Dobar dan svima, nadam se da ste svi dobili materijal koji je danas na sednici, ali ja radi kratkog podsećanja ali radi i javnosti želim da samo nekoliko stvari izložim iz ovog obrazloženog predloga koji ste dobili. Visoki savet sudstva je 2. juna 2015. godine oglasio i izbor za predsednika Više suda u Pančevu, Osnovnog suda u Pančevu i Osnovnog suda u Prokuplju. U postupku predlaganja kandidata Visoki savet je obrazovao najpre komisiju za izbor predsednika sudova sa zadatkom da izvrši proveru podnetih prijava, da utvrdi njihovu potpunost i blagovremenost, da obavi razgovore sa kandidatima i da oceni da li oni ispunjavaju uslove za predsednike sudova. Svi kandidati uz prijavu podneli su kratke biografske i radne podatke i program rada, odnosno u tom programu je viđenje njihovo o problemima funkcionisanja sudova i njihove ideje i inovacije kako bi to mogli da otklone i poprave. Pribavljeno je takođe mišljenje sednice svih sudija za sve kandidate koji su se prijavili i suda iz kog potiču i suda za koji su se prijavili. Komisija je sa svim kandidatima obavila razgovor i na osnovu izveštaja komisije VSS je u vezi sa Zakonom o sudijama i odluke o utvrđivanju kriterijuma i merila o oceni stručnosti, osposobljenosti, dostojnosti za izbor sudija i predsednika sudova, Narodnoj skupštini predložio po jednog kandidata za svaki od ovih sudova za koje su oglašena mesta. Za predsednika Višeg suda u Pančevu predlažemo Stanku Simonović, ona je sudija Višeg suda u Pančevu. Trenutno je vršilac funkcije predsednika suda. Taj sud ima osam sudija, a prijavio se samo ovaj kandidat. Stanka Simonović rođena je 1956. godine u Latinu u Liki. Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu završila je 1979. godine. Pravosudni ispit je položila 1981. godine, posle čega je zasnovala radni odnos u Opštinskom sudu u Pančevu kao sudijski pomoćnik. Za sudiju je izabrana 1983. godine u Opštinskom sudu u Pančevu, gde je postupala u parničnoj materiji. Okružni sud u Pančevu izabrana je 1998. godine, postupala kao istražni sudija i sudija za maloletnike. Odlukom Visokog saveta, krajem 2009. godine izabrana je za sudiju Višeg suda u Pančevu koju obavlja od 1. januara 2010. godine. Septembra 27. godine 2013. odlukom Narodne skupštine, izabrana je za vršioca funkcije predsednika Višeg suda u Pančevu, a u 2014. godini izabrana je za predsednika Osnovnog suda u Pančevu. Marta 20. godine 2015. prestala joj je funkcija predsednika Osnovnog suda u Pančevu, a odlukom predsednika Apelacionog suda u Beogradu, 23. marta je postavljena za vršioca funkcije Višeg suda u Pančevu. Na sednici svih sudija Višeg suda u Pančevu, dobila je jednoglasnu podršku kao sudija i v.f. sa dugim životnim i profesionalnim iskustvom. Visoki savet sudstva je imao u vidu njene rezultate kao sudije i predsednika suda, a posebno je imao u vidu ciljeve i mere koje je u programu rada predstavila. Kandidat za predsednika Osnovnog suda u Pančevu je Jasmina Petrović, sudija Osnovnog suda u Pančevu. Tu se prijavio samo jedan kandidat, sud ima 27 sudija. Jasmina Petrović rođena je 8. novembra 1955. godine u Lazarevcu. Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu završila je 1978. godine, pravosudni ispit položila 1980. godine, nakon čega je zasnovala radni odnos u Okružnom sudu u Pančevu na mestu sudijskog pomoćnika. Rešenjem Vlade 1984. godine imenovana je za sudiju Opštinskog organa za prekršaje u Pančevu, a za sudiju Opštinskog suda u Pančevu izabrana je 1988. godine, gde je postupala u građanskoj, radnoj, porodičnoj i privrednoj materiji. Odlukom Visokog saveta, krajem decembra 2009. godine izabrana je za sudiju Osnovnog suda u Pančevu, koju obavlja od 1.1.2010. godine. Takođe, nastavlja i postupa sada u građanskoj materiji. Odlukom predsednika Višeg suda 23. marta 2015. godine, postavljena je za vršioca funkcije ovog suda. Jasmina, takođe, ima jednoglasnu podršku na sednici svih sudija. Po mišljenju sednice, takođe, ona ispunjava uslove iz člana 12. Odluke o stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti. Posebno ističu da ima veliko životno i radno iskustvo, moralne i stručne kvalitete, da je pokazala dobre organizatorske sposobnosti i veliku sposobnost u vođenju suda. Ima fantastičan odnos sa kolegama i zaposlenima u sudu. To oni navode. Naročito se istakla u radu sa pripravnicima i volonterima i da je u Pravosudnoj akademiji angažovana kao mentor. Poseduje sertifikate o posedovanju posebnih znanja iz oblasti prava deteta i krivično-pravnoj zaštiti maloletnih lica, a završila je i kurs za zaštitu prava od uzbunjivača i aktivan je učesnik na svim savetovanjima i seminarima koje organizuje sud i vansudske institucije. Kandidat za predsednika Osnovnog suda u Prokuplju je Ljiljana Radivojević, sudija Osnovnog suda u Prokuplju. Sud ima 20 sudija, prijavilo se na ovaj oglas šest kandidata. Od tih šest, izabrali smo Ljiljanu, odnosno komisija je predložila Visokom savetu Ljiljanu Radivojević, jer je sudija sa najdužim iskustvom. Najbolje je pokazala šta ume i zna. Rođena je 1964. godine u Kuršumliji. Pravni fakultet Univerziteta u Nišu završila je 1992. godine. Pravosudni ispit je položila 1994. godine, nakon čega je zasnovala radni odnos u Opštinskom sudu u Kuršumliji, na radnom mestu pomoćnika. Za sudiju Opštinskog suda je izabrana 1996. godine. Postupala je u vanparničnoj, a zatim u krivičnoj materiji. Rešenjem Visokog saveta pravosuđa, 2003. godine premeštena je u Opštinski sud u Prokuplju. U tom sudu je dočekala ovo novo imenovanje krajem decembra 2009. godine i tada je izabrana na stalnu sudijsku funkciju Osnovnog suda u Prokuplju, koju obavlja od 1.1.2010. godine. Dobila je podršku svojih kolega. Ispunjava uslove iz člana 12. Odluke o utvrđivanju kriterijuma, a za sva tri kandidata Visoki savet sudstva je prilikom predlaganja posebno cenio rezultate koje su ostvarili u radu, posebne rezultate koje su VF predsednici ostavili u svojim organizatorskim sposobnostima u sudovima u kojima su bili, a naročito utisak koji su kandidati ostavili pred komisijom. To su sve bili kriterijumi po kojima smo mi birali i predložili vama ovo troje kandidata za ova tri suda. Sada će o sudijama koje smo predložili za izbor, koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, kolega Tomić da vam kratko izloži.
Hvala. Reč ima Miroljub Tomić.
Najpre da pozdravim predsednicu Skupštine i narodne poslanike ispred VSS. Mi smo danas tu kako bismo i vama, ali i javnosti koja prati ovaj direktan televizijski prenos izložili i obrazložili predlog VSS koji se odnosi na izbor na prvu sudijsku funkciju za Osnovni sud u Novom Sadu, Osnovni sud u Bačkoj Palanci i Osnovni sud u Vrbasu. Na osnovu člana 47. Zakona o sudijama, VSS je raspisao konkurs za izbor za 12 sudija za Osnovni sud u Novom Sadu, dve sudije za Osnovni sud u Bačkoj Palanci, dve sudije za Osnovni sud u Vrbasu. U postupku predlaganja kandidata za izbor sudija, VSS je na osnovu člana 52. Poslovnika o radu VSS, kao što je rekla koleginica Ivić, obrazovao komisiju čiji je zadatak bio da izvrši proveru podnetih prijava na oglas, da utvrdi njihovu potpunost i blagovremenost, da obavi razgovore sa kandidatima koji su se prijavili za izbor i da oceni da li kandidati ispunjavaju kriterijume za merila za izbor. Kada je reč o konkursu za izbor sudija za Novi Sad, mogu samo da vas izvestim da je na ovaj konkurs podnelo prijave 211 kandidata, i to samo za prvi konkurs, za pet sudijskih mesta za Novi Sad, a za drugih sedam sudijskih mesta još 190 kandidata. Za Bačku Palanku ukupno se prijavilo 69 kandidata, dok se za Osnovni sud u Vrbasu prijavilo 73 kandidata. Ukupno se na ova tri konkursa prijavilo 543 kandidata. Visoki savet sudstva je obavio razgovor sa ukupno preko 500 kandidata. Složićete se sigurno da se radi o izuzetno velikom broju kandidata sa kojima je obavljen razgovor, ali sa druge strane, siguran sam da ćete se složiti da je svakako značajno da se pored rezultata rada, biografije kandidata, da se pored ocene njihove sveukupnosti dosadašnjeg angažovanja u sudovima obavi razgovor sa kandidatima kako bi se u jednom neposrednom razgovoru stekao određeni utisak i da bismo mogli da damo konačnu ocenu, odnosno konačni predlog ovoj Skupštini o tome ko bi mogao da bude izabran na značajne sudijske funkcije. Na osnovu člana 13. alineje 3. Zakona o VSS predlaže ovoj Narodnoj skupštini da se za ova sudijska mesta izaberu sledeći kandidati. Činjenica je da ste vi ovaj predlog dobili i materijale, postoje određene biografije i određene preporuke vezane za ove kandidate, ali smo mišljenja da i zbog vas koji sedite u ovoj Narodnoj skupštini, zbog javnosti koja sluša i prati ovaj televizijski prenos, ali i zbog samih kandidata koji će sutra obavljati ove značajne funkcije, mislim da treba da kažemo i neku reč o kandidatima, odnosno o onome što je opredelilo nas da ih predložimo i ono zbog čega mislimo da se izdvajaju u odnosu na ovih drugih 400 i nešto kandidata koji su takođe podneli prijave. Tako za izbor za Osnovni sud u Novom Sadu predlažemo Bašić Tamaru, koja je rođena 1978. godine, koja je pravni fakultet završila sa uspehom 9,66. Radila je najpre kao advokatski pripravnik, zatim, radila je na mestu sudijskog pomoćnika u Osnovnom sudu u Novom Sadu. Pravosudni ispit položila je još 2005. godine, a nakon toga zasnovala je radni odnos u Opštinskom sudu u Novom Sadu na mestu sudijskog pomoćnika, dok od 2010. godine radi u Višem sudu u zvanju višeg sudijskog saradnika. Dobitnik je stipendije Vlade Kraljevine Norveške za najuspešnije studente u Republici Srbiji u 2000. godini, a bila je i stipendista humanitarnog fonda „Privrednik“ u Novom Sadu. Visoki savet sudstva je prilikom predlaganja ovog kandidata posebno imao u vidu da je prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija ovog suda Bašić Tamara druga na rang listi po broju dobijenih glasova. Sledeći kandidat jeste Veljka Šana, koja je rođena 1977. godine. Osnovne studije je završila sa opštim uspehom 8,00, nakon čega je obavila pripravnički staž u Opštinskom sudu u Novom Sadu. Pravosudni ispit je položila 2004. godine, nakon čega je zasnovala radni odnos u Opštinskom sudu, sada Osnovnom sudu u Novom Sadu, a od 8. marta 2010. godine raspoređena je u Apelacionom sudu u Novom Sadu. Ono što je vrlo značajno za ostvarene rezultate u 2012, 2013. i 2014. godini, ovaj kandidat je ocenjen sa najvišom ocenom, a to je ocena „naročito se ističe“. Sledeći kandidat jeste Dakić Dušan, koji je rođen 1983. godine. Studije na Pravnom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu je položio sa opštim uspehom sa 9,21 prosekom. Završio je diplomske akademske studije drugog stepena na studijskom programu opšti smer pravno-naučna oblast sa prosečnom ocenom 9,00. Najpre je počeo sa pripravničkim stažom u Opštinskom sudu u Novom Sadu, zatim je krenuo u Višem sudu u Novom Sadu na radnom mestu sudijskog pomoćnika u zvanju sudijskog saradnika, a kasnije i u zvanju višeg sudijskog saradnika. Kao jedini predstavnik domaćeg pravosuđa uspešno je završio stručnu praksu u Višem sudu u Hamburgu 2013. godine u trajanju od tri meseca na nemačkom i engleskom jeziku. Kandidat Knežević Milan, koji je takođe predložen za izbor za sudiju Osnovnog suda u Novom Sadu. Rođen je 1983. godine. Pravni fakultet je završio sa prosečnom ocenom 8,28. Završio je takođe diplomske akademske studije drugog stepena sa prosečnom ocenom 9,00. Najpre je počeo u Okružnom sudu u Novom Sadu kao pripravnik volonter, a zatim zasnovao radni odnos na određeno vreme na mestu sudijskog pripravnika i posle toga nastavio da radi u sudu. Pravosudni ispit je položio 2009. godine, a od 1. januara 2010. godine je raspoređen u građanskom odeljenju Apelacionog suda u Novom Sadu. Inače, za ostvarene rezultate, kolega Knežević Milan je u 2012, 2013, 2014. godini ocenjen sa ocenom – naročito se ističe. Posebno je Visoki savet sudstva imao u vidu da je, prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija Apelacionog suda u Novom Sadu, Knežević Milan drugi na rang listi prema broju dobijenih glasova. Kandidat Pavlović Jelena je rođena 1978. godine. Završila je pravni fakultet sa prosečnom ocenom 7,30. Pravosudni je položila 2006. godine. Zvanje sudijskog saradnika je stekla 2007. godine, a 2008. godine zvanje višeg sudijskog saradnika. Za rezultate u 2013. i 2014. godini je ocenjena ocenom – naročito se ističe. Prema mišljenju sednice svih sudija Apelacionog suda u Novom Sadu ispunjava sve uslove koji su propisani Zakonom o sudijama i odredbama Odluke o utvrđivanju kriterijuma i merila za ocenu stručnosti, osposobljenosti, dostojnosti za izbor sudija i predsednika sudova za izbor sudija za Osnovi sud u Novom Sadu. Kandidat Gruber Ana je rođena 1980. godine, završila je pravni fakultet sa opštim uspehom 8,53. Najpre je započela pripravnički staž u Okružnom sudu u Novom Sadu. Položila je pravosudni ispit 2011. godine, a nakon čega je zasnovala radni odnos na mestu sudijskog pomoćnika u Apelacionom sudu u Novom Sadu. Grubor Jelena, sudijski pomoćnik u Apelacionim sudu, je rođena 1972. godine. Završila je pravni fakultet sa prosečnom ocenom 9,48. Pravosudni ispit je položila 2004. godine. Nastavila je da radi u pravosuđu, a od 1. januara 2010. godine je zaposlena u Apelacionom sudu u Novom Sadu na radnom mestu sudijskog pomoćnika u zvanju višeg sudijskog saradnika. Takođe, dobila je najviše ocene za svoj rad u prethodne tri godine, a učesnik i većeg broja seminara. Visoki savet sudstva je posebno imao u vidu da je, prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija suda u Novom Sadu, Grubor Jelena druga na rang listi prema broju dobijenih glasova. Kandidat Eremin Đorđević Vesna je rođena 1977. godine. Završila je pravni fakultet sa ocenom 7,76. Započela je da radi u sudovima, najpre u Okružnom sudu. Pravosudni ispit je položila 2007. godine. Za ostvarene rezultate je takođe ocenjena sa najvišom ocenom u 2012, 2013. i 2014. godini – naročito se ističe, a od 1. januara 2010. godine je zaposlena u Apelacionom sudu na mestu sudijskog pomoćnika u zvanju višeg sudijskog saradnika. Kandidat Jakovljević Tijana je rođena 1980. godine. Osnovne studije je završila na Pravnom fakultetu Univerziteta u Novom Sadu 2004. godine sa uspehom 9,07. Pravosudni ispit je položila 2007. godine. Zasnovala je radni odnos u pravosuđu, a od januara 2010. godine je u Osnovnom sudu raspoređena u rad Odeljenja sudske uprave, gde obavlja poslove potparola suda. Kao i za ostale kandidate, Visoki savet sudstva je naročito ocenio mesto koje su kandidati zauzeli na listama, odnosno na samom izjašnjavanju sudija koji su cenili njihov rad, pa je tako Visoki savet imao u vidu da je, prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija Osnovnog suda u Novom