Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[Реєстрація народних депутатів України]] [[16:00:47]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 428 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань, а саме законопроектів підготовлених до другого читання. Оголошується до розгляду проект Закону про доповнення статті 3 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 2323]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Михайлівна Ляпіна. Ксенія Михайлівна, будь ласка.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується до другого читання підготовлений комітетом законопроект, який вносить зміни до статті Закону України про засади державної регуляторної політики, власне це стосується приведення у відповідність Закону про засади державної регуляторної політики із Законом про обіг цінних паперів і фондового ринку. І власне ми тут вносимо до переліку актів регуляторного характеру певні повноваження Державної комісії з цінних паперів. Тобто ми говоримо, що акти частина виключається, а частина залишаються регуляторними. І власне перелічені ці повноваження, які вважаються регуляторними. Враховано два зауваження. Одне зауваження відхилено. Ну власне, всього три зауваження було.
Шановні колеги, які є міркування, застереження, пропозиції. Поправки враховані. Ставлю на голосування, прошу уваги, пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про доповнення статті три Закону України „Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”, реєстраційний номер 2323. Прошу голосувати. [[16:03:16]] За-178 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання проекту Закону реєстраційний номер 2323. [[16:03:40]] За-195 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо принципів державної політики у сфері ліцензування]], реєстраційний номер 2391. Доповідач – Ксенія Михайлівна Ляпіна, будь ласка.
Законопроект місить низку змін до Закону про ліцензування і приводить у відповідність принципи ліцензування господарської діяльності. Ну, тут надійшла низка зауважень, частина з них врахована, частина відхилена. Ну, певне по зауваженням, якщо наполягають.
Добре. Шановні колеги, поправка друга народного депутата Зозулі відхилена. Наполягаєте на ній? Ні. Поправка Наталі Королевської, п’ята. Наполягаєте? Ні. Так, поправка Юрія Кармазіна, 15-та. Не наполягає. 18-та, Кармазіна. Не наполягає. 21-ша і 22-га Кармазіна. Не наполягає. 23-тя, 24-та і 25-та поправки Кармазіна. Не наполягає. Ксенія Ляпіна і народний депутат Зозуля, 28-ма і 29-та. Наполягаєте на ній?
Не наполягаю.
Не наполягаєте. Всі інші поправки враховані. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо принципів державної політики у сфері ліцензування]] [[реєстраційний номер 2391]]. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[16:05:48]] За-293 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо сприяння здійсненню підприємницької діяльності 9рн 459. 4581). Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевскька. Хто буде від комітету доповідати? Справа в тім, що вони зараз працюють. доопрацьовують той закон, довкола якого виникли розбіжності. То може ви тоді дозволите, шановні колеги, і по поправках ми підемо? Чи може ви, Ксенія Михайлівна, будете? Да, будь ласка.
Власне, закон вносить зміни в низку законів України , спрямований на сприяння здійснення підприємницької діяльності. Надійшла низка поправок. Давайте тоді по відхилених.
Перша поправка, Левцун. Наполягаєте на ній? Ні. 3-тя і 4-та поправка, Валерій Писаренко. Ні. Левцун, 6-а поправка. Ні. Писаренко і Пилипенко, 7-ма і 8-ма поправка. Ні. Ляпіна, Зозуля, Перестенко. 9-та, 10-та, 11-та.
Наполягаю, шановні колеги. Це дуже важливе питання, це питання підтримки нашої виноградарної галузі. Ми не маємо грошей для того, щоб дати дотації, але ми можемо з. покращити регуляторний клімат, зокрема пропонується роздрібна торгівля тільки винами натуральними, тобто без додавання спирту, здійснювати без придбання ліцензії на роздрібну торгівлю. Це не зменшує кількість ліцензій, тому що вони бралися на комплекс торгівлі алкогольними напоями, але це потенційно дає полегшення і покращання для обігу виключно натуральних вин без додавання спирту. Просимо підтримати цю поправку.
Шановні колеги, поправка, її зачитаю, будь ласка, і поставлю на голосування. „Статтю другу доповнити частиною шостою такого змісту: „Роздрібна торгівля винами столовими, сухими, напівсухими, напівсолодкими та винними напоями без додавання спирту здійснюється суб’єктами господарювання всіх форм власності без ліцензії на роздрібну торгівлю. Я ставлю на голосування цю поправку, прошу голосувати. [[16:08:40]] За-154 Поправка не підтримана. Будь ласка, Ксенія Михайлівна, йдемо далі.
Будь ласка.
Будь ласка, Ксенія МихаЙлівна.
Ну, наступна відхилена поправка моя, 14-та. Це стосується знову-таки викладення пункту 8 тої статті, яка перелічує види ліцензування. Тут пропонується в іншій редакції викласти такий вид ліцензування, як виготовлення промислових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення і так далі. Фактично тут просто виводиться з-під ліцензування, я пропоную вивести, виготовлення ювелірних виробів виключно вітчизняного виробництва, тому що ця галузь сьогодні в основному складається з малого підприємництва, і фактично вони сьогодні в тяжкому стані знаходяться: їх продукція сьогодні просто не користується попитом, а вони платять досить дорогу ліцензію. Прохання підтримати.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 14 Ксенії Лапіної. Прошу підтримати. Як? про це сказала автор поправки. [[16:10:24]] За-146 Поправка не підтримана. Наступна поправка 16-та - Левцун не наполягає. 17-та, 18-та – Писаренко, Пилипенко. І 19-та, 20-та - Писаренко, Пилипенко. Наполягають? ні. 22-га, 23-тя? Також ні. 27-ма, 28-ма - Писаренко, Пилипенко. Ні, не наполягають. Бевзенко, 29-та. Наполягаєте? Ні. Писаренко, Пилипенка – 30-та, 31-ша? Ні. Бевзенко – 32-га? Ні. Бевзенко – 33-тя? Ні. 34, 35, 36 – Ляпіна, Зозуля, Перестенко?
Знову таки звертаю увагу, знову наполягаю. Це знову стосується торгівлі винами натуральними без додавання цукру. Аргументи я вже наводила. Це біля мільйону працюючих в селах, це наша виноградорна галузь. Я прошу підтримайте.
Шановні колеги, уже обґрунтовували цю поправку. Я її поставлю на голосування, це 34, 35 і 36. Давайте підтримуємо, це ж потрібно для людей. Будь ласка, ставлю на голосування, прошу голосувати. [[16:11:57]] За-267 За – 260 Поправка підтримана. відповідно тоді редакція піде всіх пунктів. Будь ласка, поправка 39, 40. Не наполягають. 41, 42 – не наполягають. 43, 44, 46, 47 – не наполягають. 49-та поправка Бевзенка. не наполягає.
Все.
Всі поправки проголосовані. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні та в цілому як закон проект Закону, завізований без зауважень Головним юридичним управлінням. Отже, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо сприяння здійсненню підприємницької діяльності, 4591. Прошу голосувати. [[16:13:08]] За-319 Закон прийнято. Шановні колеги, одне уточнення, проект Закону номер 4581. Я обмовився, сказав 4591. Будь ласка, Михайло Васильович Чечетов. Мікрофон, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, тут много важных законов, но мы должны понимать, что сегодня есть один важнейший закон, который нужно рассмотреть, и мы можем не успеть. Это закон Ключковского, проект Закону про внесення змін. и Елены Лукаш проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний реєстр виборців”. Нам нужно принять в первом чтении. Во втором чтении – до ухода в отпуск. Просьба, давайте мы сейчас его рассмотрим, проголосуем, а дальше пойдем по порядку денному согласно тем законопроектам, которые выставлены. Просьба поставить на рассмотрение Закон «О реестре выборцев» Ключковского и Лукаш. Спасибо.
Який це номер? Ні, я зараз не ставлю, я просто запитую, який номер закону? Шановні колеги, вношу на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення” [[щодо зменшення впливу світової економічної кризи на діяльність електронних засобів масової інформації в Україні]], 4480. Доповідач – Ландік Володимир Іванович, будь ласка.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Вашій увазі пропонується на друге читання законопроект 4480 про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення” [[щодо зменшення впливу світової економічної кризи на діяльність електронних засобів масової інформації в Україні]]. Цим законопроектом пропонується законодавчо врегулювати питання встановлення розміру збору за видачу і продовження строку дії ліцензії на мовлення та ліцензії провайдера програмної послуги. До Комітету з питань свободи і слова та інформації надійшло 14 поправок від народних депутатів України, дякуємо всім, хто надав свої пропозиції. Ми врахували майже всі, які значно покращили цей законопроект і дали змогу уточнити деякі положення. Сподіваюсь, що в такому вигляді законопроект підтримають в залі. Всі положення цього законопроекту погоджені з представниками галузі, вони дуже на нього чекають. Ми вносимо його як антикризовий і просимо всіх депутатів в залі підтримати важливу галузь господарства телебачення, радіомовлення. Якщо хтось із депутатів наполягає на своїх відхилених поправках, ми готові до компромісу і будемо голосувати, або погодимо це протокольно. Для Комітету з питань свободи слова і інформації і для всієї галузі телерадіомовлення цей закон дуже важливий, тому ми готові йти на компроміси. Дякую за увагу і сподіваюсь на підтримку залу.
Шановні колеги! Йдемо по поправках, друга поправка, Андрія Шевченка, наполягає на ній Андрій Шевченко? Ні. Третя? Ні.
Четверта врахована.
Поправка Володимира Карпука, наполягає на ній Володимир? Ні, не наполягає. Дев’ята – Шевченка, не наполягає. Всі інші поправки враховані. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому, як закон. Головне юридичне управління зауважень до проекту не має. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон, проект закону про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” [[щодо зменшення впливу світової економічної кризи на діяльність електронних засобів масової інформації в Україні]], [[реєстраційний номер 4480]] Прошу голосувати. [[16:17:29]] За-318 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[стосовно погодинної оплати праці]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Володимир Станіславович Марущенко. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! 21 травня 2009 року на розгляд Верховної Ради було внесено порівняльну таблицю до даного законопроекту з врахуванням правок Редакційного відділу та Головного юридичного Управління Апарату Верховної Ради України. Проте Верховна Рада прийняла рішення повернути даний законопроект до комітету для опрацювання на повторне друге читання. Під час доопрацювання зазначеного закону до повторного другого читання до комітету надійшла одна пропозиція від народного депутата України Кармазіна Юрія Анатолійовича. Оскільки ця пропозиція не стосувалася змісту законопроекту, вона була відхилена. 10 червня 2009 року комітет на своєму засіданні розглянув даний законопроект і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його в другому читанні та в цілому. Головним юридичним Управлінням Апарату Верховної Ради України проект Закону завізовано без зауважень. Прохання підтримати рішення комітету і прийняти даний проект закону в другому читанні та в цілому.
