Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Jedanaeste sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuju 142 narodna poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da imamo kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su javili da će odsustvovati sledeći narodni poslanici: Goran Rakovac, Milan Marković, Milutin Prodanović i Staniša Stevanović. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O REGISTRACIJI PRIVREDNIH SUBJEKATA (nastavak u pojedinostima) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Vučković i Slobodan Pajović. Zakonodavni odborpredlaže da se ovaj amandman odbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Slobodan Vučković.
Dame i gospodo narodni poslanici, reče sada predsednik Skupštine da je Zakonodavni odbor predložio da se ovaj amandman odbije. Ne znam kako je to moguće da je zaključio, jer je ovaj amandman u direktnoj suprutnosti sa Zakonom o advokaturi, jer je takav stav Zakonodavnog odbora. Zakonom o advokaturi je predviđeno nešto sasvim drugo nego u ovom zakonu. Dakle, šta smo predložili ovim amandmanom? Mi smo ovim amandmanom predložili da se ne može odnositi na advokate. Advokati svoj status i svoje pravo na vršenje advokature, po Zakonu o advokaturi i uvek do sada, po svim zakonima o advokaturi, stiču upisom u imenik advokata i gube status advokata ispisom iz imenika advokata. Ovo je suštinsko za obavljanje advokature i za nezavisnost advokature od kada advokatura postoji, a to je tekovina demokratije, još od Francuske revolucije. Nezavisnost advokata je nužna, kao što daje pravo narodnim poslanicima na imunitet Ustav, i to ne zato da bi ga, naravno, narodni poslanici uživali i kršili zakon, nego da bi mogli da doprinesu utvrđivanju istine. Tako je isto Zakon o advokaturi i advokatura u celini, svetska advokatura, zamišljena služba prema državi, prema uopšte društvenim institucijama, jer oni sami, advokati, sebe biraju i sami sebe isključuju iz te profesije. Hoću da vam kažem da od kada je donet Zakon o pravozastupnicima, a to je još doneo knez Mihajlo, nije se usudio da ovakav zakon predloži kao što ovde imate u članu 2. da advokati stiču pravo obavljanja delatnosti upisom u neki registar, drugi, osim u onaj registar koji vodi Advokatska komora na osnovu odluke određenih organa Advokatske komore. Nije se to usudio ni kralj Aleksandar za vreme diktature, nije se usudio ni Josip Broz, nije to uradio ni Slobodan Milošević, a ovim zakonom advokati de facto gube nezavisnost, jer po zakonu stiču pravo i gube pravo upisom u neki administrativni registar, upravni registar. Moram da kažem još i sledeće: ovde je bilo govora o raznim rešenjima za registar, tako da neke zemlje, čuli smo, kao Francuska, Nemačka, imaju sudski registar, a druge zemlje opet imaju upravni registar. I jedne i druge, i one zemlje koje to regulišu administrativnim putem i one koje to regulišu u okviru sudova, sve te zemlje ne obuhvataju advokate ovim registrom privrednih organizacija. Sve zemlje imaju moderne advokatske komore i advokatura se stiče i prestaje upisom u imenik advokata, čime se čuva nezavisnost advokature kao jedne od najvažnijih institucija koje imamo u našem modernom demokratskom sistemu. Mislim da će ovaj amandman, uprkos ishitrenoj odluci Zakonodavnog odbora, jer kažem oni očigledno nisu imali u vidu da je odredba u suprotnosti sa Zakonom o advokaturi, da će ovaj amandman biti usvojen, tim pre što ga podržava i poslanička grupa G17 plus. Mislim da će ga još neke grupe predložiti, a kako smo mi čuli. Inače, to bi bio zaista otvoreni napad na nezavisnost advokature, a to znači i na razvoj demokratije. Ne možemo mi biti za razvijeno demokratsko društvo, a na ovaj način protiv nezavisnosti advokature. Hvala lepo.
Da li povodom ovog amandmana još neko želi reč? (Da.) Predlagač, izvolite.
Poštovani poslanici, zaista mislim da nije u redu da se javljam svaki put i to neću činiti nakon bilo kog diskutanta, a to nisam ni do sada činio. Ovde moram čisto radi uštede u vremenu. Mi imamo jedan važan zadatak da završimo, u pitanju su ovi zakonski projekti i ako bi ovako velike diskusije imali oko nekih stvari, onda bi samo gubili vreme. Prvo želim da ukažem da predlog i amandman na član 2. uopšte ne stoji, iz razloga što se članom 2. definišu pojmovi i mislim da, vezano za ovaj amandman, uopšte mu nije mesto u članu 2. Ali, kada su u pitanju advokati, da ne bi ljudi gubili vreme i kasnije se javljali, nešto ću reći oko člana 4. gde se definiše ko se upisuje u registar. Kako je postojala potreba da se ovim zakonom ne zatvori mogućnost da se drugim zakonima odredi da se privredni subjekti koji nisu obhvaćeni tačkom 1) do 6) upisuju u ovaj registar, predviđeno je tačkom 7) da se u njega registruju i drugi subjekti u skladu sa zakonom. Pošto nijedan drugi zakon ne predviđa da se advokati registruju u ovom registru, samim tim se u skladu sa ovim zakonom ne registruju advokati. Mislim da ovo objašnjenje doprineti da uštedimo vreme u ovoj raspravi, jer imamo važne zadatke za usvajanje ovih zakona.
Da li još neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Petar Cvetković, povodom amandmana.
Izvinjavam se, vrlo kratko ću, možda samo minut ili dva najduže, ovo je klasična zamena teze od kolege koji je advokat. Nemaju nikakve veze advokati, oni nikada nisu bili niti će biti privredni subjekti, nisu registrovani ni kao privatni preduzetnici, niti će moći da budu, nisu ni kao preduzeća. Ovaj zakon se nikako ne odnosi na advokate, a klasična zamena teze i navodna ugroženost advokata je potpuno promašila priču. Hvala vam.
Da li još neko želi reč o amandmanu? Izvolite, narodni poslanik Slobodan Pajović.
Ovde se uopšte ne radi o zameni teza, vać je u krajnjoj liniji nejasno da li su advokati obuhvaćeni ovim zakonom ili ne. To da se advokati registruju prema Zakonu o advokaturi svima je jasno, ali prema definiciji privrednog subjekta gde spadaju vršioci usluga, gde spadaju advokati, onda se može tumačiti da su advokati privredni subjekti koji su obavezni da se registruju po ovom zakonu. Mislim da je potrebno prihvatiti ovaj amandman i da nije više potrebno da diskutujemo, jer će se ovim amandmanom rešiti pitanje koje nije nedvosmisleno rešeno ovim zakonom.
Da li još neko želi reč o amandmanu? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Todorović. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smara da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanik Jovan Todorović povlači amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Krstin, Išpanović Ištvan i Vladimir Homan. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Vladimir Homan.
Poštovane dame i gospodo, ovaj amandman je potpuno isti kao amandman na član 2, s tim što smo mi u našoj poslaničkoj grupi smatrali da mu je mesto u članu 4, a ne u članu 2. Moram da kažem da su advokati registrovani kao preduzetnici i da smo zbog toga imali potrebu da interveišemo na ovaj način da bi bili sigurni, da bi u zakonu jasno i nedvosmisleno bilo uneto da se na advokate ovaj zakon ne odnosi. Međutim, nakon objašnjenja ministra, odnosno pojašnjenja da se u ovoj tački 7) kaže "drugi subjekti koji se, u skladu sa zakonom, registruju u Registar", a to nije po Zakonu o advokaturi, smatram da je to pojašnjenje dovoljno, da nema potrebe, što se kaže, da advokati zebu od toga da li će morati dva puta da se registruju i da li će neko tamo na šalteru u upravi prihoda da im traži i ovu registraciju ili ne. Evo, dobili smo i uveravanja javno ovde od ministra, tako da nakon ovoga, povlačim ovaj amandman u ime grupe poslanika koji su ga podneli.
Narodni poslanik Jovan Palalić, pisanim putem, 18. maja 2004. godine, povukao je amandman na član 6. stav 1. tačka 9) Predloga zakona. Na član 6. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Vojkan Tomić. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman, sa ispravkom, pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom je prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor predlaže da se ovaj amandman odbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Milan Stevović.
Dame i gospodo narodni poslanici, uzeo bih pravo da pojasnim ovaj amandman koji sam u ime SRS podneo i to smatram opravdanim. Sada ću vam navesti koji su to razlozi. Koncepcija SRS je takva da se nadležnost za upis privrednih subjekata i dalje zadrži u stvarnoj nadležnosti trgovinskih sudova, a ne u agencijama kako je to zakonom predviđeno. Reći ću par stvari koje juče nisam govorio, a koje su jako bitne. Ovde je došlo do klasične zamene teza. Trgovinski sudovi već postoje u našem pravnom sistemu oko 50 godina. Negde 50-tih godina oni vode poreklo od tzv. trgovinskih arbitraža ili veća trgovinskih arbitraža. To je bilo ono zbog čega smo mi iz redovne sudske nadležnosti izdvojili deo sporova i prebacili ih u osnovane tzv. privredne sudove, a danas trgovinske sudove. Dakle, registracija privrednih subjekata i sporovi između privrednih subjekata bili su osnov za osnivanje ovih specijalnih sudova. Ukoliko sada eliminišemo ovaj značajan deo poslova oko registracije i meritornog odlučivanja, mi ćemo dovesti u pitanje egzistiranje i razlog postojanja trgovinskih sudova. O tome juče niko ovde nije govorio, a ja sam u uvodnoj reči samo kratko naglasio da će trgovinski sudovi, ukoliko im se ovo izuzme iz stvarne nadležnosti, izgubiti svoju individualnost. Zaista, to će tako i biti. U reakcijama sudija i predsednika trgovinskih sudova na ovu našu raspravu, mogu vam reći da zaista SRS ima jedan veliki plus u svemu ovome što radi. Naime, sudije trgovinskih sudova su se i ranije obraćali nadležnom ministarstvu privrede, nadležnom ministarstvu pravosuđa, obraćali su se i Narodnoj skupštini sa zahtevom da se ovo revidira i da ovaj deo poslova ostane u nadležnosti sudova. Mislim da ovde ne treba voditi praznu priču o tome da sudijama ne treba uskraćivati neka njihova elementarna prava da sude i voditi brigu o tome da sudije ne budu registratori, nego da sudije meritorno odlučuju. O tome šta je sudijski poziv i šta sudije treba da rade, oni su se najbolje izjasili, i to na dve svoje sednice, a pokazaću vam i zapisnike sa tih sednica. To je zapisnik od 13. maja 2003. godine, gde su bile prisutne sve sudije trgovinskih sudova, izuzev Trgovinskog suda u Zrenjaninu i Trgovinskog suda u Prištini. Takođe, drugi zapisnik vam pokazujem od 22. marta 2004. godine, sa dnevnim redom, takođe ovim kojim je danas obuhvaćena naša rasprava. Jedinstveni su zaključci, sudije hoće da sude i traže da sude ovo što su do sada radili. Dakle, nemojte vi voditi brigu o sudijama, šta će oni raditi i da li je to za njih časno, pošteno i moralno. To je njihova nadležnost. Moram da kažem još jednu stvar: juče je jedan od govornika iz vladajuće koalicije rekao da smo ovde izmenili Zakon o uređenju sudova. Nije tačno. Nismo to izmenili. Još uvek je po tom zakonu delatnost registra u nadležnosti ovih sudova. To što smo mi rekli u zadnjim članovima da prestaju da važe uredba itd, nigde nije pomenut ovaj osnovni zakon. Dakle, mora se reći - stupanjem ovog zakona na snagu prestaje da važi član 24. stav 2. Zakona o uređenju sudova. Toga ovde nema. Dakle, paralelno ne mogu postojati ova dva instituta. Što se tiče samih nadležnosti trgovinskih sudova, moramo voditi računa da su ti trgovinski sudovi do sada, po opštoj oceni, a to je po oceni Višeg trgovinskog suda i dalje nadležnih instanci, dobro radili svoj posao. Pojedinačnih slučajeva možemo naći i kritikovati, ali ako budem govorio o pojedinačnim slučajevima, onda ću govoriti da mi u Trgovinskom sudu u Kraljevu nisu dali da izađem dok mi nisu dali registraciju u ruke. Dakle, istog dana kada sam podneo oni to rade. U Trgovinskom sudu u Novom Sadu, gde sam pogrešio na prijavi, oni kucaju i rade umesto mene, samo potpisujem. To su neki kolegijalni odnosi. Imamo loših, ali i mnogo dobrih primera. Generalno, onaj ko je nadležan da ceni rad trgovinskih sudova, ocenio je ovu delatnost kao vrlo pozitivnu.
Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić, povodom amandmana.
Mi ovim amandmanom ne samo što se zalažemo da posao registracije privrednih subjekata ostane pri trgovinskom sudu, nego bih ukazao i na stav 2. ovog našeg amandmana koji glasi da uslovi i način kojim se obezbeđuje tehnološko-tehničko jedinstvo i posebno funkcionisanje sistema vođenja registra uređuje ministar pravde. Naravno, u skladu sa osnovnim načelima na kojima se baziraju principi upisa u sudski registar, koje ste saopštili u članu 3. Predloga zakona. Mi na član 3. nismo podneli nikakve amandmane, jer smatramo da su to prihvatljiva načela, ali da bi se obezbedila javnost, dostupnost, efikasnost, smatramo da je potrebno da se pruži šansa postojećim nadležnim organima koji vode upis u registar, znači trgovinskim sudovima. Na koji način? Na taj način što ćemo da promenimo neke odredbe o postupku upisa i ovom odredbom ovog amandmana da zadužimo ministra pravde da sve ove tehničke detalje vezane za softver, za pristup Internetu itd, podzakonskim aktom uredi i omogući realizaciju i faktičko ispunjenje ovih načela na kojima se zasniva ceo koncept upisa u sudski registar. To trgovinski sudovi mogu da urade. Zašto ministar pravde? Zato što upis u sudski registar resorno treba da pripadne Ministarstvu pravde, a ne Ministarstvu privrede. Da bude stvar još čudnija, mi imamo situaciju da je ovlašćeni predstavnik predlagača za ovaj zakon potpredsednik Vlade. On sigurno neće ući u Skupštinu dok radikali podnose amandmane, a kao prva zamena dolazi ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom. Sudeći po nekim stvarima šta se dešavalo u prethodnoj, a verovatno i u ovoj vladi, taj ministar je nadležan samo za donacije i pošto je cela koncepcija ovog zakona kako da se uzme tih 1.500.000 evra, vi ste ih ovde pogrešno nazvali da se radi o donaciji. To je sponzorstvo. Znači, imate sponzora iz inostranstva koji je voljan da vam da neke pare, a ovde se javlja Vlada kao primalac sponzorstva u ženskom rodu, a nju zastupa ministar Bubalo u muškom rodu, tako da se cela priča svodi na to. Nema u ovoj priči nekih stvari na koje su se neki pozivali, da su one razlog zašto se ovo menja. Da počnemo redom. Jedinstvena praksa upisa; ona postoji i sadržana je u odlukama i stavovima Višeg trgovinskog suda. Da li ona treba da se menja? Verovatno treba da se menja kada se tehnološki razradi sistem upisa i dostupnost svih informacija. Znači, tom sistemu treba pružiti šansu, treba ga nadgraditi, treba ga urediti i omogućiti da se uradi sve što je potrebno da bismo realizovali odredbe Zakona o preduzećima, koje govore o sudskom upisu i koje govore šta sve treba da bude dostupno svim zainteresovanih licima kada je upitanju status nekog privrednog subjekta. Dalje, kaže se da sudija treba da sudi, pružimo mu šansu. Sudija uzima izjavu na zapisnik, sudija obezbeđuje dokaz, a ne sudi, sudija prima izjave, uzima testamentarne izjave, pa ne sudi. Čitav vanparnični postupak, 70% nema nadležnosti da sudija sudi nego radi neke poslove. Kada se overi izjava, pa i ove izjave podrške kandidatima za predsednika Republike su overavane u sudu, pa bez obzira što je službenik potpisao na kraju dana to ipak svede neki sudija i on opet ne sudi. Znači, nisu sudije samo oni koji sude već rade neke druge sudijske poslove. Posao registracije treba da bude sudijski posao. SRS se zalaže da ostane postojeće stanje; daleko bilo. Mi se uopšte ne zalažemo da opstane postojeće faktičko stanje. Mi se samo zalažemo da se ovo stanje nadgradi u smislu ostvarivanja ovih načela koja su potrebna, da svakome bude dostupan uvid šta se to dešava, da svako može brzo da se upiše, jer neki nas ljudi upozoravaju i kažu - mi danas to završavamo u sudu za jedan, eventualno dva dna, a po ovom zakonu to treba da se radi pet dana. To je nepotrebno. Dalje se kaže u argumentaciji da se sačuva ovaj zakon, neko je rekao o debelim prstima. Vodite računa, debelih prstiju ima svuda, ne samo u sudu.
Prvo narodni poslanik Marko Krstin, onda narodni poslanik Vjerica Radeta, pa potom.
Dame i gospodo poslanici, poslanik sam na koga je kolega Krasić mislio, koji je iz vladajuće koalicije obrazlagao neka rešenja ovog zakona. Prvo ću da se osvrnem na deo koji se odnosi na mogućnost da se ovim zakonom stavi van snage nadležnost trgovinskih sudova u oblasti registra. Očito kolega pravnik iz SRS kaže da takve odredbe nema. Opet ću pročitati tu odredbu i ako je pročitam onda je ima. Član 89: "Danom stupanja na snagu ovog zakona prestaje nadležnost trgovinskih sudova za upis i vođenje registra privrednih subjekata." Znači, koliko god puta ponavljali da toga nema, eto ima. Da li treba da stoji u Zakonu o organizaciji sudova? Moglo bi da stoji, a ne mora. Zakoni su jednake pravne snage i, prema tome, ovim zakonom možete intervenisati. Niti je to neka osobita praksa da se mora baš u tom zakonu nešto tako uraditi. Imate brojne zakone gde se odredbama tih zakona stavljaju van snage odredbe drugih zakona. Ovde je to urađeno. Dakle, nikakvepravne prepreke za to nema i to pitanje je formalno rešeno. Što se tiče toga da su trgovinski sudovi neraspoloženi prema ovoj promeni, možda bi mogli mi koji u tim sudovima postupamo i nešto da kažemo u ime stranaka, odnosno advokata koji zastupaju stranke. Posao registra u svim sudovima radi po jedan sudija. To je možda 5% rada trgovinskog suda i taj sudija se zove nadzorni sudija. Šta to znači? U registru 99% poslova rade službenici sa srednjom stručnom spremom, a oni raspolažu faksimilom nadzornog sudije i onda udaraju te faksimile gde treba i gde ne treba. Onda imate ovakvih i onakvih registracija. Da ne krijemo, ti službenici se često bave nadripisarstvom, to otvoreno kažem, sastavljaju tamo i ovakve i onakve obrasce, to prekucavaju i nadzorni sudija to pregleda onako više letimično ili najčešće kada postoji neki problem. Kada problema nema, uzima se faksimil, pa se udara, pa onda šta bog da. Što se tiče toga da se sudije plaše da neće imati nadležnosti po ovom zakonu, mislim da se niko ko radi u državnim organima ne plaši kada mu se uzme nadležnost. Mislim da postoji obrnut srazmer i o tome možemo da pričamo. Ovde neće biti uzeta nadležnost, zato što će zaista sudeće stvari raditi sudije trgovinskih sudova. U načelnoj diskusiji oko zakona sam rekao da će sudije trgovinskih sudova suditi po tužbama, kada se radi o upisima koji su bili na osnovu neistinitih isprava, netačnih isprava itd. Dakle, prave sudijske poslove će zaista raditi sudije, a mi ćemo rasteretiti onaj deo suda koji su činili službenici srednje stručne spreme, koji su pregledali to formalno i stavljali na to faksimile. Što se tiče mogućnosti da dobijete potvrdu o stanju u registru, ta mogućnost nije ni blizu toga kako kolege prikazuju – odeš pa dobiješ. Tu se radi o danima, a kada se radi o trgovinskom sudu izvan sedišta, tu se radi o mesecima.
Po Poslovniku, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u skladu sa članom 100. se javljam, ali zbog nečega što je, rekao bih, opšti društveni problem, o nečemu što se dogodilo u Srbiji, o nečemu što se dogodilo u Vrbasu. Mi smo čekali jednu noć da vidimo hoće li iko od medija to objaviti, pošto vole za neke druge stvari odmah da se jave i da kažu ko je, kako i na koji način ugrožen. Želim da upoznam i predsednika Skupštine, koji nije ovde, ali i predsedavajućeg, i sve narodne poslanike u Narodnoj skupštini, i celokupnu srpsku javnost, da je grad Vrbas osvanuo ofarban i ispisan grafitima "smrt radikalima". Doneo sam tu fotografiju, ne jednu, imamo ih 36. Na svakom mestu piše "smrt radikalima", "mrzim Srbe", crtanje kukastih krstova, uglavnom preko lica Tomislava Nikolića, odnosno plakata sa njegovim likom. Mi znamo ko je ovo radio i nećemo da optužujemo one koji to nisu. To su radili predstavnici bivšeg režima, zato što smo neke od tih ljudi uhvatili na licu mesta. Molio bih nadležne državne organe da postupe u skladu sa zakonom, a upozorio bih sve one koji misle da stvaranjem prave fašističke atmosfere u kojoj su samo oni demokrate, zato što su stavili to ime u naziv svoje političke stranke ili naziv svoje političke koalicije, ili šta god hoćete, ili kako god hoćete, da to ubuduće ne rade, zato što su ovo ne loše, već užasne poruke za građane Srbije, užasne poruke za sve one koji drugačije misle od predstavnika miljenika medija. Molim ih da to više ne rade, iz nekoliko razloga. Prvi razlog je taj što se niko iz SRS nije i neće se uplašiti. Drugi razlog je taj što mi nemamo rezervnu otadžbinu, nemamo i nećemo da napuštamo Srbiju, nećemo da bežimo ni od koga i nećemo da se sklanjamo ni od koga. Ako sa ovim nastavite, primoraćete nas da se branimo. (Predsedavajuća: Vreme.) Primoraćete nas da se branimo, a neće to biti dobro za Srbiju. Molim vas da prekinete sa ovim. Krajnje je vreme da istinske rasističke poruke zaustavite, da prekinte sa podelama u Srbiji. Ako budete sa tim nastavili, neće biti dobro za Srbiju, a mi, ponavljam, za razliku od nekih koji stalno govore kako će da se sklanjaju i da beže, ne znam ni sam od čega i koga, mi nemamo ni gde i nećemo ni od koga. (Predsedavajuća: Vreme.) Hoćemo da budemo svoj na svome, hoćemo da živimo živote običnih ljudi i nećemo da se sklanjamo od nekoga zato što drugačije politički mislimo. Još jedanput vas upozoravam – nateraćete nas da se branimo, a neće to biti dobro ni za vas, ni za Srbiju. Mi želimo da nadležni državni organi ovo reše, da se nikada više ne ponovi i da nikada više niko ne preti političkim protivnicima smrću, niti na bilo koji drugi način, kao što ste to uradili juče i danas.
Kao što ste i sami rekli, to je posao za nadležne organe, a ne za Narodnu skupštinu. Po Poslovniku, narodni poslanik Snežana Stojanović-Plavšić.
Reklamiram kršenje Poslovnika, člana 99, koji kaže: "Govornik može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu". Veoma uvažavam veliki problem koji je gospodin izneo, ali to nije tema naše rasprave danas. Mislim da o tome može i treba javno da se ukaže novinarima konferencijom za štampu ili na bilo koji drugi način, ali skupštinska govornica služi da bi se raspravljalo o dnevnom redu.