Sadu, Jakovljević Tijana druga na rang listi po broju dobijenih glasova, a prema mišljenju sednice svih sudija Višeg suda u Novom Sadu je prva na tzv. rang listi. Kandidat Kozlin Marija je rođena 1983. godine. Završila je pravni fakultet sa opštim uspehom 9,35. Završila je i diplomske akademske studije drugog stepena, a koje je završila 2009. godine sa prosečnom ocenom 9,80. Pravosudni ispit položila je u novembru 2010. godine. Polaznik je mnogih seminara koje je organizovala Pravosudna akademija. Prema mišljenju direktora Pravosudne akademije, kandidat Kozlin Marija, obzirom da se koleginica Marija od 1. decembra 2012. godine nalazi u radnom odnosu na Pravosudnoj akademiji, gde je korisnik početne obuke, je stručno osposobljena i dostojna za vršenje sudijske funkcije i svesna je da svojim radom i ponašanjem mora da štiti ugled sudijskog poziva i svojim ličnim primerom intenzivno radi na njegovom unapređenju. Majir Branka je rođena 1964. godine. Pravni fakultet je završila 2000. godine, zatim je radila u Opštinskom sudu u Novom Sadu, a nakon toga je položila pravosudni ispit 2004. godine. U Apelacionom sudu je zaposlena od januara 2010. godine na poslovima sudijskog pomoćnika, a za ostvarene rezultate u 2012, 2013. i 2014. godini, koleginica Majir Branka, je ocenjena sa najvišom ocenom – naročito se ističe. Inače, prilikom izjašnjavanja sednica svih sudija Apelacionog suda u Novom Sadu, Majir Branka deli prvo mesto po broju dobijenih glasova. Milić Žabaljac Slobodanka je rođena 1979. godine u Vrbasu. Pravni fakultet je završila sa prosečnom ocenom 7,23. Pravosudni ispit je položila 2006. godine, a nakon položenog pravosudnog ispita nastavila da radi u pravosuđu sve do 2010. godine kada je preuzeta u Apelacioni sud u Novom Sadu na radno mesto sekretara navedenog suda. Inače, prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija Apelacionog suda, Milić Žabaljac Slobodanka, takođe deli prvo mesto po broju dobijenih glasova. Dakle, ovo su bili kandidati koji su predloženi od strane Visokog saveta sudstva na prvi izbor za Osnovni sud u Novom Sadu. Kada je reč o dva kandidata za izbor sudija u Osnovom sudu u Bačkoj Palanci, Visoki savet sudstva predlaže da se izabere Mihajlov Tijana koja je rođena 1982. godine. Osnovne studije je završila na pravnom fakultetu sa opštim uspehom 8,67. Pravosudni ispit je položila 2009. godine, a nakon čega je zasnovala radni odnos u Veću za prekršaje, a od marta 2010. godine je zaposlena u Apelacionom sudu u Novom Sadu na radno mesto sudijskog pomoćnika. Ocenjena je takođe sa najvišim ocenama u 2012, 2013. i 2014. godini. Prentović Marko je rođen 1983. godine. Završio je pravni fakultet sa ocenom 9,32. Pripravnički staž je započeo 2007. godine. Pravosudni ispit je položio 2009. godine, a od 1. januara 2010. godine je zasnovao radni odnos u Apelacionom sudu, gde i danas radi. Za ostvarene rezultate rada je ocenjen sa najvišim ocenama, a Visoki savet sudstva, prilikom predlaganja za izbor ovog kandidata, je posebno imao u vidu da je, prilikom izjašnjavanja sednice svih sudija Apelacionog suda u Novom Sadu, Prentović Marko treći na rang listi po broju dobijenih glasova. Ostali su nam još dva kandidata, a koje smo predložili za izbor za Osnovni sud u Vrbasu. To su Radić Mićo, koji je rođen 1979. godine, a koji je završio Pravni fakultet Univerziteta u Novom Sadu sa opštim uspehom 9,1. Najpre je počeo da radi kao sudijski pripravnik volonter, zatim je u periodu od septembra 2006. do juna 2007. godine nastupilo mirovanje radnog odnosa zbog odlaska ovog kolege na odsluženje vojnog roka, da bi zatim nastavio da volontira u ovom sudu. Pravosudni ispit je položio mart 2010. godine, pa je počeo da radi u Osnovnom sudu u Novom Sadu, a od avgusta 2010. godine, pa do danas, obavlja poslove sudijskog saradnika u građanskom odeljenju Višeg suda u Novom Sadu. Objavio je, inače, 67 sintenci iz oblasti građanskog prava u biltenu sudske prakse Višeg suda u Novom Sadu za 2010, 2011, 2012, 2013. i 2014. godinu. Kolega je takođe ocenjen u prethodnom periodu sa najvišim ocenama, a to je ocena – naročito se ističe. Konačno drugi kandidat za Osnovni sud u Vrbasu jeste Hromiš Danijel rođen 1979. godine, završio Pravni fakultet Univerziteta u Novom Sadu sa prosekom 7,76. Nakon regulisanja vojne obaveze najpre je počeo da radi na mestu sudijskog pripravnika volontera, a nakon položenog pravosudnog ispita 2008. godine nastavio je da radi na mestu sudijskog pomoćnika u Opštinskom sudu u Vrbasu. Za ostvarene rezultate u periodu 2012, 2013. i 2014. godine ocenjen je najvišom ocenom „naročito se ističe“, a prema mišljenju Sednice svih sudija Osnovnog suda u Vrbasu i Sednice svih sudija Višeg suda u Somboru ispunjava sve uslove koji su propisani Zakonom o sudijama i odredbama Odluke o utvrđivanju kriterijuma i merila za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za izbor sudija odnosno predsednika sudova. Dakle iz ovih kratkih biografija vidimo da se radi o izvanrednim kandidatima i samo da napomenem, verovatno ste i sami mogli da zaključite da je prosečna ocena svih ovih kandidata blizu devet. Da je većina njih odnosno najveći broj završila master i druge seminare, odnosno stručne kurseve, da su svi za svoj rad ocenjeni sa najvišim ocenama u prethodnom periodu, kao i da su od svojih kolega dobili najbolje preporuke s obzirom da se nalaze u samom vrhu liste prilikom izjašnjavanja sudija koje su inače bile u prilici neposredno da cene njihov rad. Mogu samo da kažem da ni komisiji VSS ni samom VSS nije bilo lako da od ovih 500 i nešto kandidata odabere, odnosno predloži ovih 12 odnosno ukupno 16 kandidata, jer osim ovih kandidata koji su danas predloženi bilo je zaista i drugih izvanrednih kandidata i mogu da kažem da je VSS sve njih apostrofirao i siguran sam da će oni naći svoje mesto među sudijama na nekom od narednih konkursa. Ovo je zato što sam siguran da ne samo da je želja VSS ili samo vas koji danas sedite u ovoj skupštinskoj dvorani, već verujem svih građana Srbije da na ove odgovorne funkcije, na sudijska mesta dođu kvalitetni, stručni, savesni, moralni i dostojni i na taj način da pravosuđe učine efikasnijim, pri čemu mislim da će izbor ovih predloženih kandidata tome i doprineti. Hvala.
Reč ima Petar Petrović, izvestilac nadležnog odbora.
Gospođo predsednice, uvaženi predstavnici VSS, dame i gospodo narodni poslanici, na početku odmah da kažem da je Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu jednoglasno doneo odluku da predloži Narodnoj skupštini da prihvati predlog VSS i da ove kandidate o kojima su predstavnici VSS sada dali iscrpna objašnjenja budu izabrani za sudije Osnovnog suda u Novom Sadu, Osnovnog suda u Bačkoj Palanci, Osnovnog suda u Vrbasu, kao i da kandidati koji su predloženi za predsednike Višeg suda u Pančevu, Osnovnog suda u Pančevu i Osnovnog suda u Prokuplju budu izabrani na te funkcije. Ceneći rad VSS Odbor je smatrao da svi predloženi kandidati zaslužuju da dobiju poverenje narodnih poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije, jer iz biografija koje ste i sami mogli da čujete, vidi se da se radi o izuzetnim kandidatima koji su u svom dosadašnjem radu radeći u sudovima gde su radili dobili visoke ocene za svoj rad i mi iz Odbora smo smatrali da ne bi trebalo da bude dileme da kandidati budu izabrani za sudije koje se prvi put biraju kao i kandidati koji su predloženi za predsednike sudova, jer se radi o pravnicima, sudijama koji su u svom dosadašnjem dugogodišnjem radu se dokazali kao stručni, pošteni, vredni i moralni i zaslužuju da budu predsednici sudova za koje su predloženi. Stoga molim sve narodne poslanike, uvažene koleginice i kolege da jednoglasno podržimo predlog VSS i Odbora za pravosuđe i da ove kandidate izaberemo za sudije koje se prvi put biraju za Osnovni sud u Novom Sadu, Osnovni sud u Bačkoj Palanci, Osnovni sud u Vrbasu, kao i da izaberemo predsednike Višeg suda u Pančevu, Osnovnog suda u Pančevu i osnovnog suda u Prokuplju.
Zahvaljujem. Da li neko od predsednika odnosno predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Kolege sudije, uvaženi predstavnici VSS, nesumnjivo je da će vaši predlozi za nosioce pravosudnih funkcija imati podršku od poslaničke grupe SPS, pre svega iz razloga što se radi o biografijama kandidata koje su respektabilne sa jedne strane, a sa druge strane našeg uverenja da je vaš rad produkt jednog objektivnog pristupa, poštovanje kriterijuma koje ste usvojili i onog cilja koji je prevashodno cilj svih građana Republike Srbije, a to je da na sudijskim mestima ili na mestima nosilaca pravosudnih funkcija budu najbolji. Mi smo uvereni da ste vi te najbolje izabrali. Ono što bi trebalo da se kaže i kao jedna vrsta poruke pred građanima jeste već kad govorimo o izboru sudija na mestima predsednika sudova u Pančevu, viši i osnovni sud, kao i u Prokuplju, da će se konačno doći do onog cilja koji već odavno građani žele, pravosuđe očekuje a to je da predsednici sudova ne samo što će odgovoriti svom zadatku u organizacionom smislu reči kao predsednici, već da će imati dovoljno hrabrosti da znatno jače, znatno intenzivnije i znatno češće, a tih situacija ima, da u takvim situacijama gde postoji potreba pokreću postupke za razrešenje sudija koji su ili nedostojni ili zbog drugih propusta u radu ne zavređuju da obavljaju tu sudijsku funkciju. Zašto ovo govorim zbog toga što uglavnom u sudovima postoji tzv. lažna solidarnost, zbog toga što se tolerišu propusti, zbog toga što predsednici sudova ne reaguju na te propuste, zbog toga što postoje situacija gde imamo sudije koje ne da nemaju rešen priliv predmeta, već imaju ogroman broj predmeta na čekanju gde se na pripremno ročište u građanskoj materiji čeka nedopustivo dugo, gde se na pretrese čeka nedopustivo dugo, gde se u ožalbenim postupcima ukida ogroman broj presuda. Dakle kvalitet rada tih sudija se nije uopšte posmatrao i fokusirao na način koji zavređuje kritiku, već je došlo do jednog stepena tolerancije koji je nedopustiv. Samim tim ugled suda u kome se nalaze te sudije pada, samim tim pravosuđe gubi, samim tim se izazivaju štetne posledice, zbog toga što se povređuje pravo građana na suđenje u razumnom roku, a mi imamo usvojen Zakon o povredi prava na suđenje u razumnom roku sa posledicama koje podrazumevaju naknadu štete. Upravo zbog toga i ovi danas predloženi i siguran sam usvojeni predlozi kandidata koje je nesumnjivo sa pravom VSS predložio za predsednike sudova moraju da imaju ove činjenice u vidu, kao i svi drugi predsednici svih sudova na teritoriji Republike Srbije. Jedino na taj način ćemo vratiti poverenje građana u sudove, jedino na taj način ćemo sudove, da upotrebim jedan pežurativan termin, očistiti od onih koji zaista ne zavređuju da obavljaju poslove nosioca pravosudne funkcije, jedino na taj način možemo uspostaviti potpunu pravnu sigurnost, omogućiti građanima dostupnost prava i pravde i postići ono što je naš cilj, a cilj je da imamo elitno pravosuđe. Ovo je više zvučalo kao kritika, a u stvari se radi o činjeničnim stvarima, o činjenicama koje se ne mogu dovoditi u sumnju. Naravno da ovo nije slika suda i sudova i pravosuđa u celini, ali je slika nečega što postoji i što mora da se iskoreni, barem tamo gde zaista ovi parametri o kojima sam ukazivao i postoje, pa čak i situacijama kada se izaberu sudije za više sudove ne dolazi uvek brzo do snalaženja, već naprotiv dolazi do zagušenja jer te sudije zaprimaju određeni broj predmeta i onda i bez obzira na njihove respektabilne rezultate u prvostepenim sudovima nikad se ne može isključiti mogućnost da taj postupak adaptacije ili nesnalaženja nekad traje znatno više nego što je to očekivano. Ono što takođe želim da istaknem u ime poslaničke grupe SPS, a i kao kolega krajnje dobronamerno prema kolegama, jeste da se strogo vodi računa i o finansijskim aspektima rada sudija a i sudovi. Visoki savet sudstva u svojim rukama, opet pežorativno rečeno, ima sve finansijske atribute sa kojima se determiniše finansijsko stanje u pravosuđu. Ono što se nagoveštava, a nadam se da se neće desiti, jeste ukidanje određenih prava sudija koja su im priznata kako u odredbama Zakona o sudijama, tako i određenim zakonskim aktima koji se vezuju za ta prava. Radi se pre svega o pravima sudija koji su izabrani u više sudove, drugostepene pa i trećestepene i jedno od elementarnih njihovih prava je pravo na naknadu za odvojen život. To pravo u postupku kompletno racionalizacije i finansijske konsolidacije države ni u kom slučaju ne sme da bude ukinuto, niti smanjeno, jer bi se na taj način destimulisale sudije iz unutrašnjosti da konkurišu u apelacione sudove, Vrhovni kasacioni sud itd. Zbog čega ovo govorim? Zbog toga što treba sprečiti jednu pojavu koja postoji kao mogućnost, a bila bi opasna, a to je beogradizacija sudova republičkog ranga, jer bi u takvoj situaciji samo sudije sa teritorije Beograda, Novog Sada, Kragujevca ili Niša bile stimulisane da konkurišu u te sudove. To bi bilo nedopustivo imajući u vidu da postoji veliki broj sudija, kao što su i današnji kandidati i predlozi sa kojima mi danas se suočavamo i o kojima razmatramo, koji bi konkurisali u dogledno vreme u više sudova. Ono što se takođe mora imati u vidu jeste ustavno pravo sudije da zadrži svoje mesto prebivališta i boravišta, a da obavlja sudijsku funkciju tamo gde bude izabran po svojim kvalitetima, po svojoj stručnosti, po svom znanju, a naročito po onome što prepoznaju njihovi saradnici, njihove kolege, to su kolegijumi sudija, odnosno sudova. Sve ovo naravno predstavlja krajnje dobronamernu sugestiju, sve ovo naravno predstavlja samo jedan naš dodatni stimulans i inicijativu da sudovi rade na najbolji mogući način, da stepen efikasnosti bude na onom nivou koji građani očekuju od sudija i od sudova i da ono što je naš cilj, a vi ste ga i sami predočili, da na najodgovornijim mestima budu najbolji i najkvalitetniji. Ja vam se zahvaljujem ukoliko ste u celom ovom prikazu stanja u sudstvu kako ga vidi poslanička grupa SPS prepoznali iste probleme na koje smo i mi ukazali, da ste prepoznali iste činjenice sa kojima se mi suočavamo počev, da budem i ličan, od određenih problema koje u praksi mogu biti prepoznati, a taj sam koji ih u praksi, imajući u vidu da sam vezan za pravosuđe na neki način može prepoznati. Ako je to tako onda smo na pravom putu, na jedinstvenom putu ka zajedničkom cilju i siguran sam da zajedno u tom cilju možemo ostvariti ono što od nas građani očekuju i zato poslanička grupa SPS ističe da će u Danu za glasanje svi predloženi kandidati biti podržani, da ćemo mi za ove kandidate glasati. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? (Ne.) U stvari, reč želi ovlašćeni predstavnik SNS, narodni poslanik Dragan Nikolić.
