги, що округ по виборах сільської ради – це в кращому випадку 100 виборців. Тому, мені здається, що варто було би відмовитися від фінансування з Державного бюджету коштів на друкування агітаційних матеріалів для таких кандидатів. Там все вирішується через особисте спілкування. І це приведе до економії величезної кількості коштів. Я не розумію, чому 913 поправка відхилена. Я би просив її підтримати.
Ставлю на голосування 913 поправку. [[20:21:35]] За-8 Поправка не підтримана. 925 поправка Чорноволенка.
Чорноволенко, Народний Рух України. Мова йде про пункт 3 частини першої статті 54, в якій написано, що в робочий час посадовим та службовим уособленням, органам державних органів влади, місцевого самоврядування забороняється вести агітацію крім випадків, коли відповідна посадова чи службова особа є кандидатом у депутати чи кандидатом на посаду сільського, селищного, міського голови. Я хотів би сказати, що якщо ми дозволимо цим посадовим особам агітувати у робочий час, якщо вони є кандидатами до різних органів влади, тобто в робочий час, вдумайтесь. Тобто будуть постійно займатися весь час агітацією, то вони стануть в список останній, навіть якщо не будуть хотіти балотуватися останні місця, щоб не пройти, але мати можливість агітувати в робочий час. Крім того, ще раз, у посадових осіб немає такого поняття робочий час, не робочий час. У посадових осіб високого рівня весь час робочий. Тому є пропозиція слово „робочий час” виключити і.
Ставлю на голосування 925 поправку. [[20:23:06]] За-6 Рішення не прийнято. Наступна поправка 949-та. Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. По-перше, інші попропускали поправки.
Там я не попропускав, а додати до слова „партії” і „блок”, ми вже десять разів голосували.
По-друге, Володимире Михайловичу, знову ж таки я ще раз кажу, у вас як і в мене весь час робочий, з вами нема робочого чи не робочого часу. Тому писати, що ми не можемо агітувати в робочий час, то ми з вами взагалі тоді виходити не можемо агітувати. Але ж закон має на увазі зовсім інше, що ми з дев’яти до шести. А зараз от о 20.23 ми вже з вами можемо відповідно до цього закону агітувати. Тому я ще раз кажу, по 49 тепер поправці після слів „партій” додати слова „блоки” і виключити з мажоритарних округів. І прошу це підтримати.
Ставлю на голосування 949 поправку. [[20:24:15]] За-6 Поправка не приймається. 951 поправка мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко Народний Рух України. В зв’язку з тим, що ця поправка досить велика, то я вам не буду зачитувати. Але я хочу звернути вашу увагу про те, що саме в цій поправці розписано нормально як це все треба робити, переписати цю заяву про реєстрацію. Прошу її підтримати, даю вам можливість самим прочитати. Дякую.
Ставлю на голосування 951 поправку. [[20:24:58]] За-3 Поправка не приймається. 982 поправка. Чорноволенко мікрофон.
Чекайте, а 958-ма, а чого 982-га?
Там всі поправки, які ми вже неодноразово голосували.
Ну, здрастьє, причому тут. добре.
Ми краще скажемо, до побачення один одному, коли закінчимо роботу, зараз 982 поправка абзац третій частини першої статті 57 вилучити. Будь ласка.
І я хочу пояснити чому? Тому що воно не відповідає ні здоровому глузду, ні-ні чильній логіці, бо не може мати не більше трьох – це безглуздо.
Ставлю на голосування 982 поправку. [[20:25:55]] За-3 Поправка не прийнята. 998 поправка, мікрофон Ключковського.
Дякую. В мене таке враження, що ми даємо право довіреним і уповноваженим особам бути присутніми на дільниці лише як меблі. Вони не мають права, навіть, втрутитися в роботу дільничної, чи окружної чи територіальної виборчої комісії. Я розумію, що вони повинні, не повинні протиправно втручатися. Однак у випадках, коли закон їм надає таке право, вони повинні це робити. Тому я пропоную цю норму доповнити словом „протиправне втручання”, і тоді можна застосовувати санкції.
Ставлю на голосування 998 поправку. [[20:26:56]] За-5 Поправка не прийнята. 1025 Ключковського поправка? Там теж саме, протиправно. Мікрофон.
Так, але стосується офіційних спостерігачів, які вже таки дійсно повинні мати право втручатися в діяльність комісій, якщо це діяльність порушує закон. Більше того, вони мають право подавати скарги, звертати увагу членів комісії на порушення закону, бо інакше, вони не спостерігачі. Тоді я все-таки наполягаю на тім, щоб їм було заборонено лише протиправне втручання в діяльність комісій.
