Dober dan! Pričenjam nadaljevanje 12. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Branko Janc, Jožef Špindler, Jurij Malovrh, Bojan Kontič, Andrej Fabjan, Franc Kangler, Rudolf Moge, Samo Bevk od 12.00 ure dalje, Jože Avšič, Leopold Kremžar, Feri Horvat, Maria Pozsonec, Zoran Gračner za pričetek seje, Valentin Pohorec in dr. Andrej Bajuk. Prosim, da vstavimo kartice, da ugotovimo prisotnost na seji. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljam, da je navzočih 48 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje so povabljeni predstavniki vlade Republike Slovenije, ki jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 12. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 9. točke, to je predloga zakona o krmi, in sicer nam je preostala še tretja obravnava v okviru hitrega postopka. Po tej točki bomo prešli na 10. točko, to je predlog zakona o živinoreji, in po vrstnem redu dalje. Pred koncem današnjega zasedanja bo zbor predvidoma opravil tudi 38. in 39. točko dnevnega reda. Sedaj lahko preidemo na PREKINJENO 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O KRMI. Lahko ugotovim, da sta vložena dva amandmaja - prosim vas za malo pozornosti! - najprej imamo amandma k 8. členu, ki ga je vložila poslanska skupina socialdemokratske stranke, in potem imamo amandma k 21. členu, ki ga je vložila poslanska skupina liberalne demokracije. Mislim, da kolegice ravnokar delijo ta amandma, če se ne motim, tako da lahko kar začnemo razpravo o vloženih amandmajih. Gospe in gospodje, pričenjamo razpravo, in sicer najprej razpravljamo o 8. členu. Kdo želi besedo? Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Obrazložil bom amandma, ki pravi, da se 8. člen črta. Mislim, da je popoln nesmisel, da bomo za povsem klasične industrijske objekte, kot so takšni obrati predelovalne industrije, v tem primeru dodali še eno dodatno soglasje, v tem primeru VURS-a, ko pa vemo, kako je pri gradnji objektov, katera soglasja so vse potrebna. Mislim, da jih je že doslej preveč. Zaradi tega ne bomo dosegli nekih posledic v proizvodnji, ki bodo zagotavljale same po sebi neoporečno živinsko krmo. To je totalen, po mojem, nesmisel. In ker glejte, ko se takšni objekti prevzemajo, [[...]]
A lahko prosim za malo pozornosti v dvorani?
[[...]]se vpiše v tehnični pregled, ko so prisotni vsi inšpektorji, in teh inšpektorjev, od sanitarnih in vsega tega, je že sedaj dovolj. In po tej logiki bi ob gradnji različnih drugih objektov VURS moral dati tudi soglasje h gradnji farmacevtske tovarne, ker se tam tudi zdravila delajo, pa ne vem kaj vse. Res pozivam kolegice poslanke in poslance, da se zamislimo nad tem, kam širimo pristojnosti določenih služb, karposega v čisto drugo področje. Te zadeve je treba sistemsko pri zakonu o gradnji objektov rešiti. Tukaj pa s takimi nesmisli ne moremo participirati, pa tudi te službe ne morejo participirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo od poslank in poslancev želi besedo v zvezi s tem amandmajem? Morda predstavnica vlade, državna sekretarka.
Hvala lepa za besedo. Dober dan spoštovane gospe poslanke in poslanci! Vlada nasprotuje temu amandmaju, zaradi tega, ker smatra, da je škodljiv. Škodljiv za proizvajalce krmil. Zaradi česa? Predlagatelj je lepo obrazložil, da ko je objekt zgrajen, pridejo pogledat vse inšpekcije, ali je v skladu. In če ni v skladu s predpisi, je takrat že prepozno, ker je objekt zgrajen. In še več. Ta veterinarska inšpekcija daje potem tudi na koncu uporabna dovoljenja za vse objekte in tudi za te. Če bi ta člen črtali, potem bi naredili dvakratna škodo. Proizvajalca krmil bi pravzaprav lahko postavili v neroden položaj, da bi šele na koncu, ko bi bil že tako imenovani tehnični pregled, veterinarska stroka ugotovila, da njegov objekt ni v skladu z veterinarskimi predpisi, in še kasneje, veterinarska stroka bi lahko zato ugotovila, da ne more dati soglasja za uporabo. Zato smatramo, da je pravzaprav to soglasje k dokumentaciji olajšanje nadaljnjega postopka proizvajalcev krmil. Po drugi strani pa moramo vedeti, da vsi objekti, ki so pod kontrolo, pod veterinarsko kontrolo, so zajeti v zakonu o veterinarstvu. Ti objekti pač ne. Zato so napisani tukaj. Zato bi prosila, da ne bi podprli tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek. Replika.
Z argumentacijo gospe državne sekretarke se absolutno ni mogoče strinjati. Jaz ne vem, a potem bodo zdravniki pregledovali tudi, se pravi kemijske tovarne, kjer se surovine za zdravila proizvajajo. S tem gremo v take nesmisle. In pri tej fazi jaz mislim, da veterinarska stroka nima mesta in da tudi soglasje veterinarske, tega VURS-a za uporabno dovoljenje, je celo to nesmisel. Tu gre za industrijski objekt, kjer so, glejte, proizvodno-tehnične naprave dokaj standardizirane; pa če je končni proizvod hrana ali je zdravilo ali je kemikalija, tu so mešalci, kladivarji, drobilci, vse to so zelo standardne zadeve. Tu so bistveno bolj pomembna predhodna soglasja drugih strok, ki so že zajeta. Moram povedati, da tudi v zvezi s temi veterinarskimi soglasji bi vam lahko naštel veliko nesmislov. Ponekod je ta ceh že dosegel, da je bilo potrebno soglasje, recimo, pri gradnji piščančjih hlevov, farm, strašni nesmisli, ki dražijo proizvodnjo. Tam so zahtevali pisarno za veterinarja, pa točno vem iz izkušenj, da v 30 letih veterinar potem v taki pisarni nikoli ni bil. In še razno razne peripetije, ki dražijo objekte, ki si izmišljujejo nemogoče in nesmiselne stvari. Ne pristajam na to, da se vsaka stroka vmešava v področje drugih strok, ki [[...]] [[nerazumljivo]] . Konec koncev, pri proizvodnji krmil so gotovo živilski tehnologi in kemiki bolj merodajni za ocenjevanje, kaj je prav pa kaj ni, kot pa veterinarji. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo želi besedo? Če ne, bi razpravo zaključili. Lahko? Hvala. Torej, zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 8. členu. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 8 poslank in poslancev, 41 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zdaj pa prosim, gospod Rupar, če lahko še enkrat vstavite kartico in preverite. Saj vidite, če deluje.
Se opravičujem, ampak te lučke meni niso delale v času glasovanja.
Ne glede na to, glasovanja ne bomo ponavljali, ker tako ali tako ne bi vplivalo na končni rezultat. Naši kolegi to poslušajo in bodo takoj preverili, če stvar deluje. Medtem gremo na 21. člen, kjer imamo vložen amandma poslanske skupine liberalne demokracije. Kdo želi besedo? Prosim, gospod Džuban.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. S tem amandmajem preveč birokracije seveda ne bomo rešili, pač pa smo želeli doseči dve zadevi. Ena je ta, da kljub vsemu zmanjšamo število članov in je potem operativnost tega sveta lahko učinkovitejša. Drugo pa je takšen predlog, da institucije predlagajo nekoga iz stroke, ni nujno, da je to ravno iz njihove hiše, recimo, zbornica lahko predlaga nekoga iz inštituta. In je tako ohlapno sedaj nastavljen predlog, da mislim, da bi ta svet lahko učinkoviteje potem deloval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo? Prosim, gospod Kramberger.
Hvala, gospod podpredsednik. V imenu poslanske skupine bi želel povedati, da se strinjamo s takim predlogom amandmaja, ki so ga predlagali v poslanski skupini LDS, in ga bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo od poslank in poslancev želi besedo? Še kdo iz vlade, mogoče, želi besedo? [[Ne.]] Hvala. Potem zaključujem razpravo o amandmaju k 21. členu in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! OD 56 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost? [[Ni.]] Zato lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo o zakonu v celoti. Glasujmo, prosim! Se opravičujem. Prehitro je bilo. Oprostite. Obrazložitev glasu. Izvolite. Gospod Peče.
Hvala za besedo. Spoštovani navzoči! V Slovenski nacionalni stranki smo že na začetku, v uvodnem stališču poslanske skupine povedali, da samega zakona ne podpiramo iz petih osnovnih zakonov, med njimi je potrebno za našo odločitev posebej izpostaviti dva. Prvič, da tazakon obremenjuje slovensko kmetijstvo in mu ne nudi tega, kar bi v tem trenutku potrebovalo, tudi zaščito. Zaščito pred tujci, posebej v trenutku, ko Slovenija vstopa v tako imenovane evropske integracije, ki niso prijazne do slovenskega kmeta. Dovolite pa zelo na kratko o samem zakonu. Sam zakon ima 43 členov, od tega le v 19 členih ne nastopa pooblastilo ministra oziroma ministrstva. In še med temi 19 členi, ki nimajo te opredelitve dodatnega pooblastila ministru, so štete dokončne in splošne določbe. Torej v vseh vsebinskih členih ta zakon določa pooblastila ministru. Toda dovolite, opredeljuje podzakonske akte, opredeljuje jih samo v tistem delu, ki govorijo, kaj naj izvaja, in to naslov izvajanja, ne pa vsebino. Torej, določanje kakovosti krme je podpristojnostjo ministrstva, ne državnega zbora, temveč neke ozke grupacije ljudi, za katero se v Slovenski nacionalni stranki bojimo, da bo to podvrgla lobijem, ki bodo v tem trenutku toliko močnejši na Slovenskem. Torej v tem trenutku prilagajanja evropski zakonodaji. Dalje. Prepoved proizvodnje, prometa, skladiščenja, uporabe krme. Enako velja za prepoved proizvodnje, prodaje, skladiščenja dodatkov. Minister določa označevanje. Minister določa embalažo. Minister določa prevoz, vse s podzakonskimi akti, kateri ne bodo žal v prid slovenskemu kmetu že zaradi pridobitve ustrezne dokumentacije. Si znate predstavljati, kaj pomeni pridobiti vse podzakonske akte in komaj pri štirih sem. Naj nadaljujem. Minister določa vsebino in način preizkusa, določa sezname, izdaja pravilnike za pogoje za pridobitev dovoljenj. Določa komisijo za obravnavo vlog, določa izbrise s seznama. Določa uporabo podatkov, zagotavlja zdravstveno ustreznost. Vse to minister. O ničemer tem ne govori zakon, kar bi v osnovi moralo biti izvirnavsebina zakona. Saj zakone menda sprejemamo zato, da jih bomo ljudje lahko upoštevali in ne zaradi tega, da bodo zakoni neke vrste kazalo z enim samim členom, vse izvaja minister. Vse predpise daje minister. Gospodje in gospe, ne samo da bomo mi, torej ta državni zbor izgubili tisto vejo, za katero smo poklicani, torej da smo zakonodajna veja oblasti, ampak bomo v poglavitni fazi naredili en administrativni zakon. Toda dovolite dalje. Minister pooblašča laboratorije. Minister predpisuje pogoje. Predpisuje metode jemanja vzorcev. Minister ugotavlja, ustanavlja svet za krmo. Imenuje njihove člane. Sklicuje seje. Dovoljuje uvoz krme. Zavrača pošiljke, seveda, tudi to ni pozabil. Določa informacijski sistem. Odloča on. Ne popusti nepopravljivi škodi. Sprejema monitoring. Opredeljuje stroške, izdaja predpise, objavlja sezname. In teh stvari v tem zakonu je še več. Hočem samo to povedati, da ne sprejemamo zakona, ki bi bil življenjski. Posebej ne življenjski zakon za tiste, ki od tega zakona živijo. In za zaključek in kot glavni argument. Slovenska nacionalna stranka ne bo podprla tega zakona. In tudi v odločbi ustavnega sodišča in naj tu, žal mi je, da strokovne službe ministra oziroma državni sekretarji in sekretarke, njihovi sodelavci ne poznajo niti teh stvari. Pa mi dovolite, da citiram, ustavno sodišče je v sklepu z dne 4.6.1998 zapisalo: Iz načela, zapisanega v drugem odstavku 120. člena in tretjega odstavka 153. člena ustave izhaja, da mora zakonodajalec, in to je državni zbor, kadar pooblasti izvršno vejo oblasti za izdajo podzakonskega predpisa, in mi s tem zakonom pooblaščamo ministrstvo, tega ne smemo pozabiti, za izdajo podzakonskih predpisov, prej v temelju sam uredi vsebino. Gospodje in gospe, mi se ne dotikamo vsebine, mi vse prepuščamo ministrstvu, za katerega je dvomljiva njegova kredibilnost v teh trenutkih. Vsaj toliko se je pokazalo v preteklem zadnjem delovanju na področju kmetijstva. V temelju sam uredi vsebino, ki naj bo predmet tega predpisa, in določi okvire in usmeritev za njeno podrobnejšo podzakonsko ureditev. Mi kršimo ustavne odločbe. Če vam že ni do tega, da bi rekli, da onemogočamo slovenskega kmeta. Žal se približno enaka forma zakona pojavlja tudi v naslednjem zakonu, ki ga bomo objavljali. Mislim, da je o dobršen, dovolj dober argument, da bi državni zbor ta zakon mogel zavrniti. Ne sprejemamo tega zakona zaradi kmetijskega ministra, ampak zaradi tega, da bo v svoji vsebini zaživel. Kdaj bo zaživel, če vsak člen določa podzakonski predpis? Gospe in gospodje, ta zakon ne more zaživeti, ker bodo potrebna desetletja, da bo minister naredil vse te podzakonske akte. In predlagam, da ga ne sprejmemo, še enkrat vrnemo v ponovno proceduro in napravimo tak zakon, kot se spodobi. V trenutku vlaganja, prilagajanja evropski zakonodaji in v imenu zaščite. Hvala.
Hvala lepa. Jaz vas prosim, da, jaz vas ne želim prekinjati. Oprostite, ampak vas bom moral. In drugo opozorilo, ni mogoče pri obrazložitvi glasu govoriti v množini. Obrazložitev glasu je vedno prva oseba ednine. Tako, da ne morete v imenu poslanske skupine ali kaj takega. No, lepo prosim, upoštevajte ta pravila igre. Za vse so enaka. Obrazložitev glasu, gospod Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Tudi sam ne mislim glasovati za ta zakon, iz preprostega razloga, ker je dejansko res, da ta zakon, in tudi tisti, ki ga bomo obravnavali za tem, uvaja novo administracijo na področje slovenskega kmetijstva. Če bi bili sprejeti nekateri amandmaji, bi mogoče razmišljal drugače. Predvsem me skrbi, da ni bil sprejet amandma gospoda Rokavca, ki bi nekatere dileme v zvezi s tem zakonom rešil. Res pa je, pa tudi sekretariat pri tem zakonu opozarja na načelo legalitete v skladu s 120. členom ustave. Preveč členov se končuje s podzakonskimi akti ministra, osnovne vsebine pa v samem zakonu, kako naj bodo ti podzakonski akti sestavljeni, ni. Iz tega razloga bom glasoval tudi sam proti temu. Hvala.