Gospodine predsedavajući, uvažene koleginice i kolege iz VSS, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, čast mi je da budem predstavnik poslaničke grupe i ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS, što će reći i SNS koja stoji iza stanovišta da u potpunosti podržavamo rad VSS. Srećan sam i zadovoljan i kao narodni poslanik što mogu u jednoj mirnoj atmosferi, gde ne postoji nikakva afera, gde nema prigovora, gde nema novinskih natpisa, gde ne postojipritisak na vas koga da izaberete, gde niko od nas ne poznaje skoro nikoga od advokata, a vi ste naveli njihove biografije. Niko od nas nikada nije kontaktirao sa tim kandidatima. Vama smo kao stručnom telu prepustili da izvršite izbor ovih ljudi, ovih diplomiranih pravnika sa položenim ispitom koje ste nam danas predložili. Budite sigurni da ćemo mi u Danu za glasanje bez velikog udubljivanja, kontrole, pregleda onoga što ste vi nama dali glasati za sve vaše predloge. Nećemo tražiti izuzimanje nijednog kandidata. Za ove četiri godine od kako je SNS u vlasti i od kako je stvorena jedna politička atmosfera, u kojoj vi imate potpunu slobodu kao VSS, siguran sam da smo samo jednom, u samo jednom slučaju tražili izuzimanje i nismo glasali za vaš predlog, jer smo iskoristili svoje pravo da kao narodni poslanici znajući da postoji nešto što je nedostojno da se bude na nekoj funkciji to iskoristili i nismo dali glas samo jednom kandidatu. Koliko smo kandidata izabrali za ove četiri godine, a da nijedan natpis ni pre sednice Narodne skupštine, niti posle sednice Narodne skupštine nije bio, potvrđuje da sam potpuno u pravu i potvrđuje da ćemo ono što ste radili znati da cenimo i da od nas imate jednu svesrdnu podršku. Do 2012. godine apsolutno se ovakve stvari nisu događale. Bilo je mnogo uticaja. Nisu postojala merila. Nisu postojali kriterijumi na osnovu kojih se biraju sudije koji se biraju prvi put, koji se biraju na stalnu funkciju. Nije bilo merila i kriterijuma za izbor predsednika sudova. Merila i kriterijumi su bili članstvo u nekoj stranci, bliskost sa predsednikom opštinskog ili gradskog odbora DS ili neki od stranaka u vlasti. Dopisi i mišljenja, kafanski razgovori, dogovori, mešetarenja ispod žita. Jednostavno, svi kandidati su bili u strahu. Svi kandidati su se plašili toga ko ima bolju vezu, ko ima bolji kontakt sa vladajućom strankom. Nisu se gledali kvaliteti. Nisu se gledali uspesi na fakultetu, položen pravosudni ispit, način na koji su radili u prethodnom periodu pre nego što su se kandidovali. To je ono što se sada gleda. To je ono što se sada traži i to je ono što ocenu daju opšte sednice sudova u kojima su radili kandidati, neposredno viših sudova, dakle, svih sudija na teritoriji jednog okružnog, a sada višeg suda. Ta mišljenja su došla od stručnih ljudi, od ljudi koji su sve te kandidate mogli da sagledaju i gledali su njihov rad svakoga dana i dolazimo do rezultata da se skoro svi kandidati koje predložite po oceni opšte sednice suda u kome rade i neposredno višeg suda kažu – naročito se ističe. To naročito se ističe znači da dolaze na posao pre svih, odlaze posle svih.To znači da su zainteresovani, da su gladni znanja, da svakoga dana rade, da svakoga dana napreduju, da rade verovatno veći broj odluka i mnogo veći obim poslova, nego što to rade drugi. To se pokazuje prilikom glasanja, kada te opšte sednice suodlučuju o tome kog kandidata između više izabrati. Vi ste izabrali ljude koji su bili na prvom, drugom i trećem mestu. Dakle, čak se ni vi niste mešali kao Visoki savet sudstva u to ko će biti izabran. Naravno, u krajnjoj liniji je vaša odluka, ali očigledno da poštujete te kriterijume, očigledno da ta merila koja su propisana odlukom da se tačno može znati ko je osposobljen, ko je stručan i ko je dostojan. Ko će to bolje znati nego ljudi iz sredine u kojoj naši kandidati rade i žive više godina unazad. Danas biramo, odnosno biraćemo u danu za glasanje, ali danas diskutujemo o tome da se izaberu za sudije koje se prvi put biraju sudije Osnovnog suda u Novom Sadu, u Osnovnom sudu u Bačkoj Palanci i u Osnovnom sudu u Vrbasu. Vi ste istakli u uvodnom izlaganju da je bilo preko 500 kandidata u svim ovim sudovima i kandidata, naravno, za predsednike sudova, u Pančevu Višeg i Osnovnog i Prokuplju Osnovnog, i to samo pokazuje tu oslobođenost od straha svih tih kandidata. Oni, dakle, znaju da učestvuju u jednoj fer i poštenoj utakmici gde se unapred znaju pravila, gde se zna rezultat, a to je kvalitet i znaju da se mi kao političari i mi kao vladajuća stranka, a tu mislim posebno na SNS, ne mešamo u izbor sudija, ne mešamo se u izbor predsednika sudova, niti želimo da se mešamo. Mi se ne mešamo ni u rad pravosuđa, ne komentarišemo nikakve sudske odluke. Juče smo čuli da je neko ovde osuđivao, proskribovao, kritikovao jednu nepravosnažnu prvostepenu presudu, nazvao to sramotom pravosuđa. Jedan poslanik je komentarisao odluku suda kojom je odloženo izvršenje, odnosno početak izdržavanja zatvorske kazne. Svega smo se ovde naslušali. Ono što je posebno važno, mi nikada nećemo uticati na sudije, nikada nećemo komentarisati odluke, jer naš uticaj nije kao što je bio uticaj do 2012. godine jedne stranke. Nažalost, očigledno je da neki pripadnici te stranke misle da se to vreme nije promenilo, da se može naručivati krivični postupak, da se mogu podneti krivične prijave za besmislene stvari, da se mogu izneti afere u novinama i da se na osnovu toga što piše u nekoj naručenoj novini, naručenom tekstu može da proizvede krivični postupak tek tako. Kada se to ne desi, onda lider jedne stranke poziva Tužilaštvo da pokrene postupak, jer, Bože moj, postoje dokazi. Čak je predložen jedan zakon o zaštiti od slobode od straha. Bilo bi dobro da je taj zakon donet i da je važio do 2012. godine. Da je postojao zakon o slobodi od straha od DS za sve sudije, za sve tužioce, za sve predsednike suda to bi bilo jako značajno, bili bi rasterećeni, bili bi oslobođeni straha od toga da se u niškoj mehani odlučivalo ko će biti predsednik suda, ko će u čuvenoj reformi pravosuđa iz 2009. godine biti sudija, ko neće biti tužilac, ko je blizak sa nekim iz DS, a ko nije, ko je odbacivao krivične prijave, a ko je radio protiv interesa ove političke organizacije. Da je tada postojao taj zakon, situacija bi bila drugačija. Zato hoću da se vratim na ovo što ste vi predložili. Predložili ste sudije koje se prvi put biraju, njih 16 i ono što su markantne stvari, za mene, a verujem i za ostale poslanike, jeste da se radi o sudijskim pomoćnicima. Svi su oni sudijski pomoćnici, svi su se oni opredelili za pravosuđe, svi su oni doneli odluku da budu deo pravosuđa, da donose odluke u ime naroda i sada ostaje da tu njihovu želju koju su pokazivali na fakultetu, a imali su veoma visoke ocene, vidim da tu ima dosta onih koji su sa 8, 9, 9,5 prosekom završili fakultete, položili pravosudni ispit sa odlikom, dobili „naročito se ističe“, od svojih kolega, verovatno i pred komisijom koju ste vi formirali, u intervjuima su se poneli na najbolji mogući način, pokazali svo svoje znanje, elokventnost, svoj stav, svoje mišljenje o tome kako će unaprediti posao kojim će da se bave. Očekujem da ćemo mi sve te ljude izabrati i dati im mogućnost da donose presude i da u ime naroda postupaju. Ono što je takođe markantno, od 16 predloženih kandidata 11 su pripadnice lepšeg pola, 11 je žena, a petorica su muškarci. Moje pitanje je da li to žene u Srbiji uzimaju pravdu u svoje ruke? Naravno, ovo je šala, koristim priliku da svima njima čestitam unapred, znajući da ćemo u danu za glasanje da ih izaberemo, da im poželim da im karijere budu duge, da za ove tri godine tog probnog rada, pod znacima navoda, pokažu znanje, pokažu stručnost, pokažu dostojnost, da nakon toga budu izabrani na stalne funkcije za sudije. Takođe bih spomenuo da ste dali predlog za predsednike sudova u Pančevu, Osnovnog i Višeg, i u Prokuplju. Takođe su njihove biografije impozantne, pokazalo se da su bili vredni na fakultetu, da su se pokazali kao stručni, da su u svojim karijerama, koje su veoma bogate učinili mnogo toga da se unapredi pravosuđe u delovima države u kojima su oni radili i živeli. Takođe su, verovatno, u svojim planovima i programima koje su dali i gde su prepoznali probleme u tim sudovima i način i merila na koji to treba da se reši, uzeti u obzir prilikom donošenja odluke da ove kandidate nama predložite. Takođe, i to je vrlo interesantno, predsednica Višeg suda u Pančevu, predsednica Osnovnog suda u Pančevu, predsednica Osnovnog suda u Prokuplju, takođe se radi o ženama. Ne znam ko je u Visokom savetu sudstva slab na dame, ali očigledno da ćemo imati veliki broj žena koje su i predsednice sudova i koje su sudije i koje, naravno, pokazuju volju da uzmu pravdu u svoje ruke, koje imaju svoju pravdoljubivost, koje osećaju i žele da pravda u Srbiji bude na jednom visokom nivou, da se poštuje zakonitost. Zbog toga će SNS u danu za glasanje dati podršku vašem predlogu i odlučićemo da izaberemo ove sudije i odlučićemo da izaberemo ove predsednike sudova. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč u zajedničkom jedinstvenom pretresu. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Bečiću, poštovani predstavnici Visokog saveta sudstva, poštovani narodni poslanici, potšovani građani Srbije, dozvolite na početku da saopštim građanima Republike Srbije jednu kratku, ali radosnu vest. Poštovani građani, Republika je Srbija na biznis listi Svetske banke zauzela 59 mesto od 189 zemalja. To je čak za 32 pozicije bolje u odnosu na prošlu godinu. Ovo je najbolji rezultat u prethodnih devet godina na listi Svetske banke. Ponavljam još jednom - ovo je najbolji rezultat u prethodnih devet godina na listi Svetske banke. To je veliko priznanje za naše reforme koje sprovodi Vlada Republike Srbije.
Gospodine Atlagiću, molim vas, morate to da uklopite u temu.
