Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 85 narodnih poslanika. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 97 narodnih poslanika. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima Predloga zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje nadležnih odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naziv Predloga zakona amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Janko Veselinović, zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević i narodni poslanik Balša Božović. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Sedam minuta ću da koristim, ako dozvoljavate, predsednice. Pred nama je jedan dobar zakon i to smo rekli u načelnoj raspravi. Amandman na član 1. je pitanje neke jezičke doslednosti koja je trebalo da poštuje red, tehnološki red. Prvo se istražuje, pa se onda kopa ruda. Ali, možemo da budemo i mi dobronamerni, pa da kažemo da ne moramo da insistiramo na tome. Moguće da je rudarstvo važnije od istraživanja i tu onda možemo da otvorimo jednu veliku kvazi-filozofsku raspravu, što mislim da nije cilj pri donošenju zakona. Sigurno je da je zakon dobar, da je zakon plod jedne ozbiljne analize ove oblasti, da su u pisanju zakona angažovani verovatno svi stručnjaci koji postoje u ovoj državi, da je javna rasprava bila jako široka, da su rezultati te javne rasprave inkorporirani u sam Predlog zakona, što ga je učinilo vrlo dobrim. Naravno, neskromno, kolega Pavićević i ja ćemo reći da je našim amandmanima on na ivici da bude odličan. U svom izlaganju će kolega da obeleži i našu pobedu, još jednom, što je naše pravo da tako mislimo. Mislimo da je to pobeda i parlamentarizma š jednog zajedničkog rada. Naravno, pobede dobrog nisu nikad interesantne pa kolege od preko puta galame, ali generalno zakon, daje sasvim jednu, novu, savremenu, ozbiljnu osnovu za ovu oblast u Srbiji. Da li će to dati rezultate na terenu, da li ćemo mi postati bogata zemlja kroz rudarstvo, to ne zavisi ni od zakona, to zavisi od toga šta je ispod nas. Zakon jeste jedan deo tog celog procesa, ali pitanje da li kroz istraživanja može da se nađe nešto, a to je ono što krije deo zemljine kugle za koji smo mi nadležni. Ja se nadam da će ova istraživanja koja su započeta, koja traju jako dugo, biti intenzivirana ovim zakonom i da ćemo doći do toga da neka od tih istraživanja daju pozitivne rezultate, što će sigurno biti korisno za razvoj rudarstva, a samim tim i mnogih drugih grana srpske privrede. Tako da, ne insistiramo na ovom amandmanu na član 1. Usvojeno je, ako sam dobro shvatio, nekih 16 amandmana, plus jedan koji će biti usvojen na Odboru, znači, 17 od 25. Vlada će reći koji su to procenti i koje su reperkusije toga, ali generalno, mi i dalje ne možemo da budemo potpuno zadovoljni ovim zakonom. Zašto? Zato što mogu da kažem da svuda gde je struka bila primarna, da je zakon jako dobar, vrlo dobar, odličan. Međutim, tamo gde ima i politike, a to je deo svakog zakona, ne postoji ni jedan zakon koji je potpuno stručan, zakon je u stvari jedna stručna artikulacija političkih stavova oko neke oblasti. To je pitanje rudne rente i to je jedan mali član kojim se zakon ne bavi pretežno, a to je rudna renta pre svega na eksploataciju nafte i gasa. O tome sam govorio već. Ona je u Srbiji verovatno najmanja na svetu, za šta ne postoji nijedan opravdani razlog. Poseban problem je tu i ugovor o prodaji NIS-a, ne samo u onom delu koji se tiče toga da je NIS praktično poklonjen partneru iz inostranstva, nego u onom delu da se po tom ugovoru plaća rudna renta od 3% od prihoda onog ko crpe naftu i gas iz naših potencijala, a u zakonu je 7%. To znači da i ovaj član zakona koji to definiše sa 7% je nepotreban. U ovom trenutku imamo jednog eksploatatora nafte i gasa u Srbiji i on ima specijalni ugovor kao neki leks specijalis, kojim je njegov nivo te rudne rente još manji nego što piše u zakonu, nije ni 7%, nego 3%. Govorio sam već u načelnoj raspravi o tome da je jako dobro što mi imamo velikog partnera eksploataciji nafte i gasa, ali nije dobro to što je naša pozicija, pozicija Srbije u toj oblasti svedena na nivo nekog prisutnog građanina, bez bilo kakve naše intervencije u tome kakva će biti dinamika te eksploatacije i kakva će biti korist za državu, za Pokrajinu Vojvodinu, za lokalnu samoupravu od eksploatacije. Tako da, neophodno je preugovoriti, promeniti taj ugovor o prodaji NIS-a ne nekoliko strana, utvrditi prvo da li je prodajna cena takva kakva je utvrđena, da li tu može da se uradi nešto više, ali i u onom delu koliko može da se eksploatiše godišnje po kojim planovima i ovaj deo koji se tiče zakona o kojem govorim, a to je pitanje rudne rente. Zašto treba ući u preugovaranje, odnosno novi ugovor o NIS-u? Zato što je kupovina NIS-a, prodaja NIS-a deo jednog naftno-gasnog aranžmana koji nije ispunjen u svom najvažnijem delu, a najvažniji deo je izgradnja Južnog toka. Opravdanje zašto NIS prodajemo po četiri puta nižoj ceni od realne, zašto dajemo tako nizak nivo rudne rente bilo je u tome da ćemo biti deo Južnog toka i da ćemo sa tom investicijom, sa tom infrastrukturom doći do toga da možemo da nadoknadimo to što gubimo tako jeftinom prodajom NIS-a. Bilo je i priča da će nam prodaja NIS-a po bagatelnoj ceni spasiti Kosovo, ali da ne ulazim u taj deo. To je van ove teme, nego samo pominjem kao još jednu ne ozbiljnost koja se tada govorila. Govorim o 2007, 2008. godini. Promenilo se stanje, nema Južnog toka i to je razlog da se uđe u preugovaranje celog naftno-gasnog aranžmana, a samim tim i svega onoga što to prati…
Vreme.
Još jedna rečenica.
Već ste prošli. Hoćete svih sedam?
Već je sedam.
I to je prošlo.
Još jedna rečenica, ali sad je već potpuno gotovo.
Hvala vam. Ima reč podnosilac amandmana, narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, Pokret za preokret je podneo amandmane i na ovaj Zakon o rudarstvu i geološkom istraživanju i na naslov ovog zakona. Dakle, ministre, možda se postavlja pitanje, i to je pitanje koje je staro gotovo kao i civilizacija, da li je starija koka ili jaje? Na to odgovor još nismo dobili. Verujem da bi ja i vi mogli o tome da raspravljamo i da imamo argumente i za i protiv i za jednu i za drugu ideju. Ovde se radi o naslovu zakona, o imenu zakona, nazivu zakona i moj predlog koji sam izneo, u ime Pokreta za preokret, jeste da naslov prati tok stvari. Po toku stvari, prvo je istraživanje, prvo su geološka istraživanja, a nakon toga dolazi rudarstvo, odnosno iskop rude, bio površinski, bio u utrobi zemlje, da tako kažemo. U tom smislu, dileme nema. Dakle, dilema koka ili jaje ili istraživanje i rudarstvo za nas ne postoji. Moguće da ste imali neke druge kriterijume prilikom davanja naziva ovom zakonu. Međutim, kada pričamo o nazivu ovog zakona, možemo da pričamo generalno o ovoj oblasti, normativnom stanju i stanju u praksi, a kod nas se često normativni okviri ne podudaraju sa onim šta je u stvarnosti. Dakle, kada pričamo o zakonu o rudarstvu i geološkim istraživanjima, možemo da pričamo i o tome da li se ta geološka istraživanja i kopanje rude izvode na način da korist imaju i oni koji rade u tim rudnicima, ali i ljudi koji žive u okolini tih rudnika. Dakle, pitanje zaštite životne sredine je po meni i za Pokret za preokret veoma, veoma bitna. Kada je ovaj zakon stigao u proceduru, ja sam na poziv „Ekoista“, ekološkog udruženja iz Bora, otišao u Bor da pričam sa njima kako žive pored rudnika, pored topionice i kakav je spoj činjenice da je potrebno da se prerađuje ruda i potrebe da se pored tih rudnika i tih topionica živi. Znate šta kažu ljudi? Tamo žive i rade neki ljudi u fabrici i neki ljudi ne rade tamo i postoji na neki način nesklad između onoga što donosi i što je priroda donela tom kraju i onoga kako ljudi tamo žive u okolini koja je zagađena. Oni imaju problema i sa teškim metalima. Oni imaju problema, kažu, i sa velikim jalovištima godinama skladištenim, recimo u selu Oštrev i Krivelj, i to je ono o čemu mi treba da pričamo, i to je ono što brine te građane. Brinu se za svoje zdravlje, zdravlje svoje dece, zdravlje svojih potomaka i svakako da ovaj zakon mora biti u korelaciji sa zakonima koji se odnose na zaštitu životne sredine i koji obezbeđuju zdravu životnu sredinu. Recimo, gospodine ministre, u Boru od četiri uređaja za merenje zagađenosti vazduha, tri ne rade, a sa jednog uređaja podaci koji se očitavaju nisu poznati javnosti, nisu poznati građanima Bora. Sa druge strane, zemljište u okolini Bora je zagađeno teškim metalima, a ova jalovišta koja su u ovim selima, naročito kada je vetar, ugrožavaju živi svetu u okolini. I u tom smislu, ministre, nije istraživanje i rudarstvo samo iskop rude i prerada te rude. To je odnos prema životnoj sredini. To je odnos prema ljudima koji žive u tim krajevima. Čini mi se da ova Vlada nema nikakav osećaj prema tome. Sa druge strane, ljudi kažu da se plaše da izađu i da iskažu svoj stav, jer tamo neki lokalni moćnici im prete, zastrašuju ih, boje se za svoju sigurnost i da li mi u 21. veku imamo situaciju da ne smete da kažete da udišete vazduh u kome su teški metali, u kome su drugi parametri iznad dozvoljenih. Dakle, iskop rude, rudarstvo, rekultivisanje te sredine moraju biti jedna celina. Država u tom delu mora imati strategiju. Ne mogu ostati jalovišta za generacije koje će doći, jer u tim sredinama, kada nestane rude, neće moći ljudi da žive. U tom smislu, ministre, smatram da sa vašom koleginicom, ministarkom poljoprivrede i ekologije, koja se ekologijom uopšte ne bavi, treba da sednete i da odete i vi u Bor i da razgovarate sa građanima Bora i da razgovarate sa drugim građanima u Srbiji gde su geološka istraživanja i gde postoje iskopine, rudnici i gde postoji prerada tih sirovina. Tamo ljudi teško žive i umesto da budu srećni zato što im je Bog, da tako kažemo, podario bogatstvo, oni se plaše za svoje zdravlje. Veliki je broj respiratornih obolenja, povećana je smrtnost itd. Umesto sreće koju je trebalo da donese to bogatstvo, oni imaju problem. U tom smislu, ministre, sedite sa ministarkom poljoprivrede i ekologije i razgovarajte na tu temu.
Reč ima ministar Antić.
Uvažena predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, ja zaista neću da nepotrebno polemišem sa narodnim poslanicima. Pokušaću samo kratkim intervencijama da reagujem na ono što mislim da je ključno važno. U toku rasprave u načelu, po pitanju naziva zakona, sam izneo stav Ministarstva da zakon treba da se zove Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima, polazeći od toga da je, kao takav, Zakon o rudarstvu prepoznat u svim zakonodavnim okvirima. U zemljama u okruženju je to najčešće Zakon o rudarstvu i nigde se ne pominju geološka istraživanja. Naprosto, mi smo Ministarstvo energetike i rudarstva, a geološka istraživanja su u širem kontekstu deo tog procesa koji dovodi do rudarskog posla u Srbiji. To je naš stav. Ako se ne slažemo i ako to bude ključna stvar oko koje se nećemo složiti, mislim da to i nije toliko strašno. Moram da reagujem po pitanju Bora, a sa stanovišta vaše opaska da Vlada ne čini ništa kako bi se ta situacija popravila, i da izađem sa samo nekoliko podataka. Prvo, ovaj zakon posebnu pažnju posvećuje i do kraja zaoštrava pitanje rekultivacije, pitanje rešavanja istorijskih jalovišta koja su proces rudarstva u nekim rudnicima koji su već zatvoreni. To je sa jedne strane. Sa druge strane, kada je Bor u pitanju upravo smo ogromnu energiju uložili kako bi se završila Topionica i Fabrika sumporne kiseline, kako bi se smanjila emisija svih tih elemenata koji su loši za život i zdravlje ljudi sa jedne strane i sa druge strane upravo ovo ministarstvo realizuje projekat regionalnog razvoja Bora, odnosno rešavanje onog Kriveljskog kolektora koji treba da spreči potencijalnu ekološku katastrofu.
Hvala. Reč ima podnosioc amandmana dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici gospodinu Bečiću, uvaženi ministre Antiću, poštovane gošće i poštovani gosti iz ministarstva, želim povodom amandmana koji se tiče našeg predloga da se menja i naziv Predloga zakona da saopštim pre svega svojim koleginicama i kolegama narodnim poslanicima budući da sam se uverio da ovu informaciju imaju naši gosti iz ministarstva da smo mi narodni poslanici Nove stranke na Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima ukupno podneli 25 amandmana. Od ovog broja ukupno podnetih 25 amandmana prihvaćeno je dame i gospodo narodni poslanici 16 amandmana, a u najavi je da će biti prihvaćen još jedan amandman. Kada god se prihvati makar jedna zapeta, jedno slovo, neki znak interpunkcije, a naročito kada imamo sadržinske amandmane, to je za jednog narodnog poslanika koji je posvećen svom zakonodavnom radu u zakonodavnom telu, razlog za veliko zadovoljstvo i radost poštovano gospodo. Obaveštavam gospodina Antića, ali i svoje koleginice i kolege u Narodnoj skupštini da smo mi poštovana gospodo za ovih godinu i osam meseci, mi narodni poslanici Nove stranke ukupno podneli 1.659 amandmana. Od ukupno podnetih 1.659 amandmana prihvaćeno je za ovih godinu i osam meseci ukupno 149 amandmana. Kada se to prenese u procente dame i gospodo narodni poslanici, poštovane gošće i gosti iz ministarstva iznosi 8,98%. Mi ovde praktikujemo primenu jedne analogije ministre Antiću, koja podrazumeva da ove procente prenosimo i na podršku biračkog tela. To znači da je Novoj stranci bilo dovoljno godina i osam meseci poštovana gospodo, da dođemo do podrške u biračkom telu u iznosu od 8,98%. Bravo. Naravno da to zaslužuje i aplauz i podršku, jer je rezultat dame i gospodo velikog i posvećenog rada pre svega nas narodnih poslanika Nove stranke u Narodnoj skupštini. Želim da obavestim narodne poslanike da su prihvaćeni naši amandmani na sledeće članove Predloga zakona, na član 3. na naziv odeljka 3, na član 29, 37, 44, 47, 64, 158, 163, 168. Dame i gospodo narodni poslanici prihvaćena su dva naša amandmana na član 180. i dva naša amandmana na 181, potom i amandmani na članove 182. i 187. Mislim dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti iz ministarstva da ovaj rezultat možemo da nazovemo i jednom malom pobedom ne samo Nove stranke nego i opozicije u našoj Narodnoj skupštini, ali i pobedom parlamentarizma u našoj državi kojom ste ovakvom vrstom delanja gospodine Antiću i sami doprineli. Kada proglašavamo pobedu parlamentarizma, to je za svaku osobu koja je usmerena ka demokratskim vrednostima, principa i načelima takođe razlog za radost i zadovoljstvo dame i gospodo narodni poslanici. Mislim da neće biti neskromno da se kaže da je sa ovakvim rezultatom naša Nova stranka za ovih godinu i osam meseci postala šampion i nada srpskog parlamentarizma. Naravno ovo je, ja mislim jedna prilika da se ukaže na izvesne i veoma pozitivne aspekte ovog Predloga zakona, da je ovo jedan veoma dobar zakonodavni projekat imajući u vidu dužinu i obuhvatnost javne rasprave npr. To nije bio čest slučaj sa drugim zakonodavnim projektima. Potom, imajući u vidu zainteresovanost ministarstva za tu raspravu, imajući u vidu širinu učešća zainteresovanih strana, a na samom kraju i broj prihvaćenih amandmana koji su ja mislim sadržinski bili veoma kvalitetni, mislim da je red da se ovde kaže da treba ovaj zakon tumačiti u kontekstu svih ovih izraženih pozitivnih aspekata njegove sadržine. Red je mislim da i opozicija kaže to kada je to istina.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, naravno da predlažem da se odbije ovaj amandman, dakle, amandman na naziv ovog zakona, Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Okarakterisao bi ga najblaže što mogu a što je kao nepotreban. Apsolutno nepotreban amandman. Predlagač ovog amandmana, ima ih nekoliko, ali ja bih se osvrnuo na predlagača amandmana koji inače voli lažno da se predstavlja i da se potpisuje kao lider nekakvog pokreta, nastavlja sa praksom, rekao bih za ovih kako je to kolega Pavićević malo pre rekao godinu i osam meseci predlaganja apsolutno nepotrebnih amandmana. Ovde je već svima jasno da je u pitanju puka želja da se na svaki mogući način dođe do nekih minuta, besplatnih minuta medijskog prostora ne bi li na taj način po ko zna koji put pokušao da kritikuje aktuelnu Vladu, naravno bez i jednog argumenta. Mi možemo prema tome da budemo maksimalno tolerantni kao što i jesmo. I vi ste gospodine predsedavajući maksimalno tolerantni prema njemu, ali problem je kada se ne govori istina. To je jedini problem. To je nešto preko čega ne možemo da pređemo, pa mu se onda priviđaju neke stvari. Priviđaju mu se neki raskoli aludirajući na stanje u poslaničkoj grupi SNS, od 136 poslanika jedan poslanik ode i njemu je to raskol. Razumem zašto mu se priviđaju raskoli, zato što god njega u tom pokretu i ne može da dođe do raskola. Kako bi moglo da dođe kada ga čini jedan čovek? Nemoguće je da dođe do raskola, pa mu se priviđaju raskoli na drugoj strani. Kada je reč o samom amandmanu, dakle podvućiću potpuno nepotreban amandman. Dakle predlaže se zamena reči u rečenici, nije Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima, nego je Zakon o geološkim istraživanjima i rudarstvu. Pri tom, u obrazlaganju svog amandman ni jednu jedinu reč nije rekao zašto bi mi prihvatili ovaj amandman. Iz svega ovog što sam naveo zaista mislim da treba da odbijemo ovaj amandman i zbog još jednog principa, a to je da pošaljemo poruku kako se ophodimo i na koji način se odnosimo prema zaista neodgovornim i potpuno bespotrebnim amandmanima. Hvala.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću prvo da pozovem ministarstvo koje je nadležno za poslove državne uprave da prekontroliše i sankcioniše rad ne registrovanih političkih organizacija bez obzira kako se one zvale. Shvatam da kolege narodni poslanici koji u tri stranke za godinu dana nisu mogli da nađu sebe, ali u obrazloženju amandmana kada navode nazive nekih neregistrovanih političkih stranaka, to je razlog da izvršna vlast odnosno Ministarstvo za državnu upravu reaguje i proveri rad neregistrovanih političkih organizacija na isti način na koji je to uradilo sa onom neregistrovanom političkom organizacijom u Srbija koja se zove „Jobik“. Prema tome, da li je preokret za „Jobik“ ili preokret za pokret ili Kaligulin preokret, uglavnom neko mora da reaguje i da proveri rad neregistrovanih političkih organizacija, tim pre što političke stranke imaju izvesne obaveze prema Agenciji za borbu protiv korupcije i prema drugim organima a to neregistrovane političke stranke takvu vrstu obaveza nemaju niti imaju obavezu izveštavanja o prilozima koje političke stranke dobijaju. Postoji više razloga zbog kojih treba proveriti ovu neregistrovanu političku stranku koja se danima provlači kroz parlament. Ne radi se o izbornoj listi koju je formirala grupa građana, radi se jednostavno o Udruženju građana koje formira tri lica, to nije politička stranka i ne može da bude predlagač amandmana tim pre što predlagači amandmana mogu da budu narodni poslanici, Vlada, određeni broj birača. Prema tome, gospodine predsedniče, ubuduće kada neko navede naziv nekog udruženja, ubuduće to može da navede da je „Žena u crnom“, može da navede da je „Crveni krst“, itd. to nisu političke organizacije niti u smislu Poslovnika i Ustava mogu da budu predlagači amandmana. Jedan doktor prava to ne zna, ali jedan poljoprivrednik je u obavezi da ga obavesti, evo ne znam po koji put, da to mora da ispravi i da jednostavno kaže da on kao narodni poslanik predlagač amandmana, on na to ima suvereno pravo, ali organizacija Pokret za preokret to pravo jednostavno nema, čak i da jeste politička stranka, a nije. Što se tiče amandmana, ja nemam ništa protiv da bude prihvaćen. Ali, u obrazloženju amandmana se svašta ovde iznosilo, pa se polazilo od procenta. Ja se slažem da ima određenog procenta prihvatanja amandmana, da postoje političke stranke za zareze, zapete, za uzvičnike, upitnike i navodnike i meni je drago što leksički doteruju te članove zakona, ali izvođenje nekog procenta i to poređenje sa procentom podrške itd, nadam se da će ta stranka za zareze, zapete rešiti da izađe sama na izbore i da potvrdi ono što njeni predstavnici ovde uporno tvrde. Što se tiče drugog dela obrazlaganja amandmana, ja uporno tvrdim da predstavnici bivšeg režima neće da nam oproste ni svoje greške. Ovih dana se skupljaju potpisi za rušenje SSP koji su oni potpisali, utvrdili zajedno sa 27 članica EU. Danas prikupljaju potpise, ovih dana da ruše SSP, a pri tome se po Ustavu članu 107. i članu 108. ne može sprovoditi referendum po pitanju međunarodnih sporazuma. Dakle, oni više nisu ni za ono za šta jesu, imali su dve pameti. Jedna pamet je bila kad su bili vlast, a sasvim druga je pamet otkad su u opoziciji. Kad su bili vlast onda su javne poslove koristili za svoje privatne biznise, trpali novac i pravili razne ugovore uključujući i onaj za vinograde. Dakle, trpali novac od javnih poslova praveći privatne biznise, a sada kad su opozicija, sad su protiv onih sporazuma koji su oni potpisali. Ovde spominjan ugovor se NIS-om i sporazum. Nismo ga mi potpisali, potpisala ga je stranka bivšeg režima na čijoj listi je izabran onaj koji sad nama prigovara. Dakle, on kaže da je taj sporazum štetan, pa ga ja pitam - zašto je u ovaj parlament ušao na listi onih koji su potpisali takav sporazum? Pa ako on tvrdi da je ugovor i sporazum štetan onda bio na listi štetočina. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme ovlašćene predstavnice poslaničke grupe DS i argumentaciju očitu kada se radi o amandmanu kojim se menja redosled. Dakle, govoriću o političkog udruženju Pokret za preokret, raskolu u poslaničkoj grupi SNS, o udruženju „Jobbik“ i o SSP sa osvrtom na diskusiju koja je u skladu sa Poslovnikom i članom 106. da se govori o dnevnom redu pošto je to očigledan dnevni red. Za kvalifikacije ljudi koje se koriste kao diskvalifikacije, ad personam argumentacija bez obzira da li su članovi Pokreta za preokret ili učestvuju u raskolu poslaničke grupe SNS, vrlo je teško povezati sa sadržajem amandmana …
Gospođo Čomić, nisam očekivao od vas da nećete pričati o amandmanu. Da li smatrate da ste dobili repliku ili …?
… ja sam dobila reč da govorim u pojedinostima kao i kolege koje su malopre diskutovale isto o toj temi u pojedinostima. Dakle, čuli smo kako se povezuje izmena reči – rudarstvo i geološko istraživanje sa političkim udruženjem Pokret za preokret i „Jobbik“ sa raskolom u SNS sa potpisivanjemSSP i sa NIS. To je tema. Vi ste smatrali da je …
Gospođo Čomić, pomenut je neki pokret, ali ne Pokret za preokret.
… dobro, ja ću o pokretu.
Gospođo Čomić, molim vas vi ste potpredsednica parlamenta. Molim vas da vodite računa o dostojanstvu parlamenta, bar vi ako ne mogu neki drugi narodni poslanici.
… jesam. Dakle, pošto je zaključeno da govornici pre mene ne vode računa o dostojanstvu parlamenta, pošto ja znam sa koliko teškoće …
Ja sam to rekao vama, gospođo Čomić.
