Cenjeni minister ssvojo ekipo, dobrodošli v nabito polnem parlamentu. Danes je sreda, 25. oktobra 2006, ura je 9 in 14 sekund, zato pričenjamo z nadaljevanjem 21. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Zvonko Černač do 17. ure, Miran Jerič, moja malenkost od 12. ure, Breda Pečan, mag. Potrata do 15. ure, Jakob Presečnik, Alojz Sok in Cveta Zalokar Oražem. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, EPA 1068-IV . Za razpravo imamo 2 uri in 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije in vabim ministra za dodatno obrazložitev. Prosim lepo.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog novega zakona o davku na dodano vrednost, katerega glavni namen je predvsem poenostavitev obveznosti davčnih zavezancev na področju obdavčevanja davkov na dodano vrednost, večja preglednost in medsebojna skladnost določb zakona ter še natančnejša prilagoditev zavezujočim pravilom, uveljavljenim v pravnem redu Evropske unije, na navedenem področju določa sistem in obveznost plačevanja davka na dodano vrednost na ozemlju Republike Slovenije. Predlog zakona bo nadomestil trenutno veljavni zakon o davku na dodano vrednost. V primerjavi s predlogom zakona, ki ga je državni zbor obravnaval v prvi obravnavi, je treba še posebej izpostaviti določbo 41. člena predloga zakona, ki zdaj nedvoumno vključuje uporabo nižje stopnje davka na dodano vrednost v prehodnem obdobju od vseh stanovanjskih objektov, namenjenih za trajno bivanje, vključno z gradnjo, obnovo in popravili teh objektov oziroma delov le-teh. Izpostaviti velja tudi določbo 66. člena, ki na novo priznava davčnim zavezancem, ki opravljajo prevoze umrlih z osebnimi specialnimi vozili, da o teh vozilih po novem lahko uveljavljajo odbitek vstopnega davka na dodano vrednost. Glede na predviden povišan prag za oprostitev obračunavanja davka na dodano vrednost in izpolnjevanje drugih obveznosti iz naslova DDV za male davčne zavezance, ki je v predlogu zakona določen v višini 25 tisoč evrov, cca. 6 milijonov tolarjev, je v nov 148.a člen predloga vključena možnost, da lahko tisti davčni zavezanci, ki v zadnjem letu niso presegli navedenega praga, to se pravi 25 tisoč evrov, so pa identificirani za namene DDV-ja, da od 1. januarja ne želijo več biti, davčni urad obvestijo o tej svoji zahtevi. Spoštovani, v skladu s povedanim vlada predlaga državnemu zboru, da predlog zakona podpre in da v skladu s 138. členom poslovnika državnega zbora državni zbor opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam, minister. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko. Zato prosim predsednika odbora, gospoda Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Vse skupaj prav lepo pozdravljam. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 21. nujni seji, dne 12.10., obravnaval tudi predlog zakona o davku na dodano vrednost. Odboru je bilo posredovano mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je dala pripombe na določene člene predlaganega zakona. Večino teh pripomb je bilo upoštevanih z vloženimi amandmaji štirih poslanskih skupin, ki so bili kasneje tudi sprejeti. Dobili smo tudi mnenje komisije državnega sveta Republike Slovenije za gospodarstvo, dopis Obrtne zbornice Slovenije, pripombe Kmetijsko-gozdarske zbornice, dopis Gospodarske zbornice Slovenije, dopis Olimpijskega komiteja k 40. členu ter amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov, poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije, poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, poslanca Saša Pečeta in poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije, poslanske skupina Slovenske ljudske stranke ter poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Pri delu odbora so kot ponavadi sodelovali predstavniki predlagateljev oziroma vlade, zakonodajno-pravne službe ter predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije in Obrtne zbornice Slovenije. S predlogom tega novega zakona se pač želi doseči večjo preglednost in medsebojno skladnost določb zakona o davku na dodano vrednost ter zlasti poenostavitev besedila le-tega z vidika zahtevnosti za davčne obveznosti. Znižuje se tudi prag tistih, katerim ni potrebno voditi obdavčljivega prometa z 20.800 na 25.000 evrov. Razprava je bila tudi o 42. členu, kjer je bila želja, da se v oprostitev davka DDV-ja vključijo tudi nujni otroški proizvodi. Daljša razprava je bila tudi o 145. členu, kjer predlagatelj poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije želi, da se pristojnost vlade, da lahko predlaga spremembo višine stopenj do 15%, da se ta člen črta, kljub temu, da je bil ta člen že prej, in predstavniki vlade in ostali smo bili mnenja, da lahko ta člen ostane. Odbor je kasneje sprejel amandmaje k bodočim členom poslanskih skupin koalicije in jih upošteval v predlogu dopolnjenega predloga zakona o davku na dodano vrednost, za katerega predlagamo, da ga potrdi tudi državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 21. redni seji oziroma izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 24.10.2006. V razpravo dajem 44. člen in amandma poslanske skupine LDS. Odpiram prijavo razpravljavcev. Besedo ima mag. Cvikl, potem pa državni sekretar. Prosim.
Hvala lepa. Dovolite, da predstavim amandma, ki smo ga podali k 44. členu. Seveda je potrebno jasno povedati, da je to eden od redkih odprtih členov, zato bo diskusija, upam, ob tem amandmaju tudi diskusija o zakonu v celoti. Mi z amandmajem povzemamo predlog združenja družb za upravljanje, da upravljane investicijskih skladov postane storitev upravljanja investicijskih skladov. S tem menimo, da bi bila ustrezneje, kot predlaga združenje družb za upravljanje, opredeljena tudi ta finančna transakcija. Ker sem pa pri besedi, pa dovolite, da vendarle povprašam najprej vodstvo državnega zbora potem pa tudi samo vlado, o dveh mogoče pomembnejših temah. Danes sem pričakoval, da bo galerija res nabito polna, kot ste rekli, predsedujoči, in to zato, ker nam je bila nekaj dni nazaj, predsedniku državnega zbora, izročena peticija z več kot 16 tisoč podpisov v podpori ničelni stopnji davka na dodano vrednost za knjige, časopise in revije. In zanima me, ali je vodstvo državnega zbora obvestilo predlagatelje, združenje za tisk in medije, da danes imamo to razpravo. In drugo, to je pa vprašanje vladi Republike Slovenije. V tem tednu je bilo veliko zaklinjanja v tem državnem zboru, da ne bo prišlo do dviga davka na dodano vrednost. Predlagam vladi Republike Slovenije, predlagam ministru, če to drži, da bodisi vloži po sprejemu tega zakona novi zakon o DDV-ju, zakon o spremembah DDV z eno samo določbo, in sicer določbo, da se drugi odstavek 145. člena črta. Drugi odstavek 145. člena pravi; z zakonom o izvrševanju proračuna se lahko stopnja DDV po tem zakonu poveča ali zmanjša za do 15%. Republika Slovenija je ena od evropskih držav, ki ima stopnje DDV nekje na zgornjih mejah. Pa ne bom navajal stopenj, konec koncev bile so predložene v gradivu, vendar pooblastilo, ki ga ima vlada v 145. členu, v drugem odstavku, omogoča vladi kadarkoli, da po nujnem postopku to stopnjo dvigne za 15%, kar pomeni lahko tudi do 3% točke. Dilema, ki jo imamo kot poslanci opozicije, je, da ne želimo nič drugega, kot da zagotovimo, da bodo besede predsednika vlade držale. Predsednik vlade je rekel: "Že stotič poudarjam, da v letu 2007 in 2008 ne bomo dvignili stopnje DDV." Vlado Republike Slovenije zato sprašujem, zakaj potem potrebujete drugi odstavek 145. člena. Zakaj potrebujete v drugem odstavku 145. člena možnost, da kadarkoli se vam bo tako zahotelo, na primer, ob rebalansu proračuna 2007, ob spremembah proračuna 2008 ali ob rebalansu proračuna 2008, še trikrat do konca mandata, kadarkoli se bo vladi tako zahotelo, bo lahko dvignila stopnjo DDV za dodatnih 15% ali približno 3 odstotne točke. Zakaj je to pomembno - to je pomembno, ker v tem primeru bi Republika Slovenija postala ena od držav Evropske unije z najvišjo stopnjo, samo Danska in Švedska bi imeli stopnjo višje, imata jih trenutno 25, in bi mi z nekimi 23 odstotnimi točkami bili takoj pod Švedsko. Zato pričakujem odgovor vlade Republike Slovenije, da je pripravljena podpreti spremembo zakona o DDV, s katerim se bo drugi odstavek 145. člena črtal. Če bo to vlada sprejela, če bo vlada podprla, če bo vlada celo sama predlagala kakšno rešitev, potem bomo besedam predsednika vlade, izrečenim v ponedeljek, verjeli. Če pa vlada tega ni pripravljena narediti, potem pa bomo to označili kot dvoličnost. Ker reči, da ne bo prišlo do dviga DDV, ohraniti si pa zakonsko možnost, da je mogoče dvigniti DDV še trikrat do konca mandata te vlade, je čisto navadna dvoličnost. Predstavnike vlade prosim za odgovor. Vodstvo državnega zbora pa prosim tudi za pojasnilo, ali se je povabilo predstavnike, ki so izročili peticijo za ničelno stopnjo na DDV. Hvala lepa za knjigo.
Hvala lepa. Glede slednjega sem prepričan, da vam bo vodstvo državnega zbora individualno odgovorilo. Zdaj pa dajem besedo državnemu sekretarju. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi, da odgovorim na amandma k 44. členu. In sicer, amandma k 44. členu določa, da naj bi se besedilo v točki "f" dopolnilo z besedo "storitvami". S tem naj bi se storitve upravljanja investicijskih skladov razširile. Razširile naj bi se dejansko na dodatne storitve, na tiste storitve, ki so lahko tudi kot pomožne storitve ali kot neke druge storitve, povezane neposredno z investicijskimi skladi. Ob tem bi želel poudariti, da so oprostitve, ki so navedene v 44. členu zakona o davku na dodano vrednost, v skladu s 6. direktivo. Šesta direktiva Evropske unije določa za vsako državo članico, katere oprostitve na področju storitev lahko uporablja, zato je že iz tega zornega kota naveden amandma nesprejemljiv in ga vlada seveda ne podpira. Hkrati ob tem, da bi dejansko predlagana dikcija k 44. členu spremembe zakona pomenila povečanje, razširitev te oprostitev, pomeni seveda tudi večji "kaskadni" učinek. "Kaskadni" učinek, zakaj? Zaradi tega, ker bi te storitve, ki so oproščene, dejansko zavezanci nimajo za te storitve pravice do vstopnega davka in ker nimajo pravice do vstopnega davka, se povečuje "kaskadni" učinek oziroma davek na davek v sistemu zakona o davku na dodatno vrednost. Poleg tega ta predlog tudi, lahko rečemo, ni v skladu s sodbo evropskega sodišča, in sicer to je sodba v zadevi "ebay national". Tako da iz tega zornega kota vlada zavrača navedeni amandma. Glede ničelne stopnje za knjige. Ničelna stopnja seveda pomeni, da tisti, ki so zadnji v celotni verigi, navadno so to prodajalci, ne bi obračunavali davka na dodatno vrednost na knjigo, hkrati pa bi imeli pravico do celotnega vstopnega davka, bi to pomenilo seveda odmik od šeste direktive. Navsezadnje taka določba v okviru evropskega sistema ni možna, ker šesta direktiva za države članice, ki so vstopile 1. maja 2004, ni omogočala tovrstnih oprostitev, take oprostitve imajo nekatere države članice, kot na primer Velika Britanija in Irska, vendar so si te države uredile takšno obdavčitev literature, knjig itd. že v preteklih obdobjih, ne v obdobju v 90-ih letih, ko je prišlo dejansko do pogajanj, zaradi tega je za njih to možno. Medtem ko za Slovenijo dejansko bi pomenilo to odstop od evropske prakse oziroma tudi od pravil tovrstnega obdavčevanja. Ne glede na to da bi pomenila takšna rešitev zelo velike zaplete pri samem obračunavanju davka na dodano vrednost. Pomeni enostavno to, da bi s takšnim načinom omogočili knjigi, da je dejansko obdavčena enako kot izvoz, v bistvu sistem davka na dodano vrednost je takšen, da izključno za izvoz izdelkov oziroma blaga določa stopnjo 0%, kar pomeni oprostitev s pravico do odbitka vstopnega davka, zato seveda vlada ne more podpreti tega amandmaja oziroma tega predloga. Hkrati pa bi prosil ministra, če lahko odgovori.
Prosim, minister, besedo imate.
Hvala lepa. Na 100. vprašanje bom pa stotič odgovoril. To sicer ni bilo stokrat, ampak več kot enkrat pa prav gotovo. To vprašanje DDV-ja. Zakon o DDV-ju je bil sprejet v letu 1999 in vključuje to isto odločbo, zdaj jo samo še obdržimo, obdržimo to, kar je vlada predlagala in ta državni zbor leta 1999 sprejel, in to je, da je dana možnost, da se ne po nujnem postopku, kot se to zagotavlja in pavšalno govori v tem državnem zboru, ampak s spremembo zakona o izvrševanju proračuna lahko stopnja DDV-ja v tem zakonu, to se pravi zakon o DDV-ju, poveča in zmanjša za do 15%. Jaz sem že izjavil in ponovno moram samo še ugotoviti, da upam, da bo to zdaj zaleglo, da se bo razumelo, da vlada ne namerava napraviti nič za hrbtom tega državnega zbora. Ker tudi, če bi hotela, tega ne more napraviti. Jaz razumem poslance opozicije, ki pač v svojem navdušenju morajo določene stvari, izgleda, kar ponavljati. Dejstvo pa je, da sami pripisujejo vladi neke namene, da bi zahrbtno to delala ali pa samovoljno to napravila. Na noben način ne. Če se bodo spremenile situacija, kar se tiče makroekonomskih kazalcev, bo seveda fiskalna politika morala temu odgovarjali. V zakonu o trošarinah je ta državni zbor že pred leti dal možnost vladi, da z uredbo spreminja stvari, z uredbo, tukaj je pa z zakonom. In zakon se samo sprejme v državnem zboru, ne pa na sejah vlade. Torej, nismo si tega mi izmislili, to je naredila prejšnja vlada, prejšnji državni zbori so tudi to sprejeli in če bi radi vedeli, zakaj so to napravili, pa lahko sami sebe vprašajo, zakaj so to napravili. Mi smo pa že večkrat povedali to in zdaj bom dokončno ponovil, še enkrat ponovil, upam, da zadnjikrat, da tako, kot smo v letu 2007, ko smo predvidevali v proračunu za leto 2006, da bo morda v 2007 potrebno ta del uporabiti, to odločbo smo tudi vključili in tako predstavili proračun. In kaj se je zdaj zgodilo? Zgodilo se je, da dokončne analize, kakšna je situacija, nam omogočajo, da tega ne napravimo. In v letu 2007, danes še enkrat ponavljam, ne bomo spremenili DDV-ja. In čeprav je vključena v proračun za 2008 ta možnost, smo prepričani, da do tega ne bo prišlo, in načrtujemo, da do tega ne bo prišlo. Zakaj? Ker trenutno ne moremo dokazati, da bodo ti zakoni, ki so bili že sprejeti kar se tiče racionalizacije odhodkov, in še drugi, ki so v pripravi in jih bo ta državni zbor obravnaval na prihodnji seji, ne vemo, kakšne učinke bodo imeli, boste videli, kaj boste v tem državnem zboru odločili. Prepričani smo, da je veliko prostora v našem proračunu na strani odhodkov, da pridemo do večje racionalizacije, do porabe sredstev, ki nam jih ljudje zaupajo, da lahko z njimi upravljamo. To je to. In upam, da se zaradi tega ne bo treba več oglašati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram drugi krog razprave. Prosim, da se prijavite. Imamo šest razpravljavcev in državnega sekretarja. Besedo dajem gospodu Potrču.
Hvala lepa. Jaz, gospod predsedujoči, si bom tudi dovolil govoriti izven člena, o katerem govorimo, glede na razpravo gospoda ministra, če mi je dovoljeno. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Prosim? Ne, ne [[...]]
Prosim lepo.
[[...]]nisem rekel, da ste vi začel, jaz sem samo prosil za dovoljenje, da na kratko izven tega člena govorim o povezavi z vašo razpravo.
Še vedno bi pa prosil, da jaz sejo vodim, če je možno. Hvala.
Gospod minister, problem, ki ga jaz čutim, je v naslednjem. Da so izjave predstavnikov vlade v zvezi z možnostjo ali nezmožnostjo eventualnega povečanja davka na dodano vrednost bile v različnih časih različne in neurejene. Jaz sem jih tako doživljal. Najbrž ne pričakujete, da iščem dokumentacijo, časopisno in podobno, s katero bi to dokazal, samo takšno je bilo moje razumevanje. In v tem delu jaz nisem nikoli rekel, da ste vi obljubili ali pa zagrozili, da boste spremenili stopnjo davka na dodano vrednost. Vaše osebne izjave so bile v tem času kdaj različne, kdaj ste rekli "ne pride v poštev", kdaj ste rekli "če bo potreba", kdaj ste rekli "bomo videli", kar je glede na okoliščine tudi mogoče, samo niso dajale jasnega odgovora. Jaz vas razumem, če bi vi sedaj rekli "ne, v nobenem primeru ne pride v poštev", ne veste, kaj bi bilo konec drugega leta in bi vas lahko kdo prijel za besedo in rekel, zavestno ste zavajal javnost. Hkrati pa niste želel ob vseh obljubah, ki jih je ta vlada dajala, da vpliv sedanje davčne zakonodaje ne bo bistven na položaj državljanov, na možnost povečanja inflacije, na dodatne probleme v gospodarstvu, da bi rekel "ne, gotovo prišlo bo do povečanja davka na dodano vrednost." In za mene je to pač eno od tistih vprašanj, glede katerih vlada do sedaj ni bila odrejena in glede katerih dopuščamo možnost, da se bo zgodilo različno. To ni dobro, ker to meče svojo luč tudi na vse ostale predloge davčnih zakonov, ki jih sprejemamo. In to je vse, kar v zvezi s tem kaže povedati, in naše pripombe so bile ves čas usmerjene predvsem v možnost takšnih posledic, ki bi bile škodljive za gospodarstvo in tudi za davčne zavezance - tiste, ki jim
Hvala, gospod podpredsednik. Poskušal se bom držati vašega navodila. Vendar, ko je kolega Cvikl govoril, sploh ni govoril o edini besedici, ki spreminja 44. člen, niti s črko je ni omenil, temveč je govoril o vsem drugem. Včeraj smo poslušali veliko besed in bilo je veliko evforije v zvezi s tem, kako nova davčna zakonodaja jemlje revnim in daje bogatim. Edina določba, ki se spreminja s tem predlaganim amandmajem, pa je, da bi bile storitve investicijskih skladov oproščene DDV. Ja, kdo pa upravlja s temi investicijskimi skladi? Ali tista, ki bo po kolegu Cviklu izgubila na podlagi zakona o dohodnini 5.000 ali 7.000? Težko, ne bi rekel. In tudi verjetno lastniki deležev v teh skladih niso tisti, ki so zajeti v prvi dohodninski stopnji. Drugo, kar bi rad komentiral oziroma se opredelil. Ja, jaz upam, da ne sprejemamo tudi tega zakona samo za leto 2007 in 2008. Kaj pa nekoč, ko bi se eventualno pokazala potreba, da je treba uporabiti že obstoječo določbo, tako zakona o DDV kot zakona o izvrševanju proračuna, da je za realizacijo proračuna v konkretnem letu pa le treba dvigniti DDV, da se to stori. Ali bomo potem leta 2007 zaradi tega, ker bi bilo 2008 ali 2009 to treba storiti, ponovno spreminjali določbe zakona? Že v sedaj veljavni zakonodaji, predvsem v zakonu o izvrševanju proračuna, ta možnost ostaja in tudi že enkrat je bila uporabljena, da se je uporabila ta določba, da se je dvignil DDV, in s tem omogočila verjetno realizacija oziroma sprejetje zaprtega predloga proračuna; mislim, da je šlo za proračun leta 1999. In za konec. Nismo v izrednih razmerah, da bi sprejemali zakonodajo samo za eno leto. In če ohranjamo nekaj, kar je že obstoječe, in prepuščamo državnemu zboru, da bo potem, ko bo bodisi sprejemal rebalans proračuna bodisi predlog proračuna, in če bo v tem predlogu tudi eventualna možnost dviga nižje oziroma višje davčne stopnje, da bomo takrat odločali in takrat rekli, "ne, tega se pa ne gremo in tega ne bomo potrdili." Zaradi tega amandmaja k 44. členu ne bom podprl.
Hvala lepa. Gospod Cvikl, ne morete imeti replike, ker v tem krogu še niste razpravljali, tako da prosim, da počakate, ko pridete na vrsto. Še moje pojasnilo. Izjemoma, izjemoma sem dovolil, da ste na začetku govorili tudi o 145. členu, ker sem mislil, da ga boste vseeno povezavi s 44. členom. Tega v nadaljevanju ne bom več dovolil. Sedaj nadaljujemo z razpravo. Besedo ima gospod Školč. Ne, ne dovolim. Gospod Školč ima besedo.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, spoštovani kolegi. Jaz se zahvaljujem za možnost, da se je znotraj te razprave pravzaprav omogočilo, da govorimo še o kakšnih drugih problemih, ki so povezani s tem DDV-jem. Seveda obžalujem, da gospod Cukjati, ki je pred parimi dnevi sprejel pobudnike te zahteve za ničelno stopnjo, teh ljudi ni povabil, ker bi lahko slišali marsikaj koristnega o tudi potencialno slabih poteh take pobude, ampak to je nekaj, kar si mora predsednik državnega zbora vzeti sebi v zakup. Oglasil sem se, ker je minister Bajuk povedal, da so vprašanja, na katerega je 100 krat odgovoril. Jaz bi pa rekel, da so vprašanja, ki so bila večkrat zastavljena, pa še ni bilo odgovorjeno. Eno od takih vprašanj je, koliko DDV se pobere iz naslova na prodane knjige. Ker je gospod Šircelj odprl to razpravo in ker smo danes znotraj te diskusije o DDV-ju, bi zelo rad izvedel, gospod minister, številko, koliko DDV-ja je bilo pobrano 2004 in koliko 2005 iz naslova prodanih knjig? Če bi imeli to številko jasno predstavljeno in metodologijo, po kateri je prišlo do te številko, ker neke ocene čez prt seveda ne morejo šteti, bi bilo bistveno lažje voditi diskusijo o tem, kako je smiselno urediti režim obdavčevanja knjig ali stimuliranja posameznih projektov, vezanih na knjigo. Tako pa se pogovarjamo med seboj gluhi. Rad bi ministra Bajuka opozoril, da je vlada že sprejela neki dokument, kjer se sklicuje, da te podatke ima, in jaz bi danes rad izvedel, gospod Bajuk, točno številko za 2004 in točno številko za 2005 iz naslova prodajnih knjig in metodologijo, kako je do tega prišlo. Diskusija, ki bo tekla naprej, seveda ni povezana točno s tem, bo pa omogočala morebiten razplet, ki bo šel v tretjo smer, povezano s tem naslovom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim, da ni razprava preširoka, ampak očitno je moje opozorilo bob ob steno, bodisi da gre za predstavnike vlade bodisi za poslance. Besedo ima gospod Peče.
Spoštovani prisotni! Dovolite v prvem delu, državni sekretar v okviru Republike Slovenije je dejal, da tudi fiskalna politika Evropske unije narekuje tempo dogodkov in dvig davkov v okviru naše države. Iz tega mesta dovolite, da vas ponovno seznanim, kar sem vas že na matičnem delovnem telesu seznanil, da v okviru Evropske unije imamo monetarno unijo, nimamo pa fiskalne unije, oziroma z drugimi besedami - v okviru Evropske unije je enotna denarna politika, ni pa enotne fiskalne, torej davčne politike. In kar se iz tega mesta tiče, torej predloga ničelne stopnje za področje literature ali pa knjige, kakorkoli hočete, iz tega mesta se mi tudi ne zdi prav, da vlada Republike Slovenije tako poslušno sledi priporočilom o razlikah med članicami Evropske unije, da vlada Republike Slovenije sama priznava, to ste vi namreč rekli, da je pač dejstvo, da Slovenija na to ne more pristati navkljub temu, da druge, tiste močnejše, bolj kredibilne, predvsem pa bolj zaverovane vase članice Evropske unije imajo - in prav ste ugotovili. Dejansko to ugodnost imajo Velika Britanija kot članica Evropske unije. Ampak sami ste pa rekli: Slovenija pa tega ne more imeti. In resnično, ko vas včasih tako, vas ali pa celotno vlado, poslušam, se mi zdi dosti pomembnejše, da se je v okviru Evropske unije tudi Slovenija kot polnopravna članica od 1.5.2004 naprej sprijaznila s tovrstnim negativnim dejstvom za našo državo, čeprav za to ni bilo nobene potrebe. Še enkrat poudarjam, v okviru Evropske unije in v okviru institucij Evropske unije ni nikjer zabeleženo in tudi Slovenija tega nikjer ni podpisala, da pristopa k davčni uniji, ker te institucije enostavno v Evropi ni. Gre izključno za to, da poskušate nadaljevati z obstoječo politiko, torej biti všečni in pač sprejemati višje davke kot država članica Evropske unije v Republiki Sloveniji, ki polni seveda evropski proračun; in zgodba je zaokrožena. Dovolite pa, da izpostavim tudi tisto, po moji oceni najpomembnejši element zakona o davku na dodano vrednost. Če pustimo ob strani ves sistem in se dotaknemo samo tistega, kar je dejansko bistvo davka na dodano vrednost. Skozi tako 44. člen kot 145. člen je višina bremenitev fizičnih in pravnih oseb po eni strani, po drugi strani pa izplen te višine na proračun v Republiko Slovenijo v obliki tako imenovanih davčnih prihodkov. In iz tega mesta oziroma, kjer sedi, je minister Bajuk dejal: "da eni kar tako", citiram, "pavšalno govorijo o 145. členu, o drugem odstavku, ki govori oziroma dopušča manevrski prostor vladi Republike Slovenije o povečevanju DDV-ja". Ampak gospod minister, gospod Bajuk, naj vas seznanim, da je leta 1999 vaš predsednik, gospod Janez Janša to isto pavšalno govoril. Jaz imam danes tukaj s seboj amandma, ki ga je vložila poslanska skupina SDS in ki v svoji vsebini ne govori o 145. členu, ker takrat ni bila to vsebina 145. člena, ampak se je ta vsebina nanašala v 65. členu, ampak je bil enak. Govoril je o tem manevrskem prostoru vlade, kjer so vaši, bom rekel, šefi ali pa koalicijski partnerji, torej SDS, predlagal isti amandma in ga takrat zagovarjal in ni bilo govora o nobeni pavšalnosti ali pa o nobenem nepoznavanju zadeve. Torej, sedanji predsednik vlade je dne, pa da ne bom na pamet govoril, 15.7.1998 ob sprejemu zakona o davku na dodano vrednost predlagal črtanje drugega in tretjega odstavka 65. člena, torej tistega člena, ki govori o temu manevrskemu prostoru. Danes, ko pa je Nacionalna stranka prišla z amandmajem, pa govorite, da je to pavšalno. Ali se vam zdi resno z vaše strani, da tako zadevo potem označite za pavšalno? Gospod Bajuk, tukaj pa po moji oceni ste dolžni opravičilo vsem tistim poslancem in poslankam, ki se zavzemajo za to, da bi bili naši državljani manj obdavčeni, kot predvideva vaš proračun za leto 2008. Prav ste ugotovili, za leto 2007 ste se izognili na račun proračunskega deficita, povišanja davka na dodano vrednost. Ampak gospod minister, s tega mesta vas vprašam - in to zelo odkrito, ker me res zanima. Zanima me, ali sami verjamete v to, da leta 2008 ne boste povišali davka, glede na to, da osnovni javnofinančni akt, zakon o proračunu Republike Slovenije jasno nakazuje s številkami, v kontni postavki 7 tisoč 40, ime te kontne postavke je davek na dodano vrednost, povišanje zneska. In kot zanimivost, povišanje v razmerju koeficienta 3 proti 4 je 11,9%, kar skupaj pomeni, da bo vlada Republike Slovenije v popolnosti izkoristila pravico iz naslova 145. člena zakona o davku na dodano vrednost in [[...]]
Gospod Peče, ta člen je zaprt. Pogovarjamo se o 44. členu, lepo prosim.
Hvala, gospod podpredsedujoči! In seveda, v popolnosti izkoristila pravico iz naslova zakona o davku na dodano vrednost, ki je v tem trenutku sedajle in v okviru tega amandmaja odprt. To isto vsebino ste, ne samo s številkami, ampak tudi z besedo, opredelili v obrazložitvi. In dovolite s tega mesta, gospod Bajuk, glede na to, da je bilo včeraj oziroma, se opravičujem, v ponedeljek izpostavljen odgovor s strani gospoda Janeza Janše na mojo poslansko vprašanje, s katerega je zevalo, da je naveličan pogovora o davkih, s katerega je zevalo, da je že stokrat odgovoril na to isto zadevo, pa me iz tega stališča zelo zanima, zakaj, če upate tako trdno govoriti ali pa ste prepričani, da leta 2008 ne bo povišanje davka na dodano vrednost, zakaj ste ta znesek vklopili v predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2008. In ko se govori o vsebini, češ da je to zgolj manevrski prostor, potemtakem sem vam dolžan reči, da vodite zelo neresno finančno politiko v okviru naše države, kajti od proračunskih prihodkov, med katerimi je tudi prihodek iz naslova davka na dodano vrednost, se napajajo proračunski odhodki. In če ste v letošnjem letu v okviru predloga proračuna napovedali neko stopnjo oziroma nek znesek iz naslova davka na dodano vrednost, ste seveda ta znesek v nadaljevanju porazporedil med uporabnike proračuna. Torej to pomeni, da je tudi odhodkovna stran proračuna nekredibilna. Kajti dejstvo je, če ste na planirani strani opredelili nekaj, kar po vaši oceni ne bo prišlo, ste pa zapisali. Zakaj ste zapisali? Po moji oceni zaradi tega, ker v politiki je pač žal tako, zapisana beseda več velja oziroma izgovorjena beseda več velja kot pisana beseda, in boste za pisano besedo pač rekli "to se je zapisalo", vedno ste pa govorili, ampak boste prevarali tiste, ki so o teh 11,9% povišanega zneska DDV-ja se pač povečala tudi odhodkovna stran. In še nekaj - in v takem primeru bom seveda jaz zaključil zgodbo o davku na dodano vrednost. Gospod minister, ali se stw pripravljeni - to vprašanje je nekoč že izrekel moj poslanski kolega Boštjan Zagorac - odpovedati, pa vam bom verjel na besedo, vsem javnofinančnim funkcijam v naši državi, če pride do povečanja DDV-ja, posebej glede na to, da zadnje tri mesece govorite, da se to ne bo in ne bo zgodilo v letu 2008, ne govorim za leto 2007. Gospod Bajuk, ste se pripravljeni odpovedati vsem političnojavnim funkcijam, če se to zgodi? To bo sicer zelo majhna tolažba za državljanke in državljane, ki bodo seveda plačevali krepko več financ, vam je seveda to smešno, ampak vsaj v takem primeru, verjamem, če boste dali konkreten odgovor, bom verjel v vašo voljo. Hvala.