Narodni poslanik Aleksandar Vučić, pravo na repliku.
Izvinjavam se Narodnoj skupštini Republike Srbije što sam, tačno je, iskoristio poslovničku odredbu na koju nisam mogao da se pozovem, a želeo sam da ukažem na ovaj problem. Da, u pravu ste, ali ne vidim šta vam je to toliko smetalo u tri minuta. Mislim da sam ukazao na mnogo veći problem, na nešto mnogo opasnije i mnogo ozbiljnije od toga što sam, eventualno, široko tumačio jednu normu jednog podzakonskog pravnog akta. Samo mi se čini da neki pokušavaju u pojedinim situacijama od komarca da naprave magarca. Neću od ovoga da pravim nikakvu tragediju, niti bilo ko iz SRS. Mi samo ukazujemo na to da ovo nije prvi slučaj, ali da nije dobar slučaj, zato što time neko pokušava da utera strah u kosti svakome ko bi rekao da je radikal u Srbiji. Mi vam samo govorimo da nas to neće uplašiti i da nam ne pada ni na kraj pameti da idemo iz zemlje, da se sklanjamo ili da ćutimo, nego ćemo se tome suprotstaviti na najoštriji mogući način. Ako ste u stanju i ako smo svi u stanju da osudimo takve grafite, kada se pojave, o Romima, o Jevrejima, o nekim drugim, a mislim da je tu nepodeljeno mišljenje u ovom parlamentu, onda mislim i da je nepodeljeno mišljenje i da niko ne sme da izađe i da kaže – izvinite, nije važno, ili prekršili ste Poslovnik zato što ste pokazali fotografije sa farbama i grafitima "smrt radikalima". To nije jedan usamljeni slučaj kakve smo ranije nalazili. Ceo Vrbas je u takvim grafitima i u tim, ne znam kako bih ih nazvao, ofarbanim natpisima. Neko je to radio organizovano. Mi ćemo u toku današnjeg dana, sutra ujutru, predati državnim organima sve informacije koje imamo u vezi sa tim, ljude koje smo videli, ukazati na njih i videti kako i na koji način će reagovati državni organi. Fašizam na ovaj način u Srbiji ne sme da se širi i ne sme da se širi mržnja prema političkim protivnicima, bar ne time što će neko pretititi srmću. Vama hvala što ste mi dali priliku da još jedanput na ovo ukažem. Hvala vam, zato što mislim da je izuzetno opasno, jer ovo ne sme niko u Srbiji da radi, ma šta mislio o svojim političkim protivnicima. Da, vi o nama mislite sve najgore; da, mi o vama mislimo sve najgore, ali mi nikada nećemo napisati – smrt ovima ili smrt onima, kao što tražimo da se tačno ispita i da vidimo ko su ti koji žele smrt radikalima. Takvima nema mesta na slobodi, njima je mesto u zatvoru.
Potpuno se slažem sa vama i mislim da svaki narodni poslanik u ovom parlamentu tako i misli, a nadležni organi su ti koji treba da se pozabave tim problemom. Po Poslovniku? Narodni poslanik Dragan Šormaz, izvolite. (Negoduju, glasovi - po kom osnovu?)
Po istom po kome se javio i gospodin Aleksandar Vučić. Hoću samo da podržim izlaganje gospodina Vučića, da je to što se dogodilo u Vrbasu zaista nedopustivo i da svi zajedno možemo da tražimo od organa koji su nadležni da na to reaguju. I nadam se da ćemo svi u budućem periodu spustiti političke tenzije u Srbiji, koje su počele na neki način ponovo da se zakuvavaju, i da ćemo svi koristiti malo tolerantniji govor i da nećemo na mitinzima, bilo koje stranke, nazivati npr. predsednika Vlade gospodina Vojislava Koštunicu najvećim izdajnikom srpskog naroda, bez ikakvog argumenta, jer onda i takve stvari mogu da izazovu sve i svašta u Srbiji. Tako da se nadam da ćemo ubuduće svi biti pažljiviji i voditi računa o svom govoru, a naravno da treba da reaguju državni organi na ovo što se dogodilo u Vrbasu.
Da li o ovom amandmanu još neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, pa narodni poslanik Vladan Vučićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi iz SRS, iz naše poslaničke grupe, juče smo bili vrlo iznenađeni komentarima nekih naših kolega koji su pokušali da omalovaže naš veoma ozbiljan rad i pokušaj da popravimo vladine predloge zakona. Komentari da mi pišemo amandmane radi amandmana, da podnosimo amandmane sa istim obrazloženjem, jednostavno su besmisleni i mi moramo – da bi ubedili poslaničku većinu da amandmani imaju smisla, da su naši amandmani krajnje dobronamerni, da samo želimo da skrenemo pažnju Vladi Srbije, kao predlagaču ovih zakona, da svoje predloge mora da upodobi postojećim zakonskim propisima i Ustavu Srbije – višestruko da obrazlažemo naše amandmane, ubeđeni da ćemo na taj način da objasnimo na pravi način naše namere i da vam predočimo ono što SRS, odnosno naša poslanička grupa, ima nameru ovde da radi. Narodni poslanik ima pravo ali i obavezu da radi upravo ono što rade poslanici SRS. Mi smo opoziciona poslanička grupa i naša obaveza jeste, i tu obavezu ćemo poštovati, da podnosimo amandmane, da pokušamo da uredimo predloge Vlade, ili eventualno skupštinske većine, i mi ćemo to i dalje raditi, dopalo se to nekome ili ne. Juče je ovde rečeno kako mi, obrazlažući naše amandmane, pravimo nekakav trošak Narodnoj skupštini i Republici Srbiji. A vi, dame i gospodo, ovde sami iznesete da ste potrošili jednu i po milijardu evra i nikom ništa. To nije nikakav trošak za državu, a trošak je što narodni poslanik radi ono što mu je ustavna, zakonska i poslovnička obaveza. Takođe je rečeno i da narodni poslanici SRS ovu govornicu koriste da promovišu našeg predsedničkog kandidata. Moguće je da neko od nas zaista i pretera, ali mi bar nemamo dilemu, svih 400.000 srpskih radikala zna da podržava Tomislava Nikolića. Kolega koji je imao primedbu na takav naš rad juče, sigurno ima lični problem, jer je on do juče mislio da treba da podrži kandidata vladajuće koalicije, sa kojim čini Vladu, a evo danas ili sutra će mu se pojaviti kandidat krune, pa onda zaista ima problem - za koga da se opredeli. Vezano za amandman na član 8. povodom koga sam se i javila, upravo obrazloženje ovog člana govori u prilog tvrdnji da poslanici SRS ozbiljno i savesno rade svoj posao i da nismo ovde da bismo samo podnosili amandmane, da se neke naše kolege iz vladajuće većine nerviraju, juče je to bilo očigledno, i meni je zaista žao. Bilo bi dobro da onaj ko ne može da izdrži da gleda poslanike srpskih radikala za ovom govornicom, a misli da ovde treba da sedi, i neka sedi, nemamo ništa protiv, neka popije jedan mali dijazepamčić, dva miligrama, smiriće se. U amandmanu na član 8. mi smo sledili našu ideju da privredne registre treba i dalje da vode privredni sudovi, a ne da se formiraju nekakve nove agencije, s obzirom da smo mi principijelno protiv formiranja agencija, a ako srpski radikali jedanput kažu da su principijelno protiv nečega, onda su to stalno, a ne kao neki koji pre dva dana kažu da ukidaju agencije, a danas nam predlažu da nove agencije ovde treba da formiramo. Namera ovog amandmana jeste bila da se uredi način vođenja privrednih registara. Zato smo i predložili da uslove i način kojim se obezbeđuju tehničko-tehnološko jedinstvo i posebno funkcionisanje sistema vođenja registra uređuje ministar pravde. Znači, očigledno je da SRS misli da ovu oblast treba urediti. Mi smo rekli na koji način, dakle kroz privredne sudove, ali svakako mislimo da treba da prepustimo ministru pravde da uredi i omogući tehničko-tehnološke uslove za vođenje jedinstvenog registra privrednih subjekata. Zato vam predlažem da ovaj amandman usvojite. Budite sigurni - poboljšaće kvalitet zakona.
Reč ima narodni poslanik Vladan Vučićević, a potom Miloš Aligurdić.
Dame i gospodo narodni poslanici, raznolikost mišljenja je normalno pozitivna i ona treba u svakom parlamentu da postoji. No, naravno, nije dobro kada opoziciona stranka kaže da je vladajuća partija ili vladajuća struktura protiv trgovinskih sudova. Taman posla da smo mi protiv trgovinskih sudova. Mi samo želimo da jednu oblast bolje uredimo, da ona bude operativnija, da bude celishodnija i, naravno, preglednija. Mi smo čuli premnogo priča, ali niko ko je ovde rekao i branio trgovinske sudove, a mi ni jednog trenutka nismo imali nameru da napadamo trgovinske sudove, nije rekao koliko predmeta ima pred trgovinskim sudovima koji su nerešeni. Koliko dugo traje rešavanje određenih predmeta? Da li je to mesec dana, dva meseca, tri meseca, godinu ili dve, ili tri godine, i da li ima nerešenih sporova koji se pred trgovinskim sudovima raspravljajui po desetak godina. Prvi put čujem da se neko žali što će mu biti oduzet deo posla i što će imati manje posla, što će operativnije moći da rešava svoju osnovnu nadležnost, a to je sudijska nadležnost. Prema tome, da javnost bude obaveštena, i da svima bude jasno, mi nismo protiv trgovinskih sudova već želimo da uredimo neke oblasti kako bi to bilo bolje i operativnije. Naravno, prethodni govornik je iskoristio priliku da kaže da je neko želeo da omalovaži Srpsku radikalnu stranku juče. Taman posla. Ni jednog trenutka nisam imao namere da bilo koga omalovažim. Uopšte nisam tip čoveka koji želi da omalovažava ličnosti, ali naravno, imam prava da iznesem svoj stav i svoje mišljenje. Malopre je rečeno da ćemo mi ovde da ojadimo Srbiju za milion i po evra. Nije tačno. Mi smo dobili donaciju od milion i po evra, da uredimo neke stvari, da napravimo jedan drugačiji način registra privrednih subjekata, kako bi to bilo pregledno, operativno, složeno na jednom mestu i kako bi mi u svakom trenutku, privrednici, mogli dobiti određene podatke u roku od desetak, petnaest, sat vremena. Vi danas u Srbiji nemate složene privredne registre, ni u Komori ni u zadrugama, niti iko ovde od poslanika može reći koliko tačno ima privrednih subjekata po određenim delatnostima. Prema tome, mi želimo da idemo u Evropu. Evropa ovo poznaje, Evropa je sve to regulisala, i ako želimo da Srbija ide ka Evropi i da Evropa uđe u Srbiju, onda moramo od temelja rešiti neke stvari i regulisati. Prema tome, na kraju bih iskoristio da ono što je gospodin Vučić rekao kao čovek osudim, ali nemojte to prebacivati svim poslanicima vladajuće strukture, ako je nešto uradio pojedinac. Osuđujemo svakog pojedinca koji na neki način želi da pravi revanšizam i da naravno tešku situaciju u Srbiji pravi još težom.
Narodni poslanik Miloš Aligrudić, povodom amandmana.
Ovaj amandman, kao i ostali amandmani koji su podneti od strane SRS, izražavaju drugačije viđenje, drugačiji koncept u odnosu na način vođenja registra privrednih subjekata i to je očigledno. Naime, taj različit koncept se već na prvom amandmanu ustoličava i onda kasnije sve ostalo biva refleksija tog prvog, te prve izmene, i praktično svi amandmani se svode na jednu tehničku intervenciju, da se svuda gde god je reč o agenciji za privredne registre i registraturu uvede reč trgovinski sud, odnosno registarski sudija. Prema tome, ova različitost u koncepcijama je osnova ove diskusije i jedino što mogu ovde da kažem, to je sledeće, da DSS i vladajuća koalicija u Srbiji i uopšte nadležno ministarstvo kada je predložilo ovakav zakon, ono je pošlo od koncepcije za koju je zainteresovana EU i zemlje Evrope. Ovo je reformski zakon, koji treba da približi naše zakonodavstvo zakonodavstvu EU. Ono što se s druge strane predlaže, to je praktično vraćanje na staro, na stari sistem i na kraju krajeva kada se ovako interveniše u ovom propisu, koji na poseban način uređuje način vođenja registra, onda to postaje skoro besmisleno. U tom slučaju nismo ni morali donositi ovaj zakon. To je ono što imamo u dosadašnjim propisima, prema tome nema razloga. Ono što se ovim postiže, ovim zakonom, to je da se oslobađaju trgovinski sudovi jedne bespotrebne evidencije. Nešto što je teret na tom sudu, jer sudovi ne mogu da se bave svojim poslom, tj. da odlučuju u sporovima između privrednih subjekata. Agencija koja ovde služi da vodi registar, koja je ovde predviđena, ona je napravljena upravo zbog toga, ili je osmišljena upravo zbog toga da bi rasteretila sud i, s druge strane, da bi se upravni postupak uveo kao metod pomoću kojeg se vodi evidencija. Za razliku od sudskog postupka, ovde postoje dva redovna pravna leka: jedan je žalba na rešenje i drugi je tužba u upravnom sporu, jer je upravni spor praktično mesto, poslednja instanca u kojoj se može pobijati konačno rešenje u upravnom postupku. Ali, bilo je postavljeno i u ranijoj diskusiji ovde pitanje, koje je vezano za treća lica, koja mogu da ospore upis u registar. Tim trećim licima stoji na raspolaganju tužba kod istog tog trgovinskog suda. Prema tome, trgovinski sud se ovde afirmiše, a ne umanjuje se njegov značaj, samim tim što se trgovinski sud rasterećuje od jedne zaista bespotrebne evidencije, koju ne mora da vodi. Ovde je izrečeno nešto od strane jednog od prethodnih govornika, da su pojedini pripadnici vladajuće koalicije, a pri tom se verovatno aludira na DSS, mislili i ranije govorili da su protiv agencija, kako se to kaže do pre dva dana, a da se zalažu za uvođenje agencija. To jednostavno nije tačno. DSS se ovde uvek zalagala za to da ne postoje agencije koje uvodi Vlada Republike Srbije svojim uredbama i protiv toga smo bili uvek, ali sve one agencije ili svi oni organi koji treba da rade svoj posao, koji se uvedu zakonom u ovu državu, to je nešto za šta možemo biti, pogotovo ako se ovim ovakvim intervencijama zaista ostvaruje jedan reformski kurs i to ovaj put istinski ozbiljan reformski kurs u ovoj oblasti. Hvala vam puno.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, osnovno načelo za koje se zalaže SRS je da mi imamo uređene sudove, gde imamo potpuno nezavisno pravosuđe, odnosno da imamo nesmetano vršenje onih poverenih poslova od strane tri nezavisne grane vlasti, a to su izvršna, zakonodavna i sudska. Što se zakonodavne vlasti tiče i ovog saziva Narodne skupštine Republike Srbije, očigledno je da poslanici ovakve kakve jeste vladajuće grupacije hoće da postave i kroz ovaj predlog zakona stvari u drugom smeru. Da bi građanima Srbije bilo jasno, a javni prenosi su pre svega zbog toga da bismo mi uputili poruku građanima kakvi su naši stavovi, kako zastupamo interese naroda, kako se izjašnjavamo po pojedinom zakonskom predlogu, moraću ponovo da kažem ono što je osnovno, a što sam izrekla juče u načelnoj raspravi. Odnosi se i na amandman na član 9. koji je podneo dr Branislav Blažić i koji jasno ukazuje na neophodnost da se zadrži način rada za koji se zalaže SRS, odnosno da se ne prhvati ovo novoustanovljeno rešenje koje je u skladu sa tzv. prvom direktivom EU. Naime, radi se o tome da smo se mi istrajno i dosledno zalagali svih ovih godina da se položaj zaposlenih u sudovima, uređenost sudova i sudija poboljša i da se stvore nesmetani uslovi kako bi mogli da odgovaraju, da obavljaju zakonom poverene poslove. Doduše, mi smo bili protiv ustanovljavanja specijalnih sudova, kao što su trgovinski i apelacioni, ali kada već umesto privrednog postoji trgovinski sud, osnovna stvar koju treba da radi nadležno ministarstvo i Vlada, koja je skrojila budžet sa deficitom od 45 milijardi, a koji i te kako zahvata od poreskih obveznika za finansiranje sudova, jeste da se omogući da sudovi ažurnije rade i da se na taj način izvrši realna kodifikacija svih pravnih subjekata u našoj zemlji. To ne bi bio nikakav problem i nemojte nama da prebacujete ili da se kroz vaše izlaganje, kao što je to jedan od prethodnih poslanika izrekao, osvrćete na naš stav i naše generalno zalaganje, kada su u pitanju ovi poslovi, odnosno registracija privrednih subjekata. Ako je za vas prihvatljivo što je predlagač u obrazloženju rekao da samo 31% zemalja ima zadržanu registraciju privrednih subjekata u sudovima, pa onda navodi vodeće zemlje u EU i zemlje razvijene tržišne privrede, a to su Francuska, Austrija i Nemačka, onda vidite koliko je besmisleno obrazloženje takvog stava Vlade, odnosno kao kontraargument SRS koja se zalaže da se to poverava i dalje sudovima. Pošto smo mi otvoreno izrazili sumnju, a pokazalo se ne da je bila samo sumnja u pitanju, nego valjani argumenti kod prethodne DOS-ovske vlade, da je bila nesposobna kao i tadašnji ministar pravosuđa, kao i celokupna Vlada, da poboljšaju položaj sudija, odnosno da unaprede rad trgovinskog suda, isti je slučaj sada i sa vama. Najlakše je sa potpuno serviranim zakonom da ne bude zabune, a nije ovo ni Vlahović pisao, ovo su prevedeni zakoni koje su izglasale sve zemlje u tzv. okruženju, tranzicione zemlje kako vi volite da ih nazivate, a koji su apsolutno u identičnom tekstu i koji su došli od strane Evropske unije kroz tu prvu direktivu. Naše je pravo da se zalažemo za ona rešenja koja, opet ponavljam, imaju Austrija, Nemačka i Francuska. Smatramo da su i naše sudije i naši trgovinski sudovi i te kako sposobni. Ne možemo da prihvatimo obrazloženje ministra, jedan sudija odlučuje ovako, a drugi onako. Dajte im mogućnost, dajte im materijalne uslove, dajte im tehničke uslove, pa ćete videti da je i te kako moguće da se izvrši centralizovana evidencija i da se uskladi broj privrednih subjekata, aktivnih i neaktivnih. Juče sam vam rekla i opet ponavljam, Republička uprava javnih prihoda, nadležni organ Ministarstva finansija na području lokalne samouprave može da utvrdi, odnosno obaveza je svakog registrovanog i preduzetnika i ... (Predsedavajuća: Vreme.) Završavam... i privrednog subjekta da dostavlja periodično izveštaj o svom aktivnom ili neaktivnom učešću u privredu. Nemojte da nam govorite kako su ovo idealna rešenja, kada znamo da ste, baš kao i prethodna DOS-ovska vlast i sada uoči ovih izbora bili pre svega nesposobni da napravite jedinstveni birački spisak... (Predsedavajuća: Vreme.) ... a mi znamo da će radikalska vlada moći, i ovaj zakon će svakako biti promenjen ako ga vi usvojite skupštinskom većinom, da uredi takvo poslovanje sudova da ćemo imati jedinstvenu evidenciju svih privrednih subjekata u našoj zemlji. Hvala.
Povodom amandmana, narodni poslanik Zoran Krasić, a potom narodni poslanik Miloš Aligrudić.
Ovim amandmanom mi sledimo osnovnu nit, gde treba da bude sudski registar i gde treba da se vrši upis privrednih subjekata. Kako biste bolje shvatili šta je predlagač ženskog roda od onog što prima sponzorstvo napisao, vašu pažnju bih usmerio na član 2. tačku 3) gde se kaže: "Registrator jeste fizičko lice koje vodi registar". Znači, vodi registar. Zamolio bih vas da pogledate šta ste napisali u članu 8. stav 1; kaže: "Registar vodi Agencija za privredne registre preko Registratora". Dalje, član 9: "Registratora imenuje Upravni odbor Agencije, uz prethodnu saglasnost Vlade Republike Srbije". A dalje navodite kako se on bira, kako se razrešava i pod kojim uslovima. Sledeća tačka dnevnog reda jeste zakon o agenciji za privredne registre. To je propis koji treba statusno po predlagaču da uredi agenciju. Znači, ta odredba o vašem registratoru – a to nije onaj registrator "kolega, daj mi registrator sa police", ovo je čovek, fizičko lice. Vidite, po svim postulatima kako se piše neka norma, verovatno bi član 9. pre morao da bude u ovom zakonu koji je sledeća tačka dnevnog reda. Ni to da vam se uzme kao neka velika greška. Šta SRS predlaže? Ona predlaže da član 9. glasi - da "registarskog sudiju određuje predsednik suda na period od četiri godine, s tim što isto lice može biti ponovo određeno za registarskog sudiju". Naravno, sudije bira i razrešava Narodna skupštna, a kao što vidite, registratora, nije fascikla nego registratora-fizičko lice, imenuje Vlada, odnosno upravni odbor uz saglasnost Vlade. Valjda se i tu vidi neka ozbiljnost. Malopre rekoste ovde da različita praksa postoji i različiti lični doživljaji ko je kako registrovao koje preduzeće. Gospodo, sada ste vlast, rešite to. Imate i Krivični zakon i druge zakone, i u mogućnosti ste da primenite, i da rešite sve probleme koji postoje u trgovinskim sudovima koji se tiču upisa. Neko malopre reče da postojeće stanje je takvo da jedan službenik samo lupa faksimil, pečat na rešenja i izdaje maltene ljudima i da je to otprilike taj postupak. Gospodo, ako je taj registrator, ne ona fascikla, nego čovek, fizičko lice, upozoravam da on fizički nije u mogućnosti da bude u 180 opština. Verovatno će po sistemu neke disperzije da ima pomoćnike, saradnike ili zamenike. Verovato će ista situacija biti i sa zamenicima njegovim, kao i sa službenicima koji lupaju faksimil, pečat, kako jedan od stručnjaka malopre reče. Onda mi kažite u čemu se ogleda ta revolucionarna reformska promena. Nema je. Svodimo centralno pitanje na to šta će biti sa milion i po evra. Jedan jutros reče, pa nude pomoć, ljudi, aman, dajte da uzmemo te pare. Nije stvar da se uzmu pare. Nuđena je pomoć i za Radiodifuznu agenciju, pa smo napravili upravni odbor, pa smo ga šest puta birali, pa ona ne postoji danas. Imate agencije za mala i srednja preduzeća po lokalnim samoupravama koje nemaju ni nadležnost, nemaju ništa, imaju samo trošak. Imamo sijaset nekih agencija koje je napokon Vlada izbrisala, jer je videla da ne mogu uredbom da se formiraju. Neću da zalazim u temu na dnevnom redu posle ove tačke dnevnog reda, a koja se tiče statusa te agencije, a ono što predlažete nema definisan status. Znači, ovde se izmešta da bi neko opravdao milion i po evra i budite sigurni, u toj cifri 35% za konsalting usluge koje dolaze iz inostranstva, a koje dobija stranac. Znači, perete zajedno pare.
Zahvaljujem. Reč ima gospodin Miloš Aligrudić.