Vraćam se, samo radi saopštenja građanima, ovo radi naše budućnosti i budućnosti naših građana i budućnosti naše dece. Poštovani predsedavajući i ovaj predlog odluke za predlog za izbor sudija za osnovni sud u Novom Sadu, Bačkoj Palanci i Vrbasu, kao i predlog odluke za izbor predsednika za Viši sud u Pančevu, Osnovni sud u Pančevu i Osnovni sud u Prokuplju ima svoje uporište o ekspozeu predsednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića kojeg je on podneo nama narodnim poslanicima u ovom visokom domu 27. aprila gospodnje 2014. godine. I, da ne zaboravimo u jednoj rečenici, ekspoze predsednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića je najtransparentniji, najprecizniji, najkonkretniji, najveći 52 gusto kucane strane i najbolji od svih 72 prethodna ekspozea predsednika vlada od vremena prvog predstavnika Vlade, Prote Matije Nenadovića, 1805. godine do danas. U ekspozeu predsednika Vlade na stranici 44 pored ostaloga stoji citiram – ipak glavni cilj koji postavljamo je vraćanje poverenja građana Srbije u njen pravosudni sistem. Završen citat. Gospodo, narodni poslanici nema vraćanja poverenja u pravosudni sistem bez izbora stručnih kvalitetnijih i dostojnih sudija. Zato mi danas raspravljamo o 16 kandidata za sudije koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju i tri kandidata za predsednika sudova. Ovde se radi o 16 izvrsnih kandidata za sudije koji se prvi put biraju na sudsku funkciju. Da su zaista izvrsni kandidati, govori pored ostalog i prosek ocena koji su kandidati postigli u toku svog studiranja na pravnim fakultetima kao jedan od kriterijuma koji se uzimaju prilikom izbora. Od 16 kandidata za sudije koji se prvi put biraju u osam kandidata završilo je pravne fakultete sa ocenom većom od devet, četiri kandidata preko ocene osam i četiri kandidata preko sedam. Svih 16 kandidata dobili su ocenu za pripravnički staž - naročito se ističe. Ono što smatram da je jako važno, a to je da je Komisija Visokog saveta sudstva za izbor sudija izvršila proveru podnetih prijava na oglas, utvrdila njihovu blagovremenost i potpunost, obavila razgovor sa kandidatima koji se prvi put biraju za izbor sudija i dala ocene, da li kandidati ispunjavaju sve kriterijume i merila za ocene stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti za izbor sudija i predsednika sudova, jer to nismo imali u ranijem periodu do 2012. godine. Činjenica je, dame i gospodo, da su nam sudovi efikasniji u zadnje tri godine, svake godine od kada ministarstvo vodi gospodin Nikola Selaković. To pokazuje i činjenica da najviše od svih ministara u Vladi Srbije se pojavljuje ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije, siguran sam da će to biti i u buduće. Naši sudovi su prilikom dolaska gospodina ministra Selakovića, zatečen i u očajnom stanju od nezapamćenih skandala u kadrovanju sudija i proterivanju sudija do neuravnoteženih i krivičnih dela, sudstvo se ljuljalo kao zgrada sklona pada. Neke sudije, vi znate vrlo dobro su umirali od nepravda ili izvršili samoubistvo, a za vreme stranke bivšeg režima desilo se nešto neviđeno u istoriji sudstva, za vreme te stranke bivši režim izabrao je mrtvog sudiju za sudiju pokojnog Ljubišu Đurića u Požegi. Predsednica Visokog saveta tada sudstva gospođe Nata Mesarović tvrdila je da su svi kandidati dobro provereni i da je Visoki savet sudstva preveo 200 sati i odabiru sudija. Ne znam kako je proverila samo mrtvog sudiju. Napominjem, da su kadrovi uzimati bez kriterija, ne kao sada. Jedan sudija u Okružnom sudu u Beogradu nije bila ponovo izabrana za sudiju iako je bila među pet najboljih sudija zato što je navodno suprug bio advokat, ali taj advokat dame i gospodo radio je Ibarsku kao istražni sudija, doneo prvostepenu presudu u slučaju Ćuruvije i branio Gorana Kneževića. Ali, zato je Visoki savet sudstva i Skupština bivša izabrala Sonju Brkić koja je krišila Zakon o sudijama, jer je istovremeno obavljala dužnost predsednika RIK. Zakon o sudijama to izričito zabranjuje. Ona je RIK-u na taj način protivpravno uzela u 2008. godini dva miliona 673 hiljade dinara. Odbila je da vrati te pare. Nažalost, to je radila i bivša ministarka Malović, ali moram reći da je ona pare vratila. Imam masa tih primera, ali neću dalje navoditi, a dozvolite samo radi terena da ukažem na dva primera, dva izbora sudija. Sudija Vesna Konstantinović, sudija Osnovnog suda u Novom Bečeju postavljena je na dva mesta u Osnovni sud u Zrenjaninu i Osnovni sud u Kikindi za bivše stranke, bivšeg režima. Na dve funkcije bivšeg režima postavila je i Zorku Petrić sudiju u Osnovnom sudu u Prijepolju i to u Osnovni sud u Prijepolju i Osnovni sud, zamislite u Novom Pazaru. Sada su sudije efikasnije, čak i u 2014. godini, prošloj godini u odnosu na 2013. godinu za celih jedan četiri posto. To je, dame i gospodo, odličan rezultat i poštovani predstavnici Visokog saveta sudstva s obzirom na okolnosti koje su pratile rad sudova u 2014. godini. Navešću četiri okolnosti. Obnovljena je nova mreža sudova, to vi vrlo dobro znate. Advokatska komora Srbije donela je odluku da se ne učestvuje u suđenju koje je trajalo četiri meseca, nažalost, nečasno. Treće, kraće ne učestvovanje advokata, imali smo i u junu 2014. godine. I, četvrto sudovi u Srbiji u punom kapacitetu uradili su samo šest meseci u 2014. godini ali su za jedan celih četiri posto postigli veće rezultate u 2013. godini. Dozvolite da vas ne opterećujem više za 2014. godinu, ali da ipak kažem da apelacioni sudovi utvrdili su i prekršajni sudovi, kao i upravni sud, uradili su od 25 do 50% više predmeta nego u 2013. godini. Ali, dame i gospodo narodni poslanici, oni nisu bili opterećeni protestom advokata. Sad se zamislite vi koji ste podržavali štrajk advokata šta ste učinili za sudove i potpomogli sudove u Republici Srbiji. Na kraju,pozivam vas gospodo narodni poslanici da glasate za ove časne i čestite kandidate, posebno vas iz slabašne opozicije, da date glas za ove časne kandidate, jer ćete bar malo, pa makar i na ovakav način dati svoj doprinos reformi sudstva i modernizaciju Srbije za koje se tako zdušno zalaže i sprovodi i predvodi predsednik Vlade Aleksandar Vučić potpomognut od strane predsednika Republike Srbije Tomislava Nikolića, najvećeg broja nas narodnih poslanika u ovom visokom domu i najvećeg broja, rekao bih, plebicitarno građana Republike Srbije. Hvala vam.
Zahvaljujem doktore Atlagiću. Reč ima doktor Janko Veselinović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi predstavnici Visokog saveta sudstva, kolege narodni poslanici, prvo razumevanje za vas predsedavajući što ste imali razumevanje za neke kolege koji su očito pomešali danas papire, jer je rasprava o kandidatima u ovom delu počela nešto malo ranije, verovatno nego što su očekivali. Kada su u pitanju predlozi današnjih kandidata za sudijske funkcije, može se reći da se tu radi o mlađim ljudima, ljudima između 30 do 35 godina, naročito sudijama koji se prvi put biraju na sudijske funkcije i da se radi o predsednicima sudova koji imaju iza sebe iskustvo rada u sudu. U tom delu je moguće, da bi se mogli složiti sa ocenama koje ste ovde dali. Ja bih se složio sa ocenama stanja u sudstvu koje je izneo moj uvaženi kolega Neđa Jovanović. Nadam se da se on kao njegov stranački kolega, gospodin Ružić neće posle toga morati izvinjavati, pre svega, predsedniku stranke na vlasti…
Molim vas, gospodine Veselinoviću, da ne pominjete poslanike, da se usredsredite na temu koja je na dnevnom redu.
Hteo sam da skrenem pažnju mladim kolegama, sudijama koji će biti izabrani na sudijsku funkciju kakvo ih pravosuđe očekuje prvog dana kada uđu u sudnicu. Očekuje ih pravosuđe u kome diler droge Kristijan Golubović, koji je prethodno osuđen na 14 godina zatvora, pa mu smanjena kazna na osam godina, je glavna medijska ličnost u Srbiji, na Televiziji na kojoj često gostuje premijer Vlade…
Gospodine Veselinoviću, ja vas molim da se vratite na temu.
Ja sam sasvim na temi, mnogo više nego svi moji prethodnici.
Imamo kandidate koji su na dnevnom redu, imamo njihove biografije, možete da komentarišete kandidate i stanje u sudstvu, ali ne na takav način.
Pravosuđe, koje nažalost nije ono što su kolege pre toga govorili da se uzme stvar u svoje ruke, kako su to govorili. Ne uzima se stvar i pravda u svoje ruke, nego se primenjuje zakon, odnosno Ustav Republike, bez uticaja izvršne vlasti. Uzimanje pravde u svoje ruke je anarhija i oni koji su malopre govorili o uzimanju pravde u svoje ruke ma kako to objašnjavali, ne vodi ka redu u pravnom sistemu, ne vodi ka podeli vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, koja je ugrožena. Mlade kolege treba da znaju da će imati problem sa tim, da će imati problem, da će imati verovatno pritiske, da će imati pritiske da postupe kako je to volja izvršne vlasti, odnosno volja jednog čoveka, da donose takve presude jer on prejudicira sudske postupke. Oglašava nevinim, ljude, kojima nije ni suđeno.
Gospodine Veselinoviću, ja vas molim, treći put vas molim da se vratite na temu.
U temi sam apsolutno.
Možda je to za vaše kolege oko vas tema, ali ja kao predsedavajući smatram da nije. Poslanici takođe sa pravom negoduju i molim vas da se vratite na temu.
Da li možete vi da …
Kao što sam opominjao gospodina Atlagića, tako i vas.
Da, oduzeli ste mi četvrtinu mog vremena, a hteo sam još da kažem – da li gospodine Tomiću se vi neprijatno osećate, kada čitate ovih dana i gledate šta se dešava u pravosuđu? Da li se vi neprijatno osećate kada morate da dignete ruku da izaberete sudije za koji sami znate da će se vršiti pritisak? Da li se vi neprijatno osećate kada je glavna medijska ličnost lice koje je osuđeno na osam godina zatvora zbog nasilja držanja oružja i trgovine heroinom? Da li se vi gospodine Tomiću osećate neprijatno i da li za vas izgleda da u ovoj zemlji ne postoji pravni sistem da ne vlada pravo, već volja nekoliko ljudi koji drže celu zemlju u… [[isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. (Dragan Nikolić, s mesta: Replika, spomenut je predsednik stranke, a ja sam ovlašćeni.) Reč ima narodni poslanik Dragan Nikolić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, svi građani Republike Srbije znaju zašto su 2012. godine glasali za SNS, svi oni znaju zašto su 2014. godine glasali, kako reče kolega Atlagić, skoro plebiscitarno za SNS, čiji je nosilac liste bio gospodin Aleksandar Vučić. Videli su novu perspektivu, videli su želju da se promeni privredni ambijent, da se međunarodna politika i položaj Srbije u svetu promeni, da se promene finansije, da se uredi budžet i prvi put sada posle 30 godina nemamo, niti ćemo imati rebalans budžeta Republike Srbije. Uveli smo red u pravosuđe, dali smo mogućnost kolegama, sudijama, tužiocima da međusobno izaberu najbolje među najboljima, da od 500 i nešto kandidata koje ste imali, dođemo do ovih 19 cenjenih i poštovanih kolega i kažem, prošlo je vreme kada se mogao vršiti uticaj i u procesu izbora sudija, a to je bilo do 2012. godine. Prošao je period i neko plače za tim periodom očigledno, kada je moglo da se utiče na tužioce, na sudije, kada se određivao pritvore zato što je neko bio politički protivnik, zato što je postojala opasnost da nekoga skloni sa vlasti, tada je moglo da se naručuje. Ti recidivi su ostali. Juče smo imali komentare i danas imamo komentare na sudijske odluke, ali ne iz klupa SNS, nego iz klupa DS ili onih od tada iz kojih su oni izlazili.
Vreme, zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović, replika na izlaganje gospodina Veselinovića. Pomenuti ste. Izvolite.
Zahvaljujem se.
Molim poslanike da dopuste, da gospodin Jovanović govori.
Zahvaljujem se predsedavajući. Naravno da sam tražio repliku iako je postojala povreda Poslovnika na koju ste vi reagovali sa pravom, a što se tiče obraćanja meni lično ono sigurno neće izazvati nikakvu pažnju jer ne zaslužuje pažnju, tim pre što je moje izlaganje od samog početka bilo krajnje profesionalno, krajnje odgovorno i bilo je isključivo vezano za tačku dnevnog reda, odnosno za temu. Kao i uvek do sada, poslanička grupa SPS se nikada ne koristi dnevno-političkim pričama, frazeologijama, insinuacijama, niti će to činiti u buduće. Ja nemam apsolutno ni jedan jedini problem da i posle ovog pokušaja zloupotrebe, bilo čega što se ovde radi, a naročito zloupotrebe mog izlaganja koje je pokušano da se iskoristi u dnevno-političke svrhe i radi prikupljanja dnevno-političkih poena i dalje budem na istoj poziciji, kao i cela poslanička grupa SPS, a to je podrška vama drage kolege iz Visokog saveta sudstva, što ste predložili najbolje kandidate, zbog čega sam i izneo razloge koji opredeljuju nas da glasamo za ove kandidate koje ste predloži. Lično obraćanje vama, mislim da ne zaslužuje odgovor, a vi procenite sami. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jovanović. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Povredili ste član 108. u prvom stavu da se o redu na sednici Narodne skupštine stara predsednik Narodne skupštine, nakon što ste, što je vaše diskreciono pravo i vaša odluka nesporna koja ne može biti predmet povrede Poslovnika, na osnovu člana 104. a zaključivši da su prvi i drugi stav osnov dali repliku ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe SNS. Zašto ste povredili Poslovnik? Zato što je narodni poslanik dobio repliku i replicirao nekome iz DS, pri čemu niko iz DS nije imao reč tokom sednice Skupštine. Ja molim narodne poslanike da ne dobacuju, a vas najljubaznije molim…
Molim vas, dozvolite da gospođa Čomić završi izlaganje…
…da obavljate svoj posao, što ste i učinili, dakle … Dragan Nikolić, s mesta: Isto je to sve, ona usta nije zatvarala dok sam ja pričao.