Hvala lepa. Prva obravnava predloga zakona je bila že opravljena in razpravljamo o 44. členu. Seveda več kot opozarjati pa ne morem oziroma ne želim. Preden dam besedo mag. Cviku, bi se mu rad javno opravičil, da vam nisem dal replike. Namreč, elektronsko prijavljanje v večih krogih omogoča tudi različne interpretacije, kdaj replika, kdaj ne, in si moramo še vedno sami voditi pisno evidenco, da vemo, kdo je že razpravljal in kdaj je potem lahko upravičen do replike, če je bila njega izjava napačno razumljena. Vemo za drugič, sedaj imate pa besedo. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Opravičilo sprejmem, razumem, da je ob tehniki, ki je obremenila predsedujočega, težko spremljati tudi to, kaj je ključna vsebina, in sicer razprava, ki jo vodimo v državnem zboru. Sam bi najprej želel na kratko gospodu Bajcu povedati, da sem zelo natančno predstavil naš amandma. Naš amandma pravzaprav govori samo o tem - in tukaj odgovarjam tudi vladi, da bolj natančno definiramo upravljanje investicijskih skladov. Upravljanje investicijskih skladov je že po predlogu vlade ena od drugih oproščenih dejavnosti, tako da ne gre, gospod Bajc, za to, da bi mi skušali favorizirati. Mi ssmo pravimo, da naj se to definirana kot storitev upravljanja investicijskih skladov, ker včasih nekateri lastniki investicijskih skladov dajo te upravljati tudi drugim institucijam. In zato, da bo to seveda nedvomno določeno, je predlagan amandma. V drugem delu mi govorite, da vendarle gospoda ministra vprašam, kaj je sedaj res, ali je res to, kar je rekel predsednik vlade, citiram: "Naj samo še stotič na kratko ponovim, da ta vlada ne načrtuje, ne načrtuje dviga DDV in ni predlagala nobenega takšnega akta". Minister je pa ravnokar rekel, da je res, da je načrtovano za leto 2008 seveda več davka od dodane vrednosti po višji stopnji. Torej, mi imamo v državnem zboru akt - in vsi poslanci se boste strinjali, da je proračun akt državnega zbora, predsednik vlade je rekel, da vlada ni predlagala nobenega takšnega akta, ki bi vključeval več DDV-ja, minister pa je rekel, da takšen akt je in ta akt je državni proračun. V državnem proračunu, kot je bilo predstavljeno v številkah nekajkrat, je predvidena 21 in 9% stopnja, torej že dvignjena stopnja DDV. In zato je seveda po mojem potrebno ob tej točki razčistiti, kdo ima zdaj tukaj prav. Ali laže predsednik vlade, ki pravi, da vlada ne načrtuje in ni predlagala nobenega takšnega akta, ali ima prav minister, ki pravi, takšen akt je v državnem zboru, predvideva, ampak veste kaj, "saj mogoče pa tega ne bomo uporabili" in potem bi seveda minister povedal, uporabili bomo metode varčevanja. To je novost. Metode varčevanja namreč pomenijo, poslanci, poslanke, ko bomo v naslednjih dnevih sprejemali proračun, da za 50 milijard proračunskih pravic, ki jih bomo dali proračunskim uporabnikom, preprosto vlada ne bo izkoristila, da se bo vlada z varčevanjem odrekla 50-im milijardam porabe. To je minister rekel. Rekel je, da bo potrebno varčevati, rekel je, če boste tukaj sprejeli zakon na primer o omejevanju indeksacije socialnih transferjev, pa bo recimo to zelo oster zakon, je res, lahko se prihrani, lahko še bolj posežemo v zdravstveno blagajno, lahko tudi rečemo, vlada reče, da ne bomo dali investicij v zdravstvo, tako da osnovno vprašanje pri davku od dodane vrednosti je torej, kdo ima prav, predsednik vlade, ki je rekel, da se ne načrtuje nobenega akta, ali minister za finance, ki je povedal, da je v državnem zboru že proračun, ki upošteva višjo stopnjo davka na dodano vrednost. Seveda pa je res, da formalne podlage za ta akt nima. In če sklenem, vprašanje je samo eno. Ali se je vlada pripravljena v zakonu o davku na dodano vrednost odreči z ukinitvijo drugega odstavka 145. člena možnosti, da bi v času mandata prišlo do dviga te stopnje. Mi bomo predlagali takšen zakon in verjamem, poslanci vladajoče koalicije, da boste sprejeli zakon, ki bo ukinil to možnost, in s tem seveda dali prav predsedniku vlade. In ne ministru za finance, saj se vendarle ve, kdo mora biti v vladi močnejši, predsednik vlade. Sicer bo imel minister za finance zaradi tega nekaj problemov, ampak to pač je v vsaki vladi in očitno v tej vladi obstaja velika dihotomija med tem, kar pravi predsednik vlade in minister za finance, in to mislim, da je treba danes razčistiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jeznim poslancem naj povem, da ni v moji navadi jemati besede in tega tudi v prihodnosti ne bom počel, saj opozarjam in računam na omiko posameznikov, ki govorijo. Besedo ima gospa Širca. Prosim.
Hvala lepa. Govorim o 44. členu, ki spada v 8. poglavje oprostitve DDV in ob tem postavljam vladi dve vprašanji. Eno vprašanje sem tudi v okviru poslanskega vprašanja že postavila tako ministrstvu za kulturo kot ministru za finance zaradi različnih interpretacij tistih, ki so prejemnik subvencij, še posebej znotraj ministrstva za kulturo, in zavezanci za plačilo DDV, ker obstajata dve interpretaciji okoli tega, kdo je tisti, ali upravičen za odvajanje DDV ali ne od subvencije. To vprašanje, ker ta zakon ne razpršuje tistih dvomov, ki očitno obstajajo pri posameznikih, ponavljam zaradi tega, ker so različne interpretacije. Nekateri, od davčnih služb do ministrstev, odgovarjajo, da ja, drugi, da ne, čeprav subvencije naj bi bile, vemo, obdavčene. Sedaj s prakso se izkazuje, da morebiti so nekateri oproščeni, če dobijo potrdilo, da delajo v javnem interesu, drugi pa ne, ker tega potrdila ne dobivajo, in mogoče tudi kot akt kaznovanja pri določenih primerih morajo potem to poravnati. Drugo vprašanje sledi iz obrazložitve, ki je bilo danes že dana pa tudi na prejšnji seji, gospod državni sekretar, ampak vprašanje postavljam ministru, ker gre za politično vprašanje: "Ali je vlada Republike Slovenije po tolikem času, prvič, neizvajanja sklada za knjigo, ki ga je tukaj podprla tudi nekdanja opozicija z zelo odprtimi rokami, oziroma slabe prakse pri obdavčevanju davka na knjigo pripravljena sprožiti v evropskih institucijah predlog, da se očitno vse bolj nezaupanja vredna direktiva, ki nalaga plačevanje davkov na knjigo, popravi?" Mi, od kadar smo člani evropske skupnosti, vemo, da obstaja na evropski ravni mnogo pobud, da se pravila okoli DDV in izjem spreminjajo. Nedavno od tega smo se srečali s paketom tovrstnih pobud, ki so prišle iz držav EU in so bile zelo različne: od tega, da ne bi frizerji in frizerke plačevali DDV v določenih državah v turizmu itd., do tega, da so določene države zelo daleč zlobirale, da bi se oprostilo plačevanje DDV-ja pri vlaganju v spomeniške obnove oziroma v spomenike. Kaj je odgovorila Slovenija ob teh pobudah številnih držav? Rekla je, ne, mi se pridružujemo tistim državam, ki te pobude ne podpirajo, zaradi tega, ker očitno ni v interesu Slovenije, da bi imela oprostitve pri vlaganju v spomeniško varstvene objekte in njihovo obnovo. Četudi so naši gradovi prav zaradi dejstva, da so predragi pri obnovi, tako rekoč v razsulu, je država Slovenija rekla "ne, nas to ne zanima", skratka ni stopila v bran tistim državam, ki bi podpirale tudi naš interes. Sedaj sprašujem ministra Bajuka, najbrž nekje na hodnikih, ali ste pripravljeni, ali je vlada Republike Slovenije pripravljena podpreti pobudo, ki se izkazuje s tisočimi podpisi pravnih oziroma fizičnih oseb, da se popravi odvajanje DDV-ja pri knjigi na evropski ravni? To sprašujem zaradi tega, ker ne gre samo za par držav, ki imajo to oprostitev in ki so se izognile tej direktivi, ki ste jo danes, gospod Šircelj, ponovno citirali, češ da mi ne moremo tukaj uveljaviti izjem, ker smo pristopili takrat, ko so bile že zaprte. Anglija, Norveška, Irska, Poljska in nekatere druge države, dobro Korejci, pa Tajci ne plačujejo davka na DDV, ampak evropske države tudi ne plačujejo. Pa to gre za države, ki imajo tako imenovani globalizacijski jezik v svoji eksploataciji. Noam Chomsky je dejal, da je treba to spremeniti. Na evropski ravni obstaja močna podpora. Slovenija je pa v tem času, ko je, kot je bilo rečeno, spoštovala pravila direktive, se s takimi ali drugačnimi razlogi uklonila. Ampak zaradi tega je ustanovila sklad za knjigo, za katerega smo slišali, da ne deluje in da se ne more izvajati, ker niti izračunov nimamo od tega, na kakšen način bi lahko ta DDV preučili, kakšen izplen od njega je, da bi se potem vrnil knjigi nazaj. Ponavljam vprašanji: Ali so zavezanci za subvencije zavezani, oziroma ali subvencije so zavezane plačilom? Ali bi lahko država Slovenija sprožila na evropski ravni skladno s konvencijami, tudi zadnjo Unescovo konvencijo, da države, ki imajo jezik ogrožen zaradi svoje majhnosti, zaradi strahu pred izginotjem le-tega, ali so pripravljene, da sprožijo v evropskem dialogu tudi spremembo te direktive oziroma uveljavljajo izjeme na širši ravni, kot jo uveljavljajo močne države, med katerimi je Anglija, Norveška, Irska in Poljska. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj ima besedo še državni sekretar.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Jaz bi rad odgovoril na nekaj vprašanj oziroma, bom rekel, tudi nekaj trditev, ki so bile tukaj izrečene. Najprej, glede uveljavljanja evropske zakonodaje v Sloveniji bi rekel naslednje. Mi smo s tem, ko smo vstopili v EU, sprejeli tudi pravo EU, in sicer tako imenovano primarno pravo, ki se izraža v uredbah. Tako imamo na primer uredbo o carinskem zakoniku in ta je uveljavljena v Slovenija, uredba neposredno. Poleg tega so tukaj tudi direktive, ki so posredno uveljavljene v slovenski pravni prostor, kar z drugimi besedami pomeni, da te direktive imajo obvezne določbe, ki jih mora država sprejeti in imajo tudi tiste določbe, ki jih država lahko sprejme. S tega zornega kota moramo upoštevati pravila na področju posrednega obdavčevanja v okviru Evropske unije in tukaj med posredno obdavčevanje vsekakor uvrščamo davek na dodano vrednost, trošarine, in kot sem že omenil, tukaj imamo tudi carinski zakonik. To je evropsko pravo in tukaj ga s tem, ko smo vstopili v članstvo Evropske unije, dejansko moramo upoštevati. Glede podatkov o knjigah, ki so bile postavljene kot poslansko vprašanje; ta odgovor je že v podpisu in bomo v skladu s pravili, ki jih ima vlada, da odgovori na to vprašanje, tudi poslali gospodu poslancu Jožefu Školču. V tem trenutku pa lahko povem, da je v končni potrošnji obračunanega davka na dodano vrednost od knjig za leto 2004 približno 1 milijarda in 83 milijonov v letu 2005 - 1 milijarda 122 milijonov, če govorimo izključno o knjigah. Če govorimo potem še o knjigah, vključno s periodiko ter ostalim tiskanim gradivom kot tudi v zvezi z razmnoževanje in vključimo tukaj ne samo tiste, ki so v končni potrošnji, ampak tudi državo, različne institucije, ki kupujejo to, potem je ta znesek v letu 2004, ocenjujemo, v višini 3 milijarde 432 milijonov in v letu 2005 - 3 milijarde 520 milijonov, tako da s tega zornega kota so te številke ocene. Zakaj ocene? Zaradi tega, ker so ti podatki pridobljeni na podlagi statistike. Namreč, v okviru zakona o davku na dodano vrednost ne ločimo v obračunu posebej davčni obračun posebej za knjige in davčni obračun za ostalo blago oziroma za ostale storitve, tako da s tega zornega kota so to ocene, ki pa verjetno vsekakor nekaj povedo. V povezavi z različnimi interpretacijami seveda mi tukaj ne moremo dokončnega odgovora, ker so verjetno tudi tisti, glede subvencij mislim, tudi tisti, ki prejemajo te subvencije, prejemajo različne subvencije in so verjetno v različnem položaju. Načeloma velja, da subvencije niso obdavčene, ampak mi govorimo o tako imenovanih pravih subvencijah ali pa o tistih subvencijah, vsebinsko gledano, ki nimajo protistoritve, kar pomeni, da za ta denar ni opravljena nobena storitev. Glede tega, katere storitve so v okviru Evropske unije razpravljane o tem, da bi se obdavčili po znižani stopnji, po naših podatkih govorimo o znižani stopnji, ne o oprostitvah. Tudi ko smo govorili o storitvah za frizerstvo itn., govorimo o znižani stopnji in ne o oprostitvah. Tukaj je Slovenija, mislim da, pristopila predvsem k tisti dejavnosti, ki bo omogočila, da bo vlaganje v starejše stavbe in tudi v kulturne spomenike obdavčeno še naprej po nižji stopnji. Tukaj govorim o tem, da že danes je obdavčevanje gradbenih storitev, ki so v povezavi s stanovanji in graditvijo stanovanj, so obdavčene po nižji stopnji - in tukaj si je Slovenija zadržala možnost, da to dela do 31.12. leta 2007. Za nadalje je to vlogo podaljšala, hkrati pa seveda tudi dala vlogo za nižjo stopnjo. Tukaj govorimo izključno o nižji stopnji, bo pa Slovenija tudi proučila, kakšne so možnosti glede tega, da v okviru Evropske unije uveljavlja nižje stopnje oziroma uveljavlja oprostitev ali ničelno stopnjo v okviru Evropske unije, kar pomeni, da v okviru celotnega procesa lahko proučimo, kakšne so takšne možnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Školč je želel imeti repliko. Prosim.
Hvala lepa. Jaz se zahvaljujem za ta podatek oziroma za ta dva podatka, vezana za 2004 in 2005. Moram pa reči, da me izredno bega, da se ne morete opredeliti, koliko je realno pobranega davka na prodane knjige in da obstaja taka razlika med 1 milijardo 83 in 3 milijarde 400. Ker kolikor sam lahko razumem, bi bilo mogoče dati dosti bolj enoznačen odgovor, koliko je pobranega DDV-ja iz naslova pobranih knjig in, gospod Šircelj, jaz vas v okviru te diskusije to sprašujem, odgovor pa normalno pričakujem in se bomo videli, mi se bomo lahko o tem pogovarjali. Ni mogoče dati dveh tako različnih podatkov, ker se v prometu DDV vedno obračuna.
Hvala lepa. Ker seveda replika na repliko ni možna, ponovno odpiram razpravo, ker je še čas, tako da prosim, da se prijavite. Verjetno državni sekretar z roko, hvala. Hvala lepa. Prvo ima besedo gospa Širca.
Kot prvo, seveda sem tudi sama mislila na nižjo stopnjo, se pravi na znižano stopnjo ob prejšnji razpravi, ko sem govorila o tem, da Slovenija nekaterih pobud, ki so se zgodile v Evropski uniji, tudi pri novih članicah, ni podprla pobud za znižano stopnjo pri vlaganju recimo v obnove spomeniško zaščitenih objektov. Hkrati smo slišali ravnokar gospoda državnega sekretarja in predpostavljam, da je to stališče gospoda ministra, da bo resno vzela v obzir možnost proučitve pobude, ki naj bi šla v Evropsko unijo in seveda lobiranja ob tem, da bi se združila s tistimi državami, ki so v podobni situaciji kot Slovenija in bi poskušala uveljaviti oprostitveno stopnjo v skladu z vsemi načeli, ki jih Evropa zagovarja o globalizaciji in učinku tistih efektov, ki jih ima znotraj globalizacija majhen narod. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Peče.
Spoštovani! Navezal se bom na odgovor gospoda državnega sekretarja, in sicer v osnovi moram reči, vesel sem, da priznavate, da v okviru Evrope ni fiskalne unije. Nisem pa vesel, da sprejemate to razliko med članicami EU, kjer nekdo lahko uveljavlja pravice ali bonitete iz naslova davkov, nekdo drug pa ne. In tisti, ki jih ne more, v tem primeru Republika Slovenija, se s tem sprijazni. Po moji oceni se na noben način s tem ne bi smel sprijazniti in graditi na tovrstni negativni politiki za našo državo. Rad bi izpostavil še dve kratki stvari. Prvič, predvsem za vse tiste poslance in poslanke, ki niso spremljali seje delovnega telesa, da je amandma, o katerem je govoril kolega Cvikl, ali pa sprememba zakona v smeri drugega odstavka 45. člena bil že na delovnem telesu. Tam ste čisto vsi, brez izjeme, vaši predstavniki, ki v tem delovnem telesu predstavljajo, torej SDS, NSi, DeSUS in pa SLS, nasprotovali tej možnosti, torej ničenja povišanja DDV-ja, isto kot gospod Šircelj. Torej, do tega se je, žal, državni zbor v taki obliki, kot je že, opredelil. Ne nazadnje, dovolite, da še enkrat s tega mesta, čeprav nas je ravnokar zapustil, drugič pozovem ministra Bajuka po odgovoru na vprašanje po njegovem umiku s področja javnih financ. In drugič dajem isto dopolnilo, da bi bil seveda to zelo slab nadomestek za dvig davka na dodano vrednost, vendar pa le bi skozi ta odgovor vedeli nekaj o kredibilnosti javnih financ in pa tistih, ki v okviru naše države te javne finance vodijo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Jaz amandmaja ne bom podprl. Rad bi povedal, da kljub temu, četudi ni skupne fiskalne unije v tej EU, vsekakor določena pravila veljajo. In glede na to, da so si pred vstopom v EU, tako kot je bilo tudi povedano, nekatere države izborile določeno izjemo, nobene nove članice po letu 2004 ne. Sem pa tudi sam prepričan, da se mogoče v prihodnje zgodi, da si bo tudi Slovenija izborila določeno izjemo, ravno na to temo, o kateri danes razpravljamo. Vsekakor sem pa trdno prepričan, da ta zadeva ni tako enostavna. V končni fazi, vsaj jaz si tako razlagam, je vse skupaj povezano z neko končno ceno oziroma lahko pride tudi do določenih dumpinških cen, ker DDV je v končni fazi vedno vkalkuliran v prodajno ceno oziroma v končno ceno oziroma storitev. Iz tega vidika jaz vidim, da ni tako enostavno kot nekateri razlagate, da lahko si za določene stvari konkretno, ko smo razpravljali o knjigah, pridobi članica, ena od članic EU pa bodisi to Slovenija neko izjemo pri obračunu DDV. Tudi pri tistem denarju, ki gre v državno blagajno, ampak tudi tega mora nekdo plačati. Se pravi, da je vse skupaj vkalkulirano v ceni. Bi rad poudaril še to, da sem pa po teh dveh letih delovanja nove vlade najbolj vesel, da se nobena črna slutnja oziroma črne napovedi pa ne bom rekel sedaj opozicije, ampak kolega poslanca Cvikla niso uresničil. Pa da se je marsikatera oziroma večinoma pozitivnih napovedi te vlade, da so se uresničile, pa bi lahko navedel 10, 20 primerov, kaj vse je bilo v preteklosti tako na odborih kot tudi v državnem zboru slišati s strani kolega poslanca. Bi ga to vprašal, ali vsaj danes verjame, da bo menjalni tečaj tolar: evro.
Gospod Mikolič, to je mimo amandmaja.
239.640, samo to ga vprašam. Hvala.
Sedaj ima mag. Cvikl pravico do replike. Prosim. Naj vsaj malo diši replika po 44. členu, če je to možno.
Seveda, gospod predsedujoči. Najprej seveda dovolite, da v zvezi s 44. členom vendarle vprašam vlado to, kar sem že vprašal, pa ni bilo odgovora. Do sedaj pravi 44. člen, da gre za opravljanje investicijskih skladov.
Ampak imate repliko na gospoda Mikoliča.
Bom, bom takoj. Samo, ker ste želeli, da govorim o 44. členu, bom tudi o njemu govoril, da ne bi kršil poslovnika. Se pravi, vlada ni odgovorila, ali je dikcija storitve opravljanja investicijskih skladov namesto opravljanja investicijskih skladov bolj jasna določba, kot mi predlagamo to. Kar se pa tiče gospoda Mikoliča. Ključna črna napoved, ki se je realizirala, je, da se je efektivna obdavčitev gospodarstva v času mandata vlade gospoda Janeza Janše podvojila. Gospodarstvo bo letos vplačalo 228 milijard tolarjev davka, v letu 2004 pa 124. To je 100% več. To je, gospod Mikolič, ključna črna napoved, ki se je realizirala. To bi bilo potrebno izkoristiti za zmanjšanje davka na izplačane plače, pa tega niste naredili, ampak seveda se po domače povedano - igrate z odhodki. Zato bo zelo zanimivo slišati, kako bo minister Bajuk realiziral črno napoved, ki jo je sam pred nekaj minutami napovedal, da on ne rabi 50 milijard davka na dodano vrednost, ker bo za 50 milijard zmanjšal odhodke v letu 2008. To je minister povedal. Vlada bo varčevala. Pričakujem varčevalni program vlade Republike Slovenije, ki bo začel veljati 1. januarja 2008. Dvomim, da bodo odpovedovali sestanke predsedovanja, ampak mislim, da bomo videli zelo veliko protokolarnih dogodkov. Seveda bo pa to pomenilo, da bo potrebno očitno varčevati nekje drugje, na stvareh, ki bolijo. Mislim, da bo glavni prihranek vlade v tem, da bo dala občinam manj denarja. Če pa minister tega ne bo realiziral, kot je tukaj napovedal, bo pa to čisto navadna dvoličnost, kot smo jo videli v tem tednu, že zelo veliko. Predsednik vlade govori eno, minister za finance je povedal ravno obratno, je načrt. Tako, da gospod Mikolič, brez panike, gospodarstvo je dvakrat bolj obdavčeno, kot je bilo v času mandata prejšnje vlade. To je slabo za gospodarstvo. Zato tudi urad za makroekonomske analize še edini kolikor toliko samostojen del vlade.
Tri minute so minile.
Končujem, končujem; napoveduje za 20% nižjo gospodarsko rast v letu 2008 glede na stanje danes. Hvala.
Hvala lepa. In še gospod državni sekretar?
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nekaj odgovorov bi še rad oziroma pojasnil dal. In sicer v zvezi s podatki o knjigah. Razmerje med tem, koliko je obračunanega davka po podatkih, ki temeljijo dejansko na statistiki, kot sem rekel, v končni potrošnji in davku, ki se dejansko pobere ne samo od knjig, ampak tudi od periodike, od ostalega tiskanega gradiva, razmnoževanja itd. Skratka, nosilcev je tukaj razmerje 1 proti 3. In tukaj v drugo skupino so vključeni tudi državni organi, ki kupujejo in tudi ostale javne službe, ki kupujejo knjige oziroma periodiko. Tako da, za enkrat taki podatki so. Vsekakor se lahko podatki še dodatno proučijo, v kolikor bo možno. Glede amandmaja k 44. členu in v čem je dejansko razlika med tem, da se doda v to določbo beseda storitev. Razlika je v tem, da te storitve lahko opravljajo tudi z zunanjimi sodelavci in ali pa zunanje institucije, zunanji davčni zavezanci in ne samo tisti, ki opravljajo investicijske sklade s tega zornega kota. To seveda pomeni, da bi bile določene storitve, ki so povezane z opravljanjem investicijskih skladov, neobdavčene oziroma oproščene, čeprav bi jih tukaj opravljale osebe, ki dejansko ne opravljajo investicijskega sklada. Zaradi tega ta amandma ni sprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju k 44. členu? Ponovno odpiram potem prijavo. Prosim, da se prijavite. Hvala lepa. Gospod Horvat, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Kar zadeva amandma k 44. členu, ki ga predlagajo kolegice in kolegi Liberalne demokracije, želim povedati, da je bilo s strani vlade in tudi s strani koalicijskih poslancev že toliko argumentov povedanih, da je menda jasno, da koalicija, tudi sam osebno tega amandmaja k temu členu ne bom podprl. Kar zadeva večje davčne prihodke, o katerih je govoril spoštovani kolega poslanec, niso rezultat večjih davčnih obremenitev, ampak boljšega dela gospodarstva. V tem je poanta in to sploh ni res in to je laganje slovenski javnosti, ki nas danes spremlja, da je slovenska vlada, ta vlada, da je povečala davčne obremenitve slovenskega gospodarstva in da se je na račun tega nateklo približno 60 milijard več davčnih prihodkov. To je zavajanje slovenske javnosti, kakor je tudi zavajanje slovenske javnosti, če površno oziroma samo delno črtamo drugi odstavek 145. člena. Dovolite, da ga preberem v celoti: "Z zakonom o izvrševanju proračuna se lahko stopnja DDV po tem zakonu poveča ali zmanjša za do 15%." O zmanjšanju, spoštovani kolega poslanec Cvikl ni govoril. Treba je govoriti o dikciji tega odstavka, tako kot je zapisano. In prosim vas, ne manipulirajte s slovensko javnostjo, ki vam je tako ali tako večkrat rekla, ne hvala. Jaz pa hvala za besedo.
Hvala lepa. Kolega Cvikl ima repliko. Ampak res ponovno prosim, dajmo se skoncentrirati na 44. člen in amandma, kajti ta razprava je dejansko zopet prerasla v splošno obravnavo in splošno obravnavo smo že imeli, kot veste. Prosim, mag. Cvikl.
Jaz sem povedal, da gre za povečanje, zato, ker bomo mi predlagali možnost, da se možnost povečanja izloči iz zakona. To, da pa vlada lahko zmanjša DDV, to ji bomo pa pustili. Ampak, gospod Bajuk, gospod Janša nista govorila o zmanjševanju DDV. In drugo, gospod Horvat, seveda, moram vam replicirati. Opravičujem se, ampak povečanja obdavčitev gospodarstva v letu 2006 je posledica ukinjanja investicijskih olajšav za opremo, posledica seveda nekatere dodatne širitve davčne osnove, zaradi česar je prišlo do povečanja efektivne obdavčitve. To številke kažejo. Deloma je to posledica tudi boljših rezultatov. Vendar ne tako, da bi dobički bili večji za 100% in bi zato bilo seveda 100% davka več. Ne. Tega seveda ne morete potrditi in dokazati z nobenimi podatki. Zato mislim, da seveda predvsem gospod Horvat tukaj zavaja. Gospodarstvo bo plačalo 100% več davka, kot ga je leta 2004. To pa drži.
Hvala lepa. In verjeti ali ne, ponovno imate besedo mag. Cvikl, tokrat kot razpravljavec.
Moje vprašanje ministru je samo eno. Samo eno. Kaj je res to, kar pravi on, ali to, kar pravi predsednik vlade, načrtuje ali ne načrtuje, ali imamo tukaj v državnem zboru načrt proračuna z 21,9%? Gospod Bajuk pravi da, predsednik Janša pravi ne.
Hvala lepa. Amandma, tako je. Saj vedno opozarjam. K besedi vabim gospoda Starmana.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi nasprotno najprej o amandmaju. Verjetno ne razumemo natančno, kaj pomeni davek na dodano vrednost. Da s tem, če na neko grupo izdelkov ukinemo davek na dodano vrednost, to ne pomeni, da se bo ta izdelek avtomatično pocenil. Davek na dodano vrednost - se pravi - se dodaja vsem v liniji in v verigi. Tisto, kar je bilo prej zaračunano, se pri vsakem naslednjem odšteva. Se pravi, če govorimo o papirju oziroma knjigi, mora biti, potem, da je logično oproščen cel proces, ki niti ne vemo, kje, ves papir, pa vse te stvari, ker drugače, če nima vstopnega davka, pa ne izstopnega davka, potem se ta zadeva v elementih, ko se dodaja nova vrednost, nekaj pozna. Drugače pa se samo vedno dodaja, je davek na dodano vrednost. Vedno se doda v delu, ki ga eden člen v verigi predstavlja. Tako, da je potrebno to tako razumeti in je logično, da ne moremo kljub temu, da bi bilo, če bi bilo smiselno, bi bilo marsikje mogoče koristno, da ne bi bilo tega davka. Samo to ne bi pomenilo oziroma ni izvedljivo, ker je pač postopek davka na dodano vrednost sistem, ki se gradi v verigi, se davek prenaša z vsakega na naslednjega v verigi. Eden proizvajalec nabavi blago, plača DDV, proda te izdelke naprej in seveda razlika od plače, potem pa on samo svoj del DDV-ja. Odšteje se najprej tisti del DDV-ja, ki ga je plačal pri materialu in seveda plača pa za končni del, se pravi, vedno se DDV doračunava samo v tisti fazi, kjer se zgodi. Še eno stvar bi povedal. Ne vem, toliko je te debate, ali se bo povečal ali se ne bo povečal DDV. Mislim, da je to dejansko popolnoma brezsmiselno špekulirati, kaj in kaj se bi zgodilo. Jaz mislim celo oziroma moje osebno mnenje je tako, da je mogoče bolj pošten način obdavčevanja oziroma zbiranja državnih javnih prihodkov DDV kot pa dohodnina osebna obdavčitev. Mogoče bi bilo bolj pametno ukiniti ali pa dati olajšavo pri dohodnini pri teh majhnih osebnih prejemkih do višjega razreda in povečati DDV. DDV pač plača vsak tisti, ki ima denar, da nekaj kupi in plača ta DDV. Pri hrani je nižji, pri teh stvareh. Tu je še primer. Pri hrani je cela veriga, tudi v vhodu v predelavo je DDV nižji. Potem je logično, da je tudi dokončno lahko taka. Ne vidim jaz nobene tragedije oziroma nobene stvari. Mislim, da bomo morali imeti DDV na ravni oziroma primerljivi ravni nam podobnim državam in tudi strukturo javno-finančnih prihodkih oblikovano tako, kot so te države, s katerimi se želimo primerjati. Jaz ne vem, zakaj tukaj toliko te diskusije. Obdavčitev oziroma prihodki obdavčitev podjetij pa ta stvar, to pa jaz ne bi govoril, kako se je ta stvar povečala, ampak s ponosom povem še sedaj, da sem zelo presenečen kot gospodarstvenik in vesel, da se te zneske ob istih stopnjah bistveno povečuje. Povem, da je bilo prihodkov od dobička pravnih oseb leta 2000 samo 51 milijard. In potem to pomeni, da je dejansko gospodarstvo gospodarilo na tak način, da ni ustvarjalo prav nobenih profitov oziroma so se ti profiti prelivali v prejšnjem obdobju v določene druge kanale in potem tudi nobenega prispevka oziroma nobenih davkov pobrali. To je pozitiven znak. S tem bi se jaz pohvalil, da so ob istih stopnjah prispevki oziroma prihodki večji. Izjema so tiste rezervacije oziroma računovodski standardi, kar je pa spet vprašanje, zakaj so bili pa taki. Mislim, da ni bilo normalno, da je lahko vsak imel vse v določenih rezervah in s tem ni plačal nobenega davka. Predvsem tu govorim tudi o bankah in vseh zadevah, ki so si lahko na način izognile davku na določenem plačilu davkov. To dilemo bi jaz hitro, ne izpostavljal, ampak sem zelo ponosen na to, da se dosegajo taki rezultati, kljub temu, da nihče ni pričakoval tako velikega prehoda, saj smo še v planu za leto 2006 planirali 164 milijard prihodkov. Sedaj pa jih planiramo 228, potem pa spet zelo radikalno nazaj, pa praktično brez zasedanja 2007 in 2008. Hvala lepa.