Hvala. Še kdo? Gospod Jerovšek, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Tudi sam ne mislim podpreti tega zakona, ker je neživljenjski. Strinjam se, da zakon sicer ne bo zaživel v praksi, v celoti, bo pa imel negativne posledice. In pa dejstvo je, da bo implementacija tega zakona dodatno zmanjšala konkurenčno sposobnost slovenskega kmetijstva in zmanjšala, seveda, prihodke kmetov in jih nevarno ogrozila. Izredno slaba situacija v slovenski živinoreji in težave pri preživetju slovenskega kmeta se bodo nadalje zvečale, in to v situaciji, ko smo soočeni z restriktivno politiko Evropske unije, ki bo pravzaprav v prestopnem, v tej periodi, bistveno bolj restriktivna in počasneje se bomo približevali, dosti manj sredstev bomo lahko črpali iz strukturnih skladov Evropske unije. Jaz ne vem, ali so pripravljalci tega zakona predvidevali, da bomo imeli ogromna sredstva in da si bomo lahko privoščili čisto vse, znatno več administracije na področju živinoreje, kot si jo privošči Evropska unija. Poleg tega je ta zakon pisan izključno, moram žal ugotoviti, izključno z aspekta interesov enega ceha, to je veterinarskega ceha. Zanemaril pa se je interes kmeta, popolnoma. Relativno zelo dobro poznam okolje, se pravi situacijo kmečkega človeka, živinorejcev v tem obdobju. In moram reči, da je v tej situaciji, takšne administrativne ukrepe vnašati skozi zakon, nesmiselno, nesprejemljivo. Ugotavljam pa, moram reči, da ne razumem tudi kmetijskega ministra, kajti ta zakon in še nadaljnji zakon je tudi mlinski kamen za vratom kmetijskega ministra. Če si ga dela sam obeša sam naj izvoli, vendar razumem pa te zadeve ne. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu, gospod Sušnik in potem gospod Barovič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz ne bom glasoval za ta zakon iz več razlogov. Te razloge pa utemeljujem s tem, da mislim, da še kako dobro poznam, kaj se v kmetijstvu, sploh v tej panogi živinoreje, ki je najbolj razširjena dejavnost v našem kmetijstvu, sploh v tistih območjih z omejenimi možnostmi kmetovanja, kaj se dogaja. Ta zakon je samo še dodaten prispevek kpovečevanju kmetijske birokracije, ki stremi samo k temu, kako si izboriti svoj prostor pod soncem, kako si izboriti čim večji kos denarja, ki ga ta država namenja kmetijstvu. To pa vsekakor in neizpodbitno vodi k temu, da je za razvoj kmetijstva v naši državi manj in vse manj denarja. Položaj kmetijstva in s tem tudi položaj podeželja se drastično poslabšuje. Ukrepi, ki pa jih s sprejemanjem zakonov nalagamo kmetom in kmetijskim proizvajalcem, še posebej pa s podzakonskimi ukrepi, ki jih ministrstva predpisujejo, vodijo k temu, da ljudje opuščajo, da kmetje opuščajo proizvodnjo oziroma rejo živali, opuščajo tisti kmetje, ki so do sedaj redili eno, dve, tri, pet govedi in ki so opravljali zelo pomembno vlogo komunalca v prostoru. Jaz sem prepričan, da bi morali biti takšni mali dopolnilni, če temu tako rečem, kmetijski proizvajalci na območjih z omejenimi možnostmi za kmetovanje deležni posebne pozornosti in posebnih zakonskih ureditev, če hočemo da ta država ohrani izgled kulturne krajine in prepreči nadaljnje zaraščanje in širjenje gozdov. To je tudi zakon, ki bo v vsakem primeru pustil dodatne negativne posledice na živinoreji, ki je bile že prizadeta zaradi bolezni BSE. Ta zakon še dodatno utrjuje prevlado ene od strok nad kmetijstvom. Ne bom rekel, katere, ker je bilo zaradi tega že preveč hude krvi. Dejstvo je, da si veterina s tem zakonom pridobiva nove in nove pristojnosti, ki jih bo v končni fazi plačal samo kmet, ker se dogaja samo to, da se cena mesa povečuje, odkupna cena pada, in tako lahko zaključimo, da je zaradi tega pretiranega administriranja in normiranja na področju kmetijstva prizadet uporabnik in pa proizvajalec; v predelovalni verigi pa že znajo poskrbeti za to, da ohranijo svoj nivo dobičkov. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Barovič.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi ter spoštovani predstavniki vlade! Glasoval bom proti sprejetju zakona o krmi po hitrem postopku, zaradi že navedenih razlogov v imenu svojega poslanskega kolega Saša Pečeta, ki je sicer hotel povedati v množini, kot ste ga opozorili, v imenu vseh nas, pa bomo vsak zase. In še en razlog je. Namreč zadnji podatki, ki govorijo o slabem stanju v pogajalskih izhodiščih Slovenije do Evropske unije in zaradi stanja, kakršno je, se mi zdi, da hitri postopek in prilagajanje Evropski uniji pod vsemi pogoji, na vsak način in kakorkoli že v tem trenutku ne gredo. Če že Evropska unija postavlja svoje pogoje in jih zaostruje, potem je tudi prav, da mi pogledamo ne samo na Evropsko unijo pri oblikovanju svoje zakonodaje, temveč tudi na korist ali pa škodo slovenskega kmeta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kramberger, obrazložitev glasu, prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Ta zakon bom seveda podprl. Ocenjujem, da gre za zakon, ki bo zagotavljal v prehrambeni verigi, v verigi živil živalskega izvora preglednost. Ocenjujem, da je ta zakon koristen predvsem za proizvajalce živil živalskega izvora, in to so kmetje, da bodo lahko proizvajali zdravo hrano. Predvsem pa je ta zakon koristen tudi za uporabnike, tako v našem prostoru kot tudi v evropskem, v katerega želimo vstopiti. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Brenčič.
Hvala lepa. Ko sem spremljal sprejemanje tega zakona, sem se na lastne oči prepričal, da je področje kmetijstva z vsemi vejami, ki sodijo sem zraven, tudi veterina recimo, glede na pristop te hiše to prava znanstvena fantastika. In sem vesel, da bo to kmetijstvo kljub temu še vseeno preživelo. Vesel pa sem, da je tega zakona in tega početja po tolikih mesecih konec, in bom z veseljem zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa. Lahko zaključimo obrazložitve glasov in preidemo na glasovanje? [[Lahko.]] Torej, glasujemo o zakonu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 55 prisotnih je za glasovalo 33 poslank in poslancev, 20 je bilo proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O ŽIVINOREJI, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Prehajamo na prvo obravnavo. Prosim predstavnika vlade, če želi besedo. Oprostite, proceduralni predlog ima gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Pri pravkar sprejetem zakonu smo se soočili s tem, da zakonska materija ni bila, po našem mnenju, ustrezno pripravljena in da bo, kot smo ugotavljali, zakon imel kvarne posledice na slovensko živinorejo in slovensko kmetijstvo. Podobna situacija se je pojavila v medijih, strokovnih krogih, v strokovnih krogih kmetijcev, tudi s pričujočim zakonom,zakonom o živinoreji. Mnoge določbe tega zakona so sporne in še enkrat ponavljam, glede na spremenjen tempo pri Evropski uniji, z zmanjšanjem strukturnih sredstev, ki jih bo Slovenija deležna, s povečanimi problemi, predlagam, da v skladu s 179. členom poslovnika danes opravimo samo splošno razpravo, se pravi prvo razpravo, drugo in tretjo razpravo pa opravimo po rednem postopku v nadaljnji fazi sprejemanja zakona.
Gospod Rokavec, ste tudi želeli proceduralno? Tudi vi. Prosim
Namreč, predlagam, da nadaljujemo s točko dnevnega reda, tako kot je bilo sprejeto že ob sprejemanju dnevnega reda. Namreč, odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je dejansko opravil celotno obravnavo in obdelavo zakona. Dejansko pa ta zakon ne predstavlja nikakršnih večjih vprašanj, ni bilo v teku razprave, tudi ne potem na odboru danes, mislim da smo dobili na klopi enega ali dva amandmaja, tako da dejansko ne razumem kolega Jerovška, v čem bi bil problem tega zakona. Tudi ne sploh, da bi vprašanje [[...]]
Oprostite, gospod Rokavec. Proceduralno, smo rekli. Ne razprava o proceduralnem predlogu.
Gospod predsedujoči! Jaz predlagam, da obravnavamo to točko v skladu s sprejetjem dnevnega reda.
Saj jaz bi poskušal to povedati, ampak sem mislil, da imate proceduralni predlog. Hvala vseeno. Torej, predlog gospoda Jerovška je utemeljen, vendar ne v tem hipu. Po zaključeni prvi obravnavi bom dal vaš predlog na glasovanje. Hvala. Zdaj pa prosim predstavnico vlade, gospo dr. Vido Čadonič Špelič.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Ponovno prihajamo pred vas z novim zakonom, za katerega naj rečem, da je dejansko res usklajen z vsemi zainteresiranimi. To se pravi, s kmetijsko-gozdarsko zbornico, z rejci, s stroko, najsi bo živinorejsko kot veterinarsko. Zakon je resnično nastajal vse leto 2001 in prepričana sem, da bo ta zakon z mnogo manj amandmaji in z mnogo manj slabe volje šel skozita državni zbor. Dovolite, da vam ga zelo na kratko predstavim. Torej, zakon o živinoreji določa cilje živinoreje, pogoje in način za nemoteno rejo živali, ureja tudi konvencionalno in naravno živinorejo. Potem določa rejske programe, spreminjanje in ohranjanje lastnosti domačih živali, prenos selekcijskih dosežkov v rejo, ohranjanje genetske variabilnosti, genetske rezerve in avtohtone pasme, strokovne naloge in službe na področju živinoreje, in tako naprej. V nadaljevanju določa, na katere vrste domačih živali se zakon nanaša in da za rejo drugih vrst domačih živali, kot so na primer psi, pasemske male živali, noji in drugo, kadar se redijo za gospodarski namen ali druge namene, kot so socialni namen, za tekmovanje in za razstave, ter določa tudi predpise za prostoživeče živali, ki morajo biti rejene v skladu s tem zakonom. Namen tega zakona je ureditev živinoreje zaradi prireje, seveda, kakovostnih živalskih proizvodov, ohranjanja kmetijskih površin v njihovi funkciji, ohranjanja krajine in poseljenosti, sprejemanja posebnih ukrepov in materialnih spodbud, ohranjanja biotske raznovrstnosti v živinoreji, kot smo rekli že prej, genetske banke domačih živali in, kar je najbolj pomembno, ohranjanje nemotene reje vseh vrst živali, seveda domačih živali oziroma živali, o katerih je govora v tem zakonu. Seveda je temeljni cilj tega zakona prilagajanje slovenske zakonodaje evropskemu redu. Ob tem pa priznajmo, da ta zakon, ne glede na to, ali vstopamo ali ne vstopamo v Evropsko unijo, je potreben in ga moramo sprejeti, saj je stari zakon že zelo star in je zaradi tega nesodoben. In ravno zaradi tega mislimo, da s tem zakonom omogočamo rejcem, kmetom in vsem, ki se na kakršenkoli način preživljajo ali ljubiteljsko redijo živali, jim določamo boljše pogoje. Zakon temelji na načelih skladnosti, nevtralnosti in enakopravnih ukrepov, tako da je zagotovljena enakopravnost upravičencev, ki izpolnjujejo predpisane pogoje pri uveljavljanju storitev javne službe v živinoreji in drugih storitev pri izvajanju strokovnih nalog v živinoreji. Hkrati se vzpostavlja tudi ustrezen nadzor nad izvajanjem vseh opravil, ki so predmet rejskih programov in skupnega temeljnega rejskega programa ter ostalih strokovnih nalog. Torej govorimo o strokovnem, vendar krovnem zakonu za področje živinoreje. Prosimo vas in predlagamo, da zakon s predlaganimi amandmaji sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali vas lahko prosim za mir v dvorani; tako ni mogoče iti naprej. Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Gospod Kramberger, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Predlog zakona o živinoreji je pripravila vlada in ga vložila v proceduro po hitrem postopku. Razlog za sprejetje zakona po hitrem postopku je predvsem prilagoditev slovenske zakonodaje na področju zootehnike zakonodaji Evropske unije. Namreč ta zakon bi morali po planu sprejemanja evropske zakonodaje sprejeti že v lanskem letu in bi moral začeti veljati že konec lanskega leta. Besedilo zakona je obsežno in je nekako z obsežno obrazložitvijo, kvalitetno obrazložitvijo bilo posredovano državnemu zboru in je nekako razdeljeno v štiri sklope, katere je predstavnica ministrstva za kmetijstvo pravkar na kratko obrazložila. Ne seji odbora so sodelovali predstavniki kmetijsko - gozdarske zbornice, veterinarske zbornice, biotehniške fakultete, veterinarske fakultete in predstavnica sekratariata za zakonodajo in pravne zadeve. Odbor za kmetijstvo je predlagani zakon ocenil kot dobro pripravljen zakon. V splošni razpravi so članice in člani odbora zastavili kar nekaj vprašanj predlagateljem. Vprašanja so se nanašala predvsem na določbe predloga zakona, ki opredeljujejo področje reje domačih živali, urejanje prostora, graditev objektov in drugih pogojev za rejo domačih živali. Veliko časa smo namenili tudi razpravo tistem delu zakona, ki opredeljuje osemenjevalna središča in umetno osemenjevanje domačih živali. Pri poglavju o inšpekcijskem nadzoru so bili prav tako pomisleki v zvezi s pristojnostmi med kmetijsko in veterinarsko inšpekcijo. Na koncu razprave so predstavniki predlagatelja odgovorili na vprašanje in dileme članic in članov odbora. Konkretna vprašanja in pripombe so zapisane v samem poročilu odbora, ki smo ga pripravili na odboru. Odbor je v nadaljevanju seje sprejel kar nekaj svojih amandmajev, ki so jih pripravili predlagatelji skupaj z zainteresiranimi ustanovami na osnovi pripomb članov odbora in sekretariata ter pripomb zainteresiranih ustanov. Na koncu obravnave smo sprejeli tudi sklep, da predlagamo, da državni zbor predlog zakona sprejme po hitrem postopku z amandmaji, ki jih je odbor podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Smo pri predstavitvah stališč poslanskih skupin. Tu imam za enkrat samo eno prijavo. Gospod Sok v imenu Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Gospod predsedujoči, bom poskušal biti zelo kratek. Naša poslanska skupina bo ta zakon podprla. Načeloma smo sicer proti temu, da se tako pomembni zakoni, ki sistemsko urejajo neko področje, kot ureja ta zakon področje živinoreje, sprejemajo po hitrem postopku. Tudi če gre za usklajevanje z Evropsko unijo. Ampak, ker je zakon pretežno strokovno - tehnične narave, smo nekako, nismo predlagali, razen na odboru, kjer pa to ni bilo sprejeto, v parlamentu nismo predlagali, da bi ne obravnavali tega zakona po hitrem postopku. Želim pa opozoriti na to, da se v zakonu, ki ima v bistvu vsega 123 členov, kar 66 členov končuje z zaključkom, da bo podrobnejši predpis na podlagi tega člena izdal minister. Se pravi, ta zadeva se kar v 66 členih