Kod ovog amandmana se vidi da je reč o ozbiljnim koncepcijskim razlikama, gde se jedni zalažu za to da se učini jedan jedan iskorak kao ujednačavanje propisa sa Evropskom unijom, a drugi se zalažu za nešto što konzervativno vrše, što je staro rešenje, što opterećuje rad sudova. Ovaj amandman na član 9.bi trebalo odbiti i predlažem da se odbije ne samo iz koncepcijskih razloga, iz razloga razlike u koncepcijama, nego zato što je on veoma čudan po svojoj strukturi, a ukazaću na to ovom prilikom. U članu 9. stavu 2. Predloga zakona stoji da se registrator imenuje na period od četiri godine, s tim što isto lice može biti ponovo imenovano za registratora. Vidite, kako sada glasi amandman - registratorskog sudiju određuje predsednik suda na period od četiri godine, s tim što isto lice može biti ponovo određeno za registratorskog sudiju. Slušajte, nekom se izgleda strašno dopala ova formulacija iz stava 2. člana 9. Predloga zakona, a nije išao korak dalje od toga, nego je rešio da prepiše ovaj mandat od četiri godine i čak, pazite, mogućnost da predsednik suda može isto lice ponovo imenovati za registratorskog sudij. Ma nemojte. U Zakonu o sudijama vrlo jasno stoji kako se određuju sudije. To se čini godišnje. Ako ste hteli da ukinete agenciju registratora i da sve vratite na nivo trgoviskog suda, onda je valjalo da prosto predložite, ali neću da vas učim da se član 9. briše, jer se onda ovo javlja kao suvišno. Radi se o jednoj razlici u koncepciji. Prema tome, mi se zalažemo da se donesu propisi koji će nas približiti Evropskoj uniji, a ne da se donesu oni propisi, neću da budem tako težak na izrazu, koji će nas udaljiti od Evropske unije, jer postoje zemlje koje na sličan način vode registre, ali da se donose oni propisi koji nas udaljuju od naše intencije, od naše želje, a to je da vodimo efikasan sistem i da učinimo da pravosuđe i trgovinski sud radi efikasno, a on na način kako je do sada radio nije radio efikasno. Ko god to tvrdi ovde, taj ne govori istinu. Hvala.
Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? Gospodine Krasiću, replika? Nije nikoga pomenuo, ali javio se poslanik SRS-a. Izvolite. Molim vas, nije pomenuo nikakvu stranku i nikoga. U redu je, izvolite, molim vas.
Ovde se izriču paušalne ocene, što se tiče progresivnosti ova dva zakona, kako nas oni tobože uvode u Evropsku uniju, pa bih toplo preporučio da ova dva zakona predložimo i Francuskoj, Nemačkoj i Austriji, kako bi i te zemlje postale progresivne. Naša kocepcija se jasno razlikuje od vaše, ne samo po ovom zakonu, nego po mnogim stvarima u politici, ali vi ni u svojoj koncepciji, a izneli ste je u ova dva zakona, niste bili dosledni, pa niste, iako se hvalite mnogobrojnim ekspertima, uspeli da napravite dva konzistentna zakona koja bi bila kompatibilna. U članu 9. vi regulišete izbor registratora, a tako što ga imenuje i razrešava upravni odbor uz saglasnost Vlade. To nije ništa sporno, međutim, u drugom zakonu, to je zakon o agenciji za privredne registre, u članu 8. utvrđuju se poslovi koje obavlja upravni odbor. Tu se sada nabraja da 1) donosi statut, akte unutrašnje organizacije; 2) donosi poslovnik o svom radu; 3) predlaže visinu naknade za usluge koje pruža agencija; 4) usvaja godišnji plan rada; 5) vrši izbor revizora, ne registratora, nego revizora; 6) usvaja godišnji finansijski plan; 7) usvaja godišnji izveštaj o poslovanju; 8) usvaja finansijske izveštaje i izveštaj o reviziji; 9) predlaže mere za otklanjanje smetnji od značaja za efikasno funkcionisanje registara; 10) obavlja druge poslove utvrđene zakonom i statutom. Nigde se ne pominje izbor registratora. Ne znam kako ćete vi da izaberete tog registratora, na osnovu kog člana zakona ćete da ga izaberete. Vi niste stavili osnovnu stvar da upravni odbor vrši izbor registratora. U stavu 3. tog istog člana kaže: "Na statut, godišnji plan rada i godišnji finansijski plan saglasnost daje Vlada Republike Srbije". Vi opet ne stavljate u zadnjem stavu da Vlada Republike Srbije daje saglasnost na izbor registratora. Vi nećete moći da izaberete registratora. Taj sistem koji ste osmislili, tako kako ste ga osmislili, niste ga osmislili uz pomoć svojih tzv. eksperata, tako da nećete moći ni da ga primenite. Drugo, to će se videti posle u kasnijoj raspravi povodom amandmana, ne vidi se uopšte način imenovanja ili postavljenja registratorčića, jer postojeći registratorčići širom i diljem ove naše lepe zemlje, a kako će se oni postavljati, koja će biti njihova ovlašćenja, šta će oni raditi, to će verovatno eksperti morati da daju odgovor na to pitanje.
Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić, oprostite molim vas, dakle, reč ima gospodin Palalić, Vjerica Radeta, pa gospodin Jojić. Izinite molim vas, mislio sam da ste odustali, oprostite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pored jasnog stava koji smo izneli u toku načelne diskusije da se zalažemo za nov koncept koji je predložen zakonom o registraciji privrednih subjekata, a to je da se postupak registracije izmesti iz trgovinskih sudova u novu agenciju za registraciju, ovde želim da istaknem baš povodom ovog amandmana, pošto je više puta juče isticano da se ovim predloženim zakonom krše mnogi zakoni, a upravo ovaj amandman potvrđuje da oni koji oponiraju ovom zakonu, oni konkretno krše Zakon o sudijama. Vrlo jasno se u tom zakonu govori da predsednika suda godišnjim rasporedom određuje koje će sudije koje predmete da vode i da sude. Nije jasno, ovde je potpuna nedoslednost, zašto se ovim amandmanom predviđa da predsednik trgovinskog suda jednog sudiju određuje da četiri godine radi posao registracije. Šta ako taj sudija već posle prve godine svog rada pokaže neažurnost, ako krši zakon, zašto se daje toliko poverenje od četiri godine. Znači, jasno je ovde da i predlagač amandmana i poslanička grupa koja oponira ovim predloženim zakonima takođe nije dosledna i predloženim amandmanima takođe krši propise na koje se poziva prilikom predlaganja ovih zakona. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, a posle nje narodni poslanik Petar Jojić.
U članu 9. stav 1. zakona o registraciji privrednih subjekata, Vlada kao predlagač ovog zakona kaže: "Registratora imenuje Upravi odbor Agencije, uz prethodnu saglasnost Vlade Republike Srbije". Pitam predstavnika Vlade da li su zaboravili ili slučajno ili namerno nisu napisali koje uslove mora da ispunjava lice koje će upravni odbor agencije imenovati za registratora. Da li ovo lice, nigde ne vidim u ovom predlogu zakona, koje će biti registrator, treba da bude poslovno sposobno, da li treba da ima završenu bar osnovnu školu ili je dovoljno da bude član ili aktivista neke od političkih stranaka na vlasti ili možda neko od članova porodice nekih iz vlasti. Pošto imamo takva iskustva sa agencijama, naša sumnja je svakako potpuno opravdana i osnovana. Zato je kolega Braislav Blažić predložio da se menja član 9. Predloga ovog zakona i rekao da registarskog sudiju određuje predsednik suda na period od četiri godine, s tim što isto lice može biti ponovo određeno za registarskog sudiju. Ovo rešenje je logičan sled naših prethodnih amandmana i naše osnovne teze o vođenju registara privrednih subjekata kod trgovinskih sudova, onako kako je to i do sada u Srbiji bilo, onako kako je to propisano i regulisano u savremenim i modernim državama, Francuskoj, Nemačkoj i Austriji. U mnogo toga se ugledate na ove države, pa ne vidim zašto se niste ugledali tamo gde je zaista bilo mesta da se ugledate na pravna rešenja ovog problema. Kolege koje su komentarisale ovaj amandman kažu da smo prepisali ovaj period od četiri godini na koji se određuje registarski sudija i kažu da to nije u skladu sa zakonom koji reguliše nadležnost predsednika sudova. A ko je ovde od srpskih radikala uopšte rekao da imamo pozitivno mišljenje o Zakonu o sudovima. Naravno, ni Zakon o sudovima vam nije dobar, ali o tome ćemo kada bude na dnevom redu taj zakon. Sada govorimo o rešavanju ovog problema koji ste stavili pred narodne poslanike. Niko od narodnih poslanika iz SRS nije rekao da se sudije trgovinskih sudova žale zato što im se smanjuje obim poslova. Mi, dame i gospodo, ozbiljno govorimo o ovom zakonu i ozbiljno obrazlažemo svoje amandmane. Mi smo iznosili i naš stav i stav sudija trgovinskih sudova da Vlada Republike Srbije, a očigledo i vladajuća većina u ovoj skupštini, nemaju poverenja u naše sudove. Poslanici SRS, za razliku od vas, nemaju poverenja u ovu agenciju koju vi planirate da osnujete, iz jednog prostog razlogašto upravni odbor, nadzorni odbor i direktora ove agencije imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije. Naše poverenje je u svakom slučaju veće u sudsku granu vlasti, nego u izvršnu granu vlasti. Naravno, niko od nas nije rekao ono što nam je takođe ovde prebačeno da su sudovi efikasni, da u sudovima nema nikakvih problema. Naprotiv, svesni smo i otvoreno i javno dugo već govorimo o tome da treba mnogo toga u sudovima da se promeni i, naravno, mi smo spremni i znamo konkretne načine kako bismo i šta bismo promenili u sudovima da bi sudovi postali efikasni i nezavisni. Kada je u pitanju vođenje registra privrednih subjekata svakako je dovoljno da se postojeći trgovinski sudovi opreme tehničko-tehnološki, da ono što hoćete da uložite u Agenciju, onu 1,5 milijardu dolara koju ste već verovatno potrošili, pa sada morate navrat-nanos da donesete ovaj zakon. Ta sredstva je trebalo da uložite u trgovinske sudove, pa ne samo da bi bila bolja i efikasnija evidencija i vođenje registra privrednih subjekata, nego bi sve ono što je u nadležnosti trgovinskih sudova bilo mnogo bolje i efikasnije rađeno, jer Vlada Republike Srbije kao izvršna vlast iNarodna skupština svakako treba da vode računa o materijalnom statusu i položaju sudija, a prepustimo sudijama da rade po zakonu i samostalno. Ako imamo primedbi konkretno na nekog sudiju, naravno, onda treba da se uradi ono što je po zakonu predviđeno za takvog sudiju.
Reč ima predstavnik predlagača, pa Petar Jojić.
Razumljivo, sve ono što je u domenu krađe vremena neću komentarisati. Bilo je jedno konkretno pitanje vezano za uslove koje treba da ispunjava registrator i član 9. To imamo rešeno u članu 8. Predloga zakona o Agenciji za privredne registre, gde se u stavu 2. kaže da upravni odbor obavlja sledeće poslove, pa tačka 1) - donosi statut, akt o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta i druge opšte akte. Kao i svuda, tako će i u ovoj agenciji upravni odbor odrediti sistematizaciju radnih mesta, sa svim propisanim potrebnim uslovima, a u poslednjem stavu kaže se da na statut, godišnji plan rada i godišnji finansijski plan saglasnost daje Vlada Republike Srbije. Otprilike je model kao i u svim drugim javnim preduzećima, gde Vlada imenuje upravni odbor, upravni odbor imenuje direktora, a isto tako utvrđuje i sva opšta normativna akta.
Reč ima narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, opet imamo inflaciju propisa, bespotrebnih i brojnih zakona koji apsolutno nemaju nikakvog opravdanja da se donose, jer u praksi ovi zakoni neće ništa bolje doneti državi Srbiji i srpskom narodu no što su to propisi koji su regulisali registraciju privrednih subjekata. Ono što je osnovno, ako je trebalo predlagač bilo šta da menja ili da usavršava, da unapredi, to jeste da izmeni samo neke odredbe koje se odnose na organizaciju i efikasnost trgovinskih sudova. Ovako se baca prašina u oči srpskom narodu. Kako? Neka ministar informiše narodne poslanike kolika je to navala za registraciju privrednih subjekata od 1. januara do danas. Zar nisu sposobni trgovinski sudovi da to obave? Ovakva tvrdnja ne može se prihvatiti. Drugo, kritikovati rad trgovinskih sudova na način kako smo danas i juče čuli je neprimereno. Trgovinski sudovi obavljaju svoju funkciju, registraciju obavljaju zaklete sudije, koje su položile zakletvu, i trgovinski sudovi neće dozvoliti da se politika meša i da utiče na registraciju, i neće moći kod sudija 16 trgovinskih sudova u Srbiji da se izvrši uticaj, kao što se može izvršiti uticaj putem jedne agencije. Ne vidim da je tolika navala i da je tolika jagma i potreba, da su građani izrazili toliku spremnost i da su navalili da se registruju kod trgovinskih sudova u poslednjih nekoliko godina. Naprotiv, imamo mnoge subjekte koji su registrovani, a koji se na njihov zahtev sada i brišu, zbog toga što nemaju uslove za poslovanje. Ovaj predlog zakona bi imao možda neko uporište ukoliko bi se stvorili ekonomski uslovi da građani mogu u većem broju da budu stimulisani, da imaju interes da se registruju i da unapređuju svoju delatnost. Ovim zakonom nećemo dobiti ništa. Dobićemo samo to da će se agencija sa sedištem u Beogradu formirati i osnovati, koja će imati područne jedinice, možda u 160 opština, jer se predviđa u zakonu o agenciji da agencija ima sedište u Beogradu i da može imati područne organizacione jedinice. Ako ostavite tu mogućnost,samo da može, to znači, ne sadašnji ministar, ali možda neki drugi koji sutra dođe kaže - pošto mi je data mogućnost i uporište u zakonu o agenciji, formiraću sada 160 područnih jedinica. Koliko će to koštati Srbiju i poreske obveznike? Jako mnogo. Mi imamo stručne sudije u trgovinskim sudovima iznam da su se neke političke stranke žalile na sudije pojedince i na pojedine sudove, iz nekih njima poznatih razloga i zbog kojih interesa to oni najbolje znaju. Međutim, kako se razrešava pitanje rada trgovinskih sudova? Na taj način što se preko nadležnih pravosudnih organa ostvari nadzor koliko ima predmeta u radu, koliko je registrovano, koliko traje spor u privrednom sudu, koliko traje upis u registar suda. Ali, ako ovo prepustimo nekome sa strane, a 50 godina smo imali trgovinske sudove, i ranije privredne, koji su uspešno vršili registracije i vode sporove, ne može se prihvatiti ovo uporište i stanovište. Čemu ovo vodi? Vodi tome da se formira veliki broj agencija. Znate u prethodnoj vladi koliko je bilo agencija i postavlja se pitanje zašto je devet agencija ukinuto, a zašto sesada nove formiraju, gde idemo. Radimo ono što se radilo u prethodnom režimu. Zbog toga smatram da ovaj zakon neće doneti ništa bolje od stanja postojećeg koje je trebalo usavršiti, dograditi i unaprediti.
Reč ima predstavnik predlagača, pa narodni poslanik Vojkan Tomić.
Zaista bih iskreno zamolio sve poslanike i govornike ako mogu da ne vrše zamenu teza oko rasprave i stručnosti sudija. Niti u obrazloženju, niti u dva ili tri dana diskusije niko ovde nije dovodio u pitanje stručnost sudija. Zaista, ko god se koristi tom pričom to je čista zamena teza. Pazio sam šta pričam, a i bez pažnje znam da sudije to obavljaju stručno i savesno. Znam isto tako da je registracija suviše jednostavna stvar za sudije. Sudije se bave mnogo složenijim stvarima. Ovo što se obavlja vezano za registraciju, to rade službenici sa srednjim obrazovanjem. Sudije samo imaju kontrolnu funkciju. Znači, u pitanju je promena i uvođenje jednog savremenog sistema. Nijednog momenta nije dovedena u pitanje stručnost sudija, čak i onda kada je rečeno da postoji različita sudska praksa. To je činjenica, to je fakat. Čim ima različitih sudova, različitih osoba koje o tome odlučuju, ali stvarno mislim da je nekorektno, na kraju i prema mojim kolegama, jer nijednog momenta nisam spomenuo, niti jedan od govornika koji je branio ove predloge, da su naše sudije nestručne, niti je ocenjivao njihovu stručnost.
Reč ima narodni poslanik Vojkan Tomić.
Stvarno imam osećaj da sam doveden u zabludu kada slušam poslanike SRS u Skupštini i kada slušam vašeg predsedničkog kandidata kada je u kampanji. Gospodo radikali, vi podržavate status kvo, želite da ostane po starom, imate tu crtu, onu koju deo srpskog naroda ima, da ima sve protiv svega onoga što je novo, što je reformsko i što je demokratsko. (Predsednik: Tema.) Prema tome, koristite zamenu teza, to se vidi i u obrazloženju ovog amandmana, a to je da smo mi protiv sudija trgovinskih sudija i da smo protiv trgovinskih sudova, što apsolutno nije tačno. Kažete da se ovim ne stvara povoljniji privredni ambijent, a podsetiću vas na to da ste se vi u vašim kampanjama uvek oslanjali na to da je potrebno da se oslonimo na svoju privredu, da se zatvorimo u jedan zabran, koji će se zvati Srbija. Gospodo radikali, to neće moći. Kada koristite argument da formiramo novu agenciju, nemojte da zaboravite da kažete da smo ukinuli agencije koje nisu formirane na osnovu zakona, već na osnovu podzakonskih akata, odnosno uredbi. Ostajemo principijelni iza tog stava da nećemo formirati nijednu agenciju na osnovu uredbe, već ćemo je formirati na osnovu zakona, što je i definisano ovim zakonom o agenciji za vođenje privrednih registara. Prema tome, nemojte vršiti zamenu teza, jer se upravo ovim zakonom omogućuje sudijama trgovinskih sudova da sude u meritumu, da se bave onim poslom za koji su izabrani.
Replika, ovlašćeni predstavnik, gospodin Krasić.
Predsedniče, svaki poslanik ima pravo da podnese amandman na predlog zakona i da traži odgovarajuću izmenu, popravku predloženog teksta. To je pravo svih poslanika. Nikada vi niste čuli od poslanika SRS da negoduju što je neki poslanik podneo amandman, jer je to njegovo izvorno pravo. Zbog toga ne treba da bude niko nervozan. Kao što ne sme biti nervozan zbog toga što mi dosledno zastupamo jedan stav za koji imamo puno razloga i imamo uporište u pozitivnim propisima i uopšte u našem pravnom sistemu. Molim vas, nemojte da nas optužujete što se svrstavamo na stranu Nemačke, kada je u pitanju upis u registar, a ne na stranu Irske. Nemojte, molim vas, da se ljutite na nas što nećemo da glasamo za vaš predlog zakona, samo zbog toga što ne delimo mišljenje da za ovo treba da se uzmu pare iz inostranstva i da budemo radosni što je neko iz nekog instituta uzeo pare i vratio 35 posto para onom svom sponzoru iz inostranstva. Nemojte da se ljutite na nas ukoliko mi to lepo prepoznamo, ukažemo na taj problem i ukažemo da nema potrebe da delite sudije. Sada ste vlast. Ukoliko ima problema sa radom nekih trgovinskih sudova, a evo, svi članovi Odbora za pravosuđe su imali prilike da vide da je pokrenuta neka inicijativa da se razreši predsednik Trgovinskog suda u Beogradu i verovatno zato što je, po broju predmeta i problema sa upisima u sudski registar, lider u nečemo što je loše. Zasekirao se taj gospodin predsednik suda, pa nam šalje neke pesme - ako, ako i objašnjava neke stvari. Čime je poslao one pesme, treba da ga razrešimo, jer je pokazao da ne zaslužuje da bude na mestu predsednika jednog tako velikog trgovinskog suda. Malo pročeprkajte po dokumentaciji, pa vi ste ga pre dve-tri godine izabrali za predsednika Trgovinskog suda u Beogradu. Nemojte da sada mi budemo krivi i da sada mi, navodno, štitimo Gorana Kljajevića. Daleko bilo da mi njega štitimo. Nemojte, molim vas. Nemojte da pomerate temu. Tema jeste ko je uzeo pare i tema jeste zašto neko uzima pare, zašto deli sa nekim iz inostranstva i zašto mora da nađe pokriće da razori nešto? Malopre je jedan govornik ovde izašao, vidim da je sada pobegao, kaže da smo mi za zadržavanje postojećeg stanja. Nismo. Zar treba svaki put da vam kažemo da nismo. Mi tražimo da se promeni. Videli ste i sami šta smo hteli sa našim amandmanima i šta tražimo da se promeni u vašem predlogu. Mi ne tražimo da se promeni ono što je dobro u smislu postupka evidentiranja podataka, obezbeđenja dostupnosti tih podataka svim pravnim licima i svim zainteresovanim licima. Nismo ni protiv toga da to ide i na Internet. Podneli smo amandman da ministar pravde propiše uslove i način kako da to tehnološki funkcioniše na potpuno jedinstven način. Nismo mi protiv ideje da to bude dobro i bolje, ali smo protiv toga da neko ko nije iskoristio sva sredstva u postojećem sistemu, da dogradi postojeći sistem, da ga učini naprednijim, da olako prelazi u nešto što je neizvesnost. Zbog čega? Zato što je neko uzeo pare. Tražite da vam aplaudiramo što ste uzeli pare.