Шановні колеги! Немає зауважень? Є пропозиція комітету прийняти в другому читанні і в цілому як закон, Головне юридичне Управління зауважень до законопроекту не має. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон, проект Закону [[реєстраційний номер 3253]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України стосовно погодинної оплати праці. Прошу голосувати. [[16:19:34]] За-208 Рішення не прийнято. Не встигли? Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону реєстраційний номер 3253. Шановні колеги! [[16:20:00]] За-230 Повернулися. Тепер я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект закону [[реєстраційний номер 3253]]. Прошу голосувати. [[16:20:26]] За-236 Закон прийнято. Шановні колеги! Тепер нам треба розглянути проект закону. Ми зараз маємо розглядати проект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків 4630. Доповідач, як щойно мені сказали біжить. Давайте ми перейдемо до наступного розгляду законопроекту, разом з тим щодо тієї пропозиція, яка прозвучала Михайла Васильовича Чечетова, я прошу між фракціями узгодьте, якщо буде згода, розглянемо цей законопроект. Якщо буде згода і внесуть відповідну пропозицію підписану. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Житлового кодексу Української РСР [[реєстраційний номер 2319]]. Разом з тим, шановні колеги! Я повинен вам сказати, що до мене звернулися автори проекту закону із таким листом: „У зв’язку з підготовленим проектом нової редакції Житлового кодексу України до якого включено пропозиції викладені в проекті Закону про внесення змін до Житлового кодексу Української РСР щодо забезпечення житлом дітей-сиріт та дітей позбавлених батьківського піклування [[реєстраційний номер 2319]], ініційований Коржем та Поповим, відкликаємо його та просимо зняти з розгляду”. Шановні колеги! У зв’язку з тим, що вже внормовані пропозиції, які містяться в законі 2319 і є звернення відповідно авторів законопроекту, він просто знімається з розгляду. Немає заперечень? Дякую! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт” [[реєстраційний номер 2486]], доповідач – Попов Олександр Павлович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Валерій Олексійович Баранов.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Суть цього закону в наступному. Як ви знаєте, в 2004 році був прийнятий Закон України „Про міський електричний транспорт”. Стаття 18 закону визначає, що протягом 3 років після набрання чинності цим законом для міського електричного транспорту застосовуються тарифи на електричну енергію встановлені для населення. В 2007 році ця норма вступила в дію і тоді стало питання про те, що тарифи на проїзд в електричному транспорті у зв’язку із збільшенням цін на електричну енергію повинні були збільшитись. Попередній уряд врегулював це питання, прийнявши відповідну постанову, яка діє на сьогоднішній час. Для того, щоб цю норму врегулювати законодавчо автори закону пропонують для міського електричного транспорту на спожиту електричну енергію застосовуються тарифи встановлені на електроенергію, що відпускаються населенню, тобто на безстроковий термін. Додам, що на сьогоднішній день підгалузь міського електричного транспорту є дуже в складному становищі, вона має величезні збитки, по-перше. По-друге. Різко збільшується заборгованість по заробітній платі. І якщо ну сьогодні буде відмінена на рівні уряду нормативна норма така, то тарифи, я ще раз нагадаю, можуть збільшити більше чим на 20 відсотків. А електротранспорт сьогодні перевозить приблизно 60, а в деяких містах 80 відсотків пільгових категорій населення. Тому автори законопроекту пропонують підтримати цю ініціативу. Дякую.
Олександр Павлович, я вам дякую. Валерій Олексійович Баранов, будь ласка.
Шановні депутати, Комітет з питань будівництва, містобудування та житлово-комунальне господарство регіональної політики на своєму засіданні третього вересня минулого року розглянув законопроект про внесення змін до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт” внесений народними депутатами Поповим, Шкутяком, Сербіним та іншими. Законопроектом пропонується встановити постійну норму застосування для міського електричного транспорту такого ж тарифу на електричну енергію, який встановлений для населення. Головне науково-експертне управління пропонує відхилити законопроект, оскільки на його думку питання ціноутворення у цій сфері врегульовано в постанові Кабінету Міністрів України. Комітет з питань бюджету вважає, що законопроект не матиме впливу на доходну і видаткову частину бюджету, а також на його виконання у поточному бюджетному році. Комітет вважає, що прийняття законопроекту номер 2486, як Закону України дозволить у майбутньому підприємству міського електричного транспорту надавати послуги з перевезення різних категорій пасажирів в першу чергу пільговиків, уникнувши погіршення фінансового стану підприємств. В той же час, на думку членів комітету, проблему пільгових перевезень необхідно вирішувати комплексно з урахуванням інтересів усіх сторін цього процесу. Тому доцільно дати доручення Кабінету Міністрів України розробити та затвердити порядок надання адресної допомоги соціально вразливим верствам населення та користування міським електротранспортом та обмежити термін дії пільгового тарифу для підприємств перевізників датою введення в дію вказаного законопроекту. Враховуючи викладене комітет пропонує Верховній Раді України законопроект про внесення змін до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт” за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та при підготовці його до розгляду в другому читанні.
Завершуйте, будь ласка.
Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, проект закону дуже короткий їм, цим законом пропонується для міського електричного транспорту встановити ціни на електроенергію за тарифами, які застосовуються для населення. Немає заперечень, щоб поставити на голосування пропозицію. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про міський електричний транспорт" [[реєстраційний номер 2486]]. [[16:27:58]] За-233 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків [[реєстраційний номер 4630]]. Доповідач - виконувач обов’язків міністра фінансів Уманський Ігор Іванович. Співдоповідач. Хто від Комітету буде з питань банків і банківської діяльності доповідати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Зазначений проект закону є спільним продуктом уряду та Національного банку. Основна мета цього законопроекту – це вдосконалення процедур, які на сьогоднішній день визначені банківським законодавством з питань впровадження тимчасової адміністрації та з питань, що забезпечують реалізацію заходів з реорганізації та реструктуризації банків. Безумовно, без цього законопроекту уряду і Національному банку як регулятору дуже важко забезпечувати надійний і з точки зору судових ризиків правильний спосіб, у тому числі і процедури капіталізації банків. Велике прохання підтримати зазначений законопроект, який в тому числі містить норми щодо захисту вкладників та кредиторів банків. Основна мета – це забезпечення швидкої, зрозумілої та зрозумілої процедури реорганізації, реструктуризації та тимчасової адміністрації банків. Без цього забезпечити належний захист інтересів вкладників та кредиторів банків на сьогоднішній день в сьогоднішніх умовах виявляється неможливим. Крім того, ми пропонуємо подовжити до 1 січня 2013 року норму, відповідно до якої депозити, які розміщають фізичні особи в комерційних банках, і відсотки по цих депозитах не будуть об’єктом оподаткування. Значно законопроект вчора розглядався на Комітеті з питань банків і банківської діяльності. До нього була ціла низка пропозицій як голови комітетів, народних депутатів, міжнародних експертів. І була досягнута домовленість, що ми цей законопроект доопрацюємо з урахуванням всіх цих пропозицій. Завтра комітет збирається, оперативно ці пропозиції розглядає і ми будемо готові найближчим часом представити законопроект, який можна було б вже підтримати з урахуванням всіх ідей і пропозицій на друге читання і на прийняття в цілому. Тому, шановні народні депутати, дуже прошу підтримати його за основу.
Завершуйте будь ласка.
І дати доручення профільному комітету за прискореною процедурою розглянути і підготувати його до другого читання. Дуже дякую, прошу підтримати.
Шановні колеги! Дякую, сідайте. Ми вчора прийняли рішення з приводу цього законопроекту і дали доручення комітету підготувати його на розгляд сьогодні. На превеликий жаль, щойно отримав інформацію, що комітет не розглядав цей законопроект. Ну, так ми тому, що розглядаєм, вчора рішення було Верховної Ради України. І комітет пообіцяв, що вони його розглянуть. Тому просто запишіться на виступ. Будем обговорювати. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Іван Заєць, Андрій Шевченко.
Шановні народні депутати, Іван Заєць, Українська народна партія. Безумовно, що нам треба не просто рятувати банківську систему. Поряд з цим нам треба реабілітувати фінансовий сектор і банківську систему. Тому що загралися вже таким чином, що далі нікуди. Це перше. Друге. Справа в тому, що є інститут так званих тимчасових адміністраторів. І нам треба подумати про терміни існування цих адміністрацій. На сьогоднішній час, як правило, це приймаються рішення на 6 місяців. За 6 місяців я ще не знаю випадку, де відбулася б санація банку, якому була доручена саме тимчасовим адміністраціям, кошти ходять, як кому заманеться. І в результаті це такий тривалий час, що рано чи пізно цей банк просто розтягують, і його немає. Тому друге питання якраз – питання терміну дії тимчасових адміністраторів. Це питання, з моєї точки зору, має вирішуватися у пік скорочення. Тому що є дуже багато прикладлів, де на депозитах знаходяться кошти сільськогосподарських підприємств, час проходить, ніхто гроші не повертає, а рух іде. Третє. Потрібно встановити відповідальність за оздоровлення банків тих, хто за це відповідає у Національному банку, і хто береться за цю справу. Тому що, знову ж таки, ми бачимо, тут повна безвідповідальність. І на практиці це буває таким чином, що кредитор урівнюється із боржником, більше того, боржника використовують для того, щоб кредитор віддав йому частину грошей. Вони це називають дисконтом. Насправді це є прямий пограбунок цих підприємств. Тому я думаю, що треба в цьому напрямку рухатися, але треба забити дуже відповідальні статті. Дякую.
Хто у нас ще має виступати з цього приводу? Будь ласка. Андрій Шевченко, будь ласка.
Полунєєву слово передайте, будь ласка.
Будь ласка, Полунєєв.
Шановні колеги, нам надано на розгляд дуже важливий законопроект, від якого сьогодні залежить доля банківської системи і тієї реструктуризації, яка відбувається. Цей законопроект обговорювався на комітеті профільному, він в цілому отримав схвалення, але були висловлені деякі зауваження, які Міністерство фінансів буде враховувати, будуть враховані також побажання і пропозиції всіх депутатських фракцій. Дуже важливо, щоб ми цей законопроект прийняли сьогодні у першому читанні, врахували всі зауваження і правки до другого читання і прийняли ще на цій сесії. Тому я вас дуже прошу і закликаю від Комітету з банківської і фінансової діяльності підтримати цей важливий законопроект. Від нього залежить сьогодні успішність реструктуризації у банківській системі. Дякую.
Так, шановні колеги, всі виступили? Будь ласка, Аржевітін, одна хвилина від фракції.
Шановні народні депутати, я хотів би наголосити, що цей законопроект не стільки банківський, а скільки законопроект для клієнтів банків, які мають сьогодні проблеми. В цьому законопроекті викладені норми входження держави в ті проблемні банки, де будуть вводитись адміністрація Міністерства фінансів і де будуть викуповуватись статутні капітали цих банків. Тому мова йде про ті 14 банків, в яких сьогодні зупинились платежі десь в межах 10 млрд. гривень, в тому числі біля п’яти мільярдів гривень депозитних коштів. В разі прийняття цього законопроекту держава зможе реалізувати свою програму щодо входження в статутні капітали цих проблемних банків. В результаті ці неплатежі і ці тромби, які сьогодні зависли в банківській системі, вони зійдуть. І тому є велике прохання до вас, підтримайте, будь ласка. Ми говоримо про ті банки, які сьогодні не здатні виплатити заощадження громадянам України. Дякую.
Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Розгляд законопроекту завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків [[реєстраційний номер 4630]]. Прошу голосувати. [[16:36:56]] За-237 Рішення прийнято. Ну в якому цілому? Що ви говорите? Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Оскільки сьогодні наш парламент досить плідно працює на розв’язання проблем, котрі стоять перед країною і громадянами, я пропоную підтримати пропозицію і включити до порядку денного та розглянути законопроект 4720 про внесення змін до Державного бюджету в частині забезпечення стабільної роботи „Нафтогазу України”. Для того, щоб не підвищувать ціни на газ, уряд шукає можливості додатково фінансувати „Нафтогаз України”. це нагальне питання, яке потребує розв’язання. Прошу включити розгляд цього законопроекту до порядку денного. Дякую. І прийняття рішення.