ponovi. Minister bo predpisal, minister bo izdal,minister bo dovolil in podobno. Torej gre približno za enak problem, kot smo ga srečali pri prejšnjem zakonu, to je zakonu o krmi. Moram povedati, da je na to opozoril tudi sekretariat, ki pravi: "Glede s predlogom zakona predvidenega podzakonskega urejanja vrste vprašanj kaže izpostaviti z ustavo uveljavljeno načelo legalitete, ki zakonodajalcu nalaga, da v zakonu opredeli vsaj temeljne vsebinske okvire za izdajo predpisov, ki jih bo izdal minister." Ta pomislek je zlasti pomemben v zvezi s predpisovanjem določenih pogojev, ki naj bi jih izpolnjevali subjekti, na katere so določbe naslovljene in ki morajo, že določbe zakona omogočiti, da ugotovijo svoj pravni položaj. Na žalost tega matični odbor, odbor za kmetijstvo, ni bil pripravljen spoštovati. Tega verjetno tudi ta parlament ni pripravljen spoštovati. Jaz se včasih sprašujem, zakaj pravzaprav imamo sekretariat, če je njegovo mnenje tako malo pomembno in lahko kar takole, prek mnenja sekretariata sprejemamo zakone po takšnem ali drugačnem postopku. Zdise mi, da s tem v bistvu potem parlament ne opravlja svoje zakonodajne funkcije, če prepušča, da na podlagi nekega zakonskega okvira minister lahko sam predpiše, pač kakor se mu neko področje zdi. Krona vsega pa je 123 členov, ki daje ministru možnost, da tudi izven teh 66 členov, ki določajo, da minister predpiše podrobnejše pogoje, lahko izda tudi druge predpise po tem zakonu. Se pravi, lahko jih izda, kolikor hoče. Sploh ni omejeno s tem zakonom, koliko podzakonski aktov bo predpisal, za kar se bojimo vnaši poslanski skupini Nove Slovenije in kar tudi večkrat izpostavljamo. To področje v Sloveniji postaja preveč administrirano. Preveč je predpisov. Kdo lahko sledi vsej tej množici predpisov? Vse to se zagovarja z zahtevo Evropske unije. Sam pa nisem prepričan, da je tako. Na drugi strani pa lahko ugotovimo, da nam pravzaprav ta Evropska unija, če bomo izpolnili vse te pogoje, ponuja zelo malo. To, kar so nam ponudili v okviru kvot, ki bi jih lahko Slovenija, ko bo vstopila v Evropsko unijo, pridelovala na področju kmetijstva, to je pravzaprav zaskrbljujoče nizko in mislim, da bo parlament moral tudi o tem spregovoriti. Še enkrat, mi bomo podprli ta zakon. Opozarjamo pa ministrstvo za kmetijstvo in pripravljavce teh zakonov s področja kmetijstva, dajte, omejite to število podzakonskih aktov. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V Slovenski nacionalni stranki ne bomo podprli tega zakona. Razlog je pravzaprav enak kot pri prejšnjem zakonu, o čemer je že govoril kolega Sašo Peče. Dejstvo je, da zakon pravzaprav vzpostavlja eno čudno obliko ministrskega vladanja na področju kmetijstva. In glede na to, kaj vse določa, da bo minister lahko določal, odločal, presojal, dajal, opravljal in tako naprej, pridemo do tega tudi, da bo moral minister do konca leta sprejeti, samo kar se tega zakona tiče, vsaj 50 podzakonskih aktov. Ne vem, kako bo to uspel. In ne vem, kako mu bo to šlo za roko. Še posebej, če pogledamo, da je zakon, ki ga je predložil, in tudi tisti prejšnji zakon v bistvu z naše strani zelo nedodelan in nekonsistenten. Nekonsistentnost tega zakona lahko ugotovimo tudi iz mnenja, ki ga je o tem zakonu napisal sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora. Kar k 23 členom ima sekretariat tehtne pripombe. Redko kateri zakoni imajo toliko pripomb sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora. To pomeni, da so tisti, ki so pripravljali zakonoziroma minister, niso upoštevali niti slovenske ustave v določenih segmentih, niso upoštevali zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih in še česa drugega. Konec koncev, če se spustimo še malo na strokovno področje, me zanima, zakaj med avtohtonimi pasmami ni določenih vrst psov, ki so ravno tako domače živali. In so avtohtone pasme. A smo jih že predali Hrvatom in smo popustili pred pritiski hrvaške kinološke zveze. Imamo vsaj tri avtohtone pasme, to je posavski gonič, istrski gonič in pa kraški ovčar. In tega tukaj noter ni. In če že pripravljamo zakone oziroma pripravljate zakone, ki naj bi veljali v okviru Evropske unije, potem bodite eksaktni, točni in zapišite tudi tisto, kar je smiselno, da se zapiše. Ne pa da delate pravzaprav zakon zato, da bo narejen, potem ko pa bo zakon sprejet, ga bomo pa zopet popravljali z zakonom o spremembi zakona. V Slovenski nacionalni stranki smo tudi prepričani, da se na tak način tako kompleksnih zakonov ne sprejema. In se ne smejo sprejemati. Hitri postopek sprejemanja zakona, ki pravzaprav zahteva tehten razmislek o vsakem členu in zagotovo bi marsikaj se dalo tukaj izboljšati. Sprejemanje takega zakona po hitrem postopku je nedopustno, razen če ministrstvu za kmetijstvo ni toliko do tega, da bi uredilo določeno področje, ampak mu je samo do tega, da je zakon sprejet, pa kakršenkoli že je. Zakon sam pravzaprav v največji meri oziroma, kjer je edino konsistenten, je konsistenten v tisti izjavi, v izjavi o skladnosti z Evropsko unijo. Tam notri so navedeni vsi dokumenti, s katerimi se naj zakon sklada oziroma se sklada. Če pa vzamemo in pogledamo člene tega zakona, je pa v samih členih cela vrsta nedorečenosti in pa nedodelanosti. Zato še enkrat, Slovenska nacionalna stranka ne bo podprla tega zakona. Verjetno bo zakon sprejet, ravno tako kot je bil sprejet prejšnji zakon. Kajti koalicija deluje tako, kot mora, in v bistvu je tej koaliciji pravzaprav "hudičevo" malo mar, kako bo s slovenskimi kmeti, živinorejci in pa na splošno s Slovenijo. Prepričan sem, da bo zakon sprejet, vendar pa naših glasov ne bo imel. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke, gospod Rokavec.
Hvala za besedo. V Slovenski ljudski stranki se zavedamo problematike na področju živinoreje, zato bomo tudi podprli predlog zakona o živinoreji. Namreč, dejstvo je, da je dosedanji zakon o ukrepih v živinoreji že prerasel svoje okvire, ima že tako imenovano 24-letno dobo veljavnosti. In dejansko ni več uporaben. Poleg tega pa dejansko ta zakon prinaša tudi tako imenovani antibirokratski program. Namreč, zavedati se je potrebno, da s tem ukinjamo kar 192 tako imenovanih občinskih zakonov oziroma odlokov o načinu oplojevanja živali na njihovem območju, sprejetih na podlagi drugega odstavka 7. člena zakona o ukrepih v živinoreji. S tem je gotovo dejanski prispevek tega zakona k antibirokratskemu programu, predvsem pa je temeljni namen tega zakona, da se prilagodi področje živinoreje zakonodaji Evropske unije. In pa, seveda, skupni kmetijskipolitiki Evropske unije. Zakon temelji na načelih skladnosti, nevtralnosti, enakopravnosti ukrepov, tako da je zagotovljena enakopravnost upravičencev, ki izpolnjujejo predpisane pogoje pri uveljavitvi storitev javne službe v živinoreji. Hkrati pa se vzpostavlja tudi ustrezen nadzor nad izvajanjem vseh opravil, ki so predmet rejskih programov, in pa, seveda, skupnega temeljnega rejskega programa. Skratka, v poslanski skupini bomo predlog zakona skupaj z amandmaji odbora tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sušnik, v imenu Socialdemokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa gospod podpredsednik. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke nasprotujemo sprejetju zakona po hitrem postopku. Razlogi za to nasprotovanje so praktično identični, kot so bili pri nasprotovanju sprejetju zakona o krmi po hitrem postopku. Način obravnave tega zakona na matičnem delovnem telesu še kako utemeljuje to naše nasprotovanje, saj smo bili zopet priče praktično konfliktu institucij s področja kmetijstva. Nikakor se pa ni slišalo kmetijsko-gozdarske zbornice in sindikata kmetov Slovenije. Prepričani smo, da bo ta zakon dodatno zaostril pogoje kmetovanja, poslabšal pogoje kmetovanja v Sloveniji in s tem posredno prizadel razvoj podeželja. V sami oceni stanja in navedenih razlogih za izdajo zakona, ki so, po našem prepričanju, po nepotrebnem tako obsežni, predvsem ni jasno oziroma ni jasnega razloga, ki bi narekoval sprejetju novega evropskega zakona, ker smo prepričani, da je obstoječi zakon zadovoljiv in zadovoljivo ureja področje živinoreje. Zakon tudi nima jasnega koncepta, kaj naj bi urejal - ali samo področje zootehnike, kar bi verjetno oziroma moralo biti cilj, ko pa se spusti na ostala področja, nastanejo problemi, bodisi sedanje ureditve, ki je zajeta tudi v zakonu o kmetijstvu, bodisi druge področne zakonodaje, kot so zakoni s področja okolja in zakoni s področja planiranja. Po našem mnenju je precej vsebin, ki v ta zakon sploh ne sodijo, na primer prehranska varnost, obdelava kmetijskih zemljišč, urejanje prostora in podobno. Glavni očitek, ki se je pojavil tudi pri zakonu o krmi in ki se pojavlja na sploh pri vseh zakonih s področja kmetijstva, je pa to, da so ti zakoni pisani predvsem kot resolucije, brez izpeljanih definicij in postopkov, in da se vse preveč pristojnosti prepušča ministru, da potem zadeve ureja s podzakonskimi akti in predpisi. Jasno oziroma zelo transparentno se vidi, da je zakon napisan na kožo tistim, ki so ga pisali. Tu imam v mislih predvsem biotehnično fakulteto, zootehniko v Rodici, ker so v zakonu v nasprotju z ostalimi izvedbami in definicijami zelo podrobno in obsežno navedene strokovne naloge, ki jih bo po tem zakonu opravljala ta fakulteta. Kljub vsesplošnim, pa tudi ne nazadnje vladnim zahtevam po racionalizaciji vseh javnih služb v državi in zavezam, ki jih vlada v zvezi s tem sprejema, se finančne obveznosti državnega proračuna s tem zakonom zelo povečujejo in jih ni mogoče opravičiti z novimi evropskimi zahtevami. Izpoglavja je jasno razvidno, da se že v letu 2002, to je v tem letu, povečajo stroški na račun tega zakona prek 2 milijarde in 55 milijonov tolarjev. Nenormalno je pa tudi določilo novega predlaganega 83. člena, ki producira spet nov svet, in ta svet je tako, kot sem že rekel, v tem zakonskem predlogu spet širši. Predlagano je, da bi v tem svetu za živinorejo sodelovalo 22 raznih predstavnikov oziroma članov. Zakon ureja v več členih tudi ribogojstvo, kar po našem ne sodi v ta zakon, pač pa nedvomno v zakon o sladkovodnem ribištvu. Po standardni klasifikaciji dejavnosti je ribištvo in ribogojstvo posebna dejavnost in sodi v osmo skupino evropskega pravnega reda, za katero so pogajalska izhodišča za prevzem pravnega reda EU že zaključena. S tem v zvezi pa je tudi v pripravi novi zakon o pomorskem ribištvu in novi zakon o sladkovodnem ribištvu, ki bosta urejala tudi akvakulturo oziroma ribogojstvo, ki se pojavlja po nepotrebnem v predlogu zakona o živinoreji. To je samo nekaj najbolj bistvenih pripomb k sami vsebini zakona. Še enkrat bi pa rad poudaril tisto naše nasprotovanje hitremu postopku. Prepričan sem oziroma apeliram na vse, da boste pred pričetkom druge obravnave podprli našo zahtevo, da se obravnava prekine in da dajmo uporabnikom, dajmo živinorejcem to možnost temeljito premisliti, da bi dobili zakon, ki bi bil domišljen, strokoven, dober, vsesplošno uporaben. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prijav drugih poslanskih skupin ni, tako da bi lahko te predstavitve zaključili. Hvala. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi ni, zato bo razprava vseh naknadno prijavljenih razpravljalk in razpravljavcev omejena na 5 minut. Besedo ima gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoči. Še enkrat, spoštovani predstavniki vlade, kolegice, kolegi! Enako kot v prejšnjem zakonu je tudi v tem zakonu prek 50% pristojnosti danih ministru. Ali drugače povedano, če seštejemo zakon o krmi in zakon o živinoreji, bo moral minister za kmetijstvo s svojimi strokovnimi sodelavci in s svojimi službami do konca leta sprejeti več kot 100 podzakonskih aktov. Zakaj govorim do konca leta? Tako prejšnji kot ta zakon sta dana v hitri postopek iz enega enostavnega razloga. Zaradi prilagajanja Evropski uniji in zaradi tega, ker moraSlovenija tri nezaprta poglavja zapreti do konca tega leta, če želi biti vključena v Evropsko unijo, kot je bilo rečeno leta 2004. Torej, prek 100 podzakonskih aktov. Drugič. Z velikim veseljem bom slišal in prosil sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, da bo poljudno obrazložil šesti odstavek svojega mnenja na prvi strani, ki govori: glede s predlogom zakona predvidenega podzakonskega urejanja vrste vprašanj kaže izpostaviti z ustavo uveljavljeno načelo legalitete, ki zakonodajalcu nalaga, da v zakonu opredeli vsaj temeljne vsebinske okvire za izdajo predpisov, ki jih bo izdal minister. Zelo rad bom slišal mnenje sekretariata, poljudno razlago tega odstavka. In še ena stvar, z vsem spoštovanjem do kolegov, tudi do gospoda Soka, ki vsekakor veliko več ve o tem zakonu kot jaz sam, tudi zaradi stroke. Ne razumem kolege, da boste podprli ta zakon, v enem stavku to potrdite, potem pa pet ali pa deset minut razlagate pomanjkljivosti, opozarjate na pomanjkljivosti in tako naprej. Še enkrat, z vsem spoštovanjem, poglejte, nihče med nami ne bo šel kupovat, dal bom primerjavo, avtomobila, za katerega bomo vedeli, da ima 20 ali pa 30 serijskih napak, kupili ga bomo pa vseeno, za enake denarje kot novi avto. Kajti, na eni strani mi bo lahko nekdo očital, da zaviram, ker tega zakona pač ne morem podpreti, zaradi neštetih pomanjkljivosti, da zaviram vstop Slovenije v Evropsko unijo. Po drugi strani pa mi lahko slovenski kmet očita, da sprejemam takšne in drugačne zakone, ki so proti njemu, proti živinorejcu, ki niso konsistentni z njegovo dejavnostjo, ki mu ne ustrezajo. In jaz se opravičujem, vendar jaz se bom odločil za mnenje in oceno, ki mi jo bo dal slovenski kmet. Če njemu ne bo prav, bom držal z njim in bom vso podporo naklonil slovenskemu kmetu, ne pa Evropski uniji. Čeprav se strinjam, da je prav, da bi uskladili obe strani. Zato v svojem imenu dovolite, da se res ne morem strinjati, da bo že spet prek 60 podzakonskih aktov v domeni ministra, ki jih bo moral urediti v enem letu, da bo zakon pomanjkljiv, kot slišimo številna opozorila, da pa bomo kljub temu takšnega sprejemali. Jaz bom proti njemu in bom tudi proceduralnem postopku podprl proceduralni predlog, da se splošna obravnava opravi in da se zakon dostojno uredi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rokavec.