Da li još neko o ovom amandmanu želi reč? Izvolite, narodni poslanik Nemanja Šarović. Podsećam sve da je tema amandman koji je podneo narodni poslanik Branislav Blažić.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije tačno da poslanici SRS ovde vrše zamenu teza. SRS je, kao i sve dosadašnje predloge zakona, i ovaj predlog veoma ozbiljno razmatrala i dala neke amandmane koji zaista suštinski menjaju tekst. Ali to je, gospodo, naša koncepcija. To je ono što mi mislimo da treba da bude. Jednostavno, mi na to imamo pravo. Nije tačno da ovde niko nije napadao sudije prethodnih dana. Čuli smo svi veoma dobro i onu priču oko debelih prstiju. Znači da su u trgovinskim sudovima zaposleni imali toliko debele prste da nisu mogli da potrefe tipke i da zbog toga nije mogla da bude vođena elektronska evidencija. Znači, nakon toga smo dobili objašnjenje da je to metafora. Gospodo, pitam vas da li je bila metafora i to što ste rekli da je u trgovinskim sudovima bila veoma izražena korupcija, da je bio veoma izražen mito. Da li je to metafora? Ako jeste, molio bih vas, zbog ove skupštine i zbog mnogobrojnih zaposlenih u trgovinskim sudovima, sudija i stručnih saradnika, da se više takvim metaforama ne bavite. Svi ti ljudi imaju i decu, i prijatelje, i rođake i verujte da, kada se tako nešto kaže sa ove govornice za te ljude, to može da ima veoma ozbiljne posledice. Predloženim amandmanom, umesto ovog rešenja koje ste vi dali – da registratora imenuje upravni odbor agencije uz prethodnu saglasnost Vlade, SRS nudi rešenje da registarskog sudiju određuje predsednik suda na period od četiri godine, s tim da isto lice može biti ponovo određeno za registarskog sudiju. Šta se ovakvim rešenjem dobija? Kao prvo, registrator, ukoliko bude biran po ovom sistemu koji ste vi predložili, gospodo, neće biti nezavisan ni od koga. On će biti službenik koga će Vlada birati na jedan izuzetno kratak period od četiri godine. Postoji mogućnost da bude razrešen i pre tog roka. Podsetio bih vas da to lice treba da obavlja posao koji je do sada obavljao sudija. Podsetiću vas i na mnogobrojne probleme oko upisa u registar pojedinih preduzeća. Setite se, gospodo, kolika se afera digla oko upisa preduzeća "Difens roud" u registar privrednih subjekata, a zamislite kako će i da li će registrator biti u stanju da se odupre mnogobrojnim pritiscima. Ukoliko ovo rešenje bude izglasano vama mito više i neće biti potrebno. Znači, ti ljudi koji budu obavljali ovaj posao biće u tolikom strahu - da li će biti razršeni posle četiri godine, ili pre toga, da verovatno kada vaši kumovi dođu da im kažu - brišite ovo preduzeće, viš mito neće ni biti potrebno. Što se tiče povoljnijeg privrednog ambijenta, da bi se stvorio najvažnije je, gospodo, da postoji pravna sigurnost. Pravna sigurnost ovim rešenjem neće postojati. O kakvoj pravnoj sigurnosti možemo govoriti ukoliko preduzeća budu upisivala lica koja su završila srednju školu. Možda ćete ta lica birati ad hok, pa ih posle 15 dana, kada obave prljave poslove, smenjivati. Ovde nema apsolutno nikakvih garancija da se to neće desiti. Takođe, nemojte više govoriti da je SRS stranka za zadržavanje postojećeg stanja. Svi poslanici SRS, koji su izlazili da diskutuju o ovom pitanju, na jedan veoma jasan način su rekli da mi prihvatamo ono što je dobro. Tačno je - treba da se ubrza postupak, treba da bude efikasniji, ali, gospodo, nije tačno da ovaj posao ne treba i dalje da obavljaju sudije. Hvala.
Hvala vama. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? Izvolite, reč ima narodni poslanik Vučićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, već sam jedanput rekao da mi želimo da uredimo ovaj zakon i da napravimo da ovo bude bolje. Naravno, mi hoćemo da se u budućnosti otvaraju firme, da niču firme, i da Srbija izgleda sasvim drugojačije. Ono što meni smeta i što me pogađa kao čoveka to je što poslanici SRS izađu i kažu da mi branimo zakon samo zato što je neko uzeo pare. I, tu je ta nekorektnost i prema nama i naravno prema srpskom narodu. Prema svima onima koji danas posmatraju ovu skupštinu. Onda bih imao isto toliko prava, mada tako ne mislim, da kažem da vi želite da zadržite status kvo zato što ste isto uzeli pare. Ali, to ne vodi ničemu. Mi jednostavno moramo da nađemo razumnu meru u ovom parlamentu, da sve ono što je dobro i što će poboljšati zakon, i vaš amandman, da prihvatimo, ali i vi da shvatite da jednostavno status kvo više ne može postojati i da se mora Srbija menjati iz temelja, a ona se menja sistemskim zakonima. Hvala.
Hvala vama. Pravo na repliku ima ovlašćeni predstavnik gospodin Krasić. Izvolite.
Verovatno smo mi radikali do sada grešili, obično smo pare vezivali za jedan deo vaše koalicije, međutim, vidim da ima više delova ove koalicije koji se interesuju za pare. Naravno, da li se pogrešan čovek prepoznao ili pogrešna politička grupacija, to ne znam. To će verovatno rukovodstvo stranke da procenjuje i birači. Ali, stvarno nisam kriv zbog toga što neko na početku diskusije nije bio prisutan u sali, kada je ministar Bubalo vrlo precizno ovde rekao da je Institut G17 predložio, da je napravio analizu. Pa, vidite i sami u obrazloženju, na poslednjoj strani, isto je obrazloženje za oba predloga zakona, gde piše koliko miliona kruna; pa piše, to jest ministar je to vrlo precizno objasnio - da je to oko milion i po evra; da je to neka donacija. Pa sam vam jutros objašnjavao da to nije donacija, da je to sponzorstvo, pa ko prima sponzorstvo, ako je ženskog roda, znate i sami. Vama je, vidim, gospodine Bubalo to sve jasno. Čak sam ukazao i na činjenicu da nijedan potpredsednik nije došao da brani zakon, nego je poslat ministar koji resorno nema veze sa upisom, ali ima sa donacijama. Znači, pare su u igri. I, kako je rekao jedan od poslanika poslaničke grup G17 plus - kada se pare nude one treba da se uzmu. Znači, to je ta logika. E, s obzirom da znamo ko je zaključivao sve ugovore o toj međunarodnoj ekonomskoj saradnji, oko pomoći, i znamo da je 35% planiranih sredstava za konsalting usluge koje pružaju inostrani partneri, to je pranje para, deoba para. To je i DSS kritikovala prošle godine. To je i ona stranka ili politička grupacija koja više ne postoji, a nekada je predlagala ovakav zakon, shvatila na vreme, pa napravila rikverc i ogradila se, bar u jednom delu te poslaničke grupe, od predloga ovakvog zakona. Nemojate da se ljutite ukoliko vam ne aplaudiramo što je neko, čak možda nije ni u ovoj sali, nego negde malo niže, dole, uzeo neke pare i podelio sa nekim iz inostranstva, da nas ubedi kako je Irska praksa daleko naprednija od Nemačke. Znate, pobrkali ste malo sisteme vrednosti. Nemojte da kudite nešto što je dobro, fino. Ako nešto nije u redu u postojećem sistemu, dajte da ga popravimo, ali pružimo tom sistemu priliku da zaživi. Da zaživi u skladu sa načelima koje ste vi predložili. Eto, podržavamo vaša načela. Sve podržavamo, da bude u funkciji, da se osposobe trgovinski sudovi i da rade kvalitetnije, ali nemojte da uništavate nešto a da ništa u međuvremenu ne pravite, već samo uzimate pare.
Hvala. Da li još neko želi reč o ovom amandmanu? (Ne.) Na naslov iznad člana 10. i član 10. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Koprivica. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Božidar Koprivica.
Poštovani narodni poslanici, u ime Srpske radikalne stranke podneo sam amandman na Predlog zakona o registraciji privrednih subjekata da iznad člana 10. treba da stoji - registarski sudija umesto - registrator. Smatram da registraciju privrednih sudova treba da vrše trgovinski sudovi tj. sudije trgovinskih sudova, kao stručni i kvalifikovani za ove poslove. Uvođenje registratora je potpuno bespotrebno i skupo, jer su za njegovo uvođenje potrebna značajna materijalna sredstva. Dakle, uvodite ponovo agencije koje će dodatno koštati ovu državu i ove naše napaćene građane. Predložio sam da se član 10. predloženog zakona dopuni novim stavom, koji bi omogućio ministru pravde da donosi bliža uputstva o vođenju registra, da propisuje formu i sadržinu obrazaca za registraciju, kao i da obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta. Ovo moje rešenje je racionalno i u skladu je sa svim amandmanima koje je podnela poslanička grupa SRS, ne traži dodatna materijalna sredstva, a u skladu je i sa pozitivnim zakonskim propisima. Zato apelujem na vas da ovaj amandman usvojite. Hvala.
Izvolite, reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na član 10. koji je podneo uvaženi kolega gospodin Božidar Koprivica, u ime SRS, logično sledi sve ono što smo vam objašnjavali u gotovo proteklih sat vremena, kada smo branili naše stavove o potpuno drugačijoj koncepciji po ovom zakonu. Sada treba da se menja član 10. zakona. Menjamo naslov i umesto - ovlašćenja i obaveze registratora, mi predlažemo da stoji - ovlašćenja i obaveze registratorskog sudije. Ta ovlašćenja treba da se definišu kroz manji broj tačaka nego što je to za registrator dao predlagač ovog teksta zakona. Mi nemamo ništa proiv toga i to treba da bude posao jednog odgovornog registarskog sudije, a to je da se stara o zakonitosti, sistematičnom i ažurnom vođenju registra. Dakle, da se omogući sudiji da to uradi, ali da mu se pre toga i materijalna, i tehnička i sva druga sredstva unaprede, odnosno da se daju bolji uslovi da bi taj posao mogao ažurno da radi. Da sprovodi postupak registracije, izdaje potvrde o podnetoj registracionoj prijavi i donosi odluke po registracionoj prijavi, mi protiv toga nemamo ništa i to bi zaista jedan odgovorni sudija trebalo da radi. Da obezbeđuje uvid u registar i izdaje overene izvode iz registra i kopije dokumenata na osnovu kojih je izvršena registracija, a to je takođe njegova obaveza. Do sada se to radilo prema pozitivnim zakonskim propisima ova četiri zakona koja smo spominjali ovih dana i po ovoj jednoj uredbi. Da obezbeđuje prevođenje dokumentacije iz pismene forme u elektronsku formu registra, naravno to je potrebno u današnjoj eri kompjuterizacije i u tehničkom i tehnološkom napretku, nemamo ništa protiv. Da obezbeđuje čuvanje i arhiviranje dokumentacije u pismenoj formi i elektronske dokumentacije, kao i da preduzima druge radnje neophodne za nesmetano i pravilno funkcionisanje registra u skladu sa zakonom; takođe je to potrebno da bismo imali urednu i ažurnu evidenciju privrednih registara. Sada vam kažem da mi sve to hoćemo i nemamo ništa protiv toga, ali da to ne radi registrator, nego registarski sudija, što mi predlažemo kao bolje i racionalnije rešenje. A poslanici jednog dela ove klimave koalicije u prilog ovom zakonu koji je za nas apsolutno neprihvatljiv kritikuju poslanike SRS što imaju ovakva primenjiva rešenja, koja ne treba da koštaju neka dodatna sredstva iz budžeta ili sa nekom novom donacijom, da bi neko, kao što je rekao gospodin Krasić, potrošio novac. I to nije demagogija, nego je stvarno bacanje prašine u očima građana Srbije da se u stvari sprovode neki reformski i ekonomski potezi u našoj zemlji. Istina je, dame i gospodo, sasvim drugačija. Došlo je do stvaranje jedne nove, klimave i pokazalo se zaista posle gotovo tri meseca nesposobne koalicije i ministara da se suoče sa gorućim problemima u našoj zemlji. To nije problem SRS samo, to je problem naroda, odnosno svih građana Srbije koji danas teško žive. Poručiti, od strane ovlašćenog predstavnika smo to mogli da čujemo, poslanicima SRS-a da oni žele izolaciju, da žele da se omeđe samo u Srbiji i da to govori naš predsednički kandidat, ne da samo nije tačno, nego je jedna besmislica i pre svega laž, a znamo da pored ostalog za jedno razumno obrazlaganje zakonskih predloga ova skupštinska govornica treba da služi poslanicima izabranim da govore samo istinu. Da to nije tako, reći ću vam i kroz činjenicu da je budući predsednik Srbije, a mi verujemo da će to biti volja naroda, gospodin Nikolić, jutros otputovao u trodnevnu posetu Rusiji odnosno Moskvi. Reći ću vam, gospodine, a vi takođe to verovatno ne znate, jer ne verujem da ste jedan jedini dan proveli u privredi, da ste pratili privredne tokove. Doduše ministar jeste došao iz tog miljea, ali vi da govorite da mi sprovodimo neku izolacionističku politiku u kontekstu predsedničke kampanje kandidata, koji je otišao u rusku federaciju da podseti i njih, a naročito građane Srbije stalno podseća i ovu nesposobnu vladu, da mi od 1998. godine imamo potpisan sporazum sa ruskom federacijom o slobodnoj trgovini. Šta da im izvezemo tamo, kada je politika Koštunice, i Dinkića i Labusa takva da od Slovenaca uvozimo za četiri dinara, a mi izvezemo za jedan, da imamo spoljnotrgovinski deficit od 4,5 milijardi evra i tako iz godine u godinu nastavljate isto ono što je radila DOS-ovska vlada. Gospodin Nikolić i srpski radikali sa ove govornice jedino mogu, ono što rade iz srca i čista obraza, da poruče građanima Srbije da će voditi realnu i samo realnu politiku, ostvarljivu i moguću. Nikada nećemo lagati, ni obmanjivati narod, naročito ljude koji su bez posla i ljude kojima vi pokušavate ovim zakonom da kažete da nam je tehnički i tehnološki napredak potreban, sa čime se mi slažemo. Omogućite ljudima da imaju šta da jedu, da prehrane svoju decu, da imaju zaposlenje, pa onda dođite sa takvim zakonskim projektima.
Gospodin Krasić.
Potrudiću se da ne uđem u materiju sledeće tačke dnevnog reda, da ne pričam mnogo više o agenciji, ali moram malo da je dotaknem, kada je u pitanju član 10. Ako ste rekli da agencija obavlja poverene državne poslove u jednom od članova tog zakona i napisali da se na njen rad primenjuju pravila koja se odnose i na javne službe, i ako ste u članu 8. napisali nešto što bi moglo onako slikovito da se kaže - go je dao Bekam preko Raula, jer vodi agencija preko registratora. To je otprilike to. Sada moram da vas upozorim da ovo što ste napisali u članu 10. stav 1. tačka 2) ne može da stoji u zakonu. Ne može registrator, koji je fizičko lice koje vodi registar, da bliže određuje način vođenja registra, jer poverena javna ovlašćenja ste preneli agenciji a ne registratoru. To vas upozoravam i čudi me da vam oni koji su pripremali sednicu Zakonodavnog odbora, a naročito Sekretarijat za zakonodavstvo, nisu skrenuli da ovo nije u skladu sa Ustavom Republike Srbije. Ako se ovlašćenja prenose nekoj javnoj službi, ona ne mogu da se delegiraju ispod još nekome, pa još kažete pojedinac koji je fizičko lice. Taj pojedinac ne bi mogao da obezbeđuje blagovremeno objavljivanje registrovanih podataka, kao i tehničke uslove u prostorijama agencije, kako bi zainteresovana lica mogla da izvrše uvid u internu stranu registra. Zašto to vezujete za fizičko lice? Pošto smo rekli da registrator nije skup dokumenata u jednom kartonu, kažete da taj pojedinac treba da propisuje formu i sadržinu obrazaca za registraciju i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu registra. Sada poseban dodatak, to je taj dodatak koji može da liči na debele prste, kaže - obezbeđuje dostupnost modela tipskih osnivačkih akata na sajtu registra. Znači, obrasce, samo treba da ištampate te obrasce, da stavite potpis i vi ste navodno formirali firmu. Dolazimo do onih egzotičnih ostrva i činjenice da smo pre mesec i po dana imali prilike da čujemo da je jedna velika, jaka firma, sudeći po poslu, registrovana elektronskim putem na nekom Sent Džordžu, ostrvu, i ona je postala ozbiljna firma, naravno kumovska, i izvršila je dar-mar. A znate da je i anketni odbor povodom tih događanja sa strujom radio poprilično i ovde smo čuli priznanje čoveka kako je registrovao firmu. Of šor, za čas. Znate, tako nešto, moram da vam kažem, u Srbiji neće da prođe. Neće da prođe jer će biti mnogo debelih prstiju. Najmanje 160 zamenika, pomoćnika tog registratora. Da bi ovo malo ličilo na nešto, a u sklopu naše koncepcije da ti poslovi ostanu pri trgovinskom sudu, uz uvažavanje svih onih promena koje su potrebne, promena faktičkog stanja u cilju javnosti i bržeg, i efikasnijeg, i ekonomičnijeg upisa i punog uvida u status i strukturu naših privrednih subjekata, mi smo predložili amandman i taj u prvom delu nosi naznaku trgovinski sud, odnosno registarski sudija. U drugom delu smo vam rekli nešto što je u skladu sa Ustavom, da ministar pravde donosi bliža uputstva o vođenju registra, propisuje formu i sadržinu obrazaca za registar i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta. Pokušali smo vam da objasnimo da sve može jeftinije, jednostavnije i u skladu sa Ustavom. Ranije smo završili pitanje da nije mana i nedostatak SRS-a što se poziva na Ustav, nego pre svega vrlina, pa onda onaj ko prima sponzorstvo iz inostranstva, a koji je ženskog roda, bilo bi bolje da prihvati ove naše amandmane, kako bi ovaj zakon ličio na nešto i bio dobar zakon. Ukoliko insistirate na ovom vašem Predlogu zakona, verujte, toliko ćemo lepo da ga ogolimo, da pokažemo svima u zemlji, i da bude jasno, da se iza njega samo kriju.
Hvala. Izvolite, narodni poslanik Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na član 10. koji je podneo Koprivica Božidar treba prihvatiti, s obzirom da je ovaj amandman podnet u cilju poboljšanja rada privrednih sudova i postupka pri registraciji istih. Narodni poslanik Koprivica Božidar je predložio da ministar svojim uputstvom reguliše bliže vođenje registra, a što ne iziskuje nikakva dodatna materijalna sredstva. To neće prouzrokovati formiranje nekih novih podružnica ili organizacionih jedinica, to neće prouzrokovati da se u agenciji sutra zaposli njih 150 sa platama, naravno, većim nego u privredi ili u upravi i drugim organima. Ministar pravde je ovlašćen i može po sudskom poslovniku da kontroliše da li se njegovo uputstvo u praksi sprovodi, i da bliže odredi i izmene i dopune, i da se na taj način uštedi vreme i novac poreskih obveznika Republike Srbije. Oni koji ovde izlaze, dame i gospodo, pa kažu, poslanici SRS-a podnose amandmane; jeste. Kažu, ista su im neka obrazloženja od prvog, drugog ili trećeg člana; pa, jeste. Ako SRSsmatra da treba brisati predloženi član, u svakom slučaju, u obrazloženju i treba da stoji da su postojeća rešenja kudikamo naprednija i da ih samo treba dograditi i poboljšati, jer se na taj način štedi vreme, štedi se novac. Oni koji tumače naopako zakon i ne znaju da protumače amandmane, i svrhu amandmana, u svakom slučaju, trebalo bi da pročitaju mnoge knjige iz pravne nauke, da se konsultuju sa stručnjacima i pravnicima, kojih u ovom parlamentu ima u svim političkim strankama. Na taj način da uzmu učešća i poboljšaju tekst zakona, jer na taj način, narodni poslanik može dati doprinos u radu parlamenta i da se donesu dobri zakoni. Nije bitno, dame i gospodo, doneti sto zakona. Donesite tri zakona, ali da budu dobri. Drugo, u ovom predlogu zakona ima više od polovine članova koje je trebalo izostaviti, jer je daleko manji broj članova mogao da reguliše pitanje registracije i rada agencije. Prema tome, dame i gospodo, inflaciju propisa imamo, ali malo dobrih zakona. Uveravam vas u to, jer ukidate i menjate čak one koji su prošle godine doneti. Hvala.
Izvolite, reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne znam, gospodine Tomiću, čemu kritike što se poslanici SRS-a javljaju povodom amandmana i što uopšte podnose amandmane. Mislim, kao prvo, da je to osnovni smisao Narodne skupštine, da ono što možemo popravimo. Kao drugo, zašto uskraćujete pravo poslanicima SRS-a da podnose amandmane, ako je sama Vlada podnela na ovaj predlog zakona veliki broj amandmana. Podsećam vas, juče smo čuli da je Predlog zakona podneo onaj deo Vlade koji u njoj intelektualno pali i žari. To, gospodo, više govori o vašim koalicionim partnerima nego o vama. Što se tiče amandmana koji je narodni poslanik Božidar Koprivica podneo na član 10. i naslov iznad člana 10, ovim amandmanom predviđeno je da se tačke 2), 4), 6) i 7) brišu, a da se nakon stava 1. doda stav 2. koji glasi - ministar pravde donosi bliža uputstva o vođenju registra, propisuje formu i sadržinu obrasca za registraciju i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta. Ovim članom 10. veoma široka ovlašćenja su data registratoru. Znači, praktično, ukoliko, ne daj bože, ovaj predlog bude usvojen, registrator će ovde biti, a što naš narod kaže, bog i batina. S obzirom na to da smo već videli da registratora bira Vlada, da je registrator samo fizičko lice za koje nije predviđena nikakva stručna sprema, ne da nije predviđen fakultet, nego nije predviđeno ni da ima srednje obrazovanje, postavlja se pitanje ne samo kakve će biti ove odluke koje bude donosio i kakva će forma, sadržina obrazaca, način vođenja registra biti, već se postavlja pitanje da li će on to uopšte biti u stanju da donese. Nemojte gurati ljude u ono što ne mogu da urade. Mi smo više puta do sada imali neke zakone na dnevnom redu za koje smo vam odmah u startu rekli da neće moći biti sprovedeni. Nemojte da i ovo bude još jedan od takvih zakona. Ovaj posao mogao je da bude dat u nadležnost i npr. Zavodu za statistiku, a koji izuzetno dobro radi i koji ima odlične stručnjake, koji je državni organ, već razrađen. Znači, ako bi ovaj posao, a mislim na samu registraciju i prebacivanje u elektronsku formu itd, poverili Zavodu za statistiku, imali bismo sigurno i kvalitetnije registre, i mnogo brže urađene registre. Podsetiću vas, Zavod za statistiku već po službenoj dužnosti ima u svojoj evidenciji registrovane sve privredne subjekte. Hvala.
Izvolite.
Na član 10. čiji naslov glasi: "Ovlašćenje i obaveze registratora", SRS je uložila amandman. Ono što je osnovno za ovaj član zakona, da bi registrator imao svoja ovlašćenja i obaveze, on mora da bude izabran. U prethodnom članu je bilo govora o tome da je nemoguć izbor registratora, samim tim on ne može da vuče nikakva prava ni obaveze. Ministar je izlazio ovde da pruži objašnjenje, međutim, elegantno je preskočio kako se vrši izbor registratora i da u zakonu o agenciji za privredne registre, u članu 8. koji reguliše rad upravnih odbora, prava i obaveze koje ima upravni odbor, nije predviđeno uopšte da se bira registrator uz saglasnost Vlade Srbije. U članu 8. pomenutog zakona Vlada Srbije daje samo saglasnost na statut, godišnji plan rada i godišnji finansijski plan. Uopšte se ne pominje davanje saglasnosti na izbor registratora. U istom članu, gde se govori o poslovima koje obavlja upravni odbor, tu ima 10 tačaka, a ni u jednoj tački se ne pominje izbor registratora, pominje se izbor revizora, ali revizor je jedno, a registrator nešto sasvim drugo. Kako će se vršiti izbor registratorčića, znači, ljudi koji će raditi registre u izmeštenim jedinicama agencije, ni to se ne vidi iz ovoga. Ovlašćenja i obaveze registratora, koji uzgred budi rečeno neće moći na osnovu ova dva predloga zakona da budu izabrani, mogla bi da se svedu na sledeće: da obezbeđuje kopije u pismenoj formi, čuvanje i arhiviranje dokumentacije, preduzima druge radnje, mislim na one koje su neophodne za nesmetano i pravilno funkcionisanje registra, bliže uređuje način vođenja registra, obezbeđuje blagovremeno objavljivanje registarskih podataka, obezbeđuje uvid u registar, izdaje overene izvode iz registra i kopije dokumenata, obezbeđuje dostupnost modela tipskih osnivačkih akata na sajtu, obezbeđuje prevođenje dokumentacije itd. Sva ova njegova ovlašćenja, koja su predviđena u članu 10. ovog zakona, mogla bi da se svedu na opis poslova i zadataka, a to radi otprilike kustos muzeja: čuva, fotokopira, nosi, donosi, prenosi, odnosi. Nigde se ne vidi da registrator meritorno odlučuje o bilo čemu. Tu je suštinska razlika između koncepcije SRS i koncepcije koju zastupa vladajuća koalicija, u tome što registarski sudija u trgovinskom sudu meritorno odlučuje, on nije običan činovnik koji lupa pečate, kako vi već hoćete ovde da ga predstavite, nego čovek koji vrši proveru dokumentacije, istinitost dokumenata, a oni se predaju. Drugo, registarski sudija vrši proveru osnivačkog akta, pa vrši proveru statuta, da li je osnivački akt za osnivanje društva sa ograničenom odgovornošću u skladu sa Zakonom o preduzećima, pa da li je osnivački akt ortačkog društva ili komanditnog društva u skladu sa Zakonom o preduzećima, pa vrši proveru statuta, da li je statut u skladu sa Zakonom o preduzećima, a to ne može da radi običan činovnik. To ne može da radi registrator, nego može samo da radi lice koje je kvalifikovano, ima radno iskustvo i položilo je zakletvu da može da obavlja taj posao. Tu je suštinska i koncepcijska razlika između nas i vas. Vi hoćete to da pretvorite u jedan biro, u neku agenciju za koju se ni ne zna tačno ko je osnivač, navodi se u zakonu da se osniva agencija. Prvi član zakona – osniva se agencija; ko je osnivač, nema veze. Sredstva za osnivanje agencije... dobićete reč gospodine Tomiću, pa ćete sve lepo objasniti... obezbeđuju se iz budžeta, donacija, sponzorstva i drugih zakonom dozvoljenih izvora finansiranja. Nigde se ne vidi koliki je odnos budžetskih sredstava prema donatorima, sponzorima i onim drugim izvorima finansiranja. Jednog trenutka može da se desi da većinski vlasnik agencije bude neko sa strane. Da li su onda oni javno preduzeće, javna ustanova ili neka privatna agencija. Zahvaljujem.