Ja molim, gospodina Nikolića da ne dobacuje. Izvolite, gospođo Čomić.
Dakle, ne sporim nikako, to je vaše diskreciono pravo i volela bih da i druge kolege znaju da je diskreciono pravo predsedavajućeg da daje replike, ali ste morali, slušajući repliku narodnog poslanika, da ga upozorite da zloupotrebljava svoje pravo iz Poslovnika Narodne skupštine i da replicira DS, pri čemu se niko iz DS u ovom delu sednice nije javio za reč. To da li se narodnom poslaniku priviđa Demokratska stranka, to je njegova privatna stvar. On na to ima pravo, ali nema pravo da krši pravila koja nas zajedno obavezuju iz Poslovnika i da pravo na repliku koristi, a da je pri tome izmislio da je bilo ko iz Demokratske stranke rekao bilo šta. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospođo Čomić. Ja se izvinjavam ako sam to tumačio na način da se gospodin Nikolić obraćao gospodinu Veselinoviću, kao bivšem članu Demokratske stranke, koji je napustio DS i govorio o prošlom vremenu, o mandatu DS kada je bio gospodin Veselinović član te DS. Izvinjavam se ako sam na takav način tumačio takvo obraćanje, samo gospodinu Veselinoviću, i nisam prekinuo gospodina Nikolića. Da sam to razumeo kao što ste vi razumeli, da se obraća vama, ja bih to sigurno učinio i prekinuo bih izlaganje gospodina Nikolića. Zahvaljujem se. Reč ima Dejan Nikolić, povreda Poslovnika.
Poštovani predsedavajući, dozvolite nam da ipak kad neko pomene Demokratsku stranku mi tumačimo na koji način smo to shvatili. Da, krajnje je dosadno pominjanje DS po ko zna koji put. Tačno je da se pominju ljudi koji više nisu u DS. Kakav je to argument – neko je nekada vršio uticaj. Ko i kada je vršio uticaj? Recite. Ovo je replika. Jel ja imam pravo na repliku?
Nemate pravo na repliku. Vi ste se javili po povredi Poslovnika.
Javio sam se za repliku, pet puta je pomenuta Demokratska stranka.
Da li ste vi ovlašćeni?
Ja sam zamenik šefa.
Imate pravo na repliku, izvolite.
Kakav je više to argument? Neko je nekada vršio uticaj na nekoga da izabere nekog? Kakva je to debata u Narodnoj skupštini Republike Srbije? Recite, ko? Kad biste rekli ko, videli biste da nije više u Demokratskoj stranci. Ako uopšte znate ko. Ako kažete da je neko sa lokala nešto uradio – recite ko? Jer, kad kažete ko je slao, videćete da su ti ljudi sada u koaliciji sa SNS, koje ste na lokalnim televizijama pre neki dan hvalili za učešće i ono što su radili u lokalu, odakle su slali te čuvene mejlove. Pustite više – neko je kriv za nešto. Recite jednom ko je kriv i za šta. I kada počinje vaša odgovornost od 2012. godine, od kada ste na vlasti? Konfuzno je sve ovo što ste govorili. Verujem da ste umorni od proslave, otvaranje trafo stanice u Beogradu, kao vrhunske investicije.
Gospodine Nikoliću, molim vas, to nije tema replike.
Završavam. Još jedna stvar. Rekli ste da se veliki broj dama bira za predsednice sudova. Možda je neko slabiji na nežni pol, ali one se biraju zato što su sposobne a ne…
Zahvaljujem gospodine Nikoliću. Isteklo je vreme i ne možete da govorite. Reč ima gospodin Veselinović, povreda Poslovnika. Gospodine Nikoliću, još samo ovo – valjda dajete meni pravo kao predsedavajućem da mogu da tumačim na šta se nečije izlaganje odnosilo? Izvolite, reč ima gospodin Veselinović.
U vezi sa članom 27. i u vezi sa članom 104, gospodine predsedavajući, pošto se vi starate o primeni ovog Poslovnika kada ovde nije predsedavajući, da li ćete i ubuduće, u nastavku sednice, kada vi predsedavate, dozvoliti da se na pominjanje Srpske radikalne stranke daje pravo na repliku poslanicima Srpske napredne stranke? Čisto radi reciprociteta, paralele, ili kako god hoćete. Voleo bih da objasnite tu stvar.
Gospodine Veselinoviću, nisam vas razumeo i mislim da vas niko od narodnih poslanika nije razumeo. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti, reklamiram član 106. u vezi sa članom 108. i članom 109. Naime, radi se o dobacivanju. Gospodine predsedavajući, vi imate dva standarda. Gospodina Nikolića ste upozorili dva puta da ne dobacuje, a pre toga smo bili svedoci, mi koji smo ovde u Skupštini, da je gospođa Čomić ceo minut galamila i dobacivala. Gospodin Veselinović je to isto činio, i duže od jednog minuta. Vi nikoga niste ni upozorili, a u obavezi ste da sprečite dobacivanje koje je bilo neprestano, to je član 106. Bili ste dužni da ih upozorite, da ih opomenete i da izreknete mere iz člana 108. i člana 109, budući da se radi o gospođi Čomić, koja je bila toliko surova dok je predsedavala za vreme vladavine stranke bivšeg režima, kad je ta stranka bila jedna stranka i nije bila stranka više stranaka. Dakle, nismo im mi krivi što se ta stranka podelila u više tabora. U ono vreme se ona smatrala Demokratskom strankom, a ja mislim da se ta stranka još samo zove Demokratska. Mi za to nismo krivi. Prema tome, vi treba da primenite mere iz člana 106, člana 108. i člana 109, budući da se radi o neprikosnovenom potpredsedniku Narodne skupštine, koja je takvu vrstu dobacivanja surovo kažnjavala u vreme dok je vlada ta stranka za koju više ne znamo kako se zove. Kad ih proteraju iz Krunske 69, ja predlažem da ih oteraju u Šilerovu a da im bazen bude zajednički. Hvala.
Zahvaljujem. Smatram da nisam prekršio Poslovnik i te mere koje pominjete su krajnje mere koje mi predsedavajući želimo da ne izričemo. Ali, u slučaju da ne možemo na drugi način da uspostavimo red na sednici, moramo i to da radimo. Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po povredi Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. Reč ima gospodin Dragan Nikolić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.
Gospodine predsedavajući, kada sam govorio o damama koje će biti izabrane za sudije, koje će biti izabrane za predsednike sudova, govorio sam potpuno afirmativno, to su svi poslanici u ovoj Skupštini koji nisu maliciozni i građani Srbije mogli da čuju. Izvlačenje iz konteksta jedne rečenice, ili pola, ili trećine rečenice, i komentarisanje ne služi na čast onome ko je to pokušao da imputira da sam ja rekao. Dakle, stručnost, osposobljenost, dostojnost dovele su ove dame da budu predložene od VSS na predlog komisije koja je sa njima obavila intervju, a na osnovu odluke i glasanja opšte sednice sudova u kojima su radile, odnosno neposredno viših sudova. To je ono što sam ja rekao, to može da se vidi iz stenograma. Kolika je šteta naneta Srbiji reformom pravosuđa, ko je sve uticao na izbor sudija, način na koji je 900 možda najboljih sudija i tužilaca ne izabrano na sudijske i tužilačke funkcije, ne treba da dajemo ocenu mi kao narodni poslanici, Venecijanska komisija je rekla – Katastrofalno je urađena reforma pravosuđa u Srbiji 2009. na 2010. godinu. Za tu godinu i u to vreme odgovorni su i svu odgovornost snose pripadnici DS iz čijih je redova bila ministarka koja sada tom deobom je u nekoj drugoj ili trećoj stranci, treba pisati feljton. Ja nisam neki biograf koji će sastavljati ko je u kojoj stranci bio. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predstavnici VSS, podržavam današnje predloge, kao i današnje kandidate, ali ne znam zašto prethodnom govorniku, kada kažem prethodni govornik, mislim prethodni govornik koji je bio na redosledu liste, smeta to što je neko mlad i to što neko ima, možda po njegovom kriterijumu malo godina za kandidaturu za jednu ovakvu funkciju pa je u nekoliko navrata u svom govoru rekao kako su to mladi kandidati, kako imaju 30 do 35 godina? Podsetiću da je i on nekada bio mlad, da je i on nekada imao te godine koje danas očigledno osporava, ali to mu nije smetalo da bude isto tako kandidat za neke političke funkcije na kojima se baš i nije, usput, uzgred budi rečeno, proslavi, ali da sada ne pričamo o tome. Ne mogu da pređem o tome što se govorilo o stanju u sudstvu, pa su spominjani i neki pritisci i razne neke stvari. Molim vas, ja mislim da oni najmanje prava imaju da govore o stanju u sudstvu, o pritiscima, jer ako pogledate kako je vlast, tadašnja vlast, dakle, kada je reč o 2009, 2010. i tim godinama, kada je prethodni govornik bio glasnogovornik vladajuće stranke i nije mu smetalo kada su pravili tajne spiskove i kada su radili sve ono što je malopre i uvaženi ovlašćeni predstavnik SNS gospodin Nikolić spomenuo i tu katastrofalnu reformu pravosuđa i tu ocenu od strane Venecijanske komisije. Dakle, to sad mi što govorimo ne govorimo zato što smo mi članovi jedne stranke, pa negde po dužnosti napadamo jednu drugu stranku. To je Venecijanska komisija utvrdila, da je reforma pravosuđa 2009. godine bila katastrofalna i taj reizbor sudija i šteta koja je nastala povodom toga. Ali, da pogledamo kako su to oni radili. Opštinski čelnici DS ocenjivali sudije i tužioce, proglašavali ih nespornima ili kao radikalno raspoložene, pa su sudije na osnovu isključivo tih ocena i birane. Privrženost nekoj vladajućoj stranci bila je jedan od osnovnih kriterijuma tokom reizbora sudija i tužilaca tokom 2009. godine. Ali je takva ocena do sada bila samo načelne prirode, koja se mogla čuti u nastupima evropskih posmatrača ili opozicionara. U dokumentu koju je, pazite, Društvo sudija dostavilo politici jasno se vidi kako su pravljeni spiskovi sudija, recimo, u opštini Vlasotince, a to na najbolji mogući način ilustruje celo stanje tadašnje u sudstvu. Kandidati su, na primer, okarakterisani kao okoreli neprijatelji DS. Ti kandidati, naravno, nisu prošli reizbor. A, to pismo je bilo izuzetno značajno. Vrlo je bilo važno prilikom reizbora, jer svi koje je DS pohvalio na kraju su reizabrani, one koje DS nije pohvalio u tom pismu, oni nisu reizabrani. Dakle, ovo je očigledan primer kakvi su kriterijumi bili na snazi tada. Posebno je zanimljivo da su Mitov i Šušulić, dakle, predsednik opštinskog odbora DS u to vreme u Vlasotincu, stavili na taj dokument pečat i stranke, ali i pečat opštine Vlasotince. Dakle, to je prosto neverovatno. Kako je to izgledalo, sada ćemo čuti. Neću namerno spominjati imena. Jedan kandidat za sudiju Opštinskog suda u Vlasotincu, dakle, koji je bio već predsednik suda od 2000. godine, pa sada kaže – lomio se između DS i DSS, prevagnuo trenutni interes, te smatra DSS-ovcem, u principu poštujem, ali nekomunikativan i nepreduzimljiv, zaslužuje šansu. Pa, onda za jednog drugog kandidata, isto tako za sudiju Opštinskog suda u Vlasotincu, kaže – simpatizer, supruga član DS, pošten, vredan, sa strane gledano nekorumpiran, desetak godina unazad pruža svu pravnu pomoć opštinskom odboru DS u Vlasotincu, verovatno najbolji u sudu, ambiciozan, zaslužuje da napreduje, zainteresovan za sudiju u Nišu, nesporan. Pa, onda za jednog drugog kandidata kaže – povučen, miran, vredan, verovatno pošten, iskusan, povlaka, simpatizer i da ne čitam sada sve, ista stvar je kada je reč o kandidatima za javne tužioce u Vlasotincu. Ovo je najbolji primer kakvo je stanje sudstva bilo u vreme kada su oni vršili vlast, do kojih niskih grana su doveli sudstvo u Srbiji. Danas 2015. godine imamo situaciju da se jedan poslanik koji je bio glasnogovornik te i takve stranke, koji je direktno ili indirektno podržavao sve ovo, u međuvremenu se iščlanio iz te stranke, učlanio u jednu drugu stranku, pa se iščlanio iz te druge stranke, pa sada ima neki svoj da li je pokret ili je grupa građana, gospodin Rističević zna dobro da li je grupa građana ili udruženje ili kako se već zove i sada on nama spočitava nešto. Zaista sam preneražen onim što sam čuo. Iz svih ovih razloga, želim da odbijemo sve te kritike kao neosnovane potpuno, što one i jesu, a i da podržimo današnje predloge. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić, replika. Jeste pomenuta DS, ali u kontekstu prethodnog govornika. Ne vidim da ste vi spominjani, ali izvolite.
Puno je ovde preneraženih ljudi, konsterniranih itd, odlukama nekih ljudi. Dobro je, imali smo i nekoliko imena ovde. Ti ljudi, koje ja lično poznajem, nisu u DS. Ti ljudi su u koaliciji sa SNS. Te ljude ste pre nekoliko dana na konferenciji za novinare hvalili, upravo te ljude koje ste sada pominjali, za doprinose u vođenju lokalne politike. Da, najlakše je sada izaći iz sale kada dobijete kontraargument. Ti onda nisu bili dobri 2008. i 2009. godine, ali su dobri 2015. godine kada treba da podignu ruku i naprave većinu SNS u Vlasotincu. Koji su to više argumenti? To je jedna dosadna priča, koja služi samo da bi ovde neko ispunio minute u Narodnoj skupštini. Dajte neke argumente. Nemam nameru da branim reformu pravosuđa iz 2008, 2012. godine, ali ljudi koje ste vi pomenuli su u koaliciji sa SNS. Ne znam autentičnost tog pisma, ali zašto se to razlikuje od toga da učlanite 600 nereizabranih sudija u SNS i onda ih vratite na sudijske pozicije? Gde se to razlikuje? Potpuno skandalozno i isto skandalozno kao i to pismo, ukoliko je uopšte poslato. Ali, naravno da vam ne pada na pamet da o tome govorite.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Nikolić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.