Hvala za besedo. Najprej bi se dotaknil mogoče enega vprašanja, za katerega bi bilo smiselno, da bi ga ta zakon reševal, ampak ga ne more reševati. To je tako imenovani status osemenjevalnih središč oziroma upravljanja z osemenjevalnimi središči. Vemo, da je običaj v Evropski uniji, da upravljajo s temi osemenjevalnimi središči rejske organizacije. Verjetno bo glede tega prišlo še do kar nekaj zapletov in vprašanj, ker smo pri sprejemanju zakona o ustanovitvi kmetijsko-gozdarske zbornice prenesli to lastnino na kmetijsko-gozdarsko zbornico. Tukaj bi dejansko bilo treba razmisliti v izvedbeni fazi, da bo dejansko ministrstvo v sodelovanju s kmetijsko-gozdarsko zbornico po potrditvi krovnega rejskega programa tudi priznanje rejski organizaciji omogočilo upravljanje z osemenjevalnim središčem. Ampak dotaknil bi se mogoče enih vprašanj, ki so bila pri predstavitvi poslanskih skupin izpostavljena s strani kolega Sušnika, s strani poslanske skupine socialdemokratske stranke. Kot predstavniki vlade, kot tudi na odboru, je bilo jasno izraženo mnenje, da je zakon usklajen s kmetijsko-gozdarsko zbornico. In nisem imel nikakšrnega občutka, da je kakršnokoli neskladje. Bilo je samo pri enem amandmaju, kar se tiče postopka, pogledov glede razmnoževanja. Ampak tam mislim, da v končni fazi - je prišlo do jasne uskladitve tudi različnih mnenj. Ampak drugo: dejansko bi se pri tej predstavitvi kolega Sušnika ustavil. Namreč, dejstvo je, da ta zakon o živinoreji potrebujemo. In jaz bi vam povedal samo dva primera: slovenska zakonodaja je neusklajena z zakonodajo Evropske unije na področju rejskih organizacij. Zaradi tega neskladja je Republika Slovenija ob prvem gradivu pogajalskih izhodišč v letu 1999 zahtevala prehodno obdobje do leta 31.12.2004. Ampak, na podlagi novega dokumenta pa je v pogajalskih izhodiščih jasno zapisano, da bo zakon o živinoreji sprejet do konca leta 2001 in da bodo vsi podzakonski predpisi morali biti implementirani do 31.12.2002. Verjetno se bodo morale politične stranke v tem parlamentu dogovoriti. Če govorijo enkrat, ko je tema Evropska unija, "ja vsi smo za Evropsko unijo in vsi smo za Nato", potem, ko se gre pa za konkretno vprašanje, kako našo zakonodajo uskladiti z zakonodajo Evropske unije, je pa drug jezik. Ne trdim tu, da ni možnosti, da je drug jezik, ampak verjetno bo treba imeti en konsenz v tem parlamentu tudi zato, da se bodo potem posledice tako hitrega prilagajanja zakonodaje Evropski uniji dejansko na neki način lahko tudi sanirale, ali preko finančnih ali pa tudi prek drugih vzvodov, ki jih ima ta država. Še nekaj me zanima. Poudarili ste, da dejansko ta zakon pomeni novo finančno obremenitev. Jaz v obrazložitvi proračuna ne vidim novih finačnih obveznosti za proračun s sprejetjem tega zakona. Misli celo obratno, da bo teh finančnih obveznosti manj, zato ker poenostavlja, dejansko, nekatere birokratske postopke, ki sem jih že prej omenil v imenu poslanske skupine, ki so dejansko do sedaj pomenile veliko tudi finančnih stroškov. Ampak mislim, da ste narobe prebrali. Namreč, v obrazložitvi piše sledeče. Izvajalci javne službe strokovnih nalog v živinoreji so pridobili z lastno dejavnostjo na trgu skupno 697 milijonov SIT, kar pomeni skupno porabljenih sredstev za celotne programe strokovnih nalog v letu 2001 v višini 2,501 oziroma 2,5 milijarde SIT, kar pomeni, da je lastna realizacija iz neproračunskih virov znašala 27,8%. To še ne pomeni, da je za 2,5 milijarde SIT novih proračunskih obveznosti te države. Tako tudi dejansko razumem in sem prebral obrazložitev k temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok imate repliko na razpravo.
Repliko imam. Hvala za besedo. Repliko imam na gospoda Rokavca. Tako enostavno povedati, da ta zakon ne prinaša nobene nove finančne obremenitve, pa tudi ne gre. Ta zakon uveljavlja, tako kot je kolega Sušnik povedal, en velik svet, ki bo nek posvetovalni organ ministra. In če ne drugo, bo stal ta svet; ampak v zakonu bi lahko našli drugo rešitev. Lahko bi za to zadevo za posvetovanje ministru določili, da to dela kmetijsko-gozdarska zbornica. Konec koncev, zakaj ste jo pa potem ustanovili, če ji ne daste skozi druge zakone nobenih funkcij? Lahko sodelujejo, dajejo neka neobvezna mnenja in tako naprej, stane ta kmetijsko-gozdarska zbornica veliko, seveda ste strošek prenesli na člane in to na obvezno članstvo in tako naprej, ne da ste si naredili neko volilno bazo in tako naprej. Ne! Po tem zakonu jim dajte funkcijo takšno, ki ima v Avstriji ali pa v Evropski uniji, ne pa pri nas kmetijsko gozdarska zbornica ima funkcijonekega pevskega društva. To je nesprejemljivo, dragi gospodje, in ne praviti, da ta zakon ne prinaša novih obremenitev. Prinaša jih, pa če ravno v obrazložitvi ne piše. Ampak tako naivni pa tudi nismo, da bi vsaj v opoziciji tega ne ločili, kaj je novi strošek in kaj ni.
Hvala. Replika, gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. No, ne glede na to, da mislim, da se ne sme replicirati na stališče poslanske skupine bom [[....]]
[[...]]mislim, da se lahko.
A da se lahko? Dobro, saj je vseeno [[...]]Poglejte, repliciral bi predvsem na tisti očitek, ko je gospod Rokavec rekel, da se bo treba vprašati, kaj je sedaj z deklarirano privrženostjo približevanju Evropski uniji in dejanskim odnosom do zakonov s tega področja. Mislim, da tukaj ne moremo posploševati in kar pod, bom rekel, potrebo po približevanju evropskemu redu uporabljati kot eno preprogo, eno zaveso, eno krinko za vse, kar bi naj bilo potrebnega oziroma s tem opravičevati tudi kvaliteto sprejetih zakonskih predlogov. To preprosto ne gre. Mislim, da je gospod Rokavec dobro videl in znal prisluhniti, kako je na odboru potekala sama razprava o zakonu o živinoreji. Že iz te razprave je bilo jasno, da je ta zakon še kako potreben javne predstavitve, ki pa jo v okviru hitrega postopka ni mogoče narediti. Tudi izgovor, da je ta zakon treba sprejeti do 31.12.2001 - kar je že za nami, v bistvu tega ne opravičuje. Ne opravičuje hitrega postopka. Kar pa se tiče moje trditve glede neusklajenosti, si vzemimo magnetograme, pa poglejmo, ali se je predstavnik kmetijsko-gozdarske zbornice pretvarjal ali pa ni vedel, za kaj gre, ko je jasno izjavil, da ni bil poklican oziroma da kmetijsko-gozdarska zbornica ni sodelovala pri usklajevanju določenih zadev iz tega zakona. In to, mislim, da je, bom rekel, brez primere! Ker če vemo, zakaj smo oziroma če imamo čiste namene pri opredeljevanju vloge kmetijsko-gozdarske zbornice, ki je bila ustanovljena za to, da bi kompenzirala stvari med kmeti in ministrstvom. Zdaj pa imam vtis, da se največkrat to ne dogaja.
Replika, gospod Rokavec, nato replika gospod Džuban ter nato gospod Kramberger.
Hvala za besedo. No, prepričan sem, da če je samo svet za živinorejo tisti problem, ki bo povzročal dodatne finančne obveznosti iz tega zakona, potem ste, kolegi iz Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije, verjetno našli temo, ki nima osnove, o kateri bi se lahko pogovarjali. Verjetno bo ta svet za živinorejo sklican nekajkrat na leto. In če bodo dobili povrnjene stroške kilometrine za to sejo, drugega člani sveta za živinorejo verjetno ne bodo potrebovali - dodatnih finančnih sredstev. Potem se pa vprašajmo, koliko bo to novih finančnih obveznosti za državni proračun na področju živinoreje, ki je krovna oziroma temeljna panoga našega kmetijstva. In če si dejansko živinoreja ne zasluži, da ima svet za živinorejo kot posvetovalno telo ministra, potem smo verjetno zgrešili cilj, tako kmetijstva kot tudi krovne oziroma paradne panoge našega kmetijstva. Drugo. Kolega Sušnik, to ste napačno interpretirali. Mislim, da zavajate ta avditorij - zakon je popolnoma usklajen s predstavniki kmetijsko-gozdarske zbornice. Hvala.
Replika, gospod Džuban.
K temu imam samo toliko dodati, da z ozirom na opozorila, da je treba sprejeti še 50, 60 podzakonskih aktov, bi bilo najpametneje, da bi nehali z razpravami, ki ne posegajo niti v vsebino zakona, pa tudi ne nakazujejo problemov, ki bi v zakonu lahko bili, in bi bilo najpametneje, da bi čim prej odločali in ne razpravljali o rečeh, ki niso v zakonu.
Gospod Džuban, seveda imate deloma prav, vendar pa je treba dopustiti možnost, da v okviru splošne razprave poslanci tudi z replikami izrazijo svoja mnenja, čeprav upam, da se pri tem ne bodo preveč ponavljali. Zdaj gredo po vrstnem redu replike takole: gospod Kramberger, gospod Sok in gospod Barovič. Prosim, gospod Kramberger.
Hvala, gospod podpredsednik. Kolega Sušnik je povedal, da zakon ni usklajen. Kot predsednik odbora moram jasno povedati, da zakon je usklajen v okviru zainteresiranih institucij in ustanov. Nastajal je skoraj dve leti. Na odboru smo ocenili, da je zakon dobro pripravljen. Gre za izrazito strokovno materijo. Tudi pismeni dokument, ki ga je lahko videl tudi kolega Sušnik, je bil poslan na odbor; v njem je navedena tudi kmetijsko-gozdarska zbornica [[mislim, da je direktor podpisan]] , ki pravi, da se strinjajo s tem predlogom zakona. Morda gre za amandma, ki se tiče osemenjevalnih središč, o katerem je govoril predstavnik kmetijsko-gozdarske zbornice na sami seji odbora, da ni bil seznanjen s tistim. Tako da, kolegice in kolegi, gre tu za sprenevedanje. Sam dopuščam možnost, da je pač tu tudi lahko en del folklore, v politiki pač imamo ta privilegij, da smo lahko ob sprejemanju zakonov strokovnjaki na vseh področij. Ampak, danes in včeraj smo slišali toliko demagoških izjav iz nepoznavanja. Škoda, da kolega Jerovška ni tukaj, ko je govoril o kemiji. Ampak ta del, ki ga mi danes obravnavamo, te biološke znanosti, če tako rečem, tukaj je biokemija pomembna. Biokemija in kemija, to sta pa dve različni znanosti. Ampak upam, da nisem s tem mojim nastopom preveč stvari razgrel in zakuhal. Še enkrat bi poudaril, da zakon je usklajen. Predstavniki teh institucij so se strinjali s tem zakonom, zakon je dober in predlagam, da ga tudi v skladu s proceduro sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospod Sok.
Hvala. Čisto na kratko poslanskemu kolegu Rokavcu. Ni seveda strošek samo ta svet. Če bi to bil samo strošek, bi to res bilo minimum od minimuma. Še enkrat povem. Polovica členov v tem zakonu se končuje s podzakonskimi akti. In vsi ti podzakonski akti so, po moje, lahko strošek. Lahko so strošek za živinorejce, lahko so tudi strošek na katerem drugem nivoju. Samo en primer vam povem. Lahko mi verjamete, da poznam, kako so te zadeve urejene vsaj ob meji v sosednji Avstriji. Pri nas bi skozi zakonske predpise nikjer ne našli možnosti, da lahko obstaja klavnica, kjer je samo en prostor, v katerem se in kolje in obdeluje. Pri nas vam to predpisi ne dovolijo. Morate jih imeti, ne vem, pet, šest, sedem, osem prostorov. Tudiprostor za pisarno veterinarja, pa če nikoli notri ne sedi. V avstrijskih predpisih seveda vsega tega ni, pa so oni že v EU, mi pa še ne. Tako bi vam lahko šel po vrsti brati člene, kar na eni strani sem odprl. Imate 2., 3., 21., 18., 19. člen - vsi se končujejo z nekimi podzakonskimi akti, ki bodo rešili, ne vem, eden pogoje opreme za rejo posamezne vrste domače živali, eden tehnične in tehnološke pogoje za objekte za ravnanje z živalskimi iztrebki in tako naprej. Vse to, seveda, lahko v marsičem obremeni in živinorejo in tudi, bi rekel, državne finance. Tako ni samo ta strošek, kar se tega tiče - delovanja sveta. Pa tudi ta ni nepomemben. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Barovič, replika.