Шановні колеги, я з цього приводу можу сказати одне. До мене зверталися неодноразово, я просив знайдіть порозуміння в сесійній залі. Зараз, одну хвилинку. Мене тільки що попередили. Якщо я зараз перейду до розгляду цього питання, буде жорстка реакція і вже плідної роботи не буде, тому я прошу вас погодьте це питання. Погодьте це питання! Будь ласка. Я ще раз хочу сказати, погодьте це питання, я вас прошу. Я може. Якщо ви не заперечуєте, можна лише одне зробити, піти на один шлях – включити це питання до. у розклад нашого засідання, а завтра його розглянути. От таким чином. Ну, будь ласка.
Шановні колеги, така імпульсивна підготовка дуже важливих актів свідчить. безсистемність підходу до вирішення якраз державних питань, і те, що ми не могли в першій половині дня знайти набагато менші суми для забезпечення прожиткового мінімуму і нової заробітної плати, то тут десятки мільярдів знаходяться дуже швидко. Питання – для чого і чи не прикривається тут турботою про тарифи для населення для промисловості України витратами, які необхідно буде здійснити зовсім в іншому напрямку. Є, будь ласка, парламентська процедура. Давайте зробимо таким чином, як належиться, і розглянем це питання в плановому порядку наступного пленарного тижня.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Олександре Володимировичу! Проблема НАК „Нафтогаз України” уже мабуть має неукраїнське значення, а набагато вищого порядку, тому всі прекрасно розуміють чи 26 мільярдів, які зараз здирати з населення в цих умовах, чи через механізми, які пропонує уряд, абсолютно не інфляційні механізми, бо це зв’язані гроші. Це вирішення питання, це вирішення проблеми, в тому числі захисту наших громадян. І тут схема абсолютно прозора, і ми розуміємо, за що мова йде: платежі перед Росією, 7 липня не за горами, і знову прозвучало попередження звідти. Шановні колеги, питання надзвичайної ваги, прийняття його на наступному тижні в першому читанні – це відволікає його вирішення на осінь, коли вже піде значна переполітизація життя. Олександре Володимировичу, ми щойно домовлялися із керівником фракції Олександром Сергійовичем Єфремовим, що фракція не буде заважати поставити це питання до порядку денного і розглянути, тим паче, що комітет розглянув і вирішив питання це позитивно. Будь ласка, давайте вирішимо це нагальне питання.
Олександр Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, мы не можем принимать это решение, хотя бы с той точки зрения, что вчера этот законопроект только был зарегистрирован, а сегодня мы его уже ставим на рассмотрение, никто его еще в глаза не видел. Сегодня, только что сессионный зал отклонил, или, по крайне мере, большая часть, не захотели принимать решение по повышению прожиточного минимума – законопроекта, который касается всех, без исключения, граждан нашего государства. И тут же мы переводим ценные бумаги на 18 миллиардов одним решением, тем самым обесценивая все государственные бумаги. И это для любого профессионально подготовленного специалиста понятно. С одной стороны, мы нарушаем Регламент, и я просил бы наших коллег по парламенту, которые четко придерживаются этой точки зрения, не идти на это нарушение и вас, Владимир Михайлович, не ставить этот вопрос на рассмотрение. А, с другой стороны, мы допускаем чисто, я говорю, пренебрежение к нашим людям, когда их заработные платы оставляем на уровне прошлых лет, а.
Зараз ми втягнемося в дискусію. Я вас прошу, шановні колеги, не втягуймось в дискусії. Я хочу лише внести одне уточнення: що законопроект про внесення змін до бюджету, який передбачає збільшення прожиткового мінімуму, мінімальної заробітної плати, ми прийняли. Прийняли? Прийняти. І не треба говорити, що не хотіли підтримати його. Це перше. І друге. Давайте вийдемо з цієї колізії в такий спосіб. Просто для того, щоб мали можливість ознайомитись із документом, включимо його у порядок денний підемо далі працювати і все. І я думаю, що кожна сторона заспокоїться, як компроміс. Олександр Пеклушенко, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, слово нет, «Нафтогаз» - это государственное предприятие, за которое болит сердце у каждого политика и мы должны понимать, что от него зависит жизнь страны. Владимир Михайлович, речь идет о 18 миллиардах. Вы скажите, пожалуйста, как мы можем сегодня принимать с вами решения, не имея никакой информации по исполнению бюджета? Надо потребовать от правительства рассекретить данные об исполнении бюджета, понимать какие и куда деньги идут. Я хочу вам сказать, уважаемые коллеги, эти деньги «Нафтогаз» уже давно проглотил и отнес на поля фильтрации, никаких дополнитеных денег «Нафтогаз» не получит. Это просто попытка скрыть преступную бюджетную политику этого правительства, этого премьера. Мы – фракция «Регионов» этого не допустим.
Дякую. Шановні колеги, я думаю, що нам треба зберегти в робочому. Прошу, нам треба зберегти в робочому стані Верховну Раду і те, що нам потрібно про хід виконання бюджету заслухати звіт і інформацію – це однозначно. Але я колезі можу сказати, що я чотири рази ставив його в розклад засідання, пропонував, але оскільки відбувалися різні діалоги, то після того знімали це питання із розгляду, не за моєю пропозицією. Тому давайте, якщо слухати принципово, то будемо слухати принципово, але щоб принциповість була завжди. І, можливо, при розгляді цього питання, коли ми будемо обговорювати його, треба буде послухати інформацію про те, що там відбувається в „Нафтогазі”, але прийняти рішення на підставі всієї інформації. Тому я поставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону, реєстраційний номер 4720, про внесення змін до Закону України про державний бюджет України [[щодо компенсацій НАК „Нафтогаз” України]], 4720. Прошу голосувати. [[16:44:53]] За-235 Включили. Будь ласка, я прошу комітет профільний при розгляді цього питання запросити у тому числі представників „Нафтогазу”, щоб ми могли розглянути це питання із усіма висновками. [[Ш у м у з а л і]] Що? Я маю на увазі, щоб дали інформацію про стан справ у „Нафтогазі”, так, як цього вимагає Верховна Рада України. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про планування і забудову територій" [[щодо об’єктів освітнього і культурного призначення]], реєстраційний номер 3645. Доповідач – народний депутат України Смітюх Григорій Євдокимович, співдоповідач – заступник голови комітету Баранов Валерій Олексійович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про планування і забудову територій" за номером 3645. Під час економічної кризи будівництво всіх новобудов значно скоротилося, але найбільше скоротилося будівництво об’єктів освітнього, культурного та соціального призначення. Держава своїм законодавством має підтримати будівництво об’єктів гуманітарного призначення, звільнивши забудовників від сплати пайових внесків на розгляд інженерного транспорту та соціальної інфраструктури. Зараз пайовий внесок на розвиток інфраструктури для будівель закладів культури та освіти, медичного і оздоровчого призначення становить 4 відсотки від загального кошторису вартості об’єктів. Це досить значна сума, яка впливає на загальну вартість об’єктів. Тому, на мій погляд, є потреба звільнити забудовників об’єктів освітнього і культурного спрямування від пайової участі внесків у створенні і розвитку інфраструктури населених пунктів. І саме це пропонується зробити в моєму законопроекті. Профільний комітет підтримує дані інновації. Під час обговорення законопроекту на засіданні Комітету з питань будівництва була пропозиція включити до переліку цих об’єктів ще й спортивні та медичні заклади. Ці пропозиції можна врахувати під час нашого обговорення. Дана норма прирівняє названі заклади, незалежно від форм власності та підпорядкування, до об’єктів, які будуються на замовлення органів державної влади або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів Державного або місцевих бюджетів. Декілька буквально цифр для вашого відому. В нашій державі на сьогоднішній день мережа дошкільних навчальних закладів приватної власності на сьогоднішній день станом на кінець 2008 року становить 766 таких закладів, де перебуває біля 22 тисяч наших дітей. Що стосується мережі денних загальноосвітніх навчальних закладів, то у нашій країні на цей рік їх є 226, де навчається біля.
Дайте можливість завершити.
де навчається біля 22 тисяч наших школярів. Мережа професійних технічних закладів України становить 1.231 тисяча по кількості. Чисельність студентів на початок 2008 вищих навчальних закладів приватної форми власності першого-четвертого рівня акредитації за регіонами становить в нашій країні по численності студентів 49 тисяч 688 студентів вузів і чисельність студентів становить 365.939 осіб, прошу народних депутатів підтримати законопроект в першому читанні та в цілому.
Все у вас? Дякую. Валерій Олексійович Баранов, будь ласка.
Шановні колеги! Положення даного законопроекту стосується звільнення замовників від пайової участі внеску на розвиток інженерної, транспортної та соціальної інфраструктури, населених пунктів при будівництві об’єктів закладів освіти і культури, шкіл, дитячих садків, будинків культури, бібліотек, театрів, кінотеатрів, музеїв тощо. Що позитивно вплине на духовний розвиток української нації. На сьогодні органи державної влади, або органи місцевого самоврядування звільнені від такої плати, а граничний розмір пайової участі для інших замовників будівництва закладів культури і освіти становлять 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва, або реконструкції об’єкта. До комітету надійшли висновки від інших комітетів з різними пропозиціями. Так Комітет з питань науки і освіти пропонує відхилити законопроект, а Комітет з питань культури і духовності навпаки прийняти його за основу. Комітет з питань бюджету бюджету пропоную взагалі скасувати пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів і уповноважить народного депутата України Давиденка Андрія Анатолійовича представити на пленарному засіданні окрему думку бюджетного комітету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що законопроект потребує доопрацювання у частині уточнення переліку об’єктів закладів освіти та культури. На своєму засіданні 18 березня комітет розглянув проект закону про внесення змін до Закону України про планування і забудову територій. Під час обговорення законопроектів, члени комітету підтримали цю законодавчу ініціативу, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні, прийняти даний законопроект за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти за основу. Є інші думки, застереження? Немає. Можна поставити на голосування? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону [[3645]] про внесення змін до Закону України „Про планування і забудову територій” щодо об’єктів освітнього і культурного призначення. Прошу голосувати за основу. [[16:51:31]] За-155 Рішення не прийнято. Про направлення на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 3645]]. Прошу голосувати. [[16:51:54]] За-347 Рішення прийнято. Шановні колеги, таким чином давайте поступимо, практично представники всіх фракцій звернулися до того, щоб ми проголосували, прийняли рішення щодо законопроекту [[4634]], яке стосується „Артеку” і „Молодої гвардії”, оскільки. Ну я ще ж не сказав, ви ще не почули! Тому, одну хвилиночку! Ну ви дослухайте до кінця. [[Ш у м у з а л і]] Так я хочу сказати, що зараз ми розглянемо два законопроекти, які стосуються реєстру виборців, а ініціаторам розгляду наступного питання я прошу провести консультації. Ви ж не дослухали до кінця. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний реєстр виборців" [[щодо питань первинного формування реєстру]], а також проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний реєстр виборців” [[щодо статусу та повноважень органів державного реєстру виборців та складання списку виборців]] [[реєстраційні номери відповідно 3145, 3469]]. Доповідачі народні депутати України Лукаш Олена Леонідівна, Ключковський Юрій Богданович і співдоповідач від комітету Подгорний Сергій Петрович. Будь ласка, Олена Леонідівна.