Ставлю на голосування поправку 1025 Юрія Ключковського. [[20:27:47]] За-6 Поправка не підтримана. Так. Зараз.
Чорноволенко, 1068-ма.
Поправка 1068 Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я хочу сказати, Володимир Михайлович, що ми з вами викинули десятки вже поправок.
Ні, та ці поправки знову, де йдеться про блоки. Да.
Да, але це не передбачається. Добре. 1086 поправка. Абзац перший частини сьомої статті. викласти в наступній редакції: „назви місцевих організацій партій або блоків у виборчому бюлетені розміщуються у порядку визначеному жеребкуванням, що проводиться територіальною виборчою комісією за участю представників місцевих організацій партій або блоків, не пізніше як за 20 днів з дня проведення місцевих виборів”. Завжди ми так робили з жеребкуванням от, тому я наполягаю, щоб і зараз це було дотримано, а не в алфавітному порядку.
Ставлю га голосування поправку 1068. [[20:29:28]] За-4 Поправка не прийнята. Поправка 1072. Мікрофон Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Знову ж таки пропозиція. В виборчому бюлетені для голосування в багатомандатному окрузі зазначається визначений жеребкуванням номер кожної місцевої організації партії або блоку повна назва відповідної місцевої організації партії або блоку прізвища, власні імена усі по батькові перших 5 кандидатів у депутати, включених до виборчого списку місцевих організацій партії або блоку. Між номерами кожної місцевої організації партії або блоку та назвою місцевої організації партії і блоку розміщується порожній квадрат. Після переліку всіх місцевих організацій партій, блоку у виборчому бюлетені зазначається не підтримав кандидатів у депутати від жодної місцевої організації політичної партії виборчого блоку. Ліворуч від них тих слів розташовується порожній квадрат і все це робиться жеребкуванням в такому порядку.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 1072. [[20:30:50]] За-6 Поправку не прийнято. Поправка 1108. Олександра Чорноволенко. Це остання сторінка третього тому.
Ага, дякую, що підказали. Значить є пропозиція абзац 2 частини одинадцятої статті 70 вилучити. А до речі, так добре, тобто, зрозуміло, що 2 абзац одинадцятої частини статті 70.
Ставлю на голосування поправку 1108. [[20:31:34]] За-7 Поправка не прийнята. Поправка 1151 Олександра Чорноволенка.
Є пропозиція пункт третій частини дванадцятої статті 72 викласти у редакції: „підрахунок голосів. Значить, частина третя: „підрахунок голосів у виборах депутатів Верховної. Автономної Республіки Крим, депутатів обласної ради”, тобто доповнити. Прошу це проголосувати.
Ставлю на голосування поправку 1151. [[20:32:26]] За-7 Поправку не прийнято. 1196 наступна поправка. Олександр Чорноволенко мікрофон.
Володимире Михайловичу, я хочу до вас звернутися. Дивіться, от я так зрозумів, що працівники Секретаріату Верховної Ради зробили вам якусь таку цензуру моїх пропозицій і повибирали із всіх моїх поправок якісь ті, що з їхньої точки зору вас влаштовують. То, будь ласка, ви мені скажіть, нехай і у мене буде такий текст. Я прошу, ви вибираєте, а мені ж важко бігти через десять поправок. 1190 говорить частина восьма статті 7. після слів „партії.
Ні, 96.
А, 96.
Ні, ні, 1192-га – це народний депутат Боднар. А ваша поправка 96.
96, в якій пропонується другий абзац частини п’ятої статті 73 виключити.
Ставлю на голосування поправку 1196. [[Шум у залі]] 1209 – ваша наступна поправка. 1209. [[20:33:46]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка 1209, це на сторінці 446.
Я вже бачу, я знайшов. Є пропозиція у частині одинадцятій статті 76 вилучити наступне речення: „непідписання протоколу окремими членами виборчої комісії не має правових наслідків для дійсності протоколу”. Тобто мова іде про те, що якщо жоден член комісії під протоколом не підпишеться, він все одно дійсний. Тоді виникає питання: чий це протокол, чи він комісії, чи якихось посторонніх осіб? А якщо одна людина тільки підпишеться, а всі інші не підпишуться? Тобто мова іде про те, щоб у день виборів не мати взагалі, як попередньо було зазначено, жодного кворуму на дільницях, бо ви дозволяєте цим законом працювати комісіям у день виборів без кворуму, і ще не були й підписані протоколи. То що таке протокол без підпису членів комісії? Це порожній папірець, з яким можна тільки у туалет сходити, і то він жорсткий. Зараз уже не ті часи, є туалетний папір у продажу. Тому я просив би виключити оце, що він дійсний без підписів членів комісії протокол.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 1209. А поки йде голосування, я просив би шановних колег ближче так до парламентської теми і. [[20:35:17]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 1231 Олександра Чорноволенка, сторінка 456.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ще раз кажу, не може бути протокол без підписів. Тепер значить 1231 поправка. У пункті 5 статті 77 доповнити наступним реченням: „.та за умов, що кількість голосів, поданих за нього, перевищує голоси виборців, які не підтримували жодного кандидата в окрузі”. Суть поправки зрозуміла.