… predsedavajući, ja ću povesti računa o dostojanstvu parlamenta. Dakle, pokret, pošto se Poslovnik odnosi na sve narodne poslanike potpuno jednako, tu se slažemo, je li tako, ako imamo debatu u kojoj se amandman koji se predlaže da se reči – rudarstvo i geološka istraživanja promene po redosledu i da bude – geološka istraživanja i rudarstvo, a da se neprihvatanje ili podrška tom amandmanu argumentuje stavovima koji su diskvalifikacija članova pokreta „Jobbika“ ili Pokreta za preokret, osporavanjem raskola u poslaničkoj grupi SNS, potpisivanjem ugovora za NIS ili informacijama o SSP, onda mislim da je to dnevni red. Nemam ništa protiv da tema dijaloga bude šta god predsedavajući smatra da je tema dnevnog reda. No, nezavisno od volje da se bira argumentacija kojom će se osporiti nečije pravo da podnosi amandman, ja bih da čujem nekoliko argumenata i od ministra, s obzirom na to da je rekao da se odredbe ovog zakona odnose na vrlo strogo – rekultivaciju i tu imamo jedan popriličan nesporazum kada je ovaj zakon. Argument je dat spominjanjem stanja u Boru i ne samo tu i to je tema o kojoj sam govorila kada sam govorila o članovima zakona uključujući i naslov. Dakle, da li je u pitanju – geološko istraživanje ili rudarstvo, svejedno, oba postupka mogu da ostave ozbiljne posledice po životnu sredinu. Dakle, da li vi ovim zakonom čiji jedan deo treba da stupi na snagu tokom godina koje dolaze unapred računate da će buduća geološka istraživanja i buduće odredbe koje se odnose na eksploataciona polja proizvoditi štetu po životnu sredinu? To je ostalo nejasno i ja sam u jednom odgovoru od ministra čula da se to ne smatra, nego je to rekultivacija sasvim stroga za postojeće, a da će se u buduće raditi u skladu kako sa Poglavljem 15. tako i sa Poglavljem 27. Geološka istraživanja umeju da oštete prilično životnu sredinu. Mi imamo ozbiljnih problema u primeni postojećeg zakonodavstva kada je Poglavlje 27. u pitanju. Imamo ozbiljne primedbe na to da nema nikakvog pomeranja u napretku i bilo bi mi važno da čujemo procenu ministra. Ne zahtevam od ministra da govori o tome šta će tačno da se desi nakon odobravanja geoloških istraživanja ili nakon otvaranja novih eksploatacionih polja, ali bi mi bilo drago da čujem od ministra njegovu procenu – da li se buduće eksploatacije ili geološka istraživanja, pri čemu stojimo na stanovištu da zakon treba da se zove – o geološkim istraživanjima i rudarstvu, da li će proizvoditi takve štete da će biti potrebna rekultivacija? Da li je kontekst odgovora koji je dat narodnom poslaniku koji je podneo amandman takav da je procena da će šteta biti i u buduće pa će i rekultivacija biti i u buduće? Pošto je sasvim jasno da je sve ovo vezano kako sa naslovom zakona, tako i sa održavanjem reda na sednici Skupštine, sa voljom narodnih poslanika da zato što pripadaju vladajućoj koaliciji smatraju da mogu da dobacuju, možda i može, ali nije lepo. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite. Replika.
Gospodine predsedavajući, uvaženi kolega Mirković, Saša Mirković je korpulentan čovek, možda ja nemam pravo zbog moje fizičke konstitucije da kažem i da je možda i elegantno popunjen, ali definitivno da je krupan čovek. Njegovo pravo i želja da napusti pobednički tim SNS može da se nazove bilo kako drugačije, ali nikada ne može da se nazove raskolom. Međutim, oni koji već sedam punih godina i osma godina vide neke raskole u Srpskoj naprednoj stranci, nikako ne vide raspad u Demokratskoj stranci. Nikako ne vide raspad gde neki narodni poslanici iz prvih redova polako prelaze u poslednje redove, a ti poslednji redovi su blizu izlaznih vrata. Nikako ne vide te raspade u kojima se potpredsednici Demokratske stranke osećaju kao strano telo u toj Demokratskoj stranci, ili na izvršnom odboru, ili na predsedništvu Demokratske stranke. Ja vam, gospodo, samo jednu stvar poručujem - pustite vi Srpsku naprednu stranku. Hvala na pitanju, dobro smo. Hvala na pitanju, radimo. Hvala na pitanju, sprovodimo reformsku politiku koju sprovodi Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije, a vi vodite računa o raspadu. Da bi povezali sa današnjom tačkom dnevnog reda, ja jedino mogu da vidim da Demokratska stranka sve dublje kopa i sve tone više i više kada se računa i kada se gleda poverenje kod građana Republike Srbije.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Ovlašćeni predstavnik Demokratske stranke, replika dva minuta, pominjanje DS. Izvolite, gospođo Čomić.
Zahvaljujem. Volja vladajuće koalicije da se bavi Demokratskom strankom je razumljiva, a volja da se ne primenjuje red na sednici takođe je razumljiva. Da je Demokratska stranka u raspadu i da Srpska napredna stranka nije u ozbiljnom raskolu, ne bi ovde bilo toliko nervoze.
Gospođo Čomić, molim vas, imate li primedbu na vođenje sednice?
Nemam.
Prvo izazovete repliku, govorite van teme dnevnog reda, a onda opet imate primedbu na vođenje sednice.
Nemam nikakvu primedbu na vođenje sednice.
Ja nisam očekivao to od vas, gospođo Čomić. Možda od nekog drugog iz opozicije, ali od vas nisam.
Ja uvek mogu vas prijatno da iznenadim. Nemam primedbe na vođenje sednice, ovo nije povreda Poslovnika, ovo je replika na izlaganje predsednika poslaničke grupe.
Replika, gospođo Čomić, ali ste upravo izgovorili da imate primedbu na vođenje sednice.
Ovo je replika predsedniku poslaničke grupe Srpske napredne stranke, nije povreda Poslovnika. Kada i ako bude potrebe, ja ću se javiti za povredu Poslovnika, ali dali ste mi pravo na repliku s obzirom na pominjanje Demokratske stranke u raspravi o pojedinostima i o amandmanu predsednika poslaničke grupe Srpske napredne stranke. Dakle, stali smo na nervozi. Ja se nadam da je vladajuća koalicija dobro, pošto ono što ide u televizijskim emisijama ne izgleda na dobro. Dakle, neko ko u desetak dana ima vesti o državnom udaru, o silnim neprijateljima koji ruše Vladu, teško da je dobro. Ako imate posle volju da kažete da je to sve bila samo šala, onda tek nije dobro. Ja potpuno razumem i volju da se opozicija ućutka, omalovaži, to je… [[isključen mikrofon]]
Zahvaljujem, gospođo Čomić, isteklo je dva minuta. Reč ima gospodin Babić, replika, i time zatvaramo krug replika, pošto je gospođa Čomić izazvala repliku. Izvolite.
Evo, ja prihvatam da smo po rečima uvažene koleginice koja je postala stručnjak i za psihološka stanja i da li je neko nervozan ili nije. Ja samo vidim ovde koleginice i kolege Srpske napredne stranke koji su veoma raspoloženi, vidim osmehe na licima, zato što ćemo i danas usvojiti još jedan reformski zakon. Veoma smo srećni i zadovoljni zbog toga. Ne znam odakle neko ko nije stručan da procenjuje psihološko stanje drugih ljudi može tako nešto da govori i može tako nešto da procenjuj. Ali, čak i prihvatajući ono što je uvažena koleginica rekla, evo, mi u takvom raskolu, ali opet Srpska napredna stranka, Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije imaju podršku preko 52% građana Republike Srbije. Pa, zamislite još da nismo u raskolu. Zamislite, gospodine predsedavajući, koliko bi Srpska napredne stranka imala poverenje još da nije u raskolu. Pa, to bi bilo fenomenalno. Ali, evo, prihvatam sve što je koleginica rekla i prihvatiću nešto što je vrlo duhovito rekao jedan narodni poslanik, uvaženi kolega Rističević, da Demokratska stranka nije na moru, ali svakim danom sve više i više tone.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Ako ćemo tumačiti procente kao neki poslanici, imate 80 i nešto posto. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Uvažavajući potrebu, koja dolazi pre svega od opozicionih poslanika, da se malo i politički unese neka dinamika u ovu raspravu o Zakonu o rudarstvu i energetici, koja je pre svega očigledno posledica nedostatka mogućnosti da se o zakonu priča jer zakon očigledno ima takvu crtu da ga karakteriše ogromna većina kao dobar, ja moram samo jednu malu ispravu, pre svega gospodinu Babiću, koji je rekao da gospodin Vučić, SNS i Vlada imaju preko 50%. Ako tome dodamo SPS sa svojim partnerima, to je preko 65%, gospodine Babiću. Ali, ja se nisam javio da bih politički polemisao, ovde sam u svojstvu ministra rudarstva i energetike i pričam o zakonu. Gospođo Čomić, pitali ste oko rekultivacije. Evo, samo nekoliko malih primera, ali to se prožima kroz ceo zakon. U članu 78, gde se navodi šta je neophodno za odobrenje za eksploataciju, pod 8) su obaveze u vezi sanacije rekultivacije prostora, angažovanja lica sa odgovarajućom stručnom spremom i poslovima tehničkog rukovođenja, stručnog rada, bezbednosti i zdravlja na radu, blagovremenog izveštavanja nadležnog organa i inspekcijske službe. U članu 102. je isto vrlo precizno navedeno i vezano za odobrenje za izgradnju rudarskih objekata i izvođenje rudarskih radova. Pod tačkom 5) – obaveze u vezi sanacije i rekultivacije prostora, angažovanja lica sa odgovarajućom stručnom spremom itd. U članu 72. je navedeno da ministarstvo, odnosno nadležni pokrajinski organ može ukinuti odobrenje za eksploataciju ili eksploataciono polje, pa koji su razlozi mogući, pored toga da ako se eksploatacijom ugrožava život i zdravlje ljudi i tome slično, da se pod tačkom 7) ne vrši postupak rekultivacije u skladu sa odobrenom projektnom dokumentacijom i godišnjim operativnim planovima. Znači, mi na godišnjem nivou pratimo, po novom zakonu, sve aktivnosti svakog rudarskog subjekta na rekultivaciji prostora, uključujući i to da smo članom 153. predvideli obaveze onoga ko je aktivno privredno lice…
Vreme, gospodine ministre.
Izvinjavam se, ovo je kapitalno važno. …i u stavu 3. da i za ove stare slučajeve, ukoliko se otvori postupak likvidacije ili stečaja nad nosiocem eksploatacije, prioritetno se iz likvidacione mase ili stečajne mase podmiruju troškovi sanacije i rekultivacije zemljišta. Znači, rekultivaciju i sanaciju zemljišta smo zaista izdigli maksimalno koliko je bilo moguće ovakvim zakonskim projektom.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Reč ima narodna poslanica Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre i gosti, kolege i koleginice poslanici, javljam se po amandmanu. Već bezbroj puta slušamo hvalospev kolege Pavićevića o broju prihvaćenih amandmana. Slušamo razne pogrešne logičko matematičke operacije, koje kolega Pavićević poistovećuje sa procentom podrške biračkog tela, što je sasvim pogrešno. O tome će moja koleginica Aleksandra Tomić kasnije pričati, kako po njegovim operacijama SNS ima podršku. Slušajući kolegu Pavićevića bezbroj puta, poštovani predsedavajući, o akademskoj čestitosti i o vladavini prava, sada imamo još noviji izraz – pobeda parlamentarizma, najnoviji. Više puta je kolega Pavićević izjavio da ideja i misao menjaju svet, ali ovaj amandman neće promeniti naziv Predloga zakona. Hvala.
Zahvaljujem. (Vladimir Pavićević: Replika.) Da, u pravu ste, gospodine Pavićeviću, pošto je koleginica Vlahović više puta pomenula vaše ime i prezime. Vi time imate pravo na repliku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući i današnjoj sednici gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva. Cenim kada se gospođa Vlahović javi da komentariše naše amandmane i sa posebnom pažnjom slušam argumentaciju. Ovde je bilo neophodno da se javim na osnovu prava na repliku, budući da je gospođa Vlahović osporila meni jedno pravo da se bavim i procentima prihvaćenih amandmana koje smo podneli mi, narodni poslanici Nove stranke. Sada želim onda da podsetim samo na nešto što sam ranije rekao. Ja sam rekaoda smo mi podneli 25 amandmana na ovaj predlog zakona, da je prihvaćeno 16 amandmana, što u procentima iznosi 8,98%. Nakon što sam rekao da smo mi na osnovu tog procenta postali šampioni srpskog parlamentarizma, gospodine Bečiću, ovde sam čuo jedan aplauz, podršku za takvu vrstu stava, uz jednu napomenu i zamerku jednog narodnog poslanika da ako je situacija takva, što onda sami ne izađemo na izbore i ne osvojimo taj procenat. Poštovana gospodo, ja sam po izvesnim analogijama saopštio da mi sada imamo jedno čvrsto uporište u biračkom telu u iznosu od 8,98%, a da u savezu sa strankama sa kojima delimo vrednosti, principe, načela, gospodine Bečiću, možemo možda i da utrostručimo tu podršku u biračkom telu. Naravno da je nama ideja da se bavimo smenom jedne loše Vlade, kako bismo, kada mi dođemo na vlast, radili mnogo bolje, upornije, posvećenije, u skladu sa vladavinom zakona, kao što to kaže gospođa Vlahović. Hvala vam mnogo, poštovana gospodo narodni poslanici.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću. To je razlog, pretpostavljam, zbog čega vam je gospođa Vlahović još jednom dala mogućnost da sve to ponovo kažete.
Mogu ja to još jednom, gospodine Bečiću.
Ne možete. Zahvaljujem se. Reč ima dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, mislim da svi treba da se bavimo svojim poslom. Kada pričamo o amandmanu na naziv uopšte ovog zakona, onda treba reći da u svim zemljama u okruženju postoji jedino zakon o rudarstvu, a da je potreba da se poseban zakon o geološkim istraživanjima donese, koji je bio slučaj i ranije. Ne vidim zbog čega sada podnosioci amandmana žele jednostavno nešto što su glasali i predlagali 2011. godine, kao Zakon o rudarstvu, da sada promene, zato što jednostavno niti je to praksa uopšte u energetici, niti je to sada negde zabeleženo. Kada pričamo o poslu, koliko je koji poslanik vredan, morala sam da se bavim malo i statistikom, zato što ako uzmete, recimo, od prošlog aprila meseca 2014. godine do 2015. godine, gospodin Babić je, recimo, imao, kao vredan poslanik, 104 amandmana, od čega je prihvaćeno 98, što predstavlja 95% prihvatljivosti. Ako pričamo, recimo, o mojoj malenkosti, koja je podnela 72 amandmana, prihvaćeno je 67, to je prihvatljivost amandmana u procentu od 93%. Prema tome, to govori o tome koliko koji poslanik radi. Ja bih za tu prihvatljivost koju navodi poslanik kao svoj deo biračkog tela rekla samo da imaju jednu dobru ekipu lektora koji na osnovu toga suštinski podnose ove amandmane i popravljaju malo zakone. Suština amandmana se ne ogleda u prihvatljivosti sa tačkom i zarezom, nego u onome što menjate suštinski, da neki zakon živi i funkcioniše. Po tome, suštinski kada pogledate, amandmani koje je podnela SNS mnogo toga menjaju i mnogo toga popravljaju u smislu toga kada treba da budu sprovedeni, da jednostavno sprovodite reforme u svakom sektoru, a pogotovo kada govorimo o sektoru energetike, gde zaista sada imamo jedan zakon koji definiše sve ono što se odnosi na rudarstvo. Do sada nismo imali niti mogućnost da prošli zakon koji je u 2011. godini donesen funkcioniše, zbog toga što je predstavljao jedan pravni vakuum jer je nadležnost zakona u sprovođenju bila vezana za ministra zaštite životne sredine. Znači, nije bio vezan uopšte za energetiku. Kada govorimo o zaštiti životne sredine, na šta je bilo dosta primedbi, treba reći da je u sam Bor od 2011. godine uloženo 125 miliona evra u rekultivaciju i deo koji se odnosi uopšte na zaštitu životne sredine. Nijedan zakon, nijedna dozvola neće moći biti doneta bez procene uticaja na životnu sredinu. Prema tome, mislim da je to suština zbog čega je i ovo ministarstvo donelo ovaj zakon, da bi jednostavno uvela veliku disciplinu kada govorimo o rudarstvu, sa aspekta pogotovo evropskih integracija i poglavlja 27. Stoga, ovaj amandman nikako ne treba prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem se, gospođo Tomić. Mislim da smo potpuno sada ovu temu raspravili i možemo da se usredsredimo potpuno na ovaj zakon. Reč imanarodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Amandman kojem dajemo podršku, a tiče se izmena redosleda reči u nazivu zakona pa onda i u rubrumima posle koji prolaze, vezan je u raspravi i za stanje u rudarstvu i u geološkim istraživanjima, tim redom, odnosno, po našem predlogu – geološkim istraživanjima i rudarstvu i vezan za rekultivaciju. Zahvalna sam ministru što je ponovio koji članovi sve definišu obavezu o uticaju na životnu sredinu. Ono što ostaje nejasno je, molila bih i saradnike da prenesu ministru to pitanje, na koji način i da li su, s obzirom da je uticaj na životnu sredinu iz drugog zakona - vezano davanje integrisanih dozvola za geološka istraživanja, odnosno za eksploatacije. To je vrlo važno pitanje, s obzirom da u zakonu na koji se pozivamo, u odredbama da će se uraditi analiza uticaja na životnu sredinu, za bilo koju drugu delatnost jasno navedeno znamo kako sada idu integrisane dozvole i znamo teškoće kojima se integrisane dozvole izdaju. Ako iste teškoće budu prenete i u geološka istraživanja, neće biti dobro nikako. Ako ne bude, ako se geološko istraživanje i eksploatacija daju nevezano sa integrisanim dozvolama, kao što sam i pretpostavljala, zahvaljujem, tek onda imamo problem. Analiza uticaja na zaštitu životne sredine je tema bila u nekoliko navrata u našoj zemlji, kada su u pitanju geološka istraživanja. Bilo bi dobro da Vlada, odnosno ministarstvo potpuno nedvosmisleno da informaciju o tome na koji će način biti zaštićena životna sredina, bez obzira što lokalna samouprava više ne učestvuje direktno u odlučivanju. Ovako kako je, spremno je na nesporazume i na sukobe u lokalnim sredinama gde već postoje uslovi da se rade geološka istraživanja, a ti sukobi nikome nisu potrebni. Dakle, integrisanih dozvola nema, analize uticaja na životnu sredinu ima, monitoringa takođe ima i ostaje - koji inspektor će zaustaviti, na osnovu prekršenih odredbi iz analize, geološko istraživanje ili eksploataciju? Na to pitanje ostaje neodgovoreno. Hvala vam.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Da li neko želi reč? Ne. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvažene gošće i gosti iz Ministarstva, posebno mi je zadovoljstvo ovde da obavestim svoje koleginice i kolege narodne poslanike da je prihvaćen naš amandman na član 3. ovog predloga zakona. Naša argumentacija za izmenu člana 3. dvojaka je. Ja bih naročito voleo da gospođa Tomić, koja se posebno i bavila ovom problematikom, budući da je šefica i odbora koji je resorni za ovu stvar, obrati možda malo pažnju na našu argumentaciju. U jednom delu naše argumentacije za ovaj član tiče se poštovanja gramatike i pravopisa srpskog jezika, ali u drugom delu, gospođo Tomić, mi smo jutros i na Odboru imali veliku, mislim, dobru, preciznu, jasnu raspravu koja se tiče sadržine ovoga člana. Ako je prevshodno bila usmerena ka definisanju eksploatacionog polja, i mi smo tu imali dobru polemiku, ja mislim, sa našim gostima i gošćama iz Ministarstva. Tako da molim gospođu Tomić, da radi preciznosti i istinitosti ovde kaže da nisu ovde amandmani bili dominantno leksički, nego su bili supstantivni i da su ti supstantivni, gospođo Tomić, pretežno i prihvaćeni od strane predstavnika Vlade. Naša dilema, npr. oko člana 3. ostaje i dalje. Mogu sada i da čujem i ministra i mišljenje njegovih saradnika i saradnica, jer je moguće da njihova argumentacija za ovaj deo našeg člana i dalje jeste bolja. Naša dilema je sledeća, čini nam se da čitajući zakon može da se tvrdi da se za istu mineralnu sirovinu pravo daje različitim kompanijama na istom prostoru, gospođo Tomić, zapeta u slojevima jedan iznad drugog i u okviru iste geološke formacije na različitoj dubini. Bila je rasprava, čuli smo argumentaciju, ako je moguće još jednom da se čuje u redu.
Zahvaljujem. Amandman je usvojen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Balša Božović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj i turizam, energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege iz Ministarstva, poštovane kolege narodni poslanici, ovaj član 3. odnosi se na pojmove koji se pojavljuju u ovom zakonu. Inače, poslanička grupa, Lige socijaldemokrata Vojvodine, dala je 24 amandmana u cilju, upravo da se zakon tako, kako da kažem, poboljša, kako ne bi bilo nedoumica kod budućeg korišćenja od strane investitora, koji žele da ulažu u ovu oblast. Samo ću podsetiti da u obrazloženju za donošenje ovog zakona stoji da je upravo jedan od ciljeva potreba za privlačenje budućih investicionih ulaganja i upravo naša je ideja bila da se neke nedoumice koje mogu da izazovu štetne posledice, a već takvih iskustava imamo, otklone. Naime, u ovom članu 3. osvrnuću se samo na pojam u tački 40. to je eksploataciono polje, da ne bih sada čitala, pošto su stručni nazivi itd. zbog javnosti, koja ovo gleda, šta je bio cilj našeg amandmana u vezi ovoga. Upravo smatramo ako se ne usvoje naše predložene izmene može doći do raznih tumačenja i arbitraža, naročito kada se bude radilo o proizvodnje nafte, gasa i podzemnih voda, upravo onih resursa za koje je Vojvodina posebno interesantna i ima svoje specifičnosti, a kada se uvrsti u problematiku i zaštitni prostor, tu će biti potrebno imati stalne arbitraže. Preklapanje eksploatacionog prostora za podzemne vode i geotermalne resurse nije moguće ako ostane predložena definicija eksploatacionog polja, naš amandman se odnosi upravo na to. Naime, kako će investitor zainteresovan za podzemne vode ili geotermalne resurse doći u situaciju da preklopi eksploatacioni prostor sa već odobrenim eksploatacionim prostor ako ostane ono, citiraću sada ono što stoji u ovom pojmu, u tački 40. do projektovane dubine eksploatacije koji je amandmanom predložen za brisanje. Predloženim izmenama i dopunama mi smatramo da se sprečava monopolsko ponašanje investitora koji imaju odobrenje za eksploataciju od površine zemlje, a pri tome nema interesa ili tehnologiju za istraživanje, odnosno eksploataciju iste ili druge mineralne sirovine. Smatramo, odnosno pitamo zašto je dozvoljeno preklapanje prostora za proizvodnju podzemnih voda i geotermalnih resursa, a za ostale mineralne sirovine nije? Zašto je preklapanje eksploatacionog prostora na različitim dubinama dozvoljeno za fluid vodu, a ne i za fluid naftu? U čemu je razlika ako za oba fluida važe isti prirodni zakoni fizike? Smatramo da se može desi da eksploatacioni prostor odnosno polje kontroliše neko ko nema odgovarajuću tehnologiju pa može ucenjivati i monopolski se ponašati a to pravo jedino ima država Srbija. Dodali smo tačke 53. i 54. u kojima definišemo pitanje dokumentacije i želimo da tu nadležni organ koji bude davao saglasnosti ne dođe u situaciju da ima nekako diskreciono pravo, da prihvati ili ne prihvati neki tehnički dokument, tj. definisanjem ovog pojma smanjuje se mogućnost korupcije. To su bile naše intervencije u ovom članu. Međutim, ovo nije usvojeno. Hvala lepo.
Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić, Zoran Babić, Vladimir Orlić, Miloš Tošanić, Aleksandra Jovičić, Aleksandar Marković, Vera Paunović, dr Branislav Blažić i Marijan Rističević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga Zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Branka Karavidić, Goran Bogdanović, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala gospođo predsednice. Poštovani ministre sa saradnicima, mi smo u članu 3. u stavu 1. intervenisali u tački 38. i tražili smo brisanje reči „istražne bušotine“. Međutim, kasnije kada sam razmatrala amandmane i drugih kolega svojih, videla sam da ste prihvatili amandman kolega koji su tražili brisanje reči „istražna“. U vašem obrazloženju za odbijanje amandmana naveli ste da je „istražna bušotina“, da se ne smatra rudarskim radovima jer se izvodi u toku geoloških istraživanja i samim tim ste i prihvatili amandmana kolega iz poslaničke grupe SNS, ali ste i dalje ostali pri stavu da treba zadržati pojam bušotina iz razloga, citiram – što se eksploatacija nekih mineralnih sirovina, nafta, prirodni gas, vode i geotermalnih resursa vrše putem bušotina te kažete da su one rudarskirad. Potpuno se slažem sa time i niko to ne spori. Međutim, čini mi se da se bespotrebno ponavlja pojam „bušotina“ zbog toga što se u tački 38. na samom startu opisa rudarskih radova kaže – rudarski radovi smatraju se radovi, pa se navodi, na izradi bušotina u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina i geotermalnih resursa. Ne vidim razliku između ovog i ovog. Još jednom vas molim da razmotrite ovaj naš predlog. Mislim da je vaše obrazloženje neubedljivo, jer ja u stvari ne vidim razliku u opisu bušotine kao rudarskog posla i ovoga što ste vi naveli. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Suzana Spasojević.