Hvala lepa. Na kratko bom repliciral spoštovanima kolegoma, tako gospodu Rokovacu kot gospodu Krambergerju. Res je, mogoče je zakon usklajen s to, ono, tretjo institucijo. In gospod Kramberger, ne priznavam nepoznavanja, vsaj kar se zakonodaje tiče. Povedati moram, da sem se dalpodučiti pri nekaterih strokovnjakih, pravnikih, ki vrsto let spremljajo zakonodajo - govorim kot zakonodajo, ne govorim o stroki. In ti so mi zatrdili, da je ta zakon v njihovem jeziku povedano, "lex imperfecta" ali prevedeno, zakon ni popoln. In še, zakaj ne? Zaradi tega, ker - tako so me podučili - v določilih, kjer dajejo pristojnosti ministru za izdajo podzakonskih aktov, ti podzakonski akti nimajo vseh določil v zakonski obliki - govorim o tem, da bi morali imeti vsaj tehnično opredelitev - in zato pravijo strokovnjaki, da je ta zakon "lex imperfecta". Še enkrat povem, jaz sem za to, da pomagam državi Sloveniji pri vključevanju v Evropsko unijo, če je to zares nujno, sem pa predvsem za to, da bo zakon takšen, kot mora biti, po vsebini in po obliki, in da bo koristil tistemu, ki mu je namenjen. Hvala.
Gospod Kramberger, imate repliko? [[Ne.]] Potem gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Pozorno sem poslušal gospoda Krambergerja o vsebini demagogije oziroma o mojem demagoškem nastopu in pa o tem, da nepoznavalci govorijo o stvareh, ki jih ne poznajo. Poglejte, mislim, da ni treba biti ne vem kako pretirano pameten in ne vem kak hud poznavalec, da bi lahko razumel to, da so naši kmetje v izrazito diskriminiranem položaju. Samo en primer bom navedel. Kmetje molzniki so očitno pri nas šestkrat bolj rizični, kot so podobni ali pa isti kmetje v Avstriji. Poglejte, to je produkt te zakonodaje, teh podzakonskih predpisov, za katere vi trdite, da so dobri, da so domišljeni, da so evropski. Šestkrat bolj evropski, jaz trdim da so. Šestkrat! In če je potrebno to, da so šestkrat bolj evropski, potem dajte to jasno povedati. Povejte, tistemu kmetu tam na podeželju, ki samo čaka še na to, da mu bo veterinar izdal veterinarsko spričevalo, da bo lahko šel v hlev. Hvala lepa.
Glejte, zdaj se replike kar vrstijo. Gospod minister je se nam v tem času pridružil, ga lepo pozdravljam. In mogoče ne bi bilo odveč, seveda če poslanci dovolite, da bi gospod minister dal nekaj pojasnil v zvezi z razpravo, ki se zdaj suče v nekakem krogu. Če, mislim, ne nasprotuje - ja v redu. Prav. Gospod Kramberger, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Te navedbe, ki jih je kolega Barovič in sedaj tudi kolega Sušnik povedal - moram dati pojasnilo. To, kar je pravkar povedal kolega Sušnik, o teh predpisih glede moznikov, te stvari smo že tukaj večkrat obravnavali in smo tudi povedali, kaj je treba in kje je treba spremeniti. Tako se s tem absolutno strinjam, kolega Sušnik. Kar se pa tiče podzakonskih aktov, kolega Barovič. Če pogledamo zakon, ki mislim, da si ga tudi ti citiral - 18. člen, ko piše, potem na koncu, "natančnejše pogoje o opremi za rejo posameznih vrst domačih živali predpiše minister." Zdaj pa mi, kolega Barovič, prosim, povej, kako bi to izvedli, kako bi ti napravil to zadevo?Ali da bi tukaj za sleherno posamezno vrsto domačih živali predpisal v tem zakonu, kakšen mora biti boks, kako mora izgledati ventilacija v hlevu, in vse ostalo? Ja, kakšen zakon bomo pa imeli? Pa ne bomo imeli tu kupe papirja, tukaj. Če pa mi ne moremo tega zaupati strokovnjakom, saj jih ne bodo, saj ne bo minister pisal tega, minister bo poklical tudi rejske organizacije, strokovnjake na zootehnični fakulteti, da bodo to skupaj naredili, saj že imajo pripravljeno, konec koncev. Ampak te stvari se spreminjajo. Te stvari se spreminjajo iz leta v leto, ko se postavi novi kriterij, da pač mora na kvadratni meter površine hleva biti manj živali, in takrat bosta minister in vlada prinesla papir spet k nam, da bomo mi to spremenili. Ali je to smotrno? Ali smo mi zato tukaj? To je poanta podzakonskih aktov. Ne rečem, pa da se mogoče tudi kakšna stvar zlorabi, pa se prikrade noter v podzakonski akt, ki tudi ne sodi tja, to je tudi možno. Ampak tukaj, jaz še enkrat poudarjam, ta zakon je usklajen in je po moji presoji in še presoji marsikaterih, dobro pripravljen. Hvala lepa.
Zdaj pa ima besedo gospod minister.
Hvala lepa, gospod podpredsedujoči. Najprej opravičilo zaradi nekoliko kasnejšega prihoda, zaradi sestanka s socialnimi partnerji, mene in ministra Potočnika, na temo strategije nadaljnjih korakov pri pogajanjih z Evropsko unijo - skratka aktualne teme. Glejte, cenjeni zbor, v teh dveh dneh je bilo v tem zboru povedanega toliko, kar mnogočesar drži, kar pa v veliki večini nima nobene prave zveze z zakoni, ki jih obravnavamo. In to v tem času, ko potrebujemo na tem področju predvsem izjemno veliko partnerstva, socialnega partnerstva, nekega pozitivnega vzdušja, ker smo pred najtežjo nalogo, kajti lahko je bilo nekaj let govoriti, razpravljati in razglabljati. Zdaj pa je treba odločati in sprejemati odločitve: bodisi da govorimo o pogajanjih bodisi da govorimo o vseh drugih stvareh. In, seveda, zelo lahko je govoriti na prvi pogled, ljudem všečno, če nisi v situaciji, ko je treba odločitve sprejemati. Odločitve so pa zelo pogosto grobe. Ne zaradi Republike Slovenije, ne zaradi ministra ali ministrov, ne zaradi vlade, ampak zaradi realnosti, da se je ta država odločila, da vstopi v Evropsko unijo. In da vstopa na grobi, veliki trg več sto milijonov, kjer veljajo prosti pretok blaga, storitev kapitala, ljudi in kjer veljajo prosta konkurenca, in druga pravilaigre, ki smo se jih dolgo zavedali in na njih opozarjali. In zaradi njih tudi ustvarjali novo kmetijsko politiko. Hvala bogu, da smo kot edini začeli z novo kmetijsko politiko, z novimi plačili: z evropsko primerljivimi plačili. Vsaj neko osnovo imamo za pogajanje. In vsaj nekaj bomo lahko v izjemno jasnih, zahtevnih pozicijah - mene kot ministra in še marsikoga tudi zahtevali. V tem času je lahko govoriti nekaj, kar so zelo pogosto, morda tudi pravilne ugotovitve, zelo pogosto pa kar tako, govorjenje na počez, brez vsakega posebnega argumenta. Vem, da bom izzval kritike in replike, ampak mislim, da si dovolim tudi to reči, ker je treba stvari postaviti včasih tudi na mesto, kjer pač so. Drugič. V tej državi smo vzpostavili partnerstvo tudi pri pripravi tega zakona. Kmetijsko-gozdarska zbornica je od vsega začetka intenzivno sodelovala pri pripravi zakona o živinoreji, kot je sodelovala pri vseh ostalih zakonskih aktih. Ne samo kmetijsko-gozdarska zbornica, tudi drugi socialni partnerji, odbori, sindikat združenja, rejske organizacije. Mimogrede, če smem obvestiti ta zbor, predsednik kmetijsko-gozdarske zbornice vsak ponedeljek hodi na sestanek, tedenski kolegij ministrstva in organov v sestavi. Prvič in edinkrat, nikoli v zgodovini ni imel te priložnosti, ker sam kot minister želim, da je zbornica partner; partner pa pomeni sprejemati odgovornost, pa tudi na nek način odgovornost za skupne odločitve, ki se jih dogovorimo v kontekstu partnerstva. Zato so seveda govorjenja o tem, da je tu zbornica bila izključena, čista izmišljotina, nerealnost in neresnica. Tu imam podpis direktorja kmetijsko-gozdarske zbornice, s katerim potrjuje, da na predlog zakona o živinoreji, objavljenem v Poročevalcu tem in tem, nimajo pripomb, ker so pri njem sodelovali, razen 11.člena, kjer predlagajo neko manjšo spremembo. In tu je treba govoriti konkretno in korektno; kmetijsko-gozdarska zbornica je pri pripravi tega zakona bila partner in tudi danes zjutraj so poudarili, ko smo se pogovarjali, sicer o drugem vprašanju, da je tudi po njihovem mnenju to dober predlog zakona. In to je treba jasno in glasno povedati. Nadalje. Svet, o katerem je bilo toliko govora, svet je posvetovalni organ ministra. Ja, hvala bogu, je v interesu civilne družbe, da ima možnost, pa tudi politične družbe, da ima možnost, da sodeluje na povabilo ministra pri pripravi podzakonskih aktov; da se izogne nevarnosti, ki ste jo tu omenjali. Ampak treba je povedati tudi to, 50 podzakonskih aktov je predvidenih na osnovi tega zakona, 80 direktiv Evropske unijeje povzetih v teh 50 podzakonskih aktih. Tisti, ki veste, kaj pomeni regulativa, kaj pomeni direktiva in kaj pomeni priporočilo, kar so osnovne tri pravne dikcije pravnega reda EU, acquis communitairja, boste vedeli, da so direktive tiste, ki se spreminjajo tako pogosto, da jih je treba elastično vključevati v krovni zakon. A bomo zaradi spremembe neke direktive šli vsakih nekaj tednov spreminjati zakon ali pa vsakih nekaj mesecev? Saj to je neresno. A bomo v zakonu predpisali, ne vem, vse pogoje za vsako žival, od kokoši do zajca, kako se morajo izpolniti vsi pogoji za vpis neke domače živali v rodovniško knjigo? Ja, te stvari se spreminjajo. Rodovniška knjiga se spreminja, se dopolnjuje. In to je seveda neresno. Tako kot včeraj, ne more menda v zakonu pisati, kakšna embalaža in kakšen karton bo nekje, ker se to spreminja, etiketa se spreminja. Zato je tu treba biti vendar racionalen. Hotel sem povedati samo še to, in s tem bom zaključil, cenjeni zbor: ta zakon se je pripravljal potem, ko je bil že pred petimi leti osnutek pripravljen, pet let je ležal v predalu, ponovno intenzivno eno leto - kot že rečeno, ob sodelovanju civilne družbe, ob sodelovanju zbornice in vseh ostalih organov znotraj te civilne družbe. Bilo je veliko javnih predstavitev. Med drugim smo pripravili tudi dve veliki delavnici s sodelovanjem tujih partnerjev, ob prisotnosti zbornice in vseh ostalih. Vabili smo tudi predstavnike odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano državnega zbora. Tako da menim, da si upam dovoliti, reči, da je predlog tega zakona dovolj dober predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Gospod Barovič.
Hvala. Saj bom kratek. Dolžan sem odgovor, spoštovanemu poslanskemu kolegu, gospodu Krambergerju. Vprašali ste me sicer, kaj bi jaz naredil. Naj vam odgovorim: nisem v vladi, nisem v ministrstvu za kmetijstvo in nisem strokovnjak. Sem pa poslanec eden od 90 in dolžan, dolžan, tako kot vi vsi, spoštovane kolegice in kolegi, sprejemati po lastni presoji najboljše zakone. Zato sem se pač za določene stvari pozanimal in povedal svoje mnenje. In še gospodu, spoštovanemu ministru. Zakaj ste takoj užaljeni minister, če nekdo, vsaj jaz sem tisti, želi pomagati? Jaz ne govorim počez, jaz nočem biti všeč. Želim pomagati v tem državnem zboru, da bo zakon, ki bo sprejet, ne glede na nujo, kakršna je, kvaliteten zakon. Kvaliteten zakon za državo Republiko Slovenijo. In še to v okviru tega, zato je naša težnja, da ne sprejemamo zakone kar za vsako ceno, samo zato, da bomo nekaj naredili. Vzemimo vsak nasvet, vsak predlog za dobro in se uskladimo, saj zato je parlament. In še to, kar se tiče pa zakonskih in podzakonskih aktov, tu pa se vračam spoštovanemu kolegu Krambergerju. Koliko sem se dal podučiti, nekatere države v zahodni Evropi, govorim o članicah tudi Evropske unije, zahtevajo, da se ob sprejemanju zakonov v parlamentih, zraven pojavijo že napisani podzakonski akti, ki zgolj in samo, govorim o normativih nekaterih držav, tehnično urejajo stvari, ki so opredeljene v zakonu, in nikakor ne dovoljujejo kakršnekoli vsebinske posege. Zato so bili moji pomisleki okoli tega, da je podzakonske akte - in to več kot 100 v enem letu - narediti, po natančno takšnih določilih nekoliko težko. Hvala lepa. In mislim, da se mi ne bo potrebno več oglasiti.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Torej gospod minister, vi, če mislite, da vam to pomaga, lahko povzdigujete glas, kolikor hočete. Ampak, na to dejstvo, kar se tiče podzakonskih predpisov, opozarja sekretariat. Sekretariat pravi, da morajo biti pogoji, ki jih morajo izpolnjevati subjekti, napisani v zakonu, če hočejo ugotoviti svoj pravni položaj. Torej tam se pomenite. S temi službami se pomeniti in med sabo razčistite, kaj je na tem. To vam govorimo. Sedaj pa eno vprašanje. Lahko mi odgovorite ali pa ne. Ko ste nam naredili tako lepo predavanje o tem, kaj nas čaka v Evropski uniji. Vaša stranka, če se ne motim, že drugi mandat vodi to ministrstvo. In vas potem vprašam, ali boste vendar že sprejeli odločitev in dali zemljo sklada kmetijskih zemljišč kmetom, da se bodo lahko pripravili na vstop v Evropsko unijo, ali pa boste še naprej podpirali in favorizirali kmetijske kombinate. Samo na to vprašanje, če mi odgovorite, če govorite o Evropski uniji. Hvala lepa.