Replika, izvolite, gospodin Vojkan Tomić.
Moram da ukažem prethodnom govorniku, kada postavlja pitanje ko osniva agenciju, gospodine, zakonom se osniva agencija, zakonom o agenciji za privredne registre, pročitajte naslov zakona. Kada govorite o sredstvima, vrlo jasno je definisano da su početna sredstva dobijena iz donacija, a ostala sredstva koja se uplaćuju na račun te agencije su iz budžeta, i ako postoji višak sredstava na računu te agencije, vraća se u budžet Republike Srbije i to je vrlo jasno definisano u samom zakonu. Dakle – sredstva za osnivanje agencije obezbeđuju se iz budžeta Republike Srbije, donacija, priloga, sponzorstva itd. Kada govorimo o donaciji švedske vlade, govorimo o početnom iznosu, da raščistimo to jednom. Znači, kada govorite o tome, mi dobijamo određena sredstva, dobijamo određene pare. A mogli smo da čujemo ovde, a šta mi to drugo njima možemo da vratimo zauzvrat, šta, kažite šta je to, definišite, šta mi to treba da uradimo njima, šta? Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Momir Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, da se vratimo na amandman koji je podneo kolega narodni poslanik Božidar Koprivica. Amandmanom traži da se u naslovu iznad člana 10. i u članu 10. reč "registrator" zameni u odgovarajućem padežu rečju "registarski sudija" i da se posle stava 1. doda stav 2. koji glasi: "Ministar pravde donosi bliža uputstva o vođenju registra, propisuje formu i sadržinu obrasca za registraciju i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta". A zašto? Vi znate, svi koji su malo učili ekonomiju znaju da je birokratija, odnosno administracija, osim ameba, jedina stvar koja se bespolno, ali vrlo progresivno razmnožava. DOS-manlije su 2000. godine obećavale da će smanjiti administraciju i smanjili su deo administracije u ministarstvima, ali su osnovali agencije i vezivali ih za ta ministarstva, pa su smanjili 10 administrativnih radnika, ali su prikačili tri agencije sa po 30 ili 40 radnika. Tako je izgledalo otprilike smanjenje. Pošto smo završili sa ministarstvima, pošto smo za sva ministarstva odredili, odnosno osnovali agencije, pošto smo pozapošljavali rođake, prijatelje, bližu i dalju rodbinu, a tamo više mesta nema, onda krećemo na sudove, pa ćemo za trgovinski sud smanjiti deo nadležnosti trgovinskog suda, jer koliko sam čuo, trgovinske sudove ne ukidate, ali ćete zato uvesti agencije. Da li će se one zvati agencije ili ćete im smisliti neko prikladnije ime, to sada nije bitno i uvešćete registratore, pa će onda registrator da dovede kuma za registratora, pa kuminu decu, pa će čiča, pored ostalog, i strinu da zaposli u tim registratorima, jer mnogo registratora, 180 opština ima, mnogo će registratora i registratorčića trebati. Tu je i kum, kumovi, kumu ne zaboravite kada već kumove zapošljavate. Pitam se, ako registrator bude sve ovo radio što je do sada radio sudija trgovinskog suda, šta će sudije trgovinskih sudova da rade? Pored ovog dela, gospodin Koprivica je tražio da ministar pravde donosi bliža uputstva o vođenju registra, propisuje uputstva o formi i sadržini obrasca za registraciju i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta. Registratora bira Vlada. Predsednik suda raspoređuje trgovinskog sudiju. Koliko će nezavisan od Vlade biti registrator koga Vlada izabere. Pri tom, ako kažete trgovinski sudija, onda se podrazumeva da mora da ima završen pravni fakultet i da ima pravosudni ispit. Ako kažete registrator, može da ima i osmogodišnju školu. Jedini je uslov, koliko sam čuo pre neki dan, i to je vrlo primenljivo ovde, ne sme da ima debele prste da može sa dirkama na kompjuteru da radi, da kuca na onim dirkama na kompjuteru. Čini mi se da je mnogo veći problem, dame i gospodo narodni poslanici, što neko ko je ovo smišljao ima lepljive prste. Nisu problem debeli prsti, problem su lepljivi. Pitam se ko su ti kojima vi sada podmećete fotelju, pod onaj nepristojni deo tela, koliko ih je.
Replika, izvolite.
Prvo, gospodine Markoviću, devet agencija koje su osnovane uredbom Vlade Republike Srbije, podzakonskim aktom, ukinute su. Osniva se nova agencija zakonskim aktom, što znači odlukom Skupštine Srbije, pa onda Skupština Srbije može da kontroliše rad te agencije. To elementarni demokratski principi objašnjavaju. Ne treba tu puno logike, ni puno pameti da se shvati. Drugo, što se zapošljavanja tiče, ministarstva i agencije, koliko sam upoznat, ne rade kao što je radio poslovni prostor u Zemunu za vreme vašeg mandata, kada je imao 150zaposlenih, rođaka, kumova, prijatelja i koga sve ne.
Tačno je, gospodine Prorokoviću, bio sam direktor Poslovnog prostora u Zemunu, čuvenog ZIVS-a. Tačno je da je taj poslovni prostor od 34 zaposlenih, kada sam došao i samo se bavio poslovnim prostorom, narastao, dobio izdavačku delatnost, dobio televizijsku produkciju, dobio 14 grobaljaukidanjem mesnih zajednica, dobio 11 pijaca, dobio pet lokalnih vodovoda i to je morao neko da radi. Verovatno niste rekli, verovatno ste zaboravili da kažete, bio sam u vreme "Sablje" u pritvoru. Dva i po meseca su me držali da ne utičem na svedoke i tačno je i to da su me posle toga pustili i da 38 od 72 svedoka, koliko su pisali, nijedan me nije teretio. Finansijska revizija koja je prošla kroz poslovni prostor četiri puta i sada u poslednjem veštačenju nije našla ništa. Razlika između mene i vas, Prorokoviću, jeste što sam robijao zbog dugačkog spiska zaposlenih, a mnogi iz vaše koalicije, ne bih voleo da to budete vi, robijaće zbog dugačkih prstiju.
Iz vaše stranke je odgovorio na repliku. Nemate pravo. Da li se još neko javlja za reč povodom amandmana? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo, mi srpski radikali smo navikli još od bivšeg režima da nam ministri ovde drže predavanja, da nam drže političke časove i vidite posledica toga je da je nas od 23 sada ovde 82, a da te vlade i tih ministara više nema tamo gde su bili. Gospodin Bubalo, ministar čije Ministarstvo nema nikakvih nadležnosti vezano za zakon koji nam je Vlada uputila na razmatranje i odlučivanje, osim što je očigledno nadležan za trošenje tih sponzorisanih sredstava koja su dobijena na ime osnivanja ove agencije, mnogo je sebi ovde dozvolio. Gospodine ministre, sa kojim pravom vi kažete da narodni poslanici kradu vama vreme? Ako mislite da vam krademo vreme, gospodine ministre, izvolite, vrata su ovde i ne morate ovde da sedite, što se nas tiče. Isto tako, gospodine ministre, možete po uzoru na Dragana Maršićanina da podnesete ostavku. Ništa Srbiji neće biti teže, ni bolje sa vama, ni bez vas, isto kao što privreda Srbije i sa Draganom Maršićaninom, kao i sada bez Dragana Maršićanina, ne radi, isto kao što se privatizacija sa Draganom Maršićaninom i danas bez Dragana Maršićanina odvija po onom prethodnom zakonu, odnosno zakonu koji je još uvek na snazi, jer niste imali volju i želju, a ni potrebu verovatno da ga promenite. Prema tome, gospodine ministre, narodni poslanici su ovde zbog naroda. Mi ovde govorimo zbog naroda. Mi zbog naroda koji nas je birao pokušavamo da Vladu Srbije okrenemo na pravi put. Očigledno je da od tog posla nema ništa. Zato ćemo, izgleda, morati da radimo nešto drugo. Izgleda da ćemo morati da pokažemo Vladi Srbije put kako treba da odu, odnosno nećemo čekati da podnesete ostavke. Moraćete ovde svi vi i sve vaše kolege da odgovorite šta ste uradili, evo bliži vam se 100 dana. Čekali ste, pričali ste da vam treba 100 dana. Šta uradiste za tih 100 dana osim što uzeste te donacije sa kojima se ovde hvalite? Mi, gospodine ministre i dame i gospodo, srpski radikali, nismo ovde da pomažemo Vladi Srbije i nećemo da pomažemo Vladi Srbije. Mi smo ovde da kritikujemo Vladu Srbije i da tražimo da Vlada Srbije ode ako ne radi nešto dobro za građane Srbije. Vlada Vojislava Koštunice još ništa nije uradila od čega građani Srbije imaju bilo kakve koristi. Ovaj zakon, koji je danas i ovih dana na dnevnom redu, bolje bi bilo da reguliše način i stvori uslove da građani, koji hoće da otvaraju mala i srednja preduzeća, dobijaju povoljne kredite od države da bi zaista mogli da registruju svoja mala i srednja preduzeća. Verujte, njima je potpuno svejedno da li će se registrovati u ovoj vašoj agenciji ili kod privrednog, odnosno trgovinskog suda, kao što su i do sada radili. To nije vaš problem. Vaš problem je onih 1,5 miliona evra i to je očigledno manir rada ove vlade, kao i one vlade bivšeg režima. Ovde su kolege govorile o nekakvom višku sredstava. Kažu da se početna sredstva za osnivanje ovih agencija ostvaruju iz donacija. Ostala sredstva, naravno, biće iz budžeta. Onda nam ovde jedan kolega ispriča bajku da će višak sredstava da se vrati u budžet. Kada je to bilo i kada će to biti, a pogotovo u Vladi Vojislava Koštunice. Što se tiče amandmana na član 10, naš kolega Božidar Koprivica je podneo ovaj amandman da bi sledio ideju SRS o vođenju registra privrednih subjekata kod trgovinskih sudova i zato je predložio, između ostalog, dodavanje stava 2, koji traži da ministar pravde donosi bliža uputstva o vođenju registra, da propisujeformu i sadržinu obrazaca za registraciju i obezbeđuje njihovu dostupnost na sajtu Interneta. Ovo za kolege koje su iznosile mišljenje da mi srpski radikali ne znamo šta je kompjuter, ni šta je Internet. Vidite znamo, ali za razliku od vas mi znamo da pričamoi za razliku od onog koji je stavio ovu primedbu ne okrećemo tri rečenice 20 minuta, već svako od nas ima novu priču, novi argument, da vas ubedi da su naši amandmani ustavni, zakoniti, da naši amandmani znače uštedu, bolju organizaciju i pomoć građanima Srbije, pomoć onima koji hoće da registruju svoja privredna preduzeća. Za razliku od vas koji, kao što rekoh, ništa još niste uradili da pomognete građanima Srbije. Naravno, građani Srbije to znaju i reći će šta misle o vašoj vladi 13. juna – realno.
Izvolite, predstavnik predlagača.
Poštovani poslanici, dame i gospodo, za ova dva zakona je zaista najveći hendikep to što su na redu u periodu predizborne kampanje. Očito je da se ova govornica koristi, u najvećoj meri, za jednu besplatnu predizbornu kampanju, ali šta da radimo, tako je napravljen Poslovnik itd. Ne bih se javljao da nije spomenuto moje lično ime i prisustvo ovde. Moje prisustvo sam pokušao da objasnim još juče i prvi dan je pre svega moj lični stav, a i odluka Vlade da uvažimo maksimalno ovaj dom. Vlada Republike Srbije ne želi da vlada Skupštinom, želi da bude u funkciji rada Skupštine i zbog toga uporno sedim i pokušavam da doprinesem, kao većina onih poslanika sa dobrim namerama, da se ovi zakoni donesu i da oni budu od koristi za ovaj naš narod. Što se tiče privrede i privrednih tema, mi smo privredu nasledili. Privreda je propadala 15-20 godina, znamo te periode, a neki umni ljudi kažu da koliko je trebalo za propadanje, još mnogo više treba za oporavak. Zaista, neko ko je upropastio ovo sve što je upropastio, veoma je teško, uz velike napore, uz svo znanje, veoma brzo dovesti do oporavka. No, veliki sam optimista. Ono što je urađeno i što bi trebalo da se zna da je urađeno od strane ove vlade – a videće se to na kraju krajeva, uvek su izbori ti koji pokažu i tu delim mišljenje sa Radikalnom strankom, biće izbora, videćemo i te rezultate – to je ono čega se sam najmanjeplašim, kao i ova vlada.
Povreda Poslovnika, izvolite. Koji član?
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, svi smo došli u Narodnu skupštinu voljom građana. Srpski radikali sa najvećom voljom građana... (Predsedavajući: Koji član?) Član 100, gospodine Mihailoviću, koji govori o dostojanstvu Narodne skupštine, i vi to dobro znate, jer ste, iako napravili jednu pauzu, svedok događaja i ustanovljavanja normi ponašanja u Narodnoj skupštini Republike Srbije unazad 13 godina. Kroz svašta je prošao i naš narod i naše društvo, Narodna skupština Republike Srbije je imala različite sazive, različite poslaničke grupe su sedele u njoj, SRS je i sada, kao i 1997. godine, najprisutnija, u najvećem broju poslanika ovde, ali nikada nam se nije desilo, čak ni za vreme prethodnog bahatog i poraženog Dosovskog režima, da se ministar na ovakav način obraća narodnim poslanicima. Gospodine ministre, pre svega, treba da cenite naše strpljenje, našu pažnju, našu istrajnost, argumentovanost. A naročito činjenicu da smo prihvatili obrazloženje Vlade, koja je potpuno smušena i smetena, da vi budete ovde predstavnik predlagača umesto ministra u ostavci, a rekla bih i kandidata u ostavci, Dragana Maršićanina. Kako smo vas kao takvog prihvatili, jer ovo uopšte nije vaša nadležnost, budite toliko kulturni, toliko parlamentarni i toliko odgovorni da se sa uvažavanjem ophodite prema narodnim poslanicima, a naročito poslanicima SRS, koji su pokazali, svojim izuzetno konstruktivnim i demokratskim nastupom, kada je u pitanju predlog ovog zakona, kao i mnogo puta ranije, da oni samo žele dobro građanima Srbije. Ako ste vi ministar koji je iz privrede došao na poziv nekoga, a kako ste se sastavljali dva meseca, vi to najbolje znate i otkud vi, ko je vas izvukao iz rukava, u to neću da ulazim, ali ako ste vi došli u Vladu Republike Srbije i poveren vam je jedan resor, to su ekonomski odnosi a, uzgred budi rečeno, nama to ministarstvo uopšte i ne treba, mislim, Vladi Republike Srbije, to je naš principijelan stav, ako već imate ministarstvo i ako već ne radite da unapredite ekonomske odnose Srbije, i da znate da smo, po oceni onih koji vas prate, od 156 zemalja, u odnosu na saradnju, a naročito ekonomsku, sa državama u spoljno-trgovinskom smislu, u smislu protoka kapitala, mi na 143. mestu. Bolje se pozabavite time, ministre, nego da držite lekcije poslanicima, koji vas i te kako mogu da uče o demokratskim merilima ponašanja, o tome šta je Narodna skupština i, pre svega, stalno da imate na umu, kad uđete na ova vrata, da vi polažete račune narodnim poslanicima i da mi imamo kontrolnu funkciju nad vama i da možemo uvek da zatražimo vašu smenu, kao i celokupne Vlade.
Po Poslovniku, narodni poslanik Jojić. Koji član?
Dame i gospodo narodni poslanici, povređen je Poslovnik u članu 99: "Govornik može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu". Ministar nije ovlašćen da dođe ovde i da se smeje, da dobacuje. Drugo, nije on ovde pozvan da drži politički govor, nije on ovde danas došao da podnese izveštaj o radu Vlade, ili da ovde propagira Vladu, njene rad i njene uspehe. Ministar je ovde da se drži predloga zakona, da odgovara na poslanička pitanja, a ne da drži ovde bilo kakve političke govore.
Povreda Poslovnika.
Poštovani predsedavajući, potpredsedniče, član 221: "Svaki poslanik ima pravo da traži od predsednika objašnjenje koje može da mu pomogne u radu". Od vas tražim objašnjenje gde mogu da kupim papirne maramice, jer su me rasplakali drugovi iz SRS i ne mogu da pratim izlaganje. Drugovi radikali, u vašem izlaganju se stvarno oseća ono što je gospodin Vučić rekao, da su vaša obavezna literatura knjige gospodina Vojislava Šešelja. Pretpostavljam da ste izučili i doktorsku disertaciju gospodina Šešelja. To su politički aspekti militarizma i fašizma, sa marksističkim osvrtom itd. Svi oni koji pričaju da ste vi fašisti, nisu u pravu. Fašisti su realno bučni, vi realno niste; fašisti su nepristojni, vi realno niste; fašisti su bahati, vi realno niste. Vi vodite računa o običnom građaninu, vi vodite računa o tome da li običan građanin ima šta da obuče, da li običan čovek ima šta da pojede, da li se običan čovek druži, sa kim se običan čovek druži, da li običan čovek misli, o čemu običan čovek misli, da li običan čovek dobro misli, a dobro misli ako misli kao srpski radikal. To je nacionalsocijalizam – nacizam, prevedeno. Niste vi fašisti, realno. (Predsednik: Poslaniče, molim vas, birajte reči. Upozoravam vas, po Poslovniku.) I uprkos tome šta vam je obavezna literatura, a to su dela gospodina Vojislava Šešelja, sva ova vaša izlaganja, a rekoste gospođo da se ponosite time što svaki od predstavnika SRS ima da kaže nešto novo, pa izlazi vas 17... (Glas - 19), znači 19, da objasni amandman koji je gospodin Koprivica podneo, vaša izlaganja, mene, onako realno, podsećaju na jednu reklamu za sokove koja se završava onim "... bući, bući, bući...". Hvala vam.
Hvala vama. Pre gospodina Krasića, koji hoće repliku, po Poslovniku reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović. Repliku će onda dobiti ovlašćeni predstavnik.
Dame i gospodo narodni poslanici, političko podučavanje i ono šta je SRS, jedna od najvećih...
Izvinite, molim vas...
Član 1, gospodine Markoviću, pozivam se na član 1. Poslovnika, a to su - prava i obaveze narodnih poslanika u kontekstu izlaganja ovog prethodnika. Dakle, političko podučavanje o tome šta je SRS, šta je jedan od najvećih srpskih heroja prof. dr Vojislav Šešelj uradio za srpsku državu i srpski narod, šta je pisao, koga je mogao, a pamente ljude svakako, iskrene srpske patriote, da poduči, čućete od zamenika šefa poslaničke grupe SRS gospodina Vučića, koji će nešto više o tome da vam kaže. Kao predstavnik naše poslaničke grupe, odnosno predstavnik jedne od tri prisutne dame ovde, reći ću vam - poslaniče, za koga ne znamo i dalje kako se zovete ni kako se prezivate, jer ne predstavljate ništa u ovoj skupštini, da je vaša obaveza da dođete pristojno odeveni u Skupštinu. To podrazumeva- u konvencionalnom smislu, da bar imate uredno odelo i kravatu, kada izađete prvi put. Ništa niste rekli ni o jednom zakonskom predlogu, a govorite najgorim mogućim izrazima o poslanicima SRS. A vas, gospodije predsedavajući, jer to je iz ove treće klupe toliko očigledno, želim da uputim na to da poslanicima kažete da čak nije dozvoljeno ni u pauzi, koja je od 14,00 do 15,00 časova, da se alkohol koristi u tolikim količinama, već da to urade, ako hoće, posle 18,00 časova, a ne da takvi ljudi, u takvom stanju, govore najgore moguće i dobacuju i meni i koleginici Vjerici Radeti.
Da li želite repliku na njeno izlaganje? (Obraća se poslaniku Vučiću.) Oprostite, gospodin Krasić, kao ovlašćeni predstavnik se već javio za repliku narodnom poslaniku, pa ćete i vi, je li tako. Ovlašćeni predstavnik iz vaše poslaničke grupe za ovu tačku je gospodin Krasić i već se javio. Sve je u redu (obraća se poslaniku Vučiću), dobićete i vi reč. Nemate razloga ... Dakle, poštujemo redosled javljanja. Izvolite, gospodine Krasiću. Istovremeno, kao predsedavajući, dužan sam da obavestim da po Poslovniku ne postoji nikakva pauza između 14,00 i 15,00 časova, već postoji pauza od jednog sata, onda kada je predsedavajući odredi, od 10,00 do 18,00 časova. Izvolite, gospodine Krasiću.
Pa, predsedniče, koristiću ovo vreme za repliku. Želim samo da vas upozorim, vi opet niste primetili, zbog primopredaje stolice sa vašim prethodnikom, da je malopre ovaj poslanik izašao i pozvao se na povredu Poslovnika, i na član 221. ili 211, nije bitno, i definisao to kao njegovo pravo da od vas dobije obaveštenje. Da bi obrazložio tu povredu Poslovnika poslanik je izneo neke stvari za koje smo danas konstatovali da niko ne stoji na tim pozicijama. Niko ga nije opomenuo, niko mu nije skrenuo pažnju da pre nego što se uđe u ovu zgradu mora da se nauči da se u ovoj sali nalaze poslanici, da treba sa svima da se ophodi kulturno, sa uvažavanjem, jer se na taj način ponaša i prema građanima Republike Srbije. Da je svako u ovoj sali u obavezi da lične frustracije ostavi napolju, da lične emocije, sklonosti i druge stvari, koje baš ne dolikuju narodnom poslaniku, ostavi porodici, da porodica sa tim vodi borbu, ako je moguće da to porodica izleči, ali niko nema prava da opterećuje i poslanike i javnost Srbije. Tim pre što ovih dana, kada se dešavaju neke stvari sa našim plakatama, gde onaj koji se iživljava nad plakatam pokazuje i svoju nemoć, i ljudsku i političku, i na delu dokazuje da nije podoban za višestranački sistem, imamo situaciju da nam ovde izlaze poslanici i rečima, takođe, manifestuju svoje odsustvo tolerancije i mogućnosti da budu podobni sa višestranačkim sistemom. Tražim da se u danu za glasanje Narodna skupština izjasni povodom toga da li je predsednik Narodne skupštine izvršio povredu Poslovnika, jer nije na vreme upozorio poslanika kada je izgovorio neke reči, nad kojima se svi gnušaju u Srbiji. Jedanput, za sva vremena, da vam kažem - u Srbiji nikada nije bilo fašizma niti će ga ikada biti. Oni koji smatraju nešto drugo, njima nije mesto u Narodnoj skupštini, jer ne mogu da osvoje narodno poverenje. To morate da znate. Ako pričate o nekoj toleranciji, o višestranačkom sistemu, onda se uklapajte i svojim ponašanjem i svojim političkim delovanjem. Zapamtite to. Znači, tražim da se u danu za glasanje Skupština izjasni o ovome što sam predložio.