Zahvaljujem predsedavajuća. Mi podržavamo stav predlagača da se amandman na član 3. stav 1. tačka 38. ne prihvati upravo iz razloga koji jesu navedeni u obrazloženju amandmana, jer kako stvari stoje i na osnovu ovog obrazloženja i na osnovu predloga zakona i na osnovu amandmana koji je predlagač usvojio, a odnosi se na istu tačku, na isti član i stav, jasno je da predlagač amandmana nije uvideo razliku između termina „istražna bušotina“ koja se odnosi na radove i geološkim istraživanjima i termina „bušotina“ koji se odnosi na radove u rudarstvu kao eksploatacija mineralnih sirovina, nafte, gasa i tako dalje i kao takva i treba da stoji upravo u ovom članu koji se odnosi na to šta predstavlja rudarski rad. Tako da podržavamo stav predlagača da se amandman ne prihvati. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić.
Ja sam upravo to i rekla, da se istražna bušotina ne smatra rudarskim radom. Ali je bušotina kao reč, kao pojam, data na samom početku opisa rudarskih radova. Ponoviću još jednom. Znači, rudarskim radovima smatraju se radovi na izradi bušotina u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina i geotermalnih resursa i tako dalje. Međutim, vi u vašem obrazloženju kažete da treba zadržati pojam bušotine iz razloga što se eksploatacija nekih mineralnih sirovina, nafte, prirodnog gasa, vode i geotermalnih resursa vrše putem bušotina. To niko ne spori. Znači, bezpotrebno je dva puta ponavljati isti pojam u određivanju pojma rudarskih radova. Ja i dalje stojim pri svom stavu. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, amandman koji smo podneli i koji je prihvaćen je bio na osnovu debate koju smo imali kroz Forum za energetsku politiku Srbije i baš po ovim pitanjima je došlo do jednog stručnog, kako da kažem, nerazumevanja, odnosno, ovaj termin koji je prihvaćen kroz ovaj način funkcionisanja bušotine i obrazloženje koje nam je dato od strane ljudi koji se bave izradom bušotina, baš kada je vezano za gas i za naftu, upravo pokazuje da ono podrazumeva suštinski i ove istražne bušotine. Zbog toga smo i dobili dobru preporuku da predložimo ovakav amandman. Drugo, nisu to amandmani SNS. Svako ko je bio prisutan na tom forumu je potpisao. Imamo tu i poslanicu PUPS-a koja je bila prisutna. Znači, ideja je bila da stvarno sve stranke, svi poslanici koji se nađu na toj debati, podrže takve zakonske predloge koji će ići u poboljšanju zakonskih rešenja. I na osnovu tog predloga i debate u prisustvu i predsednika ministarstva, gospodina pomoćnika ministra zaduženog za rudarstvo gospodina Siniše Atanackovića i gospode koji su bili, i NIS-a i EPS-a, mi smo u stvari takav amandman podneli. Obrazloženje koje smo dobili je suštinski bilo da se to podrazumeva. Zbog toga smo to i podneli i tako je i prihvaćeno. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić.
Izgleda da se mi ne razumemo. Niko ne spori, ja se nadam da ćete se svi složiti, da su i nafta i prirodni gas vrsta mineralnih sirovina. I niko ne spori da je potreban pojam bušotine kao način eksploatacije nafte, prirodnog gasa i ostalih stvari. Međutim, ponavljam, kod definicije u tački 38. lepo se kaže – rudarskim radovima smatraju se radovi na izradi bušotina u svrhu eksploatacije mineralnih sirovina i geotermalnih resursa. Ja ne razumem zašto se ponavlja pojam, kasnije i razrađuje i daje ovakvo objašnjenje, da se u ovom slučaju bušotina koristi samo u slučaju kada su u pitanju nafta, prirodni gas i geotermalni izvori. O tome se radi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman su zajedno podneli poslanici Nataša Vučković, Gordana Čomić, Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić i Jovana Jovanović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na naziv Odeljka 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, amandman kojim smo mi sugerisali da se menja naziv Odeljka 3. jedan je, da podsetim ovde svoje kolege narodne poslanike, od 16 prihvaćenih amandman koje smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke. Budući da među poslanicama i poslanicima SNS ima onih koji izgleda nisu pažljivo čitali obrazloženja naših amandmana, a to su ona obrazloženja na koja se poziva i ministar i Vlada za prihvatanje tih amandmana, evo, naročito hoću da ukažem svojoj koleginici gospođi Tomić šta je bilo obrazloženje za prihvatanje ovog našeg amandmana. Mi smo uočili, na primer, da se u ranijim nacrtima zakona u članu 4. pominjala odredba kojom se definiše opšti interes, a da je sada više nema. Budući da ovaj član i odeljak govore o javnom interesu, za eksproprijaciju određenih nepokretnosti za rudarske i geološke projekte, mi smo smatrali da naziv odeljka treba da bude prilagođen onome što je sadržina celog tog odeljka. Šta je uradila Vlada i Ministarstvo? Razumno reagovali ljudi, pročitali obrazloženje, koje nije ovde samo leksičko, da kažemo, i saopštili - ovaj amandman se prihvata, gospođo Tomić, iz onih razloga koji su dati u obrazloženju. Pa, ja molim sve narodne poslanike, kada diskutuju i o našim amandmanima i o njihovoj sadržini, da precizno i primereno koriste ono što su obrazloženja naših amandmana, bez i trunke omalovažavanja kada se tiče našeg posvećenog rada u Narodnoj skupštini, poštovana gospodo. Hvala.
Na član 4. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milenko Živković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milenko Živković.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, uvaženi ministre Antiću sa saradnicima, poštovane kolege, poštovani građani Srbije, na član 4. podneo sam amandmane gde se u tački 3. člana 4. kaže – ruda bakra i zlata, a ja sam podneo amandman da bi trebalo da stoji – ruda bakra i ostalih plemenitih metala (zlato, srebro, paladijum, platina), pod tačkom 4. – rude olova i cinka, i mislim da smo zaboravili i rudu nikla. Dalje, u tom članu podneo sam i amandman da se izvoz strateških sirovina iz stava 2. ovog člana u obliku robne rude van granica Republike Srbije nije dozvoljena. Izvoz koncentrata strateških sirovina je dozvoljen uz saglasnost Vlade Republike Srbije, osim koncentrata bakra koji će se prerađivati u Srbiji. Moguće je izvoziti koncentrate radi uslužne prerade, kao i koncentrate sa povećanim stepenom štetnih primesa radi uslužne prerade, uz prethodnu saglasnost prerađivača u Srbiji i Vlade Republike Srbije. Naime, hteo sam da kažem da naši potencijali, naši prerađivački kapaciteti ne budu zaštićeni apriori, nego jednostavno da imamo mehanizme sa kojima možemo da delujemo, da i mi možemo da se ponašamo tržišno, ali i da u određenim trenucima i to tržišno ponašanje može da bude narušeno. O čemu pričam? Pričam o tome da je normalno da koncentrati koje proizvedemo u Srbiji, za koje imamo prerađivačke kapacitete, treba metale da dobijemo u našim prerađivačkim kapacitetima, i zlato, kao što je bilo do sada, damo u NBS. Predvideo sam i izvoz koncentrata u dva slučaja – kada naši prerađivački kapaciteti nisu u mogućnosti da apsorbuju taj koncentrat i da treba da sirovina ne stoji zarobljena, da može da se preradi, ali da ide samo na preradu u inostranstvo, odakle bi se ponovo vratili metali u Srbiju, a iz te prerade dobijenih metala zlato opet dalo NBS. Treća mogućnost, kada postoji mogućnost da u sadržajima koncentrata postoji više štetnih materija, kao što su arsen, kao što je olovo, višak cinka, kao što je s druge strane kadmijum, kao što je živa, da i u tim slučajevima naša tehnologija nije kadra, a na uštrb zaštite životne sredine, da i takve koncentrate damo onim tehnologijama u svetu koje mogu to da prerade, a koncentrate, odnosno prerađene metale ponovo vratimo u Republiku Srbiju. Objašnjenje za to je da jednostavno, gledajući ceo zakon, ne možemo da kontrolišemo preradu u inostranstvu koje je predviđeno ovim zakonom. Član 159. tačka 2. stav 4. kaže da se naplaćuju sirovine od 5% neto prihoda topioničkog iskorišćenja. Ko će topioničko iskorišćenje da kontroliše u inostranstvu? Topioničko iskorišćenje je razlika između prodajne cene, koju nam niko neće reći, i cene troškova topljenja, rafinacije, pretovara itd. Znači, tih naših 5% su imaginarni, što se inostranstva tiče. Predlažem da se koncentrati u količini koji mogu da budu prerađeni kod nas prerade, a da ostali koncentrati idu na preradu u inostranstvo. Ako nemamo prerađivačke kapacitete za neke koncentrate, moguće je da neke koncentrate i izvezemo, ali ne sa naplatom neto prihoda iz topioničke prerade. Naime, to treba da se naplaćuje pre izlaska iz zemlje i da se utvrdi sadržaj bakra, sadržaj zlata, sadržaj platine, sadržaj srebra i na to da se naplati pre izlaska, tamo gde nemamo prerađivačke kapacitete. Mi smo spremni za tržišnu utakmicu, ali se samo bojimo da nam to tržište ne ugroze na način, ako ovo ne formulišemo dovoljno dobro, i jednostavno posluže se slobodom koju su dobili ovde da mogu da izvezu i koncentrate i rudu i skuplje, nego što to mi možemo da radimo da bi naše prerađivačke kapacitete doveli u problem. Nadam se da, pošto vidim da ovaj amandman nije prihvaćen u celosti, osim ovog dela gore gde je bakar i zlato, odnosno olovo i cink, da bi ako već ovde nije moglo, zakasnilo se, nije se reagovalo, na neki način da se ta oblast mora regulisati nekim podzakonskim aktima, jer jednostavno dovešćemo u problem funkcionisanje, odnosno dovešćemo u problem stratešku sirovinu i ona koja je kod nas strateška sirovina neće tog trenutka, jednog trenutka biti, jer će jednostavno tom strateškom sirovinom rukovoditi neko drugi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Ministar se javio. Ministre, hoćete obrazloženje da čujete prvo ili da kažete to što su sugerisali? Može. Recite, da li prihvatate amandman? Ja sam vas razumela da.
Mi smo neposredno pre sednice parlamenta imali sednicu odbora i dogovor koji smo postigli sa predsednicom odbora je da upravo idemo na ovakav način da ovaj amandman prihvatimo na samoj skupštini, uzimajući u obzir da smo dobili otprilike tri, odnosno suštinski tri ista amandmana koji imaju određene tehničke razlike i da smo se složili da je u tehničkom smislu ovaj amandman najbolje složen. Želeo bih naravno pre svega da se zahvalim gospođi Tomić na visokom stepenu razumevanja i kreativnosti da nađemo rešenje i izlaz iz ove situacije i, naravno, predlažem da se, odnosno izjašnjavam se da ovaj amandman prihvatamo.
Da ponovim, amandman Vlada prihvata danas na sednici. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, budući da je ministar, kao što smo se i dogovorili i tokom rasprave jutros na odboru kojem je predsedavala gospođa Tomić, rekao da prihvata i ovaj naš amandman na član 4, želim samo da saopštim jednu korekciju i kažem da Nova stranka sada ima 17 umesto 16 prihvaćenih amandmana i za sve one narodne poslanike, koji su neprekidno usmereni ka procentima, da kažem, da smo u tom smislu mi sada prešli 9% ukupno prihvaćenih amandmana, a to po izvesnim analogijama, koje se prave u domu Narodne skupštine, znači da Nova stranka ima jedno čvrsto uporište u biračkom telu danas koje iznosi 9, odnosno preko 9%, poštovana gospodo. Hoću ovde da kažem da je bilo neophodno da intervenišemo amandmanski i na član 4, budući da smo primetili da su rude olova i cinka bile na neki način zanemarene iz jednog spiska koji je postojao u članu 4. Mi smo naravno obrazložili time što smo rekli da smatramo da je u strateške sirovine potrebno uvrstiti olovo i cink, jer su to pored bakra i zlata jedine sirovine iz grupe metala koje u značajnoj količine postoje u Srbiji. Ponudili smo taj amandman, ministarstvo je reagovalo jednom idejom da se podrži amandman gospođe Tomić, ali na kraju je zaključeno da je, gospođo Tomić, i u leksičkom, i u substantivnom smislu i sa koje god strane pogledate naše amandmane, naš amandman bio najbolji, da kažem, ministre Antiću, perfektan. Ja smatram da je zaista bio red i da se ovaj amandman usvoji kao jedan sada, gospođo Gojković, od 17 prihvaćenih amandmana. Hvala.
Predsednica Odbora, gospođa Tomić mi je sugerisala da pitam ministra da li prihvata. (Vladimir Pavićević: Bilo je nužno.) Bilo bi lepo da kažete hvala. (Vladimir Pavićević: Greška je.) Teško je reći hvala. Reč ima narodna poslanica Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, gospodine ministre, kolege poslanici, teško je priznati političku korektnost kada je u pitanju SNS. To je jako teško, pogotovo ako dolazi sa strane opozicionih poslanika, ali zbog građana Srbije treba reći o čemu se radi. Tačno je da su olovo i cink izostavljeni u članu 4, kada je u pitanju nabrajanje ruda. Znači, bakra, zlata. Primetili smo da fali olovo i cink. Ono što smo podneli kao grupa poslanika, koja je takođe bila prisutna na debati, na Forumu za energetsku politiku Srbije, je bilo da dodajemo te dve rude. Naše kolege poslanici iz poslaničke grupe SDP su podneli isto to, ali samo sa tačkom i zarezom, a kolege koje su sada predlagači ovog amandmana su stavili nov član koji se odnosi na olovo i cink. Mislim da smo to sagledali i pre sednice Odbora zajedno sa ministrom i radi donošenja najboljeg rešenja rekli smo da prihvatamo da ovaj amandman, koji su dali predlagači, gospodin Živković i gospodin Pavićević, kao jedan od najboljih od ova tri prihvatimo i zbog toga ćemo sigurno, u toku samog glasanja, imati prekid i Odbor će morati da donese takvu odluku u skladu sa ovim što je ministar prihvatio, a mislim da je trebalo od kolege Pavićevića da čujemo i barem jedno hvala zato što smo ispali krajnje korektni i sagledali sve ovo.
Hvala. (Vladimir Pavićević: Hvala.) Zahvaljujem i ja vama. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanikMilan Petrić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Izvolite.
Zahvaljujem. Naime, ovaj amandman se odnosi na član 4. u kome se definišu mineralni resursi, odnosno mineralne sirovine od strateškog značaja za Republiku Srbiju. Mi smo ovaj spisak mineralnih sirovina od strateškog značaja dopunili, i to stavili na prvo mesto, pod tačkom jedan, podzemne vode za vodosnabdevanje stanovništva, jer voda je označena od strane UN kao nafta 21. veka koju je izuzetno važno i neophodno zaštiti. Ovih dana traje Konferencija o klimatskim promenama u Parizu i govori se upravo o značaju da se vodeni resursi sačuvaju. Specifičnosti Vojvodine su zapravo da se podzemne vode, isključivo, u Vojvodini koriste za vodosnabdevanje, a često i sa onih dubina gde nisu obnovljivi, odnosno da su veoma sporo obnovljivi. Iz istih slojeva se često koristi i industrija, koriste se za zalivanje. Sada smo u prilici, vi to vrlo dobro znate, jer smo ovde usvojili da se zemlja izdaje, neću da kažem Arapima, odnosno „Al Dahri“, ne znam kako se već zove to preduzeće, pa oni isto tako mogu da koriste ove vodonosne slojeve. Ovog momenta se upravo u Maloj sali održava sastanak sa ministarkom poljoprivrede, vezano za poljoprivredno zemljište i tu ako ne budemo imali ovaj resurs jako pod kontrolom i ako ne budemo vodili o tome računa da sačuvamo resurse podzemnih voda i da ih ne uvrstimo u ovaj zakon, bojim se da ćemo posle doći u situaciju da tu ne možemo stvari više kontrolisati. U poglavlju 27, odnosno u oceni od strane Evropske unije stavljena nam je primedba da nemamo međuresorne saradnje, odnosno nedostaje ta međuresorna saradnja. Mislim da je ovo jedan od primera gde nije bilo dovoljno saradnje u skladu sa Zakonom o vodama, odnosno Ministarstvom za poljoprivredu i zaštitu životne sredine i isto tako i Ministarstvo za lokalnu samoupravu ima značaja u ovoj oblasti, zato što je nadležnost za vodosnabdevanje po tom zakonu isključivo u rukama lokalnih samouprava. Mislim da nije nebitno da se ovaj resurs uvrsti kao resurs od strateškog značaja. Još samo da naglasim, nama je odbijen ovaj amandman, obrazloženje koje je isto kao kod gospodina Milinka Živkovića, a kada se otvori njegova stranica tamo piše – da nije zbog toga što je kod nekog trećeg. Međutim, nigde se podzemne vode ne spominju kao resurs od strateškog značaja. Hvala vam lepo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Za podršku amandmanu koji su podneli kolege iz najmanje tri razloga. Prvi je što smo dobili objašnjenje za geotermalne vode da će to biti u Zakonu o vodama, odnosno da zato nema naknada ovde, drugi je što smo već nekoliko puta kod predlaganja raznih zakona čuli argumentaciju, to će biti regulisano drugim zakonom, pa sad nećemo ili insistiramo da ostane ovde. Mogu da vam dam primer kako to izgleda kada nema dijaloga za jasan odgovor, kada sam u Maloj sali bila na raspravi o Nacrtu zakona o zaštiti prirode ovde se vodila rasprava o Zakonu o ozakonjenju. Ja sam tamo govorila da je u Zakonu o ozakonjenju i objekti iz prve i druge zaštite prirode, a predstavnici Vlade su mi rekli da nije. To je ono o čemu koleginica govori kada govori o nedostatku interresorne saradnje. Znam koliko je to teško, ja ne mislim da je ovo Ministarstvo odgovornije od bilo kog ako nema horizontalnog zakonodavstva i ako nema saradnje, ali je važno na ovom zakonu da znamo da li će biti negde podzemnih voda kao resursa. Treći argument je generalno situacija sa vodama u Srbiji takva da nas čeka jako puno posla. Ne kažem da će to biti zadatak ovog Ministarstva, ali ovde nam treba jasna procena. Ne može ministar Antić da preuzme odgovornost za bilo koje drugo ministarstvo, ali ne možemo ni da ostanemo bez odgovora ili u koliziji odgovora kao što je to bio slučaj nedavno sa Zakonom o zaštiti prirode i Zakonom o ozakonjenju. Zašto je važno da tretiramo podzemne vode kao dragocen resurs, ne znam da li treba neke posebne argumentacije nas koji se bavimo oblašću životne sredine, pa tako i vodama u smislu čuvanja i unapređenja prečišćavanja vodnih karti i svega ostalog. To naravno zanima jednako kao i karte mineralnih sirovina, jednako kao i karte erozija, jednako kao i planove za kontrolisane vodotokove, jednako i karte bujičnih voda. Dakle, mi to ne razdvajamo. Imamo svest o tome da zakoni to mogu da razdvoje, ali želimo da budemo sigurni da u razdvajanju ove teme podzemnih voda, neće upasti nigde, tako da nećemo imati u Zakonu o geološkom istraživanju i rudarstvu. Ne znamo da li će se pojavi u Zakonu o vodama, a imamo samo obećanja da će se za neki mesec, godinu ili dve to naći u nekom zakonu. To je motivacija i podrška amandmanu i pitanje ministru. Mislim da je zajednička korist da se da jasna poruka o tome šta Ministarstvo smatra zaista, ako ne želi ovaj amandman da usvoji i uvrsti u odredbe Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Hvala vam.
Ministar Antić, izvolite.
Mislim da mi ovde nemamo nikakav suštinski problem, samo blago nerazumevanje nadležnosti ovog zakona. Niko ne spori da su vode najvažnije. Naravno, vode su najznačajnije od svega. Međutim, mi stavljanjem te odrednice određenih mineralnih resursa, napominjem mineralnih resursa od strateškog značaja za Republiku Srbiju, pre svega, to dovodimo u vezu sa drugim i novim procedurama vezano za eksploataciju upravo ovih mineralnih sirovina koje smo nabrojali, kojima smo definisali od eksproprijacije i svega ostalog u eksploatacionom smislu i u smislu ekonomije. Ovaj zakon ne tangira eksploataciju voda. Eksploatacija voda se uređuje drugim zakonom i kroz vodne dozvole. Ovaj zakon može vodu da tretira isključivo sa geološkog stanovišta i sa stanovišta istraživanja, tako da u ovom smislu voda, odnosno podzemne vode ne mogu biti definisane kao mineralni resurs od strateškog značaja za Republiku Srbiju, pri čemu niko time ne umanjuje značaj voda, kao prvog pitanja kojim se bavimo danas, a tek ćemo se baviti u budućnosti. Izvinjavam se predlagačima amandmana na očiglednoj tehničkoj greški u obrazloženju razloga zbog čega se ovaj amandman ne prihvata, a poklonili smo ogromnu pažnju tome da svako obrazloženje bude dobro i zahvaljujem se gospodinu Živkoviću, nisam stigao da komentarišem njegov amandman u koji je izuzetno uložena velika energija u ovaj amandmana, ali jednostavno mi nismo bili u prilici da ga prihvatimo, pre svega iz razloga što ulazi u određenu materiju koju mi ne regulišemo.
Hvala, vreme. Vi ste hteli još jednom, da, izvinite.
Mislim da je potrebno da razjasnimo, ne zbog toga što mi koji se bavimo možda ne znamo sve oblasti, nego zbog onih koji nas slušaju. Dakle, ako je tako kako kažete ministre, zašto su uopšte imate kvalifikaciju voda kao mineralnih sirovina. Šta je sa ispiranjem? Kako to tretirate? Važno je zbog toga što mi znamo kako ide i proces istraživanja i ispitivanja i testovi i kako idu dozvole. Mi znamo da će se mineralne sirovine i vode susresti. Ovako kako je napisano, zakon uzima nadležnost nad jednim delom voda, ali vi kažete nećemo da podzemne vode budu resursi. Onda bi bilo dobro, ne mogu ja vama da kažem kako da objašnjavate, to je vaše pravo, ali bilo bi dobro da nam date primer šta kada se radi o ispiranju minerala iz vodotokova ili na koji način tretiramo podzemne vode pri geološkom istraživanju, odnosno pri testovima kojima hoćemo da potvrdimo da je tu potrebno otvoriti polje za istraživanje. Ako znamo ko izdaje dozvole, to je vaše Ministarstvo, a šta ćemo za rezerve podzemnih voda generalno i kako će to biti u Zakonu o vodama. Ne kažem ja da vi morate da prihvatite amandman, ja samo smatram amandman važnim i smatram da je važno da podelimo ove informacije, zbog toga što se radi o izuzetno važnoj temi u celini.
Hvala. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić, Zoran Babić, Vladimir Orlić, Miloš Tošanić, Aleksandar Jovičić, Aleksandar Marković, Vera Paunović, Branislav Blažić i Marijan Rističević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić.
Hvala gospođo predsednice. Poštovani ministre, naša poslanička grupa je uočila da među mineralnim sirovinama od strateškog značaja za Republiku Srbiju nema olova i cinka i mi smo podneli identični amandman kao grupa poslanika o kojoj priča gospođa Aleksandra Tomić. Međutim, obzirom da ste usvojili amandman gospodina Pavićevića, dobro je da je bilo koji od ova tri amandmana usvojen, te su na taj način i olovo i cink ušli u sirovine od strateškog značaja za Republiku Srbiju. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Samo molim da se razumemo do kraja dobro i sa vama i sa gospodinom Živkovićem i Pavićevićem i gospođom Tomić i poslaničkim klubom SNS, koji su u suštini predložili identičan amandman. Mi nismo preskočili bakar i cink, niti smo bilo šta izbrisali. Ako pažljivo pročitate ovaj član zakona, on definiše nekoliko stavki koje su eksplicitno navedene i odredbu koja kaže – druge mineralne sirovine određene posebnim aktom Vlade na predlog Ministarstva nadležnog za poslove geoloških istraživanja ili za poslove rudarstva. Dakle, mi smo pre svega u prvobitnoj radnoj verziji, odnosno nacrtu zakona i Predlogu zakona i Predlogu zakona koji smo uputili parlamentu definisali one mineralne sirovine koje sa stanovišta ekonomije i svoje participacije u toj ukupnoj slici imaju najveći značaj i najveći eksploatacioni potencijal. Upravo uvažavajući činjenicu da bakar i cink jesu tu negde na toj granici i uvažavajući parlament, i potrebu, cink i olovo izvinjavam se, i uvažavajući parlament koji je reagovao amandmanski po ovom članu mi smo prihvatili da se to eksplicitno navede. Niko to nije izbrisao. Samo sam to hteo vrlo precizno da kažem, jer u odnosu na njihovu, ono što će biti rezultat istraživanja i moguće njihovo napredovanje na toj skali eksploatacionog potencijala, oni bi bez ikakve dileme po ovom članu koji smo ostavili kao opciju za Vladu ušao u tu kategoriju. Zahvaljujem.
Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić.
Samo jednu rečenicu. Niko ni ne tvrdi da ste vi zaboravili bakar i zlato. Mi smo samo predložili da se u članu 4. stav 2. tačka 3) menja i glasi. Znači, ostaje bakar i zlato, a dodaje se olovo i cink. Međutim, ako ste utvrdili da je amandman kolege Pavićevića bolji, ja se potpuno slažem sa tim. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima Milinko Živković.