Gospod Veber.
Hvala za besedo. No, sam bi se v to razpravo vključil toliko, ker se mi zdi, da v zadnjih dnevih, pač, izredno veliko govorimo in zaskrbljeni smo za razvoj kmetijstva. In pri vseh teh zakonih, tako v živinoreji kot o krmi včeraj in najbrž da še pri enemu, ki sledi, je vedno prisotna skrb nekih stroškov oziroma pravzaprav konkurenčnost slovenskega kmetijstva. In če naredimo pregled ali pa preberemo razlago k temu zakonu, ki se nanaša na Evropsko unijo, ugotovimo, da področje živinoreje v Evropski uniji, pač, urejajo v tistih vsebinah, ki so predmet skupnega trga, ki vplivajo na zmanjševanje konkurenčne sposobnosti in na skupnem trgu vplivajo na zdravje ljudi ali živali, predstavljajo zaščito potrošnikov ter vplivajo na okolje. Mi se v tem času, bi rekel, ukvarjamo predvsem s tistimi zakoni, ki rešujejo področje vplivanja na zdravje ljudi ali živali ter predstavljajo zaščito in potrošnika. Če bi imeli pred seboj vizijo trga, kako naj ta živinorejec preživi na trgu oziroma če bi imeli pred seboj tudi predlog zakona, ki bi govoril o izboljšanju konkurenčne sposobnosti, tako na slovenskem trgu kot na bodočem skupnem trgu Evropske unije, bi verjetno mnogi predpisi ali pa členi v zakonu o živinoreji sledili nekim usmeritvam in nas poskušali usmerjati v tisto smer, ki bi omogočala zmanjševanje stroškov oziroma izboljševala konkurenčno sposobnost našega kmeta. In ker v teh zakonih ni nikjer natančno razloženo, kaj bo skonkurenčnostjo našega kmeta, je seveda vsa ta razprava največ okoli tega in mislim, da velika pomanjkljivost, pač, pri trudu, kako peljati kmetijstvo naprej, je ta, ker nimamo jasnih izhodišč glede konkurenčnosti našega kmetijstva. Dejstvo je, da pač vloga in pomen gospodarjenja in upravljanja, tako s privatnimi kot z državnimi zemljišči, je, da se poskuša, seveda, podpirati kmetijstvo in tudi gozdarstvo, da se trajno varovanje narave zagotovi in da se preživi predvsem na podeželju. In mogoče nam res manjka tudi kakšen nacionalni program, iz katerega bi bilo razvidno, kaj sploh hočemo in potem bi lažje razpravljali o tem. Tako, da zakon o živinoreji je zagotovo eden od tistih, ki bo dodatno povzročil težave zaradi dodatnih predpisov. Ti predpisi niso preverjeni glede konkurenčnosti. Kot ponazoritev pa lahko tudi to povemo, da tudi zakon o veterini, ki zahteva izredno stroge predpise pri klavnicah - danes pravzaprav se pogovarjamo o živinoreji, ne vemo pa, kako bomo to živino spravili na trg. Kajti, en kmet, ki mora - ne vem - 200 kilometrov daleč pripeljati živino do klavnice, zapravi ves tisti denar, ki bi mu mogoče omogočal nadaljnje preživetje, za pokrivanje potnih stroškov in ostalih stroškov, ki so vezani na postopek v sami klavnici. Torej, manjka nam zagotovo vsaj neka mreža klavnic v Sloveniji, ki bi dala potem tudi temelje za razvoj živinoreje. Tega ni. Tako ocenjujem, da so vse te razprave tako mukotrpne ravno zaradi tega, ker imamo premalo informacij, kako naj bi slovensko kmetijstvo sploh izgledalo v prihodnje, še posebej pa na področju živinoreje. Hvala.
Hvala. Gospod Kramberger.
Hvala, gospod podpredsednik. Želel bi replicirati svojemu stanovskemu kolegu, kolegu Soku. Mislim, da je minister, mag. Franci But - nismo mogli razumeti, da je bil to nekako nastop, ko je povzdignil glas. Daleč od tega. On je zgolj pojasnil, kako teče ta regulativa znotraj Evropske unije. In to moramo mi sprejeti in mogoče tudi naš sekretariat, ko opozarja na tezadeve, še ni v celoti prevzel te evropske regulative pisanja uredb in te zakonodaje. Torej, tukaj bi želel vzeti v bran ministra. Kolega Slavko, tukaj si potem [[...]]Mi smo obravnavali zakon o živinoreji. Ti si odprl temo o kmetijskih zemljiščih, to je pa naslednja točka in mislim, da ne bi, ko zmanjka argumentov, da bi potem šli na neko drugo temo. Prosim, da bi se držali teme. Očitno pa je, da se je v tem trenutku pojavilo ob teh treh zakonih - namreč, eden nas še čaka kot 11. točka - toliko problemov v kmetijstvu in tudi ta pogajanja, ki jih je prej omenjal gospod minister, tako da se lahko vprašamo, na kakšen način se je zgodila ta hitra menjava glavnega pogajalca in tudi ministra. To se pravi, prišli smo kar na eno področje, ko bo zelo zanimivo še v bodoče.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod minister. Izvolite.
Hvala lepa. Prvič, mislim, da sem še dolžan pojasnilo gospodu poslancu Vebru. Opozoril bi, da ta zakon ureja pogoje reje, selekcijsko delo kot rejske organizacije. Ta del, ki ga pač pokriva področje zootehnike v okviru pravnega reda Evropske unije, izjemno pomembno in izjemno zahtevno področje. Nikakor pa ne drži, da je vse ostalo nepoznano in nič ni znanega. Ravno nasprotno! Vse stvari so kristalno jasne in znane in poznane. Na osnovi zakona o kmetijstvu je bilo v Sloveniji že pred letom dni uveljavljenih 12 evropsko primerljivih tržnih ureditev. V Sloveniji smo sprejeli 12 od 22 tržnih ureditev, kot jih pozna tržni red. Gre za regulative, torej za nekaj, kar je dejstvo, kar nimaš kaj prevajati, ampak moraš preprosto povzeti in imamo praktično enake tržne ureditve v Sloveniji kot v Evropski uniji, nismo jih pa še uveljavili za tiste proizvode, ki za Slovenijo niso primerni oziroma niso tako pomembni, kot na primer riž, banane, tobak, sviloprejka, lan -konoplja in podobno. Torej, na osnovi zakona o kmetijstvu imamo v Sloveniji letos drugo leto, ko veljajo evropsko primerljivi: tržni red za mleko in mlečne proizvode, tržni red za drobnico, za perutninsko meso in jajca, za prašičje in goveje meso in pa tržna ureditev na področju medu. Te tržne ureditve eksplicite natančno, do potankosti, v skladu z Evropsko unijo predpisujejo in govorijo o intervencijskih mehanizmih, torej o višini subvencij na hektar ali na žival, o intervencijskih mehanizmih na trgu, kdaj se sprožijo, kako se sprožijo, kakšna mora biti tržna cena, ciljna cena, intervencijska cena. Mehanizem govori o tem, kdaj se uvede mehanizem privatnega skladiščenja, javnega skladiščenja, umika s trga, uničenja. Nadalje ta del govori podrobno o uvozno-izvoznih režimih, ki veljajo, o delitvah kvot, o dajatvah, o vseh teh področjih, in to je tisto, kar imamo do potankosti opredeljeno, in ni popolnoma nič ne poznanega, torej je to poznano. Manjka še tisti del, ki govori o kvotah; ta del o kvotah je pa odvisen od pogajanj, in tega bomo seveda uvajali potem, v letu 2003. Nadalje, kar se tiče klavnic. To vprašanje je izjemno resno, sicer ni povezano s tem zakonom, ampak ker je pač bilo vprašanje, dovolite, na kratko. V Sloveniji smo pač soočeni z vedno večjo uveljavitvijo tržnega gospodarstva. In če se neko veliko slovensko podjetje, recimo, odloči, da bo iz svojih petih klavnic ali klavniško-predelovalnih obratov zaradi kapitalskih interesov naredilo enega, so to s podjetniškega vidika naredili prav; so pa nam kot državi naredili težavo, ker smo dobili področja, kjer klavnic ni in ljudje ne morejo izvajati niti zasilnih zakonov ali če hočejo uslužnostno klanje, ki ga predpisuje druga veterinarska zakonodaja, morajo seveda ljudje te živali peljati daleč in stroški tega zakona so bistveno previsoki. Torej, kakšen bo odgovor? Odgovor bo: uvedba tako imenovanih komunalnih klavnic, ki ne bodo predelovalnice, ki ne bodo obrati, kjer se bo izvajalo, ne vem,karkoli, ampak se bo samo uslužnostno zaklalo žival, skladno s predpisi, pod minimalnimi veterinarskimi pogoji, ali pa izvedlo zasilne zakole. In v tem letu moramo v Sloveniji postaviti komunalne klavnice tam, kjer ni drugih možnosti. To je nova kategorija in to smo dolžni storiti. Iskali bomo privatne soinvestitorje, v nasprotnem primeru bo, pač, država morala tu poseči vmes. Predlagam, da bi pa odgovore, vezane na zemljišča - ker verjamem, da imamo skupne cilje in skupne poglede - dali potem v diskusiji, ko bo na sporedu zakon o področju, ki se ga to vprašanje dotika. Hvala.
Hvala lepa. Ker ni več razpravljavcev, zaključujem splošno razpravo. Spoštovane kolegice in kolege, ki se nahajajo v bližini dvorane oziroma spremljajo razpravljavce iz svojih pisarn, lepo prosim, da se nam pridružijo, ker smo dolžni opraviti glasovanje o proceduralnem predlogu poslanske skupine S Socialdemokratske stranke. V dvorani nas je 42, zato lepo prosim kolegice in kolege, ki so v svojih pisarnah, da se nam pridružijo. Prehajamo torej na glasovanje o predlogu poslanske skupine Socialdemokratske stranke, da na podlagi razlage poslovniške komisije k 203. členu poslovnika državnega zbora Republike Slovenije le-ta predlaga, da se druga in tretja obravnava zakona o živinoreji, hitri postopek, opravi po rednem postopku. O predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 43. V dvorani nas je 47, zato lepo prosim, da vsi pritisnete na eno izmed tipk. Drugič bomo glasovali o proceduralnem predlogu, kot je bil predstavljen. Glasujemo. Žal tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. V skladu s poslovnikom bomo tretje glasovanje opravili čez 10 minut. To je ob 12.07 uri. Hvala lepa.
Spoštovani in spoštovane! Tretjič bomo odločali o predlogu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, ki predlaga, da se druga in tretja obravnava predloga zakona opravita po rednem postopku. O predlogu tretjič odločamo. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 32. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet. Zato prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep nebo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O tem predlogu sklepa glasujemo. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 4. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 21.1.2002. V razpravo in odločanje dajem 2. člen in amandma odbora k temu člen z opombo, da je povezan z amandmajem k 55.členu pod zaporedno številko 1 in amandmajem pod zaporedno številko 2 k 61. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujmo! Nemogoče je, da nas je zdaj navzočih 42, prej pa nas je bilo 52.Spoštovani! Spoštovane! Lepo prosim za pozornost. Drugič bomo glasovali o amandmaju k 2. členu. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti, potem pa bomo prešli na odločanje o povezanih amandmajih. Odločamo o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaji odbora k 55. členu. Nahaja se na strani 2 pregleda. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ponovno ni uspelo prvo glasovanje o amandmaju. Še enkrat lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju k 55. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 61. členu. Želi kdo rapravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje ponovno ni uspelo. Drugič bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Vračamo se na prvo stran pregleda. V razpravo in odločanje dajem 3. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 44 poslank in poslancev. Drugič glasujemo o amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 43 oziroma - ponovno neuspelo glasovanje. Drugič glasujemo o 43. členu. Se opravičujem. O 3. členu glasujemo. Ker tudi drugič nismo uspešno opravili glasovanja, v skladu s poslovnikom prekinjam zasedanje za 10 minut. Nadaljujemo ob 12.26 uri.
Samo obvestilo, spoštovane, spoštovani! Sejo moramo danes zaključiti z glasovanjem. Če nam zaradi nesklepčnosti to ne bi uspelo, imamo v torek nadaljevanje seje, zato da sprejmemo ustrezen sklep. Spoštovani, spoštovane, tretjič bomo glasovali o 3. členu v celoti. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in dveh amandmajih odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Ponovno nismo uspešno opravili glasovanja. Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. Žal nimam druge poslovniške možnosti kot to, da ponovno za 10 minut prekinem. Nadaljujemo ob 12.39 uri.
Spoštovani, spoštovane! Preden bomo tretjič glasovali o drugem amandmaju k 10. členu naj vas spomnim, da smo se zavezali danes opraviti tudi 38. in 39. točko dnevnega reda, tako da bomo s predlogi, če mislite nadaljevati s prakso, da bo vsako drugo glasovanje ob amandmajih neuspešno, vam pač sporočam, da bomo najpozneje ob 13.30 uri prešli na obravnavo 38. in 39. točke, s tem da bomo seveda 10. točko prekinili. Želim si pa seveda, da bi uspeli do 13.30 ure opraviti obravnavo in odločanje o amandmajih, ki jih imamo pred sabo. Tretjič torej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 10. členu. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in dveh amandmajih. Pod 1 je amandma na amandma odbora, katerega predlagatelj je gospod Kramberger, pod zaporedno številko 2 pa je amandma odbora. Želi kdo razpravljati? Gospod Kramberger, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Čisto na kratko želim obrazložiti ta amandma. Amandma na amandma odbora je potreben, ker ni usklajen z zakonom o gozdovih, ker lahko rejci sodelujejo pri izdelavi lovsko gojitvenih načrtov. To se pravi, da je potrebno tukaj zamenjati ti besedi, "soodloča" nadomestiti z besedo "sodeluje".
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem [[...]]Gospod Trofenik, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom zdaj malo kršil poslovnik, ampak nezadovoljstvo, da sem spregledal in večina prejšnjih členih, ki je katastrofalen. Ampak vseeno sprašujem predlagatelje, tako zakona kot amandmaja, ali to pomeni tudi, da pes vodnik, ki ga uporabljajo slepi, ne bo smel na privatno zemljišče, ki je namenjeno kmetijskim.
Hvala lepa. Želite odgovoriti gospa Čadonič, izvolite.