Zahvaljujem. Samo da pojasnimo, gospodine Krasiću, izvinite molim vas, da bih shvatio šta da uđe u zapisnik, pošto nisam bio na početku, kada se javio narodni poslanik, a upozorio sam poslanika kada je prvi put upotrebio neki uvredljiv izraz, dakle, da li tražite da to bude predsedavajući ili predsednik. Obojicu? (Da.) Zahvaljujem. Molim da se to konstatuje. Povodom amandmana, gospodin Vučić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, samo ću vam ukazati na nešto što ste uradili, gospodine Markoviću. Meni ste izrekli svojevremeno opomenu zato što sam, odgovarajući na slične primedbe gospodinu Dinkiću, napravio poređenje Monaliza – Hitler; nije ni važno. Malopre niste izrekli nikakvu opomenu gospodinu iz režima, iz stranke režima, koji je izašao za ovu govornicu, a koji je to isto izgovorio, nazvao nas ... ne znam, da vodimo politiku nacionalsocijalizma, ili ne znam već šta, što je nešto što je isto, pa me čudi da njemu niste izrekli opomenu, a meni jeste. Toliko o vašoj pravičnosti i jednakom tretiranju narodnih poslanika. Ali, sada se nadam da ni meni nećete izreći opomenu, jer ako je taj mislio da će ostati bez odgovora, grdno se prevario. Dakle, slušali smo mi svašta, svakojake laži, gluposti i izmišljotine posle 5. oktobra. Slušali smo neverovatne neistine. Slušali smo najgore moguće stvari o našoj političkoj stranci, o sebi, o našim porodicama. Svašta ste radili. U to vreme dičili ste se fotografijama i snimcima kako idete, šamarate ljude po ulicama, radite šta hoćete, jer tobož time Srbiju oslobađate. E, vreme šamaranja je prošlo, jer mi nećemo dozvoliti ni da nas pipnete, a kamoli da nas šamarate. U to budite ubeđeni. Drugo, jadna je ta Srbija ako treba ovakva da bude nova Srbija. A, naša Srbija je lepa, dobra i mnogo bolja nego što bi neki, koji predstavljaju današnji režim, a izlaze za ovu govornicu da govore gluposti, želeli da je predstave. Kažete da vam nedostaju maramice, pa samo da se rasplačete. Pa, treba da se rasplačete. Treba da se rasplačete nad svim onim što ste narodu obećavali, a ništa niste uradili. Treba da se rasplačete nad svim onim što ste oteli od građana Srbije, a glumili ste poštene sve vreme. Možete da nam kažete i ovako i onako, i sviđava vam se ili vam se ne sviđa naša ideologija. Ali, mi vama kažemo u lice - vi ste obične lopuže i ništa drugo, i ništa više od svega toga.
Narodni poslaniče, prvo tema. Molim vas, držite se teme, a drugo, i vas upozoravam, kao i prethodne govornike, da ne upotrebljavate uvredljive izraze prema narodnim poslanicima. Izvolite.
Nisam upotrebio uvredljiv izraz, već izrekao činjenicu, a to sam rekao inače mnogo blaže od onoga što je rekao prethodnik, koji je govorio neistine. Ako vama treba maramica, a pristojno je da je ponesete sa sobom, da je imate u unutrašnjem džepu ili u džepu od pantalona, svejedno, tako pristojni ljudi rade. Ako je nemate, izađite, kupite u kiosku. Ako nema u kiosku, dođite do moje kancelarije, daću vam ih ja, imam ih nešto više nego što bi inače trebalo i pristojno bi bilo da se nosi sa sobom. Što se tiče vaših suza, nemojte da plačete, plačite nad svojom sudbinom, jer nikakve glasove nikada više u Srbiji dobiti nećete. Plačite nad sudbinom svoje političke stranke. Što se tiče fašizma i nacionalsocijalizma, nećemo da upadnemo u tu vrstu opasnosti koju vi pokušavate da nametnete, da vam odgovaramo na isti način. Mi to nećemo da radimo, a ovo što radite, to je vaša slika i prilika. To je fašizam, možda i njegov najgori oblik, nacionalsocijalizam, ali nemojte time da se dičite, nemojte time da se hvalite, a sledeći put, pre nego što izađete da to kažete svojim kolegama, poslanicima u ovoj Narodnoj skupštini, prvo pročitajte nešto, pročitajte neku knjigu, a sa druge strane razmislite da uvek kada tako nešto saopštavate to govorite za 1.200.000 građana Srbije, a biće ih na ovim izborima, videćete, i dva miliona, ako ne u prvom, biće ih u drugom izbornom krugu. Dva miliona ljudi nazvali ste fašistima ili nacionalsocijalistima. Vi razmislite ko u tom slučaju jesu iskrene demokrate, ko jesu oni da se na normalan način upravlja i ovom skupštinom i da se na normalan način govori o amandmanima, a ko ne. Čini mi se da to mnogo, mnogo više govori o vama, nego o bilo kome od srpskih radikala. Što se maramice tiče, još jedanput, odmah se javite, možete i da je zadržite, ne brinite, dobićete od svakog srpskog radikala. Hvala vam.
Stvarno postaje dosadno. Razumem da ljudi zaborave nešto što su radili pre nekoliko dana, ali da misle da građani zaboravljaju nešto što se dogodilo pre nekoliko minuta. Dakle, po Poslovniku sam prvo upozorio poslanika, pa pošto nije ponavljao uvredljive izraze, nisam stigao da ga opomenem, kao što znate. Naravno, nemate razloga da obmanjujete javnost, nikakvu vam opomenu nisam izrekao povodom nekog Hitlera i Monalize. Nisam uopšte bio na toj sednici. Čitao sam o tome u novinama. Emilija Krstić je bila predsedavajuća, ovako izgleda. Uveravali ste nas pre nekoliko dana da ne mogu da vam pomognem što vi ne razlikujete starije muškarce od mladih žena. Ne mogu da vam pomognem stvarno, ali to ne može da me spreči da svejedno o kom se poslaniku radi, da li vladajuće koalicije, da li opozicije, svaki put dosledno i doslovno primenjujem Poslovnik. Ne tražim za to nikakvu ocenu o pravičnosti. To je moj posao. Nema pravde da čovek radi svoj posao. Većina poslanika u ovoj skupštini, svejedno da li pripada poziciji ili opoziciji, radi svoj posao i moje je da im u tome pomognem i to pripada, kao obaveza, svakome ko predsedava ovom skupštinom, svejedno u svojstvu predsednika ili potpredsednika. Molim vas, nastavite političke rasprave, ali nema razloga da iznosite podatke koji su netačni, a koji su provereni pre nekoliko minuta.
Ovo je bilo po Poslovniku i rekli ste po Poslovniku.
Ne, rekao sam replika.
I rekli ste po Poslovniku. Dame i gospodo narodni poslanici ...
Bila je replika. Najavljeno je kao replika.
Gospodine Markoviću, vi ste rekli po Poslovniku.
Rekao sam replika.
Samo momenat. Moramo da razjasnimo da li je povodom replike. Ako je replika, onda bi imalo i duplo. Ako se javljate po Poslovniku, onda je to drugo, ali kažite po kom članu.
Sasvim je jasno rekao da se javio po Poslovniku.
Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovu vrstu duhovitosti ne razumem, ali možda je gospodin Marković shvatio šta je hteo da kaže. Sumnjam da ostali jesu. Ne želim da govorim o tome da li mi je opomenu dao Maršićanin, gospodin Marković ili gospođa Krstić. Svi su mi dali opomenu. Ne mogu baš da zapamtim ko mi je dao u kom slučaju opomenu i sa tim će nastaviti verovatno. Nemam ništa protiv toga, imate pravo na to. Samo sam ukazao na činjenicu da niste čoveka prekinuli. Čoveka je trebalo da prekinete odmah, jer je svakome bilo jasno da je u alkoholisanom stanju. Vama je to jasno i vi ste to videli. Molim poslanike da ne dobacuju, iz bilo kojih klupa da dolaze. Molim vas da to ubuduće ...
Gospodine Vučiću, u pravu ste. Molim da se ne izjašnjavate uvredljivo o poslaniku koji je govorio pre toga. Izvolite.
Gospodine Markoviću, molim vas da to ne dozvolite. Imamo pravo svi da budemo u alkoholisanom stanju, ali van zgrade Skupštine. Dakle, možemo to da budemo i to nije problem. Kada neko nešto proslavi, kada neko nešto uradi itd. Ovo ne sme da se dozvoli, gospodine Markoviću. To ste odmah videli, a onda su krenule najžešće moguće uvrede na račun onih koji su najbolji u Srbiji, a najbolji su zato što su dobili najveće poverenje građana Srbije, gospodine Markoviću. Što se tiče razlike između vas, znam da mi u SRS imamo danas jednu stvar koju moramo da rešimo i zato se tako ponašamo, iako se trudimo i pokušavamo, i sve činimo što je u našoj moći, i hvalimo se činjenicom, da kad već govorite o kampanjama i o tome šta radi Šešelj ili Nikolić itd, da naš predsednički kandidat nije pomenuo ni jednog protivkandidata, ni posredno, ni imenom ni prezimenom, od početka kampanje. Valjda će izdržati do kraja kampanje sa tim i sa tom odlukom. Da vam kažem nešto, na svaku vašu besmislicu, na svaku vašu uvredu koju upućujete poslanicima SRS-a, reagovaćemo žestoko, zato što je upućujete građanima Srbije, zato što je upućujete najvećem broju građana Srbije, i naš je zadatak i borićemo se da i vas i vaše pošalice i duhovitosti, kada im nije mesto, i sve ostale u Narodnoj skupštini Republike Srbije koji su ili sa vama ili će uskoro da budu sa vama, što nam je potpuno svejedno, dakle, sve njih, pobedimo i pokažemo da u Srbiji može istinska demokratija da vlada. A kada budete manjina, videćete da vas niko neće nazivati ni fašistima, ni nacistima, ni ovakvima ni onakvima, jer za vas su glasali pošteni i časni građani Srbije, koji su mislili da ćete ih vi voditi u bolje sutra, da ćete voditi Srbiju u njenu korist i na njenu dobrobit. U tome su jedino pogrešili. Ali, oni koji su glasali i za nas, ma kako se vama ne sviđalo, jesu časni, pošteni građani Srbije koji žele dobro ovom narodu i dobro svim građanima ove zemlje. Ako vi to ne možete da razumete, onda je problem u vama, a onda ćete se vrlo brzo, za nekoliko nedelja, sa tim suočiti i za nekoliko nedelja ćete dobiti ocenu, demokratsku ocenu naroda, ko je dobar a ko je loš, ko je demokrataa ko nije, a tada ćete videti... (Predsednik: Sat je dobar. Tri minuta i 55 sekundi. Završite.) ... da ko je demokrata, nema nikakve veze sa imenom njegove političke stranke, već sa onim što radi. A videćete, najbolje radi, realno najbolje za Srbiju, SRS.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Veroljub Stevanović, predstavnik poslaničke grupe SPO-NS. Izvolite. Da li je replika ili povodom amandmana? Replika. Pominjana je poslaničke grupa, izvolite.
Dame i gospodo poslanici, vidite kako to izgleda kada se nađete u poziciji da vam neko nešto kaže što vam ne prija, gospodo radikali. Vi se onda gicate, što bi rekao narod, reagujete kako reagujete, a zaboravljate šta sve vi sa ove govornice izgovarate drugima. Mogao bih da kažem, recimo, da svi mi kada zamislimo kako šerif ulazi u salon u neko doba, a kad god vidimo Vučića da uđe ovde to zamislim, ali neću to da kažem, jer sam pristojan. Kao, sad, mi se plašimo, sada ćemo da čujemo nešto strašno. Gospodine Vučiću, posledice rada Nove Srbije se vide u Čačku. Posledice rada SRS-a u tri i nešto godine vlasti se vide na svakom koraku. To je mnogo grobova mladih ljudi u Srbiji, to je stanje na Kosovu, to su porušene zgrade, fabrike, uništena privreda. Za to vi kažete da je to nacionalni interes. Mi kažemo da to nije. Vi mislite da su svi oboleli od amnezije, pa ne znamo ko je sve bio ministar. Svaka čast gospodinu Krasiću koji ovde izlazi, ali da ne zaboravimo da je bio tada ministar. I vi, gospodine Vučiću, razumem da ste se vi 10 godina ovde vežbali u parlamentu i da ste imali radno mesto ovde i nešto malo u Saveznoj vladi, ali je red da shvatite da su neki drugi ljudi radili u svom životuneke ozbiljne poslove, i da su stručni, i da ne treba vi svuda da se javljate, pojavljujete, iako vam je ovo ovde u Skupštini bilo jedino radno mesto. O tome ćemo kasnije, kada se ukaže prilika. Shvatite, dakle, gospodo radikali, nije dobro vređati i da ste ovog puta vi čuli nešto što nije primereno da čujete, ali da ste mnogo puta gore postupali od onog poslanika koji je malopre bio za ovom govornicom. Hvala.
Po Poslovniku, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, čudi me da niste upozorili prethodnika. Nemam ništa protiv da neko misli i da sam šerif. Ne mislim to da budem, nikad se tim poslom nisam bavio, ali će biti potreban dobar šerif da pohapsi sve lopove kada izgubite vlast, a mnogo ih je u vašim redovima. Za to ne brinite. Što se tiče ovog drugog, oko toga ko je šta radio i kako je radio. Mi jednom stvari možemo da se ponosimo: bili smo dve godine i nešto manjinski partner u Vladi, pogrešili ste u godinama. Pogrešili ste i oko Savezne vlade. Nije važno. U to vreme, kada govorite o Kosovu i Metohiji, vaš predsednik je bio potpredsednik Savezne vlade, u to vreme kada su paljene i rušene kuće. Tada je imao jednu priču i rekao da brani Srbiju od albanskog terorizma, a danas ima priču, jer brani Albance od terorizma države Srbije. Zaboravio je šta je onda govorio ili su mu neki rekli da tu priču treba da promeni. U tome se razlikujemo, što mi i dalje mislimo da je bio u pitanju albanski terorizam, a ne srpski terorizam, a vi ste od albanskog terorizma došli do srpskog terorizma. To jeste diferencija specifika između vas i nas i nikada se u tome složiti nećemo. Što se tiče grobova, koga vi to optužujete, koga optužujete za grobove. One ljude koji su išli da brane svoj narod? Mi nismo bili vlast u tom trenutku, pa i vi ste imali svoje jedinice koje su išle zapadno od Drine i Dunava. Da li se stidite sada tih ljudi? Za razliku od vas, i to je diferencija specifika između vas i nas, mi se našim ljudima ponosimo, jer su bili najhrabriji deo našeg naroda, najčasniji deo našeg naroda, i alal im vera. Vi ako imate da kažete da je neki počinio ratni zločin, kažite, gonite ga. Četiri godine nas goni bivši režim za sve i svašta, za šta im padne napamet; a šta, ništa. Šta ćete posle da pričate; šta ćete posle, pa izađite odmah pa govorite. Čuj, vi ćete nešto posle da pričate, pa sada treba neko da se plaši u sali od onoga što ćete vi da govorite. Vi koji ste pokrali i opljačkali sve što ste u Srbiji stigli, sve čega ste se dohvatili. Pogledajte što u Beogradu ni do 2% ne možete da dometnete....
Gospodine Vučiću, molim vas....
... do 2%, sve skok s motkom da skačete, ne možete da dohvatite. Ne možete da dohvatite zato što to građani Srbije znaju i džabe vam je da izlazite ovde. Kažete, gicate se, zato što vam neko kaže da ste fašisti ili ovakvi ili onakvi. Verovatno i u vašoj, a u mojoj porodici su ti fašisti ubili..... (Predsedavajuća: Vreme.) ... skoro sve u Drugom svetskom ratu. Vi ćete sada da mi govorite ovakvi ili onakvi su fašisti. Vi ili bilo ko drugi, zato što smo bolji od vas i zato što imamo više glasova. Dobra je vaša politika, možda je najbolja na svetu. Doduše, malo je ko razume, a veoma mali broj građana Srbije podržava. Nemojte da smetnete s uma da mi imamo 82, a vi 22. Toliko o demokratiji, toliko o građanima Srbije, i vašoj i našoj politici. Hvala.
Po Poslovniku, narodni poslanik Vladan Vučićević.
Po Poslovniku, član 97, 99. i 100. Sve je povređeno. Tačno je, gospodo radikali, da ste bili dve godine manjinski partner, tri, je l' tako, ali je tačno da ste za te tri godine, koliko kažete, uništili Srbiju kao da ste bili 30 godina. Mi, iz Nove Srbije, nismo bili u vlasti, i nismo imali razloga i nismo takvi ljudi da budemo lopuže. Za te tri godine, gospodo radikali, mogli ste da unapredite privredu, mogli ste da uvedete robotiku u privredu, a nažalost, vi to niste uradili, ali prednjačite u svetu, uveli ste robotiku u parlament srpski. Ovde se ponašate kao roboti. Neko vas isprogramira, namigne, pa vam kaže, a vi vadite karticu. Na drugi mig, vi izlazite napolje iz sale. Neko vas isprogramira, a onda gospodin Vučić, koji ceo dan nije tu, isprogramiran dođe da vređa dostojanstvo ove skupštine, da vređa poslanike i da, naravno, omalovažava i srpski narod. Gospodo poslanici, naslušali smo se ovde od srpskih radikala da su oni najveći, najjači, najlepši i najpametniji. Niste najveći, niste najjači, niste najlepši, niste najpametniji. Vi imate 82 poslanika i to mi respektujemo, i to smo pokazali na samom početku kada smo formirali Skupštinu, vi ste u svim odborima zastupljeni shodno broju vaših poslanika. Gospodo, morate da shvatite, niste dobili vlast, niste imali autoriteta da formirate vlast. Vlast u Srbiji nije dobio niko, građani Srbije su glasali onako kako su glasali. Vlast u Srbiji je dobio onaj ko je imao autoriteta da formira većinu. Zato, gospodo radikali, nemojte biti programirani ljudi, budite poslanici, a ne robotika u srpskoj skupštini. Nemojte da vređate dostojanstvo i ove skupštine, i svih nas poslanika, i nemojte da mislite da samo vi znate da izađete za ovu govornicu da nešto kažete, da samo vi možete da upućujete uvredljive izraze, a da mi to vama ne možemo vratiti. To što smo mi od vas bolje vaspitani, to što smo mi od vas bolje obrazovani, a nećemo da korisatimo izrazre koje koristite vi, to je, naravno, stvar našeg dostojanstva. Ako smatrate da ćete tako kako vi mislite, vređanjem ovog parlamenta i svih poslanika, da osvojite vlast u Srbiji, grdno se varate. Mislim da će narod na ovim izborima ipak znati da proceni. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, molim vas da utvrdimo kvorum, da vidimo da li možemo da nastavimo rad. Pošto je utvrđeno da je prisutan 91 narodni poslanik, možemo nastaviti rad. Po Poslovniku, izvolite.
Reklamiram član 97. stav 2. Poslovnika, u kome se kaže, između ostalog, ukoliko se uvredljivi izrazi odnose na poslaničku grupu ili stranku, pravo da se javi po Poslovniku ima šef poslaničke grupe. Dakle, gospodo radikali, obzirom da ste bili jako vredni na rečima, javljam se zbog uvreda koje ste nam uputili. Vi ste ne samo majstori demagogije, već ste i pravi majstori za zamenu teza. Kada sam govorio o grobovima, mislio sam na sve te jadne ljude koji su poginuli zbog loše politike koju ste vodili, a vi ste to naravno drugačije protumačili. Vi vrlo dobro znate da jepolitika stvar mogućeg. Vi ste od silnih mogućnosti, od kojih su verovatno sve bile loše, izabrali najlošiju i zbog toga u ovoj zemlji ovoliko grobova. To je, dakle, ta zamena teza. Naravno da ste to uradili namerno i namerno vam to sada kažem. Kako bi bilo, gospodine Vučiću, da ste u prilici da protiv svoje porodice imate 100.000 ljudi i da ste potpuno u pravu. Vi ćete, naravno, zarad svoje porodice, da razgovarate sa tim ljudima da biste izbegli tragediju. Dakle, za jednu vlast je narod porodica. O tome sam govorio. Neću vas učiti u vašim godinama vaspitanju. Nikada vam neću reći da ste lopov, da ste fašista, a vi ste to bezbroj puta odavde rekli. Neću vam pominjati Zemun, neću vampominjati vaš sportski centar, neću zaista. To se takođe govorilo, alievo neću ništa da kažem ružno, jer se ništa nije dokazalo. To naravno namerno govorim, jer ste vi to rekli pominjući Beograd. Kada smo već kod gradova, da vas podsetim da sam bio predsednik Skupštine grada Kragujevca četiri godine i nijedna jedina afera nikada nije postojala. Rezultat toga je 27%, koliko je moja koalicija ili naša koalicija dobila na izborima u septembru 2000. godine, a vi ste gospodine Vučiću ostali bez ijednog odbornika u Zemunu. To je što se toga tiče. Što se tiče doslednosti politike SPO i Vuka Draškovića, tu nema dileme. Tu opet ima zamene teza. Mi smo samo rekli da je potrebno da međunarodna zajednica ima iste aršine prema Albancima sada, kao što je imala prema nama onda kada je uradila ono što je uradila zemlji Srbiji. (Predsedavajuća: Vreme.) Da vas nešto podsetim, gospodine Vučiću. Znam vas više od deset godina. Doduše, tada ste bili lakši 20-tak kilograma. Mi smo vas od milja zvali onako kako to priliči toj kilaži, a sada imate 20-tak kilograma više i nemojte misliti da 20 kilograma više donosi titulu šerifa. Drugo, ono u narodu - ko nema u glavi ima u bedžu, nisam izmislio ja, ali tome dodajem - šta biva kada taj bedž ostane kod kuće, gde vam je ono u glavi?
Replika, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, zanimljivo da je glavna argumentacija naših protivnika to koliko sam imao kilograma. Ne znam koliko sam imao kilograma ni onda, ni danas. Imao malo ili imao mnogo, moji su. Niste me vi hranili ni na koji način. Ne verujem da ste nešto na to potrošili, ne verujem da je bilo ko drugi i nije važno da li su ljudi debeli; evo, ja sam debeo, vi ste mršavi, ne mislim da sam zbog toga lošiji. Mislim da je mnogo važnije to ko je lopov, a ko nije. Mislim da je to mnogo preče od toga. To da sam debeo, pa šta sad? Jaka stvar da li sam debeo ili nisam. Nije naročito bitno.