Opet je spomenuta SNS i opet u negativnom kontekstu, da su sudije bile članovi SNS, a onda smo ih mi vratili na sudijske funkcije. Jednostavno, nije tačno. Reformom ili rasturanjem pravosuđa 2009. godine u režiji DS je 900 sudija i tužilaca ostalo na ulici. Proskribovani su kao najgori. Mnogi su umrli od tuge i jada, mnogi su se povukli u sebe, mnoge porodice nisu izlazile na ulicu zato što je gradu kome su živeli i sredine iz kojih potiču pričao sve najgore o njima bez ikakvog dokaza. Postoji u Srbiji ona priča, kada kažete za nekoga – radi za policiju. Niti vi morate da dokazujete da on radi za policiju, niti on može da dokaže da ne radi za policiju. Tako se ovim ljudima prišivalo – radili sa kriminalcima, oni su ovakvi,, oni su onakvi, a zapravo, samo je jedna stvar bila bitna kod njihovog reizbora, odnosno neizbora, a to je da nisu bili bliski DS. Odlukom Ustavnog suda su vraćeni zato što je na nezakonit način izvršen reizbor, zato što je predsednica Vrhovnog saveta, sada se to zove sudstva, bila izabrana pre nego što je bilo ko od članova izabran. To je isto kao da je predsednik Narodne skupštine bio izabran pre nego što smo mi verifikovali sve svoje mandate. To je bio razlog zašto je Ustavni sud doneo odluku da je kompletan izbor 2009. godine nezakonit. Zbog toga je Venecijanska komisija proglasila katastrofalnom reformu pravosuđa…
Vreme.
Samo jednu rečenicu. Dakle, vraćeni su na svoja radna mesta po zakonu, vraćeni su po odluci Ustavnog suda, koju vi očigledno ne priznajete. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vesna Simić.
Uvažene koleginice i kolege iz VSS, sa velikom pažnjom sam saslušala reference sudija koji se prvi put biraju, odnosno predloženi su za izbor na sudijsku funkciju, kao i onih kolega koji su predloženi za izbor na mesto predsednika sudova. Šta reći? Sve čestitke svim predloženim kandidatima, obzirom da su zaista njihove reference izuzetno impozantne i govore o tome da se radi o izuzetno osposobljenim ljudima, koji su već uložili mnogo truda i rada u izgradnju svoje ličnosti sa aspekta profesije, a sigurna sam da će slediti sebe i da će ovako dobri biti i ubuduće u radu, te i da će svakodnevnim učenjem i nadalje unapređivati svoju ličnost, jer samo učenjem svako od nas, bilo kojom profesijom da se bavi, može da se unapređuje i da bude uspešan u toj materiji, a pogotovo mi pravnici, obzirom na to koliko se često menja materija iz ove oblasti. Srećna sam i zbog toga što je predloženim kandidatima po prvi put, od dolaska na vlast Srpske napredne stranke i njenog premijera Aleksandra Vučića, data je mogućnost da budu birani na osnovu svog znanja i iskustva, moralnih i organizacionih sposobnosti, a ne na osnovu partijske pripadnosti. Da je ovo bila ideja vodilja prilikom izbora sudija i ranije, ne bismo imali, pod znacima navoda, kako se u narodu svuda naziva „ćopavo pravosuđe“, parnice koje se vode po deset, petnaest godina ili više godina, zastarele predmete, a što sve sa sobom nosi i ogromne troškove, i to ne samo za učesnika u postupku, odnosno stranke u postupku, već i za državu, kao i ogroman broj postupaka koji se vode pred Sudom u Strazburu. Zato sve pohvale i čestitke još jednom predloženim kandidatima, kao i premijeru koji je u saradnji sa predsednikom države, gospodinom Nikolićem, stao na put stranačkom zapošljavanju u svim segmentima, pa i pravosuđu, i velika podrška ministru Selakoviću i resornom ministarstvu, jer mu zaista treba da ispravi haos u kojem se pravosuđe našlo. Zahvaljujući neodgovornoj politici ljudi iz bivšeg režima, koji su vodili ovo ministarstvo i sudije postavljali isključivo na osnovu partijske pripadnosti, tako da su mnogi zalutali u pravosuđe, a neki drugi sudili, a i danas sude kako bi se odužili za svoje postavljenje. Iz svega iznetog, ja ću u danu za glasanje zdušno podržati sve predložene kandidate, a nadam se da će to učiniti i sve moje kolege iz Srpske napredne stranke. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite, gospođo Vukojičić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi predsedniče Visokog saveta sudstva sa saradnicima, Srpska napredna stranka svakako u danu za glasanje podržaće sve predložene kandidate koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, kao i predložene kandidate za predsednike Višeg i Osnovnog suda. Ovo iz razloga, pre svega, zato što je sam postupak izbora kandidata obavljen na jedan transparentan i jasan način od strane Visokog saveta sudstva, najpre objavljivanjem u „Službenom glasniku“ i u dnevnom listu „Politika“, zatim je formirana komisija od strane Visokog saveta sudstva, čiji je zadatak bio da proveri blagovremenost i potpunost podnetih prijava. Takođe, komisija je pribavila mišljenje i imala mišljenje sednica svih sudija osnovnih i viših sudova u kojima kandidati treba da stupe na funkciju, odnosno koji se kandidati biraju. Takođe, komisija je obavila intervju, što takođe smatramo jako značajnim za izbor kandidata, posebno s obzirom da ste nam već istakli da je, kada su u pitanju sudije koje se prvi put biraju na sudijsku funkciju, bilo 500 podnetih prijava i, na kraju, da ste svoje mišljenje doneli u skladu sa zakonom i u skladu sa Odlukom o uslovima i kriterijumima o osposobljenosti, stručnosti i dostojnosti sudijske funkcije. Što se tiče kandidata koji su predloženi za predsednike Višeg suda u Pančevu i predsednika Osnovnog suda u Pančevu i predsednika Osnovnog suda u Prokuplju, moram da istaknem da ono što karakteriše njihove biografije jeste ogromno životno i radno iskustvo upravo u sudovima, što je i te kako dobar preduslov efikasnosti suda u kome će oni biti postavljeni. Takođe, moram da istaknem da su u njihovim planovima i programima rada prepoznali poteškoće sa kojima se osnovni i viši sud susreću, predložili su rešenja kako se poteškoće mogu rešiti i predložili su ideje za unapređenje rada sudova, odnosno za unapređenje efikasnosti suda. Što se tiče kandidata koji se predlažu prvi put na sudijsku funkciju, a u pitanju je 12 kandidata za Osnovni sud u Novom Sadu, dva kandidata za Osnovni sud u Vrbasu i dva kandidata za Osnovni sud u Bačkoj Palanci, moram da istaknem da je iz njihovih biografija više nego očigledno da su u pitanju sudijski pomoćnici koji su pravni fakultet završili sa visokim prosečnim ocenama, da su u pitanju sudijski pomoćnici koji se stalno edukuju i usavršavaju u raznim oblastima koje su u stvari i materija u sudskom radu. Moram da primetim da su u pitanju mlađi kandidati sa izvesnim poznavanjem stranih jezika, ali sa poznavanjem jezika nacionalnih manjina, što i te kako smatram kvalitetom sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, kao i da poseduju znanje i sposobnosti koje se odnose na računarsku tehniku. Sve u svemu, očekujem da će predložene sudije na najbolji način doprinositi daljem unapređenju dostojnosti sudijske funkcije, jer sudije uživaju i sudijska funkcija uživa veliku ugled u našem društvu. Nadam se da će predsednici sudova, i te kako svojim radom, doprinositi kvalitetu rada sudova, a jedna od karakteristika koju sam inače prepoznala u njihovim biografijama je i adekvatna komunikacijska relacija sa zaposlenima u sudovima, što takođe može da bude i te kako dobar preduslov za kvalitetan i efikasan rad sudova. Naravno, sem efikasnosti suda procenjujemo i smatramo da će ovim sudijama na prvom mestu biti interes građana, da građanima dostupnost pravde bude brza i efikasna. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite, gospodine Živkoviću.
Sudska vlast je najvažnija u jednoj državi i mi kao država teško da možemo da se pohvalimo sa kvalitetom te vlasti, ne danas samo, nego u jednom dužem vremenskom periodu, ali da se ne vraćam previše unazad, sigurno da u poslednjih deset godina ne možemo da budemo potpuno zadovoljni, niti približno zadovoljni time što se dešavalo, bez obzira na to ko je bio većina u vlasti, reforme, polureforme, šibicarenje ili šta god se tu dešavalo sa ljudima koji su trebali da budu nosioci trećeg grane vlasti nije na ponos ni ovoj državi niti toj profesiji. Naravno, tu pre svega, mislim na krivicu onih koji su odlučivali o tome. Naravno da je među sudijama većina ljudi koji zaslužuju da rade taj posao, koji su časni, koji su pošteni, koji su dovoljno stručni da mogu da odrade tu funkciju, ali dovoljno je da u jednom bunaru napravite neku malu zarazu, pa da sva voda bude zagađena i da bar takav bude utisak. Mislim da je to nešto što obeležava i neke druge segmente života u našoj državi. Da li to može da se promeni? Naravno da može da se promeni i to je odgovornost pre svega vas iz Visokog saveta sudstva i naravno poslanika koji imaju jedan deo odgovornosti u izboru sudija. Ja neću da govorim o kandidatima to je vaš izbor, to je vaša odgovornost, niti za, niti protiv, vi ste stručno telo koje treba da odlučuje o tome i tu nema nikakve sumnje. Naravno, odgovornost je i na izbranima, koji će biti izabrani, jer svako najviše treba da se oslanja, i kod svakog se najviše meri njegova lična odgovornost za posao koji on sam radi. U članu 145. Ustava Srbije piše da se sudske odluke donose u ime naroda. I to je sasvim dovoljno za bilo koga ko je u pravu, ko je u sudstvu, da mu to bude najjači kriterijum u njegovom radu. On donosi odluke u ime naroda, ne u ime jedne ili druge strane, bilo u sudu, bilo u parlamentu. Ne u odnosu na nekoga ko je trenutno na nekoj funkciji, političkoj ili nekoj drugoj, nego u ime naroda i ta odgovornost je nešto što ne bi trebalo da dozvoli da se desi bilo šta što bi se nazvalo olakšavajuća okolnost za učesnika „Farme“ ili „Kantrimen“ slučaj ili slučaj „Asumakum“ ili stotine slučajeva koji obeležavaju godine i godine iza nas. To mora da se prekine. U članu 149. piše – sudija je u vršenju sudijske funkcije nezavistan i potčinjen samo Ustavu i zakonu. Kome to nije jasno, ima kip ispred Palate pravde, gde Car Dušan drži zakon iznad sebe. Svaki uticaj na sudiju u vršenju sudijske funkcije je zabranjen, a onaj koji vrši sudijsku funkciju treba da upozori, ako je bilo ko pokušao da na njega vrši bilo kakav uticaj. To su sveta pravila, bez obzira što smo u 21. veku i što se više pozivamo na neke druge vrednosti, a ne te religijske, ja se slažem da su te neke druge vrednosti mnogo važnije. Ali, to mora da bude pravilo ponašanja za svakog učesnika u bilo kom javnom poslu u državi Srbiji, a posebno u oblasti pravosuđa. Naravno da odgovornost tog nivoa imaju i političari, pre svega oni koji su trenutno na pozicijama vlasti, ali naravno i opozicija koja mora da bude svakog dana dobra kontrola, odgovorna kontrola onoga što vlast radi. Sudije ne treba da imaju stranačka obeležja. Oni su ljudi kao i svi drugi, mogu da imaju svoje političke stavove, ali bez toga da to koriste u svom dnevnom radu. Prema tome, ja se nadam da će ovi ljudi koje danas biramo prvi put, ili koji će biti izabrani prvi put na sudijske funkcije biti ponos srpskog pravosuđa i predsednice sudova i sudija koji se prvi put biraju i da će Srbija u budućnosti imati mnogo bolje sudstvo nego što ima sada, mnogo bolje sudstvo i zaslužujemo kao građani Srbije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas biramo 16 novih sudija i to je pravo osveženje s obzirom na više hiljada sudija koje obavljaju svoju funkciju. Odmah moram reći da ja nisam zadovoljan stanjem u pravosuđu i mislim da i nove sudije treba da budu svesne da su nam zakoni postali paučina kroz koju prolaze velike muve, a u koje se hvataju male. Bez sudija, tu pre svega mislim na nove sudije zakoni su nam prazni. Šta nam vrede prazni zakoni bez primene? Imamo želju da kao većina sprovedemo pravdu, ali bez sudija nemamo moć, jer ih je neko loše 2009. godine selektirao. Ovi kandidati treba da budu svesni toga da naši građani kažu da po 99% naših ljudi, naših građana nisu opasni zakoni već sudije. Neretko sudije i tužioci koji sude krivicu su lošiji od onih kojima sude. Ovi kandidati treba da budu svesni da pravdu kakvu dele naši sudovi i mnoge sudije, da je ta pravda često teža ljudima od nepravde. Saradnja sudija i izvršitelja koji divljaju po Srbiji je besprekorna, kao da rade na procenat bez ikakve veze sa pravdom i pravom. Ovi kandidati treba da znaju da neki sudovi i neke sudije, neke sudske jedinice su gotovo privatno vlasništvo advokatskih kancelarija, a sudije puki izvršioci. Neke sudije su veći i jači stranački aktivisti nego oni u stranci koji su ih 2009. godine delegirali u sudove. Oni su još uvek sudije svojih partija. Nove sudije trebaju da budu svesni toga da šta može sudija da učini ako krivicu krivca treba u Sremu da goni, kuma republičkog tužioca koja je iz Novog Sada Višem tužilaštvu u Mitrovici čiji je osnovni zadatak čuvanje potpredsednika stranke bivšeg režima Gorana Ješića. Očekivati da ga goni tužilac njegove stranke i osudi tužilac njegove stranke je kao očekivati da vrelu Saharu rashladi plutajuća santa leda. Neki sudovi i sudske jedinice, a to ovi kandidati treba da znaju su gotovo samo puka odeljenja advokatskih kancelarija koje naručuju presude vrlo lako, kao pice i pljeskavice. Prava uloga pravde je da niko nikom nevinom ne naškodi, da se krivci kazne. Danas imate opozicione primerke političke gromade koji sa ponosom govore o tome da uprkos mnogim aferama temeljnom čerupanju države od strane pripadnika stranke bivšeg režima, izvršnih nedela u savezu sa raznim varalicama, secikesama, da je doneo malo presuda ili ni jedna presuda. Sudije trebaju da znaju da postoji izreka u narodu „čega se pametan stidi…“ da ne govorim dalje. To što nije doneto mnogo presuda nije dokaz njihove nevinosti, već dokaz više njihove krivice. Krivice ne samo za sada nekažnjeno čerupanje države, već i krivica za lošu reformu, deformu pravosuđa, departijski opredeljeni pripadnici stranke bivšeg režima u sudskim odorama treba da sude svojim partijskim šefovima, mecenama, često protkani prisnim i bliskim rođačkim vezama. Nove sudije treba da znaju čim nešto kritikuješ u pravosuđu odmah počnu da pozivaju na svetu nezavisnost pravosuđa. Na nezavisnost od čega? Sudije i tužioci bez obzira ko su ne smeju biti nezavisni od zakona, već od kriminala. Nažalost kod nas mnoge sudije su nezavisne od zakona, a vrlo zavisne od kriminala. Na sudovima je da utvrde istinu. Na sudu se nije utvrđivala istina već cena i tarifa. Za mnoge odluke nije trebalo pitati zašto, već pošto. Nije trebalo pitati kako, već koliko. Podmićenim, korumpiranim, stranački obojeni delovi pravosuđa gotovo javno i bez stida, bez srama se podsmevaju ministarstvu, Vladi, predsedniku Vlade, predsednicima sudova i naš narod kaže, dužan sam da to prenesem novim sudijama, da dok makar 10 ćelija ne napunimo korumpiranim i podmićenim sudijama i tužiocima, teško da ćemo u ovoj zemlji stići do pravde i prava. Kandidati treba da znaju da više od hleba naš narod, siromašni narod, onaj otpušteni i slabo plaćeni želi pravdu. Želi da se kazne majstori tranzicije koji su sve što je bilo naše pretvorili samo u svoje. Umesto da svi imamo sve, sad svi sem njih koji jezde belosvetskim morima, jer nemamo svoje, imamo na umu da je naši, ne svojom krivicom najsiromašniji imaju pravo na život, na slobodu, na sigurnost i pravo na pravdu. Pravda za sve. Ako već stanka bivšeg režima nije zaštitila mnoge siromašne, mi ne smemo i ne trebamo da štitimo bogate, one koje su ih pretvorili u siromašne i koji su se nagrabili na pohlepan i kriminalan način, na njihovoj nesreći i muci obogatili. Ko treba da utvrdi šta se u proteklom periodu desilo sa državom, njenim kapitalom, njenim novcem, već sud i sudije, pa i ove nove, da krivce primereno kazne, a državu i njenu imovinu vrate narodu koji je vlasnik svoje države. Država mora da stavi tačku na kriminal i nepravdu i loše pravosuđe po svaku cenu, jer će, inače, kriminal i loše pravosuđe staviti tačku na državu. Čestitam kandidatima koji će biti izabrani. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Rističeviću. Reč ima narodni poslanik dr. Vladimir Pavićević. Izvolite gospodine Pavićeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani podpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući i današnjoj sednici, gospodine Bečiću, uvažene gošće, gospodine Tomiću iz VSS, želeo bih da saopštim nekoliko napomena povodom, ja mislim, veoma važne teme o kojoj danas diskutujemo i najpre bih uputio jedno izvinjenje gospođi Ivić, jer je ona u svojoj uvodnoj napomeni, ja mislim sa pravom, reagovala na jednu situaciju koju smo imali ovde jutros prilikom obrazlaganja biografija kandidatkinja i kandidata o kojima razgovaramo, nije bilo pažnje velikog broja narodnih poslanika i smatram da je uredu da se ja, iako sam slušao pažljivo vaše obrazloženje, izvinim zbog toga što ste vi prisustvovali takvom jednom događaju. Ali, imam jednu zamerku vama, gospođo Ivić. Šta se meni čini? Meni se čini da bi ovakvu jednu važnu priliku trebalo, ne samo trebalo, nego bi moralo da se desi, da tu priliku iskoristimo da povodom rasprave o kandidatima koje biramo, na primer po privi put na sudijsku funkciju, ili u slučaju Pančeva, na primer, predsednice sudova, mislim da tu raspravu treba iskoristiti, evo trebalo i vi, ja mislim, to da uradite, da podsetite kandidatkinje i kandidate na važnost funkcije na koju će oni da budu izabrani. To su sigurno ljudi koji prate ovu raspravu danas. Ja da sam na mestu tih kandidata, pa sigurno bih sa strašnom pažnjom pratio ovu raspravu i ja verujem da ti ljudi treba još jednom da čuju jednu vrstu podsetnika o tome na kakvu funkciju ćemo mi njih da izaberemo. Mislim da je sudijski poziv sveti poziv i da upravo zbog toga što je takav poziv, ti ljudi treba još jednom da čuju šta će oni to da rade, a kakvo je očekivanje i nas poslanika i građana i naroda, kao što je rekao gospodin Živković, od njihovog delanja. Gospođo Ivić, ja mislim, uz podsećanje da se izvinjavam za onu situaciju, da je bilo nužno i da je svaki put kada imamo ovakvu temu na dnevnom redu, nužno da sve te ljude ovom prilikom na dan koji je sigurno za njih, svečan podsetimo na član 4. na primer Ustava Republike Srbije. To smatram nužnošću poštovana gospodo. U članu 4. piše, između ostalog: uređenje vlasti počiva na podeli vlasti, na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. Mi često kažemo i to je tačno, ovo je treća grana vlasti. Pazite, u članu 4. kako dalje piše: odnos tri grane vlasti zasniva se na ravnoteži, međusobnoj kontroli, a onda u članu koji je posvećen jednom velikom načelu podele vlasti, sudska vlast dobija posebni stav, a ja mislim da ovi kandidati i kandidatkinje o kojima razgovaramo danas, to treba da čuju još jednom i ako sigurno to znaju. Ali, da naglasimo važnost ove teme, u stavu 4. kaže - sudska vlast je nezavisna. Molim ove kandidatkinje i kandidate, sve ove o kojima je bilo reči, čije su biografije u crticama saopštene ovde, da čuju još jednom kakvim pozivom će se oni baviti, poštovana gospodo. Ili imamo član 149. koji u jednom delu citirao i narodni poslanik gospodin Živković, a ja moram da podsetim ovde još jednom, na oba stava ovog člana Ustava naše Republike. Šta piše u članu 149? Piše - sudija je u vršenju sudijske funkcije nezavisan i podčinjen samo Ustavu i zakonu. Nikako, ovo je sada moj dodatak, volji bilo kog pojedinca, bilo koje grupe ljudi, ma kakvu političku moć neki pojedinci, ili neke grupe ljudi, vezivali za sebe. Smatram, poštovana gospodo, da je važno da povodom ove teme na ovaj način ukažemo tim kandidatkinjama i kandidatima, šta će da bude njihov posao. Ili, u stavu 2. člana 149. kaže - svaki uticaj na sudiju u vršenju sudijske funkcije zabranjen. To je poruka nama. To je poruka političarima da nikada kakvom god moći oni vladali ne smeju da dozvole sebi da dirnu, da utiču na bilo koji način na ono što je delovanje jednog sudije ili sutkinje, poštovana gospodo. Gospođo Ivić, smatrao sam primerenim da na ovaj način diskutujem o ovoj temi. Nadam se da ste vi saglasni samnom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika. Izvinjavam se predstavniku. (Vladimir Pavićević, s mesta: Imam li ja još pet minuta, gospodine?) Ne, vaše vreme je prošlo. Gospodin Babić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Reklamiram povredu Poslovnika, član 107. stav 1. gospodine predsedavajući. Zdravo je, prihvatljivo je, dobro je kada se ponekad prizna greška i uputi izvinjenje i ne vidim ništa loše u svemu tome, ali sam video loše i video sam povredu dostojanstva Narodne skupštine kada se malopre kolega Pavićević izvinjavao u nečije ime. U čije ime, gospodine Bečiću? U vaše ime? Bii ste prisutni jutros i kada je počinjala sednica Narodne skupštine i kada su kolege iz VSS obrazlagali predmete. Da li se izvinjavao u moje ime? Bio sam prisutan tu. Da li se izvinjavao u ime kolega iz SNS koji su dali kvorum za početak sednice, a podsetiću vas da je danas za početak sednice bilo potrebno 86 narodnih poslanika? Gospodin Pavićević je mogao samo da uputi izvinjenje u svoje lično ime zato što nije ubacio karticu za početak sednice i time je naružio ugled Narodne skupštine. Mogao je da uputi izvinjenje u svoje lično ime zato što nije prisutan nikada kada se glasa o zakonskim predlozima, pa čak ni o svojim amandmanima, pa neka uputi izvinjenje u svoje ime. Nemojte da upućuje izvinjenje u ime SNS, u ime vladajuće koalicije, jer mi smo tu da bi od početka do kraja sedeli u poslaničkim klupama, da bi slušali i kritike i pohvale, ali i da bi glasali i o amandmanima i o zakonskim predlozima i ne prihvatam da se niko zbog posla koji radimo vredno i odgovorno izvinjava. Samo može da uputi izvinjenje u svoje ime zato što kada nema televizijskog prenosa ili kada završe po tim amandmanima – briše se, onda i oni zbrišu i zbog toga mogu samo u svoje lično ime da upute izvinjenje.
Zahvaljujem se gospodine Babiću. Pošto nemamo više prijavljenih po redosledu narodnih poslanika, pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Reč ima predstavnik predlagača.
Ja bih samo da odgovorim poslaniku koji je rekao da je ovo mesto da još jednom podsetimo sudije na njihovu nezavisnost, samostalnost kao najuzvišenije funkcije koju obavljaju. Mi to nismo našli za shodno da danas uradimo jer to upravo njih podsećamo na svečanoj zakletvi koja će uskoro biti. Tada se okupimo svi. Pred predsednicom polažu svečanu zakletvu. To su sudije koje se prvi put biraju i predsednici sudova. Prema tome, to je momenat i tada mi u jednoj lepšoj atmosferi skrenemo pažnju na sve šta treba da rade, kako da se ponašaju da ne bi ukaljali svoj ugled. Hvala.
Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, narodni poslanik Neđo Jovanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Uvaženi predstavnici Visokog saveta sudstva, koristeći svoje poslaničko pravo ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe SPS, želim samo na kraju da ukažem na nešto što smo danas propustili. Pred vama, uvaženi predstavnici Visokog saveta sudstva, da kažem – to je deo vaših predloga koji uopšte danas nije uzet u raspravu. Radi se o predlozima članova Visokog saveta sudstva, odnosno člana Visokog saveta sudstva i člana Državnog veća tužilaca. Upravo ovi predlozi samo potvrđuju ono što sam u ime poslaničke grupe SPS rekao, da se tim predlozima afirmiše kvalitetan rad jednog i drugog tela i jedne i druge institucije, i Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca. Iako mi u poslaničkoj grupi SPS nikada, pežorativno rečeno, ne licitiramo imenima, moram da istaknem činjenicu sa kojom treba da budu zadovoljni svi poslanici, pa i građani Republike Srbije, da je jedna zaista respektabilna ličnost sada član, odnosno biće član Visokog saveta sudstva nakon naše podrške glasanjem, a to je prof. dr Milan Škuljić. Imajući u vidu njegov nemerljiv doprinos, kako u profesionalnom smislu reči kao profesora Pravnog fakulteta, tako i u edukacijama, okruglim stolovima, predavanjima, svemu onome što je do sada činio i doprinosio. Naravno da i drugi kandidat, koji će sada biti umesto član Visokog saveta sudstva član Državnog veća tužilaca, ima iste reference i uživa našu podršku. Ono što treba da bude epilog, što treba da bude zaključak ove diskusije samo potvrđuje stav nas socijalista. Da bi se izbegla politička elementiranja, da bi se izbegla prozivanja na Ustav, na ustavne odredbe o nezavisnosti pravosuđa potrebno je promeniti Ustav i izbor sudija više ne vršiti u Skupštini Republike Srbije. Tek tada će pravosuđe biti oslobođeno bilo kakve politizacije, bilo kakvog ružnog utiska koji građani mogu da steknu nakon pojedinih diskusija iz današnje rasprave, tek tada će postojati ono čemu svi težimo, a to je apsolutno nezavisno pravosuđe, apsolutno nezavisne sudije i sudovi. Zato je ovo danas što je rečeno od pojedinih poslanika, koji su pokušali čak i da zloupotrebljavaju diskusije nas koji smo sarađivali krajnje pragmatično, konstruktivno, profesionalno, tek tada ćemo imati ono čemu težimo. Jedino što bi moglo da ostane je da izbor Visokog saveta sudstva bude u nadležnosti Republičkog parlamenta, a da sudije biraju isključivo sudovi. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se gospodine Jovanoviću. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika.
Gospodine Bečiću, ponovo povreda Poslovnika član 107. Naravno, neću tražiti da se Skupština izjašnjava da li je bilo povrede poslovnika, ali ću zamoliti ove vredne i korektne ljude sa RTS, koji ne mogu kao gospodin Pavićević da zbrišu iz sale onda kada kažu to što imaju i bez želje za dijalogom odu na neko drugo mesto. Molim vas da propratite to prazno mesto onog čoveka koji vam se malopre izvinjavao u tuđe ime. Ja ću na isti taj način uputiti izvinjenje u ime gospodina Pavićevića, koji je odgovorio i govorio u onom vremenu koje je imao, a nakon toga je otišao iz sale, ne poštujući ni Visoki savet sudstva, ni nas kao narodne poslanike, ni Narodnu skupštinu.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsedavajući. Upravo ste prekršili član 103. koji definiše vaše pravo da dajete pravo na reč narodnim poslanicima koji žele da govore o povredi Poslovnika i sadržaj dvominutni povrede Poslovnika je jasno propisan u tom članu. Dali ste pravo na reč, tu ga niste prekršili, ali ste prekršili član 103. slušajući obrazloženje koje ni sa jednim od stavova u članu 103. nema apsolutno nikakve veze. Vaša je dužnost bila, na osnovu istog člana, da narodnom poslaniku kome ste omogućili da govori, da ga opomenete da prisutnost u sali, da način na koji kvalifikuje kolege narodne poslanike nije u skladu sa drugim članovima Poslovnika Narodne skupštine. Vrlo dobro znam da nas sve obavezuje i ako pogledate registar utvrđivanja kvoruma, naći ćete moje ime kao 84 na dve sednice, kada sam smatrala da je moje poslaničko i pravo i obaveza da ulaskom u salu dam kvorum. Da li znanje o tome šta se radi u sali obavezuje sve nas ili samo mene i da li vaše obaveze o primeni Poslovnika imate pravo da tumačite na jedan način, kada to radi bilo ko iz bilo koje poslaničke grupe, zato što je u vladajućoj koaliciji ili je u opoziciji? Molim vas da sledeći put kada neko želi da zloupotrebi pravo da bi omalovažio ili pokušao da ponizi drugog narodnog poslanika reagujete, to je naš zajednički interes. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospođo Čomić. Gospodin Babić po povredi Poslovnika govorio je nekih 40 sekundi. Sigurno da u tom vremenu sam morao dopustiti obrazloženje ukazivanja na povredu Poslovnika, ali ako me vi uveravate da ja kao predsedavajući imam pravo da ako mi se nečije obrazlože ne svidi ili počinje da mi se ne sviđa, da mogu da ga prekinem, da li sam tako razumeo? Da li želite da se Skupština izjasni o povredu u danu za glasanje? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika.