Дякую! Шановні колеги, шановні присутні, шановні виборці! Наступні вибори Президента України і решта виборів відбудуться в перше в Україні відповідно до правил встановлених законодавством про Державний реєстр виборців і на його основі. На сьогодні ми дуже рідко замислюємося, яким чином працює ця система і з чим ми стикнемося в січні і лютому, коли громадяни не знайдуть себе у Списках і будуть пред’являти претензії всім, в тому числі нам і представникам інших політичних партій. На сьогодні з 1 червня почався процес оточнення відомостей реєстру виборців. За результатами первинного формування цього реєстру в Україні нараховується 36 мільйонів 600 тисяч виборців. Але на жаль, відповідно до діючого закону реєстр наповнений даними, увага, 2006 року. І якщо зараз ми не підтримаємо законопроекти про зміну до цього законодавства, то формально будь хто зможе оскаржити дані державного реєстру, бо вони не відповідають діючому закону, який встановлює, що вони формуються на базі 2006 року. Це перше. Друге. Для того щоб змінити так звану виборчу адресу кожного виборця України за діючим законом необхідно окреме рішення Центральної виборчої комісії. Чинна редакція закону це передбачає, в Україні змінюють адресу проживання щорічно 5-10 відсотків від загальної кількості виборців. Це означає, що ЦВК за рік опрацювати та прийняти відповідне рішення щодо приблизно двох мільйонів виборців. Якщо взяти хоча б по 30 хвилин на голосування та виготовлення письмової постанови, то до третього тисячоліття обов’язково будуть уточнені дані Державного реєстру виборців на 2010 рік, що абсолютно унеможливлює чесне та прозоре голосування.
Будь ласка, да, завершуйте, будь ласка.
Я могла б ще казати, мій законопроект має за мету три основних цілі: Перше. Актуалізувати списки і знищити цю дату, реєстр станом на 2006 рік, це ненормально. Друге. Відсторонити Центральну виборчу комісію і надати органам ведення реєстру на місцях можливість уточнювати списки виборців, щоб вінничани уточнювали в Вінниці, а харківчани у Харкові, а не все писали до Центральної виборчої комісії, що громадянин з вулиці Кукурузної на вулиці Лесну переїхав. І третє. Встановити і збільшити політичний контроль політичних партій за дію реєстру виборців і можливість отримати базу даних і контролювати її, і встановити виборців в цьому реєстрі. Оце основні зміни, решта змін технічні. Мій законопроект не має жодного політичного чи якогось там навантаження. Я вас дуже прошу підтримати його це, по-перше, і проголосувати за скорочену процедуру підготовки його до другого читання, щоб на останньому пленарному тижні ми змогли виправити ті недолугості, про які я сказала і заставити реєстр працювати, а громадянам дати право обирати і обиратися. Дякую.
Юрій Ключковський, будь ласка.
Дякую, високодостойний пане Голово, шановні колеги. Мій законопроект запропонований на ваш розгляд дуже близький до тих цілей, які тут оголосила моя попередниця пані Олена Лукаш, але є звичайно і суттєві розходження. Я можу погодитися, що практично немає політичних аспектів, якщо не брати до уваги виключення слів „українська мова” з Закону про державний реєстр, але це, дійсно, речі політичні. Насправді обсяг мого законопроекту суттєво менший, тому що менше потрібно, з моєї точки зору, змін. Оскільки було акцентовано одна зі змін запропонованих панні Оленою Лукаш, я мушу сказати свою точку зору саме щодо неї. Якщо ми допустимо, щоби органи ведення реєстру, а це структури у районах і містах обласного значення, вносили зміни до бази даних реєстру самостійно по всій території України, то я гарантую, що після цього треба буде скасовувати Закон „Про державний реєстр”, бо він буде абсолютно непотрібний ярмом на шиї бюджету, хаос, який при цьому виникне перекриє будь-який позитив від існування державного реєстру. Я думаю, що тут треба шукати розумне організаційне вирішення, але запропоноване моєю попередницею, я думаю, є неприйнятним. Є цілий ряд інших дрібних змін. Деякі з них застаріли, оскільки законопроекти вносилися вже майже рік тому. Я думаю, тому що треба приймати, я би пропонував, звичайно, свій прийняти в першому читанні, і, я думаю, що комітет до наступного пленарного тижня буде здатний підготувати їх для того, щоби прийняти в цілому. Я абсолютно підтверджую те, що деякі з цих змін просто необхідні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тепер заключення комітету з цього приводу. Запрошую до виступу Подгорного Сергія Петровича.
Шановна президія, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув 08 квітня 2009 року обидва проекти Закону України про внесення змін до Закону України „Про державний реєстр” виборців щодо питань первинного формування реєстру виборців поданим народним депутатом України Лукаш Оленою [[реєстраційний 3145]] та щодо статусу здійснення повноважень органів державного реєстру виборців та складання списків виборців до створення державного реєстру виборців поданий народним депутатом України Ключковським Юрієм [[реєстраційний номер 3469]]. Оскільки автори обох законопроектів запропонували внести зміни до окремих положень Закону України „Про державний реєстр виборців” з метою вдосконалення правового регулювання діяльності органів ведення реєстру і процедури його формування. Комітет розглянув висновки щодо цих законопроектів, які надійшли. За висновками Комітету з питань правової політики зазначені законопроекти відповідають Конституції України та за наслідками розгляду у першому читанні вони можуть бути прийняті за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило окремі зауваження до законопроекту номер 3145 та вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. У той же час законопроект 3469 за результатами розгляду у першому читанні може бути прийнятий за основу з врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування погодився з авторами законопроектів, що окремі положення Закону України про Державний реєстр виборців потребують вдосконалення. І підтвердила необхідність внесення змін до окремих положень зазначеного закону Центральна виборча комісія, яка також докладає великих зусиль для того, щоб Державний реєстр виборців як автоматизована інформаційна телекомунікаційна система як найшвидше почав функціонувати.
Дайте можливість завершити, будь ласка.
Комітет, беручи до уваги висновки Головного науково-експертного управління, одноголосно дійшов висновку рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України"Про Державний реєстр виборців" [[щодо статусу та повноважень органів Державного реєстру виборців та складання списків виборців до створення Державного реєстру виборців]] [[номер 3469]] за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу. У разі якщо парламентом буде прийняте позитивне рішення щодо цього законопроекту, комітет доопрацює його з врахуванням висловлених до нього зауважень та пропозицій, а також тих новацій, які є в законопроекті 3145 автора народного депутата України Лукаш Олени Леонідівни. Постанова вам роздана. Просимо підтримати. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорення, запишіться, будь ласка, цих законопроектів. Порошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Адам Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Від початку проведення виборів на наступний день, як говорять спеціалісти, починається підготовка до наступних виборів. Про вибори Президента ми в цій сесійній залі говоримо вже два чи три роки. Але закони змінюємо в останню хвилину. Чому? А пояснюється дуже просто. Що під цей шумок, коли всі зацікавлені в тому, бо є інтерес, бо буде іти сотня кандидатів і кожен хоче щось собі в законі побачити і на свою користь, під цей шумок протягуються рішення, які не мають абсолютно ніякого задоволення, підстав для того, щоб бути такими рішеннями. Якщо ви читали, про що йдеться, то я вам поясню. Не читали, то я вам поясню дуже просто. Якщо зараз усі проблеми, пов’язані із становленням вперше в житті нашої держави реєстру виборців, відносять до компетенції Верховної Ради, бо вона приймає закон і тільки закон регулює ці проблеми і питання, то сьогодні деякі наші колеги пропонують передати всі ці функції в руки Центральної виборчої комісії. Що нічого голову парламенту морочити. Є Центральна виборча комісія і нехай пише законні акти. Конституція подібного не передбачає. Добре. Одна з політичних сил думає, що в неї більшість у ЦВК. Інша політична сила думає, що в неї більшість в ЦВК. А я подивлюсь, що ви будете робити, коли наступить виборча кампанія. Ви побачите, як ви будете роздирати Центральну виборчу комісію, щоб на користь однієї або другої частини прийняли рішення. Невже у нас не вистачає можливості приймати? Ні. Віддаємо все в руки Центральної виборчої комісії. Ще один проект, пропонує наступний проект взагалі відмовитися від тендерних державних закупівель, щоб все, що стосується виборчих списків, без будь-яких тендерів.
Дайте можливість завершити.
тільки так, як вирішує Центральна виборча комісія. Для чого приймається? Ви знаєте, що прокуратура завела кримінальну справу в зв’язку з проведенням саме таким чином. Тепер заднім числом хочуть законом закрити діяльність антизаконну Центральної виборчої комісії. Голосуйте, але побачите, з чим ви зіткнетесь, коли наступить фаза виборів.
Одну хвилиночку. Олена Лукаш, будь ласка, від фракції, але одна хвилина. Одна хвилина, оскільки не записались.
Я встигну. Шановні колеги, буває, коли не дочитаєш законопроект чийсь, а потім щось примариться. Я щоб зняти ці інсинуації, що ми щось надаємо Центральній виборчій комісії, скажу, що зараз, навпаки, все у неї. Читаю: „Внесення змін щодо виборчої адреси виборця здійснюється на підставі рішення розпорядника реєстру – Центральної виборчої комісії”. Тобто зараз, от уявіть собі, вінничани, я вам кажу просто приклад. До Центральної виборчої комісії надійшли звернення відділу ведення реєстру Бершацької РДА, 98 записів про виборців треба змінити. Тобто кожного виборця з Бершацького району знає Центральна виборча комісія знає особисто, з якої вулиці, кому 18 років, хто помер. І тепер вона по кожному прийме рішення і направить – увага! – до 60 відділень цього реєстру у цій Вінницькій області. Це нереально. 2 мільйони рішень на рік, приблизно, буде приймати Центральна виборча комісія, тільки по засудженим 15 тисяч рішень у рік. Я вам хочу сказати, що наші законопроекти і мій, і Ключковського не мають на меті узалежнити політиків чи когось від ЦВК, а навпаки, ми.
Дайте завершити.
ми просимо полегшити і покращити ті процедури, щоб громадянин України міг уточнити себе у списку і в органах ведення реєстру, і на рівні дільничної і окружної виборчої комісії. От і все.
Шановні колеги! Від фракції? Будь ласка.
Дякую за можливість і хочу повторити те, що тільки що казала Олена Леонідівна. Немає політики у цьому законопроекті, є лише технології, так є різні підходи до цих технологій. Я хотів би звернути увагу Адама Івановича чи йому сподобається, якщо зміни до реєстру буде вносити кожна районна державна адміністрація, кожний міськвиконком. Чи він багато там розбере тоді, що залишилося в тому реєстрі? Тому не нарікаймо на центральну виборчу комісію, давайте краще забезпечимо їй нормальну роботу. Що ж стосується тендерних закупівель, то, Адаме Івановичу, цю норму при підготовці до другого читання ми виключимо, оскільки всі ці проблеми вже розв’язані, кримінальна справа закрита, матеріальна база реєстру сформована остаточно і жодних проблем більше з цим не виникає. Тому цієї норми там не буде, бо вона вже застаріла, я щ раз хочу сказати, рівно на рік. Дякую.
Будь ласка, Юрій Мірошниченко.