In še gospod Veršnik.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Jaz na žalost imam občutek, kot da smo v nekem parlamentu iz preteklih časov, ko smo hodili nekam na jug. Namreč, v tem parlamentu se pogovarjamo o tem, kako bi se izognili nekaterim pravilom, ki so v veljavi v tisti skupnosti, h kateri smo se priključili. Želimo najti neke ovinke, da bi dobili neke izjeme. Ja, izjeme smo imeli, priložnost doseči takrat, ko smo se pogovarjali o vstopu v EU, pa jih na veliko področjih nismo niti uspeli, nismo jih niti zahtevali, pa čeprav bi bili upravičeni. Prepričan, da bi jih tudi lahko dobili. Okoli te razprave imam občutek, da nekdo z založniki manipulira in jih zavaja in zato jih razburja, da se zbirajo in iščejo podpise glede tega, namesto, da bi se obrnili na pravo instanco, kjer bi dobili relevanten odgovor. Tukaj pa je vlada in ne neka združba. Postopno ukinjanje olajšav za opremo. Lepo vas prosim, kdo je to ukinjanje sprejel? In da je rezultat boljšega poslovanja v slovenski industriji. Rezultat tega je tudi ta, to ukinjanje, vendar pa poglejmo, pri tistih podjetjih, kjer so bili dejansko zamenjani neki direktorji, za katerimi se je tudi jokalo in danes ugotavljamo, da imajo te iste firme boljši poslovni rezultat. Kaj so delali? Skrivali so poslovne rezultate, dajali so za nerentabilne naložbe, dajali so za neka združenja in skratka, na vsak način so z manipuliranjem dosegli nižji poslovni rezultat. Jasno zakaj, zato da bi manj davka plačevali. Danes mislim, da je v teh firmah, pa bom kar omenil Mercator, Delo in Krko, drugo vodstvo, ki se obnaša drugače, če nič drugega lahko rečem bolj pošteno in imajo boljši poslovni rezultat in rezultat boljšega poslovnega rezultata je tudi več davka na dobiček. Jaz mislim, procent se ni spreminjal, res pa je da ta olajšava, ki pa je bila sprejeta v neki prejšnji opciji, povzroča to razliko. Rezultat je tukaj. In ne vidim razloga, zakaj bi se tega sramovali in bodimo veseli, da delajo pošteno, da pridelajo več dobička in iz tega jasno več davka. Kar se tiče tega stalnega ponavljanja o povišanju DDV-ja. Jaz sem bil tukaj že večkrat priča, kako bomo za leto 2007 povečali DDV, kako bomo povečali za 2008. Nobena od teh napovedi se ni uresničila, na žalost. Hvala.
Hvala lepa. Očitno je čas edini selektor razprave in ima vedno prav. Ampak, ker vidim še nekaj dvignjenih rok, ponovno odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Hvala lepa. Prvi ima besedo gospod Anderlič.
Potrebno se je bilo oglasiti ob tej sveti preproščini. Kaj ima ta vlada s Krko in z boljšimi rezultati, me prav zanima? Krka je desetletja ugledna, dobra in boljša firma, razen tega, da je predsednik sedanje vlade ali takrat največje opozicijske stranke želel diskreditirati bivšega direktorja, ki je bil 22 let tam direktor in po vašem je skrival rezultate in ni zasluga te vlade zasluga v narekovajih, da se je tam zamenjal direktor, ampak planirana kadrovska politika za razliko od drugih podjetij, kjer pa ste nasilno zamenjali direktorje brez razlogov in tako naprej. To je seveda mešanje in resnično zavajanje. V teh prostorih je bil poskus diskreditacije bivšega vodstva, ki pa je planirano.
Gospod Anderlič, tudi vas moram opozoriti, 44. člen.
Tukaj je bilo govora o tem in je potrebno pojasniti zaradi resnice, zaradi slovenske javnosti, da ne bodo gospodje iz vladajoče stranke tukaj preprosto zavajali. Jaz ne vem, s kakšnimi nameni, ampak ta oblast ima kvečjemu zasluge pri Krki, da je predsednik nadzornega sveta insajdersko kupoval delnice, se na ta račun okoristil, pripadnik te stranke, ne pa, da so se rezultati poboljšali zato, ker več ne skrivajo rezultatov kot so jih menda v prejšnjem času, ko je bilo drugo vodstvo. To je bilo potrebno v interesu resnice seveda povedati.
Hvala lepa. Gospod Veršnik ima repliko.
Ja, jaz bi rad sam pojasnil, jaz nisem govoril, da je kdorkoli karkoli zamenjal. Prišlo je novo vodstvo. To je pa druga stvar, to pa še vedno trdim. Ampak, da bi bilo vodstvo zamenjano ali ne vem, kaj. Pač drugo vodstvo je. To je pa neminovno [[?]] .
Hvala lepa. Predlagam, da se ta debata nadaljuje zunaj te dvorane. Postaja preveč goreča. Besedo ima pa gospod Testen.
Hvala za besedo. Glejte, jaz bom en stavek povedal v zvezi z amandmajem in sicer to, da tega amandmaja ne bom podprl, ostalo bom pa nadaljeval kot vsi do sedaj v tistih temah, ki se je pač govorilo, in sicer v obliki splošne razprave. Ko govorimo o zakonu o DDV-ju, jaz mislim, da je to samo pravna osnova za eventualno spremembo DDV-ja in govorite danes, da bo se DDV spremenil ali pa se ne bo spremenil. Mislim, da ni korektno. V naši poslanski skupini smo že velikokrat povedali, da zagovarjamo tista stališča, da je potrebno izkoristiti vse druge možnosti in tudi za leto 2008, o katerem se danes veliko govori, zagovarjamo tako stališče, da se najprej izkoristi vse možnosti, ki bodo nujne na področju trošarin, pa tudi drugih davčnih prihodkov. In šele potem se eventualno razmišlja, v kolikor bo nujno potrebno o spremembi davka na dodano vrednost. Kar se tiče efektivne obdavčitve, o kateri je gospod poslanec Cvikl veliko govoril. Ta efektivna obdavčitev je izključna posledica zakonodaje, ki je bila sprejeta v letu 2004. Ta vlada je v vseh dosedanjih popravkih davčnih zakonov davke samo nižala. Samo nižala je davke. To boste ugotovili vsi, ki imate možnost to zakonodajo videti in pogledati. In tudi ob priložnosti te davčne reforme se davki nižajo. Zato mislimo, da se bo to vsekakor poznalo tudi na rebalansu proračuna za leto 2007 in se bo poznalo na proračunu za leto 2008. Tako da govoriti o višanju davkov in davčnih stopnjah, se mi zdi skrajno nekorektno. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Cvikl, ne vem, če boste v štirih sekundah uspeli. Prosim.
Replika. Efektivna obdavčitev je zaradi zakona, ki ga niste spremenili. Mercator je upravljan s strani člana prejšnje uprave oziroma ožje ekipe. Delo, gospodarski rezultati padajo. S Krko se pa, gospod Veršnik, ne igrati.
Hvala lepa. Gospodu Pajku se opravičujem, ker sem ga maloprej izpustil, pa ima besedo, če to še čas dopušča. Nekaj malega ga je še ostalo, če se ne motim.
Hvala za besedo. Opažam, da imajo eni dvojna merila. Takrat, ko je treba denar dati iz proračuna, zagovarjajo, da je to nujno potrebno, ko ga je treba dati v proračun, pa ne. To pa ne. In jaz verjamem ministru, da ima dobro ekipo, da je znal izračunati, kako bo prišel do tega denarja.
Tehnika je pač naredila svoje. Mislim, da se je tudi državni sekretar še prijavil k besedi. Prosim.
Hvala lepa. Rad bi samo poudaril naslednje, kar je že v vseh izhodiščih reform in tudi v davčni reformi. V letu 2006, ko se pripravlja ta davčna reforma za leto 2007, se načrtuje zniževanje davčnih bremen. To je razvidno tudi iz ocen, ki se nanašajo na rast javne porabe v odstotku bruto družbenega proizvoda. Načrtuje se, da bo ta padla za skoraj 2 odstotni točki v naslednjih dveh letih, kar je seveda rezultat na eni strani varčevanja, na drugi strani pa nižje obremenitve tako podjetij kot posameznikov - pri podjetjih mislim davek na izplačane plače, znižane stopnje davka od dohodkov pravnih oseb in nenazadnje nižje stopnje dohodnine. Hkrati je ta program davčne reforme povezan tudi z varčevanjem, o čemer je bilo že govora, kar se z drugimi besedami izraža tudi v teh pokazateljih ter v večji konkurenčnosti gospodarstva in višji gospodarski rasti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijavo, ker vidim še nekaj željnih rok. Lahko se prijavite, tisti, ki imate še čas, seveda. Torej prvi ima besedo gospod Peče. In napovedujem ga z upanjem, da bo debata tekla okoli 44. člena amandmaja.
Gospod predsedujoči. Seveda, debata bo potekala okoli zakona o davku na dodano vrednost. Vem, da vi veste in da upam, da večji del poslancev, da debata o dvigu davkov ne more biti škodljiva, kakor tudi debata o morebitnem dvigu davkov ne more biti škodljiva. Dejstvo je, da so davki tisto nujno zlo, ki pa ga je potrebno zminimizirati. Toliko, da bomo čimveč prepustili razpoložljivim sredstvom domačih fizičnih ali pa pravnih oseb. Zato jaz nikakor ne morem razumeti debate tistih, ki seveda strogo ozko apelirajo na predsedujočega, da je v tem trenutku potrebno govoriti samo o knjigah. Gospodje in gospe, verjetno veste, navkljub razlikam med predsednikom vlade in finančnim ministrom o tem, kaj je bilo spisanega, da ste vsi pred nami pregledali predlog proračuna Republike Slovenije. Predsednik vlade je v ponedeljkovem odgovoru zatrdil na poslansko vprašanje meni, to je na poslansko vprašanje o dvigu davka na dodano vrednost v letu 2008, da vlada Republika Slovenje ni spisala nobenega akta, ki bi kaj takega potrjeval. Vsi mi imamo dostop do magnetogramskega zapisa. Vsi mi lahko vidimo, kaj je točno kdorkoli v tej dvorani izjavil. In predsednik vlade, gospod Janez Janša, da vlada Republike Slovenije ni pripravila nobenega takega akta. Odlok o proračunu, ki je v tem trenutku v proceduri državnega zbora. Vsi vi imate na svojih delovnih mizah. Pa mislim, da je po moji oceni 70 centimetrov gradiva v višino predloga proračuna za 2007 in 2008 in v njem je jasno razvidno, da pa finančni minister predvideva iz naslova davka na dodano vrednost v letu 2008 pridobiti več finančnih sredstev. Jaz verjamem, da je moja razprava marsikomu tudi od gledalcev verjetno zoprna. Verjamem, da je tudi razprava kolega Cvikla, marsikomu, tudi v tej hiši, torej v državnem zboru neprijetna. Za to se pač zavzemate, za to, da bi omejili razpravo. No, kljub temu, da govorimo o predlogu vlade Republike Slovenije, da se poveča tako nižja stopnja davka na dodano vrednost, kot seveda tudi višja stopnja. Ampak, lepo vas prosim, iz dolžnosti do tistih, ki pa so preveč finančno oziroma davčno obremenjeni, dovolite vendarle, da to razpravo odpeljemo v tej smeri, da bomo vsi vedeli, kaj nas čaka v letu 2008, v kolikor bo želja finančnega ministra in pa predsednika vlade uresničena, torej po dvigu davka na dodano vrednost. Torej, želja, da se povečajo davčna bremena Slovenk in Slovencev. Jaz nimam nikoli navade oziroma mislim, da niti enkrat v vsej svoji parlamentarni dosedanji aktivnosti nisem prebral še nikoli nobenega pisma. Dobivam jih po vsej verjetnosti tako kot vsi vi. Ampak zelo zanimivo pismo, ki mi mogoče odpira eno drugo obzorje, obzorje, da bi prišel na vaš pogled miselnosti ali na vašo dimenzijo, češ, kaj potem, če se bodo davki povečali. Iz tega naslova, čeprav pismo ni namenjeno pozitivno meni, dovolite, da vam kratek del, kar se tiče davčna zakonodaje, zakona o davkih na dodano vrednost tudi citiram. Naslovljeno je bilo prav na mene in kolega Cvikla. "Kljub vajinemu grmenju proti vladni davčni reformi to v celoti podpiram." Seveda, to je pravica vsakega slehernega državljana, piše. Nadaljuje pa zelo zanimivo: "Pa kaj, če bom moral plačevati nekaj fičnikov več davkov, saj se zavedam, da vlada mora dobiti denar." Drži. V Republiki Sloveniji je verjetno kar nekaj ljudi na podlagi preteklih lokalnih volitev, je teh dosti, ki se strinjajo s tem, da bodo plačevali, - še enkrat bom uporabil isti izraz "fičnikov več davka". Ampak raje bi poudaril, da niso samo ti, ki z veseljem plačujejo višje davke. Po moji oceni je veliko število Slovenk in Slovencev, ki pa tega nočejo, posebej nočejo, če vedo, kako se na drugi strani ta denar, ki ga vlada gospoda Janeza Janše in finančnega ministra dr. Bajuka pobira skozi davke, kako se pa ta denar troši na odhodkovni strani. In dovolite, ko smo na prihodkovni in odhodkovni strani. Vlada Republike Slovenije je, - in danes bom, mislim, da že četrtič poudaril, - načrtovala povečanje prihodkovne strani v naslovih davčnih prihodkov, konkretneje v naslovu 704 Domači davki na blago in storitve z indeksacijo 109. Konkretneje, davek na dodano vrednost z indeksacijo 111,9. In če smo to zapisali oziroma se opravičujem, če je finančni minister pripravil ta predlog, da se več dobi na prihodkovni strani, je ta višek, torej povečan davek v letu 2008 seveda opredeljen tudi kot izdatek iz proračuna, torej odhodkovna stran za leto 2008. Torej, hočem vam povedati, da navkljub besedam gospoda Bajuka, da se pa s tem le dopušča neko možnost, pa je ta možnost ne samo zavajujoča do davkoplačevalcev, ampak tudi do tistih proračunskih uporabnikov na odhodkovni strani, ki so dobili več denarja zaradi tega povečanja. In torej tudi tisti, v kolikor se to ne bi zgodilo, bodo seveda prikrajšani. Dovolite za zaključek, gospod Bajuk, tretjič vas pozivam, če odgovorite na prej zastavljeno zelo konkretno vprašanje. Pa ne samo pozivam, prosim vas odgovorite. Hvala.
Hvala lepa. In še gospod Kokalj.
Najprej, gospod predsedujoči, mislim, da ni korektno vodenje seje. Dopuščate razpravljanje o vsem, kar ni napisano v amandmaju. Tu bi tudi gospodu Pečetu, kot podpredsedniku državnega zbora, glede na to, da je eden najbolj striktnih voditeljev očital, da se enostavno zlorablja poslovnik. Sami zlorabljate poslovnik. Ravno v prejšnji razpravi ste to naredil. Vaša razprava je šla absolutno izven konteksta amandmaja, o katerem se razpravlja danes. Toliko, proceduralno. V zvezi s samo vsebino amandmaja pa naslednje.
Gospod Kokalj, ravnokar ste tudi vi zlorabili poslovnik. Jaz ves čas opozarjam, da debata poteka o 44. členu, o amandmaju. Če se nobeden od poslancev niti z vaše strani niti z druge strani niti z vlade tega ne drži, potem imamo samo dve možnosti, ali sejo prekinem ali ljudem odvzemam besede ali pa nadaljujem tako, kot sam nadaljujem. In sem se odločil za bolj demokratično varianto. Nenazadnje, In dubio pro libertatom, torej v dvomu naj bo bolj svobodno debatiranje v parlamentu, kajti smo v parlamentu. Toliko za medklic. Sedaj pa prosim, nadaljujte.
Zanimivo, da ste ravno meni vzel besedo, ki sem opozoril na problem. K vsebini amandmaja. Sploh ne vem, če je bilo javnosti predstavljeno, kaj ta amandma vsebuje. V zvezi s čim predlaga predlagatelj. Poslanski kljub Liberalne demokracije, da bi se davek na dodano vrednost oprostil. Zavarovalne in pozavarovalne transakcije, najem oziroma zakup nepremičnin, finančne transakcije, dajanje kreditov oziroma posojil v denarni obliki, izdajanje kreditnih garancij, transakcij vključno s posredovanjem. Transakcij vključno s posredovanjem v zvezi z valuto bankovci in kovanci, transakcije vključno s posredovanjem storitev opravljanja investicijskih skladov, igre na srečo, dobava zlata banki itn. Kje so ti argumenti? Po eni strani neprestano poslušamo, da se bogatim pušča več oziroma daje več s to reformo in revnim jemlje, po drugi strani je pa ta amandma točno tako napisan, kot sami pravite. Se pravi, če se davek zniža oziroma če se ga oprosti, bodo zato cene teh storitev še višje. To so pravzaprav predlogi za tiste institucije in ustanove, ki upravljajo z velikim kapitalom in ki imajo velike dobičke. Mislim, da je ta amandma naravnan ravno nasprotno temu, kar Liberalna demokracija ves čas očita predsedniku oziroma finančnemu ministru v zvezi s to davčno reformo. Mislim, da je to zelo nekorektno in da je to zelo očitno zavajanje javnosti. Drugič, povejte vsebino amandmaja in ga predstavite javnosti.
Hvala. Gospod Peče ima repliko.
Hvala. Dovolite, gospod predsedujoči, vsaj z moje strani vse čestitke za današnje vodenje. Dejstvo je, da govorimo o eni najpomembnejši zadevi za državljanke in državljane. In če se ne bi smelo ob obravnavi zakona o davku na dodano vrednost spregovoriti o nameri vlade, ki jo je podala in začrtala k predlogu proračuna za leto 2008, oprostite, potem je boljše, da imamo korespondenčne seje, kjer se bo potrdilo vse, kar vlada Republike Slovenije predlaga. In prejle je kolega Kokalj, po moji oceni, izrekel nekaj trditev, ki nakazujejo na to, da ne pozna ne zakona ne amandmaja in ne predlogov amandmajev, ki so bili vloženi in obravnavni na matičnem delovnem telesu. Jaz osebno ocenjujem, da ste meni očitali, da kršim poslovnik. Zakaj? Zaradi tega, ker na glas opozorim vsebino, ki jo vlada Republike Slovenije predvideva z zakonom o davku na dodano vrednost. Lahko tudi izhajamo iz vašega stališča, torej tako imenovanega vladnega stališča in bom tu citiral, da je zakon o DDV samo pravna podlaga in da je vsa ostala debata nekorektna. Gospe in gospodje, to bi bilo, če vlada Republike Slovenije pred nekaj dnevi ne bi povedala, da bo pa to pravno podlago uresničila v predlogu proračuna Republike Slovenije. Vlada Republike Slovenije je najpomembnejši javnofinančni akt od sebe dala in iz njega je razvidno, da načrtujete ali pa vlada načrtuje povišanje prihodkov iz naslova davka na dodano vrednost. Ker upam, da se mi potem ne bo več treba oglašati, povem še to. Prav tako je bilo izrečeno na moj račun, da ima minister dobro ekipo in da bo znal najti nekaj denarja. Z vaše strani je bilo rečeno. To ste vi rekli. Ampak, poglejte, točno to drži, ampak nevarnost je, da to drži na račun, da bo minister našel ta dodaten denar skozi nove davke. To delajo slabi gospodarstveniki, to delajo slabi politiki, kajti najlažje, kar je, je povišati ali pa uvesti nov davek. In če je za vas to dobra ekipa, je za mene osebno to slaba ekipa. Po moji oceni nihče, ne v tem državnem zboru ne v okviru vlade Republike Slovenije, ne bi smel imeti za prioriteto svojega dela dvig davkov. Medtem, ko se pa sprijazni in v povezavi s 44. členom, da je pa Slovenija v slabem položaju v primerjavi z ostalimi članicami Evropske unije, ker ima, na primer, Velika Britanija uveljavljeno pravico do ničelne stopnje, Slovenija pa ne more imeti. Tu nekaj ni prav. To je narobe svet. Tam, kjer bi lahko imeli, imamo negativen položaj. Vlada Republike Slovenije se s tem strinja. Pravi, ja, pa kaj. Tam, kjer pa se bremeni naše državljanke in državljane, pa prepovedujete debato, zavajate, beseda ministra za finance, se zdaj razlikuje od besede predsednika vlade. Vsi med nami imamo pred seboj predlog proračuna, iz katerega je jasno razvidno, kaj je v načrtu. Temu predlogu jaz osebno - in to pravico mi vendarle pustite - nasprotujem. Nikoli v vsej svoji politični karieri nisem podprl dviga niti enega davka, zaradi tega, ker poznam strukturo proračuna. Zaradi tega, ker so davčni prihodki v okviru proračuna Republike Slovenije napeti preko 90% in je krepko manj kot 10% tako imenovanih nedavčnih prihodkov. Gospodje, leta in leta že trobim o tej zadevi. In mnenja ne bom spremenil zaradi tega, ker bi vi radi, da se pač tega ne pove naglas. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu ministru, naj povem naslednje. Silno težko je posamezne člene in amandmaje iztrgati iz celote in jih obravnavati v nekakšnem vakumu. Zaradi tega dopuščam širšo razpravo. Kot da bi razpravljali o korenju in ne bi dovolili razprave, na primer, o zajcu, ki se s korenjem prehranjuje. Gospod minister, imate besedo. Ne? Se odpovedujete. Potem pa ponovno odpiram razpravo, sedmič. Prijava teče. Gospod Kokalj, potem pa minister oziroma državni sekretar.
Hvala lepa. Moram se popraviti glede na mojo prejšnjo razpravo, včasih je človek prehiter. Pravzaprav amandma, o katerem govori [[...]] [[opozorilni znak za konec - nerazumljivo]] so storitve opravljanja investicijskih skladov, je pa ta amandma vložen v duhu, o katerem sem prej govoril. Kot predsednik odbora za zadeve Evropske unije pa moram povedati, da je odbor vsaj dvakrat že razpravljal o teh izjemah pri davku na dodano vrednost.
Čas je potekel. Prosim še gospoda ministra oziroma državnega sekretarja, če želita besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Proračun, ko se pripravlja, je vedno na podlagi veljavne zakonodaje, ponavljam, veljavne zakonodaje in pa prognoze, kako se bodo stvari obračale v gospodarstvu in v celotni družbi. Torej je vedno na podlagi neke prognoze in veljavne zakonodaje. Ta proračun in tudi vse, kar se je danes ponovno debatiralo o DDV-ju. Pričakujem, da se bo še ponavljalo, ko bo razprava o proračunu, pa na neki način zanika to dejstvo. Vedno je tako. Proračun za leto 2006 je tudi predvideval in našel svojo pravno podlago za zaključek predloga, kar se tiče predloga 2007 v veljavnem zakonu DDV-ja, ki je bil predlagan s strani prejšnje vlade in je ta državni zbor v predprejšnji sestavi tudi sprejel. To je možnost, da v zakonu o izvrševanju proračuna vlada lahko predlaga državnemu zboru do 15% razlike v stopnjah DDV-ja. Če bi predlagala kaj drugačnega, potem bi morala spremeniti sam zakon o DDV-ju. V tem je pač ta razlika. Dejstvo je, da čeprav smo predvidevali, zakaj samo pa sploh to predvidevali. Ker smo predlagali in tudi začeli izvajati. Ta državni zbor se je s tem strinjal. Postopno odpravljanje davka na izplačane plače. Postopna odprava davka na izplačane plače je zelo zahtevna naloga za slovenski proračun. Zakaj? Ker se je zelo veliko sredstev preko tega nabralo in smo šli na neki postopek pristop. 20% se je že odpravilo letos. To je velika razbremenitev gospodarstva. O tem se noče več govoriti. In v letu 2007 bo pa dodatnih 20%. Vse to se krije, se bo pokrilo na podlagi tega, k čemur smo se že zavezali in tudi izpolnili. In to je neko dosledne spoštovanje parametrov pakta stabilnosti in rasti, ki pa nam morajo zagotoviti, da bomo ne samo vstopili v evro območje, ampak se tam tudi lahko obdržali. Dejstvo je, da nismo dvignili in ne predlagamo dvig DDV-ja v 2007, čeprav je bilo ravno tako kot letos pripravljeno, ravno tako kot predlagamo za 2008. Zakaj tega ne moremo drugače narediti? Ker se stvari dejansko v Sloveniji globoko spreminjajo ne glede na to, če določeni predstavniki ali pa spoštovani poslanci tega nočejo sprejeti ali pa priznati. Dejstvo je, da se zakonodaja spreminja. Spreminja se in so predlogi na mizi in bodo obravnavani v tem državnem zboru. In to ni neka fantazija ministra za finance, ampak je v normativnem programu vlade in tudi v delu in predvidenem delu tega državnega zbora. Torej spreminjajo se pravila igre. Dejstvo je, da bo do teh sprememb prišlo, a vendar še niso priznane in uzakonjene, čeprav se te načrtujejo. In ne moremo sprejeti takšne kritike, češ, nič ne delate na odhodkovni strani, ko dejansko na odhodkovni strani predlagamo določene spremembe in racionalizacijo in se je s tem tudi državni zbor v veliki meri tudi že strinjal. Ko bo vse to sprejeto, ko bo to uzakonjeno, bo treba pregledati proračun za leto 2008. Ja, seveda, ga bo treba pregledati. Pa še kako ga bo treba pregledati. Dejstvo pa je, da mi pričakujemo, da bo večja mera racionalizacije prinesla toliko prihrankov. Skupaj z močnejšo gospodarsko rastjo nam bo omogočilo, da ne bo do takšne spremembe prišlo. Lani smo ravno tako v tem državnem zboru govorili, seveda, to ni samo predmet, ne bi smelo biti predmet ali verjameš ali ne. Pravna podlaga je bila dana, pravna podlaga obstaja, a to pravno podlago nam ni bilo treba izkoristiti, ker so določeni učinki sprememb, ki jih je ta državni zbor že uzakonil na predlog vlade, so dejansko vse to omogočale. Prepričani smo, da do takšnih sprememb, kakor so vključene v tem projektu proračuna, ne bo prišlo. Zakaj? Ker istočasno tudi predlagamo spremembe zakonodaje. Zaenkrat pa ne moremo drugače kot pripraviti proračun na podlagi veljavne zakonodaje. In to je ta predmet te razprave, ki pa sicer se predstavlja v drugačni luči. Kar se pa tiče verodostojnosti dela te vlade na področju javnih financ, bi pa rad samo še enkrat opozoril na določena dejstva, ki so tudi zdaj, o katerih sem že govoril, o predstavitvi memoranduma za oba proračuna za leto 2007 in 2008. In so dejstva, ki jih je treba pač sprejeti. Preverjena dejstva s strani evropske komisije in evropske centralne banke, ki pa na podlagi metodologije ESA 95, to se pravi na tisti podlagi, kot merijo javni finančni položaj vseh držav članic, je jasno se izkazalo, da je ravno ta vlada več kot prepolovila povprečni primanjkljaj v prejšnjem obdobju petih let in da smo na pravi poti in da ta verodostojnost, ki pa ni nikdar. Nikdar nismo tukaj stali ali pa zahtevali in pa sami sebi pripisovali to vlogo. Iz mojih ust niste nikdar drugega slišali kot priznanje celotni Sloveniji, ker se je znala v ključnem obdobju organizirati in dejansko tudi sprejeti določena pravila in se teh pravil držati. To je tudi socialnim partnerjem, tudi priznanje prejšnji vladi, ki je določene stvari pametno zastavila. To sem tudi že izjavil, ne enkrat, že večkrat in seveda doslednega izvrševanje vsega tega s strani te vlade. Ta delež pa je treba priznati, če je človek verodostojen in pravičen. Dejstvo pa je, da se je v tem obdobju dejansko prepolovil primanjkljaj tako, kot ga Evropa meri in tako kot merijo primanjkljaj povsod, in ne samo proračune, vseh štirih blagajn in vse drugo kar spada pod koncept širše države. To smo prepolovili v tem obdobju. To so zgodovinska dejstva. To se pa ne more kar tako pavšalno odpraviti in reči, da smo na napačni poti, ker je očitno, da kdor je objektivno pripravljen to gledati pride do popolnoma drugačnega zaključka kot pa določenih izjav, ki smo jih danes v tej dvorani slišali. Kar se tiče DDV-ja, še enkrat rečem, ni nikakršnega predloga spremembe v tem zakonu. V letu 2007 ne bo nikakršne spremembe. V letu 2008 pa sem prepričan, da na podlagi vsega kar vlada dela, ker je že naredila, kar se trenutno pripravlja in bo ta državni zbor obravnaval, bomo lahko skupaj tudi to dosegli, da DDV-ja ne bomo povišali v letu 2008.
Hvala lepa. Sprašujem, če bi želel še kdo razpravljati? Ponovno bomo odprli možnost prijave. Prosim, da se prijavite. Gospod Peče, potem pa gospod minister. Gospod Peče, beseda je vaša.
Hvala. Gospod minister zelo lep govor in odgovor ste imeli. V delu svojega odgovora ste seveda govorili o državi. Dovolite, da vas tu dobronamerno dopolnim. Država smo ljudje. Nekoč sem slišal: "Tu sem doma, tu je moj dom." S tem se strinjam. In naša naloga, tako moja, kot s strani vseh poslank in poslancev, ne nazadnje pa tudi vaša je, da ta dom naredimo prijeten za bivanje. In prijeten dom za bivanje ne more biti z visoko, previsoko najemnino. In če grem na nivo države, vprašanje, če je lahko prijetna država tista, ki tako zelo obdavči svoje državljane in državljanke. V nadaljevanju ste rekli, da gledate objektivno samo vi in da gledajo objektivno samo tisti poslanci, ki vas podpirajo. Ampak za božjo voljo, gospod minister, eno govorite, drugo ste napisali. Ne bom, obljubim, več četrtič citiral koeficienta iz proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Zaradi tega, ker veste, kaj ste zapisali. Jaz vam lahko danes obljubim vso mojo pomoč in verjamem, da tudi večji del poslancev, samo da ne bi prišlo do realizacije vašega načrta po dvigu DDV-ja obeh stopenj v letu 2008. Resnično globoko verjamem, da je to nekaj najslabšega, kar lahko naredite kot finančni minister. Rečeno je bilo, da se iz vaših ust ni nikoli slišalo. Glede na to, da se konkretnega odgovora noče dati, potem nam ne preostane drugega, kot da v nevednosti ali pa v nejeveri počakamo na leto 2008. Moja ocena pa je nekoliko drugačna od vaše, da navkljub negativnim ukrepom, ki jih mora kdaj kakšna vlada sprejeti, mogla bi pa gledati, da bi jih bilo čim manj, je toliko odgovorna vlada in ljudi na te negativne ukrepe, kot je povišanje davka, tudi pripravi. In ko govorite, da bi bila opcija boljše gospodarske rasti, veste, v temu primeru pa sem že jaz skoraj naveličan tovrstnih odgovorov, ker vem, kaj delate za to, da bi gospodarsko rast povečali. Trenutno je danes v Sloveniji gospodarska rast zelo ugodna, ampak gospodarska rast ne poteka z roko v roki v istem trenutku z investicijami, ampak sledi investicijam. V nekaterih panogah je to v letu dni, v nekaterih je pet let, v nekaterih 10 let. In vse do letos je zakonodajna veja oblasti, kakor seveda tudi izvršilna veja oblasti, spodbujala investicije za fiskalno politiko. Letos se je na vaš predlog spodbujanje investicije uničilo oziroma ni več spodbujanja investicij. Na podlagi česa pa potem lahko pričakujemo rast oziroma gospodarsko rast. Glavni element ali pa zelo pomemben element gospodarske rasti se je v temu letu na vaš predlog izničil. In ko se govori, da se v Sloveniji stvari spreminjajo, seveda se spreminjajo. Nekaj od sprememb od nas terja zunanji svet, nekaj od sprememb od nas terjajo sosedje, dejstvo pa je, da večji del teh sprememb kreiramo sami in da vlada Republike Slovenije pošilja to kreacijsko zloženko ali pa delo v državni zbor. In dejstvo je tudi, da državni zbor žal v razmerju moči, kot je, vse to sprejema. Ampak meni pa kot poslancu državnega zbora dovolite, da opozarjam na nepravilnosti, ki jih boste po moji oceni naredili. Zapisali ste, da boste te nepravilnosti naredili v zakonu o proračunu. Iz tega se ven ne morete več umakniti. Tudi če je bil kiks ali pa tudi če je bilo to zgolj in le napačno planiranje sredstev ali pa izkazovanje višjega proračuna, ste imeli tudi to možnost popraviti. Nenazadnje, pred dnevi je potekalo matično delovno telo, na katerem so se obravnavali amandmaji. Tudi sam sem vložil amandma ravno s področja davka na dodano vrednost, na področju razpona, ki vam omogoča, da ga dvignete, ampak nobeden od poslancev vladajoče večine, niti državni sekretar tega amandmaja ni podprl. Ampak kljub temu, da sedaj pravite, da to ni potrebno, ampak vseeno ste pustili ta opcijski posel v okviru najpomembnejšega javnofinančnega akta. In ko govorite o nastanku zakona o davku na dodano vrednost, drži, bili so trije mandati nazaj in mislim, da je bilo, ne 1999 leto, kakor se je danes govorilo, ampak da je bilo leto 1998. Takrat je tedanja vlada, to je tri mandate nazaj. Ne more vedno biti odgovor za nekaj slabega, to smo pa podedovali, to je bil dober odgovor prva pol leta. Gospodje, vi ste na polovici svoje poti, prekoračili ste, v drugem delu svoje poti ste. In še vedno slišimo en in isti odgovor. To se je pa zgodilo v srednjem veku ali pa to se je zgodilo pred letom 2000 ali pa pred svetovno vojno ali pa tri mandate nazaj. In dovolite samo še enkrat in potem bom res nehal. Tedanja vlada je poslala v parlament zakon o davku na dodano vrednost. Sedanja vlada, takratna opozicija je temu zakonu nasprotovala z istimi argumenti, kot jim danes nasprotujem jaz, z istim aktom, kot mu danes nasprotujem jaz, in ta akt se imenuje amandma. Amandma k predlogu zakona o davku na dodano vrednost. Samo ena razlika, se opravičujem, dve. Takrat se je govorilo o 65. členu, ker je bil pač drugače prestrukturiran zakon o davku na dodano vrednost, danes se govori o 145. členu k isti vsebini. In še druga bistvena razlika je, vi ste pozabili, kaj ste zagovarjali, jaz pa ne. Samo ta razlika je. Vi ste danes spremenili svoje stališče in seveda gradite javnofinančno politiko na omenjenem manevrskem prostoru, to je to, da pričakujete več sredstev iz naslova davka. Saj če bi bilo iz naslova koncesij, ki pa jih nočete, krovnega zakona sprejeti ali pa delitve javnih podjetij gospodarskih družb, gospod Bajuk, verjemite, imeli bi vso mojo pohvalo, vso mojo podporo. Ne morete pa imeti takrat, pa ne glede na to, ali me označujete, da sem neobjektiven ali pa karkoli drugega, ali pa kot je tisti občan, ki je celo pisal s polnim imenom in priimkom in naslovom, pa si ne želite, da bi izvedeli, kaj je v prvem delu pisal o meni in kolegu Cviklu, ker sva bila vse prej kot človeka, ker se zavzemava za nizke davke. Gospod Bajuk, prosim vas, ne dvigovati, ne poviševati davčnih bremen za naše državljane. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dejstvo je, da razpravljamo o nekih amandmajih o DDV-ju, a vendar, ker so pač takšni predlogi bili slišani in takšne besede izrečene, se pa moram ponovno tudi oglasiti. V svoji predstavitvi memoranduma za proračun leta 2007 in 2008 sem med drugim poudaril to, kar lahko tudi preverite v vseh gradivih, da v skladu z napovedanimi reformami, vlada predlaga znižanje davkov za državljanke in državljane ter za podjetja. In tukaj je ključni stavek, delež davkov v odstotku BDP-ja, tako se to meri, drugače je nesmiselno meniti. Če hočete vedeti, kakšno je breme, morate vedno primerjati, kakšen je ta delež v BDP-ju. Delež davkov v odstotku BDP-ja bo glede na ocenjeno realizacijo za leto 2006 za 1,1% BDP-ja nižji v letu 2007, za dodatnih 0,5% BDP-ja pa v letu 2008. Torej, istočasno se pa tudi zniža obseg celotnih odhodkov. Konsolidirani javnofinančni odhodki, torej prav vse štiri blagajne, v katere so vključeni odhodki, ki se financirajo tudi z evropskimi sredstvi, se bodo v naslednjih dveh letih v povprečju znižali za 0,8 BDP-ja na leto glede na predvideno raven 2006. To pomeni, da se bodo javnofinančni odhodki v prihodnjih dveh letih znižali za 1,6%. V zadnjem štiriletnem mandatu so konsolidirani javnofinančni odhodki brez plačil sredstev proračuna EU, samo tako so lahko primerljivi, dosegli povprečje 43,6%, in sicer je bilo tako 44% BDP eno leto, potem je padlo na 43,6%, potem še enkrat na 44%, potem pa še enkrat na 43,6%; torej v povprečju 43,8%. Pri predlogu proračunov, ki jih imate pred seboj, pač načrtujejo, da bodo proračuni vseh teh štirih blagajn znižali ta delež na 41,9%, kar je za 1,9% manj BDP-ja javne porabe v primerjavi s povprečnim prejšnjim obdobjem. Torej, davčno breme se znižuje. Določeni cilji, ki so pomembni za naš razvoj v prihodnosti, so predvideni in tudi sredstva so za to namenjena. Težko je najti takšen položaj ali pa neko predstavitev, ki bi lahko zanikala ta dejstva. Dejstvo je, ta vlada je v tem obdobju spravila javne finance v pravo smer, marsikaj je še potrebno doseči, a vendar vas ponovno vabim, da pregledate poročilo, ki ga je ravno včeraj evropska komisija dala v javnost [[..]] [[Opozorilni znak.]] [[..]]Po metodologiji ESA 95 dejansko smo več kot razpolovili, več kot prepolovili primanjkljaj v prejšnjih petih letih, ki je šel od 3, 9 na 4, 3.