Bez dobacivanja.
Ne moraju da prekinu, mogu da dobacuju šta god hoće i kako god hoće. Mogu da se osmehuju koliko god hoće. Uskoro ćemo se mi osmehivati. Što se bedža tiče, naš bedž je odraz naše kampanje, naše ideje, naše političke ideologije. Vama bedž smeta jer ne znate kako i na koji drugi način nekoga da uvredite. Kažete da nećete da govorite nešto o nekom sportskom centru. Šta da govorite? Šta da govorite o Zemunu? O tome koliko je kilometara asfalta napravljeno – 62, a u vreme sadašnje vlasti nula. U vreme one vlasti koju vi kritikujete, a to građani dobro znaju, pozorište, porodilište, Institut za reumatologiju – otvoreni. U to vreme skinute kofe sa krova u Pinkiju. Kada je nešto pominjao gospodin Dinkić ovde, dobio sam dopis od čoveka iz vaše vlasti. Mislim da je jedan od ljudi vrlo blizak vašoj stranci i na vrlo korektan način, a sada se nalazi na direktorskom mestu, rekao je - izvinjavamo vam se, gospodine Vučiću, ovo nema veze sa Pinkijem, to je neko ne znam šta izmišljao. Dakle, toga se ne stidim i pitam vas šta je to i šta ćete da kažete o Zemunu? Hoću da govorim o Zemunu, jer se time najviše hvalim, jer tamo najviše glasova dobijamo i tamo narod upravo zato i glasa za Srpsku radikalnu stranku. Tamo vas pobeđujemo sa odnosom glasova 20:1, ne 5:1 ili 4:1, kako je to prosečno u Srbiji, nego 20:1. Toliko o tome kako je ko vladao i kako je ko i šta radio. Govorite o grobovima izameni teza. Hvala vam na tome što nećete da me vaspitavate. Imao sam oca i majku. Možda su krivi za moju debljinu ili zaslužni, šta da radim. To izgleda najveći problem, ali prihvatam. (Predsedavajuća: Vreme. ) Prihvatam, prilično sam debeo, sada ću još malo da se ugoijim ili sam prilično mršav, pa ću da smršam, ne znam šta ste hteli da kažete, kada za koji period, nije naročito ni važno. Moram da vam kažem jednu stvar što se tiče doslednosti u politici. Nekada sam, to je bila 1991. godina, pre toga sam čitao knjige Vuka Draškovića, velikog srpskog književnika. (Predsedavajuća: Vreme.) Vaspitavan bio na tim delima, učio gde su srpski grobovi u tim delima. Mnogo toga saznavao o Srbiji i srpskom narodu, da bih onda kada je počeo da se bavi politikom saznao da sve to što je pisao nije istina, da bih onda saznao da u stvari treba da se borimo za neke druge i da treba da osuđujemo Srbiju zato što je branila ognjišta srpskog naroda i zato što je branila svoju Srbiju na Kosovu i Metohiji. U tome je razlika između nas i vas. (Predsedavajuća: Upozoravanm vas na prekoračenje vremena.) Razumeo sam i zahvaljujem vam se. Razlika između nas i vas je u tome, gospodine Stevanoviću, što možete da budete vlast sa svakim. Mi kada jesmo ili nismo, to se zna, a vi koji ste tobož najviše protiv Socijalističke partije Srbije i ovi vaši koalicioni partneri, vi ste danas na vlasti, vi ste ministri i pomoćnici ministara, u upravnim odborima ste samo zato što vas je ta politička partija podržala, a ne zato što ste vi dobili na izborima određeni broj glasova, ne zato što ste pametni, lepi ili mršavi, ili debeli, ne znam šta ste već hteli da kažete, svejedno... (Predsedavajuća: Pet minuta gospodine Vučiću.) ...nego zato što vas je podržala Socijalistička partija Srbije. Razlika između vas i nas je u tome što mi ne delimo građane. Vaš neko iz poslaničke grupe nazvao nas je fašistima i na to smo mu odgovorili. Dobro je da ste to povukli, dobro je da to svako u ovoj skupštini povuče, i da to nikada više ne govori, i da ne izaziva sukobe, ni u Skupštini, ni na ulicama. Mi to za vas nikada nismo govorili, gospodine Stevanoviću. (Predsedavajuća: Molim vas, prekoračili ste 2,5 minuta.) Završavam za deset sekundi. Ono što smo vam govorili uvek za vašu vlast, za ono što ste radili u lokalu, za ono što ste radili na generalnom planu, na generalanom nivou, to je bilo i ostaće, ali i zbog toga što danas govorite gospodine Stevanoviću ovde, ne brinite, 13. juna ćete videti ko će se osmehivati. To će biti Srbija pobede, Srbija Tomislava Nikolića.
Pošto ste vi izazvali repliku, možete po Poslovniku. Vi ste izazvali repliku. Repliku ne možete dobiti. Po Poslovniku, izvolite.
Ponovo zamena teza i ponovo uvredljive reči [[Dobacivanje iz sale: Koji član?]] Član 100. (Predsedavajuća: Molim vas da ne dobacujete.) Ne možete da me izbacite iz ravnoteže, možete da pričate šta god hoćete. Dakle, zamena teza je direktno ovde uočljiva. Ponovo govorite o tome kako su neki lopovi, za koje se nije dokazalo da su lopovi, pričalo se, a vi niste, jer se nije dokazalo da ste lopovi. Dakle, ponovo zamena teza. Gospodine Vučiću, pitajte građane Kragujevca kako je vlast izgledala one četiri godine, potpuno blokirana od vaše vlade narodnog jedinstva, kada je grad Kragujevac proglašen okupiranim gradom od te vlade. Tada je u Kragujevcu 68 kilometara asfalta samo na selu urađeno. Pitajte Kragujevčane šta o toj vlasti misle. Obzirom da mi gospođica Jovanović dobacuje, gospođice Jovanović, uvek bih, kada nešto pričam o drugome, pogledao sebe u ogledalu ili bih se zamislio da sam u ogledalu, pa bih onda, recimo, pre nego što kažem gospodinu Ristivojeviću, a to ste juče rekli, da prvo treba da prođe određene lestvice, pomislio na sebe. Vi ste bezbroj puta pokušali da postanete odbornik u svojoj mesnoj zajednici gde ste rođeni i nikada niste bili ni blizu da uđete u drugi krug.
Replika, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, zadovoljan sam što režim pokazuje ovakvu nervozu i što se ovako raduju, nažalost, a poštovao sam gospodina Stevanovića, primitivnim upadicama i nečemu što nisam očekivao ni od koga u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Vaša priča o tome da Nataša Jovanović treba da se pogleda u ogledalo je poput one malopre – da li je neko debeo ili mršav. Jadna vam je ta priča, gospodine Stevanoviću. Zaslužuje Srbija mnogo bolju priču, zaslužuje Srbija priču kakva joj je budućnost potrebna, šta će to narodni poslanici da urade, a ne da li je neko debeo ili mršav, ili se dama gleda u ogledalu. Nemojte da govorite o tome ko je koliko glasova dobio, jer vi ste bili u koaliciji sa strankom koja je više tome doprinela, ali da ne ulazim u te razloge, dobili ste 11 procenata, a mi bez koalicije i ta dama, kojoj ste pominjali ogledalo, dobila je na ovim parlamentarnim izborima 30 posto glasova, pa uporedite 11 i 30, gospodine Stevanoviću. Gospodine Stevanoviću, ima to da ste vi u pravu oko toga da li je nešto dokazano ili nije dokazano. To je tačno. Sve dok nema pravosnažne sudske presude, ništa nije dokazano. U to nema nikakve sumnje. Ni to što kaže jedan, drugi, treći, ni to što kaže policija, ni to što kaže ovako ili onako, ništa nije dok nemamo pravosnažnu presudu. Tu ste vi u pravu. Ali, ima jedna stvar: govorite o nečemu da se nama nije dokazalo. Šta nam se to nije dokazalo? Ko je to o čemu pričao? Slušali smo tri ili četiri godine od predstavnika bivšeg režima sve i svašta. I, šta bi od toga? Hoćete da nastavite sa tim, gospodine Stevanoviću. Ne znate šta da mi zamerite, ne znate šta da kažete. Mi vama možemo da zamerimo ono što znamo kao obični građani. Ne znam ko je koliko utajio, uzeo, ne bavim se time. Nisam neko ko će da se bavi ni lovom na veštice, niti da vas proganjam, niti da tražim – dajte mi, pa sada ću, ne znam šta. Nema čoveka u Beogradu, ne postoji, i ne znam za Kragujevac, o tome će govoriti gospođica Jovanović, ali znam za Beograd, da šta god je neko hteo, da smo svaki dan primali stranke, da su dolazili ljudi da kažu – aman, ljudi, ovo je mister procenat, a ovo je mister postotak. To je bilo iz dana u dan. (Predsedavajuća: Vreme.) Nikakve razlike nije bilo. Da li sam dokazao to na sudu? Ne, nisam, ali vam kažem ono što znaju svi građani. Znate to i vi, gospodine Stevanoviću, zašto ne idete preko tri posto u Beogradu. Znate da je to zbog toga, iako sudske presude nema. Džabe vam je to što ćete svaki dan na televiziji da govorite kako ne valja vlast radikala u Zemunu od pre pet godina... (Predsedavajuća: Upozoravam vas na prekoračenje vremena.) Džabe vam je sve to, jer to znaju građani Zemuna. Nije slučajno naša pobeda u tom gradu najubedljivija, zato što ti ljudi znaju i ne mogu se medijski prevariti. Pozivam vas na racionalan, normalan razgovor i dijalog. Nema potrebe da ulazite sa toliko žuči, sa toliko nervoze. Mi se nikoga ne plašimo, ni vas, ni svih ostalih, i uvek ćemo odgovarati, ali mi mislimo da je najvažnije da se razmišlja o budućnosti Srbije, šta je to što mi možemo da uradimo za našu zemlju, šta je to što je otadžbini potrebno u ovom trenutku. (Predsedavajuća: 4,15 minuta.) Završavam. To što ćete vređati debele i mršave, nečije ogledalo ili odraz u ogledalu, gospodine Stevanoviću, to, nažalost, mnogo više govori o vama i još više o onima koji su vam na to aplaudirali, nego o bilo kojem srpskom radikalu.
Po Poslovniku, narodni poslanik Milorad Belić.
Reklamiram povredu Poslovnika, član 97. Jasno se iz diskusije gospodina Vučića, i sadašnje i one prethodne, radi o uvredljivoj konotaciji za poslaničku grupu SPO-NS, iz sledećih razloga: zaista mislim da treba ova skupštinska govornica da služi, to sam rekao pre par dana, samo za ono što je na dnevnom redu. Tada sam pokušao najiskrenije, najdobronamernije, onako kako zaista i smatram taj svoj posao ovde, i kako smatram i mojih kolega, odnosno gospode iz SRS, da pokušamo ovde da uradimo ono što je najbolje, kako ste vi najčešće isticali, za građane Srbije. Za građane Srbije je najbolje da se ne gubi vreme, da se ne troše pare uzaludno i da se svaki dan ne proćerda uzalud. Čini mi se da od toga, iz priloženog se vidi, nema ništa, a opet, gospoda iz SRS imaju vrlo ozbiljan problem kako da objasne zašto su "srpska", zašto su "radikalna" i zašto su "stranka". Kao profesor istorije, verujte, nijednog trenutka nisam ubeđen u to. Kada se govori o ovom prvom prefiksu "srpska", o tome su govorili moji prethodnici i, uz poštovanje vaše inteligencije i strpljenja građana Srbije, o tome ne bih mnogo govorio. O tome se govori kako su zaštićeni srpski nacionalni interesi, koliki je i čiji je bio udeo u ruženju srpskog naroda, naravno, ko su i kakvi ministri bili, ali isto tako i ko je i kakav udeo imao u vršenju lokalne vlasti. Nisam toliko zaboravan, verovatno zato što predajem istoriju i što mi je prošlost opsesija, a naravno i dužnost. Pre par dana, u vrlo uglednim dnevnim novinama stoji – 57 lokala od čvrstog materijala na travnjaku u Zemunu, 17 hiljada bespravnih objekata, poslovni prostor "Pinkiju" uplatio 100 hiljada dinara za 296 radnika, a u tom trenutku, kaže, bilo je 34 radnika. Samo prenosim ono što je pisalo pre par dana. To nije tako davno. Ono što je bilo malo ranije, što seže u prošlost, to je taj drugi deo naziva – "radikalna". Veoma dobro znaju iole dobronamerni i obavešteni da je Narodna radikalna stranka formirana 1881. godine i da apsolutno nema ništa sa onim što se danas naziva Srpska radikalna stranka ili obrnutim redosledom i obrnutom logikom. Što se tiče "stranke" i toga šta je partija, a šta je stranka, mislim da je o tome takođe bilo reči i ne bih baš oduzimao mnogo vremena. Naravno, ne mogu da shvatim zašto se stalno (predsedavajuća - vreme)... završavam... pozivate da ćete vi na sledećim izborima uzeti 150 ili 160, ili ne znam 250 poslaničkih mesta. Pa, time, u stvari, dolazite u jednu logičnu kontradiktornost sa onom vašom politikom. Znate, sa 150 ili 160 poslanika, to kako neko reče ovde jednom - može i baba Nasta da vrši vlast. Umeće vršenja vlasti je pronaći koalicionog partnera i vršiti vlast u interesu naroda.
Replika, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, želeo sam da prekinem ovo. Nadao sam se da je besmislicama došao kraj. Ali, onda smo čuli mog prethodnika koji je, javljajući se po Poslovniku, izrekao niz uvreda, onako iz repertoara 1991. ili 1992. godine. Ništa im se još nije promenilo što se optužbi na račun SRS tiče i nemam tu bog zna šta da komentarišem. Nemam bog zna šta da komentarišem ni želju da u jednom trenutku SRS nazove hrvatskom radikalnom strankom, jer su to radili nekada. Samo ću ih podsetiti na jednu stvar i to mnogo više govori o njima, zato to ne bi trebalo da radimo, jer su to radili neki iz bivšeg režima, koji su kasnije stavljali ljudima kesu na glavu. Dakle, oni koji su govorili - hrvatska radikalna stranka, oni koji su Vojislava Šešelja optuživali, pošto im je to bila optužba u to vreme, iako su tobož veliki kosmopoliti, građanski orijentisani, da je hrvatskog roda, ili ne znam ni ja šta, pa su bili najsrećniji da kažu - aha, moraš da ideš u Hag zbog zločina koji ste počinili nad Hrvatima, pa se dogovorite gospodo. Dogovorite se i prekinite da lažete. Dosta je bilo izmišljenih optužbi, besmislenih i ličnih uvreda na račun srpskih radikala, posebno na račun Vojislava Šešelja. Dosta je bilo te priče šta na šta liči i ko na koga, posebno u trenutku kada čovek nije u stanju da se brani. Posebno nemojte to da radite zato što je vaš predsednik ne u katoličkoj ili nekoj drugoj crkvi krstio jednog, prvog sina, prvenca Vojislava Šešelja, nego u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. I, sa tim vašim dobacivanjima i pričama nije SRS, nego kakva, to je toliko bedno da ne želim da vam odgovaram i neću da vam kažem ono što ste zaslužili. Neću da vam kaže kakvo ste ime dobili od naroda, a ne od srspkih radikala. Neću ni jednom da ga pomenem. Zato što ne priliči ozbiljnim ljudima, ozbiljnim političarima. I neću vam to izgovoriti. Ja vas nazivam - Srpski pokret obnove, onako kako se vi zovete, onako kako vam je ime političke stranke. Sa tim imamo veze, ili sa kim nemamo veze - ne znam sa kim imamo veze, ne znam sa kim nemamo. Trudimo se i pokušavamo da baštinimo ono što je najbolje u srpskoj političkoj tradiciji. Da li uspevamo ili ne, ne znam. Ali, znam da imamo mnogo veće poverenje građana Srbije u prethodnih 14 godina nego što ste ga imali vi. Znam da je danas ta razlika neuporediva. Što se tiče činjenice - može baba Nasta da vlada sa 150 ili 160 poslanika; možda može baba Nasta, ali nisam video da je dobila 150 ili 160, a srpski radikali hoće da dobiju 150 ili 160. Što se tiče koalicionog partnera, ko može a ko ne može da ga nađe, e, usrećili su se i ovi što su vas našli i vi što ste neke pronašli. Samo teško Srbiji i od vaših i od njihovih koalicionih partnera.
Po Poslovniku, izvolite.
Vama se izvinjavam, ali pozivam se na član 97. Potpuno sam pogrešno protumačen. Ne znam sada da li je to namerno ili je to slučajno, ili jednostavno nisam shvaćen, ali radi se o prostoj stvari. Moja aluzija na prefiks srpska tiče se upravo onog drugog što sam obrazložio - kako su i na koji način odbranjeni srpski interesi. Ništa drugo. Taman posla da sam aludirao na nekakvo poreklo vašeg predsednika, ne znam da li je katolik ili Hrvat itd. To ni jednog trenutka nisam rekao, niti to znam. Molim vas, znam da govorim samo na osnovu činjenica i na osnovu onoga kako sve to doživljavam. Rekao sam da govorim u svoje ime. Druga stvar što sam pogrešno protumačen - jesam poslanik na listi SPO - Nova Srbija, ali nisam član SPO-a nego član Nove Srbije. To je takođe pogrešno. I, što se tiče onog sledećeg, o čemu ste vi govorili, zaista ne znam kako vi objašnjavate fenomen, svaka čast, vi imate 82 poslanika i to je respektabilna cifra, to je nesporno, ali kako objašnjavate fenomen da gotovo nema gradova u Srbiji gde na prste jedne ruke možete da nabrojite vaše odbornike. To je suština. Kada replicirate onda samo želim da me shvatite potpuno, ispravno, onako kako sam to rekao, a ne da izvrćete, i naravno, ovo nije reprertoar iz devedesetih godina. Verujte, ovo je (u ruci drži isečak iz novina) od pre deset dana iz "Večernjih novosti".
Replika, narodni poslanik Aleksandar Vučić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ove tobož pošalice i ovo - kao mnogo sam pametan pa ću da vam kažem opet, nisam tačno hteo da kažem, niti znam kog je roda. Nas ne interesuje kog ste vi roda, ali vidimo da ste loš čovek.
Molim vas da ne dobacujete.
Jer, to ne može dobar čovek da radi, to što vi radite sa ove govornice. Ne može.
Molim vas, gospodine Vučiću....
Mene molite, a njega niste molili zato što je govorio o nečijem rodu, a mene molite zato što sam mu rekao da je očigledno da nije dobar čovek, posle onoga što je uradio sa ove govornice.
Koliko se sećam, on nije nikome rekao da je loš čovek.
On je rekao nešto mnogo gore...
Vi ste rekli - vi ste loš čovek, a ne - vi niste dobar čovek, nego ste rekli - vi ste loš čovek.
Nisam rekao da je on loš čovek, nego sam rekao da mislim da nije dobar čovek i mislim da je to očigledno svima. Ali, da ne ulazimo u to kakav ste vi čovek, dobri ste vi za svoju porodicu i u to neću da diram. Nego, da vam nešto kažem oko tog prefiksa srpska. Ko ste vi da vi govorite ko je srpska, a ko nije srpska? Ko ste vi? Jeste li vi neki sudija? Jeste li vi predstavnik celokupnog naroda, pa ćete vi to da nam kažete. Pa, vi to znate. Vi znate to bolje od četiri puta više građana Srbije, koji su svoje poverenje dali našoj stranci, ne vašoj listi. Pa ćete vi to da sudite? Kažete - zeznuli se. E, nisu. Zna narod dobro za koga glasa. Sada ćete tek da vidite kako dobro zna da oceni to kako i sa kim vladate. Kako i na koji način vladate. Pa, nemojte da se iznenadite kada umesto prstiju jedne ruke budete brojali u hiljadama broj odbornika srpskih radikala od septembra meseca. Nemojte da se iznenadite. A, nisam hteo da vam odgovorim za Zemun i 2000. Nije tačno da nemamo ni jednog odbornika. (Glasovi - dva.) Ma nije ni dva, pet je odbornika i na dopunskim smo pobedili. Nije to sporno, ali smo imali 24% glasova. Zbog izbornog sistema nismo dobili veći brojodbornika, a ne zbog broja glasova, kao što znate. A, vi to samo potcenjujte. Nastavite da potcenjujete. Nemamo mi ništa protiv toga. Izađite još jednom, kažite - a, Vučiću, ti si Hrvat, ili ti si Musliman, ili ne znam šta. Evo, dobro, šta god hoćete možete da kažete. Nikakvu vrstu problema sa tim nemamo. Građani Srbije će to umeti da ocene. Što se tiče tih novina koje pokazujete, pa to sve novine objavljuju od početka ove kampanje. Samo čekam šta će još da objave, šta će još da im padne na pamet. Šta ste rekli, nešto - 296 i 34 zapsolenih. Ne znate ni sami šta govorite. Ne znaju ni oni koji su to pisali. Šta je to, što sam stekao - dobit za preduzeće? Šta? To što je steklo preduzeće? Šta govorite, ljudi? O čemu pričate? Ne znate ni sami o čemu je reč. Ne znate ni sami šta da kažete opštinskoj vlasti, jer nikada više nije radila i nikada više za građane Zemuna nije uradila. E, to je vaš veliki problem. Pozvao bih vas još jednom - umesto uvreda, na vlasti ste, nije važno uz čiju pomoć i podršku, nije važno ni iz moralnih razloga. Važnije je da nešto uradite za budućnost Srbije i to je mnogo bitnije, nego što izlazite ovde i pokušavate da vređate opoziciju. Vređajte koliko vam je volja, radite šta god hoćete, a mi ćemo se truditi da vam uvredama ne odgovaramo. Nije slučajno Tomislav Nikolić u kampanji, ne ponaša se slučajno na takav način da ni jednog protivkandidata ne pominje. Mi vam ovde odgovaramo, ali se trudimo da vam ne uzvraćamo istom merom. Pokušavamo argumentima da vas ubedimo da niste u pravu, ali da znate ono o čemu vodimo računa, što mi mislimo da je najbolje i najvažnije, jesu interesi građana Srbije, a građani Srbije će vama i nama dati onako kako zaslužujemo. A kako zaslužujemo, plašim se da u ovu zgradu više kao poslanik nećete ući.
Replika na izlaganje narodnog poslanika Veroljuba Stevanovića. Direktno pominjanje, narodni poslanik Nataša Jovanović.