З мотивів. З мотивів голосування. Шановні колеги, шановні колеги, щойно тут було сказано, що цей закон порушує Конституцію, точніше, статтю 92 Конституції. Дійсно, законами визначається порядок організації виборів, але це не Закон про вибори Президента України або Верховної Ради, це Закон про реєстр. І ті новації, які пропонуються, вони стосуються безпосередньо складання самого списку. Ми не порушуємо Конституцію. Я думаю, що ми можемо ухвалювати цей закон. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Прошу уваги! В порядку реєстрації і обговорення законопроекту буде ставитись на голосування першим проект - реєстраційний номер 3145, автор - Олена Лукаш, другий – 3469, автор - Юрій Ключковський. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Державний реєстр виборців” [[щодо питань первинного формування реєстру]], реєстраційний номер 3145. Прошу голосувати. [[17:09:28]] За-157 Рішення не прийнято. Тепер прошу уваги! Я ставлю на голосування проект закону [[реєстраційний номер 3469]] про внесення змін до Закону України "Про Державний реєстр виборців" [[щодо статусу та повноважень органів Державного реєстру виборців та складання списків виборців]]. Ще раз нагадую, реєстраційний номер 3469. Прошу голосувати. [[17:10:07]] За-374 Рішення прийнято. Шановні колеги, звучала пропозиція поставити на голосування доручення комітету підготовку провести в скорочені терміни в зв’язку з тим, що час підтискуєю. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[17:10:41]] За-350 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу уважно послухати. У нас тут звучала пропозиція відносно проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів "Артек" і "Молода гвардія". Це реєстраційний номер 4634. Оскільки є заперечення, щоб його розглядали сьогодні, можливо ми б компромісно найшли б такий вихід: проголосували про включення до порядку денного і за наслідками включення тоді вже була б можливість підготувати до розгляду цей законопроект. Нема заперечень? [[Ш у м у з а л і]] Він не включений. Його треба включити в порядок денний. Він не включений, шановні колеги! Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону (реєстраційний номер 4634) про внесення змін до статті 1 Закону України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів "Артек" і "Молода гвардія". Прошу голосувати. [[Ш у м у з а л і]] Так там повернення йде до розгляду цього питання. Ну давайте повернемося, нема проблеми. [[17:12:04]] За-354 Рішення прийнято. Що, в цілому? Ми включили в порядок денний. Шановні колеги, шановні колеги, зараз ми маємо розглянути з вами цікавий проект закону, ви тільки вдумайтесь. Це проект Закону про внесення змін до Закону України „Про природно-заповідний фонд України”. І хто автори проекту цього закону: Заєць, Голуб і Комар. Доповідач – Заєць Іван Олександрович. І співдоповідач – голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Семинога Анатолій Іванович. А, прошу уваги! Іван Заєць буде відповідати від колективу авторів і рішення комітету. Будь ласка.
Шановні народні депутати, людство стрімко вступає в епоху, коли його розвиток обмежуватиметься природним капіталом, природно-ресурсною базою, а не капіталом промисловим чи фінансовим, як це було донині. Ми всі маємо розуміти це і відповідно діяти як в стратегічному, так і в короткостроковому часі. Якою ж має бути логіка наших дій в такій ситуації? А такою ж самою, як і у випадку з промисловим і фінансовим капіталом, тобто маємо всіляко забезпечувати найощадливіше використання природних ресурсів та здійснювати всезростаюче інвестування в розвиток їх відновлювальної частини. Бог народив українців потужною відновлювальною частиною природного капіталу, зокрема землею. Об’єкти природно-заповідного фонду є важливою складовою саме відновлювальної частини природного капіталу, ось чому треба їх захищати та розвивати. Даний законопроект покращує законодавчу базу саме для такої діяльності. Наші пропозиції обумовлені також зміною практики функціонування об’єктів ПЗФ, яка суттєво змінилася від часу прийняття Закону „Про природно-заповідний фонд України”. Нагадаю вам, шановні народні депутати, що це було в 1993 році. І за весь цей час до закону внесено лише кілька змін. Які принципові положення вносяться в діючий закон. Перше: удосконалюється порядок створення та функціонування територій та об’єктів природно-заповідного фонду, зокрема, посилюється законодавча база для збереження цілісності природно-заповідних об’єктів. З цією метою пропонується визначити, визначати межи об’єктів ПЗФ до встановлення їх в натурі за матеріалами проектів створення територій та об’єктів ПЗФ. Друге, уточняються норми в частині регулювання питань спеціального використання природних ресурсів у межах територій та об’єктів ПЗФ шляхом приведення положень даного закону до норм Закону про дозвільну систему в сфері господарської діяльності. Спеціальне використання здійснюється в межах лімітів. Перелік дозволених видів використання природних ресурсів, територій та об’єктів ПЗС визначається її режимом. Дозволи на використання природних ресурсів об’єктів ПЗФ видаються центральним органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природ нього середовища, його структурами на місцях, місцевими радами відповідно до рівня об’єктів ПЗС. Видача дозволу здійснюється на безоплатній основі. Третє, уточнено склад і повноваження Служби державної охорони природного заповідного фонду України. Закон доповнено новою статтею 61.1. – соціально-правовий захист посадових осіб, служб державної охорони природного заповідного фонду України. Для вас, шановні народні депутати, не є секретом, що загребущі руки дотягнулися вже за землею і лісом, до заповідних територій. Дуже часто працівникам служби охорони природного заповідного фонду доводиться мати справу з озброєннями злочинцями при захисті, по суті, майбутнього нації. Тому пропонується надати Службі державної охорони природно-заповідного фонду статус природоохоронного органу. Посадові особи Служби державної охорони мають підлягати обов’язковому державному особистому страхуванню в порядку, установленому законодавством. Аналогічні норми вже закладені в Лісовому кодексі України стосовно Державної лісової охорони. Четверте, в законопроекті уточнюються параметри режиму охорони, відтворення та використання природних комплексів відповідно до функціонального зонування для біосферних заповідників, національних парків. Зокрема, пропонується здійснювати зонування територій біосферних заповідників відповідно до проекту його організації. Ці уточнення потрібні також, щоб унеможливити деструктивну діяльність тих, хто прагне перешкодити створенню об’єктів ПЗС. ПЗФ і надалі продовжувати варварську експлуатацію природних ресурсів. Роблять це вони в дуже простий спосіб: залякують людей, які проживають поблизу майбутнього заповідного об’єкту тим, що їм начебто буде заборонена будь-яка господарська діяльність, що вони залишаться без роботи у випадку створення заповідної території. Свіжий приклад такої діяльності можна бачити при створенні НПП „Великий Бір” у Сумській області. А достатньо було б заглянути.
Будь ласка, завершуйте.
щоб переконатися, що законодавець передбачає для національних природних парків господарську зону. Комітет на своєму засіданні розглянув даний законопроект і пропонує Верховній Раді України прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради також рекомендує прийняти законопроект за основу, висловлюючи при цьому кілька зауважень, які легко враховуються при підготовці законопроекту до другого читання. За оцінкою Міністерства фінансів, запровадження обов’язкового державного особистого страхування Служби державної охорони природного заповідного фонду потребуватиме щорічних додаткових видатків приблизно 1,95 мільйони гривень. Тому в залежності від проходження законопроекту ми до другого читанні введемо у Прикінцеві положення у відповідні терміни вступу в дію норм цього закону. Прохання підтримати даний законопроект у першому читанні. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, тепер комітет же повинен зробити своє заключення. А, вже від комітету зробили заключення. Я перепрошую. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти за основу. Є інші застереження з цього приводу? Немає? Можна поставити на голосування цю пропозицію? Ставиться на голосування пропозицію комітет про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природно-заповідний фонд України”, реєстраційний номер 2747. Прошу голосувати. [[17:18:59]] За-348 Рішення прийнято. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист тварин від жорстокого поводження" [[щодо уточнення норм та термінів]], реєстраційний номер 1264. Доповідач – народний депутат України Комар Микола Степанович, співдоповідач – Семинога Анатолій Іванович.
Ну, загальний сміх у залі. Знаєте, я мав право на репліку, бо називалося моє прізвище, але я цим правом не скористався, бо я вважаю, що знаєте ми вже тут не жорсткі політики, а жорстокі політики. І те, що у нас відбувається тут в залі, не по-християнські воно якось, розумієте. Я не говорю там кепкувати, чи збиткуватись над прізвищем, що це не годиться, а взагалі давайте якось будемо ріднішими, ми ж всі люди, всі християни. А тепер по суті, у 2006 році Україна прийняла законодавчий акт, який покликаний забезпечити захист тварин від жорстокості на рівні держави. Існування цього закону в законодавчому полі України є необхідною передумовою прийняття нашої держави до європейської спільноти, де подібні закони діють вже багато років у Великобританії з 1822, а в Німеччині з 1840. За два роки чинності Закону „Про захист тварин” було виявлено ряд недоліків, які не дають змоги закону виконувати закладені в нього функції значно знижуючи його ефективність. Багато статей закону носять суто декларативний характер, відсутність чіткого терміну „жорстоке поводження з тваринами” не дає змоги кореспондувати положення закону із Кодексом України про адміністративні порушення. В цілому законопроект відповідає Конвенції Ради Європи з прав тварин та усуває неузгодженості, які виникли під час реалізації положень, діючого Закону України „Про захист тварин від жорстокого поводження”. Метою законопроекту є законодавче врегулювання проблем, що мають місце у сферах утримання та поводження з домашніми тваринами у населених пунктах, забезпечення їх захисту та регулювання чисельності безпритульних тварин. Головне науково-експертне управління рекомендує прийняти законопроект за основу, реалізація законопроекту не потребує додаткових витрат з державних та місцевих бюджетів. Прийняття даного закону створить правове підгрунття для ефективного функціонування.
Будь ласка, завершуйте. Шановні колеги! Доповідь завершена. Шановні колеги! Я хочу привести вибачення Миколі Степановичу, якщо він сприйняв цей жарт, як збиткування. Будь ласка, Анатолій Іванович Семинога, від комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги, народні депутати! На ваш розгляд пропонується законопроект, який спрямований на врегулювання суспільних відносин у галузі поводження з тваринами, які є невід’ємною частиною повсякденного життя людини. Проектом дається розширене тлумачення терміну „жорстоке поводження з тваринами”, визначається перелік найважливіших заходів, за допомогою яких здійснюється поширення обізнаності щодо гуманного ставлення до тварин. Доопрацьовано правила поводження з тваринами в сільському господарстві, скотарстві, при організації видовищних заходів, проведення наукових експериментів тощо. Розширений перелік правопорушень, за скоїння яких наступає відповідальність. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує прийняти законопроект за основу, реалізація не потребує додаткових витрат з Державного бюджету. Комітет пропонує проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про захист тварин і жорсткого поводження” прийняти за основу з подальшим доопрацюванням комітету з питань екологічної політики, природокористування та наслідків Чорнобильської катастрофи. Я особисто від себе хочу подякувати авторам даного законопроекту, бо дійсно піднята абсолютно актуальна тема і хотів би звернутися до вас з проханням, готуючись до „Євро-2012” року ми повинні розуміти, що ми повинні не лише відремонтувати дороги, готелі і стадіони, а й повинні привести законодавчу базу у відповідність і змінити своє відношення в тому числі і до тваринного світу. Дякую за увагу. І прошу підтримати даний законопроект.