Ставлю на голосування поправку 1231. Наступна поправка буде 1271 ваша. [[20:36:07]] За-5 Поправка не прийнята. Поправка 1271. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Знов таки я пропоную 12 частину статті 78 виключити як антидемократичну.
Ставлю на голосування поправку 1271. [[20:36:39]] За-5 Поправка не підтримана. 1272 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Прошу 13 частину статті 78 вилучити. В ній говориться про певні підстави, при яких визнаються недійсними вибори в одномандатних округах. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 1272. [[20:37:17]] За-5 Поправка не підтримується. Поправка 1275, Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную частину 14 статті 78 вилучити. Знову ж таки, з тих же міркувань.
Ставлю на голосування поправку 1275. [[20:37:56]] За-6 Поправка не прийнята. Поправка 1276, мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Відповідно цієї ж концепції, яка значно більш демократична, ніж запропонована тут, пропоную виключити 15 частину статті 78.
Ставлю на голосування поправку 1276. [[20:38:31]] За-7 Поправка не підтримана. Поправка 1290, Олександра Чорноволенка, сторінка 476.
Дякую. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Є пропозиція в 81 статті вилучити частину п’яту. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 1290. [[20:39:10]] За-6 Поправка не прийнята. Поправка 1299 Юрія Ключковського.
Шановне товариство, частина третя статті 83 є знову ж таки неконституційною. По-перше, вона обмежує пасивне виборче право порівняно з чинним законом України, таким чином суперечить 22 статті Конституції, яка забороняє звужувати зміст і обсяг права при прийнятті нових законів. По-друге, вона передбачає подвійне покарання за одне і те саме порушення закону. Йде мова про те, що за порушення закону у кандидата скасували реєстрацію, його покарали. А тут пропонується друге покарання за те саме без нового вчинку, йому забороняється балотуватися на наступних виборах. Тому у зв’язку з тим, що це знову ж таки грубе порушення конституційних вимог і конституційний прав громадян, я прошу виключити цю норму.
Ставлю на голосування 1299 поправку [[20:40:30]] За-5 Поправка не враховується. Яка наступна? 1301. Будь ласка, мікрофон Юрія Ключковського.
Поправка 1301 врахована комітетом, однак, вона різко звужує, порівняно з чинним законом можливості оскарження порушень виборчого законодавства. У зв’язку з цим я прошу не підтримувати цю поправку при підтвердженні голосуванням.
Шановні колеги, поправка. [[Шум у залі]] Поправка 1301 врахована. Разом з тим на вимогу народного депутата я ставлю її на голосування для підтвердження. Прошу голосувати. [[20:41:29]] За-255 Поправка прийнята. Поправка тепер 1302. Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Є пропозиція пункт 3 частини другої статті 86 викласти в такій редакції: „Політичні партії блоку політичних партій, місцевих організації партії блоку місцевих., крім рішень. діють відповідно до закону, статуту положення належить до внутрішньої організації діяльності партії, місцевої організації партії”. Я проти того, щоб виключати з виборчого процесу політичні партії, бо вони мають право висувати кандидатів у депутати, а також проти того, щоби виключати блоки і місцеві блоки з цього. Прошу підтримати, проголосувати і підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 1302. [[20:42:38]] За-5 Поправка не підтримана. Наступна поправка Олександра Чорноволенка 1344, сторінка 501.
А попередні поправки?
Ті поправки, по-перше, які голосувалися, а, по-друге, там йдеться про блок.
Ну то й що, що йдеться про блоки, це правильно.
Я прошу вас, колего.
Це на якій сторінці, Володимир Михайлович?
501 сторінка.
Яка?
1344.
Ні, то я розумію, що 1344, але ж її треба ще відшукати.
501 сторінка.
Все знайшов. Дивіться, є пропозиція з Прикінцевих положень виключити частину третю, от, де вноситься пропозиції до цього, виключити, вноситься пропозиція до Кодексу адміністративного судочинства. І прошу це підтримати.