Čas je potekel, gospod minister. Prosim, gospod Cvikl. Proceduralno?
Gospod predsednik, moj proceduralni predlog je zelo enostaven, pa vendarle prosim, da dovolite, da ga pojasnim. Izhajam iz tega, kar je minister za finance ravnokar povedal, in res je. V primerjavi z letom 2006 se davčno breme zmanjšuje iz 39,9 na 38,8%; zmanjšanje za 1,1%.
Gospod Cvikl, proceduralno.
Dovolite, gospod predsedujoči, ampak gospod minister primerja leto 2006 z letom 2008. Primerjati je treba z letom 2004. Leta 2004 je pa bilo davčno breme 39 in se je najprej povečalo, gospod minister, na 39,9, sedaj pa pravite, da ga boste zmanjšali. In, gospod predsedujoči, jaz samo prosim, da ministru dovolite, da primerja [[...]]
Prosim, povejte do konca, kakšen je proceduralni predlog. Ne zlorabljajte poslovnika, gospod Cvikl.
Moj proceduralni predlog je, da minister pojasni pred slovensko javnostjo primerjavo z zadnjim letom prejšnje vlade, ne pa da primerja s trenutno situacijo [[...]]
To ni proceduralno. Preberite si člen v poslovniku, kaj govori o proceduralnem predlogu.
Glejte, moj proceduralni predlog je, gospod predsedujoči, ta, da omogočimo slovenski javnosti, da izve celovito informacijo [[...]]
To ni to. Gospod Cvikl, jemljem vam besedo.
Zato mislim, da je prav, da povem to, da je minister napačno povedal.
Gospod Cvikl, nimate več besede. Prosim!
Breme se je povečalo, sedaj se zmanjšuje, ampak šele v drugi polovici mandata vlade gospoda Janše, v prvi polovici mandata se je pa povečalo.
Gospod Cvikl, grobo ste kršili poslovnik. Bom pa tudi povedal, da sem bil ravnokar s strani ministra označen za pajaca. Gospod minister, v tem parlamentu s takšnimi besedami ne boste žalili nobene poslanke, nobenega poslanca, niti predsedujočega. Če se to ponovi, vas bom dal odstraniti iz te dvorane. Tako. Zaključujem razpravo. Nadaljujemo z razpravo o 148.a členu in amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.25 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA PROMET NEPREMIČNIN (EPA 1069-IV). Za razpravo imamo na voljo 10 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo gospodu ministru za dodatno obrazložitev.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog novega zakona o davku na promet nepremičnin na celovit način ureja obdavčitev prometa nepremičnin in nekaterih stvarnih pravic na nepremičninah, ki se nahajajo na območju Republike Slovenije. Predlog zakona bo nadomestil trenutno veljavni zakon o davku na promet nepremičnin in še bolj medsebojno uskladil sistem obdavčitve nepremičnin z davkom na dodano vrednost in z davkom na promet nepremičnin. V primerjavi s predlogom zakona, ki ga je državni zbor obravnaval v prvi obravnavi, je treba še posebej izpostaviti določbo 8. člena predloga zakona, ki zdaj vključuje izrecno jasno navedbo glede določanja davčne osnove pri finančnem najemu in omogoča, da se iz davčne osnove izločijo stroški financiranja finančnega najema, seveda če so tudi v pogodbi med strankama izkazani ločeno. V zvezi z novo ureditvijo finančnega najema kaže še enkrat izrecno poudariti, da nova ureditev, v skladu s katero se davek obračuna ob sklenitvi pogodbe o finančnem najemu, izenačuje način obdavčitve tega prometa z davkom na promet nepremičnin, z obdavčitvijo enakih transakcij po zakonu o davku na dodano vrednost. Predlog prav tako pomeni enako davčno obravnavo vseh oblik pridobitve ekonomske in lastninske pravice na nepremičnini. Spoštovani! V skladu s povedanim in upoštevaje, da k predlogu dopolnjenega zakona ni bil vložen noben amandma, vlada predlaga državnemu zboru, da predlog zakona podpre in da v skladu s 138. členom poslovnika državnega ta državni zbor opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko, zato prosim predsednika Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji seji 12.10.2006 opravil tudi drugo obravnavo predloga zakona o davku na promet nepremičnin, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v redni zakonodajni postopek posredovala vlada Republike Slovenije, dne 15.9.2006. Na seji so poleg predlagateljev prisostvovali predstavniki zakonodajno-pravne službe ter predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije. Zakon ureja obdavčitev nepremičnin, ki niso obdavčene z davkom na dodano vrednost. Z zakonom se želi zajeti tudi vse tiste odplačne posle, katerih predmet so nepremičnine, ki po do sedaj veljavni zakonodaji niso bile predmet obdavčitve z davkom nepremičnin. Sprejeli smo amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1., 5., 8. in 16. členu. Amandmaji so vgrajeni v dopolnjen predlog zakona o davku na promet nepremičnin, katerega predlagamo, da državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je zbor na 21. izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. In ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA DEDIŠČINE IN DARILA, EPA 1066-IV. Za razpravo imamo na voljo uro in 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem gospodu državnemu sekretarju za dodatno obrazložitev.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog zakona o davku na dediščine in darila bo nadomestil dosedanji enako imenovani davek v okviru zakona o davkih občanov. Zakon je treba posodobiti na tak način, da se prilagodi vse bolj obsežnemu pojavljanju novih oblik premoženjskih, obligacijskih in stvarnopravnih razmerij, ki imajo po vsebini naravo dedovanja ali darovanja in jih obstoječi zakon ne določa ali določa premalo natančno. Po opravljeni prvi obravnavi predlog zakona ni doživel bistvenih vsebinskih novosti. Ponovno pa želimo izpostaviti novost predloga zakona glede zavezancev za davek na dediščine in darila. Davek bodo po novem plačevale tudi določene osebe zasebnega prava, ki bodo prejele darila ali dediščine. Zavezanci za davek torej niso vse pravne osebe zasebnega prava, ampak le tiste, ki so v 3. členu natančno opredeljene, to so društva, fundacije, skladi, ustanove, zasebni zavodi in gospodarska interesna združenja. Če dediščino oziroma darilo prejme kakšna druga pravna oseba, na primer, politična stranka, podjetje in podobno, ta oseba ni zavezanka za davek na dediščine in darila in davka ne obračuna in seveda tudi ne plača. Ločeno od tega pa je treba obravnavati nekatere pravne osebe zasebnega prava, ki bi po splošni definicije bile zavezane k plačilu davka na dediščine in darila, pa je zaradi njihovega delovanja v splošno koristne namene primerno, da so tega davka oproščene. Te osebe so izrecno opredeljene v 9. oziroma 11. členu predloga zakona. V zvezi s tem členom vlada ocenjuje, da je predlagan obseg oprostitev primeren in zato nadaljnje širitve tega obsega ne podpira. Za nemoteno delovanje tega sistema je pomembno, da je obseg oprostitev v 9. členu skladen z obsegom oprostitev v 11. členu predloga zakona. Spoštovani! V skladu s povedanim predlagam državnemu zboru, da predlog zakona podpre. Hkrati predlagam, da državni zbor, če bodo izpolnjeni pogoji iz 138. člena poslovnika državnega zbora, opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi ta predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko in zopet dajem besedo gospodu Starmanu, predsedniku odbora, da predstavi poročilo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani! Večkrat omenjena 21. nujna seja, dne 12.10.2006, kot je razvidno, je bila kar precej obširna. Med drugim smo obravnavali tudi predlog zakona o davku na dediščine in darila. Na seji je poleg predlagateljev sodelovala zakonodajno-pravna služba ter predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije. K predlogu zakona so pisna mnenja in predloge dopolnil posredovali: komisija državnega sveta Republike Slovenije za gospodarstvo z dne 10.10.2006, Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije z dne 29.9.2006 in Gospodarska zbornica Slovenije z dne 10.10.2006. Davek od dediščin in daril je prihodek občin. Sistem v zakonu je zasnovan tako, da omogoča enostavno pobiranje davka od dediščin in daril, ob upoštevanju ekonomske moči zavezanca. Odbor je na seji sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1., 2., 4., 5., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 16., 19. in 23. členu in jih vgradil v dopolnjen predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga sprejme tudi državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je tudi v tem primeru zbor na 21. izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 24.10.2006. Tudi tukaj izražam željo in prosim, da razprava poteka v okviru odprtega člena in amandmajev, da se ne bo dogodilo to, kar se je dogodilo pri prejšnjih točkah. V razpravo dajem 2. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne vidim nobenih dvignjenih rok, zato niti [[...]]Pardon. Potem pa prosim, da se formalno prijavite. Hvala lepa. Gospod Veršnik, prosim.
Hvala za besedo. Poslanci koalicije smo k 2. členu vložili amandma, v katerem vrednost premičnin, ki je nižja od 5 tisoč evrov, ne podleže plačilu obdavčitvi. Seveda pri tem velja, da je to skupina, ne pa vsak posamezen predmet. Vse, kar je manj od 5 tisoč evrov, se ne obdavčuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijavo. Mag. Cvikl, prosim.
Jaz bi vprašal vlado, kakšno je stališče vlade do tega amandmaja in kaj vlada pričakuje kot rezultat sprejema tega amandmaja, glede na to, da ga je sprejela vladajoča koalicija. Stvar je seveda diskusija, ali je 5 tisoč evrov prava meja ali ne. Ampak vseeno, prosim vlado, če nam pojasni svoje stališče.
Bom ponovno odprl prijavo, da postopek formaliziramo, kajti v tej fazi se noben predstavnik vlade ni javil, sedaj pa se. Torej ima besedo zgolj še državni sekretar, prosim.
Hvala lepa. Glede na osnovni predlog zakona ne gre za novost, kar pomeni, da že v osnovnem predlogu zakona je bil znesek v višini 5 tisoč evrov oproščen, kar pomeni, da tukaj ni nobene novosti. Gre pa za jasnejšo opredelitev in z jasnejšo opredelitvijo davčni zavezanci pridobijo večjo pravno varnost v davčnem postopku, pridobijo večjo transparentnost in zato vlada ta amandma podpira.
Hvala lepa. Ker ni več prijavljenih, zaključujem razpravo in odpiram 5. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne vidim dvignjenih rok. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 9. člen in amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Odprl bom prijavo in prosim, da se prijavite. Besedo ima gospod Potrč.
Hvala lepa. Vložitev 9. člena in razprava o njem je meni v opravičilo, morda tudi vladi, tipičen primer, ko o konkretnih vprašanjih vlada ni pripravljena v matičnem delovnem telesu vsako stvar posebej razčistiti, da bi skupaj ugotovili, kaj je prava in kaj je, bi rekel, polovična resnica. Mi smo ves čas, kar zadeva donacije, oprostitve in podobno ,predlagali vladi, da v treh zakonih, torej zakonu o dohodnini, zakonu o dohodkih pravnih oseb in zakonu o dediščinah in darilih, izenači subjekte, ki imajo te pravice, skratka, če pridobijo, da je potem to izvzeto iz obdavčenja; ali da zelo natančno pojasni, kje in zakaj so razlike, da bi jih razumeli. Zakaj v primeru, če kot posameznik, kot fizična oseba nekaj nekomu dam, imam to pravico, da se mi zmanjša davek, v nekem drugem primeru, če to naredim kot pravna oseba, te pravice nimam, in v tretjem primeru, če gre za dediščino in darilo, se to šteje kot oprostitev oziroma ne kot oprostitev, kot neplačilo davka za prejemnika. Teh odgovorov nismo dobili in posledica tega je ta amandma. In mi imamo v tem amandmaju kot prvo vprašanje, zakaj recimo znanstvene, ali jih je mogoče izenačiti z raziskovalne, ki so tukaj napisane. Morda da, morda ne. Na različnih načinih se ta pojem uporablja in mi bi radi jasen odgovor, ker sicer ne vidimo, zakaj za raziskovalne inštitucije je mogoče donirati oziroma podariti ali pa podedovati brez plačila davka, skratka v prvem dednem redu, za nekoga drugega ne. Ne razumemo, kaj je z invalidskimi, ali so zdravstvene ali ne. Po klasifikaciji so posebej in ne razumemo, zakaj nekomu, ki se ukvarja z zdravstveno dejavnostjo, je mogoče brez plačila davka podariti in podedovati; nekomu, ki je invalidska organizacija, ne. Zakaj so izrazito športne izključene, nam ni jasno. Prosili bi res za odgovor vlade, dovolj natančno, kje so razlogi, da to pomeni ali ne pomeni vključitev, ker tukaj ne opažamo, da bi bilo napisano to, kar je bilo napisano v zakonu o dohodnini ali v zakonu o dohodku pravnih oseb in za druge namene. Pa je vlada rekla, saj vse, karkoli bo kdo želel, bo vključeno pod ta del. Drugi del vprašanja, ki je s tem povezan, pa je vprašanje doniranja političnim strankam oziroma doniranja. Darila ali pa dedovanja političnim strankam in sindikatom, ja. Tokrat prvič je gospod državni sekretar, ali pa prvič, kar sem jaz slišal, se opravičujem, mogoče je že kdaj rekel, rekel da je to povezano z, mislim da, drugim odstavkom 3. člena in z razumevanjem, kaj so ali niso tiste civilnopravne osebe, ki so davčni zavezanci. Če sem bil premalo pozoren, prosim še enkrat za pojasnilo. Mislim, da so bile politične stranke omenjene, sindikati ne. Če sem narobe slišal, se opravičujem in naj se ponovi. Drugo vprašanje, ki se mi ob tem pojavlja, pa je: Ali in zakaj so potem kljub vsemu v drugem odstavku 9. člena vključene verske skupnosti oziroma za opravljanje verskih namenov, ker mislim, da tudi za njih je jasno napisano iz drugega odstavka 3. člena, da za njih to ne velja. Ker tudi sicer ne vem, zakaj bi za pravne osebe zasebnega prava, po tem zakonu se štejejo društva, fundacije, skladi, ustanove, zasebni zavodi in gospodarska interesna združenja, in to formulacijo šteje vlada kot argument ali pa protiargument nam, da ni treba, da so posebej napisane tudi politične organizacije in sindikati, češ saj jih tukaj ni. Kaj je z verskimi skupnostmi? Dajte mi to ponoviti, ker tukaj se prvič v zakonu o dediščinah in darilih darovanje za verske namene pojavlja, in vsi vemo, da smo občutljivi na to vprašanje in bi želeli, da je vsaj korektno urejeno, ne pa, da je urejeno na neenoten in nejasen način. Hvala.
Hvala lepa. Bi dal besedo še gospodu Guliču, potem pa vi, državni sekretar. Prosim, gospod Gulič.
Spoštovani predsedujoči! Mislim, da je tako tudi bolje, ker bo gospod državni sekretar odgovarjal tudi meni. Mislim, da se bo kakšno vprašanje ponovilo, ki ga je postavil gospod Potrč, ampak gre pri tem 9. členu za to, da je bil pravzaprav izdelan tako, da je na nek način pretihotapil te verske dejavnosti v oprostitev, se pravi jih je določil za tisti element, ki bo deležen tega davčnega darila. Davčno darilo pomeni financiranje države, pomeni, da država financira verske skupnosti oziroma njihovo versko dejavnost, ne humanitarno. Humanitarne so napisane posebej, karitativna dejavnost prav gotovo ostaja znotraj tega. Ampak to, da so se verske dejavnosti tako pretihotapile, je zelo razvidno tudi iz samega uvoda v zakon. Namreč, tam o tem ni nič govora. Tako zelo zvito je napisano, da ta zakon v bistvu daje neko najprej oceno stanja, potem razloge za sprejem zakona, da je to doslej urejeno z zakonom o dediščini in darilih, o davkih občanov, potem pa da se pravzaprav ne bo nič spreminjalo. Tako je zapisano v uvodu in človek, ki je naiven, bo rekel, no, če se pa nič ne spreminja, potem je to tako, kot je bilo, samo da se prestavlja iz enega zakona o davčnem postopku v zakon o dedovanju. Ampak kasneje, v 9. členu, pa vidimo, da ta oprostitev oziroma davčno darilo velja za tiste, ki so v prvem dednem redu, pa verskim, humanitarnim, zdravstvenim in kulturnim namenom, se pravi, ne organizacijam, ampak celo namenom - pravi "dejavnosti". Seveda, ustava Republike Slovenije pa izrazito loči to, ne loči vsega tistega, kar počnejo verske organizacije, se pravi karitativno pušča pa tudi izobraževanje in še kaj, ampak tu se pa to lepo pretihotapi v 9. člen, zamegli tudi s kakšnimi drugimi zadevami in tako postane zadeva zelo nejasna. Jaz sem o tem sicer že govoril, ampak ni bilo pravzaprav na to nobenega odgovora. Odgovor seveda pričakujem danes, kako in zakaj je to šlo noter. Konec koncev je tako, da davek pomeni potem obremenitev za nekoga, ki kaj dobi. Ampak najbrž je ta obremenitev vprašljiva takrat, kadar deduje kdo, ki ničesar nima, ne pa tako bogate organizacije, kot so tiste, ki se ukvarjajo z versko dejavnostjo. Zato se mi zdi popolnoma nesmiselno, da se jih kar naprej financira. V tem tednu zdaj že drugič pravzaprav obravnavamo spet en zakon, kjer se jim nekaj daje, se pravi spet neka pipica, državna, ki se odpira samo za verske organizacije in seveda postavlja te v zelo, zelo privilegiran položaj. Mislim, da to ni prav. Postavlja se v privilegiran položaj celo samo izbrane med temi, ampak dobro, zakon o tem ne govori, realnost govori o tem. Zato še vedno trdim, da Liberalna demokracija takšnega zakona ravno zaradi tega člena ne more podpreti, ne samo zaradi vsebine, tudi zaradi tega, ker se pravzaprav vedno ob sicer dober zakon podtakne še nekaj, kar potem učinkuje čisto drugače. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pri tem odgovoru in pojasnilu bi rad poudaril to, da v drugem odstavku oziroma v 2. točki prvega odstavka 9. člena govorimo o dejavnostih. Se pravi govorimo o dejavnostih, ki so verske, človekoljubne, dobrodelne, zdravstvene, socialnovarstvene, izobraževalne, raziskovane in ali kulturne. Potem tukaj nadaljuje še opravljanje dejavnosti, zaščite in reševanja. Iz tega zornega kota govorimo o več dejavnostih in tukaj ni bil namen niti želja, da bi se karkoli prikrilo, vse dejansko transparentno je napisano. Verske dejavnosti so vključene v 9. člen tudi na podlagi mednarodne primerjave, nazadnje tudi v podobnih zakonih v drugih državah so te dejavnosti, govorim še vedno o dejavnosti, oproščene. Seveda pa, če govorimo o tem, kaj dejansko vključuje ta člen in katere subjekte vključuje oziroma katere ne vključuje celotni zakon, potem je potrebno tukaj povedati, da že na podlagi 3. člena, kot je omenjeno, niso vključene v celotni zakon, niso vključeni subjekti, kot so politične organizacije, sindikati; navsezadnje tukaj govorimo tudi o verskih skupnostih, to so subjekti, ki niso civilnopravne osebe, dosedaj one sploh niso bile obdavčene. To se pravi po sedanji rešitvi, po zakonu o davku občanov plačujejo ta davek izključno fizične osebe in nobena civilnopravna oseba tega ne plačuje. Iz tega zornega kota je potrebno dejansko ločiti osebe, ki opravljajo določene dejavnosti. Te osebe pa so lahko organizirane na podlagi drugih zakonov, lahko je to zakon o društvih, lahko je to zakon o fundaciji, skratka katerikoli drugi zakon, ki dejansko določa, kako, v kakšni organizacijski obliki se organizirajo določene osebe, ki te dejavnosti tukaj opravljajo. Tako da iz tega zornega kota je seveda lahko neko društvo ali neka fundacija, ki opravlja verske dejavnosti ali ki opravlja dobrodelne dejavnosti ali ki opravlja socialnovarstvene, kulturne dejavnosti, te dejavnosti so tukaj izenačene in so usklajene z 11. členom zakona, ker tukaj gre za medsebojno povezavo teh dveh členov. Zaradi tega tudi ne moremo enostavno povedati, invalidske dejavnosti dejansko nimamo, imamo invalidske organizacije, ki lahko opravljajo humanitarno dejavnost, socialnovarstveno dejavnost, človekoljubno dejavnost, dobrodelno dejavnost, itd. Skratka, danes nimamo invalidske dejavnosti oziroma vsaj jaz ne poznam invalidske dejavnosti, zaradi tega seveda so te organizacije, ki so organizirane kot invalidske organizacije, in če opravljajo določene dejavnosti, ravno tako oproščene, se pravi tiste ki so tukaj navedene. Tukaj se seveda pri tem postavlja še vprašanje in tukaj recimo podobno je znanstveno-raziskovalne, znanstveno oziroma raziskovalne, to seveda vključuje že obstoječe besedilo. Po drugi strani pa so seveda razlike v tem, ali govorimo o donacijah oziroma nekateri zakoni imajo različne subjekte, to dejansko drži. Tukaj je seveda potrebno povedati nekaj. Jaz sem že včeraj to pojasnil. Gre za namen, samostojni podjetniki, pravne osebe, pri njih so nameni za donacije izenačeni, kar pomeni, da tu ni nobenih razlik, seveda tudi z vidika opravljanja njihove dejavnosti, to pa je pridobitna dejavnost, in namena, zakaj oni dajejo dejavnost. Medtem ko je ločeno tukaj za fizične osebe pri posameznih dejavnostih. In mislimo, da dodatna širitev tega člena, se pravi vlada meni, da dodatna širitev tega člena z drugimi dejavnostmi tu ni potrebna. Medtem ko nekatere od predlaganih v 9. členu pa so dejansko že vključene v te dejavnosti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Bomo ponovno odprli razpravo. Prosim, da se prijavite. Hvala lepa. Besedo ima gospod Potrč.
Hvala lepa. Gospodu državnemu sekretarju bi moral in tudi želel priznati trud, da bi stvari pojasnil, in nekatere stvari so tudi lahko pojasnjene in jih sprejemam. Ampak recimo iz mojih vprašanj ostaja še vedno naslednje: kaj je s športom? In ne vidim razloga, zaka, recimo, ker najbrž šport je dejavnost, zakaj organizacije, ki se ukvarjajo s športno dejavnostjo, ne bi mogle biti v tem krogu vključene tudi kot prejemniki daril in zapuščinskih deležev in neobdavčene. Drugič. Ker meni ni bilo razumljivo ali pa kljub trudu to gospodu državnemu sekretarju ni uspelo pojasniti, pa je vprašanje verskih skupnosti. Moram reči, da sem ga na nek način razumel zelo med vrsticami, da pravzaprav tudi verske skupnosti so izključene že iz drugega odstavka 3. člena. Tako je bilo čisto na koncu pridodano. Če je tako, zakaj so potem kot dejavnost napisane v 2. točki oziroma v drugem odstavku 9. člena, ker potem so edine, ki so napisane dvakrat. Ja, ne znam drugače razumeti, na ta način je bilo meni pojasnjeno, ko sem to posebej vprašal, in v tem delu se mi pač zdi, da ni precizno. Kar pa zadeva mednarodne primerjave, bi pa rad rekel naslednje. Poglejte, jaz se trudim ne imeti principielnih pomislekov, kadar gre za verske skupnosti, in jih nimam. Ampak seveda to, kar govori gospod Gulič, pa kar je govoril tudi gospod Peče, mislim, včeraj, na tem je nekaj resnice. Mi v mnoge zakone, vključno z zakonom o verski svobodi, uvajamo različne kategorije, načine in možnosti financiranja. In če bi bilo sprejeto načelo, ki ga tukaj zagovarjate, da naj se vsak posameznik kot državljan ali kot podjetnik odloča, ali sme ali ne, bolj ali manj pomemben del svojega dohodka nameniti v okviru dobrodelnih, humanitarnih, zdravstvenih in podobnih dejavnosti, tudi verskih, ja, lahko, zakaj ne, prav je. Ampak potem moramo temu ustrezno urediti tudi sistem financiranja drugje, sistem zajemanja davkov, sistem evidentiranja davkov in podobno. Mi imamo pa na tem področju relativno nejasne rešitve ali pa naenkrat rešitve, ki kumulirajo pravice, to pa ni dobra stvar. In tu je silno težko, vlada, ki to hkrati predlaga, in koalicija, ki hkrati to odobrava, da se vedno pojasni en delček, in rečemo, na tej točki je pa to čisto korektno. Ja, na tej točki je to čisto korektno. Ampak če gledaš celoto, se pa vidi jasen namen in potem je vprašanje, ali je še korektno, ali se pa za tem skriva samo jasen namen. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik! Spoštovane kolegice in kolegi! Včeraj v nekem drugem zakon, danes v tem, jutri ponovno v nekem tretjem, vedno smo pri isti temi, olajšave, davčne, takšne in drugačne, pravice cerkvi. Jaz razumem, da so, spoštovane kolegice in kolegi, računi veliki iz preteklosti, da je Vatikan marsikaj financiral, tudi kakšno revijo, gibanje v socializmu, da smo danes v taki obliki, kot smo. Ampak ne tako evidentno vračati tega denarja nazaj tja, od koder je prišel. To je kraja. S tem ko delate to, izgubljate svojo lastno kredibilnost. Samo nekaj bi vam rad rekel. Na zahodu je plačilo davka izraz poštenja, spoštovanja do države in nihče ne govori, koliko je zaslužil, vsi govorijo, koliko davka je nekdo plačal. In bogokletno je neplačati davek. Jaz ne vidim osebe znotraj Slovenije, ki bi bila lahko oproščena, razen tistih, ki so resnično na robu revščine, ki nimajo niti za osnovno preživetje. Te bi tudi sam oprostil. Ne pa tiste, ki imajo ogromno, ja, kje pa smo, za koga pa vi delate? V interesu slovenske države bi morali skrbeti za Slovenke in Slovence. Dajete prioriteto Rimskokatoliški cerkvi. Brez sramu v vsakodnevnem življenju tu v državnem zboru doživljam to. Jaz bi predstavnike vlade prosil, da ste razumni, vsak dan nas bombandirate s temi privilegiji. Kaj je res tako velik pritisk Rimskokatoliške cerkve na vašo vlado? Kaj so resnično tako veliki vplivi na vaše delo? Končajmo enkrat s tem. Ne mine dan, da ne bi imeli v tem državnem zboru na dnevnem redu olajšav. Pa saj ste vrnili že vse, kar se je dalo vrniti, kar je bilo že desetkrat plačano, razprodajate, dajete, oproščate. Mislim, da ne delate v interesu Slovenije. Res ne.
Hvala lepa. Še državni sekretar.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Seveda želim biti pri svojih odgovorih čim bolj precizen, zaradi tega bom pojasnil. Nekaj so verske skupnosti in te niso davčni zavezanci že v skladu s 3. členom zakona. Drugo so organizacije, fundacije, društva itn., ki se ukvarjajo z verskimi dejavnostmi, in za te velja oprostitev, kar pomeni, da imamo tukaj najmanj dva subjekta: verske skupnosti, ki so izven zakona, kot sem omenil, in drugo, verske dejavnosti, so tukaj oproščene, če se dediščina oziroma darilo uporabi za te namene. S tega zornega kota želim biti tukaj jasen. Drugo, kar bi rad povedal, je, da v okviru, govorimo tukaj o nevladnih organizacijah, in tako kot je plačevanje davkov vrednota v drugih državah, v nekaterih večja, v drugih manjša, tako je tudi na zahodu uveljavljeno načelo, da se nevladne organizacije financirajo tudi preko davčnih oprostitev oziroma tudi preko tega, da dejansko ne plačajo davkov. Tukaj se je vlada odločila, da v tem členu predlaga državnemu zboru ožjo opredelitev, ožjo opredelitev, kot je v predlaganem amandmaju, in tudi meni, da je dejansko to pravilno. Zaradi tega tega amandmaja ne podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim še dvignjene roke, tako da ponovno odpiram prijavo. Prosim. Hvala lepa. Besedo ima kolega Zagorac.