Шановні колеги, є потреба обговорювати його? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Катерина Ващук.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, дійсно закон дуже важливий і ми маємо бути вдячні колегам за те, що звернули увагу на братів наших менших і не погано виписали закон. Але в мене є зауваження слідуючого порядку і це зауваження підтримують колеги від нашої фракції „Блоку Литвина” в тому плані, що до цього закону ми будемо голосувати в першому читанні, обов’язково треба ввести спеціальний розділ, в якому мають бути серйозно виписані зобов’язання всіх людей, які мають тварин, зокрема собак і інших тварин, які можуть шкодити дітям, людям і оточуючим, хто живе. Ви дивіться, скільки випадків, коли собаки, яких холють, вирощують у багатих дворах, на смерть загризають дітей, це стає бідою у тих населених пунктах, де є великі маєтки. Прошу це обов’язково врахувати і записати нормою цьогозакону, бо інакше ми захищаємо тварин, забуваємо про людей, особливо про наших дітей. Це саме стосується і інших тварин, це не лише собаки. У нас є багато випадків, коли тварини ради прихоті господаря утримуються в домі і хижі, і такі тварини, які можуть нанести шкоду сусідам, людям і ніхто це не обмежує під тим поводом, що це треба оберігати тваринний світ. Все має бути розумно, тварина і людина мають жити, співіснувати, але людей від диких тварин.
Народний депутат Боднар, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Ольга Боднар "Блок Юлії Тимошенко". Я хочу сказати так. Знаєте, як в тому відомому фільмі, „у когось можливо собака друг человєка, а у нас управдом”. Ну на сьогодні схоже у нас „ні собака, ні управдом” другом людини не являються. Законопроект називається „Про захист тварин від жорстокого поводження”. Тому те, що сказала пані Катерина, його можна обов’язково враховувати, але не в цьому законі, а відповідно нормативно-правових актів, Кримінальному кодексі і таке інше. Сьогодні ми говоримо про те, що відбувається масове жорстоке поводження з тваринами і ми це продукуємо. Чому? Тому що ми не вчимо наших дітей як потрібно в цьому світі, як це прийнято в Європі, відноситись до тварин. Моя пропозиція наступна: прийняти цей законопроект в першому читанні обов’язково треба і він потрібен нам, починаючи з того, що це вимоги є Європейського Союзу, а ми приводимо у відповідність наше законодавство до Європейського Союзу, це, шановні, відноситься до Євро-2012, тому що це також вимоги стосовно Євро-2012. Ну я хотіла би звернутися до наших колег і до Володимира Михайловичу в першу чергу, мені здається, що настав той час, коли треба було б дослухатись і приєднатися до Конвенції по захисту прав тварин, в якій існує Європейська конвенція захисту прав тварин. І це поклало би крапку один раз і назавжди. Я уже зверталася з такою ініціативою до Кабінету Міністрів і сьогодні Кабінет Міністрів розглядає це питання. Я думаю, що якщо зал приєднається і від Верховної Ради буде така ініціатива, було би тільки найкраще для нашого суспільства і для захисту тварин від жорстокого поводження. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Самойлик Катерина Семенівна. Будь ласка, хвилина у вас є.
Дякую. У мене хвилина. Я дійсно так розчулилась, чуть ли не розплакалась, хоть ніколи жорстоко не поводилась з тваринам, але мені дуже жалко, що цими питаннями і за цими антикризовими важливими державними законопроектами ми не розглянули, знаєте, такі начебто дріб’язкові. Я все-таки хочу знати, коли ми розглянемо питання по Херсонському машинобудівному заводу, люди стоять під стінами, люди щодня голодують, люди не одержують заробітню платню, а ми по кому ллємо зараз сльози, по кому ллємо сльози зараз?! Та схаменіться ви, ради Бога, ви подивіться, внизу питання, які пов’язані з антикризовими заходами, питання, які пов’язані з діяльністю промисловості нашої, промислових підприємств, схаменемося, що ми чудимо людей, нас люди проклюнуть. Давайте.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти за основу. Я ставлю на голосування цю пропозицію, а саме про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про захист тварин від жорстокого поводження” щодо уточнення норм та термінів. Реєстраційний номер 1264. Прошу голосувати. [[17:30:09]] За-331 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо розмірів штрафів за дорожньо-транспортні порушення]]. Доповідач – народний депутат України Кравченко, співдоповідач – Мойсик Володимир Романович.
Кравченко фракція комуністів. Уважаемые коллеги и уважаемые народные депутаты! Народный депутат Симоненко и я подали законопроект про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо розмірів штрафів за дорожньо-транспортні порушення]]. У зв’язку з фінансово-економічною кризою в Україні зростає рівень безробіття, заморожується заробітна плата. На багатьох підприємствах працівників відправляють у відпустку без утримання. В державі в цілому відбувається зниження рівня життя населення. І на цьому фоні прийнятий нами з вами Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху є жорстоким по відношенню до нашого населення. У зв’язку з цим ми внесли законопроект, суть которого является в следующей. Мы предлагаем дорожно-транспортное нарушение, которое не провели и не могут привести к аварийным ситуациям, оставить в старой редакции Кодекса Украины про адміністративні правопорушення. Но давайте будем так говорить. Сегодня 180 гривен платить за езду без, ну допустим, без пристегнутого ремняэто слишком дорого, поэтому мы, например, предлагаем два, минимум 34 гривны. Следующий вопрос. Неправильная, к примеру, неправильная парковка. Следующий вопрос, неправильная буксировка транспорта и так далее. Это те правонарушения, которые не должны так жестоко караться, как они караются сейчас. И давайте все же исходить из того, что мы тогда погорячились и в старой редакции за мелкие правонарушения есть предложения проголосовать. И я как автор законопроекта я прошу итоги голосования опубликовать.
Дякую. Я думаю, шановні колеги, якщо ми будемо весь час публікувати результати голосування, то „Голос України” буде тільки це і робити. Мойсик Володимир Романович. Давайте приймемо таке рішення, голосування Верховної Ради будемо приймати голосуванням, бо вчора одні пропонували, сьогодні інші. Давайте. Добре. Спасибі. Шемчук Віктор Вікторович, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Вашій увазі пропонується Закон України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо розмірів штрафів за дорожньо-транспортні порушення]]. Зазначеним законопроектом пропонується диференціювати розміри штрафів за порушення правил дорожнього руху, а саме, штрафи за деякі правопорушення, що не призводять до створення аварійних ситуацій залишити такими, якими вони були до набрання чинності Законом України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. На думку авторів проекту збільшення штрафів за порушення правил дорожнього руху на фоні фінансово-економічної кризи в Україні та зниження рівня життя населення є невиправданим. Проаналізувавши законопроект та розглянувши його на засіданні комітету, комітет зазначає, що застосовані до порушників правила дорожнього руху, жорсткі заходи впливу, передбачені прийнятим Верховною Радою України 24 вересня 2008 року Законом України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху]] суттєво покращили стан транспортної дисципліни водіїв ефективно вплинули на рівень аварійності та тяжкості наслідків порушень. А тому посилення відповідальності учасників дорожнього руху за вчинення порушень в сфері безпеки було обгрунтованим. Комітет вважає, що намагання вдосконалити відповідальність за порушення правил дорожнього руху, тобто знизити штрафи, заборонити фотофіксацію тощо, призведуть до збільшення кількості правопорушень. Тому, підтверджуючи своє рішення про необхідність утриматися від внесення законопроектів, що пом’якшують відповідальність за порушення правил дорожнього руху, прийняте 18 березня 2009 року за наслідками комітетських слухань, щодо проблемних питань, які виникають під час виконання законодавства про безпеку руху, пропонує Верховній Раді України відхилити зазначений законопроект. Такої ж думки додержується і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України. Посилання на фінансово-економічну кризу, зниження рівня життя не можуть бути підставою для послаблення відповідальності. Просим підтримати рішення комітету про відхилення законопроекту.
Записатися на обговорення законопроекту, реєстраційний номер 3373. Народний депутат Павленко.
Прошу передати слово Олегу Зарубінському.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Ви знаєте, очевидно, істину сказав Голова Верховної Ради декілька днів назад, коли сказав, що, очевидно, з наближенням до виборів будуть взагалі відмінені і правила дорожнього руху. От я хочу це проілюструвати на деяких прикладах і маю на це моральне право, тому що буду абсолютно об’єктивним. І свого часу подав законопроект, який би не дозволяв оцими візирями робити що завгодно. Щоб вони були стаціонарні, сертифіковані і так далі. Але в даному випадку я не можу утриматись від того, щоб не сказати про деякі, мені здається, некоректні речі. Автором законопроекту було сказано, що ті порушення, які не викликають, які не мають похідними аварії і таке інше. А що, що відбувається насправді? Що зменшується? Де зменшується штраф? Користування водієм під час руху засобами зв’язку, не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемови без допомоги рук. Ви всі є учасниками дорожнього руху, ви бачите, що робиться у машині? Я не буду зараз казати про гендерні моменти, але, скажімо, водійка: губна помада в одній руці, телефон в іншій руці, не зрозуміло чим кермом ще управляє. Що ви робите? Це треба карати, при чому дуже серйозно карати. Не можна дозволяти говорити по телефону мобільному під час. Та хай вона, вибачте, саму у стовп кудись вріжиться, вона ж є порушник, який призведе до тогою, що вона невинних людей в аварійну ситуацію. Раз. Другий момент. Давайте подивимось, що ще. Я тут без гендерного моменту. Що ще, давайте подивимося, що пропонується, шановні колеги. За не використання ременів безпеки і мотоболом пропонується 0,2 від неоподаткованого мінімуму. Знаєте скільки це гривень? Це 3 гривні. Ну, скажіть, будь ласка, якщо буде штраф 3 гривні, хтось із цих підлітків, молодих людей колись оцей шолом надіне на себе? Ніколи. Хтось пристібнеться? Ніколи. Тому давайте.
Завершуйте, будь ласка.
давайте з водою і дитину не виплескувати. Мені здається, що треба серйозніше поставитись до цього, треба просто вимагати, щоб міліція не порушувала вже існуючий закон, але скорочувати, я вважаю, не потрібно. Дякую.
Народний депутат Прокопчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні колеги, телеглядачі, радіослухачі, я хотів би сказать, що на сьогоднішній день дуже багато, дійсно, я погоджуюсь із колегою Зарубінським, буде у законопроектів, які хотіли б привабить чимось там, з одного боку, водіїв, але давайте подумаємо про тих пішоходів, про тих, чиї діти гинуть. От про тих, як тільки ми почали розмови, що ми зараз будемо знімать всі ці санкції, як відразу кількість дорожньо-транспортних пригод збільшилась майже вдвічі, тільки із-за того, що вже ті, хто, як-то кажуть, хуліганив на дорогах, знову почули, що зараз відмінять. За „Візир” можна не платить, за те можна не робить і так далі, і так далі. Я вважаю, що рішення комітету було привальним. І при всій повазі до колег, дійсно, там треба впорядковувати роботу насамперед постових служб, насамперед працівників ДАІ, але ні в якому разі не відмінять те, що сьогодні зберегло життя, майже вдвічі аварійність зменшилась, зберегло життя як мінімум трьом тисячам людей. Я думаю, вже заради цього потрібно залишить ті норми, які є, при тому, що працівникам ДАІ – керівникам і обласних, і департаменту потрібно провести відповідні, так би мовити, зайняття з чемності саме працівників ДАІ, тому що дійсно є такі випадки, коли вони себе ведуть не зовсім толерантно і використовують своє службове становище. Тому я закликаю даний законопроект, можливо, він стане, як-то кажуть, наступним, як-то кажуть, тоді, коли можна буде подивитися, деякі нормі і змінить. На сьогоднішній день мінять, на моє переконання, не потрібно нічого. Дякую.