Ставлю на голосування поправку 1344. [[20:43:44]] За-3 Поправка не приймається. Поправка 1346. Мікрофон Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Ну я так розумію, що це вже майже останнє, от, передостаннє, тому, Володимир Михайлович, Адам Іванович, ви встигаєте на футбол. Футбол в 21.30. Я пропоную 4 частину розділу Прикінцевих положень вилучити.
Ставлю на голосування поправку 1346. [[20:44:28]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 1347.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. я пропоную частину 5, яка вносить зміни до Закону про статус депутатів місцевих рад виключити з прикінцевих положень.
Ставлю на голосування поправку 1347. [[20:45:03]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 1348. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Є пропозиція: частину 6 Прикінцевих положень вилучити. Прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 1348. [[20:45:40]] За-4 Поправка не підтримана. Шановні колеги, наберіться ще терпіння, ще хвилин 10 і все буде нормально.
Шановні колеги, я хочу внести пропозицію по поправці 1351, з якою комітет не визначився. Я пропоную записати таким чином. Я пропоную записати таким чином: Чергові вибори 31 жовтня 2010 року проводяться у всіх без винятку сільських, селищних.всіх без винятку сільських, селищних, міських голів, сільських, селищних, міських, районних у місті, районних та обласних рад крім. крім виборів Київського міського голови, Київської міської ради та Тернопільської обласної ради. Прошу проголосувати в такій редакції. [[20:46:44]] За-256 Рішення прийнято. Одну хвилинку. Шановні колеги! Каплієнко, мікрофон, будь ласка. Я прошу вас, шановні колеги: нам треба ще прийняти рішення закрити сесію. Спокійно!
Володимир Каплієнко, партія „Народна влада”. Шановний Володимире Михайловичу, я дякую за те, що надали слово. Я хотів би, щоб ми звернули на ту редакцію, яку вніс на голосування Адам Іванович, щоб внести туди дату: 31 жовтня 2010 року – в „Прикінцевих положеннях”, щоб воно не переходило на наступні вибори. Пробачте, почуйте мене. Дякую.
Будь ласка, Адам Іванович. Я прошу вас!
Шановні колеги, будьте уважні! Нам потрібно декілька уточнень того, що ми голосували. Перше. Тут уже говорилося, але я ще раз наголосити про те, щоб доповнити розділ ХІV: „Прикінцеві та перехідні положення проекту Закону „Про вибори депутатів” [[6601]] – пунктом 7 такого змісту: „Частину третю статтю 2 Закону України „Про здійснення державних закупівель” доповнити абзацом такого змісту: „Товари, роботи і послуги, закупівля яких здійснюється для підготовки і проведення виборів та референдумів в Україні”. Прошу проголосувати.
Ставлю на голосування цю поправку від комітету. Прошу голосувати. [[20:48:31]] За-259 Рішення прийнято. Хвилинку уваги!
Ще одна у нас неузгодженість технічна. І я хотів би для стенограми, щоб ми проголосували. На сторінці, здається, 507-й. Коротше, у розданій вам таблиці та в її електронному варіанті на офіційному сайті технічна помилка у відображенні волевиявлення комітету по частині четвертій статті 36, яка стосується висування кандидатів на рівні міста. У лівій колонці неправильно відображені як виключення абзаці один, два, три, чотири частини четвертої, прийняті у першому читанні. Насправді, вони переходять у правову колонку як враховані, оскільки пропозиції про їх виключення не підтримані. А той великий масив тексту, що міститься у правій колонці проти поправки 572-ї, насправді, ніким не вносився і потрапив туди з технічних причин помилково. Тобто у частині четвертій статті 36 залишається текст першого читання без абзацу п’ятого, оскільки врахована пропозиція 583-тя народного депутата Єфремова, доповнив її текстом пропозиції 587-ї народного депутата Демчишина, яка також врахована. Прошу взяти до уваги цю обставини при опрацюванні остаточного тексту. Прошу проголосуємо.
Шановні колеги, прошу уваги! З урахуванням. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію, яку щойно озвучив Адам Іванович Мартинюк, на голосування. Прошу голосувати. [[20:50:30]] За-259 Прийнято.
І ще одна пропозиція. У зв’язку з тим, шановні колеги, що половину тільки таблиць, тільки половину, а, можливо, тільки трошки менше зуміло опрацювати наше редакційне управління, тобто що редакція не повністю, редакція чисто літературна, скажемо так, редакція не опрацьована, то треба, щоб комітет із. Ні, комітет, мається на увазі, із редакційним, коли будуть готувати на підпис, щоб вони врахували те, що редакційне управління подасть пропозиції. Це одне і суттєве. Я ще раз хотів би, щоб ми проголосували те, що Володимир Михайлович говорив, щоб Головне юридичне управління здійснило техніко-юридичне редагування у зв’язку з тим, що ми внесли або, точніше, підтримали 118 і 125 статтю, які стосуються яким чином формуються районні і обласні ради, щоб все це було враховано по всьому суцільному тексту.