Gre za to, da pač čuvamo lastnino, privatno lastnino in da rejci lahko prepovejo prehod ali pa odlaganje gnoja, smeti na njihovo ozemlje. Verjetno pa v tem tipičnem primeru, kot ga gospod Vili Trofenik omenja, temu ne bi bilo tako. To ni tako. Ja.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 9. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 55. členu, o amandmaju smo že odločali. Odločati moramo še o členu v celoti. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 57. členu in dveh amandmajih odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 58. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. O amandmaju glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 61. členu in amandmaju odbora, pod zaporedno številko 1 k temu členu, o amandmaju pod 2 smo že odločali. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 64. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. O amandmaju glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na klop ste dobili tudi amandma poslanca Bogdana Baroviča, in sicer amandma k 68. členu: K drugemu odstavku se doda nova deveta alinea, ki se glasi: "kraški ovčar, posavski gonič, istrski gonič". O tem predlogu amandmaja k 68. členu in o členu v celoti odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Kavčič, izvolite.
Hvala za besedo. V zvezi s tem amandmajem seveda osebno zelo pozdravljam namero predlagatelja. Predvidevam, da je želel s tem amandmajem napraviti nekaj koristnega za posedovanje in vzrejo psov, vendar pa moram povedati, da je v mojih stikih, tudi s predlagateljem, se izpostavilo, da ne glede na to, da je v uvodu dokaj bogato obdelano področje širšega nabora živali, se je potem zakon kot tak osredotočil predvsem na ekonomske živali, kar mislim, da je smiselno. Jaz sem osebno tudi ministrstvu posredoval, kar se psov tiče, vsebinske zasnove posebnega zakona, ki naj bi čim prej uredil področje posedovanja in vzreje psov. Zato menim, da tak amandma na tem mestu ne bi bil koristen, ker za področje posedovanja in vzreje psov potrebujemo kompleksno zakonodajo, ki bo uredila posedovanje čistopasemskih in nečistopasemskih psov, problematiko zavetišč, problematiko nevarnih psov, problematiko označevanja, in ki bo našteto problematiko uredila na način, ki bo angažiral že obstoječe slovenske rešitve na področju kinologije z nastajajočo pozitivno slovensko zakonodajo. Ob spoštovanju pozitivne namere kolegov, na čelu z Bogdanom Barovičem, menim, da ni umestno podpreti tega amandmaja, pač pa intenco tega amandmaja vključiti v novi zakon, za katerega je predlog v neformalnem smislu že podan. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Peče. Izvolite.
Hvala za besedo. Imam repliko na izvajanje gospoda Kavčiča. Res moram priznati, da me preseneča vaše izvajanje in nasprotovanje predlogu slovenske nacionalne stranke, glede na to, da ste aktivni v povezavi z delom kinološkega društva. Naj povem, da vaš argument, po mojem prepričanju in prepričanju slovenske nacionalne stranke, ni dovolj tehten, da bi bil sprejemljiv, pa če pustimo politiko in različna stališča naših političnih strank. Poglejte, pravite, da bi o teh zadevah potrebovali krovni zakon. Potemtakem bi ta celoten člen morali črtati iz tega zakona. Saj tudi krovnega zakona ni o govedu, ovcah, kozah, prašičih, kokoših, ribah, čebelah. Zakaj v tem trenutku ne bi zaščitili slovenske avtohtone pasme tudi na področju psov? Sprejem tega amandmaja ne bi v ničemer ogrozil vašega krovnega zakona oziroma krovnega zakona, ki ga bo predlagalo, verjetno, ministrstvo, temveč bi tudi v tem zakonu samo opredelili in bi pokazali, da smo tudi na področju kinologije Slovenci v tisti smeri razviti, da imamo nekaj svojih avtohtonih pasem. Ponovno pozivam vse poslanke in poslance, da amandma podprejo in s tem dajo zelo luč krovnemu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister But, izvolite.
Hvala lepa. Mimogrede, tudi mi imamo nekaj živali iz te kategorije že opredeljenih v genski banki. Tako da imamo na ministrstvu to tudi posebej spodbujano. Drugače pa je predlog gospoda poslanca sicer zelo dobrodošel, bi pa dejansko odgovoril v tem smislu, kot je bilo rečeno, da pripravljamo posebno zakonodajo za to področje oziroma, drugače rečeno, čiste pasemske reje bodo na področju vodenja rodovniških knjig lahko koristile ta zakon, medtem ko generalno bo pa ta zadeva urejena v posebni zakonodaji, ki se bo morala dotakniti tudi zavetišč in vsega ostalega, kar je bilo omenjeno in kar v zadnjem času tudi buri slovensko javnost. Menim, da bomo storili vse, da pospešimo tudi pripravo tega zakona in da ga v letošnjem letu tudi v državnem zboru sprejmete.
Hvala lepa. Dve repliki, najprej gospod Barovič, potem gospod Peče.
Hvala lepa. Imam razpravo, zato predlagam najprej po poslovniku [[...]]
Se opravičujem. Gospod Peče, izvolite, replika.
Hvala. Praviloma se oglašam zaradi tega, ker vas nisem v popolnosti razumel gospod But. Pravite, da bo prišel krovni zakon. Ampak saj, lepo in prav. Pričakujemo ga resnično dobronamerno. Ampak čemu bi ta amandma, sprejetje tega dopolnila bilo v nasprotju s krovnim zakonom o avtohtonih pasmah? Jaz še zmeraj ne vidim argumenta, ki bi nasprotoval temu amandmaju, vključitvi te materije v zakon, ki ga danes obravnavamo. Jaz sem še zmeraj prepričan, da bi bila to samo ena pozitivnanorma tudi na tem področju. Pa bi tu prosil za odgovor, gospod minister. Hvala.
Hvala lepa. Najprej še razprava gospoda Baroviča, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem mislil najprej razpravljati, pa potem mogoče pričakoval replike. Poglejte, ta amandma sem vložil zaradi prvega odstavka 68. člena, ki je popolnoma jasen. Ta govori: "Avtohtone pasme so pod posebnim varstvom države." Ocenjujem, da je dobro, da so avtohtone pasme psov pod posebnim varstvom države. Ne spuščam se v ekonomske, neekonomske interese, v krovne ali nekrovne zakone ali podzakonske akte. Gre za to, da ocenjujemo, preverili smo pri Kinološki zvezi Slovenije, da torej so: kraški ovčar, posavski gonič in istrski gonič avtohtone slovenske pasme. Ocenjujemo, da je prav, da so pod posebnim varstvom države. Temu je namenjen ta amandma in ničemur drugemu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Kreku, državnemu podsekretarju, še replika gospod Kavčič. Izvolite.
Verjetno temu razmišljanju s strani spoštovanih kolegov botruje nepoznavanje ali pa ne dovolj globoko poznavanje problematike kinologije. Lahko bi se strinjali in bi v tem primeru tudi jaz podprl ta amandma, če bi se zakon glasil: "Zakon o reprodukciji živali." Potem podpiram in bi jaz bil morda celo tisti, ki bi tak amandma predlagal oziroma bi bil tisti prvi, ki bi predlagal podporo temu amandmaju. Ker pa se ta zakon imenuje [[...]]in tukaj seveda bi rad tudi stališče ministrstva. Jaz razumem ta zakon kot zakon, ki naj uredi živinorejo, se pravi, kako se redi živina. Govorimo tu predvsem o tistem delu živalske populacije, ki vstopa v prehrambeno verigo. In ta je kritičnega pomena in ga je treba urediti. Zato se mi zdi nelogično v ta zakon vtikati živalske vrste, tudi divjad ne spada notri in je prav, da ne spada notri, ki v pojem živine ne sodijo. Konec koncev obstoji ena velika razlika med posedovanjem psa, ki je v sodobnih razmerah človekov prijatelj, sodelavec, in med živaljo ki jo, žal, vzredimo, za katero reprodukcijo skrbimo, da vstopi v naš prehrambeni krog. To je problematika, ki je popolnoma različna. In gospod minister, če pravilno razumem gospoda ministra, potrjuje, da se ta zakon ukvarja z živino. Zato in ga tudi podpiram v tej smeri in menim, da bi bilo z vidika psov, ki jih zagovarjajo kolegi iz slovenske nacionalne stranke, neprimerno, da se ta živalska vrsta vključuje v ta zakon. Priporočam pa se za pomoč, ko bo potrebno sooblikovati in udejanjiti zakon o posedovanju in vzreji psov.
Hvala lepa. Dve repliki. Gospod Barovič in gospod Peče.
Jaz sicer popolnoma razumem poslanskega kolega ali pa skušam ga razumeti. Vendar jaz sem prebral še tretji, četrti in peti odstavek 68. člena, ki je v svoji dikciji pač tak, da jo lahko razumemo tako, kot jo predstavlja gospod Kavčič, ali pa jo razumemo lahko tako, kot jo želimo in si jo predstavljamo mi sami. Namreč, tretji odstavek pravi: „Poleg avtohtonih pasem iz prejšnjega odstavka se kot avtohtone štejejo tudi tiste pasme domačih živali, ki jih prizna minister z odločbo, na podlagi vloge priznane organizacije.” Pomemben je tudi četrti odstavek, ki govori o tem, da Republika Slovenija z ratificiranimi mednarodnimi pogodbami in sporazumi te pasme mednarodno zavaruje. Jaz skušam razumeti ta vidik vzreje in prometa, vendarle, saj gre tudi za vzrejo in tudi za promet s temi živalmi, razen če ne poznam dovolj kakšne druge zakonodaje, ki obstaja in to ureja. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peče, replika. Izvolite.
Gospod Kavčič, v osnovi vas bi prosil, da niste žaljivi glede dikcije nepoznavanja kinološkega znanja. Po drugi strani verjetno sami veste, da v Sloveniji se odvija debata o priznanih avtohtonih pasmah, njihovih pozitivnih argumentih in prizadevanjih različnih društev v okviru kinološke zveze za pridobitev statusa, predvsem kraškemu ovčarju, torej nacionalnega statusa oziroma avtohtone pasme. Tega ne morete zanikati, ne vi ne nihče drug. Gospod Barovič je v začetku svojega govora tudi povedal, da zadeva ni zrasla v slovenski nacionalni stranki samostojno, ampak v povezavi z različnimi društvi, ki se ukvarjajo s to vedo in pa na podlagi pogovora z mnenjem kinološke zveze. Jaz še enkrat predlagam, da se sprejme ta amandma, ker ne more v ničemer škoditi ne temu zakonu, ne slovenski zakonodaji. Govoriti, da to ni v redu, ker to ni materija tega zakona, je po mojem mnenju dvomljivo. In pa še vaš tretji argument, da bo to zadevo urejal nek krovni zakon. Gospodje in gospe, v tem državnem zboru, v proceduri nas čaka veliko število zakonov. Še večje število zakonov pa je opredeljenih samo v mislih oziroma v podzakonskih aktih. Zakaj čakati na zakonsko rešitev, če to lahko rešimo danes s sprejemom tega amandmaja? Hvala.
Hvala lepa. Gospod Krek, izvolite.
Hvala lepa. Jaz menim, da je pobuda seveda na mestu. Vendar v tem seznamu manjkata potem vsaj še dve avtohtoni pasmi psov, to je koroški žigec in pa resasti gonič, ki so v publikacijah ministrstva in v programih ministrstva za področje genskih bank. Vendar želim poudariti sledeče, da smo v tretjem odstavku 1. člena zakona jasno opredelili, da minister lahko predpiše tudi natančnejše pogoje za rejo drugih vrst gospodarsko pomembnih živali. Se pravi, kadar se psi redijo kot čistopasemske plemenske živali, se lahko to področje uredi za vodenje rodovniških knjig, v skladu z evropsko zakonodajo [[direktiva 174/91]] , ki določa, da če se kot plemenske živali dajejo na evropski trg, morajo biti zootehniški dokumenti primerljivi. V tem smislu zakon področje ureja. Seveda pa do sedaj to področje ni bilo urejeno in je težko v zakonu napisati te pasme, če po sedanjem postopku zootehniške zakonodaje v Sloveniji postopek še ni potekel. Zato zakon predvideva najprej postavitev rejske organizacije po zootehniških predpisih. Ko bo organizacija za vodenje rodovniških knjig na področju kinologije po tem zakonu potrjena kot priznana rejska organizacija, bomo v Bruselj sporočili, da je ta organizacija za področje kinologije v Sloveniji priznana, to pomeni, da so priznani njeni dokumenti, sproži se postopek priznavanja pasem in hkrati potem tudi priznavanja avtohtonih pasem. Zakon je vse te postopke predvidel, vendar je treba po neki proceduri zadevo priznati. Vsekakor pa je pobuda na mestu in zakon ima odprto možnost, da prizna tudi druge avtohtone pasme. Hvala.
Hvala lepa, gospod Peče, replika, izvolite.
Zahvaljujem se vam za vaše pozitivno izvajanje, in to resnično. Dodali ste še dve pasmi. Naj vas ob tem opozorim, da ju bomo, če bo amandma sprejet zdaj v drugi obravnavi, v obliki amandmaja za tretjo obravnavo dopolnili. Še vedno ne vidim razloga, zakaj bi zavrnili amandma. Toliko z moje strani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker nihče več ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju gospoda Baroviča k 68. členu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 18. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 68. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Vračamo se na 4. stran pregleda amandmajev, in sicer dajem v razpravo in odločanje 72. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ponovno nismo uspeli opraviti prvega glasovanja. Lepo prosim za pozornost. Mislim, da nas je v dvorani zadosti. Drugič glasujemo o amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 74. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o amandmaju odbora. Glasujmo! Tudi drugič ni bilo glasovanje o amandmaju k 74. členu uspešno, tako da bomo tretje glasovanje opravili ob 13.19 uri.