Народний депутат Ар’єв, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановні колеги, давайте, можливо, підемо далі: давайте ми до президентських виборів призупинимо дію Кодексу України про адміністративні правопорушення взагалі, щоб взагалі жодних штрафів ніхто не платив. У людей же грошей немає! Вони бідують, всі це знають. Ну так давайте взагалі тоді не будемо їх штрафувати ні за що і нікого. Всім же важко. Давайте ми будемо все ж таки думати трохи, що ми робимо. Давайте ми будемо розуміти, що за виборчою кампанією, за намаганням сподобатися усім ми просто можемо заплатити життям людей, як пропонується в цьому законі. Скажіть, будь ласка, що робить ремінь безпеки? Він у 80 відсотках рятує життя. А якщо людина сама не може дійти своєю головою, що треба прищипатися в автомобілі, то, вибачте, у нас, на жаль, дуже низький рівень правової культури в населення. Ми можемо знати. І у нас теж дуже низький рівень культури в цьому залі правової дуже часто. Але давайте тоді, якщо нам треба людям допомогти, то допомогти можливо треба тим. не пряником, а кнутом. На жаль, у нас сьогодні така ситуація. Я думаю, що буде ще дуже багато пропозицій. Можливо скоро дозволять пиячити трошки за кермом, але тоді будуть їздити напідпитку усі. Буде дуже багато пропозицій внести ті зміни в закони, які будуть подобатися людям. Але ну давайте трошки будемо відповідальними, більш відповідальними перед людьми, перед народом, ніж перед виборцями, яким ми хочемо сподобатися. Дякую.
Дякую. Від фракції по одній хвилині. Будь ласка, Кравченко і потім Ярослав Сухий.
Кравченко, фракция коммунистов. Ну ясно, что голосоваться будет по политическим мотивам, но я вам единственное что скажу. Вот эти рачители страшные за жизнь людей, вот, они не думают о следующем. Я председатель Всеукраинского союза защиты прав водителей. Я получаю сотни писем., по 7 тысяч штрафов, которые привозит водитель от Винницы до Киева – это только можно. в кошмарном сне присниться такое. Мы сегодня дали в руки все, что можно, для того чтобы поиздеваться над водителем, над человеком. А перед этим мы рассматривали законопроект про тварин, так давайте в первую очередь к людям относиться по-человечески, а не бить себя в грудь, как мы о них сильно переживаем. Такие штрафы нигде, ни в какой цивилизованной стране не соизмерны с размером заработной платы. Поэтому, уважаемые коллеги, вы тут, пожалуйста, плутовством не занимайтесь. Вы беспокойтесь только за то, чтобы на.
Будь ласка, Ярослав Михайлович Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я думаю, і зрозуміло, що цей законопроект приречений, прийнятий він не буде. Я хочу звернутися до народних депутатів України, котрі мали справу, зараз вже стикалися з цими штрафними санкціями. Справа не в них, повірте мені, і справа не в тому, щоб комусь сподобатися чи не сподобатися. ДАЇ, нашій Державній автоінспекції, потрібно негайно перебудовуватися. Послухайте, мова ж не про штрафи йде. Знову в засаді, знову за деревом, знову біжить з радаром, знову серед ночі. Ну, давайте ми якось в кінці кінців будемо ставити ці всі процедури в русла цивілізовані. Я думаю, що комітет профільний мав би зараз зробити, комітет профільний мав би зараз провести комітетські слухання і вивчити наслідки, позитивні чи негативні, цих штрафних санкцій, а саме головне, аби людей не дратували оці придирки і приниження дальше на дорогах. Тоді в нас буде нормально, тоді ми будемо.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет і висновок комітету: відхилити законопроект. Головне науково-експертне відхилити. Разом з тим, відповідно до Регламенту ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 3773, 3373]] про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо розмірів штрафів за дорожньо-транспортні порушення]]. [[17:45:29]] За-165 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 138, "Блок Тимошенко", "Наша Україна” – 0, фракція комуністів – 27, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 0. Шановні колеги, ставлю на голосування на повторне перше читання проекту закону [[реєстраційний номер 3373]], на повторне перше. [[17:46:04]] За-175 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" [[щодо університетських клінік]] [[реєстраційний номер 1487]]. Доповідач – Комар Микола Степанович, співдоповідач – Полохало Володимир Іванович. Продовжуємо наше вечірнє засідання до 18 годин 15 хвилин.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Зазначеним законопроектом з утворенням науково-навчально лікувальних комплексів університетських клінік на базі лікувально-профілактичних закладів врегульовуються проблеми у взаємовідносинах вищих навчальних закладів та комунальних закладів охорони здоров’я. Запропонований законопроект встановлює правила утворення навчально-науково-лікувальних комплексів. Він не приводить до виникнення якихось пільг, не потребує додаткових витрат з боку державного бюджету, а лише спрямований на врегулювання правових недоліків. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Володимир Іванович Полохало - голова Комітету з питань освіти і науки. З місця? Мікрофон, будь ласка, ввімкніть.
Шановні колеги, було коротко сказано про суть цього закону. Ми обговорю вали на нашому комітеті 14 травня цей законопроект. Є ряд серйозних зауважень, які висловлює науково-експертне управління і в тому числі, що торкається, зокрема, двосторонніх угод. На скільки, які саме угоди, між якими сторонами йдеться? Потім йдеться також про те, що хто, в яких саме вищих навчальних закладах мають утворитися такі клініки. Тобто йдеться про, про які структури йдеться? Але разом з тим, я хочу сказати, що комітет загалом підтримав цей законопроект. Підтримав в тому сенсі, що прийняти його за основу при всіх цих зауваженнях. І я хотів би додати, що в нас виникає дуже багато проблем, які торкаються вищої освіти, саме через відсутність базового закону про вищу освіту, який треба негайно прийняти. Тому і виходить таке, латаємо ці діри і приймаємо ці закони чи в першому читанні, чи на доопрацювання, маючи на увазі дуже серйозні розходження в підходах до тих, чи інших аспектах, які торкаються вищої школи. Дякую.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу. Які є застереження у депутатів? Немає заперечень, щоб поставити на голосування цю пропозицію? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту” [[щодо університетських клінік]], реєстраційний номер 1487. Прошу голосувати. [[17:49:31]] За-162 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення проекту закону реєстраційний номер. [[Ш у м у з а л і]] Ну, зараз. Юрій Кармазін, будь ласка. І Самойлик.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я взяв слово з мотивів, тому що, очевидно, не всі зрозуміли, про що йде мова. За кордоном створені кругом клініки, середній розмір яких, не найбільшої клініки, я вам називаю: 8 тисяч працюючих, 800 лікарів і так далі. І сьогодні наші люди їдуть туди. Є сьогодні і в нас такі фахівці. Нещодавно в Харкові зробили операцію, одному нашому члену партії удалили 40 кілограмів пухлину, саме фахівці саме наших університетів. Чому ж ми сьогодні проти того, щоб прийняти цей закон? Люди, це потрібно! В усьому світі йдуть по такому розвитку подій. В усьому світі, повірте мені, я мав справу з медициною. Я вас закликаю, перегляньте свої погляди щодо цього голосування. Хто зараз не зміг натиснути кнопку, натисніть. Це потрібно – розвивати університетські клініки, надзвичайно потрібно. Володимир Михайлович, я вас прошу, не встигли, очевидно, люди. Я не чекав, наприклад, що не проголосують і тому ми не обговорювали цей законопроект. Прошу проголосуйте.
Самойлик Катерина Семенівна.
Дякую. Шановні колеги! Шановний Володимир Михайлович! Я хочу нагадати, особливо БЮТу, де всього лише 22 чоловіки проголосували за законопроект і „Нашій Україні” 11 чоловік. У нас в школу в перший клас йде 80 відсотків дітей здорових, закінчують школу 20 відсотків здорових дітей і ці діти потім поступають до вищих навчальних закладів, нам вкрай необхідно вирішити це питання. Дуже добре піклуємося про тварин, про мисливців і таке інше, про кажанів, чому ж нам не турбуватися саме за майбутнє, за наших дітей. Я звертаюсь виключно до всіх, це питання, між іншим стосується не лише нашого комітету, а і Комітету з питань охорони здоров’я, нам необхідно врегулювати це питання, для майбутньої держави, я прошу повернутися.
Дякую. Будь ласка мікрофон ввімкніть.
Шановні колеги! Запорізький медичний університет, на базі Запорізького медичного університету, обласної лікарні, лікарні водників мешканці Запоріжжя кажуть про що я кажу, працює університетська клініка, працює прекрасно, перше, є можливість оснастити обладнанням. Друге, я щойно підходив до професора Передиря він сказав мудрі речі, не може бути навчальний медичний заклад без клініки, без практики. Університетські клініки є у всьому світі, для нас це поліпшення якості медичного обслуговування, прийом веде професор, завкафедрою, доцент, ординатура, аспірантура там же на цих же кафедрах педіатрії чи загальної хірургії, чи госпітальної терапії і тому подібне. Друге, це прекрасна практика для людей, які здобувають медичну освіту. І саме головне, от саме такі підходи і говорять про те, що ми зобов’язані в сесійний зал внести всі законопроекти, які стосуються запровадження загальнообов’язкового державного соціально-медичного страхування. Без цього реформування медицини неможливо, проголосуйте за університетські клініки. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі класичні університети мають клініки і це історія наша, і тут немає політики, треба подякувати нашому колезі, що він вніс це законопроект, це перше. Друге, ви всі прекрасно розумієте, що сьогодні новітні методи лікування і діагностики можливі лише на стику наук. Якщо брати класичні університети, там хіміки, біологи, радіофізики, радіологи, саме там мають бути клініки. Тому варто було б прийняти це рішення у першому читанні, як ініціативу і відкинути будь-яку політику. Всім хто знайомий із системою освіти це очевидно. Тому я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 1487]], до повернення, до розгляду законопроекту. [[17:54:35]] За-221 Рішення не прийнято. Ну ще раз повернення до розгляду проекту закону [[реєстраційний номер 1487]] ще раз повернення до розгляду законопроекту. Прошу голосувати. [[17:55:10]] За-271 Шановні колеги! Я вас прошу не нагадувати мені про Регламент! Якщо ви будете нагадувати, ви жодного рішення урядового не приймете і заспокойтеся, будь ласка! Повернулися до розгляду цього законопроекту. А тепер я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону 1487. Ну нам треба шукати компроміс, якусь нормальну позицію вже! [[17:55:50]] За-260 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка.: Партія регіонів – 146, „Блок Тимошенко” – 11, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 55, Комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 1. Тепер вашій увазі, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань вищої освіти [[щодо усунення перешкод у здобутті вищої освіти інвалідами]] [[реєстраційний номер 2185]]. Хто доповідачем буде виступати? Ви? Будь ласка, Микола Степанович. Ну тут чотири автори законопроекту, так один із співавторів може виступати, а Комар Микола Васильович є співавтором, будь ласка.