Poštovana predsednice, na član 5. posle stava 1. dodajem nove stavove 2. i 3. koji glase - pokazatelji o ležištu mineralnih sirovina biće uneti u sve prostore i urbanističke planove postojeće i buduće za područja obuhvaćena ležištem mineralnih sirovina. Zemljište u toj oblasti biće označeno kao potencijalno, građevinsko, rudarsko zemljište, a adekvatna planska rešenja biće usvojena u skladu sa ovim zakonom, zakonom koji uređuje prostorno planiranje, Prostornim planom RS, Strategijom održivog razvoja i Strategijom upravljanja mineralnim sirovinama RS. Stav 2. – kako su mineralne sirovine od strateškog značaja za privredu i nalaze se u zemljinoj kori, dok se nepokretnosti mogu i drugde graditi, državni organi nadležni za prostorno i urbanističko planiranje prilagodiće planska i urbanistička dokumenta radi ostvarivanja ciljeva Strategija upravljanja mineralnim resursima RS u skladu sa zakonom kojim se uređuje prostorno planiranje i urbanističko planiranje i ovaj zakon. Suština je da ovaj amandman povezuje Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima sa zakonima koji uređuju prostorno planiranje na adekvatan način da se dugoročno obezbedi planiranje razvoja rudarstva koji neće imati prepreke za realizaciju. Insistira se na blagovremenom obezbeđivanju prostora za otvaranje novih rudnika i izgradnju neophodnih rudničkih objekata ukazivanjem na postojeću mineralizaciju i rezervaciju budućeg prostora. Hvala.
Hvala. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradi. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom RS, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima Branka Karavidić.
Hvala gospođo predsednice. Dobro je što ste prihvatili ovaj naš amandman. Naime, ovim amandmanom se definiše ko ne može da se bavi istraživanjima i eksploatacijom mineralnih sirovina, pa se u članu 7. kaže da sva privredna društva, pravna lica, preduzetnici koji imaju dugovanja po osnovu javnih davanja u vezi pređašnjih istraživanja i eksploatacija nezakonitog istraživanja i eksploatacije nisu izvršili svoje obaveze u vezi sanacije zaštite životne sredine itd. ne mogu se baviti ovim poslom. Mi smo svojim amandmanom predložili da se ovim poslom ne mogu baviti i oni koji imaju dospele a neizmirene obaveze po osnovu javnih prihoda. Prosto je nedopustivo da se ovaj aspekt obaveza preduzetnika koji bi da se bave ovim poslom ne uzme u obzir i dobro je što je Vlada prihvatila ovaj amandman jer ćemo na taj način strogo voditi računa o tome ko će se, odnosno kome će se odobravati istraživanja i eksploatacija mineralnih sirovina. Zahvaljujem još jednom.
Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić, Dejan Čapo.
Hvala lepo. Naime, ovaj član 8. odnosi se, odnosno tretira slučajeve kada neki preduzetnik kada vrši geološka istraživanja ili eksploataciju ili drugih geoloških resursa bez potrebnih odobrenja, onda je, kaže se u ovom članu koji ste vi predložili, dužan da nadoknadi štetu vlasniku za zauzeto zemljište, a RS, odnosno budžetu autonomne pokrajine. Mi smo predložili kada se tako nešto dogodi da se, ako se vrši tako nedozvoljena eksploatacija ili istraživanje, da se budžetu jedinice lokalne samouprave uplati 10 puta veća vrednost od vrednosti izvršenih geoloških istraživanja ili proizvedene mineralne sirovine jer smatramo da u ovom predlogu u kome se kaže da se samo nadoknadi šteta tamo gde je i onome kome je napravljena, smatramo da je to praktično na neki način stimulativno za one koji tako nedozvoljenu eksploataciju rade. Imali smo takve slučajeve i po Vojvodini kada su se gradili putevi, kada se koristio pesak i drugi materijali i ostajale su rupe u ataru koje su posle bile pretvorene u deponije. Naime, mi smatramo da nedozvoljena geološka istraživanja ili eksploatacija sirovina najefikasnije mogu da evidentiraju nadležni organi lokalne samouprave i u ovom predloženom članu 8. stav 1.lokalna samouprava, kako ste to vi predložili, nema nikakvog interesa da se bavi ovim problemom, samo mogu imati velikih problema i organi i pojedinci na čijoj se to i oni koji to rade. Usvajanjem predloženih izmena koje mi dajemo podigla bi se efikasnost, pa i efikasnost rada lokalnih samouprava koje su nadležne za kontrolu događaja na svojoj teritoriji i na predloženi način se čak stimulišu zaposleni u lokalu da ne evidentiraju, odnosno da budu neinformisani kada se dogodi nekakve eksploatacija nedozvoljena zbog lične koristi i takvih je slučajeva bilo i zato smatramo da je naš predlog amandmana da se to desetostruko kažnjava, da će zaustaviti ovakve nedozvoljene radnje. Čini mi se da smo mi jednina zemlja u kojoj može da se desi da neko nedozvoljeno radi i da eksploatiše i da to inspekcija ne uoči na vreme, zato što je takva organizacija inspekcija da lokalne samouprave prosto nemaju interesa, čak naprotiv, može da dođe do korupcije. U obrazloženju vi ste rekli da amandman odbijate. Prilično nesuvislo, ali dobro. Hvala vam.
Hvala. Na član 9. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinkovi i Blagoje Bradić. Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Samo bih htela da vas pitam, koliko mi je ostalo vremena od ovlašćenog? Možda sam pogrešila što nisam naglasila da prethodno vreme koristim za…
Dvanaest minuta i 27 sekundi. Trošeno je ono drugo vreme.
Hvala. Član 9. je jedan od mnogobrojnih članova na koje smo mi uticali i generalni stav naše poslaničke grupe je da ne treba dirati ingerencije lokalnih uprava koje su im postojećim zakonom date. Znači, kao i mnogim amandmanima koji će se kasnije pojavljivati, mi u stvari tražimo da se zadrži nadležnost lokalnih uprava i po pitanju normiranja procedura, bilo da se one odnose na izdavanje, odnosno izdavanje odobrenja za geološko istraživanje, za zadržavanje prava na istražne prostore, za eksploataciono polje, za eksploataciju i za sve vrste prenosa odobrenja, za izgradnju rudarskih objekata, kao i za izvođenje rudarskih radova. Smatramo da je potrebno zadržati nadležnost lokalnih uprava, obzirom na značaj ovih resursa za njih same. Neprihvatljivo je obrazloženje da su lokalne uprave bile nezainteresovane za poverenu nadležnost. Ovako se ovim predlogom zakona zaobilaze opštine. Na njihovim će se teritorijama raditi geološka istraživanja, eksploatacije mineralnih sirovina, a one u tome, nažalost, neće učestvovati, jer su, kako stoji u obrazloženju za odbijanje amandmana i u samom zakonu, u stvari bili prepreka za brže i efikasnije postupanje po zahtevima privrednih subjekata. Možda je toga i bilo, ja ne sporim, ali šta je država uradila po pitanju promocije ovih poverenih nadležnosti među lokalnim upravama? Da li je podsticala lokalne uprave da udružuju svoje kapacitete i tako pospeše ovaj mali korak ka decentralizaciji? Država se odlučila za ovaj jednostavniji i lakši korak i oduzela im je nadležnosti. Na putu ka EU neophodno je jačati kapacitete već postojeće i razviti nove i na republičkom i na lokalnom nivou. Nažalost, odbijanjem ovog amandmana i ostalih naših amandmana, koji se upravo odnose na pitanje učešća lokalne uprave u celoj ovoj proceduri, mislim da je vraćanje na nivo iz 2014. godine, obzirom da se lokalnim upravama ovim putem, odnosno na ovaj način oduzimaju nadležnosti koje su im date ovim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala. Moja greška, imate od grupe. Moja greška je što sam rekla da nemate, nisam dobro pročitala. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsednice. Uvaženi predstavnici ministarstva, poštovane kolege narodni poslanici, uz uvažavanje motiva koji je predlagač istakao u ovom amandmanu, postoje i određena stanovišta koja svakako mogu da budu polemična kada je u pitanju celokupna teritorija Republike Srbije. Nesumnjivo je da sve opštine, odnosno lokalne samouprave, o gradovima neću govoriti, ali o opštinama i te kako hoću, ne raspolažu dovoljnim kapacitetom da bi se mogao izneti teret aktivnosti koje se vezuju upravo za ovu regulativu koja je propisana predloženim članom u odnosu na amandman kojim se na taj član interveniše. Konkretno, mnoge opštine nemaju ni stručni potencijal, a nemaju ni potencijal koji se vezuje čak i za onaj tzv. administrativni nivo koji bi mogao obrađivati ono što podrazumeva klasifikaciju zahteva, uvažavanje svega onoga što se vezuje za upravno-pravnu proceduru, imajući u vidu da ovde nije u pitanju samo upravni postupak. Ovde su u pitanju i određeni stručni elementi koji se i te kako moraju vrednovati i na koje se i te kako mora obratiti pažnja prilikom prijema zahteva, obrađivanja zahteva i donošenja odgovarajućih odluka po tom zahtevu. Nije sporno i ne može se dovoditi u sumnju da je analiza od strane ministarstva kao predlagača bila tačna, da je svega 20% od ukupnog broja lokalnih samouprava participiralo, odnosno ispoljilo želju i volju da učestvuje u ovome. Ja ni u kom slučaju ne želim da obezvredim nastojanja da se lokalne samouprave afirmiši, i treba da se afirmišu, ali ovde se u konkretnom slučaju radi o poverenim poslovima koji su i te kako značajni. Značajni su prevashodno za državu. Radi se o prirodnim resursima o kojima mora da vodi računa država. Radi se o tome da se ovde ne sprovodi uska centralizacija, ako sam dobro razumeo da je to u pitanju. Nije u pitanju stroga centralizacija, u pitanju je ono što podrazumeva zaštitu uglavnom struke i stručnim parametara. Zbog toga, poslanička grupa Socijalističke partije Srbije smatra da ovaj amandman ne treba prihvatiti, jer stoje i te kako praktični razlozi da lokalne samouprave nisu podigle taj potencijal. Da li je država mogla da pomogne da se taj potencijal podigne? Možda, ali znatno pre i znatno ranije nego što je uopšte započeto sa sistemskim rešenjima i donošenjem zakona. Konkretno, recimo, ja ću postaviti jedan praktičan primer. Da li je moguće da, recimo, opština Nova Varoš, ili opština Trgovište, ili opština Žagubica, nosi takav potencijal koji podrazumeva rešavanje ovakvih zahteva i postupanje po ovakvim zahtevima, a ima svega tri zaposlena u opštinskoj upravi? Tri ili četiri, kao što je slučaj u Trgovištu. Čak nemaju ni načelnike uprave, nemaju ni upravu, nego opština sačinjava sve. Dakle, nije isto svuda, nije celokupna teritorija Republike Srbije pokrivena sa onim kapacitetom koji je ovde potreban. Ponavljam, uz uvažavanje motiva amandmana, ipak u praktičnom smislu on nije sprovodiv. Hvala.
Gospođo Branka, da li želite repliku ili po amandmanu? (Branka Karavidić: Repliku.) Ne vidim osnova. (Branka Karavidić: Onda po amandmanu, kao ovlašćeni.) Jednostavno, narodni poslanik Jovanović je izneo svoje mišljenje po tom amandmanu, ali mogu da vam dam reč po amandmanu, ako želite. Dozvolite, moram poštovati redosled, prvo ima reč Gordana Čomić, pa onda ću vama dati reč. Izvolite.
Zahvaljujem na podršci i na prihvatanju amandmana i na član 9. koji su podnele koleginice Branka Karavidić i na član 8. koji je sa kolegama podnela narodna poslanica Nada Lazić, jer se radi o jednoj odluci strateškoj Vlade da se lokalna samouprava izuzme iz poslova. Obrazloženja su – oni ne daju dozvole na vreme, oni ne obavljaju svoje poslove na vreme, oni zaustavljaju investitore, oni nemaju stručne ljude. Super, ali ko će to sada da radi u tom istom Trgovištu ili Žagubici, gde god? To je strateški treći put da Vlada ima strategiju da ili potpuno oduzima ovlašćenja lokalnim samoupravama ili im daje ovlašćenja, a ne daje im novac za te nadležnosti. Poslednji primer je – dajte novac zaposlenima u predškolskim ustanovama. Odakle? Ne znamo. Revizor ne da iz budžetske rezerve, ali rekla Vlada da je to nadležnost lokalnih samouprava, što po zakonu jeste. Dakle, ko će da uradi te poslove i zašto je strategija da se svi ravnamo prema najlošijoj lokalnoj samoupravi? Znači, vi imate prilaz kroz nekoliko zakona da zato što 30% lokalnih samouprava ili 10% ili koliki god hoćete broj kažete da nema kapaciteta, e, onda nećemo nikom da damo tu nadležnost. Kako to izgleda u praksi? Ja ću sa vama da podelim primer koji će možda ministru delovati kao karikatura, ali ako ne prihvatite amandmane na član 9. i 8. ili ako bar ne počnemo razgovor o tome zašto se ravnamo prema najlošijem a ne prema najboljem sa strategijom pomaganja najlošijim, tako rade evropske zemlje, kako to izgleda, recimo, sa glinom. Ne možeš da dobiješ dozvolu, ovi te sprečavaju, ti uračunaš kao investitor koji skida iscrpiv izvor, glina je iscrpiv izvor, sa parcele koju odabereš. Ako te ikada inspektor uhvati, tebi je uračunat već u cenu sav gubitak koji bi eventualno morao da platiš kao kaznu. Kako će tek biti sa zahtevom da radi geološka istraživanja? Znam da ima društava i država koje ovako koncipiraju, ali ne znam ni jedno u kojem je argumentacija - oduzmi nadležnost lokalnoj samoupravi, časna reč, majke mi, bolje je tako. To je argumentacija koju mi čujemo ne samo od Vlade kojoj smo opozicija, tako je bilo šareno i u Vladi kojoj sam bila podrška, kojoj sam bila i opozicija jer valjda ministri imaju osećanje – kao ja sada ću da kažem lokalnoj samoupravi šta će da radi, oni nemaju čime, nemaju koga, nemaju struku, pa ću da im uzmem nadležnosti. Ili – evo im nadležnosti, ali ne dam im novac. Evropske integracije, kao posao oko kojeg smo ovde u sali svi složni, ogroman posao, 90% se obavlja na lokalnom nivou. Za 90% poslova reformi su odgovorni ljudi u lokalnim samoupravama, na lokalnom nivou. Mi imamo sada zakone koje zovemo evropskim. Legitimno je imati takav cilj. Nije legitimno kazati – tako je bolje, da vas ja pitam, ako lokalne samouprave do sada nisu mogle, a kako će sada moći? Sva četiri geološka inspektora koja rade u Ministarstvu za rudarstvo će pokriti sve ono što nisu mogle lokalne samouprave. Ne biva. Nije ovde, kako da vam kažem, utakmica između toga da možda pobedi vladajuća koalicija ili opozicija, vi ste već pobedili. Utakmica je oko toga kako da vi geološka istraživanja učinite zakonskim, da teku glatko sa najmanje prepreka i sa najvišim garancijama da će biti u skladu sa onim na šta vas obavezu kako poglavlje 15, tako i poglavlje 27. Oko toga je ovde nesporazum. Nije problem da ne prihvatite amandman. Videćemo se ovde i za šest meseci, i za godinu dana, kada nam dođe Vlada sa istim ovakvim amandmanom. Mi nismo opozicija koja će vam kazati – a, rekli smo vam. Ali, stvarno je već dugačak spisak zakona gde su ljudi koji se razumeju u materiju najdobronamernije tražili dijalog pa je bilo više tvrdoglavosti nego argumentacije i onda smo dolazili do izmena i dopuna istih zakona. Ja ću za amandmane glasati, a vas molim da bar u pisanju podzakonskih akata, ako već nije jasno ovde, bude jasno, precizno podeljena nadležnost i za nadzor i obaveze investitora i ono što se tiče lokalne samouprave, jer smo inače besmisleno proveli sve ovo vreme zajedno.
Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić.
Hvala, gospodine predsedavajući. Koristiću vreme ovlašćenog predstavnika. Samo bih želela da se zahvalim koleginici Čomić na podršci. Mislim da je ona dobar deo mojih misli upravo izrekla, nego ja imam potrebu da još jednom ponovim. Sve nas, da li se nalazimo u Trgovištu, Novoj Varoši, Majdanpeku, Beogradu, Novom Sadu, na putu ka EU čeka, odnosno neophodno nam je da jačamo kapacitete, bilo u Trgovištu, u Novoj Varoši, Majdanpeku ili Beogradu. Neophodno je da jačamo ne samo republičke kapacitete, nego i lokalne kapacitete. O tome pričamo koleginica Čomić i ja. Ako je postojećim zakonom data mogućnost lokalnim upravama da rade poverene poslove, one se u prvom vremenu verovatno nisu dobro snašle ukoliko nije bilo promocije, ukoliko nije bilo motivacije da susedne lokalne uprave udruže i prihvate taj posao. Ne vidim razlog zašto se na ovaj način nešto što je već pre jedno godinu i po dana dato kao mogućnost na ovaj način oduzima. Ovako će se lokalne uprave naći u situaciji da se jednog dana na njihovoj teritoriji pojavi neka firma koja radi istražne radove, a oni neće imati pojma ko to radi, ko to istražuje kamen, ko to istražuje šljunak, o tome vam pričam. U svakom od ovih članova postoji mogućnost, ukoliko zakaže lokalna uprava ili eventualno pokrajina, da ministarstvo donosi konačnu odluku. Ja vam o tome pričam. Moramo svi da radimo i na jačanju kapaciteta i ljudskih resursa, ako zaista iskreno želimo da jednog dana budemo deo EU. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović, po amandmanu.
Zahvaljujem se predsedavajući. Očigledno je da se ovde ispoljava i određeni nivo političke hipokrizije. Postoje činjenice koje su notorne, koje ne možemo dovoditi u sumnju, a postoje i činjenice oko kojih možemo i da se sporimo. Ali, notorna činjenica je da sve lokalne samouprave na teritoriji Republike Srbije nisu dostigle taj nivo potrebnog potencijala i kapaciteta da mogu ove poslove da obavljaju. Ovde se mešaju dve stvari uporno sve vreme – strategija ravnomernog razvoja na teritoriji Republike Srbije u odnosu na ovaj zakon, ne možemo strategiju ravnomernog razvoja podvoditi pod odredbe ovog zakona. Ako ćemo već tako, stoji činjenica da to isto Trgovište unazad 30 godina je nerazvijeno područje, kao što je unazad 30 godina nerazvijeno područje i Nova Varoš i Žagubica, kao što su mnoga druga nerazvijena područja. Ako je to tako unazad toliko dugo, zbog čega se to odjednom sada pojavljuje kao neko dušebrižništvo? Prema tim teritorijama nismo do sada ništa radili i sada smo se odjednom probudili iz jednog dubokog sna – hajmo sada da nešto pomerimo. Ovaj zakon, po nekom mom dubokom uverenju, vezuje se za faktičko stanje. Faktičko stanje na teritoriji Republike Srbije je upravo ovakvo, na koje mi ukazujemo. Da bi se promenilo, potrebno je prvo uraditi nešto da bi se podigao standard ljudi, da bi se podigla privredna aktivnost, da bi se osposobile jedinice lokalnih samouprava za sve ono što od njih želimo, pa tek onda da ulazimo u neku priču koja se vezuje za poverena ovlašćenja, poverene poslove itd. Da li će ministarstvo, kao predlagač, izneti onaj teret posla na koji se ovde ukazuje? Ja sam uveren da hoće jer postoji posebna odgovornost predlagača za sprovođenje ovog zakona. Ali, ako već govorimo o tome, hajde da budemo onda krajnje precizni i potpuno iskreni. Šta je cilj ovog zakona, kao i svakog drugog zakona? Da u praktičnom smislu reči bude najjefikasniji i da u praktičnom smislu reči u najboljoj meri zadovolji potrebe onih na koje se ovaj zakon odnosi i koje ovaj zakon obuhvata, a to su oni koji traže da budu nosioci aktivnosti na geološkim istraživanjima i svi ostalim delovanjima koja su predviđena ovim zakonima. Da li to može da se uradi u opštinama na koje sam ja ukazao? Sigurno da ne može. Ne bih otvarao dalju polemiku jer će ići dosta daleko, a u toj daljini možemo da idemo samo na nešto što podrazumeva više politički marketing, a to SPS u ovom parlamentu neće činiti, niti je do sada činila. Mi iznosimo samo sa stručnog aspekta činjenice za koje smatramo da treba da budu prepoznatljive.Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Branka Karavidić.
Hvala gospodine predsedavajući. Naravno, opet od vremena ovlašćenog predstavnika. U nedostatku argumentacije odmah se prelazi na političko polje i čak se ide i u kvalifikacije da je ovo politička hipokrizija. Samo pitam – da li je opštine poput Trgovišta, Nove Varoši treba konzervirati i ostaviti ih u ovakvom stanju u kakvom one danas jesu? Ja mislim da ne. Ako je za nešto više od godinu dana primena ovog zakona 20% lokalnih uprava iskazalo spremnost da radi, da smo malo više radili ili da malo više radimo na promociji upravo ovih poverenih poslova, da ih pospešimo da se udruže, možda bi naredne godine bilo 50% lokalnih uprava koje taj posao žele da rade. Upravo o tome pričam i nisam imala nikakvu nameru da ovaj moj amandman izazove bilo kakvu vrstu politizacije. Jednostavno prenosim stav svoje poslaničke grupe koja misli da se lokalnim upravama ne trebaju uzimati prenete nadležnosti. Zahvaljujem.
Po amandmanu, Neđo Jovanović.
Ovaj put zaista poslednje javljanje. Hvala Bogu da se u nečem slažemo, a to je da se stimulišu jedinice lokalnih samouprava. I, treba ih stimulisati i treba ih u svakom slučaju unapređivati i u svakom pogledu, ali to ne treba činiti tek tako da se kaže – e, pa znate šta sad treba da ulažem? Trebali smo da ulažemo. I, mi i vi i sve prethodne vlasti, aktuelne vlasti koje su i te kako zaboravljale da treba ulagati u lokalne samouprave i Priboj, Novu Varoš i Prijepolje i sve ostale nerazvijene opštine. Treba te opštine podizati na nivo koji zaslužuje zadovoljavajući standard građana gde to sada tamo nije, ali to nije tema. To nije upravo ono što podrazumeva suštinu člana 9. ovog zakona. Ovaj zakon ukazuje na nešto drugo. Da li te opštine kojima mi svi želimo dobro mogu da iznesu teret posla koji se ovim članom definiše? Po nama ne mogu i zbog toga je upravo ovaj predlog, barem u ovom delu zakona, smislen i kao takav treba da opstane. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, mislim da što se tiče ovog amandmana uopšte koncepta za poverene poslove kojima lokalne samouprave sigurno nije bilo loše namere onoga ko je pisao ovaj zakon. Iz prostog razloga, što kada govorimo o poverenim poslovima, a pogotovo u oblasti rudarstva i ljudi koji treba time da se bave na lokalu, je vrlo jedan težak posao, pogotovo kada govorimo o tome da oni treba da budu upućeni u izradu elaborata. Pogotovo kada govorimo o ljudima koji treba da imaju određenu vrstu licenci koja naravno tek sad prvi put se javlja u zakonu da je rešena kroz ministarstvo, jer ne postoji nadležna institucija u Srbiji koja je davala uopšte bilo koji vid licence vezane za rudarsku struku. Tako da mislim da ovaj amandman nije prihvaćen iz prostog razloga što je život pokazao 2011. godine do danas, da ovaj posao jednostavno lokalne samouprave nisu bile u stanju da obavljaju. Jednostavno ceo posao i koji nam sada sledi u ovoj oblasti i kada ćete dobiti veliki deo, veliki broj igrača u ovoj oblasti koji će hteti da jednostavno se bave ovim poslom neće biti u mogućnosti da u saradnji sa lokalnim samoupravama izvedu od početka do kraja. Zbog toga je predlagač dao najbolje rešenje, a to jednostavno, nadležno ministarstvo se bavi ovim poslom, a sigurno da bez lokalne samouprave neće moći da sprovedu bilo kakve projekte koji su vezani uopšte za rudarstvo i geološka istraživanja. Tako da mislim da s razlogom ovaj amandman nije prihvaćen, da je bilo koncepta da je to izvodljivo da bi sigurno prihvatio ovaj amandman.Hvala.
Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i mr dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik Biljana Hasanović Korać. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, član 10. Predloga zakona reguliše šta se događa sa odobrenjem za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina i geotermalnih resursa kada pravno lice kome je izdato to odobrenje bude u postupku prodaje putem privatizacije. Mi smo smatrali da je predloženi član iz predloga zakona malo komplikovan, preobiman i da nije na adekvatan način regulisao ovu materiju, pa smo stavili amandman, da se član 10 menja tako da glasi – U imovinu pravnog lica koja služi za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina i geotermalnih resursa i koja se prodaje u postupku privatizacije ulazi kao prirodni kapital i odobrenje za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina i geotermalnih resursa koje mu je izdato. Kao obrazloženje smo naveli da odobrenje za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina i geotermalnih resursa koja pravna lica poseduju je izuzetno vredno pravo i praktično u postupku privatizacije ono mora da uđe u imovinu pravnog lica koje se privatizuje. Amandman se ne prihvata i u obrazloženju je navedeno da predloženo zakonsko rešenje se odnosi na prenos odobrenja za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina i geotermalnih resursa koja su izdata pravnom licu čija se imovina koja služi za eksploataciju prodaje u postupku privatizacije u skladu sa propisima koji uređuju način i postupak privatizacije. Odobrenjem za eksploataciju rezervi mineralnih sirovina samo se odobrava korišćenje mineralnih sirovina kao prirodnog dobra u javnoj svojini Republike Srbije na kojem društvo kapitala ne može steći pravo svojine i kao takvo nema karakter imovine. Ili niste razumeli naš amandman zato što je možda obrazloženje bilo previše kratko ili ste ovo obrazloženje zašto se odboja dali paušalno kao što su data mnoga obrazloženja o odbijanju amandmana u ovom mišljenju. Mi smo svesni da odobrenje za eksploataciju nije svojinsko pravo, to nema dileme, ali to odobrenje je osnov za sticanje prava na eksploataciju. Dakle, prava na korišćenje i eksploataciju sirovina koja se kasnije prerađuju i prodaju. Znači, onaj koji ima odobrenje na osnovu njega stiče veliku dobit, ako dobro radi. Samim tim to odobrenje ima i izvesnu tržišnu vrednost koja je često i veoma velika i smatramo da za to odobrenje mora da se i plati kao i za imovinu. Zato smo rekli da se prodaje u sklopu imovine, a ne da postaje odobrenje imovina. Mislim da se tu nismo razumeli kod tumačenja našeg amandmana pa zato predlažem da još jednom razmotrite ovaj amandmana.