Hvala za besedo, predsedujoči. Najprej mi dovolite na začetku eno opazko, in sicer ko ste povedali, da vas je predstavnik ali pa drugi minister te vlade imenoval, tako, kot vas je imenoval je s tem, mislim, slaba luč letela na celotno oziroma nas vse, poslance državnega zbora, kajti ko sedite tam zgoraj, ste prvi izmed nas vseh in predstavljate nas vse. Zato najprej zahvala vam, da ste tudi na glas povedali, kaj vam je bilo povedano, in tudi sam se čutim imenovan v tem pogledu. Kar se tiče pa davkov, pa moram povedati. Pri izvajanju državnega sekretarja je bilo omenjeno, da so davki vrednota. Davki so dolžnost, dolžnost vsakega državljana, da jih poravna, in to dolžnost je potrebno prilagoditi ljudem. Ne jim to predstavljati kot vrednoto, to je dolžnost, ki jo moramo narediti. Sam bom podprl predlagan amandma poslanske skupine Socialnih demokratov kljub temu, da širi upravičence. Zdi se mi, da jih širi v, bom rekel, tisto pravo usmerjanje, in zato ga bom podprl. Podprl ga bom pa tudi iz drugega razloga, mogoče malo sebičnega, zato da bo člen ostal odprt in se ga bo dalo amandmirati še v tretji obravnavi. Člen, kot je predlagan v zakonu, omenja tudi, in to ste tudi sami omenili, oprostitev davka verskih skupnosti, kar me bode v oči. Včeraj smo jim namenili 0.5% dohodnine, se pravi uvedli neki drugi davek, danes jih opravičujemo plačila davka kljub temu, da gre za najbogatejši gospodarski subjekt v tej državi. Gospod državni sekretar, v svojem izvajanju ste omenili, da je že po 3. členu verska skupnost ali pa cerkev opravičena davka, tukaj pa smo šli sedaj na dejavnosti, dejavnosti, ki se ukvarjajo s širitvijo, obnavljanjem neke verske dejavnosti. Veste, že včeraj, ko smo o tem debatirali pa tudi danes, ni je dejavnosti v tej državi, pa naj gre za gasilsko, gostinsko, športno, kulturno, vi povejte dejavnost, s katero se Cerkev v Republiki Sloveniji ne bi ukvarjala, ni je, ne obstaja, pa gremo v gradbeništvo, v polaganje keramike ali v karkoli, ni je. Cerkev je prisotna povsod v tej državi od trenutka nastopa vladavine Janševe vlade, tako pač je in ne se skrivati za besedami, povejte odkrito. Obdavčili smo cel kup ljudi in državljanov, danes jim povemo, da je to vrednota, da lahko plačajo davek, ker če ga ne bodo, jih bodo pa kaznovali kljub temu, da gre za vrednoto oziroma po vašem prepričanju privilegij, da lahko plačajo davek. Medtem ko eno institucijo v tej državi lahko govorimo samo o eni, vi boste sicer trdili, da je verskih skupnosti več, ampak vemo, katera je najmočnejša in od katere bi, če bi lahko država pobrala davke, zaslužili največ na račun državljanov in državljank Republike Slovenije -, pa konstantno poveličujemo, bodisi z 0.5% dohodnine bodisi z oprostitvijo davkov. Dajte mi povedati ali pa odgovoriti na eno zelo konkretno vprašanje, škofijska karitas priredi dobrodelni koncert, dobrodelno renovira neko stavbo, je oproščena davka, gre namreč za versko dejavnost, pred koncertom se bo malo zmolilo, malo povedalo kaj o poveličevanju samega Gospoda, pa je to že verska dejavnost. Dajte mi povedati, ali je takrat oproščena davka ali ne? In ali sem jaz oproščen davka, oziroma ne jaz, ali neko društvo, ki bo naredilo enako zadevo, pa bo pozabilo od spredaj napisati, da gre za versko društvo ali pa dobrodelno, društvo bo naredilo pač športno prireditev za to, da bi lahko financiralo ali pa preživelo samo sebe. Pa lahko gre, bom dal za primer, za gasilsko društvo, ker vemo, da smo sprejemali tudi zakon o društvih, Na kateri del svoje dejavnosti bo pa to gasilsko društvo plačalo davek, pa prosim, bodite zelo konkretni? Če bodo štirje prostovoljni gasilci -, in moram povedati, da sem zelo ponosen na njih, pa mislim, da ne samo jaz, ampak cela poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke -, sami pekli "čevape" in jih prodajali, bodo obdavčeni ali ne? Če se bo pan zmolilo pred "čevapi", pa seveda davka ne bo. Zato, prosim vas, ne z leporečjem, z izmikanjem zakona in nasprotovanjem širitvi dejavnosti, kot jo predlaga Socialdemokratska stranka, in s tem zavračate sprejetje tega amandmaja, zavajati tako slovenske javnosti kot teh poslancev; vidim, da svojih ne morete, ker jih je absolutno premalo. Hvala.
Hvala lepa. Hvala lepa, kolega Zagorac, tudi za besede podpore. Če se sami ne bomo borili za ugled naše institucije, nam nihče ne bo pomagal in potem se ne smemo čuditi, da tako nizko kotiramo v javnosti, kot sicer. Zato še enkrat hvala lepa. Besedo pa ima gospod Potrč.
Hvala lepa. Po koščkih, bi rekel, sestavljamo mozaik in odgovor gospoda državnega sekretarja je meni ta mozaik dopolnil. Namreč, jasno je, da je vlada opredeljena, da oprostitve davka od dediščin in daril opredeli kot možnost ožje kot v nekaterih drugih primerih. Hvala za ta odgovor. Želim pa ugotoviti, da to pomeni, da je izrecno izključila namen športa, kar mislim, da je slabo, in upam, da bo kdaj priložnost, da to dopolnimo. Jaz bi še vedno upal, da je to bolj slučaj kot zavestna opredelitev, če je zavestna, res ni dobra in ne vidim razloga. In veliko vprašanje je, kaj je tu z ekologijo; če je tudi ta izključena, mislim, da ni dobro, ker je v nekaterih drugih primerih vključena. Hvala.
Hvala vam, kolega Potrč. Hvala podpredsedniku Pavlihi za dopoldansko vodenje seje. Na seznamu prijavljenih za razpravo je poslanski kolega Aleš Gulič. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, cenjene kolegice in kolegi! Ni mi veliko časa ostalo, ampak še enkrat bom opozoril na nedoslednost in na sum neustavnosti tega 9. člena, takšnega, kakršen je, ali pa takšnega, kakršen bi bil amandmiran. Namreč, v Sloveniji še vedno velja ustava Republike Slovenije in sklicevanje na to, da je tudi v drugih državah [[opozorilni znak za konec]] verska dejavnost lahko financirana ali da dobiva davčna darila, je potem povsem brezpredmetno, kajti druge ustave tistih dežel, ki so tam navedene kot vzorec, tega nimajo. Seveda je [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Kolega Gulič, vaš čas je potekel, zato se vam je avtomatsko izklopil mikrofon. [[Oglašanje iz ozadja.]] Nič ni, boljšo organizacijo znotraj poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo treba imeti. Hvala vam. K razpravi o 9. členu se je v tem krogu prijavil tudi predstavnik vlade. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi odgovoril gospodu poslancu Zagorcu na konkretno vprašanje, in sicer, ali se bo plačal ta davek tudi pri organiziranju športne prireditve, ki jo bo organizirala verska skupnost, in drugič, ali se bo ta davek plačal takrat, ko gre za polaganje ploščic. V obeh primerih se ne bo plačal, ne gre za dediščine niti za darila. Ker to ni predmet obdavčitve, se ta davek ne more plačati, nikjer.
Hvala. Replika, izvolite.
Hvala za besedo. Seveda ste malo poenostavili, lahko gre tudi za dediščino ali pa darilo, nekdo lahko zapusti ali pa daruje - zadevo, za katero ste rekli, da ne bo obdavčena -, bodisi verski skupnosti bodisi posamezniku. Niste mi pa odgovorili na drugo vprašanje, ko sem omenjal društva, ko sem govoril o diskriminaciji društev. Športno društvo Sveti Peter, če bo imelo mašo pred športno prireditvijo, bo oproščeno davka, ker razširja versko skupnost, medtem ko bom sedaj spet na pamet govoril, športno društvo Partizan iz Maribora, ker ne bo imelo maše pred nogometno tekmo, pa bo plačalo davščino, če jo bo organiziral. Ali bo ali ne, ali bosta obe društvi obravnavani enako? Hvala.
Hvala. Replike na repliko ne bom dopustil, bom pa odprl še en krog razpravljavcev. Kolega Pojbič, verjetno sami toliko dobro poslovnik poznate, da replike na repliko ni. Oprostite, s tem bi kršil poslovnik in dovolite, dokler jaz vodim sejo, da poslovnik tudi jaz razlagam. Hvala. Kot rečeno, bom odprl še enkrat postopek za prijavo. Vsi poslanci in predstavnik vlade, če imate še na razpolago čas, prosim za prijavo. Hvala. Prvi ima besedo kolega Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. Žal mi je sicer, da predstavnik vlade nima možnosti odgovoriti, preden bi jaz dobil besedo v tem novem krogu kot razpravo. Vem, da bi s tem kršili poslovnik. Seveda so zanimive tudi geste posameznih poslancev, če imajo kaj za povedati. Je zelo zanimivo, razen da mahajo podpredsedniku, da se tudi sami prijavijo, mi je pa zelo žal, če vam razprave strokovci niso pripravili. Še enkrat bi rad poudaril in vprašal in resnično upam na odgovor. Dal sem vam primerjavi dveh društev. Zakon o društvih smo spremenili. To tudi sami veste. Dajte mi povedati, kako bo z obdavčitvijo tako enega kot drugega društva, da ne bom imen še enkrat ponavljal, kar bi bilo zelo čudno. Hvala.
Hvala. K besedi vabim predstavnika vlade. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Še enkrat odgovarjam na to vprašanje. V obeh primerih ne gre za dediščino in darilo. Pri organiziranju nogometne tekme ne gre za dediščino niti za darilo. Zaradi tega, sploh ne zapade celoten dogodek v ta zakon katerega danes obravnavamo. Zato morda primer ni najboljši. Pri dediščinah in darilih gre za druge zadeve. Hvala lepa.
Hvala vam. Replika, kolega Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo. Vem, da vam bo lažje, ker vi meni polagate besede v usta. Če vam jih jaz položim, pa upam, da boste še enkrat mi znali odgovoriti. V primeru, da eno tako društvo pridobi darilo, športno prireditev, bosta obdavčena oba, ne bo obdavčen nihče ali bo obdavčeno samo eno društvo ali drugo društvo? In pa še eno vprašanje, na katerega se boste lažje sklicevali. Če bo meni moja sestrična, na katero sem zelo navezan, nekaj zapustila, bom plačal davek ali ga ne bom? Konkretno gre za mene oziroma ali bo, če bo to podarila, bom rekel fari v Malečniku ali Sv. Petru, kakor mu vi pravite, pri Mariboru, bo plačala ta cerkev davek ali ga ne bo? Mislim, da bolj konkreten pa enostavno ne morem biti? Hvala.
Hvala vam. Za odgovor se bo minister lahko prijavil, jaz pa odpiram nov krog prijav. Izvolite prosim. Hvala. Sedaj sprašujem predstavnika vlade, če želi odgovoriti? Izvolite.
Jaz bi odgovoril. Tukaj je seveda vprašanje, za kakšne namene bo to darilo dejansko namenjeno oziroma, ali bo to darilo namenjeno za eno izmed dejavnosti, ki jih navaja zakon. Gre za to vprašanje. Hvala lepa.
Hvala vam. K razpravi je prijavljen še kolega Zagorac. Izvolite.
Hvala, še zadnjič tokrat za besedo. Verjamem, da je namenjeno dejavnosti. Že uvodoma sem v svoji razpravi povedal, da enostavno ni dejavnosti, s katero se cerkev ne bi ukvarjala. Torej smatram kot vaš odgovor, da v tem primeru bom jaz obdavčen, ko bom to darilo dobil, cerkev pa ne, ker jaz pač nisem registriran za vse dejavnosti, ampak pač za delo, ki ga opravljam sedaj. Hvala.
Je še kje želja po razpravi? [[Ne.]] Razpravo zaključujem. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru točke glasovanj, pol ure po prekinjeni 17. točko dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.25 uri. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DAVKU NA VODNA PLOVILA. Ob tem vas seznanjam, da imamo za skupen čas razprave predvidenih 1 uro in 30 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! S predlogom zakona o davku na vodna plovila se nadomešča veljavna obdavčitev plovnih objektov. Zakon sestavlja sodoben način obdavčevanja plovil, na nov način določa višino in izračun davčne obveznosti za posamezno plovilo ter natančneje opredeljuje postopek obdavčevanja. Po opravljeni prvi obravnavi predlog zakona ni doživel vsebinskih sprememb, pomembna novost novega predloga zakona je širša opredelitev predmeta obdavčitve. Davek je po novem predpisan že za plovila, ki so daljša od 5-ih metrov. Davčna obveznost je natančneje določena ter se pri tem upoštevajo posamezne lastnosti plovila. Višina obveznosti se izračuna glede na uvrstitev plovila v enega od treh razredov, znotraj tega razreda je višina obveznosti seštevek fiksnega dela ter dveh variabilnih delov, ki se izračunata glede na dolžino pravila in glede na pogon, s katerim je plovilo opremljeno. Zakon nekoliko širi krog zavezancev. Poleg fizičnih oseb vključuje tudi druge osebe, če razpolagajo s plovilom kot obliko naložbe ali, če plavilo uporabljajo hkrati za opravljanje dejavnosti in za zasebne namene. Še enkrat kaže poudariti, da plovila, ki se uporabljajo za opravljanje registrirane dejavnosti tako gospodarske tako kakšne druge, na primer izobreževalne dejavnosti, niso predmet obdavčitve po tem zakonu. V skladu z navedenim predlagam državnemu zboru, da predlog zakona vključno s predlaganim amandmajem, podpre. Prav tako predlagam, da državni zbor v skladu s 138. členom poslovnika državnega zbora opravi tretjo obravnavo predloga zakona že na tej seji. Hvala lepa.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo. Spoštovani! Odbor državnega zbora za finance in monetarno politiko je obravnaval tudi predlog zakona o davku na vodna plovila. V obravnavo smo prejeli pripombe zakonodajno-pravne službe k 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 13., 17., 18. in 20. členu, kot dodatno gradivo pa smo dobili pisni predlog kmetijsko-gozdarske zbornice ter v poslovniškem roku še amandmaje poslanskega kluba Liberalne demokracije k 8. členu in poslanskih skupin koalicije k členom od 1 do 40. Predstavnica zakonodajno-pravne službe je na sami seji v predstavitvi mnenja poudarila, da vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin sledijo njenim pripombam in njenemu mnenju, razen z izjemo pripombe k 15. alineji prvega odstavka 9. člena predloženega zakona. Odbor je sprejel amandmaje k 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 13., 18., 20. členu. Na osnovi tega je bil pripravljen dopolnjeni predlog zakona, ki je posredovan, in predlagamo, da takega državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Starman. Ker je zbor na 21. izredni seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin na podlagi poslovnika državnega zbora ni možna, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bom vodil na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 24.10. V razpravo dajem 7. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim za prijavo. Nihče od prisotnih poslancev se ni prijavil, kakor tudi vlade ne, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20. uri in 25 minut. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O MORSKEM RIBIŠTVU. Za točko imamo predvidenih 33 minut. Predlog zakona je tudi tokrat predložila v obravnavo zboru vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem za dodatno obrazložitev ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki jo v tem trenutku tudi toplo pozdravljam.
Hvala, spoštovani gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o morskem ribištvu predstavlja uskladitev nacionalnih predpisov z evropskim pravnim redom in bo skupaj s podzakonskimi akti podlaga za izvajanje skupne ribiške politike EU. Cilj zakona je urediti področja ribištva v tistih delih, kjer predpisi skupnosti določajo,da se področje podrobneje uredi na nacionalni ravni. Zakon ureja predvsem področje upravljanja rib, ki obsega: določitev ribolovnih območij za gojitev rib, določa pravila za trajnostno rabo rib, naloge v zvezi z ohranjanjem ugodnega stanja rib in doseganje dobrega ekološkega stanja, izdajanje dovoljenj za gospodarski in negospodarski ribolov ter izdajanje dovolilnic za prostočasni ribolov, vodenje predpisanih evidenc, seznamov ter poročanje, mesta prve prodaje in iztovora rib, javne službe v ribištvu, financiranje ribištva, status in zavarovanje ribičev, fizičnih oseb, nadzor ter druga z morskim ribištvom povezana vprašanja. Zakon uvaja nekaj pomembnih sprememb, ki bodo omogočile razvoj panoge. Tukaj velja izpostaviti ponovno ureditev ugodnejšega statusa za morske ribiče, katerim je ribolov edina in glavna dejavnost. Ribiči bodo v skladu s pokojninsko in invalidsko zakonodajo imeli možnost plačevanja znižanja stopnje socialnih prispevkov, kar bo omogočilo preživetje tudi socialno šibkejšim ribičem. Ribiči, ki bodo koristili to možnost, morajo biti vpisani v register in bodo v skladu s predpisi o pokojninskem, invalidskem in zdravstvenem zavarovanju izenačeni s kmeti. Zakon celovito ureja tudi športni ter rekreacijski ribolov na morju. Rešitev je uvedena s podeljevanjem dovoljenj za negospodarski ribolov, ki bo z javnim pooblastilom preneseno na pooblaščeno organizacijo. S tem določilom odpravljamo velike administrativne ovire, saj je ministrstvo po sedanjem zakonu negospodarskim ribičem izdalo okoli 900 dovoljenj letno. Zakon ureja tudi javne službe, ter določa pooblastila za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike, ter naloge, ki jih bo ministrstvo podelilo na podlagi javnega pooblastila. Predlagam, da se zakon sprejme. Hvala.
Hvala vam, gospa Marija Lukačič. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim članico odbora, gospo Marjetko Uhan, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovana ministrica, poslanke in poslanci! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na 16. seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o morskem ribištvu, ki ga je državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila vlada Republike Slovenije. Na seji odbora so sodelovali predstavniki ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, zakonodajno-pravna služba in kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije. Kot gradivo so člani odbora poleg predloga zakona sprejeli še mnenje zakonodajno-pravne službe in mnenje komisije državnega sveta za kmetijstvo-gozdarstvo in prehrano. Predstavnik ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je v dodatni uvodni obrazložitvi na kratko predstavil predlog zakona o morskem ribištvu, ki predstavlja uskladitev nacionalnih predpisov z evropskim pravnim redom, in bo skupaj s podzakonskimi predpisi podlaga za izvajanje skupne ribiške politike Evropske unije. Cilj zakona je urediti področje ribištva v tistih delih, kjer predpisi skupnosti določajo, da se podrobneje ureja na nacionalni ravni. Zakon ureja predvsem področja upravljanja rib, ki obsega določitev ribolovnih območij za gojitev rib, določa pravila za trajnostno rabo rib, naloge v zvezi z ohranjanjem ugodnega stanja rib in doseganje dobrega ekološkega stanja, izdajanje dovoljenj za gospodarski in negospodarski ribolov, ter izdajanje dovolilnic za prostočasni ribolov, gojitev in nabiranje morskih organizmov, vodenje predpisanih evidenc, seznamov ter poročanja, mesta prve prodaje in iztovora rib, javne službe o ribištvu, financiranju ribištva, status in zavarovanje ribičev, fizičnih oseb, nadzor ter druga z morskim ribištvom povezana vprašanja. Zakon uvaja tudi nekaj pomembnih sprememb, na primer, ugodna ureditev statusa za morske ribiče, ki jim je ribolov edina in glavna dejavnost. Ribiči bodo v skladu s pokojninsko in invalidsko zakonodajo imeli možnost plačevanja znižane stopnje socialnih prispevkov, kar bo omogočilo preživetje tudi socialno šibkejšim ribičem. Zakon tudi celovito ureja športni ter rekreacijski ribolov na morju. Rešitev je uvedena s podeljevanjem dovoljenj za negospodarski ribolov, ki bo z javnim pooblastilom preneseno na pooblaščeno organizacijo. Zakon ureja tudi javne službe in določa pooblastilo za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike ter naloge, ki jim jih bo ministrstvo podelilo na podlagi javnega pooblastila. V nadaljevanju so člani odbora sprejeli 19 amandmajev k členom zakona, v glavnem na predlog zakonodajno-pravne službe. Na koncu pa so vse člene potrdili in sprejeli sklep, da je zakon primeren za sprejetje. Hvala lepa.
Hvala vam. Na podlagi poslovnika in dosedanje prakse sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Srečko Prijatelj nas bo seznanil s stališčem poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Seveda je izjemno nujno, da država uredi socialni status morskih ribičev, saj nas na to opozarjajo oni sami že od samostojnosti naprej. Pa vendar, to je prepozno in tudi nekoliko pomanjkljivo urejeno. Povedal bom, zakaj. S tem predlogom zakona se dejansko nudi plačevanje nižjih prispevkov za poklicne ribiče. To je res. Zato tudi moramo podpreti ta predlog, vendar pa bi bilo treba opozoriti na to, da zakon sam ne nudi celovitega reševanja te problematike. Na primer, rešitev, da mora imeti turistično plovilo, ki nudi tudi ribje piknike in je dolgo, recimo, 15 metrov, ima kar tri toaletne prostore, za ženske, moške in osebje, je seveda za te ribiče, ki to imajo kot dopolnilno dejavnost v času turizma, nesprejemljivo. Vemo, da na tem področju lahko pričakujejo velik izpad družinskega prihodka. Nujno je, da se odpravijo tudi vse birokratske ovire, ki ribičem otežujejo podjetniški razvoj in jim ne zagotavljajo zadostne pomoči pri pridobivanju investicijskih sredstev, ki jih nudi tudi Evropa. Tudi država sama ni naredila skoraj nič, da bi počrpala vsa sredstva, ki jih kohezijski skladi Evropske skupnosti nudijo na tem področju. Osnutek zakona o morskem ribištvu pa ne rešuje drugega poglavitnega vprašanja, to je pristojnost nad ribiškimi rezervati. Seveda je pomanjkljivost tudi v tem, da vlada sama, torej zunanje ministrstvo, ni naredilo nič, da bi posebna pogodba, ki jo predpisuje ribiški del SOPS-a, ki ga Slovenija in Hrvaška še do danes nista sklenila, bila v bistvu pravnomočno veljavna. Zaradi tega smo priča zmedi in brezpravju na morju, kar zlasti velja za nekatere dele slovenske obale, na katerih lovijo Hrvati, tudi s tako imenovanimi prepovedanimi načini lova, z uporabo lamponov, na primer. Da o tem, kako so zavarovani naši ribiči, ko prihajajo tako imenovano namišljeno mejno črto Hrvatov, ne govorimo. Sploh nimajo nobene pravne, moralne niti dejanske zaščite. Ta predlog zakona o morskem ribištvu je nek napredek. Tega ne moremo zanikati. Je korak naprej, vendar zelo malomarno opravljeno delo na tem področju. Jaz se ne bi kaj dosti hvalil v tem oziru, kajti če bi hoteli resnično nuditi celovitost rešitve na tem področju, bi pripravili drugačen zakon, ki bi bil podprt tudi s sporazumom, ki pa bi moral obojestransko tudi veljati, kajti vemo, da med Slovenijo in Hrvaško je podpisanih ogromno sporazumov in niti eden ni bil spoštovan, za kar pa naša diplomacija tudi ni storila nič. Želeli bi, da v državni zbor prihajajo zakoni, ki bi imeli težo tudi po sprejetju in za katere bi v bistvu poskrbela tudi slovenska vlada, da se spoštujejo. Verjamem, da ta zakon, ko bo sprejet, ne bo spoštovan in ribičem niti tega ne bo nudil, kar je v okviru pravic tukaj danes zapisano. Hvala.
Hvala. Kolega Stane Pajk bo predstavil stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Spoštovani! Sedaj veljavni zakon je iz leta 2002. Takrat je bilo potrebno zakonodajo spremeniti zaradi vstopanja Slovenije v Evropsko unijo. Leta 2002 je bila spremenjena zakonodaja iz leta 1976, ko so na tem področju veljale povsem druge razmere. Po vstopu Slovenije v Evropsko unijo je pričel na tem področju veljati pravni red EU, saj si Slovenija ni izpogajala prehodnega obdobja. Nastali so razlogi, da se sedaj veljavni zakon spremeni in se v njega vgradi evropski pravni red s tega področja. Slovensko morsko ribištvo je po osamosvojitvi Slovenije zmanjšalo ulov iz povprečnih 6 tisoč ton na 1700 ton rib letno. Ribiška plovila so zastarela in manjših dimenzij, ki so primerna za priobalni ribolov. Povprečni delež v BDP-ju je 0,016%, kar je malo, pa vendar ne moremo ocenjevati morskega ribištva samo po BDP, ampak je treba nanj gledati tudi z vidika tradicije. Na morsko ribištvo je treba gledati tudi z vidika sociale in v povezavi s turizmom. Dohodkovno se je položaj morskih ribičev zelo poslabšal z uveljavitvijo zakona leta 2002, saj je bil takrat ukinjen status ribič-kmet in so bili takrat morski ribiči po plačevanju socialnih prispevkov izenačeni s podjetniki v ostalih gospodarskih dejavnostih. To se v tem zakonu in v skladu s pokojninsko in invalidsko zakonodajo popravlja in bodo po novem morski ribiči imeli možnost plačevati znižane socialne prispevke, kar bo omogočilo preživetje ekonomsko najšibkejšim morskim ribičem. Predlog zakona predvideva prenos večjega deleža nalog na zavod za ribištvo Slovenije, ki bo prevzel zbiranje podatkov, poročanje ter nadzor nad izvajanjem. Zakon ureja tudi športni in rekreacijski ribolov na morju, tako da je podeljevanje športnih dovolilnic preneseno na pooblaščeno organizacijo, področja upravljanja rib, določitev ribjih območij za gojenje rib, določanje pravil za trajnostno rabo rib in ohranjanje dobrega stanja rib ter ekološkega stanja. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je zakon dober, in ga bomo tudi podprli. Hvala.
Hvala. Kolega Aurelio Juri bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Socialni demokrati bomo izrekli tudi pohvalo za ta zakon, ki končno ureja nekaj, kar vse vlade doslej in vsa ministrstva doslej kljub opozorilom, ki so prihajala z Obale od strani ribičev, niso zmogla urediti, zlasti vprašanje statusa ribičev. Zato bomo ta zakon podprli. Kljub temu pozivamo vlado, naj ne opusti pozornosti do položaja teh ljudi, ki imajo, kakorkoli že urejamo njihov status in njihove pravice z zakoni, omejen vir preživetja, bodisi zaradi tega, ker je morje majhno, bodisi zaradi tega, ker je vir, torej, ribolovni fond omejen in ni odvisen od njihovih spretnosti in njihovega znanja, ampak je odvisen od naravnih okoliščin. Tako da oni pač jemljejo in se iz tega preživljajo, kar narava daje. Seveda je to, koliko jemljejo in koliko lovijo, odvisno tudi od njihove spretnosti, ampak vir je fundamentalen. Zato naj ta pozornost vlade do njihovega položaja ne omaga. Kolega Prijatelj je že omenil nekaj drugih okoliščin, ki botrujejo temu, da ribiči lahko preživijo ali ne. Gre tudi za to, da pozornost tem okoliščinam morajo posvečati druga ministrstva, ministrstvo za okolje, kar zadeva seveda okoljske vidike območja na katerem ribiči živijo in lovijo, zunanje ministrstvo, ki mora končno urediti tudi vprašanje nedefinirane morske meje s Hrvaško in če ne gre drugače, znova pozivam, da gremo na presojo tretjega, ministrstvo za promet, ki skrbi tudi za to, da ima Luka svoje plovne poti in ladje, ki kakorkoli že ovirajo tudi ribolovno dejavnost, da to počnejo čim manj. In v premislek tudi ministrstvo znotraj evropske skupne politike, tudi ribiške politike, se potrudimo tudi mi v Sloveniji, da z Italijo in s Hrvaško spodbudimo oblike sodelovanja tudi pri črpanju ribjega fonda, tako da bomo tudi prek oblik konzorcijev, kakorkoli že, drugih oblik povezovanja, sodelovanja in skupnega dela oblikovali politiko, ki bo urejevala tehnologijo ribolova, območje ribolova, statusa ribiča. Mi imamo majhen severni Jadran, majhen Tržaški zaliv, znotraj katerega sodi tudi slovensko morje. Če ne bo skupne, usklajene, sinergične politike z Italijo in Hrvaško, torej z našima sosedama, ki imata močnejše floto, ki imata več znanja, tudi več akvatorja, bodo tudi pogoji preživetja naših ribičev vse slabši. Ob podpori zakonu seveda še v premislek, naj ne opusti pozornost vlade do njihovega statusa in sproti skrbno spremlja, kar se dogaja in sooblikuje s sosedi boljše pogoje ribolova. Hvala.
Hvala vam, kolega Juri. Poslanka Marjetka Uhan pa bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Razlogi za sprejem novega zakona o morskem ribištvu so predvsem v tem, da si Slovenija v postopku pogajanja ni izpogajala izjem ali pa nekih predhodnih obdobij na tem področju. Z vstopom Slovenije v EU so tako začeli veljati pravni akti Evropske skupnosti, kar pa je pri nas povzročilo neskladje med sedaj veljavnim zakonom o morskim ribištvu in pa veljavnim pravnim redom Evropske skupnosti. Bistvena načela in poglavitne rešitve novega zakona so predvsem v tem, da novi zakon ureja področje upravljanja rib, določajo se ribolovna območja za gojitev rib, določajo se pravila za trajnostno rabo rib in pa določajo se naloge v zvezi z ohranjanjem ugodnega stanja rib in doseganja dobrega ekološkega stanja. Zakon uvaja tudi neke novosti, ki bodo omogočale razvoj ribištva pri nas. V Novi Sloveniji smo veseli ponovne ureditve ugodnejšega statusa za morske gospodarske ribiče, in sicer za tiste, ki jim je to edina oziroma glavna dejavnost. Ribiči bodo lahko kot fizične osebe po novem zakonu v skladu s pokojninsko in invalidsko zakonodajo imeli možnost plačevanja znižane stopnje socialnih prispevkov. Če povem drugače, pokojninsko in invalidsko se bodo lahko zavarovali kot da opravljajo osnovno kmetijsko dejavnost. Zakon poenostavlja tudi pridobivanje ribolovnih dovoljenj za športni in rekreacijski ribolov na morju. Dovoljenja bo v skladu s predlogom izdajala pooblaščena organizacija, ki jo bo kmetijsko ministrstvo izbralo na javnem razpisu. Zakon pa ureja še nekatera druga področja, ureja javne službe ter določa pooblastila za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike, predvsem pa se veliko nalog prenese iz javnega pooblastila na zavod za ribištvo Republike Slovenije, ki bo tako prevzel celotno zbiranje podatkov in pa poročanje ter izvedbo nadzora v sistemu ribištva. V Novi Sloveniji bomo predlagani zakon podprli. Kot največjo pridobitev zakona pa vidimo v tem, da bodo morski ribiči imeli ugodnejši status in s tem v bistvu pohvalimo tudi kmetijsko politiko na tem področju, ki je ribičem ponudila roko.
Hvala vam. In stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil kolega Josip Bajc.