Шановні колеги! Метою прийняття цього законопроекту, який пропонується, є усунення прогалин законодавства у сфері вищої освіти, створення сприятливих умов для здобуття громадянами України вищої освіти. Прийняття закону створить більш сприятливі умови для здобуття вищої освіти громадянами, зокрема особами з обмеженими фізичними можливостями. Комітет з питань науки і освіти розглянув на своєму засіданні, і рекомендував прийняти за основу. Дякую.
Дякую, вам також. Будь ласка. Комітет є? Хто буде від комітету виступати? Володимир Іванович Полохало, будь ласка, голова Комітету з питань освіти і науки.
Шановні колеги, комітет розглядав цей законопроект 11 червня, знову хочу сказати, що було цілий ряд зауважень. Комітет прийняв рішення прийняти за основу.
Які є міркування у вас, шановні колеги? Хто бажає виступити в обговоренні? Не бачу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 2189]] про внесення змін до деяких законів України з питань вищої освіти щодо усунення перешкод у здобутті вищої освіти інвалідами. Прошу голосувати. [[17:58:16]] За-218 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання законопроект 2189. На повторне перше. [[17:58:41]] За-341 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер до вашої увазі проект Закону про захист персональних даних. Шевчук Олег Борисович, народний депутат – доповідач. Співдоповідач – Самойлик Катерина Семенівна. У нас ще два законопроекти, ми встигнемо розглянути до завершення цієї серії.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Законопроект про захист персональних даних є результатом спільної роботи Олега Шевчука, Володимира Полохала, Володимира Литвина, Катерини Самойлик і великої групи експертів. Сьогодні, на жаль, жоден громадянин України незалежно від його соціального статусу, рівня благополуччя, освіти, національності не гарантував собі визначений Конституцією захист на особисте життя. За декілька десятків гривень у відомих точках продажу можна придбати бази даних медичних, правоохоронних, податкових та інших органів, які містять у собі конфіденційну інформацію. У світі все більше коїться злочинів з використання персональних даних. За визначенням експертів нелегальний ринок торгівлі персональними даними вимірюється у світі десятками мільярдів доларів: масово розкриваються депозитні рахунки, інформаційні атаки здійснюються щодо баз даних пенсійних та інвестиційних фондів. Даний законопроект спрямований на системне вирішення цієї проблеми. Його завдання: створення правової бази, яка встановить права і гарантії, обов’язки, відповідальність всіх суб’єктів діяльності, пов’язаної із захистом персональних даних. Проект має складну та довгу історію. Він напрацьовувався з 1997 року, мав багато версій та редакцій, неодноразово проходив усі стадії узгодження у міністерствах, відомствах, обговорювався експертами та громадськістю. Введення в дію цього законопроекту дозволить створити умови для дієвого захисту персональних даних в Україні, покращити забезпечення балансу прав людини, суспільства і держави у цій сфері. Як наслідок, після його прийняття законопроект буде сприяти розвитку інформаційних ресурсів, зміцненню приватної власності та інформаційних продуктів, розширить можливості для боротьби з комп’ютерною злочинністю та буде сприяти в подальшому розвитку інформаційного суспільства. І на завершення. Даний законопроект має ще одну важливу мету – гармонізувати наше законодавство з європейським. Дякую за увагу. Прошу підтримати проект в першому читанні.
Дякую. Катерина Семенівна, будь ласка, рішення комітету.
Комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти розглянув даний законопроект і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти в першому читанні. Хочу зазначити про те, що Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило ряд суттєвих зауважень, в тому числі редакційних. Але до другого читання ми обов’язково приймемо. Чим викликане прийняття? Викликане передовсім тим, безпрєдєл в обороті персональних даних, повну незахищеність громадян від витоку інформації про особу та обмеженість законодавчого регулювання цієї сфери. Ми вдячні всім комітетам Верховної Ради України, які дали нам позитивні відгуки. А Комітет з питань національної безпеки та оборони ще й звернув нашу увагу на прискорення прийняття даного законопроекту. Мій колега, співавтор, вже сказав, що є основною метою цього законопроекту. Хочу тільки додати, що дія цього закону стосується тих, хто професійно створює бази даних органів державної влади, підприємств, організацій всіх форм власності, фізичних осіб, підприємств, у тому числі лікарів, адвокатів, нотаріусів. Але вона не буде поширюватись на діяльність зі створення баз персональних даних фізичною особою виключно для професійних, особистих чи побутових потреб. Цей закон не буде стосуватись пересічних громадян, а також громадських організацій та релігійних організацій, бо у нас були застереження і на цей рахунок. Ми одержали пропозиції і зауваження від народних депутатів Грицака Василя та Мопсика Володимира Романовича, але Грицак зняв всі свої зауваження і застереження і повідомив про те, що він погоджується з законопроектом. Прошу підтримати даний законопроект.
шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього законопроекту? Комітет пропонує прийняти його за основу. Можна ставити на голосування цю пропозицію? Ставиться на голосування пропозиція комітету, прошу підготуватись до голосування, про прийняття за основу проекту Закону про захист персональний даних [[реєстраційний номер 2273]]. Прошу голосувати. Та ви що! Останнє ж рішення, треба прийняти позитивно. [[18:04:04]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, і тепер проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення своєчасної виплати заробітної плати]], 2048. Голова підкомітету Марущенко, будь ласка, Володимир Станіславович. Є Марущенко? Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань соціальної політики та праці розглянув на своєму засіданні даний законопроект 19 березня 2008 року. Законопроектом пропонується скасувати норми, які струмують реалізацію положень щодо першочерговості виплати заробітної плати; посилити адміністративну відповідальність за порушення термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, а також пропонується включити до змісту колективних договорів зобов’язання сторін про першочерговість виплати заробітної плати. На думку авторів, прийняття даного законопроекту створить нові можливості для забезпечення своєчасної виплати заробітної плати. На думку Комітету Верховної Ради з питань правової політики є недоцільним вносити зміни до статті 1066 Цивільного кодексу України. Комітет Верховної Ради з питань бюджету вважає, що законопроект може бути прийнятий з певними. з урахуванням зауважень. Комітет Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує повернути законопроект суб’єктам законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Кабінет Міністрів України не підтримує проект закону. Міністерство праці та соціальної політики, Міністерство фінансів, Верховний Суд України, Національна тристороння соціально-економічна рада при Президентові України та Федерація роботодавців України проект закону не підтримують. Міністерство юстиції, Національний банк, Державна податкова адміністрація підтримують законопроект за умови врахування висловлених зауважень та пропозицій. Федерація профспілок України підтримує доцільність і своєчасність прийняття такого закону. Комітет вважає, що запропоновані зміни дають змогу удосконалити механізм реалізації законодавства, спрямованого на своєчасну виплату заробітної плати. Комітет просить підтримати проект закону і прийняти його у першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, доповідь завершена. Комітет пропонує прийняти за основу. Мова йде про те, що передбачається здійснення виплати заробітної плати в першочерговому порядку, а здійснення інших платежів, після виконання зобов’язань щодо сплати податку – це сутність нововведень, які пропонуються в проекті цього закону. Нема заперечень, щоб.? Є, да? А хто? [[Ш у м у з а л і]] Нє, нє, нє. Бондарєв, будь ласка, я перепрошую.
В нас є заперечення від комітету. Річ в тому, що законопроектом зокрема пропонується у закон України про податок з фізичних осіб виключити підпункт 8.1.2., пункт 8.1. статті 8, що призведе до скасування обов’язку податкових агентів сплачувати до бюджету податок з доходів фізичних осіб при виплаті [[нарахуванні]] оподаткованого доходу платнику податку. Таким чином, система адміністрування буде дуже такою цікавою, великою і дорогою. Щоб кожну оподатковувати фізичну особу, ми не зможемо тим апаратом, який є зараз у податківців, тому що треба буде працювати з кожною особою окремо, це не можливо. І таким чином, комітет вважає неприпустимим виключення у законі України „Про податок з фізичних осіб” норму підпункту 8.1.2. пункту 8.1 статті 8 і категорично проти прийняття законопроекту з реєстраційним номером 2048 в цілому як закону. Просимо, не робіть цього. Дякую.
Мова не йде про в цілому, мова йде тільки за основу. Олег Зарубінський, потім Олег Ляшко.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! А для чого ми тут підмінюємо поняття, хто каже про те, що треба це дійсно в цілому проголосувати, як закон. Мова йде про голосування за основу і мені здається, коли йдеться про першочергову виплату заробітної плати, це взагалі не має бути дискусії в нормальній, цивілізованій країні. Бо у нас переважна більшість людей живуть на зарплату, можливо це хтось не розуміє, або комусь це не подобається. І зарплата є єдине джерело життєдіяльності для людини. І коли людині не виплачують зарплату, то можна потім багато дискутувати з приводу того, як живеться банкам і комусь іншому і таке інше. Я наполягаю на тому, від імені фракції наполягаємо на тому, що в першому читанні за основу цей законопроект має бути прийнятий. А ті речі, які представник комітету сказав, можуть бути дійсно унесені вилучені при підготовці до другого читання. Дякую.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, безумовно, що людина, яка працює, має отримувати заробітну плату, особливо ті люди, які живуть лише на одну заробітну плату. Але в той же час норми, які пропонуються автором законопроекту, вони зменшують за висунутим комітету з питань бюджету доходи місцевих і Державного бюджету. З одного боку ми голосуємо, як от вранці законопроект колеги Папієва, який майже на 38 мільярдів збільшує видатки бюджету, з іншого боку нам знову пропонується голосувати за законопроект, який зменшує доходи бюджету, де ж взяти гроші на зарплати, коли немає доходів в бюджет. Тому я думаю, що цей законопроект у тій редакції, в якій він є, він несе загрозу бюджету, як наслідок інтересам людей, в першу чергу які залежні від бюджету, інтересам людей, які отримують заробітну плату в бюджетній сфері. Дякую!
Петро Цибенко, будь ласка, мікрофон.
Дякую! Фракція комуністів Петро Цибенко Голова ради організації ветеранів України. Шановні колеги! Ви знаєте, оцей проект закону дуже показовий для нас в певному розумінні цього слова. Що мається на увазі? Виявляється приймаємо закон, треба прийняти закон про забезпечення своєчасної виплати заробітної плати, без цього виявляється ми й не знаємо, що її треба виплачувати, а тим більше виплачувати своєчасно. А наступний закон який будемо приймати? Приймати про те, що своєчасно пенсію треба виплачувати? Це ще раз, я підкреслюю, мова йде про те, наскільки глибоко поринуло наше суспільство в ті тенета ринкові, що виявляється що уже треба комусь доказувати, що своєчасно треба виплачувати заробітну плату. Я хотів би підтвердити ту обставину, що фракція Компартії України буде підтримувати цей документ. Його треба приймати в першому читанні і відпрацьовувати на етапі підготовки до другого читання. Бо не прийняття цього документу залишиться ситуація такою, якою вона є – аж ніякою. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Тому цю пропозицію вношу на ваш розгляд, а саме про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення своєчасної виплати заробітної плати. Реєстраційний номер 2048. Прошу голосувати. [[18:12:36]] За-52 По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів - 2, "Блок Юлії Тимошенко" - 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 3, комуністів - 27, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 0. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу з 10-ої години ранку за розкладом, який буде визначено на п’ятницю. Дякую за роботу.