Hvala vam. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenada Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i magistar Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12 amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i mr dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Takođe od vremena ovlašćenog. Dobro je što je Vlada prihvatila ovaj amandman. On se odnosi na član 12. na stav 3. kojim se kaže da Strategiju donosi Narodna skupština na predlog Vlade za period od 10 godina. Mi smo ovu reč „od“ brisali i predložili reč „najmanje“, jer mislimo da su inače dugi rokovi predviđeni za postupke istraživanja, eksploatacija mineralnih sirovina, dovoljan razlog da i strategija koja se donosi treba da se donosi i za duži period od 10 godina. Tako da, se ja zahvaljujem predstavnicima Vlade koji su prepoznali dobru volju naše poslaničke grupe. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i mr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo podneli amandman na član 13. stav 1. i na kraju rečenice dodali smo da se briše tačka i dodaju reči „i podnosi jednom godišnje Narodnoj skupštini izveštaj o sprovođenju plana i programa ostvarivanja strategije u prethodnoj godini“. Smatramo da Narodna skupština kao zakonodavno telo mora biti upoznata sa sprovođenjem plana i programa ostvarivanja strategije, koju Skupština inače i donosi. Međutim, u obrazloženju se praktično, naše obrazloženje za amandman potvrđuje. Tako da, smatramo da ovaj amandman, znači je dobio svoju karakteristiku oličenu u obrazloženju na jedan rutinski način i da ne postoji razlog zašto se ne bi prihvatilo, obrazlažući kako Vlada već daje. To nije tako i smatramo da je Skupština koja i usvaja tu strategiju treba i da ima uvid u permanentno stanje kontrole, tj. kroz te godišnje izveštaje da dobija informaciju o tome šta se u stvari dešava sa tom strategijom, na kom je nivou razvoja i da li ima tu zastoja, jer smo svedoci da i u prethodnom periodu, znači te klauzule, da Vlada kontroliše, vrlo često budu izostavljene iz izveštaja pa onda imamo problem da ne možemo da u potpunosti imamo uvid u činjenično stanje. S obzirom da se radi o nacionalnom dobru, interes je svih građana Srbije da kroz nas, narodne poslanike, dobiju informaciju o tome šta se u stvari dešava.
Hvala. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Reč ima narodni poslanik Milinko Živković. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Podneo sam amandman i u članu 13. posle stava 2. dodaje se nov stav 3. koji glasi: „Radi unapređenja odgovornosti i transparentnosti u korišćenju javnih sredstava i racionalnijeg sprovođenja strategije upravljanja mineralnim i drugim geološkim resursima od strateškog značaja za državu, Vlada može kao vlasnik ili imalac kontrolnog udela, na predlog ministra, da donese odluku kojom nameće posebna pravila za obezbeđivanje uslova za eksploataciju, o planiranju i kontroli preduzećima koja su u javnoj svojini, kao i pod kontrolom države i bave se istraživanjem i eksploatacijom mineralnih resursa, kao i preduzećima koja su u funkciji eksploatacije mineralnih resursa. Ovde se detaljnije određuje način sprovođenja strategije upravljanja mineralnim resursima od strateškog značaja. Da bi se obezbedili uslovi za kontinuitet otkopavanja, Vlada može da za definisanu dinamiku razvoja kopova odredi prioritete izgradnje novih rudničkih kapaciteta ili utvrdi prioritete izmeštanja postojećih objekata unutar eksploatacionog polja, ili opredeli kao hitnu obavezu do istraživanja određenog prostora za dobijanje strateške sirovine. Za izvršenje, posebne naloge dobijaju kompanije koje izvode radove istraživanja i eksploatacije, kao javna preduzeća koja će biti u funkciji sprovođenja strategije upravljanja mineralnim sirovinama, kao što su vodoprivreda, šumarstvo, građevinarstvo. Hvala vam.
Hvala. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić. Izvolite.
Hvala lepo. Ovaj amandman se odnosi na poglavlje 3. gde je definisana obaveza odnosno aktivnosti Geološkog zavoda Srbije. Mi smo dali amandman na ovaj član u cilju da se u stavu 1. u kome se kaže da Geološki zavod Srbije, obavlja osnovna geološka istraživanja u smislu članova 17. i 18. ovog zakona, i druga geološka istraživanja obuhvaćena godišnjim programom iz člana 20. ovog zakona, kao i poslove primenjenih geoloških istraživanja od važnosti za Republiku Srbiju. Mi smo ovde dodali posle reči „Srbiju“ i „evidentiranje i čuvanje celokupnih jezgra istražnih i svih eksploatacionih bušotina i zbirki minerala, stena i fosila od značaja za Republiku Srbiju“. Takođe smo i posle člana 4. dodali dva nova stava koji glase da Zavod može da obavlja poslove geološkog stručnog nadzora nad izvođenjem ovih vrsta, nad izvođenjem svih vrsta geoloških istraživanja za potrebe i u interesu Republike Srbije. Takođe novi stav – Zavod osniva specijalističke organizacione jedinice u svom sastavu u zavisnosti od strateškog značaja i zastupljenosti, preovlađujući mineralne sirovine po različitim delovima Republike Srbije. U obrazloženju smo rekli, naime nigde se ne navodi ko vrši stručni geološki nadzor u ime vlasnika prostora, tj. Republike Srbije, osim geoloških inspektora koji pored drugih poslova to rade povremeno zbog njihovog malog broja, čuli smo i malo pre koliko ih ima. Inspektori vrše nadzornu kontrolu, a predloženi nadzor bi bio tehnički i izvršni. Članom 4. i 5. stav 5. Predloga zakona, definiše se i imenuje lice koje štiti interes Srbije, samo u kompanijama u kojima Srbija ima deo kapitala. Izgledaće da Srbija nema interes da štiti svoja prirodna dobra i resurse još u fazi istraživanja, ako se ne prihvati ova dopuna koju mi predlažemo. Naime, geološki nadzor po ovom predlogu zakona koji mora da imenuje investitor, uglavnom će štititi interese investitora, što je normalno i očekivano, jer štiti interese onoga koga plaća. Mi smatramo da uključivanje Geo zavoda na ovakav način može da omogući upravo da štiti interese Republike Srbije, jer je on kao državna institucija na budžetu Republike i na pravi način štiti interese Republike Srbije. Ovaj amandman je odbijen jer se kaže da je Zavod angažovan, odnosno radi samo primenjena geološka istraživanja koja vrše privredni subjekti i koji su nosioci istraživanja. No, da ne komplikujemo stvari, jednostavno ste odbili naš amandman i smatramo da kontrola Republike Srbije u ovom slučaju isto tako nije na pravi način zastupljena. Hvala.
Hvala. Na član 17. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici u ovom delu, gospodine Arsenoviću, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, najpre gospodine Arsenoviću vama da čestitam što ste se izborili da predsedavate malo sednici Narodne skupštine. Nisam odavno bio u prilici da se prijavim za reč i da mi vi date reč, gospodine Arsenoviću. Ja se nadam da će ova sada prilika da se usmeri ka tome da malo ponovo pokrenemo dijalog, raspravu, o različitim pristupima u pogledu istog pitanja, poštovana gospodo. Amandman na član 17. koji smo podneli narodni poslanik Zoran Živković i ja je jedan od malobrojnih ne prihvaćenih amandmana i želim ovde vrlo jasno da kažem i ministru Antiću i gošćama i gostima iz ministarstva, sa razlogom ne prihvaćeni amandman. Dakle, mi smo čitajući veoma pažljivo ovaj tekst zakona, posumnjali da u članu 17. postoji mogućnost neusklađenosti sa nekim drugim zakonima koji su na snazi, čim smo tu sumnju evidentirali, podneli naravno amandman, kao što ja mislim je red, kao što i priliči jednom narodnom poslaniku, odnosno u ovom slučaju dvojici narodnih poslanika, napisali jedno obrazloženje i jutros čitali obrazloženje za ne prihvatanje i videli da nema nikakvih neusklađenosti. Ako postoji neusklađenost, poštovana gospodo, onda postoji sumnja u vladavinu prava. Ako postoji sumnja u vladavinu prava, onda je to jedna opasna situacija. Eliminisali smo sve dileme, nema sumnje u vladavinu prava i nema prepreke, da još jednom kažem – da imamo danas jednu priliku da razgovaramo o jednom veoma dobrom zakonodavnom projektu. Ja ću, naravno, diskutovati i dalje po svim amandmanima koje smo podneli mi narodni poslanici Nove stranke, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Arsenoviću. Hvala.
Hvala, gospodine Pavićeviću, ali ja ipak moram, samo jedna rečenicu da kažem… (Vladimir Pavićević: Može i više rečenica gospodine Arsenoviću.) Ne, nemam pravo na to, ali zbog javnosti. Nema ovde borbe ko će predsedavati. Molim vas. Nije ni fer ni korektno prema svim mojim kolegama potpredsednicima, mi se jednostavno dogovaramo kada će ko predsedavati u zavisnosti od svoje zauzetosti, pa i mogućnosti, pa vas molim da u tom smislu tako i shvatite naše predsedavanje. Da li još neko želi reč? (Ne) Hvala. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Balin Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond, Zoltan Pek i Anamarija Viček. Izvolite, narodni poslanik Zoltan Pek.
Hvala.
Izvinjavam se, po inerciji. Govorim ovom istom amandmanu. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni predlog zakona. Izvolite, narodni poslaniče Zoltan Pek.
Hvala vam potpredsedniče. Ja ću da koristim vreme poslaničke grupe i da vam kažem gospodine ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici ovo nam je bio jedan od amandmana što smo preneli na, koji se odnosi na nadležnost AP Vojvodine i to na poverene poslove AP Vojvodine. Amandman nam glasi – u članu 17. predloga ovog zakona posle stava 2. dodaje se novi stav 3. koji glasi: „Autonomna pokrajina finansira osnovna geološka istraživanja na teritoriji Autonomne pokrajine“. U istom članu 17. predlog zakona posle stava 3. dodaje se novi stav 4. koji glasi: „posao iz stava 3. ovog člana AP vrši kao poveren“. Zašto smo mi predali ovaj amandman? Hteli smo da usaglasimo Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, sa Zakonom o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine, koji propisuje da AP Vojvodina preko svojih organa u oblasti geoloških istraživanja, u skladu sa zakonom, finansira osnovna geološka istraživanja na teritoriji AP Vojvodine u skladu sa godišnjim programom, osnovnih geoloških istraživanja. Važeći Zakon o rudarstvu i geološkim istraživanjima u članu 17. stav 3. i 4. je na način predložen amandmanom, reguliše pitanje, finansiranje osnovnih geoloških istraživanja na teritoriji AP Vojvodine, kao poveren posao, što je u skladu sa Zakonom o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine. Još jednom vam hvala što ste prihvatili ovaj amandman i posle ćemo na drugi amandman da pričamo.
Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Balin Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond, Zoltan Pek i Anamarija Viček. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni predlog zakona. Izvolite, narodni poslanik Zoltan Pek.
Hvala. Ovo je drugi amandman što smo preneli, koji je u vezi nadležnosti AP Vojvodine, isto je poveren posao u pitanju. Ova dva amandmana što smo predali, logički su povezani i mislili smo, ako ste uvažili jedan, da ćete uvažiti i drugi naš amandman. Još jednom hvala što ste prihvatili. Ja ću da pročitam o čemu je reč i zašto smo podneli ovaj amandman i kako glasi. U članu 20. stav 4. Predloga zakona, menja se i glasi: „nadležni organ AP donosi godišnji program na svojoj teritoriji, u skladu sa dugoročnim programom“. U istom članu posle stava 5. dodaje se novi stav 6. koji glasi: „posao iz stava 4. ovog člana vrši se kao poveren“. Zašto smo podneli ovaj amandman? Imajući u vidu poverenu nadležnost AP Vojvodine, da u oblasti geoloških istraživanja, finansira osnovna geološka istraživanja na teritoriji AP Vojvodine. U skladu sa godišnjim programom, osnovnih geoloških istraživanja, logički sledi da nadležni organ AP Vojvodine, osim finansiranja, da donosi i godišnji program osnovnih geoloških istraživanja, na svojoj teritoriji, u skladu sa dugoročnim programom. Predlogom zakona je propisano da nadležni organ AP predlaže deo dugoročnog programa na svojoj teritoriji, u skladu sa regionalnim prostornim planom AP, planovima i programima održivog korišćenja prirodnih resursa i dobara, kao i strategijom. Ovaj amandman što smo predložili, predlaže zadržavanje odredbe iz člana 20. stav 3. važećeg Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Još jednom hvala što ste prihvatili ovaj naš amandman.
Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
Samo želim da naglasim da je nama ovaj amandman odbijen, ali pod obrazloženjem da se ne prihvata, zbog toga što je prihvaćen amandman na član 20. stav 4. Predloga zakona koji su podneli narodni poslanici, naše kolege iz SVM, Balint Pastor i ostali poslanici, tako da ćemo prosto smatrati da je i naš amandman usvojen, a jedina opaska na amandman pod brojem 17 koji je usvojen, a odnosi se na finansiranje od strane Vojvodine, ja se samo pitam, odnosno poslanička grupa LSDV, sa kojim sredstvima će pokrajina to da finansira, s obzirom da je budžet za narednu godinu još smanjen, pa ne znam gde ćemo ta sredstva pronaći, ali hvala i za ovo.
Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Milićević i Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni predlog zakona. Na član 28. amandman sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Milićević i Milisav Petronijević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni predlog zakona. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni predlog zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče i predsedavajući današnjoj sednici u ovom delu, gospodine Arsenoviću, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, najpre vama, gospodine Arsenoviću, ipak da kažem da mi je drago što ste se izborili da u jednom dužem periodu danas predsedavate sednici Narodne skupštine. Ja to tako doživljavam. Sada da pređem na amandman koji smo mi narodni poslanici Nove stranke podneli na član 29. ovoga Predloga zakona. Mislim da je red da se podsetimo da je ovo jedan od 17 prihvaćenih amandmana nas narodnih poslanika Nove stranke, čime smo mi, da čuju i gospoda iz drugih poslaničkih grupa, naročito iz SNS, prešli i jedan procenat koji je nama bio granični, a to je 9% podrške u biračkom telu. Važno je da se čuje ovde i građani da čuju i građanke naše Republike, a šta je bilo naše obrazloženje za ovaj amandman na član 29. koje je prihvaćeno u celosti od predlagača zakona. Mi smo napisali da je predviđeno da se kod višegodišnjih istraživanja po isteku svakih godinu dana dostavlja izveštaj u roku određenom odobrenjem za istraživanje, a logično bi bilo, po našem sudu, da se taj rok odredi na jednaki način za sve subjekte, bez arbitrarnog odlučivanja u pojedinačnim slučajevima izdavanja odobrenja. Dakle, mi smo smatrali da arbitrarnost u ovom smislu, kako je bilo predviđeno, ne treba da postoji. Saopštili smo da je predlog izmene da se rok odredi da bude 30 dana od isteka svake godine istraživanja, shodno roku za dostavu završnog izveštaja iz člana 28. Predloga zakona. Predlagač zakona je uvažio našu argumentaciju i ja mogu samo da čestitam na jednom primerenom reagovanju na našu vrlo dobru argumentaciju za ovaj amandman. Hvala.
Hvala, gospodine Pavićeviću. Radi vaše informacije, predsedavao sam i u petak.
Ali, danas predsedavate u dužem periodu, gospodine Arsenoviću.
Sada mi je žao što sam došla. Na član 31. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i dr Blagoje Bradić. Reč ima narodni poslanik dr Miroslav Marinković.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena predsednice Skupštine, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poslanička grupa Boris Tadić-Socijaldemokratska stranka-ZZS i ZS su podneli amandman na član 31. i taj amandman, da ne čitam sve stavove, je u tim poslednjim stavovima obrazloženja stavio da je predvideo da se nadležni organ jedinice lokalne samouprave može udružiti sa drugim jedinicama lokalne samouprave radi obavljanja poslova iz stava 1. ovog člana i o tome obaveštava ministarstvo. U slučaju da nadležni organ jedinice lokalne samouprave ne počne da vrši povereni posao ili ga ne vrši pravilno ili blagovremeno, ministarstvo, odnosno nadležni organ AP preuzima poslove iz stava 1. ovog člana. Nadležni organ i jedinice lokalne samouprave dužan je da ministarstvu dostavi godišnje izveštaje o izdatim odobrenjima za geološka istraživanja, poslovi iz stava 1. ovog člana vrše se kao povereni poslovi. Pročitao sam samo deo ovog amandmana, ovde smo za dobili u obrazloženju jedan ovako krajnje rutinski odgovor koji kaže – amandman se ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju za neprihvatanje amandmana na član 9. a on se odnosio na jedno vidno izraženo nepoverenje u jedinice lokalne samouprave da im se poveri jedan posao. Namerno sam pročitao kraj ovog amandmana, jer smo u njemu predvideli da neodgovornost jedinice lokalne samouprave ne može biti i ukoliko je bude, ministarstvo bi imalo instrumente da tu neodgovornost vrlo efikasno i brzo sankcioniše. Nije mi jasno otkud toliko nepoverenje, jer jedinice lokalne samouprave, kada se radi o nemetaličnim mineralnim istraživanjima, koja ne mogu ne znam šta, koliko da ugroze prava i interese zemlje, kao i termalne vode itd, a davanjem na korišćenje, odnosno na gazdovanje, planiranje se povećava, kapacitet lokalnih samouprava kako u planiranju zelenog budžeta, tako i, da kažem, jednog rutinskog učešća u rukovođenju jednim ovako izuzetno važnim resursima. Znači, ne postoje opštine, odnosno jedinice lokalne samouprave u Srbiji, ne postoji nijedna koja je ista jedna sa drugom, različite su. Mi imamo i pozitivne primere jedinice lokalne samouprave, pa evo, jedinice lokalne samouprave iz koje ja potičem, Svilajnac, koja je u poslednjih osam godina napravila najveći napredak na teritoriji Republike Srbije u svim oblastima, zašto bismo onda mi apriori zakonom onemogućavali da jedinice lokalne samouprave, ako utvrdi da na svojoj teritoriji ima mogućnosti i ima te resurse, da ih onemogućimo da njima raspolažu na pravi način, pod kontrolom ministarstva i da uz godišnje izveštaje budu kontrolisani vrlo efikasno u korišćenju toga. Mislim da centralizacija u ovom smislu ostavlja jedan opor utisak, da ne pričam, to je nepopularno, ali Beograd, Vojvodina i ostala Srbija, kada će lokalne samouprave u centralnoj Srbiji imati mogućnost da se razviju, pa da i jedan Svilajnac postane sutradan veličine kao što su Jagodina i Niš? Ona neće imati mogućnosti ukoliko ne bude imala prava da raspolaže određenim resursima koji će im doneti dodatna dobra, koja će im omogućiti da se na adekvatan način razviju kao moderni gradovi i da na taj način imaju u smislu i zaštite životne sredine, jer ovde se čini mi se od šume ne vidi drveće. Uglavnom se priča o eksploataciji, a ne vodi se računa i priča se previše o tome šta ostaje iza te eksploatacije. Mislim da ste mogli da prihvatite ovaj amandman i da nismo morali da dobijemo ovakvo rutinsko objašnjenje koje se svodi na nivou srednje škole.
Hvala. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Reč ima narodni poslanik Sabina Dazdarević.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministri, ovim amandmanom se propisuje veća ažuriranost jedinice lokalne samouprave u cilju stvaranja povoljnijeg ambijenta za istraživanje i ovime se uključuje lokalna samouprava, pošto ste im oduzeli pravo odlučivanja što se tiče istraživanja mineralnih i drugih geoloških resursa, ovim amandmanom mi pokušavamo da i dalje budu uključeni u proces eksploatacije mineralnih geoloških resursa na teritoriji njihove uprave. Hvala.
Hvala. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Milenko Živković. Izvolite.
Hvala. U članu 34. stav 3. pod tačkom 7) predvideo sam dodavanje saglasnosti za odobrenje istraživaču na prostorima u neposrednom okruženju ili na granici sa svojim eksploatacionim poljem. Ovaj amandman povlačim. Naime, proverio sam, pošto je eksploataciono polje RTB-a okruženo sa svih strana drugim istraživačima, praktično RTB ne bi imao mogućnost da daje saglasnost, a eventualno usvajanjem ovog amandmana dao bi pravo onim koji su me okružili da dalje daju saglasnost za odobrenje. Iz tog razloga, ovaj amandman povlačim.
Hvala. Na član 35. amandman sa ispravkom podneli su zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predlog zakona. Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, sada poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, dobrodošli, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, rekao sam ja, gospođo Gojković, gospodinu Arsenoviću da se dobro izborio za jedno vreme i vrlo brzo je izašao sada iz sale, ali, gospođo Gojković, i vi ste dobrodošli da predsedavate sednicama Narodne skupštine, tu nema nikakve dileme. Amandman na član 37. koji smo podneli mi, narodni poslanici Nove stranke, dame i gospodo narodni poslanici, je jedan od 17 prihvaćenih amandmana. Ovaj amandman tiče se sadržine člana 37. u tačkama 6. do 11. i mi smo pripremili jedno vrlo fino, precizno obrazloženje zašto je neophodno da se menja član 37. u tačkama 6. do 11. i to obrazloženje smo, poštovani gosti i gošće to već znaju iz Ministarstva, vidim da su to precizno čitali, smestili u jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam paragrafa ovoga teksta. Skoro da smo pripremili jedan esejski zadatak, gospođo Tomić, da obrazložimo zašto je bilo neophodno da se menja ovaj član 37. Gošće i gosti iz Ministarstva, ministar su pročitali, prihvatili obrazloženje i mi smatramo da je prihvatanjem ovog amandmana Predlog zakona za koji smo utvrdili, još u toku načelne rasprave, da je dobar predlog zakona, postao još bolji, što, mislim, i jeste vredno i da se kaže ovde, povodom naše amandmanske rasprave na ovaj Predlog zakona, poštovana gospodo. Hvala.
Na član 38. amandman su zajedno podneli poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li želite reč? (Ne) Na član 40. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Mi smo u članu 40.reagovali na stav 9. koji glasi ovako – rešenje za zadržavanje prava na istražni prostor iz stava 4. ovog člana prestaje da važi sa danom podnošenja zahteva za odobravanje za eksploataciono polje. Mi smo predložili da se posle reči: „danom“, dodaju reči: „podnošenja zahteva za odobrenje za eksploataciono polje“, zamenjuju se rečima: „dostavljanja rešenja kojim je odlučeno o zahtevu za odobrenje za eksploataciono polje“. Dakle, rešenje za zadržavanje prava na istražni prostor prestaje da važi, po našem predlogu, danom dostavljanja rešenja kojim je odlučeno o zahtevu za odobrenje za eksploataciono polje. Smatramo ispravnim da rešenje za zadržavanje prava na istražni prostor ne prestaje da važi danom podnošenja zahteva za odobravanje za eksploataciono polje, već onda kada je rešeno po zahtevu za odobrenje za eksploataciono polje, odnosno da na mesto jednog rešenja stupi drugo rešenje, čime bi se izbeglo da nastane vremenski i pravno neregulisano stanje. U obrazloženju se kaže – amandman se ne prihvata iz razloga jer bi se prihvatanjem predloženog amandmana smanjio odobren vremenski period trajanja prava na zadržavanje istražnog prostora, a trenutak podnošenja zahteva za pokretanje postupka obezbeđuje kontinuitet vođenja postupka i pravnu sigurnost za podnosioca zahteva. Mi ne sporimo pravo da se podnese zahtev. Mi samo kažemo da ne može jedno rešenje da prestane da važi onog momenta kada se podnese zahtev, već samo kada se donese drugo, odnosno novo rešenje. Jedno pravo utvrđeno rešenjem može prestati, po našem mišljenju, samo kada se novim rešenjem odluči o novom pravu, te vas još jednom molim da razmotrite ovaj naš predlog. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Da li želite reč? (Ne) Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Poslaničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Balša Božović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Poslaničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Blagoje Bradić i Miroslav Marinković.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, mi smo podneli na član 44. amandman koji je potpuno razumno rešenje kojim se otklanja bilo kakva mogućnost za spekulativne radnje koje bi mogle da se urade, a to je, u članu 44. st. 3. i 4. se brišu. U obrazloženju smo dobili objašnjenje da se amandman ne može prihvatiti iz razloga jer u toku izvođenja geoloških istraživanja veoma često postoji potreba za određenom promenom koncepcije istraživanja, pa u tom grmu i leži zec. Znači, amandman koji smo mi podneli ima za zadatak da se obezbedi trajnost, odnosno ispunjavanje potpisanog ugovora i da se elementi tog projekta ne mogu menjati kako kome bude milo. Imali smo prilike nedavno da raspravljamo i o Zakonu o ozakonjenju, kojim se kroz drugi niz godina, veliki vremenski period, došlo do toga da imamo desetine hiljada objekata koji nigde ne postoje, ni u katastru, ni u drugim dokumentima koji su važni, pa tako i ovde. Mi možemo, ne sumnjajući u dobro nameru zakonodavca, ali se otvara mogućnost da vi napravite ugovore, odnosno podnese se projekata koji ima element istraživanja na koji se da saglasnost, a onda se on raznim aneksima proširuje, pa tako vi od bungalova na Zlatiboru dođete do hotela. Malo sam se figurativno izrazio. Međutim, u obrazloženju, koje ste nam dali, uopšte nema malo veće ozbiljnosti u pokušaju da nam se obrazloži. Ja sam potpuno svestan da ta geološka istraživanja imaju određeni sled stvari, ali se njime ne bave laici i nismo naivni da smatramo da neko ko želi da vrši geološka istraživanja na našem prostoru došao da proba. Oni su dobro informisani, koristeći najsavremenije tehnologije, kroz razne oblike skeniranja i zemljišta i određenih ispitivanja i podataka obaveštajnih, koje mogu da dobiju o tom području i ta zainteresovanost kroz određeni projekat mora da bude decidno obrazložena i ona se ne može menjati i to je cilj ovog amandmana. U odgovoru nas niste potpuno ubedili da je dovoljno da neko ima dobru nameru ili da je ono što je napisao misli. Obično to tako ne bude, bar ne kod nas u ovoj zemlji. Zato vas molim, u ime cele poslaničke grupe, odnosno poslaničke grupe Boris Tadić – SDS, ZZS, Zeleni Srbije, da još jednom razmotrite amandman, ukoliko je moguće i da se to prihvati. Ukoliko ne, da zamolim kolege narodne poslanike da razumeju i prihvate ovo što sam ja rekao.