Lepo vas prosim, da zasedete svoja mesta. Tretjič glasujemo o amandmaju k 74. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 79. členu in amandmaju odbora k temu členu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 7. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 80. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 82. členu in amandmaju skupine poslancev s prvopodpisanim gospodom Krambergerjem. Odpiram razpravo. Gospa Bitenc, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Glede na to, da ste prejeli dodatno mnenje sekretariata v zvezi s tem amandmajem na klopi, bi ga rada samo še posebej apostrofirala. Gre za naslednje. Amandma zajema kot vir tudi koncesijske dajatve za stave na tekmovanjih z živalmi in ga predvideva kot vir za financiranje organizacij, mislim da, ki se ukvarjajo z živinorejo. Opozarjamo, da je v tem trenutku ta amandma pravzaprav v nasprotju s sistemom, ki je urejen za igre na srečo, kjer je koncesijska dajatev dejansko po 74. členu že do zadnjega odstotka razdeljena po sistemu, kot velja: po 2% gre obema fundacijama, od preostanka pa 50% državnemu proračunu in 50% lokalnim skupnostim. Zato menimo, da je koncesijska dajatev ta hip na drugi ureditvi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Čebulj, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! V amandmaju, ki ga je podpisala večina oziroma vsi poslanci poslanskih skupin, gre za naslednje. Res je to, kar je omenila gospa iz sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, vendar gre tudi za to, da se pripravlja zakon oziroma sprememba zakona o igrah na srečo, ker je to osnova v tem zakonu, ki bo dajala možnost stav na tekmovalne konje. Sedaj ta zakon o igrah na srečo to onemogoča. Če ta amandma ne bo sprejet, potem ostajamo pri zakonu, kar pa seveda s tem ne omogoča, da se tudi v naši državi začne razvijati tekmovalni del oziroma stavni tekmovalni del vseh športnih konj v naši državi. V državi Sloveniji poznamo kasaška tekmovanja, galoperska tekmovanja in seveda tudi druge zvrsti športnih tekmovanj s konji, ker so pa opredeljeni v panogo olimpijski del tekmovanja in seveda ta športni tekmovalni del, kar se pa še ne izvaja stavni del, ker ni z zakonom še to nikjer predpisano. Ta bojazen, ki je bila navedena, da v zakonu o igrah na srečo ne bo to usklajeno s tem zakonom o živinoreji, to ne more zdržati. Naj povem, da se tudi projektna skupina trudi, vključno z ministrstvom za finance, ki pripravlja spremembo, novelo zakona o igrah na srečo, ker bo dala možnost temu zakonu, skratka ministrstvu za kmetijstvo, ki bo prevzela, ne olimpijski del konjskega športa pod svoje okrilje, tako kot imajotudi urejene ostale evropske države. Zato vas prosim, spoštovani poslanci in poslanke, da podprete ta amandma, ker je to temeljni člen tega zakona, da bo možno omogočiti normalen razvoj stav na športne konje. Naj še tudi to povem, da predvsem tekmovalci športnih konj, zvrsti kasačev, klosačev, jahačev, galoperjev, težko pričakujejo ta zakon oziroma ta amandma, ki bo lahko normalno omogočil, da se po resnih poteh, prek ministrstev oziroma preko vlade začnejo vsi rejci in seveda tudi tekmovalci športnih konj pogovarjati, da v naši državi vzpostavimo, kot sem že prej rekel, tekmovalni stavni del konjskega športa in seveda tudi ostalih živali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Jaz v celoti idejo podpiram, samo bog pomagaj sistemu naše pravne države, če sodi določilo, glede konjskih stav v zakon o živinoreji. Tu se po moje transparentnost našega pravnega reda začne in konča, sicer bom pa ta amandma podprl.
Hvala lepa. Replika, gospod Sušnik. Gospod Čebulj, se opravičujem.
Ja, hvala lepa. Kolegu poslancu Vizjaku samo toliko. Če je eventualno na strani tistih, ki jim do danes ni bilo omogočeno, da bi se resno pričeli pogovarjati z ministrstvi, tudi z vlado ali ministrom, da se vzpostavi tekmovalni stavni del športnih panog, kot so kasači, galoperji, naj podpre. Za poznavanje, kako imajo pa druge evropske države to urejeno, pa najdiva trenutek, pa pogledava lahko zakonodajo,kako imajo v Italiji to urejeno, v Franciji, v Nemčiji, Avstriji, Nizozemski, Holandija in tako dalje in predvsem tudi Švedska ter Finska. Jaz sem prepričan, da bo tudi poslanska skupina SDS ta amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite.
Hvala lepa. Jaz imam samo vprašanje vladni strani, kako gleda na to zadevo, ker stališča še ne poznam.
Hvala lepa. Gospod minister.
Ja, sicer to bo, kako se to reče, moje stališče, ker vladnega stališča do tega nimam. Zagotovo je res, da se pripravlja celovita rešitev s strani ministrstva za finance. Osebno sem nezadovoljen, da se to predolgo vleče. Tako morda ni nič napačno, če se to podpre, glede na to, da se s tem daje možnost, da se vsaj v vmesnem obdobju to uredi na ta način.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Jaz moram pa s stališča sekretariata državni zbor opozoriti, da je treba sprejemati efektivne in učinkovite norme. Če pa te še niso, je treba pa narediti prehoden režim, kdaj te bodo. Načelo pravne države zahteva, da se sprejemajo norme, ki urejajo zadeve. S tega vidika pač mi opozarjamo, da mi nimamo vsebinsko nič proti, ampak je v tem hipu taka norma v opreki z enim drugim sistemom, naj si bo to klasična igra, ki ima tam ureditev razdelitve koncesijske dejatve, naj si bo to posebna igra na srečo, ki jo tudi ima v zakonu o igrah na srečo. S tega vidika je tudi ta norma vprašanje, če je ta hip sploh učinkovita in na to smo mi državni zbor pač dolžni opozoriti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Čebulj, izvolite.
Hvala lepa. Ker ste se dotaknili dejansko tudi vsebine samega problema in tudi igralcev na srečo. S to koncesijo se predpisuje tudi to, morebiti tistega, ki bo imel koncesijo, ki bo tudi zadovoljil vse tiste, ki bodo stavili. Ampak gre pretežno za sistem, ki bo skozi ta zakon urejal pospeševanje konjereje oziroma kvalitetnih športnih konj po sistemu, ki ga poznamo v drugih evropskih državah. Nobena evropska država ne pozna, da bi to urejalo ministrstvo za finance, ker se nanaša na vzrejo živali, skratka konj, konjereje - na splošno govorimo. Ampak vse poteka prek ministrstva za kmetijstvo. Zaradi tega je potrebno, da je to tudi kot sestavni del tega zakona v ta zakon to vneseno. Za stavce kot igro na srečo bo pa vsekakor s predpisom ali podzakonskim aktom predpisano, kako bo koncesionar v bistvu zadovoljil tudi stavce. Je pa jasno tudi v zakonu zapisano, da gre 20% sredstev v ministrstvo za kmetijstvo, ker ureja položaj konjerejcev, skratka, športnih konj in seveda predvsem tistih, ki so z "lesansi" oziroma tudi kvalitetnih konj tudi opredeljeni kot športni konji, ki prinašajo dohodek tako državi in seveda vsem posameznikom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc izvolite.
Jaz bi kolega Čebulja samo toliko spomnil, da ni z ničemer [[...]] [[Nerazumljiovo.]] [[...]]od tistega, kar je rekel od tistega kar je povedala predstavnica sekretariata. On je samo na novo obrazložil, zakaj je to koristno in potrebno. Jaz se z njim tudi strinjam. Ampak če nas je nekaj v hlačah, potem lahko tudi sami popravimo najprej zakon o igrah nasrečo, tam veste, da smo takrat razdelili med te dve fundaciji in zdravo, ko bomo imeli tam pravni temelj, bomo pa to naredili. Tudi hiše ne začnete zidati, tako da najprej "raufnk" postavite.
Hvala lepa. Replika gospod Čebulj. Izvolite.
Hvala lepa. Čebulj sem, ja. Hvala lepa, gospod Lavrinc. Vi ste hoteli reči to, kar imamo že z zakonom o igrah na srečo določeno, pač naj obstoji, toda ne smemo se pa ob tem prenagliti in sprejeti nekaj, kar bi dalo osnovo za spremembo zakona o igrah na srečo. Jaz pa prav to hočem doseči s tem amandmajem. Kar sem tudi že prej rekel uvodoma, projektna komisija, vključno z ministrstvom za kmetijstvo, uradom igre na srečo, ministrstvom za finance, poslancem, predstavnikom kasačev, predstavnikom jahačev, dirkačev, so v projektni skupini, ki soustvarjajo spremembo samega zakona. In to bo osnova, če bo to sprejeto oziroma v vsakem primeru bo potrebno, če ne bo seveda ta amandma danes sprejet, ponovno iti v popravek samega zakona o živinoreji, ker bo sigurno prišlo do spremembe zakona o igrah na srečo. Sem pa prepričan, da ne samo ta člen ali ta amandma ne bo zaživel v pol leta, ampak cel zakon, sem jaz prepričan, ne bo v celoti v enem letu zaživel. Zato s tem ne bomo naredili nobene škode, če ta amandma, skratka ta člen predpisuje, kar je v samem amandmaju jasno zapisano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 82. členu. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 27. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Kot je bilo napovedano, na tej točki prekinjam obravnavo vloženih amandmajev k predlogu zakona o živinoreji, druga obravnava. Predstavnikom vlade se za sodelovanje, tudi predstavnicam sekretariata, najlepše zahvaljujem. Mi pa prehajamo na obravnavo 38. TOČKE DNEVNEGA REDA - PREDLOG SKLEPA O VIŠINI SREDSTEV, KI PRIPADA POSAMEZNI POLITIČNI STRANKI IZ SREDSTEV DRŽAVNEGA PRORAČUNA V LETU 2002 IN V LETU 2003. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila generalna sekretarka državnega zbora. Predlog sklepa je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec predstaviti mnenje odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pismenih prijav k razpravi ni bilo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 39. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA TERMINSKEGA PROGRAMA DELA DRŽAVNEGA ZBORA ZA LETO 2002. Predlog terminskega programa dela državnega zbora za leto 2002 je zboru predložil predsednik državnega zbora. Pripravljen je na podlagi poslovniških določb in upošteva čas, potreben za delo poslancev v volilnih enotah ter čas za delo v poslanskih skupinah in delovnih telesih. Predlog terminskega programa dela je bil usklajen na seji kolegija predsednika državnega zbora dne 21.12.2001. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Pri terminskem planu dela državnega zbora bi povedal to, kar sem povedal tudi že na kolegiju in ne velja za ta konkreten terminski plan, ker je pač ta priložnost že zamujena, velja pa za bodoče, se pravi, za naslednja leta. Menim, da bi državni zbor moral pri svojem delu oziroma da bi bilo umestno upoštevati tudi zimske počitnice in bi lahko deloma omogočil tistim poslankam in poslancem, ki imamo otroke, da lahko nekako prilagodimo tudi delo državnega zbora tem počitnicam. Mislim, da s tem delo ne bo nič trpelo, samo da se zasedanja ustrezno prerazporedijo glede na počitnice. Mislim, da bi to lahko upoštevali in je zgolj stvar dobre volje in ničesar drugega. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu terminskega programa. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani terminski program dela državnega zbora za leto 2002 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Kolegice in kolegi, ki odhajate, lepo prosim, da potrpite še sekundo, ker smo dolžni sprejeti še en sklep. Ugotavljam, da so ostale nedokončane naslednje točke dnevnega reda: 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 22., 23., 24., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34., 35., 36., 37. in 40. točka. Na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da se navedene točke preložijo na eno izmed naslednjih sej zbora. Ob tem predlogu lahko skladno s petim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora svoje stališče predstavijo predstavniki poslanskih skupin. Razprava poslancev ni možna. Mnenje poslanske skupine slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Barovič, izvolite.
No, če naj bo to mnenje, prav, jaz sem sicer prosil za proceduralni sklep. Spoštovana podpredsednica, mi imamo do konca seje današnjega dne še 20 minut. Jaz bi želel konstruktivno, da končamo ali pa da nadaljujemo 10. točko. Ker jaz se bojim, bojim, pa dovolite mi, da to povem. Da je to spet konstrukt, konstrukt nekoga v tej množici 90 ljudi, da bo vlada lepo oblikovala spet protisklep, pa bom rekel kar slovenski nacionalni stranki, za spremembo 68. člena in bomo na naslednji seji, ko bomo to točko obravnavali, imeli naš predlog proti predlogu vlade in seveda bo naš predlog, za, govorim o pasmah psov, padel. Ne vidim razloga, spoštovana gospa podpredsednica, da ne bi mogli, mogli, v 20 minutah končati vsaj drugo branje 10. točke, mogoče celo končati tudi tretje branje in odločati o samem zakonu. Hvala lepa.
Gospod Barovič, hvala lepa. Seveda ta razprava ni sodila v ta sklop. Tudi moja iskrena želja ob obravnavi amandmajev k točki, ki smo jo prekinili, k 10. točki predloga zakona o živinoreji, je bila, da jo danes zaključimo, ker bi nam seveda to omogočilo, da je ena točka manj prenešena. Žal ste sami lahko opazovali dogajanje. In ob najboljši dobri volji ne bi uspeli, glede na način dela poslancev, ko smo ob vsakem amandmaju morali oziroma nismo uspeli opraviti glasovanja o amandmajih in smo prekinjali delo za 10 minut. Ob najboljši volji danes te točke do 14. ure ne bi mogli končati zaradi že prej opisanega ravnanja naših kolegov in kolegic. Sprašujem, ali kdo želi podati mnenje poslanske skupine o prenosu točk? Tudi to imate pravico. Hvala lepa. Ker ne želi nobena poslanska skupina več podati svojega mnenja, zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 6. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Samo še trenutek. Besedo dajem predsedniku državnega zbora. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Preden se razidemo, bi vas rad obvestil o sklepih današnjega kolegija o nadaljevanju obravnave tistih točk, ki jih danes nismo uspeli oziroma na tej seji nismo uspeli doreči. Januarska seja je bila najbolj obsežna po točkah dnevnega reda in po njihovi zahtevnosti. Zato se je zgodilo, da je nekaj teh točk ostalo za prenos. Jaz predlagam, da v skladu z dogovorom med vodji poslanskih skupin to naredimo v tretjem tednu januarja, med 12.00 in 15.00 popoldan. Jaz sem se s predsedniki tistih delovnih skupin, ki imajo sestanke planirane za ta čas, dogovoril, da jih bodo prenesli v dopoldanski del, popoldan pa bi nam tako ostalo dovolj časa, februarja, da opravimo naše delo. Se pravi, med 12. in 15., med 14.00 in 18.00 uro oziroma v petek med 10.00 in 14.00 uro bi lahko obdelali teme, ki so nam ostale. Hvala lepa za razumevanje.
Hvala lepa gospod predsednik. Proceduralni predlog.
Se opravičujem. V 203. členu poslovnika državnega zbora, če mi dovolite proceduralno vprašanje, nočem zavlačevati, piše: "Če državni zbor sklene, da bo odločal o zakonu po hitrem postopku, združi vse tri obravnave predloga zakona na isti seji." To je vsebina 203. člena. Ali mi kršimo ta člen, ali ne? Prosim. Hvala lepa.
Gospod Barovič! Če mi mag. Vizjak seveda dovoli, da smem pojasniti [[...]]Če ne nasprotuje [[...]]Seveda smo se tega poslovniškega določila pri obravnavi tudi 10. točke v celoti držali, žal pa je rok, terminski plan seje državnega zbora danes ob 14.00 uri potekel. Vsem najlepša hvala. S tem zaključujem 12. sejo državnega zbora. Na svidenje.