Gospodine predsedavajući, prekršen je Poslovnik član 27. i 108. Samo ne znam od kada je u Narodnoj skupštini kada se govori istina ponižavanje, ne znam od kada u Narodnoj skupštini kada se govori istina to zaslužuje opomenu i kaznu. Pa, valjda bi trebalo suprotno da bude. Znam da je sistem vrednosti bivšeg režima zasnovan na nekim stelt poslanicima, koji su glasali iz Bodruma, pa su glasali iz Soluna, pa znam da je vremenom od te 2002. godine, 2003. godine taj način komunikacije evoluirao, pa je došao na stadijum kada smo imali i stelt domove za nezbrinutu decu. Pare potrošene za dom za decu ometenu u razvoju, oprostite, u režiji Bojana Pajtića, zgrada porušena, srušena, bez krova, bez ičega, a novac potrošen. Sada bi trebalo one koji govore istinu, one koji ukazuju na anomalije i u radu Narodne skupštine, ali i na anomalije u našem društvu, treba kazniti. U redu, kaznite me gospodine predsedavajući, saslušajte i poslušajte gospođu Čomić, ali ja ću i dalje reći da je režim Bojana Pajtića kriminalan režim za koji nema svetinje, pa čak ni deca ometena u razvoju nisu svetinja da i u njihove džepove ne zavuku ruke i ne otmu ta sredstva, a njima ostave ledinu i nedovršene zgrade.
Zahvaljujem se gospodine Babiću. U vašem izlaganju obrazloženja povrede Poslovnika nisam smatrao da trebam da vas prekinem, jer ste na isti način to obrazlagali kao što je poslanik zbog koga ste se javili za povredu Poslovnika. Odsutnosti sa sednice obrazlagali ste na isti način, ako sam dopustio gospodinu Pavićeviću, morao sam da dopustim i vama. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Sada ste povredili član 27, jer ste u skladu sa članom 103, kada ste dali pravo na obrazloženje povrede Poslovnika u jednom minutu i 11 sekundi, ako u prethodnom slučaju za 40 sekundi niste stigli, što potpuno razumem, slušali o tome kako narodni poslanik u okviru povrede Poslovnika …
Gospođo Čomić, vi ukazujete na iste članove na koje ste ukazali.
Ne, ukazujem na član 27, pre toga sam ukazala na član 103. Molim vas za koncentraciju.
Gospodin Babić je ukazao na član 27.
Ja ukazujem da ste vi prekršili član 27. tokom izlaganja povrede Poslovnika.
Samo ja i mogu da prekršim Poslovnik.
Vama i govorim da ste ga prekršili, zato što je član 27. da se starate o redu na sednici. Staranje o redu na sednici podrazumeva slušanje narodnih poslanika. Vaše obrazloženje da ne možete u 40 sekundi sam razumela, ali u jednom minutu i 11 sekundi je narodni poslanik u okviru obrazloženja za povredu Poslovnika klevetao, ružio i lagao o predsedniku DS Bojanu Pajtiću.
Gospođo Čomić, molim vas gospodine Babiću. (Zoran Babić, s mesta: Molim vas, šta je ovo?) Gospođo Čomić, vi lično ste me nekoliko puta opominjali kao predsedavajućeg kada sam tumačio Poslovnik onako kako treba da se tumači, da poslanici imaju pravo da ukažu u trajanju od dva minuta na povredu Poslovnika. Kada sam ja pre isteka dva minuta prekidao poslanike i govorio da je dovoljno i da sam razumeo ono što su želeli da kažu o svojoj povredi, o obrazlaganju povrede Poslovnika, vi ste govorili da nemam pravo i da moram da pustim poslanike da to obrazlažu u dva minuta. Sada mi govorite da sam trebao da prekinem gospodina Babića na minut i 10 sekundi. Dogovorite se na koji način mi kao predsedavajući i vi takođe kao predsedavajuća treba da tumačimo Poslovnik. Sada ste me uverili upravo u ono što je bilo moje mišljenje tumačenja Poslovnika da treba da prekidam izlaganje poslanika kada se javlja po povredi Poslovnika u onom trenutku kada smatram da sam kao predsedavajući shvatio zbog čega se i u obrazloženju koje je izgovarano, zbog čega se poslanik javio po povredi Poslovnik. Zahvaljujem gospođo Čomić na uveravanju da sam bio u pravu kada sam tako tumačio Poslovnik. Reč ima gospođa Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Sada ste povredili ponovo član 103. i član 107. Zaista vas molim, ja tačno znam koliko vam je teško i koliko predsedavajući na poslu koji radite zaista ima problem da ima razumevanja od članova sopstvene poslaničke grupe. Dakle, u tom smislu imate moju podršku sa mnogo dobrih razloga. Moja namera da sa vama zajedno, jer je to zadatak svih narodnih poslanika omogućim da bude primene Poslovnika Narodne skupštine je samo u tom smislu da razumemo da je striktno poštovanje Poslovnika dobro za sve. Ako intervenišem da je prekršen Poslovnik, to je zajednička korist ove kuće, Narodne skupštine. Vaš pokušaj da u dijalogu samnom i omogućite meni da kažem povredu Poslovnika i da primenite Poslovnik je ovaj dijalog koji trenutno traje, a odnosio se na to da sam pokušala da vam kažem da obrazlaganje povrede Poslovnika ima svoja pravila. Verovatno ste potpuno nenamerno me pomešali sa nekim pošto ja čvrsto držim da se svi trebamo držati pravila i zakona kao pijan plota, te ako je praksa da svako može o svakome tokom obrazloženja Poslovnika Narodne skupštine da govori šta god hoće, ja mislim da to neće biti dobra praksa, ni za koga. Te vas molim da poštujemo Poslovnik potpuno striktno i da svaku volju da bilo ko od narodnih poslanika umesto obrazloženja koje je dužan po članu 103. govori repliku ili klevete, kleveće, ruga se, laže, da to omogućite.
Zahvaljujem gospođo Čomić. Da li još neko želi reč po povredi Poslovnika? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Gospodine predsedavajući, povređen je član 109, ali ja unapred tražim da ne kaznite gospođu Čomić zato što ovaj član opredeljuje opomenu koja se izriče narodnom poslaniku zato što je upotrebljavala psovke i uvredljive izraze. Zahvaljujem se gospođi Čomić zato što je stala u red narodnih poslanika koji su nas ovde vređali, psovali, omalovažavali. Ja se zahvaljujem zato što će biti upisana u onaj čuveni rečnik pogrdnih izraza i reči koje se nadam više nikad nećemo čuti u Narodnoj skupštini. Što je stala u red onih narodnih poslanika koji su upotrebljavali izraze kao što je – đubre, ološu, stoko, šta već, evo sada i blebećemo ili ne znam šta sve drugo. To je dobro kada pokazuju kako ne treba, a verujem posle narednih izbora da više i neće biti u prilici da nas na taj način kontaminiraju. Ne znam samo otkada je blebetanje iznošenje istine. Šta je uradila Pokrajinska vlada za decu ometenu u razvoju? Da li im je napravila objekat? Da li im je Bojan Patić napravio mesto gde mogu ta deca, gde mogu ti roditelji dece ometene u razvoju da se okupljaju? Ne, nije, ali je zato preko firmi, svojih firmi ili firmi njemu bliskih sagoreo, potrošio, oteo, kako god koji izraz upotrebljavali milion i dve stotine hiljade evra. Sada, kada ukazujete na to, kada donesete sliku, vi blebećete. Pa, koji je ovo sistem vrednosti? Sistem vrednosti u kojem samo o Bojan Pajtiću ne sme ništa da se kaže. Samo ne sme da se kaže istina o kriminalnom režimu Bojana Pajtića koji i dan danas nažalost vlada Vojvodinom.
Gospođo Čomić vi želite da nastavite po povredama? Izvolite.
Ne želim, ali šta ću. Zahvaljujem. Povređeni članovi 107. i član 27. sa molbom da upozorite narodnog poslanika da konsultuje zapisnik, stenogram Narodne skupštine sednice, glagol je bio – klevetanje. Klevetanje je bio glagol, da narodni poslanik ne može da kleveće, da se ruga i da laže. U pitanju je klevetanje. Šta je narodni poslanik čuo, ja ne znam. Ja ne bih nikad izgovorila glagol koji je on sa nama podelio. Ja mislim da se u ovoj sali govori i sve one koji govore poštujem.
Gospođo Čomić, dovoljno je bilo. (Gordana Čomić, s mesta: Molim vas, nisam obrazložila.) Dovoljno je bilo, sami ste rekli da nema potrebe da moram da vas pustim dva minuta, da onog trenutka kada smatram da se krši Poslovnik da treba da vas prekinem, ja vas sada prekidam zato što se psovke neprestano pominju u poslednjih desetak minuta u Narodnoj skupštini. Izrekli ste ih i ja sada moram da završim ovu raspravu. Reč ima kao ovlašćeni predstavnik narodni poslanik Dragan Nikolić.
Gospodine predsedavajući, poštovane kolege i koleginice iz Visokog saveta sudstva, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, kao ovlašćeni predstavnik SNS želim da pošaljem nekoliko poruka vama iz Visokog saveta sudstva, kolegama sudijama i tužiocima u Republici Srbiji kao i čitavoj javnosti Republike Srbije. Vi ćete uvek imati našu podršku ukoliko budete nastavili ovako da radite, a ne postoji nijedan razlog da to bude drugačije. Imate jasno propisane kriterijume i merila za ocenu izbora sudija i predsednika sudova, za utvrđivanje njihove dostojnosti, stručnosti i obučenosti. To su okviri gde se vi obavezujete, jer je odluka doneta, a Zakon o sudijama je potpuno jasan. Dakle, svaki put kada dođete u ovaj parlament i niko ne predloži, ne prigovori na vašu odluku, ne čujemo nijednog kandidata da je rekao zašto nisam ja a ne neko drugi, zašto je taj vaš predlog, a nisam ja, vi ćete imati našu podršku. Nikada nećemo uticati na vas. Nikada nećemo pozvati bilo koga od vas. Nikoga od vas nećemo sretati osim što bi vas pozdravili i govorili – bolje je da ste izabrali ovoga ili da učestvujemo uopšte u čitavom tom procesu od dana kada raspisujete izbore za izbor sudija i predsednika suda. Očekujem da u mnogim sudovima u Srbiji gde manjkaju sudije, a verujte da ih ima manje nego što treba i zbog velikog priliva predmeta i zbog toga što smo imali jedan strašan period od 2009. do 2010. godine kada su mnogi predmeti ostajali u fiokama, jer sudije nisu izabrane. Oni koji su učestvovali u procesu jednostavno su samo odlagali ročišta nadajući se da možda neće biti izabrani, odnosno nadajući se da će biti izabrani i to je bio jedan haos od jedne tzv. reforme pravosuđa. Venecijanska komisija je rekla svoje, da se radi o katastrofi, i da ćemo iz budžeta Republike Srbije mnogo štete platiti sudijama i tužiocima koji nisu izabrani, jer su pretrpeli duševne patnje za tri godine toga što su morali da sede kući, zbog političke odluke jedne stranke koja je vršila reformu pravosuđa. Mnoge tužbe su pred osnovnim sudovima, mnogo će iz budžeta Republike Srbije građani Srbije morati da plate nečije egzibicije. Takođe, nećemo uticati na pravosuđe, nećemo nikada pozvati nijednog sudiju, nećemo uticati ni na jednog tužioca ili njegovog zamenika, nikada nećemo pozivati tužioce da pokrenu postupak, ako imamo dokaze, kao građani, kao poslanici, kao ljudi koji se bave određenom profesijom, imaćemo hrabrosti da podnesemo krivičnu prijavu, iniciramo postupak, ali imenom i prezimenom. Nećemo pozivati tužioca da reaguje na besmislene napise u određenim novinama, koji su naručeni, ti napisi su stvaranje afera ni iz čega zasnovano, ni na čemu. Zakon o strahu, koji predlaže jedna stranka trebalo je doneti do 2012. godine, trebalo ga je doneti i danas su me uverili svi poslanici te stranke koja je tada vladala, a koji su pokazali danas potpuno nepoštovanje prema vama. Kada vam dođu gosti u kuću, vi ostanete do kraja dok su oni tu. Kako se osećaju gosti, a ja vas smatram gostima, kada domaćini, odnosno narodni poslanici nakon tirada koje su izveli u ovoj sali, jednostavno se dignu i odu. Svi poslanici koji su danas replicirali meni, odnosno poslaničkoj grupi SNS, a ne meni, koji su prozivali predsednika stranke, gospodina Aleksandra Vučića, više nisu u sali. Otišli su netragom, što reče šef poslaničke grupe Babić, zbrisali su iz ove sale. Toliko o njihovom poštovanju, toliko o poniženju, koje su naneli svima nama, i ja se u ime poslaničke grupe SNS, vama izvinjavam, što ima i takvih poslanika, što ima i takvih domaćina, koji umesto da ostanu ovde do kraja, da budu zabrinuti za sudbinu 16 kandidata, za sudije koje se prvi put biraju, zabrinuti za sudbinu predsednika sudova koji se sada biraju i koji će veoma odgovoran posao raditi, koji od njih očekuju da poštuju zakon, da uređuju sudove, oni su zbrisali. Mi iz SNS iz poslaničke grupe u danu za glasanje ćemo dati podršku vašoj odluci izabraćemo ovih 16 mladih ljudi za sudije, izabraćemo za predsednike sudova takođe kandidate koje ste vi predložili i u svoje ime i u ime poslaničke grupe SNS, želim im da od sledećeg ponedeljaka kada polože zakletvu, sude u ime naroda, a ne u ime bilo koje političke stranke. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Nikoliću. Zaključujem zajednički jedinstveni pretres po ovoj tački. Prelazimo na Tačku 5. - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA. Zahvaljujem se predstavnicima predlagača na učešću, na današnjoj sednici. Primili ste Predlog odluke koju je podnela predsednik Narodne skupštine Maja Gojković Pre otvaranja jedinstvenog pretresa podsećam vas da shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine ukupno vreme rasprave za sve poslaničke grupe iznosi pet časova. Molim poslaničke grupe ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Da li predlagač Maja Gojković želi reč?(Ne.) Da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Pošto nemamo listu prijava za izlaganje, zaključujem jedinstveni pretres o Predlogu odluke. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu ove odluke. Zahvaljujem se poslanicima na učešću na današnjoj sednici. Nastavak sutra u 10,00 časova.