Gospod podpredsednik hvala lepa. Kolegice, kolegi, spoštovana gospa ministrica s sodelavcem. Zakon pomeni uskladitev in ureditev ribištva v tistih delih, kjer to mora nacionalna zakonodaja urediti oziroma uskladiti s predpisi Evropske unije. Predlog zakona zagotavlja pravni okvir, ki bo na podlagi pripravljenih podzakonskih predpisov omogočil izvajanje skupne enotne ribiške politike znotraj Evropske unije in ki naj bi pričel veljati s 1.1.2007. Zakon ureja tudi precej novosti, ki bodo po našem mnenju omogočile nadaljnji obstoj in razvoj ribištva, tako poklicnega kot nepoklicnega oziroma športnega v naši državi. Pomembno se nam zdi, da izpostavimo predvsem ponovno ureditev ugodnejšega statusa za morske gospodarske ribiče, ki jim je to edina in glavna dejavnost, saj na novo vzpostavlja status ribiča kot fizične osebe. Ribiči bodo v skladu s pokojninsko in invalidsko zakonodajo imeli možnost plačevanja znižane stopnje socialnih prispevkov, kar bo omogočilo preživetje tudi socialno najšibkejšim ribičem, ki jim je to edina dejavnost. Predlog zakona tudi celovito ureja športni in rekreacijski ribolov na morju, ki bo reguliran in bo omogočil manjšo konkurenco gospodarskim ribičem oziroma ribičem, ki se preživljajo z ribištvom. Rešitev je tudi uvedba dovoljenja za negospodarski ribolov, ki bo prenesena na pooblaščeno organizacijo. Zakon ureja tudi javne službe ter določa pooblastila za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike, predvsem pa veliko nalog prenaša z javnimi pooblastili na zavod za ribištvo Slovenije. Dopolnitve in spremembe predloga zakona z amandmaji matičnega delovnega telesa v bistvu upoštevajo pripombe zakonodajno-pravne službe državnega zbora in tudi s tem izboljšujejo samo besedilo zakona. Glede na vse navedeno, bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke predlog zakona o morskem ribištvu podprli.
Hvala vam, kolega Bajc. S tem pa smo tudi končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem seveda tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Gospe ministrici se zahvaljujem za dosedanjo udeležbo. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PODPORNEM OKOLJU ZA PODJETNIŠTVO. Za to točko imamo predvidenih 40 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo ponujam ministru za gospodarstvo, ki pa ga še ni. Dovolite, samo malo, da vidimo, če je pooblastilo in če je pooblastilo v skladu s poslovnikom. 235. člen poslovnika državnega zbora v svojem tretjem odstavku v okviru podpoglavja Sodelovanje vlade pri delu državnega zbora, berem v vednost ostalim poslancem in pa seveda vam, govori: "Na seji državnega zbora lahko predstavlja vlado minister ali predstojnik vladne službe, ki ga določa vlada. V primeru odsotnosti ali zadržanosti lahko nadomešča ministra državni sekretar ali predstojnik organa v sestavi ministrstva..." Iz tega naslova vas sprašujem, ali je minister prisoten v državnem zboru. Ni. Potem predstavitve seveda ne morejo opraviti. Prešli bomo na poročilo predsednika odbora za gospodarstvo, matičnega delovnega telesa. Predsednika odbora gospoda Ferija Horvata prosim, da poda poročilo. Izvolite.
Hvala za besedo. Gospod podpredsednik, spoštovani predsednik ministrstva za gospodarstvo, kolegice in kolegi. Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona in ga podprl. Odbor je upošteval mnenje zakonodajno-pravne službe in sprejel amandmaje na podlagi tega mnenja. Amandmaji so vključeni v dopolnjeni predlog zakona, ki ga imate v poročilu odbora. Novela zakona po mnenju odbora za gospodarstvo pomeni napredek v spodbujanju razvoja podjetništva. Podrobno poročilo odbora za gospodarstvo imate v gradivu in predlagam, da v imenu odbora, da predlog sprejmete oziroma sprejmemo. Vlada natančneje ministrstvo za gospodarstvo je pripravilo in vlada sprejela širši program ukrepov za spodbujanje podjetništva. Odbor bo ta program obravnaval na eni prvih naslednjih sej. Program bo podlaga za nadaljnje dograjevanje zakonodaje in za vodenje politike vlade na področju spodbujanja podjetništva. Hvala.
Hvala vam, gospod Feri Horvat. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine SDS bo predstavil poslanski kolega Stane Pajk. Izvolite.
Spoštovani! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o podpornem okolju za podjetništvo je pravni okvir za delovanje slovenskega podjetniškega sklada, ki ga lahko opredelimo v šestih točkah: spodbujanje investicijskih vlaganj v mala in srednja podjetja; spodbujanje ustanavljanja novih podjetij predvsem v inovativnem okolju; izenačevanje kreditnih in drugih finančnih pogojev malih in srednjih podjetij z večjimi podjetji; vstopanje sklada na finančni trg v tistem segmentu, kjer obstoječi bančni trg ne deluje dovolj učinkovito; spodbujanje kapitalskih vlaganj v vseh fazah razvoja malih in srednjih podjetij s kreditnimi sredstvi ter spodbujanje kapitalskih vlaganj z različnimi oblikami garancij. V predlogu zakona je predlagano, naj se skladu za izvrševanje njegovega namena dodajo poleg obstoječih instrumentov, ki so posredni in neposredni krediti, garancije za najete kredite in razne subvencije, tudi novi instrumenti, ki so: kapitalske naložbe, finančni nakup, lizing in drugo izvedeno financiranje v zvezi s predhodno navedenimi instrumenti. S tem se zadosti povečanemu povpraševanju po tveganih virih financiranja ter zagotovi hitrejša rast malih in srednjih podjetij in nastajanje novih inovativnih podjetij. V predlogu zakona se ureja tudi postopek dodeljevanja sredstev subvencij, kreditov, garancij in drugih sofinanciranj. Postopek je smiselno enak postopku, določenem v pravilniku o postopkih za izvrševanje proračuna Republike Slovenije, ki velja za neposredne proračunske uporabnike, ne pa tudi posredne. Predlagani zakon je samo eden v vrsti, ki zasleduje cilj pospeševanja podjetništva predvsem na področju malih in srednjih podjetij in prijaznega okolja na tem področju. V Slovenski demokratski stranki bomo predlagani zakon podprli, ker menimo, da bo pospeševal rast malih in srednjih podjetij, ki so motor razvoja gospodarstva. Hvala.
Hvala vam, kolega Pajk. Prehajamo na predstavitev stališča poslanske skupine Socialnih demokratov, poslanec Feri Horvat, izvolite.
Hvala za besedo. Predlog zakona bo poslanska skupina Socialnih demokratov podprla. Naj povem, da je bil predlog zakona predmet usklajevanja v okviru partnerstva za razvoj. Pri tem smo iz poslanske skupine v procesu usklajevanja izrazili mnenje, da je predlog, kot je predlagan, za oblikovanje sklada tveganega kapitala in za druge instrumente, kot so finančni zakup, leasing in drugo izvedbeno financiranje, koristen. Ob tem smo pa predlagatelja opozorili in dali tudi vrsto konkretnih predlogov. Opozorili smo namreč, da predlagani ukrepi niso zadostni za celovito in učinkovito podporo razvoju podjetništva. Predlagatelj je pripombe in predloge v načelu sprejel in zagotovil, da bo vlada pripravila celovit program spodbujanja podjetništva in na tej podlagi tudi pripravila in predložila novi predlog zakona. Program ukrepov je pripravljen in pričakujemo, da ga bo odbor za gospodarstvo kmalu obravnaval na eni prvih naslednjih sej. Seveda pa potem pričakujemo, da bo vlada na podlagi tega programa pripravila novi zakon o celovitem sistemu spodbujanja podjetništva.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Poslanec Martin Mikolič, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljeni predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo spremembe in dopolnitve zakona o podpornem okolju za podjetništvo podprli. Dejstvo namreč je, da mala in srednja podjetja predstavljajo hrbtenico nacionalnega gospodarstva in so ključni dejavniki konkurenčne prednosti v svetovnem merilu. Prav na tem področju pa je Slovenija v primerjavi z gospodarsko uspešnimi državami bistveno zaostala. Le z zagotavljanjem ugodnejših finančnih virov v fazi zagona podjetja kot tudi v fazi nadaljnjega razvoja in rasti malih in srednjih podjetij se bodo lahko te razlike zmanjšale. Tudi vlada je v sprejeti strategiji razvoja Slovenije zapisala, da spodbujanje podjetniškega razvoja in povečanje konkurenčnosti temelji na spodbujanju naložb in strateških projektov, ki so razvojno naravnani, in na razvoju novih modelov financiranja malih in srednje velikih podjetjih je potrebno graditi. Akcijski načrt za uresničevanje zastavljenih usmeritev pa določa, da je v letih 2006 in 2007 treba vzpostaviti mehanizme za povečanje investicij v storitvene dejavnosti, s spodbujanjem malih podjetniških iniciativ, izboljšati dostop do začetnega in rizičnega kapitala ter poenostaviti in poceniti bančne postopke kreditiranja. To pa je osnovni namen podjetniškega sklada. Predlagani zakon podpira usmeritve in ukrepe za izboljšanje dostopa do virov financiranja za mala in srednja podjetja, s tem, da daje osnove za razvoj novih instrumentov v okviru obstoječega sklada kot odgovor na ugotavljanje pomanjkljivosti in nove potrebe, in sicer ti novi instrumenti in novi viri sredstev so kapitalske naložbe, finančni zakup oziroma leazing ter drugo izvedeno financiranje v zvezi s predhodno navedenimi instrumenti. Zakon odpira možnosti za povezovanje javnega sklada z drugimi institucijami javnega prava, kar bi prispevalo k združevanju in povečanju namenskih sredstev ter njihovi učinkovitejši naložbi. Nadalje se celovito tudi ureja postopek dodeljevanja sredstev subvencij, kreditov, garancij in drugih oblik sofinanciranja. Postopek je smiselno enak postopku, določenem v pravilniku o postopkih za izvrševanje proračuna Republike Slovenije, ki velja za neposredne proračunske uporabnike. Zakon torej temelji na opredelitvah in temeljnih vrednotah podjetništva ter priporočilih Evropske unije za uresničevanje skupnih strateških ciljev, zato ga bomo v poslanski skupini Nove Slovenije tudi podprli.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Poslanec Kristijan Janc, izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o podpornem okolju za podjetništvo je v drugi obravnavi. Predlaga ga ministrstvo za gospodarstvo. Predlagani zakon je postavil neko pravno podlago za vodenje evidenc, pravila za delovanje sredstev, krepitvi inovacijskih sposobnosti podjetij in zagotavlja stimulativno okolje za nastajanje in začetno delovanje novih inovativnih podjetij, k bolj transparentnemu in učinkovitemu usmerjanju javnih sredstev, bolj neposredno strokovno usmerja sredstva glede razvojne prioritete posameznega sektorja oziroma skupin podjetij. Zato odpira nove možnosti za nadaljnje proizvajanje sklada in združevanje namenskih sredstev za podporo naložbam. Prepričani smo, da ta listina za mala podjetja, ki je tudi na podlagi lizbonske strategije sprejel Evropski svet, zajema priporočila malim podjetjem, da bodo lahko izkoristila prednost na znanju temelječega gospodarstva. S podelitvijo te listine so države zavezane izvajati ustrezne ukrepe, kot so zlasti ključna naloga skupnostim in državam, da spodbujajo inovativnost in podjetništvo, spodbujajo nastajanje novih podjetij in zagotavljanje uspešne rasti že obstoječih, zato morajo države izboljšati okolja, v katerih podjetja nastajajo in se tudi razvijajo. Zato v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je to ključna naloga države, zlasti spodbuditi ustrezni zakonodajni okvir in za razvoj prilagojene razvojne infrastrukture ter institucionalne organiziranosti za čim bolj dostopno in učinkovito podporo podjetniškim iniciativam v vseh fazah razvoja. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo prepričani, da so na področju zagotovljenih kapitalskih naložb in finančnih pomoči dobro delovali skladi na ravni občine, ki so uspešno pomagali posameznim mikro in malim podjetjem, ker so dobro poznali njihove potrebe in so bili z njimi v neposrednem stiku. Verjamemo, da je predlagatelj pri pripravi zakona upošteval mnenje in stališča zainteresiranih subjektov v državi, da bo zakon čim bolj naravnan v smeri zadovoljevanja potreb mikro, malih in srednjih podjetij v Sloveniji. Podpiramo spremembe, ki bodo izboljšale dostop do virov financiranja in spodbujale nadaljnji razvoj malih, srednjih in velikih podjetij v Sloveniji z novimi instrumenti sklada. V poslanski skupini si želimo opozoriti tudi na to, da bi v postopkih pridobivanja sredstev morali zagotoviti čim večjo poenostavitev in nujno bi bilo treba upoštevati časovno komponentno, ki je pri razvoju naravnanih podjetij še posebno pomembna. Pa vendarle v poslanski skupini menimo, da bi morali predlagatelji upoštevati opozorilo pravne službe, tudi glede možnosti pritožbe vlagatelja naročilu sklada. Do sedaj je sklad reševal te pritožbe, dejstvo pa je, da sklad ne more biti tisti organ, ki bi hkrati odločal o dodeljevanju sredstev in tudi hkrati o pritožbah. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je dvostopenjski postopek gotovo pravica stranke v postopku in najbolj optimalna rešitev. Ministrstvo za gospodarstvo pa bi zato moralo najti način, da bi znotraj ministrstva zadolžili službo, ki bi bila dovolj strokovna in bi lahko reševala pritožbo na odločitev sklada. Slovenska ljudska stranka bo zakon podprla. Hvala.
Hvala vam. Sledi še predstavitev stališča poslanske skupine Slovenska nacionalne stranke. Kolega Boštjan Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o podpornem okolju za podjetništvo je eden izmed takšnih zakonov, ki mu tudi zaradi naslova zakona skoraj ni možno nasprotovati, sploh če se zavedamo, kako pomembno je podjetništvo, razvoj podjetništva v Republiki Sloveniji in kako podjetništvo samo kot takšno vpliva na razvoj Slovenije. Sam ne bom ponavljal tega, ker so moji predgovorniki govorili, ko so brali obrazložitev, zakaj je tak zakon potreben. Bi pa na vlado Republike Slovenije naslovil vprašanje. Dve zadevi nas v Slovenski nacionalni stranki zanimata. Najprej postopek javnega razpisa vodi tričlanska komisija, ki jo imenuje direktor sklada. Člani ne smejo biti interesno povezani z vlagatelji vlog. Do sem je vse v redu in prav. Vendar nadaljevanje, "razen, kadar je to nemogoče upoštevati zaradi omejenega števila strokovnjakov s posameznega področja." To je en dodatek, ki je lahko zelo čuden, predvsem ko gremo na omejeno število, bom rekel, strokovnjakov. Zato bi rad od vlade Republike Slovenije slišal, kje pa je to omejeno število strokovnjakov in ali ga je mogoče definirati bolj natančno, kajti omejeno število strokovnjakov je lahko na vsakem področju, če gledamo ponudbo in pa povpraševanje za posamezne strokovnjake v Republiki Sloveniji. Druga zadeva je sklad. Vlada v zadnjem času ustanavlja celo kopico skladov, ki so namenjeni, bom rekel, razvoju ali pa pomoči posameznega segmenta v naši državi, kljub temu da vemo, da so skladi eden izmed možnih načinov netransparentnosti finančnega poslovanja in pa netransparentnosti dajanja pomoči posameznim institucijam. Sklade bi lahko tako kot komisije v tem državnem zboru opredelili kot zadeve, ki se ustanavljajo zato, da se nekaj prikrije oziroma zadeve, ki se ustavljajo zato, da se nekdo obogati. Zato me zanima tudi za vnaprej, kateri zakon bo naslednji, ki bo ustanavljal kakšen sklad za razvoj posameznega segmenta, ki bo pa seveda prispeval k razvoju te države. Vsaj v Slovenski nacionalni stranki tako upamo. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih dopolnil oziroma amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo tudi zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika državnega zbora bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ENERGETSKEGA ZAKONA. Na razpolago imamo 2 uri in 10 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Po moji oceni bo besedo prevzela mag. Starina Kosem. Izvolite.
Hvala za besedo. Vlada Republike Slovenije predlaga zakon o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona, ki uvaja spremembe nekako na treh temeljnih ključnih področjih. To so zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, povečanje energetske učinkovitosti stavb in pa spremembe ureditve inšpekcijskega nadzora. Kar se tiče zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, je glavni cilj novele zakona, ki prenaša v slovenski pravni red direktivo evropske skupnosti 67/2004. Zakon, zanesljivosti dobave nalaga zlasti dobaviteljem zemeljskega plina v Sloveniji, deloma pa tudi sistemskim operaterjem. Zakon pri tem sledi načelni usmeritvi omenjene direktive, da se v prvi vrsti za zanesljivost dobave plina dolžni skrbeti dobavitelji, ki lahko izbirajo seveda med različnimi možnimi ukrepi, morajo pa ti ukrepi vsi imeti enak učinek, torej, da v primeru nastanka okoliščin, ki jih navajajo standardi zanesljivosti dobave, zagotavljajo zadostno dobavo varovanim kategorijam. Poglavitne rešitve zakona na področju zagotavljanja zanesljivosti oskrbe s plinom so zlasti obveznosti sistemskih operaterjev prenosnega in distribucijskega omrežja, da zagotavljajo zanesljivo delovanje tega omrežja in njegovo ustrezno zmogljivost, dolžnost večjih dobaviteljev, da še posebej poskrbijo za zanesljivost dobave plina v Republiki Sloveniji z diverzifikacijo svojih virov, obveznost vseh dobaviteljev zemeljskega plina, da poročajo o svojih ukrepih za zagotovitev zanesljive dobave, določitev posebnih odjemalcev, to je tistih, ki jim je dobava plina v primeru okoliščin, ki predstavljajo standarde zanesljivosti dobave plina, zanesljivo zagotovljena, določitev standardov zanesljivosti dobave plina. Predlagani zakon tudi določa nacionalno nujne ukrepe, ki jih morajo izvesti sistemski operaterji. Četudi ti načrtovani ukrepi ne omogočajo zanesljive dobave plina posebnim odjemalcem, zakon nalaga sistemskim operaterjem, da omejijo prenos za dobavo določenim kategorijam odjemalcev. Zakon pooblašča vlado, da z uredbo določi vrstni red omejevanja dobave posameznim kategorijam odjemalcev oziroma njihovih trošil. Predlagani zakon nalaga agenciji, da poroča komisiji Evropske skupnosti o teh vprašanjih. Zakon uvaja tudi nove kazni za kršitelje in na novo so uvedene določbe zakona o zanesljivosti dobave zemeljskega plina. Na področju energetske učinkovitosti stavb se s tem zakonom prenašajo členi direktive 2002/91 Evropske skupnosti o energetski učinkovitosti stavb, ki se nanašajo na preverjanje tehnične, okoljske in ekonomske izvedljivosti alternativnih sistemov oskrbe z energijo za nove stavbe z uporabno tlorisno površino nad 1.000 kvadratnih metrov [[opozorilni znak za konec]] , vzpostavitev sistema izdajanja energetskih izkaznic stavb ob izgradnji, prodaji ali oddaji teh stavb, vzpostavitev rednih pregledov klimatskih sistemov v stavbah, zagotovitev neodvisnih strokovnjakov za certificiranje teh stavb in preglede klimatskih sistemov in pa informiranje uporabnikov stavb. [[opozorilni znak za konec]] . Kar pa se tiče inšpekcijskega nadzora [[...]]
Prosim, če končate.
Na odboru za gospodarstvo so bili amandmaji sprejeti soglasno, ki predvsem [[...]]
Hvala. Jaz sem vas opozoril, vas čas se je iztekel. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Ferija Horvata, da predstavi poročilo. Izvolite.
[[...]] [[Izklopljen mikrofon.]] [[...]]državna sekretarka s sodelavci, spoštovane, kolegice ni nobene, kolegi. Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona. Kot je dejala državna sekretarka uvodoma je cilj zakona urejati tri področja: zanesljivost dobave zemeljskega plina, povečanje energetske učinkovitosti stavb ter okrepitev vloge inšpekcijskega nadzora. Odbor je upošteval dejstvo, da predlog zakona sledi direktivam Evropske unije in je tudi upošteval mnenje zakonodajno-pravne službe. Na tej podlagi je sprejel amandmaje, ki so vključeni v dopolnjeni predlog zakona. Ker postaja energetika vse pomembnejša tema delovanja tudi v Evropski uniji, je pričakovati, da se bomo kmalu ponovno srečali s to problematiko tudi v državnem zboru in tudi v ustanovah Evropske unije. Evropski svet je že sklenil, da bo spomladi 2007 pripravil oziroma sprejel dokument "Energetska politika za Evropo". Uresničevanje te politike bo prioriteta Evropske unije v naslednjih letih. In tako vidimo lahko iz najnovejšega osnutka 18-mesečnega programa predsedovanja treh držav: Nemčije, Portugalske in seveda tudi Slovenije, da bo energetika ena od prioritetnih tem tudi pri predsedovanju teh treh držav.
Hvala. Mi pa prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin, in sicer kolega Bojan Rugelj bo predstavil stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Lep pozdrav vsem navzočim, še posebej predstavnikom ministrstva, na čelu z gospo Andrijano Kosem. Glavni cilj novele energetskega zakona je zagotavljanje zanesljivosti dobave zemeljskega plina, obenem pa prinaša v slovenski pravni red direktivo 2004/67 Evropske skupnosti. Ta direktiva nalaga državam članicam, da v svojih predpisih opredelijo vloge in odgovornosti različnih akterjev na trgu z zemeljskim plinom in določijo ustrezne minimalne standarde zanesljivosti oskrbe, ki jih morajo izpolnjevati ti akterji. Zakon ukrepe zagotavljanja zanesljivosti dobave nalaga zlasti dobaviteljem zemeljskega plina v Sloveniji, deloma pa tudi sistemskim operaterjem in pri tem sledi načelni usmeritvi direktive evropske skupnosti, da so v prvi vrsti za zanesljivost nabave plina dolžni skrbeti dobavitelji, ki lahko izbirajo med različnimi možnimi ukrepi, morajo pa vsi ti ukrepi imeti enak učinek, da v primeru nastanka okoliščin, ki jih navajajo standardi zanesljivosti dobave, zagotavljajo zadostno dobavo varovanim kategorijam odjemalcem. Če pa ti ukrepi ne zadoščajo, pa je potrebno izvesti nujne nacionalne ukrepe, ki so lahko v zadnji fazi tudi omejevanje ali prekinitev dobave določenim kategorijam odjemalcev oziroma njihovih trošil. Ukrepi, ki so jih dolžni sprejeti dobavitelji, so zlasti diverzifikacija svojih nabavnih virov, zagotavljanje zanesljivega omrežja in njegove ustrezne zmogljivosti in redno poročanje o svojih ukrepih za zagotovitev zanesljivosti dobave plina ustreznim institucijam. Poleg ukrepov za zagotavljanje zanesljivosti dobave zemeljskega plina predlagani zakon uvaja tudi spremembe ureditve inšpekcijskega nadzora, ki pa so bolj terminološke narave. Poleg direktive 2004/67 evropske skupnosti se v slovenski pravni red implementira tudi direktiva 2002/91 evropske skupnosti, ki bo v veliki meri prispevala k izenačevanju zahtev glede rabe energije in poenotenja standardov za gradnjo stavb v državah članicah. Predlog zakona ureja tudi dodatek k omrežnini, ki je del cene za uporabo omrežij za električno energijo za financiranje programov, učinkovite rabe in obnovljivih virov energije. V predlogu zakona pa se odpravljajo tudi pomanjkljivosti energetskega zakona, ki so se pokazale z dosedanjo prakso. Pomembnejšo novost pa predstavlja tudi uvedba tako imenovanih energetskih izkaznic, ki bo dolgoročno zagotovo vplivala na nižanje porabe energije za ogrevanje predvsem stanovanjskih stavb. Predlog zakona sledi cilju, da se zagotovi določena varna in zanesljiva oskrba Slovenije z energijo ob upoštevanju najstrožjih okoljevarstvenih zahtev, zato bomo v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Kolega Aleš Gulič, bo predstavil stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, cenjena državna sekretarka, kolegi. V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije smo pregledali zakon o spremembam in dopolnitvah energetskega zakona. Ugotovili smo, da se predlog zakona nanaša na nekatere direktive in popravlja recimo slabo formulirane določbe iz dosedanjega zakona. Smo pa videli zadeve, ki bi jih bilo dobro razčistiti, in sicer spodbujanje obnovljivih virov energije je v praksi že kar dobro izvedeno skozi delujoč sistem subvencioniranih odkupnih cen in subvencija se že napaja iz vsake porabljene kilovatne ure električne energije, ta na novo uvedeni dodatek pa naj bi se tudi. Zdaj ni popolnoma jasno, ali gre za podvajanje ali pa za ukinitev sedanjega sistema. Manjka nam pa tudi spodbujanje izrabe soproizvodnje, se pravi, tako imenovana kogeneracija, ali pa celo uvajanje trigeneracije, to namreč ni zajeto v obnovljivih virih energije - seveda razlog, ki potem vodi tudi v to, da bi na nek način vendarle tu bilo dobrodošlo tudi mnenje odbora za okolje kot zainteresiranega delovnega telesa. Še eno reč bi povedal v zvezi z energetskimi izkaznicami. Predvideno je namreč, da morajo vsi, ki oddajajo del obstoječe stavbe v najem, po 1.1.2009 najemniku predložiti energetsko izkaznico. Tega direktiva ne zahteva, pač pa govori o tej obveznosti v primeru oddajanja celih stavb. To zdaj pomeni, da bo po tem zakonu vsak oddajalec najmanjše sobice v obstoječem bloku, kjer pa vsi etažni lastniki skupaj ne bodo izvedli energetskega pregleda, dolžan zagotoviti energetski pregled cele stavbe. Se pravi, bo to zelo obremenjujoč strošek, ki bo imel za posledico črno oddajanje ali pa zelo visoke cene, ker bo to treba vendarle prevaliti na najemnike. In še kakšno stvar bi se dalo najti, ki govori o tem, da zadeve niso bile čisto dobro zastavljene. Ravno pri stavbah je namreč problem, da bi morala to v svoj pravni red Slovenija prevzeti že do februarja letos. Priprave so bile že, mislim, da nastavljene v prejšnji vladi, se pravi, pravočasno, vendar pa se je očitno nekaj zapletlo zaradi razbijanja resorja energetike, pa tudi zaradi tega, ker je bila želja obvladovati energetiko od ene stranke tako močna, da so se stvari potem ustavile, in bo zakon sprejet tja do konca leta, recimo, potem pa bo še zelo malo časa za podzakonske akte in zamuda pri prevzemu direktive bo dvoletna. Se pravi, to, kar zdaj počnemo, je vendar tudi neke vrste gašenje požara. Skratka, v poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije ne nasprotujemo predlogu zakona, smo pa na nekatere stvari vendarle opozorili. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanski kolega Feri Horvat bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Bom zelo kratek. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona podprla. Pri tem se zavedamo, da ta zakon ureja samo nekaj vprašanj, vendar sta predvsem prvi dve vprašanji izjemno pomembni. Varna oskrba s plinom, glede na to, da se bliža zima in ker je bilo v Evropi, na srečo pri nas ne v večji meri, nekaj grenkih izkušenj z oskrbo plina ali vsaj po nekod negotovosti, je pomembno urejanje tega vprašanja. In pa drugo, tudi glede na dejstvo,da je prav pri ogrevanju in sploh pri oskrbi stanovanjskih zgradb z energijo še dokaj veliko rezerv za racionalnejšo rabo, je tudi to vprašanje zelo aktualno in je prav, da se ga je zakon lotil. Pri tem pa smo tudi sami prepričani, da je vrsta vprašanj še na področju energetike, s katerimi se bo treba spoprijeti. Kolikor smo informirani, vlada oziroma predvsem ministrstvo za gospodarstvo in ministrstvo za okolje na tem delata. Kot sem že prej dejal v imenu odbora, pričakujemo, da se bomo kmalu s temi vprašanji, predlogi ukrepov in tudi zakonskimi predlogi srečali v tem državnem zboru. Poteka pa, kot veste, tudi vrsta posvetov doma in pa tudi v okviru evropskih ustanov, vključno z evropskim parlamentom. Že do sedaj je bilo nekaj sestankov, kjer smo predstavniki državnega zbora tudi ob sodelovanju ministrstva za gospodarstvo in za okolje aktivno sodelovali in to bo gotovo še bolj intenzivno in bolj pogosto v prihodnjih mesecih in v prihodnjih letih. To bo tudi ena od prioritet in to tudi podpiramo do slovenskega predsedovanja EU. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanec Martin Mikolič bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Še enkrat lepo pozdravljeni! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo zakon o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona podprli. Pravzaprav sta ministrstvo za gospodarstvo in ministrstvo za okolje in prostor sopredlagatelja spremembe energetskega zakona in so spremembe posledice implementacije direktiv na več področij. Sklop sprememb se nanaša na tri temeljna področja: prvo je zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, kar je posledica implementacije direktive oziroma usmeritve direktive 2004/67 Evropske skupnosti. Drugo področje je povečanje energetske učinkovitosti stavb. Tudi to področje je povezano z implementacijo direktive, ki sodi pod kompetenco ministrstva za okolje in prostor. Tretje področje pa se nanaša na ureditve inšpekcijskega nadzora. Slovenija je v zagotavljanju dobave zemeljskega plina v celoti odvisna od uvoza in ji direktiva sveta 2004/67 tudi nalaga pripravo nacionalnih nujnih ukrepov za primer motenj v dobavi plina. Kar se tiče zagotavljanja zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom, so v zakonu definirane določene zaveze dobaviteljev. Poglavitne rešitve, ki predstavljajo višjo zanesljivost oskrbe, so obveznosti sistemskih operaterjev prenosnega in distribucijskega omrežja, da zagotovijo zanesljivo delovanje omrežja in njegovo ustrezno zmogljivost. Drugi pomemben sklop je dolžnost večjih dobaviteljev, da poskrbijo za zanesljivost dobave z diverzifikacijo svojih virov. Pomembne so tudi obveznosti vseh dobaviteljev zemeljskega plina, da poročajo o svojih ukrepih za zagotovitev zanesljivosti. Predlagani zakon določa tudi ukrepe, ki jih morajo izvesti sistemski operaterji, pri čemer nalaga le tem, da pripravijo načrt nujnih ukrepov, ki se izvajajo, če predhodni ukrepi ne zadoščajo, to se pravi sklop ukrepov, kako povečati zanesljivost preskrbe Slovenije z zemeljskim plinom in predvsem obveznosti dobaviteljem in sistemskim operaterjem na tem področju. Zelo pomembno področje, ki se ga zakon loteva, je področje energetske učinkovitosti stavb. Gre za področje tako v Sloveniji kot EU, ki porabi okoli 40% končne energije, ki je zelo pomembno tako s področja same energetske učinkovitosti kot z vidika zanesljivosti energetske oskrbe in pa predvsem tudi z vidika zmanjšanja vplivov na okolje. Pri novih stavbah, ki imajo uporabno tlorisno površino nad 1000 kvadratnih metrov in pri rekonstruiranih stavbah z enako mejno površino, pri kateri se zamenjuje ogrevalni sistem, bo moral projektant pripraviti v fazi izdelave dokumentacije za pridobitev gradbenega dovoljenja posebno študijo, ki bo podlaga za presojo, če ima smisel, na primernem mestu kotlovnice za kurilno olje, ta [[...]] [[Nerazumljivo.]] zamenjati s sodobnejšim, lahko tudi za priključitev, na primer na sistem daljinskega ogrevanja, toplotne črpalke in podobno. Druga zahteva je ta, da mora lastnik stavbe, lahko je to obstoječa stavba, lahko pa tudi pri novi gradnji, kupcu oziroma najemniku pred sklenitvijo pogodbe priložiti energetsko izkaznico. Tukaj gre za dokument, ki izkazuje energetsko učinkovitost stavbe. Z energetskim zakonom se prenaša tudi obveznost direktive, ki se nanaša na redne preglede klimatskih sistemov z izhodiščno močjo nad 12 kilovatov. Seveda je potrebno z energetskim zakonom tudi urediti sistem pooblaščenih neodvisnih strokovnjakov, ki bodo izdajali energetske izkaznice in izvajali redne preglede klimatskih sistemov. Na področju inšpekcijskih nadzorov je pomembna razmejitev pristojnosti energetske in pa tržne inšpekcije. S tem se pravzaprav postavljajo jasnejša pravila na področju inšpekcijskega nadzora nad izvajanjem tako predpisov s področja varnega in zanesljivega obratovanja energetskih sistemov ter na drugi strani tehničnih zahtev za proizvode in zagotavljanje skladnosti teh proizvodov, če se nahajajo v prometu. V Novi Sloveniji bomo predlagane spremembe podprli.
Hvala. Sledi predstavitev stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, in sicer kolega Kristijan Janc bo podal poročilo. Izvolite.