Hvala. Reč ima ministar Antić.
Mi prema svim dozvolama za istražna prava se ponašamo izuzetno odgovorno. Iskoristio bih ovaj trenutak da gospođi Karavidić odgovorim vezano za ono o čemu smo pričali u raspravi u načelu, a vezano za ceo ovaj sistem dozvola. Gospođa Karavidić je iznela podatak, mislim da je gospodin Đurišić to ponovio nekoliko puta, da u pripremi ovog zakona Ministarstvo nije ukidalo rešenje o istražnim pravima koja su postojala do sada i da smo time pravili neku kompoziciju u pripremi novog zakona. Čisto malo statistike, pribeležite, ovo su apsolutno javni podaci koje možemo pod punom odgovornošću da damo. Ako posmatramo na period 2011. i 2012. godina, na primer kada je gospodin Zlatko Dragosavljević bio pomoćnik koji se bavio ovim poslovima. U 2011. godini je ukinuto jedno rešenje o geološkim istraživanjima i odbijeno devet zahteva, 2012. godine ukinuto takođe jedno rešenje i izdato četiri rešenja o odbijanju geoloških zahteva. Znači, zapamtili ste, po jedno ukinuto, devet i četiri odbijenih. Godina 2014. i 2015. Godine 2014. ukinuto 17 rešenja, dobijeno deset zahteva. Godine 2015. ukinuto 29 rešenja, dobijeno 13 zahteva. Znači, za ove dve godine, ako krenemo o ukinutim rešenjima, ukinuto 46 rešenja, a 2011. i 2012. godine dva rešenja. Tako da, ako se nekad radilo ozbiljno i odgovorno i kontrolisano, da li se ispunjavaju svi uslovi propisani našim rešenjima o izvođenju istražnih aktivnosti to je ova 2014/2015 godina, jer prosto mi je neverovatno da te 2011. i 2012. godine je to sve bilo toliko genijalno i sjajno da nije bilo potrebe za ukidanjem rešenja. Složićete se 46 i 2 je 23 puta više. To je samo dokaz da je reč o daleko većoj i ozbiljnijoj kontroli u celom sistemu vezano za istražna prava i aktivnosti.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić.
Hvala gospođo predsednice. Ja imam pravo kao narodni poslanik da izrazim svoju sumnju. To što ste sad izneli možda bi trebalo da o tome razgovaramo u plenumu. Zakon je donesen 2011. godine u novembru, potpisao ga je predsednik države u decembru i prva su rešenja izdata 2012. godine u januaru. Priznaćete da je kraći vremenski period u kojem je pomenuti državni sekretar bio u Ministarstvu rudarstva od onoga, od cifara koje ste vi meni rekli. Znači, ne sporim. Ja sam kao narodni poslanik izrazila sumnju u član 38. i ja na to imam pravo. Ja se nadam da se vi na mene ne ljutite zbog toga. Ja samo hoću da vas pitam da li se u ovim novim izmenama, odnosno u ovom novom zakonu nešto krije, odnosno nešto valja iza brega. Hvala vam još jednom.
Hvala. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz ministarstva, amandman na član 44. jedan od, da podsetim još jednom, 17 prihvaćenih amandmana nas narodnih poslanika Nove stranke. Ja sam takođe čitajući amandmane koje su podnosili drugi narodni poslanici iz drugih poslaničkih grupa i parlamentarnih stranaka takođe zapazio ovu intervenciju o kojoj je malopre govorio gospodin Marinković i gospođa Karavidić. Jedna stvar mi je tu naročito privukla pažnju i mislim da treba da joj posvetimo dodatnu pažnju. Ovde je bilo reči o dve vrste etike. Etika namera i etika odgovornosti. Ja mislim da je veoma važno za naše skupštinske rasprave da napravimo razliku između ove dve vrste kovanica. Etika namera, i ovde je ja mislim to bilo jasno i rečeno, ali još jednom da se pojasni, ne treba ja mislim ni da bude relevantna za naše rasprave ovde, jer ko je taj ko može sebe da definiše kao sudiju, arbitra pa da kaže – e, vidiš, ovaj čovek je imao takvu nameru, onaj ima onakvu nameru, a onda i da nam kaže na osnovu takvih namera biće posledice takve i takve. Pa, to nigde nema. Nas u politici interesuje, pre svega etika odgovornosti. Nekada, poštovana gospodo, i loša namera može da proizvede dobar efekat. I nas u politici uvek interesuju posledice nekog delovanja. Te posledice se uvek tiču koncepcije etike odgovornosti. Ja sam ovde, ja mislim snažni zagovornik upravo takvog koncepta. Etika odgovornosti, znači tvoje delanje u politici meri se rezultatima. Pošto imamo 17 prihvaćenih amandman, onda ja mislim da nema nikakve dileme oko rezultata makar povodom ovog predloga zakona i nas ovde. Hvala.
Hvala, prošlo je vreme. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, retko se dešava da mogu ovako u dva navrata za redom da govorim ovde u Narodnoj skupštini, iako sam ja pokušavao to više puta. Poštovani ministre Antić i uvaženi gosti iz ministarstva, veoma mi je važno da nakon što smo rešili ovo pitanje odnosa etike namere i etike odgovornosti, da se usredsredimo ministre Antiću i mislim da je to vaš tim vrlo dobro evidentirao ovde, na jednu veoma važnu koncepciju koja se tiče poštovanja najvećeg načela svake savremene demokratije, pa i naše države, a to je načelo vladavine prava. Mi smo predložili da se u članu 47. briše tačka 1. i pozvali smo se, kada se tiče načelnog pristupa na jedan veliki princip koji se zove princip pravne sigurnosti. Obrazložili smo na koji način bi se desilo, da ukoliko se zadrži sadržina ove tačke, ovog stava, kako je bilo predloženo dovelo u pitanje ne nužno, ali potencijalno i pravna sigurnost za nekoga ko sprovodi istraživanje, a onda možemo kasnije da pribegne eksploataciji. Naravno, ovde je pročitano, sve ovo smo smestili u pet paragrafa, mislim vrlo precizno obrazloženo i došao nam je odgovor da se prihvata naš amandman na osnovu obrazloženja koje smo mi dali. Izražavam jedno veliko zadovoljstvo što je ovde uvažen ne samo rad narodnih poslanika koji posvećeno čitaju predloge zakona, pišu amandmane, nego što je uvažen jedan element tog velikog načela koje je definisano i u članu tri Ustava naše republike, a to je veliko načelo vladavine prava. Ja sam smatram da to načelo uvek treba da bude vodič za naš rad i u ovoj Skupštini, ali bogami i za delanje u izvršnoj grani vlasti, kao što je Vlada Srbije. hvala.
Hvala. Na član 47. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 49. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe LSV. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman su zajedno podneli poslanici Marko Đurišić, Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Izvolite.
Uvažena predsednice Skupštine, dame i gospodo, narodni poslanici, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, mi smo i ja ću nabrojati amandmane na koje smo dobili isti odgovor koji kaže – amandman se ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju za ne prihvatanje amandmana na član 9. to je 58, 59, 61, 62, 68, 71 i 73. Pošto je tako pojednostavljen odnos prema našim amandmanima u obrazloženju da se mi poredimo, znači da se čak ne može ni jedan razuman odgovor dati, oni se svi odnose na davanje većih ovlašćenja jedinicama lokalne samouprave. Želeo bih da apelujem na sve narodne poslanike, mi smo ovde svi delegati koji dolaze iz raznih krajeva cele naše zemlje i mi ćemo se vratiti u svoje jedinice, sredine odakle smo i trebate da date sutradan obrazloženje svojim sugrađanima, recimo u Vrnjačkoj Banji gde ima termalnih izvora, recimo, evo nabrajali smo i neka druga mesta, ne bih želeo bilo koga da stavim u podređen položaj. Dobićete pitanje – zašto delom tim resursima koji su eto, sledom stvari, a u životu se uglavnom sticajem pojedinih okolnosti i dešavaju najvažnije stvari. Eto, našli ste se na toj opštini na kojoj ima prirodnih resursa, a ne možete da raspolažete kao jedinica lokalne samouprave bar delom sa tim. Ovaj zakon to upravo predviđa i neću se javljati za ove članove naredne koje sam nabrojao iz razloga što mislim da nema svrhe, jer pojednostavljen odgovor mnogo više govori o odnosu onoga ko je to napisao nego nas predstavnika građana prema materiji kojom se bavimo. Molim vas za razumevanje da ukoliko ministarstvo ne prihvati ove amandmane, jedan razuman odnos svih nas narodnih poslanika, predstavnika građana ove naše zemlje, da pobedi tako što ćete glasati za ove amandmane koji će pružiti mogućnost da i vi u vašim lokalnim jedinicama lokalne samouprave većih, manjih, bilo kakvih dođete u priliku da možete da razvijate svoj lepi grad, svoju lepu sredinu i da imate na korist svih građana mnogo bolje uslove za dalji život. Hvala.
Hvala. Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 62, amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, uvaženi ministre Antiću, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, predsednica Narodne skupštine, gospođa Gojković precizno je ovde saopštila da naš amandman na član 64. ovog Predloga zakona je prihvaćen i da će svi narodni poslanici u Danu za glasanje, kada budu glasali za ovaj Predlog zakona u celosti glasati i za ovaj deo koji smo mi ponudili kao izmene ovog Predloga zakona. Bio sam suočen prilikom priprema i za raspravu o amandmanima na ovaj Predlog zakona sa predlozima da neko ko deluje kao opozicija treba uvek da glasa protiv onih predloga koje kandiduje izvršna vlast, odnosno Vlada. I ja sam, dame i gospodo narodni poslanici, razmišljao da li je to pravi pristup za delanje u našoj Narodnoj skupštini čak i onda kada je reč o dobrim predlozima, dobrim idejama da glasamo protiv? Smatram da je veoma važno povodom ove rasprave gde smo uspeli da popravimo Predlog zakona da bude usvojeno 17 naših amandmana, smatram da je važno da se ovde posebno kaže da smo se svi mi ovde, svih 250 obavezali da služimo istini i da služimo pravdi i interesima građana Republike Srbije. To važi i za one narodne poslanike koji su u opoziciji, a po mom sudu i pristupu to znači da kada se suočimo sa dobrim Predlogom zakona treba da glasamo za taj Predlog zakona ko god da je predlagač i upravo zbog toga, poštovana gospodo, mislim da je primereno ovde i po više puta reći da nešto što je dobro jeste dobro i kada je dobro da zaslužuje podršku bez obzira što mi ostajemo, bićemo, a i bili smo verovatno najčvršća opozicija ovoj lošoj Vladi Republike Srbije.
Zahvaljujem. Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Reč ima narodni poslanik Milinko Živković.
Poštovani predsedavajući u članu 65. predvideo sam da posle stava 2. se doda stav 3. koji glasi – eksploatacija strateških mineralnih sirovina iz člana 4. stav 2. ovog zakona može se obavljati i strateškim partnerstvom uz učešće strateškog partnera maksimalno 49%. Naime, država nikada ne treba da se odrekne većinskog vlasništva dobara koje je navela kao strateške sirovine, ali u nedostatku investicionih sredstava, investicija, kao i brzine investiranja može se dozvoliti strateško partnerstvo maksimalno do 49% učešća strateškog partnera. U svakom slučaju, država uvek mora da teži da strateške sirovine iz stava 4. ovog člana, iz ovog zakona da ostane većinski vlasnik. Sa druge strane, strateškom partneru može se dati većinsko upravljačko pravo tamo gde ulaže. Hvala.
Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Reč ima narodni poslanik Milinko Živković.
U članu 66. posle stava 4. dodaje se novi stav 5. koji glasi – Za potrebe privrednog subjekta koji je nosilac istraživanja i nosilac eksploatacije mineralnih sirovina u eksploatacionom polju, koje su određene kao sirovine od strateškog značaja, u smislu stava 1. ovog člana, nadležni organ opštine vrši eksproprijaciju nepokretnosti u skladu sa usvojenim rešenjima prostornog razvoja iz Prostornog plana područja posebne namene, a posebno u skladu sa rešenjima eksploatacije iz investiciono-tehničke dokumentacije. Ovaj amandman zapravo verifikuje u potpunosti validnost rešenja iz Prostornog plana posebne namene u slučajevima kada je potrebno blagovremeno sprovesti eksproprijaciju na predviđenom prostoru i omogućiti pripremne radove za početak eksploatacije i razvoj rudarskih radova u skladu sa projektnim rešenjima iz rudarskih projekata. Ovo obezbeđuje planiranu dinamiku ostvarenja i razvoja rudnika bez uticaja pojedinaca ili ucenjivanja uz primenu Zakona o eksproprijaciji. Hvala vam predsedavajući.
Na član 68. amandman su zajedno podneli devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić, SDS. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 70. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Reč ima narodni poslanik Milinko Živković.
U članu 70. stav 1. posle tačke 6. dodao bih tačku 7) koja glasi – Saglasnost za izdavanje odobrenja iz člana 68. ovog zakona od stranih lica koja se bave eksploatacijom saglasno članu 4. stav 4. Naime, predviđeno je da kod dobijanja odobrenja za eksploataciono polje predviđa se saglasnost za eksploataciju izdatu od strane kompanija ili pravnih lica koja se bave eksploatacijom strateških sirovina za prostore koji su na granici sa njihovim eksploatacionim poljima. Time se štite interesi kompanija koje već imaju razvijenu tehnologiju, rudničku opremu i osposobljene kadrove, te zato imaju i opravdano je da takve kompanije imaju pravo za davanje saglasnosti za eksploataciju na prostorima u neposrednom okruženju ili na granici sa svojim eksploatacionim poljima, ako nisu u mogućnosti da same obezbede eksploataciju. Ako nemamo dovoljno para, a ne radi se samo ovde o RTB i davanju saglasnosti za eksploataciono pravo, radi se i o nekim drugim kompanijama. Zakonom je predviđeno da se eksplicitno davanje saglasnosti za eksploataciono pravo dobije onaj ko je praktično imao istražno pravo. Mislim da to nije dobro. Ako RTB ovog trenutka, pričam o RTB, nema para, možda će imati u budućnosti ili na neki drugi način. Ili što je još gore, zašto se ne da eksploataciono pravo od strane države, odnosno ponude da ljudi učestvuju na tenderu? Pojaviće se možda dve ili tri strane kompanije. Te dve ili tri strane kompanije daće različite uslove za eksploataciju i uzećemo onu kompaniju koja ponudi bolje uslove za državu. Mislio sam da ovim samo država gubi, jer onaj ko bude i samoistraživač i posle vrši eksploataciju jednostavno će biti u poziciji da odradi onako kako on misli da je najbolje, a tržište može da kaže nešto drugo. Tržište će reći da će neka druga kompanija dati mnogo povoljnije uslove za eksploataciju za samu državu. To dalje znači da je trebalo uključiti i kakva će obezbeđenja za dobro izvršenje posla kod eksploatacije dati ta preduzeća. Jedno preduzeće koje bude učestvovalo samo za eksploataciju, njega će interesovati samo njegovi ciljevi, a ne interesi države. Iz tog razloga, mislim da je dobro da se ovo promeni i da jednostavno imaju učešće za eksploataciju i drugi činioci i onda svakom svoje. Ko je šta uložio u prethodnom periodu, a nije uspeo na tenderu za eksploataciju, vratiće mu se i to će za državu biti najkorisnije. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Aleksandra Tomić, Zoran Babić, Vladimir Orlić, Miloš Tošanić, Aleksandar Jovičić, Aleksandar Marković, Vera Paunović, dr Branislav Blažić i Marijan Rističević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i dr Vladimir Pavićević. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i magistar doktor Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Ovo je još jedan u nizu amandmana koji su identični, a prihvaćeni su oni koje su predložili kolege iz nekih drugih poslaničkih grupa. Dakle, totalno je nevažno čiji je amandman prihvaćen, ali je dobro što smo svi uočili da je zaštitni prostor oko eksploatacionog polja preširoko dat, te ste vi reagovali tako što ste prihvatili ovaj amandman. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 72. amandman je zajedno podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 73. amandman je zajedno podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 77. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i magistar doktor Blagoje Bradić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Ovo je član u kome se govori o tome šta je potrebno za izdavanje odobrenja za eksploataciju, odnosno šta je sve potrebno pribaviti uz zahtev za izdavanje odobrenja za eksploataciju, pa se tako u tački 12. traži od potencijalnih istraživača da prilože prava garancije banke ili menice ili korporativna garancija za izvršenje poslova sanacije i rekultivacije degradiranog zemljišta. Mi smo intervenisali u tom delu tako što smo izmeni ovu tačku 12. stava 2. i ona bi po našem predlogu trebalo da glasi – dokaz o položenom sredstvu obezbeđenja i to polaganje menice, dokazom o garanciji banke, korporativne garancije, polaganjem gotovog novca, državnih hartija od vrednosti ili stavljanjem založnog prava na opreme ili druge pokrete stvari ili stavljanjem hipoteke na nepokretnost. Izmenili smo i stav 3. i rekli da vrstu sredstava obezbeđenja iz stava 2. tačke 12) ovoga člana, kao i uslove i način deponovanja, bliže uređuje Vlada svojim aktom. Naime, mi smatramo da sredstava obezbeđenja treba proširiti nekim drugim vidovima obezbeđenja, jer se na taj način investitorima omogućava veći izbor sredstava obezbeđenja, da li u vidu gotovog novca, državnih hartija od vrednosti, stavljanjem založnog prava na opreme ili drugim nepokretnostima ili drugim pokretnim stvarima. Tako da, mislim da je naše rešenje bolje, sveobuhvatnije i šire, a sve u nameri da se taj eventualni investitor ne ograniči samo na menicu i garanciju banke ili korporativnu garanciju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospođo Karavidić. Reč ima dr Miroslav Marinković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, poštovani gospodine ministre, ja ne mogu da se otmem utisku, jer smo mi i o ovom članu u stav 1, pored ovih ostalih stvari, pomenuli i dodali da eksploatacija nemetaličnih mineralnih sirovina za dobijanje građevinskih materijala i eksploataciju mineralnih resursa za dobijanje prirodnih itd, itd, ali smo dodali – pored nadležnog organa autonomne pokrajine ili jedinice lokalne samouprave. Znači, potpuno je nejasno zašto se lokalna samouprava maksimalno isključuje iz ovog zakona, kao da ne postoji. Ona je ustavna kategorija i ima određeni nadležnosti Ustavom zagarantovane, a na ovaj način se praktično lišava mogućnosti da pokaže svoju sposobnost i da privuče investitore. Iz nekog svog iskustva rada u lokalnoj samoupravi, mogu da vam kažem da za jednu lokalnu samoupravu 150 radnika uposliti, znači i 50 porodica. Mnogo znači. Možda to za državu mnogo ne znači, ali čak i ovi razni oblici obezbeđenja postaće jedna dobra atrakcija i to vam kažem iz iskustva. Tamo gde smo pružili više mogućnosti, više je bilo zainteresovanih investitora. Ta obezbeđenja koja postoje su zakonom predviđena. Znači, oni ne favorizuju bilo koga od njih, ali pružaju mogućnost da izborom od nekih vidova obezbeđenja za ovakvu eksploataciju, odnosno za ovaj posao nekome učinimo taj posao bližim. Još jednom molim da se jedinice lokalne samouprave uvaže ovim našim amandmane, a do kraja ćete imati još amandmana gde ste potpuno isključili jedinice lokalne samouprave koje imaju prava da ono što im je bogom dano na njihovoj teritoriji koriste. Ta priča o korišćenju u interesu svih građana se uopšte ne dovodi u pitanje. Ovde se dovodi u pitanje jedna, da tako kažem, nadmenost Vlade koja pokušava da ministarstvu koje je nadležno za ovaj posao pruži mogućnost da samo odlučuje, bez uvažavanja i bez uključivanja lokalnih samouprave koje bi mogle da imaju značajne prihode i značajno da unaprede svoj rad i svoje prihode. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, dr Marinković. Na član 79. amandman je zajedno podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 80. amandman, sa ispravkom, zajedno je podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 81. amandman je zajedno podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 82. amandman je zajedno podnelo devet poslanika Poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 85. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 102. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Zlata Đerić i Dubravka Filipovski. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 103. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Zlata Đerić i Dubravka Filipovski. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 103. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i magistar doktor Blagoje Bradić. Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Sledeći logiku koju sam iznela malo pre, a odnosi se na član 77, član 103. pretpostavlja, odnosno detaljno iznosi šta je sve potrebno za izdavanje odobrenja za izgradnju rudarskih objekata. Obzirom da smo u članu 77. intervenisali po pitanju garancija onih investitora koji žele da investiraju, analogno tome smo i ovde menjali u članu 103. stav 1. tačku 11, gde umesto reči: „menica ili dokaz o garanciji banke ili korporativna garancija“ stavljamo reči: „dokaz o položenom sredstvu obezbeđenja.“ Stav 2. smo takođe predložili da se menja i on bi glasio: „Obezbeđenje iz stava 1. tačka 11. ovog člana može se pružiti polaganjem menice, dokazom o garanciji banke, korporativne garancije, polaganjem gotovog novca, državnih hartija od vrednosti ili stavljanjem založnog prava na opremi i drugim pokretnim stvarima ili stavljanje hipoteke na nepokretnost“. Takođe smo promenili stav 3. i on bi sada trebalo da glasi: „Vrstu sredstava obezbeđenja iz stava 2. ovog člana, kao i uslovi i način njihovog deponovanja, bliže uređuje Vlada svojim aktom“. Čl. 4, 5. i 6. brišu se. Još jednom predlažem predstavnicima Ministarstva da dobro pogledaju taj naš amandman, jer mislim da smo svojim predlogom dali široku lepezu obezbeđenja onim investitorima koji žele da investiraju time što se nismo ograničili samo na m menice, nego smo tu predvideli državne hartije od vrednosti, gotov novac, hipoteke na nepokretnosti i mislim da je naše rešenje daleko bolje nego ono koje je dato i koje je prosto ograničavajuće. Samim tim što smo u stavu 3. rekli da vrstu sredstava obezbeđenja iz stava 2, kao i uslove i način njihovog deponovanja bliže uređuje Vlada svojim aktom, mislim da je tu data mogućnost da se još neki vid obezbeđenja, koji smo možda eventualno mi ispustili, doda. Još jednom vas molim da sagledate dobro naš amandman na ovaj član i na član 77. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Karavidić. Na član 104. amandman su zajedno podneli narodni devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 105. amandman su zajedno podneli devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 107. amandman su zajedno podneli devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 111. amandman su zajedno podneli devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 112. amandman su zajedno podneli devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 128. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Milorad Mijatović, prof. dr Branko Đurović, Milena Bićanin, dr Ivan Bauer, prof. dr Vladimir Marinković, prof. dr Vesna Besarević, dr Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak i Ljiljana Nestorović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 129. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Riza Halimi, Sabina Dazdarević, Enis Imamović i Šaip Kamberi. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 149. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Na član 150. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče. U članu 150. Predloga zakona posle reči: „gasa“ dodaju se reči: „odnosno na pojedinačnim naftnim i gasnim bušotinama kao i geotermalnim bušotinama“. U obrazloženju smo naveli zašto, a u amandmanu u članu 157. Predloga zakona koji se odnosi na koncesione ugovore, zamenjuju se rečima: „člana 49. ovog zakona“. U stavu 2, posle reči: „Srbije“ stavlja se zapeta i dodaju se reči: „budžeta AP i budžeta jedinice lokalne samouprave kada se geološko istraživanje vrši na njenoj teritoriji“, a tu mislimo na lokalnu samoupravu i na Autonomnu pokrajinu Vojvodinu. Posle stava 3. dodaje se st. 4. i 5. koji glase: „Za istraživanje i proizvodnju strateških mineralnih sirovina, definisanih u članu 4. ovog zakona, plaćaju se sledeće naknade: za površinu istražnog prostora, za površinu eksploatacionog prostora, za sklapanje ugovora, za proizvedenu količinu, za ostvarenu eksploataciju, za administrativne troškove, a obračunava se i podela proizvodnje.“ Raspodela naknade iz stava 1. ovog člana vrši se po odredbi člana 160. stav 6. ovog zakona. U obrazloženju smo naveli za stav 1 – podaci za dokumentaciju mogu postati državna svojina po više osnova, pa ne treba definisati osnov sticanja, naročito ako se vodi računa o budžetu. Novi st. 4. i 5. nabrojane naknade definisane su uredbom o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljovodonika Republike Hrvatske. Ako je jedan od ciljeva Predloga zakona povećanje priliva u budžet, ovo je prilika da se to uradi na način kako su to uredile i članice EU. Da su 2014. godine naplaćene naknade predložene novim stavom 5, samo naplata naknade za naftu i gas povećala bi prihod budžeta Republike Srbije za oko 19,6 milijardi dinara. Ova suma je veća od ukupnog povećanja penzija i plata koji je odobrio MMF za 2016. godinu.