Gospođo Krstić, nije gospodin Stevanović zaboravan, on je samo malo više nervozan. Sasvim smireno ću vam, gospodine Stevanoviću, odgovoriti, bez takvih neurotičnih gestikulacija, mlataranja rukama i pominjanja nečega što nije istina. Ta psihoza u kojoj se nalaze svi članovi propalog SPO-a je meni jasna. Živim u Kragujevcu, u Šumadiji, gde ste vi doskoro možda i mogli da prevarite Šumadince i Kragujevčane, ali kažem do pre nekoliko godina, da ste vi neka alternativa i neka opcija koja se dušebrižnički nudi Kragujevčanima i svim građanima Srbije. Mnogo ste propali na izborima, niste mogli da prođete izborni cenzus, nije vas bilo u ovoj skupštini četiri godine. Godine 1996. ste kao neko ko je bio ne na samostalnoj, nego na listi tadašnje grupacije "Zajedno", prošli kao odbornik na listi i postali ste voljom vaših koalicionih partnera predsednik skupštine grada Kragujevca. Ne gradonačelnik, kako ste sebe voleli da nazivate, nego trebalo je da budete prvi među jednakima. Za četiri godine se niste tako ponašali, unazadili ste sve demokratske procese u gradu. O vašim malverzacijama i zloupotrebama ne moram da govorim, ni članoviSRS-a, o tome su vam govorili i Radosavljević, i Vlatko Rajković, i svi oni koji su bili četiri godine sa vama na vlasti i opet oni prevarom građana pobedili vas 2000. godine. Gospodine Stevanoviću, osvestite se malo, novo vreme je došlo, 28. decembra 2003. godine, a pre toga 16. novembra 2002. godine u Kragujevcu, na gotovo svim biračkim mestima ubedljivo su pobeđivali srpski radikali, na čelu sa našim predsednikom dr Vojislavom Šešeljem. Vaš sugrađanin i zamenik predsednika naše stranke ubedljivo pobedio glasovima i Kragujevčana i svih građana Srbije 2003. godine na predsedničkim izborima. U mestu u kome ste vi rođeni, u Malim Pčelicama, SRS vas je razbila u pravom smislu reči. Bilo je 5:1, to je broj glasova, u naselju u kome vi živite, gospodine Stevanoviću, i gde bacate prašinu onim radnicima napaćenim i govorite im o nekim avanturističim projektima za "Zastavu". SRS vas je razbila 5:1. Gospodine Stevanoviću, na izborima za predsednika Srbije 13. juna gospodin Nikolić će pobeđivati i u vašim Malim Pčelicama, i u Staroj radničkoj koloniji, i u mom Vašarištu, i u celoj Srbiji, i u Zemunu, i u Novom Beogradu, i u Pirotu, i u Vranju, i u Subotici i tako će biti na lokalnim izborima. I možete, gospodine Stevanoviću, da se gledate koliko god hoćete u ogledalo, ali vi gradonačelnik Kragujevca više nikada nećete biti.
Vi ste izazvali repliku. Možete se javiti samo po Poslovniku. Po Poslovniku, narodni poslanik Veroljub Stevanović.
Mislio sam da je ovo Skupština. Izgleda da je neka arena, ali to ću gospođici Jovanović na kraju da kažem. Dobro što nas narod gleda. Vama, Vučiću, nekoliko stvari. Ponosni ste na vlast koju ste vršili, samo još da je narod ponosan i opet zamena teza. Nisam ni jednom rečju rekao ništa uvredljivo ni vama ni vašima. Vi ste bezbroj puta, i sada gospođica Jovanović, upotrebili reči "lažeš" i "lopov". To je što se toga tiče, dakle, očigledna zamena teza, očigledno držite predavanje, očigledno predizborna kampanja. Ali sam vam rekao: namerili ste se na mnogo jaku grupu. Malo nas je, da, smešno je, a namerno ste pogrešno protumačili i moje obraćanje i upoređivanje vaše kilaže. Samo sam rekao da ste se popravili, a ništa ružno nisam rekao. Nataši Jovanović sam rekao da mora da razmišlja o svojim rečima, to je malo figurativno, gospodine Vučiću. Dakle, kada govori o drugome, neka zamisli sebe. Kada kaže da neko nije bio odbornik, neka zna da ni ona nije bila odbornik. Gospođice Jovanović, vi ste bezbroj puta odavde, a vi znate kako ste prolazili u Skupštini grada dok ste bili poslanik, kada sam ja vodio te sednice, rekli strašne stvari poslanicima i predstavnicima Vlade. I nije ni važno. To se zove u srpskom jeziku "bezumno ponašanje". To ne govori pamet, inteligencija, obrazovanje, ali to tako ne sme. Kažem kako se to zove i neću da kažem ništa iz svoje glave što se toga tiče, ali ću da kažem iz tuđe pametne glave vama, a taj pametni čovek, jedan od najvećih careva (Solomon) na svetu i svih vremena je, kao da je znao da će da postoji SRS i ovakve osobe, jednom prilikom rekao: "Žena lijepa a bez razuma zlatna je brnjica u gubici svinji".
Narodni poslanik Aleksandar Vučić, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, zahtevam od predsedavajućeg Narodne skupštine, prisutnog ministra, i zahtevam od predstavnika režima, neko ko je odgovoran, ne smem ni da ponovim ono što je odavde izgovarao gospodin Stevanović, nekoga ko nije bezuman, da izađe za ovu govornicu da se izvini, jer ovakve uvrede jednoj dami izreći, da vi pominjete nekakve svinje, gubice, bezumlje. Mene čudi, gospođo Krstić, da niste izrekli automatsko isključenje za ove reči, jer se ovakve reči nikada u Narodnoj skupštini Republike Srbije nisu čule. To izgovoriti jednoj dami, gospodine Stevanoviću, strašne su reči koje bih vam izgovorio i koje ste zaslužili. Tražim od vas, gospođo predsedavajuća, da odmah u ime poslaničke većine uputite izvinjenje Nataši Jovanović, tražim od prisutnog ministra da to odmah uradi. Ako to ne uradite, cela poslanička grupa SRS napustiće parlament, a vi ostanite sa tim da objašnjavate Srbiji koga ste nazvali svinjom, kome ste govorili o gubici i kome ste govorili o bezumlju. Mislim da su građani Srbije imali priliku da vide i da konačno shvate ko je prošlost, a ko budućnost Srbije. Hvala vam.
Određuje pauzu od deset minuta. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da utvrdimo da li imamo kvorum. Izvolite. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastaviti rad. Da li još neko želi reč povodom amandmana na član 10? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Stevanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Gordana Gajić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Igor Mirović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Milko Štimac. Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Narodni poslanik Vojkan Tomić povlači amandman na član 61. Na član 67. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Todorović. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 70. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 74. amandman je podneo narodni poslanik Vojkan Tomić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 74. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Đorđević. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 75. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 76. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Milajić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 81. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Daja. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 82. amandman je podneo narodni poslanik Darko Glišić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 83. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Radić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Miljko Četrović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 85. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O AGENCIJI ZA PRIVREDNE REGISTRE (pojedinosti) Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milka Silajev, Vjerica Radeta, Milovan Radovanović, Dragoljub Stamenković, Goran Cvetanović, Dragan Čolić, Veroljub Arsić, Branislav Blažić, Ivan Radić, Zoran Antić, Darko Glišić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Milan Stevović, Ljubomir Kragović, Zlatan Jovanović i Branislav Rankić. Primili ste izveštaje Odbora za razvoj i ekonomske odnose sa inostranstvom i Zakonodavnog odbora. Pošto je Narodna skupština obavila zajednički načelni pretres, u okviru koga je razmatran i Predlog zakona o agenciji za privredne registre, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Blažić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Radić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Darko Glišić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Milka Silajev. Odbor za razvoj i ekonomske odnose sa inostrastvom prihvatio je ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Rankić. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Da.) Izvolite, ministar Predrag Bubalo.
Uvaženi poslanici, zaista mislim da posle ovako duge rasprave nema potrebe za nekom velikom pričom. Diskusija o predloženim zakonima je trajala veoma dugo, znatno duže nego što je to bilo za očekivati. Većina diskusija nije bila u funkciji priče koja se odvijala i predmeta današnje rasprave – zakona o registraciji privrednih subjekata i formiranju agencije. Imala je sasvim drugi smisao, a bilo je, evo bili smo svedoci, dosta neprijatnosti i meni lično, koji sam prvi put ovde u Skupštini, bilo je neprijatno da budem prisutan, ali sem toga, pošto ničim izazvao to sve nisam, ne mogu ništa drugo da kažem. Nema mogućnosti za neke velike analize, iz prostog razloga što većina primedaba koje su date, iako je bilo puno amandmana, nije bila u funkciji povećanja i poboljšanja kvaliteta ovih propisa, nego su se nalazili na sasvim suprotnom rešenju, zastupali su zadržavanje postojećeg rešenja. Jednostavno, o njima ne vredi gubiti puno vremena. Osnovna ideja koja se želela postići usvajanjem novih zakona je isključenje meritornosti, a to je do sada u postupku registracije privrednih subjekata postojalo i to je razlog zašto su registri izmešteni iz sudova i predviđeni da se vode na jednom mestu u jednom registru. Takođe, bilo je možda principijelnih pitanja vezano za izbor organa agencije i samog registratora, ali što se tiče uslova koje registrator treba da ispunjava, oni će biti predviđeni statutom, aktom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji, usvojiće to upravni odbor, uz prethodnu saglasnost Vlade. Znači, potpuno je sve pod kontrolom Vlade i upravnog odbora koji imenuje Vlada. Na kraju, još jednom želim da ponovim da je bilo jedno pitanje vezano za advokate, ali to smo razjasnili, tu jednostavno nema potrebe za nekom bojazni, jer Zakon o advokatima ne predviđa upis advokata u registar privrednih subjekata. Zahvaljujem.
Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PREKRŠAJIMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Marko Krstin, Vjerica Radeta, Zoran Krasić, Aleksandar Đorđević, Vojislav Milajić, Nemanja Šarović, Milan Stevović, Milovan Radovanović, Petar Jojić, Gordana Gajić, Nataša Jovanović, Božidar Koprivica, Dragan Čolić, Dragoljub Stamenković, Sreto Perić i Momir Marković. Narodni poslanici Vojislav Milajić, Nemanja Šarović, Milan Stevović, Milovan Radovanović, Petar Jojić, Gordana Gajić, Nataša Jovanović, Božidar Koprivica, Dragan Čolić i Dragoljub Stamenković pisanim putem povukli su amandmane koje su podneli 10. maja 2004. godine, a narodni poslanik Marko Krstin amandmane koje je podneo 5. maja 2004. godine. Amandmani koji budu podneti do otvaranja načelnog pretresa biće vam uručeni u toku sednice. Primili ste izveštaje Zakonodavnog odbora. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. SRS – sat i 38 minuta i 24 sekunde; DSS – sat i tri minuta i 36 sekundi; DS – 44 minuta i 24 sekunde; G17 plus – 37 minuta i 12 sekundi; SPO-NS – 26 minuta i 24 sekunde; SPS - 26 minuta i 24 sekunde i poslanici koji ne pripadaju nijednoj poslaničkoj grupi po pet minuta, shodno članu 89. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 136. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača, Zoran Stojković, ministar pravde, želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani poslanici i poslanice, ovaj zakon je stavljen na dnevni red po hitnom postupku iz nekoliko razloga. Ne govorim o onim tehničkim doterivanjima, obzirom da više nemamo savezni zakon i morali smo da nadležnost koja je predviđena saveznim zakonom prebacimo na republički nivo. U tom smislu tehnički smo morali da doteramo i zakonski tekst republičkog zakona. Nekoliko stvari je ovde bilo bitno. Ono što izaziva potrebu za hitnim donošenjem ovog zakona je, da tako kažem, pre svega, prenošenje te nadležnosti iz saveznih zakona na republičke, a radi se o veoma značajnim materijama, kao što je u pitanju carinska. Reč je o velikim vrednostima, velikom broju predmeta koji su postojali i opasnosti čak da zastare, što bi bio veliki gubitak za ovu državu. Druga stvar koja nas je navela da hitno tražimo izmenu ovog zakona je ta što je Ustavni sud ocenio kao neustavne određene odredbe vezane za mandatni postupak, pa smo morali i te odredbe da usaglasimo po nalozima Ustavnog suda. Ono što je ovde veoma bitno, to je da ovaj zakon nije menjan skoro osam godina i zbog inflacije kazne predviđene tim zakonom su svedene maltene na simbolične. Naime, lokalna samouprava je svojim propisima podigla kazne znatno više, tako da su za najteže prekršaje predviđene ovim zakonom propisane manje kazne nego za najbanalnije stvari kao što je parkiranje, ako propustite sat vremena 800 dinara, a ovde je maksimalna kazna i za najteže prekršaje bila predviđena 1.000 dinara. Iz tih razloga mi smo morali po hitnom postupku da ovaj zakon stavimo u proceduru i jedina dilema koja je ostala, to odmah da kažem, reč je o onom spornom pitanju, da li ukinuti kazne zatvora ili sudije za prekršaje rangirati u rang prekršajnog suda, a ovo iz razloga što po međunarodnoj konvenciji zaista postoji obaveza da se to uradi, imajući u vidu da Konvencija o ljudskim pravima predviđa jasno da kaznu zatvora može izricati samo sud. Međutim, u ovoj situaciji, smatrali smo da ne treba to uraditi dok se ne reši pitanje jedne od tih varijanti, ili da ukinemo kaznu zatvora ili da osnujemo prekršajni sud, a za to imamo dovoljno vremena, obzirom da smo mi na tu odredbu stavili tzv. rezervu i za sada nema opasnosti da ćemo snositi neke štetne posledice. Kada se uradi detaljno i odluči da li ćemo imati prekršajni sud, a mišljenja sam da to treba napraviti, tim pre što bi onda moglo odeljenje u upravnom sudu da postoji za prekršaje, da bi to bilo ono pravo rešenje, trajno. Kažem da sada nema opasnosti za nas, imajući u vidu da smo stavili rezerve baš na taj član Konvencije o ljudskim pravima. Pored toga, uvedeno je još nekoliko novina kao što je tzv. uslovni otpust. Usaglasili smo određene stvari sa postojećim prenošenjem na republički nivo, a imajući u vidu da je u toj oblasti nadležno Ministarstvo finansija, pa smo uveli drugostepeni postupak unutar tog Ministarstva, imajući u vidu da i u toj situaciji postoji sudska zaštita i da nema opasnosti za građane. Ovde ću posebno napomenuti da smo zbog ove dve stvari morali da idemo na hitan postupak, jer se radilo o već poništenim odredbama od strane Ustavnog suda i mi smo morali to da regulišemo. Neću duže da vas zadržavam. Ima nekoliko amandmana, pa ću o njima reći nešto detaljnije, tako da sa ovim mislim da je dovoljno što je rečeno.
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Reč ima narodni poslanik Bojan Pajtić, poslanička grupa Demokratska stranka - Boris Tadić.
Poštovana predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, evo već po treći put u toku ove sednice upozoravam na to da nismo saglasni i nikako ne možemo da podržimo novi manir Vlade da praktično sve zakone podnosi po hitnom postupku. Hitni postupak jeste postupak koji po Poslovniku redukuje prava poslanika, redukuje mogućnost poslanika da se pripreme na adekvatan način, kako za podnošenje amandmana, odnosno poboljšavanje teksta zakona, tako i za diskusije u načelu u ovom parlamentu. Hitan postupak je vrlo decidno predviđen Poslovnikom samo za slučajeve ukoliko je ugrožen život ili zdravlje ljudi, ukoliko je ugrožena bezbednost zemlje ili ukoliko je ugrožen rad organa ili organizacija. Dakle, ovu vrstu akta potrebno je doneti da bi se upodobilo savezno zakonodavstvo, odnosno odredbe iz Ustavne povelje, iz onih propisa koji spoljnotrgovinske, devizne i druge poslove stavljaju u nadležnost Republike, ali nikako se nije radilo o hitnom postupku i o materiji koja nije mogla po redovnom postupku, dakle, na sledećoj sednici da dođe na dnevni red. Prosto nismo u tom smislu vremenski limitirani. Nije to slučaj samo sa ovim zakonom. Takav je slučaj bio sa Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji, sa Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i praktično sa svim zakonima koji su se našli na dnevnom redu ove sednice Skupštine. Ono što još više zabrinjava jeste da hitan postupak kao neka pošast prati zakone koji dramatično povećavaju dažbine i namete na džepove građana Republike Srbije. Takav je slučaj bio sa Zakonom o akcizama, gde se praktično dramatično povećala akciza na dizel, a pre tri nedelje i akciza na benzin, što je drastičan udar ne samo na standard pojedinačnih građana, dakle, fizičkih lica, nego i pravnih lica i cele privrede, jer u strukturi svih proizvoda nalaze se upravo i akcize kao veliki namet. Ali, takav je bio i slučaj sa zakonom koji na sličan način kao ovaj zakon definiše prekršajne kazne prilikom kršenja Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji i dimenzionira ih na sličan način i u sličnim iznosima na milion dinara za pravna lica, na 500.000 za fizička lica i slično. Mi smo upozoravali da budžet Republike Srbije nije projektovan ispravno. Mi smo upozoravali da će upravo Republička vlada predlagati setove zakona kojima će se povećavati akcize i kazne dramatično, da bi se te rupe u budžetu popunile. I sada građani Srbije, i Skupština Srbije i svi narodni poslanici pojedinačno ispaštaju zbog nepromišljeno i nestručno definisanog budžeta Republike Srbije. U članu 6. kaže se da se član 33. menja i glasi: "Zakonom ili uredbom novčana kazna može se propisati u rasponu 2. od 10.000 do 1.000.000 dinara za pravno lice, 3. od 5.000 do 500.000 dinara za preduzetnika." Isto ovo videli smo u Zakonu o poreskom postupku i poreskoj administraciji i apsolutno nije jasno koje to danas pravno lice u Republici Srbiji može da podnese ovako drastične kazne, koje pravno lice može za kaznu da plati 1.000.000 dinara, koje fizičko lice može da plati kaznu od 500.000 dinara. Kod Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, što je još gore, povećanje kazne sledilo je samo zbog neblagovremenog prijavljivanja, odnosno podnošenja prijave od tog pravnog ili fizičkog lica, što je potpuno neprimerena kazna za takve okolnosti. Dakle, zakoni kojima se praktično puni budžet Republike Srbije na štetu građana Srbije jesu zakoni koje Republička vlada podnosi po hitnom postupku, ne bi li narodni poslanici bili uskraćeni mogućnosti da koriguju taj zakon amandmanski i ne bi li bili u mogućnosti da na adekvatan način svojim biračima objasne da ono što imamo danima kao predloge pred Skupštinom Republike Srbije zapravo predstavlja konstantan namet na građane Republike Srbije po hitnom postupku, po kratkom postupku, bez amandmana i bez mogućnosti da se narodni poslanici pripreme i da na adekvatan način odgovore na ovakve zakone. Kada odgovore, kao što je bilo pre tri nedelje na izmene i dopune Zakona o akcizama, dakle, kada Narodna skupština odbije da poveća neki namet, onda se kao na popravnom ispitu, kao đacima zakoni vraćaju i opet se Narodnoj skupštini nalaže da se ti nameti zakonski propišu. Ovaj zakon nije rešio ono pitanje koje treba da reši. Molim vas, kolega, da budete korektni. Izašla je poslanička grupa Srpske radikalne stranke. Demokratska stranka nije prijavila govornike. Krajnje sam konstruktivan i Demokratska stranka se nije javila, nismo učestvovali u ovome što se danas dešavlo u Narodnoj skupštini. Sada ova vrsta dobacivanja mislim da je sve samo ne korektno. Dakle, ovaj zakon ne rešava ono što treba da reši, a ono što treba da reši jeste hroničan problem koji je decenijski. Svakako nije samo problem ove vlade. Problem da se praktično godišnje u proseku oko 1.500.000 predmeta nađe pred sudovima za prekršaje i problem jeste što je recimo prošle godine od 1.500.000 predmeta 800.000 predmeta bilo rešeno, znači 100.000 više nego što je to prosek. U principu se rešava oko 700.000, odnosno prosek je bio 700.000 godišnje, dakle, polovina. Razlog za to je dosta jednostavan. Bagatelne kazne, odnosno kazne koje su bagatelne vrednosti, kazne za vezivanje pojasa, odnosno nevezivanje pojasa građana, prekoračenje brzine i slično, takođe su rešavali sudovi za prekršaje, odnosno sudije za prekršaje, ravnopravno sa najtežim i najvrednijim prekršajima, i to je nešto što je problem koji je zatrpavao sudove za prekršaje, koji je omogućavao arbitrarnost, dakle, opredeljivanje sudija za prekršaje po kojim pitanjima i po kojim predmetima će rešavati i po kojim neće. To je sve samo ne princp koji omogućava pravnu sigurnost i valjano reagovanje i rad sudova za prekršaje. Ono što bi bilo dobro jeste praktično dekoncentracija ovog postupka, odnosno rešavanje postupka u prvom stepenu kod mandatnih kazni, kod kazni čija je vrednost bagatelna, na nivou Ministarstva unutrašnjih poslova, odnosno opštinskih organizacija Ministarstva unutrašnjih poslova i izmeštanje drugog stepena na sudove za prekršaje. Procene su bile da je, ukoliko želite da rešite svih 1.500.000 predmeta na nivou sudova za prekršaje, za to potrebno oko 500 novih sudija za prekršaje, 500 zapisničara, ogromna administracija, što nije racionalno. U tom smislu smatramo da bi bilo mnogo racionalnije da se taj postupak, dakle, kod mandatnih kazni, odnosno kod kazni čija je vrednost bagatelna, ta vrsta nadležnosti ustupi dominantno, a naravno tu postoje nijanse, postoje posebna dela za koja treba da se vodi poseban postupak, dakle da se koncentriše u Ministarstvu unutrašnjih poslova, odnosno u opštinskim organizacijama unutrašnjih poslova. Da se drugi stepen izmesti u sudove za prekršaje i da se na taj način rasterete sudovi za prekršaje, budući da je to hronična bolest. Dakle, verovatno i mnogo teža nego kod redovnih ili trgovinskih sudova. Carinsko, spoljnotrgovinsko, devizno poslovanje moralo je na osnovu odredaba Ustavne povelje i na osnovu saveznog zakonodavstva, odnosno zakonodavstva zajednice da bude izmešteno na republički nivo. To nije sporno, ali ono što je sporno i što mi osporavamo jeste, prvo, metodologija, procedura kojom se ulazi u predlaganje ovog zakona. Dakle, hitni postupak, nešto čime se redukuju prava poslanika, nešto čime se skraćuje i uskraćuje mogućnost da svi poslanici reaguju amandmanski na predlog zakona i sasvim sigurno, činjenica da ovaj zakon, već kada se nalazi na dnevnom redu, već kada se nalazi pred Narodnom skupštinom, treba da rešava ono što je rak-rana. Mi se bavimo stvarima koje su manje-više periferne, stvarima koje treba da budu rešene, koje su mogle biti rešene, možda čak izmenama i dopunama, kroz prelazne i završne odredbe, a ne bavimo se suštinom. Time gubimo vreme, time opterećujemo poreske obveznike, povećavamo kazne i opet ulazimo u nešto što je punjenje budžeta, a ne rešavanje problema, i time ne rešavamo efikasnost i racionalnost sudova za prekršaje, na način kako to građani Srbije zaslužuju. Još jednom želim da izrazim žaljenje što jedini predstavnik opozicije, praktično, u ovoj Narodnoj skupštini, u deset minuta nije bio saslušan.
Pošto se niko u pisanom obliku nije prijavio za reč, pitam da li još neko želi da iskoristi svoje pravo iz člana 89. Poslovnika? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Saglasno članu 136. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Ne.) Vi ste poslali pisanim putem da ne prihvatate amandmane koji su vama dostavljeni? (Zoran Stojković: Da.) Narodni poslanik Vojislav Milajić podneo je amandman kojim je predložio da se posle člana 2. doda novi član 2a. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik predlagača ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Đorđević. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stevović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo narodni Milovan Radovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Gajić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo narodni Božidar Koprivica. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Dragoljub Stamenković. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 36. amandman je podneo narodni Nemanja Šarović. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Milajić. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik Vlade ne prihvata amandman. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača – Zoran Stojković, ministar pravde, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Pošto smo završili raspravu o svim tačkama dnevnog reda, saglasno članu 81. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, određujem 21. maj 2004. godine u 10,00 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Jedanaeste sednice Prvog redovnog zasedanja u 2004. godini.