Še enkrat, hvala lepa predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona se nanaša na tri temeljna področja, kot je navedeno tudi v njegovi uvodni obrazložitvi. Gre torej za zagotavljanje zanesljivosti dobave zemeljskega plina, povečanje energetske učinkovitosti stavb in spremembe ureditve inšpekcijskega nadzora. Poleg tega se v zakon vnašajo določeni opravki, ki so posledica sprememb zakonodaje na nekaterih drugih področjih. Zakon sledi direktivam Evropske unije, predvsem kot posledica zadnjih zapletov okoli dobave ruskega plina in je potrebno v skladu z evropsko direktivo zagotoviti zanesljivost oskrbe z zemeljskim plinom v primeru motenj in posebnih razmer. Zagotavljanje zanesljivosti dobave je tudi glavni cilj obravnave energetskega zakona. Zakon tako nalaga določene obveznosti zlasti operaterjem distribucijskega omrežja in večjim dobaviteljem, ki morajo poskrbeti za določene ukrepe in o njih poročati pristojnemu ministrstvu oziroma drugim institucijam. Drugo področje, ki ga ureja zakon o energetski učinkovitosti stavb, tudi tukaj je v prvi vrsti potrebna implementacija direktive o energetski učinkovitosti stavb. V zvezi s tem pa mora država članica, torej tudi Slovenija, izvesti vrsto ukrepov. Tako se med drugim vzpostavlja sistem energetskih izkaznic stavb ob izgradnji prodaje ali oddaje. Te izkaznice bo izdajala gradbena inšpekcija. V zvezi z energetskimi izkaznicami, obveznostmi izdelave študije, alternativnih sistemov ogrevanja ali hlajenja za večje nove stavbe ter obveznosti pregledov klimatskih naprav, se seveda postavlja tudi vprašanje birokratizacije. O pogajanju takšnih standardov, četudi je v skladu z zahtevami Evropske unije, je potrebno zagotoviti, da ni bilo [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]zahteve dodatnega administrativnega omejevanja ali celo možnosti za uspešno bogatenje podjetij oziroma posameznikov. Takšno oziroma podobno zgodbo poznamo na primer pri avtomobilskih nalepkah. Ne glede na to, pa se vsi zavedamo, da zaradi neučinkovite rabe energije stavb nastajajo visoki stroški. Po drugi strani pa tudi vrsta negativnih vplivov na okolje. V zvezi s tem je potrebno predvsem bolj intenzivno informiranje prebivalstva o dolgoročnem zniževanju stroškov v primeru večje energetske učinkovitosti stavb. Je pa žal to v realnosti tudi tako, da zlasti fizične osebe ob gradnji stavb znižujejo stroške investicije tudi na račun manjše energetske učinkovitosti. Na ta način seveda razlike v stroških prerazporedijo v prihodnost in na dolgi rok stroške stavbe le povečujejo. Poleg tega so predlagane tudi rešitve glede delitev stroškov za porabo energije v več stanovanjskih stavbah. Sedanji nedorečeni sistem povzroča vrsto težav. Pričakujemo, da bo z novim zakonom tudi ta vprašanja možno rešiti hitreje, predvsem pa bolj pravično. Zakon uvaja tudi dodatek omrežninam za financiranje programov učinkovite rabe in obnovljivih virov energije. Pri tem je potrebno poudariti, da dodatek ne pomeni dodatne obremenitve kilovatne ure električne energije, zagotavlja pa dodaten določen fond sredstev, ki se bo uporabljal za točno določen namen. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo ta zakon podprli. Hvala.
Hvala. Kolega Srečko Prijatelj bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona ima pa le eno posebnost. Ko je naša delegacija, vladno gospodarska, letela v Rusijo, ne vem, če so vsi lahko leteli z enim avionom, danes pa niti ministra ni tukaj, zanimivost, pa vendarle v bistvu bi bilo lepo, če bi bil med nami. Predlagani zakon, kot so že povedali moji predhodniki, uvaja spremembe na treh temeljnih področjih: zagotavlja zanesljivost dobave zemeljskega plina, povečuje energetsko učinkovitost stavb in pa tudi sprememba ureditve na inšpekcijskem nadzoru je vidna. Poglavitne rešitve so številne, pa vendar bi omenil samo nekatere: obveznost sistemskih operaterjev do prenosnega distribucijskega omrežja, da zagotavljajo zanesljivo delovanje omrežja, je izpostavljena v zakonu, kar je dobro, kajti vemo, da nesreč je še kar nekaj na tem področju, in pa obveznost vseh dobaviteljev zemeljskega plina, da poročajo o svojih ukrepih za zagotovitev zanesljivosti dobave plina ministrstvu, pristojnemu za energijo, je tudi zapisana v zakonu. Določitev standardov zanesljivosti dobave plina, pri čemer zakon tudi sledi direktivi evropske skupnosti 67/ES, je tudi vnešena v ta zakon. Zanimivo je, če ti načrti in ukrepi ne omogočijo zanesljive dobave plina posebnim odjemalcem, ki vemo, da so odvisni od dobave plina, je vlada pristojna za to, da v bistvu izdela vrstni red omenjene dobave kategorijam odjemalcev, ki so prioritetni. Seveda to z vladno uredbo lahko stori takrat, ko nastane kriza. To vladno uredbo bi verjetno v tem primeru vlada sprejela na svoji seji, ker ni priložena temu zakonu. Ne verjamemo pa zapisanemu v zakonu, da v bistvu novela zakona uvaja dodatek k omrežnini v ceni za uporabo omrežij z električno energijo in zemeljski plin, ki je namenjen financiranju programov za spodbujanje učinkovite rabe energij in večji izrabi obnovljivih virov energije. Seveda vlada je še zapisala v predlogu, da se dodatek za spodbujanje učinkovite rabe in obnovljivih virov ne bo v bistvu reflektiral v povečani ceni kilovatne ure oziroma dobave za drugega energenta in da bo dodatek nakazan na posebni račun ekološkega sklada RS, da se bo uporabljal za omenjene investicije na področju učinkovite rabe energije. Jaz bi vseeno želel v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, da predstavniki vlade, ki so danes tukaj z nami, dajo jasno zagotovilo, da se strošek na gospodinjstvo ne bo povečal, kajti vemo, da obljube te vlade je že dostikrat "snedla muca" in ne držijo, zapisane so, potem pa se kar pozabijo. Slovensko nacionalno stranko moti tudi to, da ministrstvo za gospodarstvo, zavedajoč se, da obstajajo nekatera odprta vprašanja, ki jih ne bo mogoče rešiti v tem zakonu, ampak že naprej opozarja, to je minister izjavil, minister je opozoril na pripravo že novih sprememb energetskega zakona, pa še ta ni sprejet. To kaže tudi na to, da v bistvu imamo zopet na hitro, na ad hoc pripravljen nek osnutek zakona, ker je to posledica nekega obiska in je v bistvu dogovor, ki je v ozadju sklenjen, narekoval to zadevo. To je nelogično, zakaj spremembe niso upoštevane že v tej noveli. V Slovenski nacionalni stranki bomo o tem zakonu presojali vsak po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu Viliju Rezmanu, da predstavni stališče poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa za besedo. V naši poslanski skupini bomo tako kot zakon o podpornem okolju za podjetništvo podprli tudi ta energetski zakon. Je pa opazno, najbrž tega ne moremo kar tako spregledati, da je zakon relativno nov, da imamo k temu zakonu predlog za spremembe, da je ta predlog težak 44 členov in da smo na odboru sprejeli k njemu več kot 40 amandmajev. Pa ni bilo dovolj, sedaj imamo ponovno cel ducat amandmajev k temu že amandmiranemu zakonu, tako da se najbrž upravičeno postavlja vprašanje, ali smo se lotili tega dovolj dobro pripravljeni, ali so rešitve res ustrezne in ali morebiti ni napoved gospoda ministra, da se pripravlja že nova novelacija zakona, tudi napoved tega, da nismo bili dovolj pozorni pri spreminjanju tega zakona. Morda samo sledimo temu kar pač Evropska unija od nas zahteva, da vendarle, čeprav z zamudo, implemenitiramo to, kar bi že zdavnaj morali implementirati. Direktivo torej. Sedaj nima namreč pomena, da bi naštevali vse to, kar v predlogu piše, vsa načela in vse ambicije in vse to, kar se zdi predlagatelju, da bomo uspeli urediti. Morebiti je pa prav, da se usmerimo predvsem na dve stvari, in sicer na to, kar je ves čas ponavljano, torej na energetsko učinkovitost stavb oziroma zgradb in na zanesljivost dobave zemeljskega plina. Predvsem zavoljo tega, ker vse to skupaj sodi v nek širši kompleks, ki bi mu smeli reči pogojno energetika in ima tudi svoje hibe. Zagotovo bi težko rekli, da smo lahko pretirano navdušeni nad tem energetskim kompleksom, zlasti za voljo tega, ker imamo precej skromno, da ne rečemo slabo energetsko bilanco, da struktura v tej energetski bilanci, torej struktura energentov tudi ni takšna, da bi smeli biti pretirano vzhičeni, da ne znamo varčno ravnati z energijo, da smo torej, vsaj tako mi ocenjujemo, visoko entropijska družba na različnih koncih, da je tudi okoljska primernost produkcije energije relativno slaba in da smo seveda tako mi, kot Evropa v veliki meri odvisneži od tistih, ki imajo presežke energije. EU pa od nas zahteva minimalne standarde za zagotavljanje zanesljive oskrbe, zlasti za tiste posebne odjemalce, ki so najšibkejši in ki jih je najhitreje oziroma najlažje prizadeti, zlasti takrat ko pride do večjih motenj v dobavi, kadar pride do eventualnih nepredvidenih, pa lahko pričakovanih hudih oziroma pretirano nizkih temperatur, ali kadar gre za izjemno povpraševanje po energiji. Vse to torej vpliva tudi na cene energije. In zagotovo se bo to pri nas tudi poznalo, pred tem si najbrž ne kaže zapirati oči. Razmere v svetu so takšne, da kaže na porast, in tu mi kaj posebno velikega vpliva nimamo. Monopol edinega primarnega dobavitelja najbrž tudi lahko kaj prispeva k temu pri nas. Tistih 17 distributerjev ne more odločilno vplivati na znižanje cene, kljub konkurenci. Nekaj pa bo dodal tudi ta dodatek na omrežje, kar pa mi sicer podpiramo, zato ker je to nek prispevek, ki gre v ustrezno smer na področju energetske politike v Sloveniji. Upamo, da bo v bodoče tudi tako, da [[opozorilni znak za konec]] bomo minimizirali vplive na okolje, in nam je zato žal, da ni bil sprejet predlog za enega izmed temeljnih razvojnih projektov Slovenije do leta 2023, kjer smo predlagali energetski grozd Drava, ki je vse te različne segmente zaobjel, v vrednosti približno milijarde 400 milijonov tolarjev, pa je bil potem od vlade razbit, deloma povzet, deloma pa razpršen v nekatere druge dele, in torej integriran. [[Opozorilni znak za konec.]] Vseeno bomo ta zakon podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bom vodil na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 24.10.2006. Odprtih imamo 11 členov in ravno toliko amandmajev. V razpravo dajem 2. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim za prijave. K razpravi se ni prijavil nihče od poslancev niti predstavnikov vlade, zato razpravo zaključujem. V razpravo dajem naslednji, 15. člen in 11 amandmajev poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Prosim za prijave. Hvala za prijave. Besedo ima mag. Milan M. Cvikl. Izvolite, prosim.
Samo eno vprašanje, in sicer, zanima me stališče vlade k tem enajstim amandmajem k enemu samemu členu. Predvsem pojasnilo, ker so to pač amandmaji poslanskih skupin vladajoče koalicije, zakaj je potrebno tako rekoč z redakcijskimi, če so to redakcijski amandmaji, v bistvu v zadnji fazi popravljati 15. člen. Prosil bi, če vlada vsebinsko pojasni, potem pa bomo seveda lahko razpravljali naprej. Hvala lepa.
Hvala za vprašanje. Za odgovor pa prosim državno sekretarko. Imate odgovor.
Hvala za vprašanje, ampak mislim, da mora to predlagatelj pojasniti, ne vlada.
Dovolite, da še enkrat pojasnim. Predlagatelji vseh enajstih amandmajev k 15. členu so poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Predlagam, kolega Cvikl, da spremenite naslovnika. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bi ne vprašal vlade, če bi predstavniki predlagatelja pojasnili svoj predlog, ampak ker vodij poslanskih skupin v koalicijskih strank ne vidim, sem želel, da nam to pojasni vlada. Torej spreminjam naslovnika. Prosim, če nam predstavniki predlagatelja pojasnijo vsebinske razloge za vložene amandmaje, in sicer 11 amandmajev k 15. členu. Potem bom pa, ko bo to pojasnjeno, prosil predstavnico vlade, da se opredeli v skladu s poslovnikom državnega zbora do amandmajev vladajoče koalicije. To mislim, da je minimalno, kar slovenska javnost pričakuje. Gre za pomemben in zelo dolg člen, ki govori o tem, kakšna je metodologija, kaj morajo posamezniki narediti na posameznih stvareh in sam člen, če se ne motim, ena, dva, tri, štiri, pet, šest, sedem. Sedem strani je dolg člen. V sedem strani dolgem členu se dodaja enajst amandmajev. Preden bom kot poslanec bil pripravljen podpreti ali zavreči ta amandma, želim argumentacijo predlagateljev. Če bo vlada to izvolila, potem v nadaljevanju tudi vlade. Hvala lepa. Spremenil sem naslovnika.
Hvala vam na razumevanju. Jaz vas moram dopolniti, čeprav se vsebinsko popolnoma strinjava, da je pravica vsakega slehernega poslanca, ali sodeluje ali ne sodeluje. Vaše prošnje ne moremo jemati za proceduralni predlog. Bom pa še enkrat odprl prostor za razpravo in upal, prav tako kot vi, da bo kdo izmed predlagateljev spregovoril o tem obsežnem členu in tolikih amandmajih. Odpiram postopek za prijavo k razpravi. Imamo štiri prijavljene razpravljavce. Prvi bo dobil besedo poslanec Boštjan Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Sam seveda, če ne bomo dobili obrazložitve predlagateljev 11-ih amandmajev k enemu členu, kar pomeni, da je s členom nekaj zelo hudo narobe, enostavno ne bom mogel podpreti, ker bom smatral, da so jih pisali pač, ker tisti trenutek niso imeli kaj bolj pametnega za početi, glede na to, da nobeden od predlagateljev nima bom rekel te volje, da bi stopil in razložil, kaj se v tem členu dogaja tako neprijetnega, da ga je bilo potrebno amandmirati. Sam seveda tudi nikakor ne morem podpreti ideje, da naj stališče vlade, kaj si vlada misli o teh 11-ih amandmajih, predstavi nekdo od predlagateljev. Predlagatelji pač tega ne morejo narediti, zato me zelo zanima, kakšno je stališče vlade do omenjenih 11-ih amandmajev. Ali vlada teh 11 amandmajev podpira ali jih ne podpira, zakaj jih podpira oziroma, katerega od teh 11-ih ne podpira? Hvala.
Hvala. Besedo dajem predstavnici vlade. Državna sekretarka, prej ste se prijavili k besedi. Izvolite.
Hvala za besedo. Kar se tiče teh amandmajev, jih vlada sprejema, ker gre večinoma za redakcijske popravke in za uskladitve z zakonodajno-pravno službo.
Hvala. K razpravi se je prijavil tudi poslanec Vili Rezman. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom samo mimogrede, čeprav je sedaj državna sekretarka odreagirala povedal, da tisti, pa sam nisem bil ne predlagatelj in ne podpisnik teh amandmajev, tisti, ki smo želeli prebrati utemeljitve, smo to možnost imeli, tisti, ki nimajo časa za branje utemeljitev, niso opravičeni terjati, da jim drugi to še enkrat razlagajo, sami bi lahko prišli do ugotovitev. Tisti, ki so prebrali, so videli, da gre res v glavnem za redakcijske popravke, da se besedica "izdajajo" nadomešča z "izdelujejo", da se "izdajatelj" nadomešča z "izdelovalcem", da se "fizična oseba" nadomešča s "posameznikom" itd. Če bi bil pa kakšen fundamentalen problem v kakšnem izmed teh amandmajev, bi pa seveda tisti, ki so predlagatelji, najbrž imeli tudi za potrebno, da ga dodatno obrazložijo. Ampak jaz se nisem toliko zaradi tega prijavljal. Jaz sem se prijavil bolj zaradi tega, da nekaj vprašam tudi vlado, ker mi samemu ni najbolj jasno in bi bil dobrodošel odgovor, pa ni druge priložnosti kot, da se ob tem členu sedaj oglasim. Zanima me, kdo bo tisti v Sloveniji, ki bo zagotavljal stabilno dobavo zemeljskega plina. Ali bo to tisti, ki je na primarni ravni monopolist, ki ima to možnost, ali bo pa to tisti, ki na sekundarni ravni, tistih 17, ki na sekundarni ravni distribuirajo potem posameznim odjemalcem, ali bosta to morebiti oba v nekem dogovoru oziroma po neki shemi zagotavljala? To bo najbrž vplivalo tudi na ceno, ki jo bomo končni potrošniki, potem morali plačevati.
Hvala. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Zelo me veseli, da sem spodbudil vladno stran, da je pojasnila, da podpira amandmaje, ki so redakcijske narave. Sam ne mislim, da je temu tako. Dovolite, da pojasnim. Prvi amandma k 15. členu pravi, da se črtajo besede "po javnem pooblastilu", torej se energetska izkaznica - to je vsebina tega amandmaja - več ne izdaja, ampak izdeluje. Vlada Republike Slovenije je, predpostavljam, vedela, kaj je naredila 18. julija 2006, ko je predlagala v 2. členu, in 15. člen je z njim povezan, da je eno od pomembnih vprašanj, kako povečati energetsko učinkovitost, tudi v tem, da zelo jasno definiramo, kaj je to energetska učinkovitost stavbe, in da na tej podlagi tudi definiramo energetsko izkaznico stavbe. To pravi ustrezna alineja. In vlada je predlagala, da je to javna listina s podatki o energetski učinkovitosti stavbe in priporočili za povečanje energetske učinkovitosti. Vladajoča koalicija je ugotovila, da je vlada bila tu v pravni zmoti - velikokrat se dogaja v Sloveniji, da so posamezniki v pravni zmoti - in je ugotovila, da glede na namen energetske izkaznice ni potrebno, da bi se te energetske izkaznice izkazovale kot javne listine na podlagi javnega pooblastila. In temu seveda sledi potem vsebina 11 amandmajev k 15. členu. Toliko tistim, ki pravite, da nismo prebrali. Zelo natančno smo prebrali. Moje vsebinsko vprašanje je vladi Republike Slovenije: Zakaj je 18. julija smatrala, da je energetska izkaznica javna listina, sedaj pa v bistvu ne vlada, ampak poslanci vladajoče koalicije, ki tega niti ne pridejo pojasnit, spreminjajo vsebino te energetske izkaznice v nek pač neobvezen papir? To je ključna vsebina 2. in 15. člena ter amandmaja k 15. členu. Tako da najmanj, kar bi rad, bi gospo državno sekretarko rad naprosil, da umakne tisto, da je to redakcijske narave. To je daleč od redakcije. Ali nekaj je javna listina ali nekaj ni javna listina, pač ni redakcija. Zato bi prosil vsebinsko pojasnilo, zakaj je vlada julija menila, da energetska izkaznica je javna listina, potem pa se je dva oziroma tri mesece, kar je od tega, že premislila, da to ni javna listina. Smiselno bi bilo, da se to slovenski javnosti pojasni, kaj so bili tisti razlogi, da je vlada tako rekla. Zakaj to sprašujem? Zato, ker v pojasnilu k 2. členu vlada pravi približno takole: ta člen spreminja 4. člen energetskega zakona, ki ureja definicijo pojmov, in največ teh sprememb je zaradi prenosa navedenih direktiv v slovenski pravni red, za kar so potrebne definicije novih pojmov. Pa bom drugače vprašal: Ali je opredeljena v okviru evropskega pravnega reda energetska izkaznica kot javna listina ali ni? Ker samo na ta način je potem mogoče slediti ali pa argumentirano slediti neki očitno v proceduri v državnem zboru spremenjeni tezi, da ta energetska izkaznica ni več javna listina. Tukaj je zelo zanimivo, da potem v nadaljevanju govorimo celo o tem, kdo lahko ali kdo ne more izvajati izdajanja energetskih izkaznic in poročilo o pregledu klimatskih sistemov. Zanimivo bo v Sloveniji uveljavljati poročilo o pregledih klimatskih sistemov - predpostavljam, da bodo zato najbolje usposobljeni tisti, ki že delajo klime. V razno raznih časopisih slišimo, da je tukaj nekaj pomembnih slovenskih podjetij, zato prosim za vsebinsko argumentacijo, zakaj ste spremenili nekaj, kar je do včeraj še bila javna listina, v nekaj, kar to več ni, ali pa ste nas v začetku, ko ste zadevo sprožili, ko ste to posredovali v proceduro, zavedli in predlagali zakon, ki je minimalno rečeno, v nasprotju z evropsko zakonodajo, če ste takrat še trdili, da je to javna listina, sedaj pa ne več.
Hvala za vašo razpravo, kolega Cvikl. Besedo pa dajem poslancu Srečku Prijatelju. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Sedaj mi je jasno, zakaj na tej seji ni tudi ministra. Šel je samo na izlet v Rusijo, danes sem pa ne upa priti. Poglejte, na en sam člen je vloženih toliko amandmajev. To kaže na to, kar sem že prej povedal, da je ta zakon izrazito v naglici pripravljen, "šlampasto" bi rekli Slovenci, lep izraz imamo za to. Neodgovorno od vlade, da to pošlje v državni zbor. Da je to res, opozarjajo ravno amandmaji vladajoče koalicije oziroma strank vladajočih koalicij, ki vlagajo amandmaje na sam lasten zakon. Jaz sem vlado tudi nekaj vprašal in naše volivce, ki morajo živeti tudi s 100 tisočaki in manj na mesec, presneto zanima, ali bodo ta dodatek za spodbujanje učinkovite rabe obnovljenih virov energije, ki ga bo določila vlada, pri čemer se skupna obremenitev kilovatne ure električne energije z dodatki v bistvu poveča, ali bo ta dodatek naložen gospodinjstvom. Jaz sem to vprašal prej, pa mi nihče ni zagotovil, nihče mi ni dal jasnega odgovora. Jaz bi prosil, da se ne sprenevedamo, ker če bo tukaj zopet ena nova podražitev, ki na mene bistveno ne bo vplivala, na nekoga, ki pa ima zajamčen osebni dohodek, pa bistveno, potem prosim, da se to pove sedaj, ko ta zakon sprejemamo. Verjamem, da v bistvu je ta zakon na nek način nujen, ampak ne na škodo tistih, ki živijo na robu možnega preživetja. Teh je kar nekaj. Na te pa mi, ki imamo nekoliko večje osebne prejemke, zlahka pozabljamo, vsaj večina od vas pozabi, kako je živeti z delavsko plačo. Zato spoštovani predstavniki vlade, mogoče državna sekretarka že v odhodu, pripravlja se za novo bolj pomembno delovno mesto, pa tole jemlje zlahka. Jaz bi prosil, da mi na to odgovorite zelo jasno z zagotovilom. Hvala.
Hvala tudi vam za vašo razpravo. Jaz pa bom odprl nov postopek za prijavo k razpravi. Izvolite. Imamo štiri prijavljene razpravljavce. Najprej pozivam vlado Republike Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Bom poskušala odgovoriti na nekatera vprašanja. Kar se tiče dodatka. Skupaj z zakonom je vlada sprejela sklep, tako da imamo sklep vlade, da se skupni seštevek dodatkov ne bo povečal. In to je tisto, kar lahko garantiramo. Kar se tiče zagotavljanja zanesljivosti, je to seveda na končnem dobavitelju. Kar se tiče podražitve, za katere ste spraševali, za gospodinjstva, analize kažejo, da zaradi zanesljivosti do 1% za zemeljski plin. Toliko, kar se tiče našega dela, drugi del pa se na MOP nanaša, pa bi še kolega pojasnil.
Hvala za besedo. Na to temo oziroma na vprašanje, ki ga je sprožil gospod poslanec Cvikl, bi odgovoril, da potem, ko je vlada vložila zakon v državni zbor, smo glede na dogajanje v drugih državah EU in na osnovi nekaterih primerjav ponovno preverili potrebnost te javne listine kot energetske izkaznice. Glede na to, da je število izdajateljev teh energetskih izkaznic veliko in glede na naravo te listine, smatramo za primerno, da ima ta listina status potrdila, ki ga izdajajo pravne osebe, ki so z odločbo pooblaščene s strani države. Gre namreč za področje, kjer bo vsako leto izdanih nekje do 10 do 20.000 energijskih izkaznic, odvisno od dinamike izdajanja energijskih izkaznic. Gre za veliko število tako imenovanih neodvisnih strokovnjakov, ki bodo zaposleni pri večjem številu pravnih oseb oziroma fizičnih oseb samostojnih podjetnikov. Zato smo prešli iz statusa javne listine na potrdilo. Hvala.
Hvala vam. Nadaljujemo z razpravo. Najprej ima besedo poslanec Milan Cvikl, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Predpostavljam, da je govoril ravnokar gospod Marko Starman, pooblaščeni državni sekretar ministrstva za okolje in prostor. Ampak ker mu je dala besedo gospa državna sekretarka, jaz ne bom kompliciral, ker je bilo bolj pomembno, kaj je gospod Selan povedal, kot to, kar bi lahko povedal upravičeni predstavnik vlade, torej gospod državni sekretar. Pričakoval bi sicer, da bi gospa državna sekretarka to vsebino povzela, vendar seveda o tem naj sodijo gledalci. To, kar želim povedati pri tej zadevi predstavnikom vlade in pa tudi predstavnikom vladajoče koalicije, je, da je ključna vsebina vendarle ta, da bi direktivo o energetski učinkovitosti stavb iz novembra 2002 v svoj pravni red bila Slovenija dolžna prevzeti do februarja letos. Smo oktobra leta 2006. Še vedno očitno vlada ločuje resor energetike in resor okolja in ima očitno probleme, ker gospa državna sekretarka ne uspe pojasniti tistih delov, ki se nanašajo na okoljsko komponento energetske učinkovitosti, ki je seveda pri vsej zadevi najbolj pomembna. Rad bi seveda poudaril in povedal pred slovensko javnostjo, da po zakonu, ki bo sprejet očitno, danes smo v drugem branju, nekje novembra, ima minister še eno leto časa za podzakonske akte. Torej bo zamuda Slovenije za prevzem direktive o energetski učinkovitosti dvoletna. Jaz si ne predstavljam, kako bo Slovenija v letu 2008 predsedovala Evropski uniji, ker je za eno od tem izbrala energetiko, sama bo pa pri vprašanju implementacije direktive o energetski učinkovitosti bila država z eno najdaljših zamud. Zato bi vseeno želel bolj natančno pojasnilo od političnega predstavnika vlade, zakaj ste se odločili, da nekaj, kar naj bi bila javna listina in kar bi morali implementirati v javnem interesu in bi zato tudi morali uporabiti ustrezne institucije upravnih organov, ker če je javna listina, te ne more izdajati kdorkoli in tega naj bi izdali v Sloveniji 700 tisoč, ker toliko imamo približno stavb, ne bo veljalo to za vse stavbe, to mi je jasno in upam, da ne bo za vsako samostojno hišo, ampak vendarle imamo pomembne objekte, aktivnosti je veliko in sedaj zaradi nekega, če razumem, razloga racionalnosti pravite, da naj to počnejo tisti pooblaščenci, ki jih boste pooblastili. To je tako, kot da bi rekli, moramo zamenjati osebne izkaznice in naj osebne izkaznice izdaja tako rekoč pooblaščeno privatno podjetje. Tako da želimo poudariti - in me veseli, da smo prišli do vsebinske razprave tukaj -, odločili ste se, da javno listino spremenite v listino zasebnega prava, da je to pač neko potrdilo. Zanima me, kako boste potem dosegali preko te listine, da bo učinek te listine povečevanje energetske učinkovitosti. Namreč, če bi to bila javna listina in bi vključevala priporočila za povečanje energetske učinkovitosti, potem ima to neko zavezo. Če je pa to navadno potrdilo, ki ga pač da, ne vem, nekdo, ki izračunava prehodnost zidov in ne vem česa vsega še, potem pa to ni neka obvezna naloga, ki bi, na primer, upravljavcem stanovanjskih stavb dala zahtevo, da bi povečali energetsko učinkovitost in s tem prispevali k zmanjšanju izgubljanja energije. Tako da bi vseeno želel mogoče naslednje pojasnilo: kakšno je stanje v posameznih državah Evropske unije, koliko držav uporablja to kot javno listino in katere napore posamezne države izvajajo za to, da bi povečale energetsko učinkovitost stavb - ker Slovenija je rekla, da bo energetika pomemben del predsedovanja v letu 2008, in to je eden od načinov, kako zmanjšati odvisnost Evropske unije od energije, ki je nimamo.
Hvala. Besedo ima poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Korak za korakom, z malo sodelovanja predlagateljev, smo le ugotovili, da vseh 11 amandmajev le ni redakcijskih, da gre tudi za vsebino. Če je nekaj še v mesecu juliju javna listina, danes pa to ni več, potem to ni redakcijski popravek. Špekulacije o tem, koliko ima kdo časa kaj prebrati in česa ne prebrati, so glede na dvoličnost te vlade in glede na tako slabe obrazložitve, kot so napisane pri teh amandmajih, ki same po sebi kličejo po dodatni obrazložitvi, morate razumeti - s tako slabimi obrazložitvami, kot jih pišete vladne stranke pri svojih amandmajih, si enostavno nekih stvari ne da razlagati. In zato terjamo včasih dodatno obrazložitev, ne zato, ker ne bi prebrali amandmajev. In, vidite, zopet smo imeli prav - po vašem prepričanju redakcijski amandmaji postanejo vsebinski, ko se začnemo o njih pogovarjati. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima poslanec Vili Rezman. Izvolite.
Seveda je parlament zato, da se v njem razpravlja, in to je dobrodošlo. Pametno pa bi bilo, če bi se razpravljalo racionalno in ne zaradi nastopanja. Ker sem bil jaz tisti, ki je uvodoma govoril oziroma se spraševal o tem, ali je bilo res potrebnih toliko amandmajev ali se ne bi dalo tega prej temeljiteje premisliti, pa bi bilo treba manj amandmirati, naj povem, ker je bilo pač rečeno, naj gledalci presojajo o tem 15. členu in 11 amandmajih, kaj je ta 15. člen in teh 11 amandmajev. Ta 15. člen je člen, ki je dolg pet in pol strani in ki uvaja celo vrsto novih členov. In k tako obsežnemu, gosto pisanemu členu res ni težko najti pretežno redakcijskih amandmajev. In tisti, kdor je to bral, tistemu je to jasno. Jasno ni morebiti samo tistim ali pa to zlorabljajo, ki želijo na vsak način blamirati predstavnika ali predstavnico vlade. Jaz nisem njihov advokat, samo mislim, da se to ne spodobi v parlamentu. Drugo, kar pa se mi zdi bolj tehtno, pa je vprašanje, ki bi ga rad še enkrat postavil vladnim predstavnikom, ker je bilo odgovorjeno, da bo sekundarni dobavitelj tisti, ki bo moral zagotavljati varno oziroma stabilno oskrbo, torej vprašanje, kako bo to storil. Zato, ker je vendarle odvisen od primarnega dobavitelja, od tistega, ki je pri nas monopolist, ker je en sam, kako se bo odzval na to njegovo zahtevo. Ali tako, da bo zakupoval dodatne količine prostora za zaloge v tujini, ali bo morebiti to povzročilo, da bomo zopet imeli velike razprave o tem ali so potrebni morebiti novi terminali za skladiščenje plina kje pri nas, bodisi na kopnem ali na morju.
Hvala. Odpiramo nov krog za prijave. Poslance in pa predstavnike vlade prosim, da v kolikor bodo želeli razpravljati, se prijavijo k razpravi. Za vlado, glede na to, da sem opazil, da nimate prakse, v našem sistemu prijavljanja, je to z dvigom roke, za ostale poslance pa na gumbek. Začetek za prijavo. Na seznamu imamo tri prijavljene k razpravi s strani poslancev in pa predstavnico vlade. Izvolite prosim. Gospa Starina Kosem.