Zahvaljujem. Na tačku 7. u glavi IX i čl. 154, 155. i 156. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić i Jovana Jovanović. Da li neko želi reč? Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Meni je izuzetno žao što gospođa Čomić nije sada tu. Ako prati prenos, ja bih voleo da imamo po ovom pitanju direktan dijalog. Moram da kažem da sam protekla dva dana izložen jednoj poprilično neprijatnoj kampanji u medijima povodom člana zakona koji tangira štrajk i određene kaznene odredbe za one koji taj štrajk sprovode u jamama i drugim mestima koja su opasna po život i zdravlje rudara i insinuacijama da je ovo neki novi zakonski tekst koji ova Vlada predlaže u ovom zakonu. Pod jedan – to je potpuno netačno. Reč je o identičnom zakonskom tekstu u Zakonu koji postoji od 1995. godine, koji je preživeo izmene, novi zakon 2005. godine, izmene zakona 2006, zatim 2009. godine i konačno poslednji Zakon koji je usvojen 2011. godine, čini mi se, na predlog gospodina Olivera Dulića, iz čijeg teksta je ovaj tekst apsolutno prenesen, od reči do reči, sa znakovima interpunkcije. Znači, niko nije izmislio bilo šta što je rigidno i drakonski prema rudarima, već je preneta zakonska formulacija koja važi već 20 godina. Da stvar bude još interesantnija, predlagači amandmana, koji su i nosioci te mini kampanje, su narodni poslanici koji su 2011. godine, gospođa Vučković, gospođa Čomić i gospođa Jerkov, glasali za identičan tekst zakona. Dakle, 2011. godine, kada ste deo vladajuće koalicije, glasate za identičan tekst, a 2015. godine, kada to niste, drvlje i kamenje pred predlagačima identičnog teksta. Ono što još želim da kažem i time ću završiti, za ovakav tekst nismo imali niti jednu primedbu od relevantnih rudarskih sindikata i udruženja. Pod dva – za ovih 20 godina je bilo sedam ozbiljnih rudarskih štrajkova u rudnicima širom zemlje. Pod tri – to znači da niko ne uskraćuje pravo rudarima da se bore za svoja prava i da štrajkuju, već jedino i isključivo se to pravo ograničava sa stanovišta zaštite njihovih života i zdravlja. I konačno – pozivam one koji jednom glasaju „za“ taj tekst, drugi put vode kampanju protiv tog teksta, da ako već brinu o rudarima, brinu na jedan iskren, dosledan i pošten način, a ne da ih teraju u rupe, jame i prostore u kojima im se ugrožava život i zdravlje, jer verujem da to nije u interesu bilo koga od nas. Hvala.
Zahvaljujem gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Milisav Petronijević.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je Vlada dala veoma jasno obrazloženje kada je u pitanju ovaj amandman, ali iz jednog razloga koji se ovih dana može čuti u javnosti, dosta se tu zloupotrebljava ta priča. Želim da još jednom skrenem pažnju Vladi da ne sme da odustane od odgovornog odnosa kada je u pitanju ova oblast i zaštita prava radnika rudara. Rudari imaju pravo na štrajk, lično ja i moja partija podržavamo to pravo, ali rudari imaju pravo na zdravlje, na bezbednost i život, a ja i moja partija još snažnije to podržavamo. Smatramo, ako tako mogu da kažem, da je to starije od prava na štrajk. Nije ovde zabranjen štrajk, ovde je zabranjeno samo tamo gde mogu da budu posledice ogromne, a svi znamo da u jamskim rudnicima da su posledice katastrofalne. Vlada je dužna da preduzme sve mere da do toga ne dođe, upravo iz razloga da bi zaštitila rudare, da bi zaštitila radnike. Iz tih razloga, prosto, treba javnosti reći, da ne treba ovo pitanje zloupotrebljavati, jer kada ne bi bilo tako, a nigde ovo pitanje nije rešeno na drugom mestu, Vlada bi jednostavno bila neodgovorna, jednostavno bi došla u situaciju da nešto što može da izazove katastrofalne posledice, Vlada kaže – u redu, uradite tako. Još jednom saopštavam, snažno podržavamo ovaj odgovoran pristup Vlade prema bezbednosti, zdravlju i životu kao najvišem pravu od svih. Zahvaljujem.
Hvala vam. Reč ima narodna poslanica Mirjana Dragaš.
Hvala vam poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, vezano za ovaj član, prosto imam potrebu da ukažem na raspravu koja se povodom ovog zakona vodi već par dana i da ukažem na ocenjivanje pojedinih njegovih članova i celine ovog zakona koji su i sa stanovišta vladajućih stranaka i sa stanovišta opozicionih stranaka ocenjen kao veoma dobar, kvalitetan i sveobuhvatan zakon. On je u nekim svojim segmentima možda neobičan, jer on pojedine segmente koji se tiču drugih nekih zakona koji rešavaju neka druga pitanja, tipa, zaštite na radu, zaštite životne sredine, tangira malo sveobuhvatnije, malo šire nego neki drugi zakoni koji su specifični, ali se ne dotiču regulative koja se odnosi na ta pitanja, npr. zaštite na radu ili zaštite životne sredine. Ovaj zakon upravo to pokazuje da je on toliko sveobuhvatan, značajan i obuhvata jednu široku oblast u kojoj mora da bude više segmenata zaštićeno, više segmenata obuhvaćeno i na specifičan način regulisano, pa se to odnosi jednako i na ovo pitanje štrajka za koji podržavam ovaj stav apsolutno, da mora da bude preciznije regulisan. S obzirom da su važni uslovi u kojima se rad odvija, da su važni specifični uslovi u kojima je i dato pravo na štrajk, mora da bude regulisana i imovina i mora da bude regulisan život ljudi. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, reći ću vam da je tema na kojoj je prikazan ovaj amandman je započela suštinski na Odboru za evropske integracije koji je bio u petak 27. novembra od strane predlagača. Mislim da u tom trenutku nije bilo dovoljno predstavnika ministarstava koji shvataju ovu temu sa ovog pravnog aspekta. Tako da su uglavnom bili predstavnici oni koji se odnose na tehničku struku i na rudarstvo. Zbog toga mislim da u tom trenutku ni predlagač ovog amandmana nije dobio potpunu informaciju što se tiče Zakona o štrajku i Zakona o radu koji definiše štrajk i potrebu da ovaj deo zakona bude eksplicitno definisan kada je u pitanju rudarska struka. Znači, očuvanje imovine države, očuvanje ljudskih života, očuvanje procesa rada, očuvanje bezbednosti i funkcionisanje energetskog sistema i rada rudnika, mora da bude tačno definisan i naravno da je model, kao što su svi raniji zakoni o rudarstvu podrazumevali i zbog toga svaka politizacija, a pokušaj je bio od tog datuma, od 27. novembra, pa su se negde neki subjekti prepoznali kada su čuli da je na određeni način definisan ovaj predlog i ovakvih amandmana i tumačenje koje je dato. Mislim, da to samo donosi štetu zbog toga što ne može nikakvu korist da proiznese kroz ovakvo zakonsko rešenje. Zbog toga uopšte ovakav amandman ne treba sagledavati na način i obrazloženje koje je dato, već ga treba odbiti i usaglasiti, a usaglašen je sa zakonima koji definišu štrajk i koji definišu Zakon o radu i održavanje procesa rada koji je bukvalno vezan za isključivo rudarstvo. Zbog toga podržavam ovo obrazloženje koje je ministar dao i ono što su moji prethodnici podržali u cilju ne donošenja ovakvog i ne prihvatanja ovakvog amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 157. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 158. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Olena Papuga.
U članu 158. stav 1. posle reči – nosilac istraživanja, dodaju se reči – eksploatacije, a posle reči – resursa, dodaju se reči – naknadu za eksploataciono polje. U stavu 4. nakon reči – Srbije, stavlja se zapeta i dodaju reči – budžet autonomne pokrajine, ako se geološko istraživanje vrši na njenoj teritoriji i iz budžeta jedinice lokalne samouprave. Tu prvenstveno mislimo da AP Vojvodina ima nadležnosti u realizaciji preko 20 članova ovog Predloga zakona, ali nema izvornih prihoda za njegovo sprovođenje. Kako će Vlada Vojvodine te važne nadležnosti obavljati bez finansijskih sredstava, pitamo kroz ovaj amandman. Nismo dobili odgovor pošto je sasvim drugi odgovor u obrazloženju na ovaj naš amandman.
Zahvaljujem. Na član 158. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 159. amandman je zajedno podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Branka Karavidić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Član 159. govori o tome koje su visine naknada na škriljce, na naftu, na gas i ostale minerale koji se koriste, odnosno koji se eksploatišu. Tako da je Vlada predlogom ovog zakona na ovaj član dodala i stav 9. na koji mi imamo primedbu. Ona kaže – način plaćanja naknade i uslovi plaćanja duga po osnovu naknada iz stava 1. ovog člana bliže određuje Vlada. Ja još nisam videla sistemski zakon, a smatram da je ovo sistemski zakon u kojem stoji da Vlada, u kojim se pozivaju praktično, odnosno ohrabruju svi privredni subjekti, da redovno ne uplaćuju naknade za korišćenje mineralnih sirovina, ovim stavom ovog člana. smatramo da deo ovog stava treba brisati tako da stav 9. ovog člana treba da glasi- način plaćanja naknade iz stava 1. ovog člana bliže određuje Vlada. Inače, sva dugovanja koja su, pretpostavljam deo problema sa kojima se susreće Vlada Republike Srbije, treba rešiti na sasvim drugačiji način, treba uraditi reprogram dugova sa privrednim subjektima, koji duguju naknadu za korišćenje mineralnih sirovina. Prosto mi je, ja sam treći mandat već poslanik, ali nikada još nisam videla da se zakonom legalizuju dugovanja. Niko ne beži od toga da dugovanja postoje, ali ih je trebalo rešiti na neki sasvim drugačiji način, znači predlažem razne vrste reprograma duga. Znači, to je prosto nedopustivo. Još, žao mi je što nema ministra, u načelnoj raspravi smo govorili o procentu naplate naknade za korišćenje mineralnih sirovina, a on je tu iznosio podatke o visini sume koja je isplaćena u budžet Republike Srbije. Ja ga nisam pitala u načelnoj raspravi o visini sume, nego sam pitala koliki je procenat naplate od privrednih subjekata koji se bave eksploatacijom mineralnih sirovina i interesuje me kako država misli da nadoknadi jedinicama lokalne samouprave sva zaostala dugovanja po pitanju naknade za korišćenje mineralnih sirovina. Dolazim iz opštine Majdanpek gde RTB Bor godinama neredovno uplaćuje naknadu za korišćenje mineralnih sirovina, a opravdanje za to je dobijeno od Agencije za privatizaciju RTB Bor je u fazi restrukturiranja, ali da li će dug koji RTB Bor ima prema opštini Bor i opštini Majdanpek biti na neki način plaćen nekom vrstom reprogama ili kako god već. Žao mi je što nema ministra da mi da odgovor na ovo pitanje, ali se nadam da će pitanje čuti, pa ću kasnije u diskusiji verovatno doći do tih odgovora. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, gospođo Karavidić. Na član 159. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Ali, da obezbedite prisustvo ministra.
Ministar, vodi računa da bude prisutan, evo ministra.
Prisutan, dobro je. Znači, suština ovog amandmana je da se ruda podigne sa 7% koliko je sada na 10%, realno je to sam već više puta govorio, u Srbiji 3%, jer nas aranžman o prodaji NIS o poklanjanju NIS Gaspromu obavezuje da ta rudna renta bude 3%, u njihovom slučaju, a drugih eksploatatora nema. U obrazloženju se daju argumenti za, odnosno koji treba da omoguće da se amandman prihvati, jer se kaže na jednom mestu, primetna je tendencija ujednačavanja visine stope, zemlje koje su za sirovu naftu imale više propisane stope, vrši redukciju na nivo 12%, a zemlje sa nižom stopom vrše korekciju naviše. Mi predlažemo sa 7% na 10%. Vi opravdavate što to odbijate, time što kažete da treba da bude 12%. Mi možemo da proverimo sada, da to bude, ako to prihvatite, naravno, to poslovnički ne može, ali mislim da je to loše opravdanje. Mi imamo vrlo male prihode od te rente. Oni se neće uvećati bez izmena zakona i redefinisanja ugovora sa Gaspromom. Postoje razlozi da se redefiniše ugovor sa Gaspromom, jer nije došlo do izgradnje Južnog toka što je bio uslov za poklanjanje NIS njima, tako da mislim da je usvajanjem ovog amandmana i podizanje stope na 10%, bio bi prvi korak u tom procesu. Sa druge strane, samo još jednom da kažem, u Rusiji je rudna renta za sirovu naftu 22%. To znači da Gasprom u Srbiji plaća više nego sedam puta nižu rudnu rentu, nego u Rusiji. To je paradoks koji je van svakog komentara.
Zahvaljujem gospodine Živkoviću. Na član 159. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
U članu 159. stav 2. tačka 2. procenat 7% se menja na 10%. Znači, poslanici LSDV su predložili da rudna renta bude 10%. Samo da kažem da vaš odgovor ne može da bude da smo mi glasali za energetski sporazum sa Rusijom, jer poslanici u onom mandatu LSDV su videli da je sporazum i poklanjanje NIS Ruskoj Federaciji pogrešan, tako da smo se mi od samog početka zalagali za to da nam Ruska Federacija, iako se već pokloni ta nafta industrija njima, da rudna renta bude viša, ne 3%, koliko je bila u onom početnom sporazumu koji smo potpisali sa njima. Zato se i zalažem da ako smo već to poklonili, da Ruska Federacija ima obaveze prema nama, pošto nam iscrpljuje naftu do kraja i Vojvodina će ostati bez nafte, sigurno za 15 godina, ostaće izvorišta suva, da nam rudna renta bude 10%, s tim da se ona poveća sa 7% još za 3% na 10%.
Reč ima ministar Antić.
Pre svega ja moram da podsetim uvažene narodne poslanike, da smo prilikom rasprave u načelu, naznačio sam da je u Ministarstvu finansija u toku priprema zakona o naknadama, koje će biti na jedan poseban način i posebnim zakonom određene sve naknade, njihovi iznosi koje naplaćuje Republika Srbija, pa uključujući i ove za eksploataciju naših mineralnih sirovina, a da sa druge strane, iskustva zemalja u okruženju su veoma različita. Mi obično posmatramo kolike su maksimalne stope koje se mogu primeniti u državama, koje posmatramo kao referentne, Rumunija, Mađarska, potpuno zanemarujući činjenicu da su u njihovim zakonodavstvima propisani korektivni faktori koji utiču na obračun rudnih renti, a zavise od tipa, karakteristike, ležišta, obima eksploatacije, ostavljenog nivoa cena, visine ostvarene profitne stope, obima proizvodnje itd. U Rumuniji de fakto se visina naknade za naftu kreće od 3,5% do 13,5%. U Mađarskoj je polazna osnova 12%, ali ona se u određenim slučajevima svodi na nivo od 0% kada su u pitanju nova nalazišta i nove tehnologije. Želim samo da kažem da je reč o jednom kompleksnom načinu i metodologiji, kako bi to trebalo da se sagleda u budućnosti. Ono što na današnji dan važi je činjenica da mi zaista imamo taj energetski sporazum sa Ruskom Federacijom. Tim sporazumom nije predviđeno da je rudna renta 3%. Rudna renta 3% je bila 2007. godine u trenutku kada se to ugovaralo, a sa druge strane, obavezali smo se sporazumom da ne možemo u toku investicionog ciklusa da menjamo bilo koji od tih zahvata, bilo da su porezi u pitanju, takse, naknade, pa je i promena rudne rente u zakonu 2011. godine na 7%, bilo samo jedno slovo na papiru, a ništa nije izazvala. I danas kada bih ja prihvatio ili Vlada prihvatila 10%, mi moramo da kažemo građanima Srbije da bi ta naknada i dalje bila 3%. Mi možemo danas da donesemo kakvu god odluku hoćemo, naknada će biti 3%, zato što smo se na to obavezali Energetskim sporazumom, i dok je taj Energetski sporazum na snazi ta naknada će biti 3% zato što su međunarodni ugovori, međunarodni sporazumi iznad našeg zakonodavstva, i vi ste ovde svi duže poslanici od mene i imate daleko više iskustva od mene i znate da je tako. Ja ovo potpuno uvažavam, shvatam kao političku tribinu i razumem da je to vaše pravo, a naša obaveza da se ponašam odgovorno i da poštujemo ono što je ovaj parlament 2008. godine usvojio i ratifikovao.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Polovina. (Zoran Živković: Replika.) Niste pomenuti, gospodine Živkoviću. (Zoran Živković: Bilo je jasno…) Gospođo Papuga, vi izvolite.
Naravno ovaj zakon i predviđa da se uvode novi investitori tako da treba biti jako obazriv kakvi će se ugovori potpisivati, s tim da, eto imamo, vrlo negativno iskustvo sa potpisivanjem ugovora sa Ruskom Federacijom, to ćemo ko zna da li ikada ispraviti. Pošto nam dolaze novi investitori sve se svodi na to da se na neki način rasproda, ne treba da idemo po tim stopama kao što smo išli oko prodaje NIS-a Ruskoj Federaciji. Zato je LSV još onda kada su se potpisivali ti ugovori, kada se naftna industrija poklanjala Rusima, bila jako obazriva i tada smo bili protiv toga, jer smo znali šta nas dugoročno čeka.
Zahvaljujem, gospođo Papuga. Gospodine Živkoviću, ni gospođa Papuga nije dobila repliku, nego je imala vremena od poslaničke grupe da govori o amandmanu. Vama nemam načina da dam pravo da govorite jer se ne možemo vraćati na prethodni amandman. Na član 159. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 160. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Nada Lazić, Đorđe Stojšić i mr Dejan Čapo. Reč ima narodni poslanik Nada Lazić.
U članu 160. stav 2. Predloga zakona, posle reči „razvoja“, dodaje se reč „geologije“. Stav 6. menja se i glasi: „Kada se eksploatacija vrši na teritoriji AP sredstva ostvarena u skladu sa članom 159. ovog zakona, od naknade za iskorišćavanje mineralnih sirovina i geotermalnih resursa u visini 20% je prihod Republike Srbije u visini od 40% prihod je budžeta lokalne samouprave na čijoj teritoriji se vrši eksploatacija, a 40% je prihod AP“. Što se tiče predloga za dopunu stava 2. podvlačimo da se radi o Predlogu zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima a ne samo o rudarstvu. Bez razvijene geologije pitanje je vremena kada će nestati i rudarstvo. Obzirom da svaka eksploatacija za sobom nosi i degradiranje eksploatisanih površina, kao i uništavanje putne infrastrukture, odnosno određeni stepen narušavanja uslova za život i standard stanovništva, primereno je da se raspodela vrši na predloženi način, jer su se sredstva ostvarena na osnovu naknade za korišćenjem mineralnih sirovina upravo namenjena unapređenju uslova života lokalne samouprave. Tako da smo odredili i predložili amandmanom da 20% bude prihod Republike Srbije, 40% prihod lokalne samouprave i 40% prihod AP. Imamo jedan primer za to, na primer naftna industrija u Hrvatskoj je unapredila svoje lokalne samouprave, vidi se da na tim mestima gde su izvorišta, gde se nafta iskopava, da su te lokalne samouprave, da su ti gradovi i ta sela jako razvijena, da se u te lokalne samouprave mladi ljudi koji su otišli na školovanje, možda u Zagreb ili neka veća mesta, vraćaju iz razloga što imaju gde da žive, imaju gde da rade, imaju uređena sela i uređene gradove, gde se vrši ta eksploatacija.
Zahvaljujem. Na član 160. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Balint Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond, Zoltan Pek i Ana Marija Viček. Reč ima narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite, gospodine Pek.
Hvala lepo. Mi smo na član 160. podneli ovaj naš amandman i dodali novi stav, stav 7. koji bi glasio: „ukoliko se naknada za korišćenje mineralnih sirovina i geotermalnih resursa iz člana 159. stav 2. tačka 2. ovog zakona ne ostvari u utvrđenom procentu, sredstva ostvarena na tom osnovu, prihod su budžeta jedinice lokalnih samouprava na čijoj se teritoriji vrši eksploatacija. Mi smo ovaj naš amandman predali na osnovu protokola što su potpisali tri vojvođanske opštine Kanjiža, Srbobran i Kikinda i mislili smo da jako im je ugrožena infrastruktura i sa ovim amandmanom smo mislili da uvećamo prihod budžeta jedinice lokalnih samouprava. Da vam kažem neke činjenice što sam dobio iz opštine Kanjiža, da 2012. godine za naftnu rentu, ova opština je imala prihod od 350 miliona dinara. U ovoj godini, znači u 2015. godini do decembra je uplaćeno samo 150 miliona dinara. Ako to gledamo, duplo manji je prihod lokalnih samouprava u odnosu na poslednjih tri godine. Zato su oni potpisali ovaj protokol i zato smo mi stavili ili dali ovaj amandman. Pošto je gospodin ministar u svom izlaganju rekao da on razume ove opštine i da će novi sistemski zakon o taksama ili o naknadama će biti usvojen kad tad, ja mislim ili bih predložio gospodinu ministru da ulaže svoj autoritet kod izrade ovog zakona, da bi ove lokalne samouprave, da bi dobile više prihoda na osnovu ove naknade. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Aleksandar Antić.
Tri elementa. Prvi, onaj uopšteni koji sam rekao, nismo ulazili u meriton ovih odredbi koje tangiraju ove naknade, uvažavajući činjenicu da se priprema novi zakon. Druga stavka, nismo mogli da uđemo u ovom trenutku u bilo kakve promene, odnose na nivou lokalne samouprave AP Vojvodina, republički budžet, iz razloga što je već, da kažem, finale pripreme budžeta za 2016. godinu, nacrt budžeta usvojen na sednici Vlade, taj budžet ulazi sledeće nedelje u parlament. Ovi prihodi su vrlo precizno definisani i naprosto to bi izazvalo poremećaj u pripremi budžeta za 2016. godinu. Treća stvar, zaista ono što sam rekao prilikomrasprave u načelu, hoću da ponovim i sada, imam, odnosno, u Ministarstvu rudarstva i energetike, postoji veliko razumevanje za specifičnost situacije, pre svega u te tri opštine, znači Srbobran, Kikinda i Kanjiža, uzimajući u obzir da je reč o tri opštine gde se dominantna, odnosno u najvećem delu vrši eksploatacija te nafte i gasa i zbog činjenice da je rezultat toga se odražava na ukupnu infrastrukturu u tim opštinama. Blizu smo razmišljanja da bi ta činjenica trebala da se uvaži i da bi trebao veći deo sredstava od te rudne rente u odnosu na ovo što je danas da se vrati tim opštinama, da se vrati građanima tih opština i da se vrati toj lokalnoj samoupravi i lokalnoj infrastrukturi i to će biti naš predlog kada se bude usvajao zakon o naknadama Republike Srbije.
Zahvaljujem gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite.
Mi razumemo što niste prihvatili ovaj amandman, kao što ste rekli i sada da je budžet već pripremljen, već je usvojen i hvala vam još jednom što ćete ovaj vaš autoritet ubaciti ili dati, da bi ove opštine u novom zakonu, sistemskom zakonu, da bi dobili više para. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem. Na član 163. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite, gospodine Živkoviću.