Шановні колеги, до того що сказав Адам Іванович, загальне доручення юридичному управлінню головному і разом з комітетом провести техніко-юридичне опрацювання документу відповідне редагування для того, щоб це був документ, який би відповідав лозіці, прийнятому рішенню Верховної Ради України. Я ставлю на голосування. Я зараз поставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон, проекту Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних міських голів з урахуванням пропозицій, які щойно були озвучені першим заступником Голови Верховної Ради і мною. Шановні колеги, реєстраційний номер документу 6601. Прошу голосувати в другому читанні і в цілому як закон. А якщо не проголосуємо, тоді вже. Голосуйте. [[20:52:48]] За-259 Шановні колеги, „за” 259, закон прийнято. Шановні колеги, згідно зі змінами, які ми з вами внесли до календарного плану проведення шостої сесії Верховної Ради України Шостого скликання, 10 липня передбачено завершення пленарної роботи на шостій сесії Верховної Ради України. Шановні колеги, фактично за 50 днів пленарної роботи, відбулося 71 ранкове та вечірнє пленарне засідання. Обговорено з прийняттям відповідних рішень 761 питання, проведено три парламентських слухання. На виконання головних завдань, що ставилися у період сесії, ми з вами провели таку роботу зокрема, призначили новий склад Кабінету Міністрів України, ухвалили Державний бюджет та державну програму економічного і соціального розвитку країни на 2010 рік. Засади внутрішньої і зовнішньої політики, закони про здійснення державних закупівель, про судоустрій і статус суддів, оновлено редакцію Бюджетного кодексу України. З числа 23 законопроектів, визначених Президентом України як невідкладні, десять ухвалено в цілому як закони України ще чотири прийнято за основу та направлено для їх підготовки до другого читання. Всього за сесію прийнято рішень щодо 1031 законопроекту, в тому числі схвалено в цілому: 133 закони, 84 проекти в першому читанні, 814 повернуто на доопрацювання, відхилено та знято з розгляду з них 365 відповідно до процедури відкликання. Це свідчить про те, що Верховна Рада України стала більш принципово ставитися до законопроектів, в тому числі власного так би мовити виробництва. Крім того, шановні колеги, за цей період нами прийнято 500 постанов організаційно-установчого та процедурного характеру. В розрізі* суб’єктів права законодавчої ініціативи розглянуто 27 законопроектів з числа поданих Президентом України, 306 Кабінетом Міністрів України, 698 народними депутатами України. Тематично переважали питання – економічної політики, галузевого розвитку та правової проблематики. З числа прийнятих законів на кінець сесії підписано і введено в дію 73, з них шість питань ратифікації міжнародних договорів і угод, 57 про внесення змін до актів чинного законодавства, у новій або оновленій редакції введено в дію вісім законів. Ще 54 прийнятих законів готуються або направлені на підпис Президенту України. Крім того, шість законопроектів, шість законів повернуто Президентом України для їх повторного розгляду. Шановні колеги! На кінець сесії на опрацюванні в Комітетах Верховної Ради України перебуває 1273 законопроекти з них 84 готуються до другого або наступних читань. Я звертаю увагу комітетів, що вони повинні провести необхідну підготовчу роботу з тим, щоб ми у перший вівторок вересня змоги приступити до планомірної і ефективної нашої роботи. Шановні колеги! Шосту сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритою. [[Лунає Державний Гімн України]] [[Оплески]] Шановні колеги, дозвольте нагадати вам, що згідно з календарним планом шостої сесії Верховної Ради України з 12 по 16 липня народні депутати працюють в округах і в комітетах. А також, шановні колеги, нагадую вам, що 16 липня о 10 годині відбудеться урочисте засідання Верховної ради України з нагоди 20 річниці прийняття Декларації про Державний суверенітет України. Запрошую народних депутатів до участі у цьому урочистому акті. Шановні колеги, відповідно до статті 83 Конституції України чергова сьома сесія Верховної Ради України шостого скликання розпочне свою роботу у вівторок 7 вересня 2010 року. Шановні колеги, я вам всім дякую за те, що ми знаходили компроміс, за те, що ми з вами працювали і приймали важливі рішення. І прошу вас, забрати всі документи, папери для того, щоб тут ми могли проводити відповідну роботу. Я прошу це зробити. Так, дякую вам всім за роботу і до побачення.