Hvala. Ovo je jedan od retkih jezičkih amandmana u ovom zakonu. Tu je jedan zarez koji pravilno definiše rečenicu. Ali, pošto sam dobio dva minuta, onda ću da ih upotrebim da uzvratim ministru na komentar vezano za rudnu rentu. Tačno je da je u tom sporazumu o prodaju NIS-a, da je te godine rudna renta bila 3%, da je povećana na 7% bez efekata. Hajde vi sada prihvatite naš amandman da se to podigne na 10%, što neće imati odmah efekat na to koliko će Gasprom da plaća rudnu rentu. Ali, da vidimo, onda da otvorimo javnu raspravu da li ima smisla da umesto samo upola jeftinije, Gasprom dobija tri puta jeftiniju rudnu rentu nego što je to po našem zakonu i ostaje sedam puta jeftinije nego što je bilo pre. Mi smo se očigledno složili, ne baš totalno eksplicitno, ali očigledno je da i gospodin ministar i ja mislimo da je taj projekat prodaje NIS-a Gaspromu bio loš i to treba konstatovati. To ne optužuje aktuelnu vlast, ni aktuelnu Vladu. Ona tada nije bila ni u mislima da ikad može da osvoji vas, a kamoli da se neko plašio toga. Prema tome, za to postoje krivci koji su tada vodili politiku ove zemlje. Važno je zbog istorije i zbog neponavljanja grešaka u budućnosti da definišemo to da je to bila jedna loša trgovina na nacionalnom nivou, jako loša, sa velikim posledicama koje se mere milijardama i milijardama dinara, možda i milijardama dolara i evra, da je tada napravljen bolji aranžman, da je to prodato po pravoj ceni i taj novac investiran na prava mesta, ne bi bilo potrebe da se smanjuju plate, penzije i da se pravi već pet godina budžet koji je budžet štednje, a ne budžet razvoja.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Aleksandar Antić, pravo na repliku.
Pre svega, ne želim da kažem da je taj čitav energetski sporazum sa Ruskom Federacijom i sa Gaspromom loš po Republiku Srbiju, ali moram kao ministar koji sada se bavi tom problematikom, da istaknem da na današnji dan, znači 2015. godine, a to je bilo 2008. godine, danas 2015. godina, postoji vremenska distanca, ali sa ove vremenske distance nisam najsrećniji svim rešenjima iz tog sporazuma i mislim da ljudi koji su tada bili odgovorni i koji su tada vodili Republiku Srbiju su trebali na bolji način da zaštite interese ove države i ovog naroda, sa jedne strane i sa druge strane, da mi sada, uvažavajući realne okolnosti u kojima se nalazimo i činjenice koje su sada takve kakve jesu, moramo na jedan mudar način da pokušamo da za naš energetski sektor, za našu državu u ovim uslovima učinimo najviše što je moguće. To sigurno nećemo činiti time što ćemo našim ruskim partnerima zabijati prst u oko, već to moramo da radimo razgovorima i pokušajem da gomilom malih koraka u raznim elementima i segmentima tog gasnog aranžmana ostvarimo za našu državu što je više moguće. Da li je to za naš hemijski kompleks, da li je to za Srbijagas, da li je to kada je NIS u pitanju, da li je to kada su lokalne samouprave u pitanju, da li je to kada su budući projekti u pitanju, to je jedna šira slika i mene interesuju, gospodine Živkoviću, takva rešenja. Najlakše bi bilo da sada gospodin premijer Vlade i ja kažemo - okej 10% i sada se mi lupamo u grudi kako smo podigli to na 10%, a rezultat toga je nula. Ja nisam za to da imamo rezultate nula, nego da imamo rezultate nula, nego da imamo uspehe, a uspesi su na širem frontu.
Zahvaljujem. (Zoran Živković, s mesta: Replika.) Pomenuti ste, gospodine Živkoviću, ali ministar je odgovorio na vaše izlaganje koje nije imalo veze s tim amandmanom. Tako da, imate još amandmana, pa možete po sledećem. Zahvaljujem. Na član 168. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Čime smo popravili zakon, ovog puta opet leksički, ali da opet nastavimo sada, da zloupotrebim ponovo vreme od dva minuta na korist države i naroda. To je da ne mislim ja nikakav prst u oko bilo kome, posebno ne velikoj Rusiji, nema nikakve sumnje, ali postoje osnovi za redefiniciju i energetskog sporazuma i ugovora o prodaji. Složili smo se ministar i ja sad da je taj ugovor bio loš, i to je prvi put, i to je dobro. Ovo je istorijski trenutak, da je neko iz aktuelne vlasti rekao da je ovo bio loš sporazum. Ja podržavam taj stav i čestitam na hrabrosti ministru Antiću. Mnogi u ovoj državi pozivaju se na Ruse kao na našu braću, sa čime se ja slažem potpuno, Rusi su naša braća, s tim što sa bratom ne spavate u istom krevetu, niti živite u istoj kući, niti morate da ga slušate, ako je stariji, nego brat treba da vam pomogne, posebno ako je stariji, kad imate nekakav problem. Ja očekujem, sa argumentima koje očigledno delimo i ministar Antić i ja, da izađemo pred partnera ruskog, on bi trebalo kao veliki brat da ima razumevanje za ono što je neka neuka ili ne znam kako da definišem tu vlast iz 2008. godine loše uradila po interese mlađeg brata, odnosno Srbije, odnosno srpskog naroda. Prema tome, ako idemo tim putem, onda bi usvajanje ovog amandmana bio jedan taj mali prvi korak, o kome govori ministar, ka ispravljanju te greške, a koja bi trebalo da dovede do boljih odnosa i ekonomskih i oko pitanja NIS-a i generalno u odnosima Rusije i Srbije. Hvala.
Reč ima ministar.
Ja sada raspolažem većim brojem informacija od kolege Živkovića i onda ova diskusija nije u potpunosti ravnopravna, sa te strane. S druge strane, gospodin Živković ima jednu bolju poziciju u odnosu na mene zato što to iz pozicije opozicionog poslanika i šefa stranke može komotnije da komentariše. Ja moram da ispravim. Ja sam rekao da nisam srećan pojedinim delovima tog aranžmana. Ne kažem da je u celini loš. Ali, ponavljam, i tvrdim i dalje da mislim da su ljudi koji su u tom trenutku vodili državu trebali bolje da zaštite interese naše države i žao mi je što to nisu uradili, ali, ponavljam, odnosi u tom energetskom aranžmanu su vrlo specifični, višeslojni i ne treba ih tretirati parcijalno sa stanovišta da li je rudna renta 3% ili 7%. Ima šira slika. Na primer, mi smo 2014. godine prihodovali od rudne rente dve milijarde 321 milion. To je otprilike nepunih 20 miliona evra. Da je bilo 7%, to bi bilo još otprilike 30 miliona evra maksimum. S druge strane, to što mi za isporučeni gas ne plaćamo one penale za količine koje su ugovorene a nisu isporučene, je možda više, gospodine Živkoviću. Naprosto, ima jedna ozbiljna analiza i ta stvar mora, ponavljam, među partnerima da se rešava dogovorno, razgovorima, bez politizacije ove vrste, bez pritiska na nas koji smo u izvršnoj vlasti da to naprosto mora tako i da nemamo tabloidno novinarstvo, jer to loše deluje na sve velike države, pa i Rusiju.
Zahvaljujem. Na član 168. amandman je podnelo devet poslanika poslaničke grupe Boris Tadić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 177. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković, Gordana Čomić, mr Aleksandra Jerkov, Goran Ćirić i Jovana Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 180. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Zahvaljujem, gospodine Živkoviću. Na član 180. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću, poštovane gošće i gosti iz ministarstva, polako se bližimo kraju ovoj raspravi u pojedinostima o našem Predlogu zakona o rudarstvu i kao što je, mislim, moglo da se očekuje najveću pažnju, jednu vrstu blagog buđenja, imamo sada povodom jednog razgovora o tome da li je neophodno da se revidiraju sporazumi li ugovori koji su nekada davno potpisani, a do kojih smo došli povodom naših amandmana, pa i amandmana na član 180. Gospodine Bečiću, vidim da ste sad spremili da mi isključite mikrofon, ja već prepoznajem … [[isključen mikrofon.]]
Evo, vidite, isključiću vam mikrofon zato što sve ovo što ste izgovorili nema nikakve veze sa amandmanom na član 180. tačka 12. gde se kaže da se menja i glasi – izvodi geološka istraživanja, bez odobrenja za istraživanje, član 30. stav 1. i član 31. stav 1. Da me niste podsetili, možda vas ne bi ni opomenuo, ali pošto ste mi ukazali na moj propust i na moje pravo predsedavajućeg, ja sam to morao da uradim. Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Zahvaljujem. Na član 181. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i mr dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodna poslanica Biljana Hasanović Korać.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Član 181. spada u kaznene odredbe i kaže – novčanom kaznom od 1.500.000 do 3.000.000 dinara za privredni prestup kazniće se privredno društvo, odnosno drugo pravno lice i preduzetnik ako, pa onda po tačkama nabraja u kojim slučajevima. Mi smo predložili da se briše tačka 1. iz stava 1. zato što tačka 1. propisuje novčanu kaznu za privredni prestup privrednog društva, odnosno drugog pravnog lica i preduzetnika, ako bez propisane saglasnosti eksploatiše mineralne sirovine na području na kome je za ove radove potrebna posebna saglasnost, a u skladu sa članom 7. ovog zakona. Član 7. Predloga zakona glasi – nosilac istraživanja i nosilac eksploatacije ne može biti privredno društvo, odnosno drugo pravno lice i preduzetnik koji ima dugovanja po osnovu javnih davanja u vezi ranijih istraživanja i eksploatacije, nezakonitog istraživanja, odnosno nezakonite eksploatacije, kao i ako ima neispunjene obaveze u vezi sanacije i zaštite životne sredine i kulturnih dobara i dobara koja uživaju prethodnu zaštitu. Analizom ovih odredaba jasno je da je norma iz člana 181. stav 1. tačka 1. ovog predloga zakona neprimenjiva, s obzirom da se ona nikako ne odnosi na situaciju koju normira član 7. Amandman je prihvaćen na osnovu obrazloženja koje je dato uz amandman. Kada se radi jedan ovako obiman zakon, koji reguliše jednu veoma važnu materiju, naravno da može da se potkrade i neka greška i mi smo to uočili i dobro je što ste prihvatili amandman. To govorim samo da bih ukazala da smo sve vreme, radeći amandmane, imali zaista najbolju nameru da poboljšamo tekst Predloga zakona, jer želimo da se stvori što bolja atmosfera i što bolja situacija i uslovi za vršenje eksploatacije i za primenu ovog zakona. Još jednom apelujem da razmotrite još neki od naših amandmana, jer mislim da ima još dobrih amandmana koji bi poboljšali tekst zakona.
Zahvaljujem, gospođo Korać. Na član 181. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Hvala. Gospodine Bečiću, molim vas da mi ne isključujete mikrofon, dok ne iskoristim svoja dva minuta da obrazložim svoj amandman na određeni član Predloga zakona. Dakle, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, narodni poslanik Zoran Živković i ja podneli smo po jedan amandman na član 181. Predloga zakona i primetili smo da u stavu 1. člana 181, gospodine Bečiću, postoji jedna reč viška i onda smo, naravno, kao što je primereno, predložili predlagačima zakona da se ta jedna reč viška izbriše kako bi sadržina ovog stava, jedne tačke, ovog člana Predloga zakona bila precizno iznesena u Zakonu o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Takođe, predložili smo gospodinu Antiću da ovu raspravu danas, povodom amandmana, na član 181, iskoristimo da se inicira revizija… [[isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Moram da primetim da vaš kolega, gospodin Živković, mnogo bolje, mnogo kvalitetnije svoju poslaničku dužnost obavlja u današnjoj raspravi, nego vi gospodine Pavićeviću. Na član 181. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Hvala lepo. Dobro je što su se predstavnici Vlade, ministar Antić, afirmativno izrazili o našoj pomoći pri konačnoj definiciji ovog zakona. Gospodin Pavićević i ja ćemo uvek davati amandmane koji će ići na to da se dobri zakoni čine još boljim, a što se tiče toga ko bolje radi, da li gospodin Pavićević ili ja, to bi bilo stvarno strašno, i za nas dvojicu i za ovu stranku, ako ste vi neko ko ocenjuje ko je bolji od nas dvojice. Mi radimo kao tim i hvala vam na vašim opservacijama, potpuno su nepotrebne.
Hvala na komplimentu, gospodine Živkoviću. Ja sam samo konstatovao da ste vi u današnjoj raspravi govorili o temi, za razliku od gospodina Pavićevića. Ako to vas vređa… Zahvaljujem se. Na član 182. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče, gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, podneli smo amandman i na član 182. stav 3, jer smo primetili, budući da je ovo bio siguran obiman, iscrpljujući posao za sve one osobe koje su se bavili pisanjem izvesnih članova ovog predloga zakona, da je pri samom kraju ovog predloga zakona malo popustila koncentracija i tu je prifalilo neko slovo, neki znak interpunkcije, ali to nama nije promaklo. Evo ja ću sada da ilustrujem to na primeru našeg amandmana na član 182. Vidim sada jedno interesovanje i kod poslanika SNS za ovu diskusiju, što je u redu. Dakle, u članu 182. stav 3. trebalo bi na jednom mestu, gospodine Bečiću, da se umetne jedna zapeta. Ja ću sad tačno da kažem na kojem to mestu. Ovako ide – kada geološki inspektor utvrdi da je učinjen prekršaj iz stava 1. ovog člana, tu treba da stoji zapeta. Nije je bilo, gospodine Bečiću, a sledi tekst – na licu mesta izriče odgovornom licu u privrednom društvu, odnosno drugom pravnom licu i preduzetniku mandatnu kaznu u iznosu od 5.000 dinara, poštovana gospodo. Ovaj amandman je primer toga da jedan znak interpunkcije može da utiče na sadržinu jednog stava, jednog člana, jednog predloga zakona, gospodine Bečiću, i bilo je neophodno, a gospoda iz Vlade su prihvatila naš amandman, a samim tim i obrazloženje da se na odgovarajuće mesto, poštovana gospodo, narodni poslanici, stavi jedna zapeta. Zašto je to posebno važno, a dva minuta, imaću sledeće …
Zahvaljujem gospodine Pavićeviću. Kao što sam rekao, ovaj amandman je prihvaćen. Na član 186. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Reč ima dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, deluje mi da će svi narodni poslanici, gospodine Bečiću, napredne stranke da diskutuju, sada svi pričaju. Ali evo ja ću da obrazložim svoj amandman. Dakle, primetili smo da i u članu 186. gospodine Bečiću, na jednom mestu nedostaje jedna zapeta. I onda smo podneli amandman da se na to odgovarajuće mesto stavi, kao što je red, zapeta. Evo gde je to mesto. Ovako ide tekst, pa malo i građani da čuju šta piše u predlozima zakona, da se informišu. Sigurno prate sednicu Narodne skupštine. Kaže – kada rudarski ili geološki inspektor izriče mandatnu kaznu iz članova 182, 183, 184. i 185. ovog zakona, na tom mestu, gospodine Bečiću, nedostaje jedna zapeta. Mi smo predložili da se na to mesto umetne jedna zapeta, gospodin Antić je prihvatio da se tu stavi zapeta i da sledi tekst - na licu mesta izdaje nalog, i tako dalje, i tako dalje. Pitanje je bilo još tokom prethodnog amandmana zašto je to važno? Pa zbog onog najvećeg načela na kojem počiva Ustav naše Republike, na kojem treba da počiva savremena demokratija i kod nas, u našoj Republici, a to je veliko načelo vladavine prava. Jedan znak interpunkcije, uverili smo se više puta, gospodine Bečiću, može da nas preusmeri ka nekim drugim načelima koja se ne tiču demokratije a mi smo smatrali neophodnim da ovde intervenišemo, kako bismo, čuvajući parlamentarizam, čuvali i to veliko načelo vladavine prava iz člana 3. Ustava Republike Srbije. Hvala vam poštovana gospodo.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću se usuditi da komentarišem ovaj amandman, bez obzira što mi je kolega koji je akademski čestit i koji je za svetilište demokratije proglasio ovu Skupštinu, više puta osporavao, da ja imam pravo da kao i svi drugi narodni poslanici komentarišem zakone, odnosno komentarišem amandmane, koje oni nemilice podnose. Evo ja ću glasati, neznam po koji put već, za ovu akademski čestitu zapetu. Ja ću da glasam za amandman kada dođe Dan za glasanje, odnosno kada vi odredite da bude vreme za glasanje, možda će to biti i danas, i pretpostavljam da će i poslanici koji su predložili ovu akademski čestitu zapetu takođe prisustvovati tom glasanju. Ja sam svedok da smo i više amandmana prihvatili i za više amandmana glasali, a ja posebno, nego što su oni sami glasali za svoje amandmane. Dakle, verujem da će oni ostati da glasaju za svoje amandmane, za ove koji nisu prihvaćeni, a evo ja uzimam obavezu da bez obzira bili oni ili ne bili tu, glasam za tu akademski čestitu zapetu. Tim pre što dolazi od osobe koja je u više navrata osporavala moje pravo da komentarišem zakone i amandmane, nadam se da mi neće osporiti pravo i da glasam za ovako čestite amandmane. Što se žamora u sali tiče, ja se nadam da moj kolega koji je docent i koji je akademski čestit, a verujem i zagovornik svetilišta demokratije itd. demokratskih načela itd. nema ništa protiv toga da demokratija nije sastavljena samo od toga da pričaš šta hoćeš već i da slušaš koga hoćeš i da ne slušaš onog koga nećeš. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 186. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Milorad Mijatović, prof. dr Branko Đurović, Milena Bićanin, dr Ivan Bauer, prof. dr Vladimir Marinković, prof. dr Vesna Besarović, prof. dr Muamer Bačevac, Meho Omerović, Branka Bošnjak i Ljiljana Nestorović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Na član 187. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo predloga zakona. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne Skupštine i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, uvaženi ministre Antiću, poštovane gošće i gosti iz ministarstva, ovo je poslednji amandman koji smo na Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima podneli mi, narodni poslanici Nove stranke. Ja mislim gospodine Bečiću da je red da na primereni način zaokružimo ovu raspravu u pojedinostima povodom ovog predloga zakona. Ja sam saglasan, naravno pre svega sa gospodinom Živkovićem sa kojim sa radio na pripremi ovih amandmana, a u jednom delu i sa gospodinom Antićem kada ovde zajednički tvrdimo da je Skupština naša centralna politička institucija… [[Isključen mikrofon.]]
Zato što gospodine Pavićeviću, vi ste se uživeli u ulogu ministra i sada misliste da imate završnu reč i sada govorite o današnjem danu, o raspravi o amandmanima, a nikako da govorite o amandmanu koji ste podneli na član 187. Nažalost to po Poslovniku ne može. Zahvaljujem. Konstatujem da je ovaj amandman prihvaćen. Na član 191. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, akademik Ninoslav Stojadinović, Aleksandar Senić, Biljana Hasanović Korać, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Slobodan Homen, Miroslav Marinković i mr dr Blagoje Bradić. Reč ima narodna poslanica Biljana Hasanović Korać.
Član 191. spada u prelazne i završne odredbe i njime je propisano. Propisi za sprovođenje ovog zakona doneće se u roku od dve godine, od dana stupanja na snagu ovog zakona. Mi smo amandmanom predvideli da se taj rok od dve godine skrati na šest meseci. Smatramo sa stanovišta primene zakona i značaja rudarstva i geoloških istraživanja za ekonomski razvoj Srbije da je neprihvatljiv rok od dve godine, jer će onemogućiti primenu zakona i stvaranje uslova za dalji razvoj rudarstva i geoloških istraživanja. Zato smo predložili da se taj rok skrati. Smatramo da se prilikom izrade ovog zakona tim koji je radio, dovoljno ušli u materiju, da vam je dovoljan rok od šest meseci da pripremite podzakonska akta. Osim toga, moram da ukažem na ponašanje Vlade prema Skupštini, na nepoštovanje akata Skupštine, jer je 2013. godine ova Skupština izglasala Rezoluciju o zakonodavnoj politici Narodne Skupštine, kojom je propisano da se uz predloge zakona dostavljaju i predlozi svih podzakonskih akata koji prate taj zakon. Znam da je to teško sprovodljivo u praksi, ali zato predlažemo bar da se skrati rok ako već Vlada ne poštuje rezoluciju koju je izglasala ova Skupština, a ni vladajuća većina u ovoj Skupštini neće da se suprotstavlja Vladi, nego daje podršku takvom ponašanju.
Zahvaljujem se, gospođo. Nažalost, gospodine Rističeviću, vaš apel nije urodio plodom. Gospodin Pavićević je otišao iz sale bez glasanja. Na član 195. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Reč ima ministar Aleksandar Antić. Izvolite.
Ja bih ovaj poslednji amandman na tekst Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima iskoristio pre svega da se zahvalim svim narodnim poslanicima na zaista jednoj dobroj raspravi koju smo imali proteklih dana i oko Strategije razvoja energetike i oko Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Mislim da je reč o dva izuzetno značajna zakonska projekta, odnosno strategije i zakonu koji treba da u velikoj meri utiču na život i budućnost ove države. Nije moje da ocenjujem, ali ako mi dozvolite to skromno pravo, ja bih iskoristio da su narodni poslanici zaista uložili jedan ogroman napor i veliku energiju da na dobar način analiziraju ovaj zakon, da su amandmani koji su bili podneti bili zaista u funkciji činjenja ovog zakona još boljim. Želim da se zahvalim svim poslaničkim grupama na doprinosu. Naravno, želim da se zahvalim resornom skupštinskom odboru i gospođi Tomić na velikoj podršci i razumevanju prilikom razmatranja i ovog zakona i čitavog ovog okvira i svih amandmana. I naravno na samom kraju da pozovem Narodnu skupštinu, da pozovem sve poslanike da podrže ovaj zakon, jer duboko verujem da pogotovo Zakon o rudarstvu zaslužuje jednu podršku svih poslaničkih grupa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Zahvaljujem se ministru Antiću i njegovom kabinetu na učešću u današnjoj raspravi. Mi nastavljamo dalje. Zahvaljujem. Narodni poslanik Zoran Babić na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. decembra 2015. godine. Prema članu 168. stav 3. Poslovnika o predlogu za stavljanje na dnevni red predloga za izbor, imenovanje, razrešenje, prestanak funkcije po hitnom postupku u toku sednice Narodna skupština može odlučivati pod uslovom da sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Prema tome, pre nego što pređemo na odlučivanje o ovom predlogu potrebno je utvrditi kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice sistema za glasanje. Molim službu, imam problem sa sistemom, nemam na ekranu nikakav podatak, molim službu da dođe do predsedavajućeg stola.
Molim vas, potpredsednik je rekao da sistem nije u redu, pa moramo da ponovimo, kvorum moramo još jednom, molim vas sad ubacite. Utvrdili smo da ima 129 narodnih poslanika prisutnih i možemo da pređemo na dalji rad. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zorana Babića da se stavi na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržanih nema, nisu glasalo sedam od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj Predlog. Nastavljamo rad. Prelazimo na pretres nove tačke – Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Molim poslanike da podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram jedinstven pretres o Predlogu odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Da li predlagač želi reč? (Ne.) Hvala. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Hvala. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Nemamo listu prijavljenih govornika. Zaključujem jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem petak, 4. decembar 2015. godine sa početkom u 14 časova i 52 minuta kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje kartice u jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je sada u sali prisutno 140 narodnih poslanika i da imamo uslove za rad. Stavljam na glasanje Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 144, protiv – tri, uzdržanih – nema, nisu glasala dva poslanika od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv Predloga zakona amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, zajedno narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević i narodni poslanik Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo146 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo147 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo143 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao141 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo145 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Predstavnik predlagača prihvatio je ovaj amandman u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo10 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Petrić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo142 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao142 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo143 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo147 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo144 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao144 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – nema, uzdržanih – nema, nije glasao144 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo144 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao144 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo148 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo146 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman, sa ispravkom, podnelo je šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman, sa ispravkom, podnelo je devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić - Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 47. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 59. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 62. amandman sa ispravkom, podnelo je devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman je podneo narodni poslanik Milinko Živković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe LSV. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 72. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnog 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutno 151 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 74. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 79. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 80. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 142, od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 81. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 82. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 143, od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 104. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 105. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 107. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 111. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 112. amandman je podnela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 129. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžak – PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 152, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 149. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnih 152 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 150. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na tački 7. u glavi IX i članove 154, 155. i 156. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 153, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 157. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 158. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 159. amandman je podela poslanička grupa Boris Tadić – SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 149, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 159. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 153, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 159. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 159. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 160. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko , uzdržanih – nema, nije glasalo 148, od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 160. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe SVM. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 168. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, ZZS, ZS. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 177. amandman je podnelo pet narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 186. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 153 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 191. amandman je podnelo devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, ZZS, ZS. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 195. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Molim vas, stavljam na glasanje Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 144, protiv – pet, uzdržana dva, nisu glasala dva od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima. Stavljam na glasanje Predlog strategije razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine sa projekcijama do 2030. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 146, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog strategije u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na tačku 2.2. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na tačku 3.1. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na tačku 3.2. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na tačku 3.3. amandman je podnelo šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na tačke 5.5. i 5.6. amandman sa ispravkom, podnelo je šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog strategije razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine sa projekcijama do 2030. godine u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 146, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog strategije razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine sa projekcijama do 2030. godine. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije protiv regrutovanja, korišćenja, finansiranja i obuke plaćenika u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 151, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo dvoje od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Rumunije o bavljenju plaćenim poslovima članova porodice članova diplomatskih ili konzularnih predstavništava u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 149, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala četiri od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Finske o sukcesiji i konsolidaciji bilateralnih ugovora, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan regulatornog tela za elektronske medije za 2015. godinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 145, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2015. godinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 144, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Hvala vam.