Hvala lepa. Odgovor gospodu, ki je vprašal, kako bo to storil? Seveda bo to s sklepanjem prekinljivih pogodb s toplarnami in industrijo. Kar se tiče amandmajev, bi še enkrat poudarila, da gre za uskladitve z ZPS-om in da so pretežno redakcijski tudi. Kar pa je vsebine, se tudi nanaša na uskladitve. Kar pa se tiče javne listine, je pa treba povedati, da je to v skladu z direktivo in z veljavno zakonodajo. Vse ostalo pa mislim, da smo že odgovorili, pa ne bi ponavljali. Hvala.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Srečko Prijatelj. Izvolite.
Moram se oglasiti ponovno. Poglejte, želja po predsedovanju na temo energetike v letu 2008 je jasno izražena s strani Republike Slovenije in tudi nekaterih, ki sicer naj bi zastopali mnenje opozicije, ne vedo, da je minister sam zapisal, da se zaveda, da obstajajo nekatera odprta vprašanja, ki jih ne bo mogoče rešiti v tem predlogu zakona. Tako je on zapisal, poslušajte. Minister je opozoril na pripravo že novih sprememb energetskega zakona, ki so že načrtovane in ki so tudi posledica sprememb direktiv Evropske unije. Nekaj rešitev pa bo možno še dodati do obravnave predloga tega zakona na seji, kar se tudi ni zgodilo. Lepo vas prosim, za koga nas pa imate tukaj? Mogoče pa res tisto drži, kar je rekel prej finančni minister, da smo vsi pajacoti tukaj, prej predsedujočemu, podpredsedniku državnega zbora dr. Pavlihi. Ali tudi ostali del vlade tako misli? To, kar ste naredili, je navaden zmazek, na hitro pripravljen in poslan v državni zbor in nič drugega. Pametno bi bilo, spoštovani predsednik vlade, da to umaknete iz procedure in se posuje s pepelom in rečete, bomo pripravili nekaj boljšega, bolj celovitega in seveda za širšo javnost, državljanke in državljane bolj sprejemljivega, ki jih konec koncev tudi ne bo teplo po žepu. Še danes vam ne verjamem, da ne bo imel ta zakon vpliva na strošek gospodinjstva, preprosto, ne verjamem vam.
Hvala. Besedo ima poslanec Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala, za besedo. Spoštovani, jaz se bojim, da je spoštovani kolega Rezman zadel tisto bistvo, vse drugo o čemer govorimo, je redakcija, pa ni redakcija. To je nepomembno. Pri energetski oskrbi je to totalno nepomembno pa še dvakrat totalno nepomembno. Pomembno je tisto, od kod se oskrbujemo z energentom. Žal v Sloveniji nimamo naftnih polj, nimamo plinskih pol, niti plinskih rezervoarjev nimamo, da bi imeli pozimi lahko rezervo plina, o tem še verjetno bomo lahko govorili. In tudi to mislim, da kolega Rezman mislil. Da, se bomo še kako pogovarjali o tem, ali je potrebno narediti tudi kakšne rezervoarje, pa bomo verjetno vsi pametni, pa bomo govorili, kako bi to bilo grozno. Sedaj k tistemu bistvenemu. Zanesljivost oskrbe je seveda pri zemeljskem plinu za enkrat monopolizirana. Pri nas imamo samo distributerje. Glavni oskrbovalec pa je s strani ruskega plina. Ne vem, Gasprom. Verjetno, mislim da je, mene sicer to nič ne moti. Ampak, ker ste govorili tudi o zanesljivosti, oskrbi, oceni verjetno, če bi imeli oskrbo z dveh strani, bi verjetno to bilo bolj varno, ne vem. Če je z dveh strani, potem je na eni strani 2%, na drugi strani je več. Sedaj sem tam, tisto, kar sem hotel povedati. Sedaj smo pa v tisti razpravi pred pol leta, ko smo govorili o plinskih terminalih, jaz jih seveda ne podpiram, da se razumemo. Ampak gospodje, saj tudi Italijani niso tako neumni, da bi pa oni šli, pa silili v nesrečo, pa sami sebi pripravljali, ne vem kakšne težave, ampak oni so gledali z disperzijev oskrbe. To je bistveno vprašanje. Mene sicer nič ne moti monopol, ampak če smo prišli do vprašanj o raznih redakcijskih zadevah, ali so redakcije ali niso, ko smo iz redakcijskih problemov naredili vsebinske probleme, pa smo iz redakcijskih problemov delali doktorati, potem se seveda pogovarjamo tudi o takih stvareh pa, če ne gre drugače, tudi določene ljudi žalimo, če drugega ne vemo. Ampak, bistvo je nekje drugje. Bistvo energetske oskrbe so dobavitelji pa zanesljivost te oskrbe. Vse drugo, o čemer se tukaj pogovarjamo, pa lahko naredimo idealno vsebino pa idealne vejice postavimo, pike, vprašaje pa si vse odgovorimo, ali bomo neki dokument izdali v zelenem kartonu ali v rdečem kartonu ali v kakšnem modrem kartonu, pa če bomo zraven imeli še žig upravne enote, je to vse skupaj nepomembno. To je tretja liga. Bistvo je, če bomo imeli oskrbo z energentom in kako bomo imeli in kakšna je zanesljivost. To je v tem trenutku edino in osnovno vprašanje, ki bok postalo vedno bolj pomembno. In če bomo na to odgovorili, potem je vse tisto, ali bomo temu dokumentu rekli vsebinska zadeva ali pa redakcijska dejansko nepomembno. Seveda je, lahko pa se mi delamo tu pomembne, pa razpravljamo in delamo visoko politiko tudi iz tega. Seveda mene nič ne moti, če ta vprašanja postavljamo, saj zato je parlament. Tu smo si vsi verjetno enotni. Ampak govoriti o pomembnosti teh zadev, pri tem pa pozabljati na pravo vsebino, tisto pa je to, na kar sem želel opozoriti. Mogoče se bomo še pri tej energetski oskrbi še kdaj spomnili na tisto razpravo pred pol leta, ko smo govorili o plinskih terminalih, mogoče. Ampak prepričan sem, tako kot stvari kažejo, da se bomo še velikokrat vrnili na to. Kaj bo pa iz tistega nastalo, o tem ne bi želel diskutirati, ker niti ni današnji predmet, čeravno se pa še kako nanaša in brez tega mislim, da sploh ene resne razprave biti ne more. Želel sem pa povedati samo to, da smo se izgubili tule v drobnjakarstvu o globalnem problemu, to je oskrbe in zanesljivosti, oskrbe z energentom, tisto smo pa mogoče pozabili in smo se pri tem mogoče celo spozabili, pa smo drug drugega mogoče po nepotrebnem grdo gledali, čeravno je to parlament in razprava. To ne pomeni, da ko gremo ven, pa potem zadeve med seboj ne urejujemo bolj prijazno, ampak zadeva je taka. Glavni enostavni problem je zanesljivost oskrbe z energentom. Hvala.
Hvala tudi vam. Dovolite meni, kolega Petan, prepustite vendar pravico vsakemu slehernemu poslancu, da se odloči, kaj je za njega pomembno in kaj ne. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima poslanec Milan Cvikl, izvolite.
Moram reči, da gospoda Petana nisem čisto nič razumel. Osnovno vprašanje o katerem razpravljamo, je sprememba javne v navadno listino. In moje vprašanje vladi je: Kaj bo s priporočili v energetski izkaznici? Ali jih morajo upravljavci hiš izpolniti, ko to ni več javna listina ali ne? Ker na ta način zmanjšujemo energetsko odvisnost.
Hvala. Glede na to, da so želje po prijavi, bom še enkrat odprl postopek za prijavo k razpravi. Prijavljeno imamo predstavnico vlade in tri poslance. Državna sekretarka, izvolite.
Hvala. Kar se tiče energetskih izkaznic, to je samo informacija o energetski učinkovitosti stavb. Želela bi odgovori še gospodu Prijatelju. Ja, že vnaprej smo napovedali ponovno spremembo tega zakona zato, ker sledimo evropskim direktivam. Očitno bomo morali ugotoviti, da je sprememba oziroma sprejemanje teh direktiv in sprememba zakonodaje zelo turbulentna zadeva. Implementirali smo to. Zadaj je sprejeta že nova. In hočeš-nočeš to bomo morali narediti in zato ne bomo mogli uiti temu, da bomo ponovno spreminjali zakon. Hvala.
Hvala. Nadaljujemo z razpravo na podlagi prijav. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
En stavek. Vlada je 18. julija menila, da je energetska izkaznica javna listina, sedaj pa to spreminjate. Zakaj?
Hvala za vprašanje, stavek. Besedo ima Boštjan Zagorac.
Hvala še enkrat za besedo. Spoštovani predsedujoči. Mene zelo veseli, da v tej dvorani še obstajajo poslednji Mohikanci oziroma hudičevi advokati. Ampak res, v kolikor ne bi opozicija opozarjala, se ne bi pogovarjali o vsebini. Na začetku je bilo zamahnjeno z roko, češ, to je redakcija. Ravno na našo pobudo smo se začeli pogovarjati o vsebini, ki je za vas tako pomembna. In, če se ne bi oglasili, se tudi vi ne bi oglasili tukaj in nam razlagali to vsebino. Mislim pa, da je zelo pomembno, da govorimo o vsebini, sploh kot ste sami ugotovili. Pomembni so rezervoarji, o njih ne bi govorili, v kolikor mi ne bi spodbudili razprave o vsebini in prav tako zanesljivosti oskrbe. Tudi o njej ne bi govorili. Za vas je to redakcija. 11 amandmajev je redakcija. Za nas pač vsebina. In o zanesljivosti oskrbe še toliko. Zelo pomembno je, ali kdo za to zanesljivost odgovarja ali ne. Tudi to je pomembna vsebina. Hvala.
Hvala. In k razpravi se je prijavil poslanec Pavel Gantar. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Seveda tudi mene zanima ta odgovor na to vprašanje, ki ga je postavil kolega Cvikl. K temu bi pa vendarle še dodal, da seveda zakon ne bo sam po sebi nikakor prispeval k zanesljivosti energetske oskrbe. Če bi to bilo tako, bi seveda sprejeli še 10 krat debelejši zakon in imeli še bolj zanesljivo oskrbo. Žal temu ne bo tako. Pa vendarle bi rad k temu še dodal to, da je prav, da ne mešamo jabolk in hrušk. Plinski terminali, o katerih smo govorili, so seveda terminali, ki naj bi utekočinjeni zemeljski plin spremenili v plinarsko stanje in ga uporabljali za gorivo, tukaj pa gre v terminalih, o katerih je govoril kolega pred menoj, kolega Petan, pa seveda gre za naftni plin in red velikosti in enih in drugih terminalov je, če je naftni plin v Tržaškem zalivu približno 4 milijarde prostorninskih metrov, so potem ti terminali, po mojih ocenah, ti rezervoarji približno 30 tisoč prostorninskih metrov, kubičnih metrov. In je to seveda razlika enormna, tako v gorivu, tako v substratu, kot seveda v velikosti. Sicer pa, kar zadeva zanesljivost, vam jaz povem zelo odkrito in zelo direktno, pa sem pripravljen kompletno liberalizacijo plinskega trga zamenjati za stabilne in dolgoročne pogodbe z Gaspromom, dobavitelji iz Alžirije ali mogoče še od kod drugje. Tistemu, kar bi vi rekli, bi rekel monopolni osnovi. Liberalizacija tega trga nam bo prinesla zanesljivo višje cene in večje probleme. Tako kot kaže sedaj v Evropi in tudi pri nas. Hvala lepa.
Hvala. Ker ne vidim več želje po razpravi, tudi razpravo zaključujem. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.25 minut. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NOTARIATU. Za skupni čas razprave imamo predvidenih 45 minut. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod Robert Marolt, izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Razlog za predlagane spremembe so dosedanje izkušnje in ugotovitve iz prakse delovanja notariata, ki so pokazale, da je potrebno za približanje ciljev pravne varnosti in razbremenitve sodstva zakon o notariatu delno spremeniti in ga dopolniti. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona o notariatu se želijo doseči sledeči cilji. Prvič. Z razširitvijo pristojnosti notarjev razbremeniti sodišča. Drugič. Z določitvijo, da so prihodki notarjev javni, povečati nadzor javnosti. Tretjič. Z določbami glede elektronskega poslovanja povečati učinkovitost poslovanja notarjev. In četrtič. S spremembami v zvezi z disciplinskim postopkom, disciplinskimi organi in njihovimi pristojnostmi ter določitvijo rokov za opravo posameznih dejanj omogočiti učinkovitejše ugotavljanje odgovornosti notarjev. Če gremo sedaj na bistvo predlaganih sprememb, prvo bistvo, razbremenitev sodišč. Notarji bodo lahko opravljali vse oblike alternativnega reševanja sporov, torej vse tiste, ki niso ali ne bodo z zakonom pridržane kateremu izmed državnih organov. Z dikcijo vse oblike alternativnega reševanja sporov se želi doseči odprtost notariata tudi za izven sodno reševanje sporov, vse z namenom zmanjšati pripad za delovna sodišča in s tem prispevati k odpravi sodnih zaostankov. Notar bo lahko s sklepom sodišča imenovan tudi za skrbnika zapuščine. Drugič. Vrhovno sodišče bo v disciplinskih postopkih sodelovalo le na tretji stopnji, vendar le v primeru, da bo notarju izrečen disciplinski ukrep prenehanja opravljanja notariata in pri izločitvi predsednika disciplinske komisije druge stopnje. Potem delo notarjev bo učinkovitejše zaradi elektronskega poslovanja, ki je lahko že v načelu hitrejše od klasičnega in zaradi dolžnosti notarjev pridobivati podatke oziroma dokazila o podatkih iz uradnih evidenc. Nadalje se bodo povečale pristojnosti ministra za pravosodje pri sprejemanju tarife notarjev, pri določanju najmanjše zavarovalne vsote, pri imenovanju notarjev na prosto notarsko mesto in v disciplinskih postopkih, kar vse bo omogočalo večji nadzor nad delovanjem notarjev in njihovih organov. Nadalje se bodo spremenile pristojnosti organov notarske zbornice, in sicer bo več možnosti za dajanje mnenj v 30 dneh in manj dejanskega odločanja, kar bo glede na izkušnje v preteklosti bistveno povečalo odgovornost notarjev in z njo povezano pravno varnost strank. In še zadnja sprememba. Izbirni postopek kandidatov za imenovanje na razpisano prosto notarsko mesto je poenostavljen. Izbirni postopek se opravi s preverjanjem strokovne usposobljenosti iz predložene dokumentacije in s pisnim preizkusom usposobljenosti ali z ustnim razgovorom. S to spremembo ni več treba uporabiti metode izločanja po veljavni zakonodaji, ki je te postopke podaljševala. Hvala.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora gospo Mojco Kucler Dolinar, da poda poročilo. Izvolite.
Lep pozdrav, predsedujoči, pozdrav tudi predstavnikom ministrstva za pravosodje ter kolegicam in kolegom poslancem! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 25. redni seji obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o notariatu. V dodatni uvodni obrazložitvi členov v okviru druge obravnave predloga zakona je predstavnik predlagatelja minister dr. Lovro Šturm poudaril, da sodi predlog zakona v sklop prizadevanj ministrstva za pravosodje za učinkovitejše delo sodišč in za zmanjšanje sodnih zaostankov. Ključni razlogi za predlagane spremembe in dopolnitve zakona o notariatu izhajajo iz dosedanjih izkušenj in ugotovitev iz prakse delovanja notariata. Z razširitvijo pristojnosti notarjev želijo razbremeniti sodišča. Z določitvijo, da so dohodki notarjev javni, pa v določeni meri povečati nadzor javnosti. Z določbami o elektronskem poslovanju se želi povečati učinkovitost poslovanja notarjev. S spremembami v zvezi z disciplinskimi postopki, disciplinskimi organi in njihovimi pristojnostmi ter določitvijo rokov za odpravo posameznih dejanj pa omogočiti učinkovitejše ugotavljanje odgovornosti notarjev. Zakonodajno-pravna služba državnega zbora je predstavila svoje mnenje. Navedeni predlog je proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter meddrugim menila, da zakon vsebuje dokaj odprto opredelitev pojma "alternativno reševanje sporov". Opozorila pa je tudi, da je razširitev pristojnosti notarjev na opravljanje posameznih oblik alternativnega reševanja sporov vprašljiva z vidika njene določnosti. Na to izpostavljeno vprašanje je natančno podalo odgovor ministrstvo za pravosodje, ki je obrazložilo večino izraženih pomislekov, predvsem pa poudarilo, da je namen predlagane ureditve, rešitve prav v tem, da notarji opravljajo vse oblike alternativnega reševanja sporov, torej vsaj tiste, ki niso ali ne bodo z zakonom pridržane na kateremu izmed državnih organov ne glede na poimenovanje. S tem se želi doseči tudi doprinos in pa odprtost notariata za izven sodno reševanje sporov, zmanjšati pripad za del in prispevati k odpravi sodnih zaostankov. Na seji so sodelovali tudi predstavniki Notarske zbornice Slovenije ter predstavili pripombe in predloge ter pri tem izhajali iz v uvodu predlaganega že predloženega poročila ter osnovnih ciljev sprememb samega zakona. V okviru obravnave, ki je bila in razprave o posameznih členih je bilo s strani opozicijskih poslancev in predstavnikov notarske zbornice predlagano, da se obstoječa ureditev ne spreminja, ker bi po njihovem mnenju to zmanjšalo vlogo notarske zbornice pri imenovanju notarjev na prosto notarsko mesto pri sklepanju ustreznih zavarovalnih pogodb za škodo, za katero je notar odgovoren strankam in pa pri določanju najnižje zavarovalne vsote. Na drugi strani pa je bilo večinsko mnenje in tudi mnenje s strani koalicijskih poslancev, da je do spremembe nujno, da je prišlo, predvsem pa, da je bilo poudarjeno, da se s predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona želi doseči poleg razbremenitve sodišč in večje učinkovitosti dela notarjev predvsem večja odgovornost notarjev in s tem tudi večja pravna varnost strank v postopku ter zato se pozitivno ocenjuje tudi povečano pristojnost ministrstva v postopkih v zvezi z disciplinsko odgovornostjo pa tudi pri sprejemanju tarife določanju najmanjše zavarovalne vsote. Odbor je sprejel amandmaje k 22. in 26. členu. Ni pa sprejel amandmajev k 7., 10., 19., 27., in 1. členu. Na koncu je sprejel tudi vse preostale člene zakona skupaj in jih temu zboru predlaga v sprejem. Hvala.
Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanka Darja Lavtižar Bebler bo predstavila stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Spremembe zakon o notariatu so po večini predlagane zaradi razbremenitev sodišč in zagotavljanja večje pravne varnosti. Tako pravi predlagatelj in v nekaterih primerih to deloma celo drži. V poslanskem klubu LDS pa smo mnenja, da si spremembo zakona minister želi predvsem zaradi podrejanja notarske zbornice. Notarska zbornica s spremembo zakona izgublja vse pristojnosti pri določanju notarskih tarif ter pri predlaganju novih notarjev in pomočnikov, kar si lahko razlagamo kot centralizacijo oblasti pri ministrstvu oziroma ministru za pravosodje. V poslanskem klubu LDS smo pri obravnavi predloga zakona na matičnem delovnem telesu predlagali kar nekaj amandmajev, ki bi ohranili dosedanjo ureditev pri imenovanju notarjev, pri določanju notarskih tarif in pri določanju minimalne zavarovalne vsote, ker menimo, da je pristojnost ministra za pravosodje bila tudi doslej dovolj velika, saj si je notarska zbornica morala ob tem vedno pridobiti njegovo soglasje. Še več, če se notarska zbornica ni strinjala s predlogom sprememb notarskih tarif, je zadnjo besedo imela vlada sama. Amandmaji, ki smo jih predlagali, niso dobili podpore, kar v poslanskem klubu LDS razumemo kot željo ministra za pravosodje, da sam prevzame poglavitne vzvode za delovanje notarske zbornice in notariata v celoti v svoje roke in si ju na ta način tudi v celoti podredi. Če bomo sprejeli predlagano ureditev, bomo podprli razvrednotenje notarske zbornice, ki je tudi sicer po zakonu o notariatu pristojna zastopati interese notarjev, notarskih pomočnikov in notarskih pripravnikov, ter skrbeti za ugled, verodostojnost in razvoj notariata. Notarski zbornici bomo torej vzeli pristojnosti, kar odpira temeljno vprašanje, zakaj in čemu je notarska zbornica sploh še potrebna. Ob tem pa zakon še vedno določa, da se notarji obvezno združujejo v notarsko zbornico. V notarsko zbornico, ki po predlagani spremembi ostaja brez pomembnejših orodij in mehanizmov za učinkovito vsebinsko delovanje in vpliv. Denimo v 1. členu predloga zakona je predlagatelj tudi zapisal, da so prihodki notarjev javni. Res je, da je notariat javna služba, vendar notarji niso osebe javnega prava. Svoj poklic opravljajo svobodno. Kje je interes javnosti, da so plače razkrite? Notarji niso zavezanci po zakonu o dostopu do informacij javnega značaja. Tarife, ki jih notarji zaračunavajo za določen posel, pa so itak javne. Zagotovo gre tukaj za populistično pozo ministrstva in ministra. Sploh pa je nesprejemljivo, da bi se zaradi nekaterih posameznih ekscesnih primerov lotevali sprememb iz napačnih izhodišč. Za poslanski klub LDS so nesprejemljive tudi povečane pristojnosti ministra za pravosodje pri imenovanju disciplinske komisije druge stopnje. Disciplinsko komisijo druge stopnje naj bi sestavljali predsednik in dva člana, pri čemer bi minister sam imenoval predsednika in enega člana. Ali ne bi bilo v skladu s to teorijo, ki smo ji tukaj priča, še bolj enostavno in seveda racionalno, ko bi o pritožbah zoper odločbe disciplinske komisije prve stopnje odločal kar minister sam? Ne, takšnih sprememb zakona o notariatu poslanci LDS ne moremo podpreti. Ne moremo pristati tudi na večino obrazložitev, ki smo jih slišali že na matičnem odboru, češ, da gre za javno službo in so zato predlagane spremembe v tem smislu logične. Ustava določa, da je notariat javna služba. Kar pa seveda ne pomeni, da gre za službo ministrstva za pravosodje ali vladno službo. Ravno iz ustavne opredelitve izhaja, da gre za javno službo "sui generis", ki ji gresta tudi ustrezna avtonomija in neodvisnost. Gre tudi za princip zaupanja s strani strank. Vse to pa predlagatelj osorno spregleda in notarje vse bolj degradira v javnega uslužbenca. Hvala.
Hvala. Kolega Miran Potrč bo podal stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Gospod podpredsednik, gospod minister! Aktualnemu ministru ni mogoče očitati nedelavnosti. Na področju pravosodja, kamor v širšem smislu vštevamo tudi notariat, predlaga vedno nove spremembe predpisov, ki naj bi, po njegovem prispevali k večji učinkovitosti te veje oblasti. Ali bodo vsa predvidevanja res uspešna, bo pokazal čas. Želimo si, da bi bila, saj splošno stanje v tej veji oblasti ni najboljše, še več kot objektivno pa jo negativno ocenjuje javnost. Zato je tudi predlogu ministrstva mnogokrat težko ugovarjati, pa tudi kadar imamo močne argumente, naši ugovori niso kaj posebej slišani. Na področju pravosodja bolj organizirano in povezano kot na mnogih drugih področjih delujejo poleg ministrstva še mnoge institucije, kot je odvetništvo, notariat, sodni svet, sodniško društvo, odvetniška in notarska zbornica, univerze in podobno. In v tem primeru je nam, poslankam in poslancem, relativno lahko, kadar imamo skupno usklajene predloge, in mnogo težje, kadar se mnenja stroke od mnenja ministra bistveno razlikujejo. Notarska zbornica Slovenije, v katero se po zakonu obvezno združujejo vsi notarji in ki skrbi za ugled, verodostojnost in razvoj notariata, ima po predloženem zakonu številna vprašanja in pripombe, deloma strokovne, predvsem pa tudi konceptualne narave. Strokovne predvsem v delu, ko se s spremembami in dopolnitvami zakona predlaga razširitev pristojnosti notarjev in razbremenitev sodišč, kar naj bi prispevalo k odpravi sodnih zaostankov, kar vsi podpiramo. Menimo pa, da bi ministrstvo lahko pokazalo več pripravljenosti za to, da se pojasnijo in uskladijo strokovna vprašanja in formulacije in da v tem pogledu ne bi bilo razlik in nejasnosti. Na nekatere od njih je opozorila tudi naša zakonodajno-pravna služba. Bolj pomemben pa je tisti del pripomb, ki opozarjajo, da se s predlogi ministrstva bistveno spreminja položaj notariata in pri tem premalo upošteva, da notariat ni le javna služba, temveč tudi svobodni poklic, ki daje notarjem in njihovi zbornici tudi določene pristojnosti in vlogo, ki je ni smiselno izničiti z vedno večjo podrejenostjo ministru in izvršni veji oblasti. Glede teh vprašanj menimo, da so mnoge predlagane rešitve nepotrebne in jih je mogoče oceniti tudi kot odraz oblastniških teženj podrediti si pristojnosti zbornice kar ministrstvu in izvršni veji oblasti. Gre za izničenje vloge zbornice pri imenovanju notarjev, za manjšo vlogo zbornice pri odločanju o notarskih tarifah in javnosti prihodkov notarjev, za zmanjšanje njihove vloge pri disciplinskih postopkih in še bi se dalo naštevati. Pri tem je prav poudariti, da so pristojnosti ministra glede vseh teh vprašanj bile določene že doslej, in da je izvršna veja oblasti lahko pomembno vplivala na odločitve, ki jih je sprejemala notarska zbornica v nekaterih primerih. Recimo, glede tarife je imela celo zadnjo besedo. Mnenja smo torej, da vsi predlogi vlade glede teh vprašanj niso v zadostni meri merjeni in da tudi vlada morda naseda populizmu in si brez potrebe z izrinjanjem notarske zbornice lajša nekatere odločitve. Morda se ne zaveda, da si s kopičenjem oblasti povečuje tudi odgovornost. Karkoli se bo torej še problematičnega dogajalo v okviru notariata, bo po novem za to odgovorna vlada sama. Na to želimo posebej opozoriti. O tem bi kazalo razmisliti, saj je vredno ustaviti splošni trend stalno povečanje vloge oblasti tudi na področju pravosodja. Ne zaradi tega, ker taka koncentracija nujno vodi k večji učinkovitosti, temveč zato, ker je lahko sporna tudi z vidika načela delitve oblasti in utrjevanja demokratične narave naše družbe. Zaradi tega predloga Socialni demokrati ne bomo podprli.
Hvala. Poslanka Mojca Kucler Dolinar bo podala stališče poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala lepa. Ponovno prav lep pozdrav tudi ministru dr. Šturmu. Notar opravlja javno službo za sestavljanje javnih in zasebnih listin, zato od njega pričakujemo predvsem zagotavljanje pravne varnosti pri sklepanju pogodb in drugih pravnih poslov ter tudi nepristransko in objektivno svetovanje v tej zvezi. V Sloveniji je notariat javna služba. Notariat je razdeljen na nekaj manj kot 70 notarskih mest, ki so porazdeljena na sedeže okrožnih sodišč in pa gostoto prebivalstva. In ravno zato, ker je notariat javna služba, mora imeti nekatere obveznosti, nekatere dodatne obveznosti v primerjavi z drugimi, na primer gospodarskimi službami. Predlagane spremembe zakona gredo v tej smeri. Gredo v smeri tudi prizadevanj ministrstva za pravosodje za zmanjšanje sodnih zaostankov in razbremenitev sodišč. Spremembe zakona notarjem po eni strani omogočajo dodatne naloge, ki pa so tudi v korist nam državljanom, saj se bodo lahko pri notarjih in opravljale tudi vse oblike alternativnega reševanja sporov. To so poenostavljeno povedano, pogajanja, mediacija in arbitraža, kar bo nedvomno razbremenilo sodišča, olajšalo postopke kot rečeno za nas državljane in državljanke ter sam postopek tudi do določene mere pocenilo, predvsem pa ekonomično vplivalo na čas. Notar bo lahko opravljal tudi kot upravitelj zapuščine in bil izvršitelj oporoke, overjal pa bo tudi podpise na zemljiško knjižnem dovolilu. Glede na naravo notariata kot javne službe pa je bilo potrebno, to je predvsem pokazala praksa, da se nadzor poostri torej predvsem spremembe v smeri povečanja nadzora tudi s strani javnosti in sicer preko možnosti vpogleda v finančno poslovanje notarjev. Namen zakona ni, da bi morali notarji poročati o prihodkih, ampak da je njihovo poslovanje transparentno, saj kot povedano opravljajo javno službo. S tem se bo tudi lažje ugotavljalo na primer primernost, razpršenost notarjev in notarskih mest, predvsem pa tudi, da bo lahko vlada ali pa pristojni resorni organ spremljal tudi ustreznost v zvezi višino notarske tarife pa tudi pravilnosti obračunavanja ter v tej zvezi tudi potrebno po spremembi notarskih tarif. Praksa je tudi pokazala, da je potrebno spremeniti in zaostriti odgovornost. Sprememba zakona zaostruje odškodninsko in disciplinsko odgovornost. Določa pa tudi, da bo najnižjo zavarovalno vsoto določalo ministrstvo. Disciplinski postopek se poenostavlja tako, da vrhovno sodišče odloča le o pritožbah zoper odločitve disciplinske komisije druge stopnje, s katero je bil notarju izrečen ukrep odvzema pravice opravljati notariat. Pri Novi Sloveniji ocenjujemo, da ni res, da notarska zbornica izgublja vse pristojnosti. Notarska zbornica bo imela manj pristojnosti v zvezi z odločanjem, bodo pa se povečale njene pristojnosti v zvezi s podajanjem mnenj. Predvsem je ta sprememba v smeri zagotavljanja večje odgovornosti notarjev samih. Predlog je torej oblikovan v smeri večje učinkovitosti notarjev. Gotovo pa bo potrebno v prihodnosti dopolniti še kakšne člene predvsem uvesti spremembe, ki bodo šle k razbremenitvi sodišč in pa posledično lahko tudi k povečanju obsega storitev in pa pristojnosti notarjev. Ker ocenjujemo, da so spremembe zakona v pozitivni smeri, predvsem v zvezi z ažurnejšimi notarskim storitvami, pa tudi s povečanjem varnosti državljank in državljanov pri Novi Sloveniji, spremembe podpiramo.
Hvala. Poslanec Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi. Zadnja sprememba zakona o notariatu iz konca leta 2005 je sledila zlasti cilju, da se poveča pravna varnost. K temu so pripeljali zlasti dohodki na področju nepremičnin, ki so se dogajali v lanskem letu. Novela, ki jo obravnavamo danes, prav tako kot enega od ciljev zasleduje še dodatno povečanje pravne varnosti. Z novelo zakona o notariatu se širijo pristojnosti notarjev z namenom dodatne razbremenitve sodišč. Gre torej le za enega od mnogih zakonov, ki jih v zadnjem času sprejemamo z namenom zmanjševanja sodnih zaostankov na sodiščih. Poleg tega zakon povečuje nadzor javnosti nad delom notarjev, saj je določeno, da so prihodki notarjev javni. Gre za relativno občutljivo določbo. Vendar smo prepričani, da je ta več kot potrebna. Notarji kot osebe javnega zaupanja pa s to določbo načeloma ne bi smeli imeti večjih težav. Verjamemo namreč, da njihovo delo temelji na pravnih načelih. Notarji bodo lahko v skladu z obravnavano novelo opravljali nekatere nove naloge. Posebej je pomembno alternativno reševanje sporov pri notarjih. Že samo po sebi je alternativno reševanje sporov bolj učinkovito od sodnih postopkov. Reševanje sporov pred notarji pa ima zaradi zaupanja notarjem gotovo še dodatno vrednost. Predlagani zakon podrobneje ureja elektronsko poslovanje notarjev. Elektronsko poslovanje je postalo danes nekaj povsem običajnega. Zato je ustrezna ureditev elektronskih listin pri notarjih nujna. To bo po eni strani omogočilo večjo učinkovitost pri delu notarjev, obenem pa tudi strankam omogočilo enostavnejše koriščenje določenih notarskih uslug. S predlagano novelo se zmanjšuje določene pristojnosti notarske zbornice. Povečuje pa se vloga ministra oziroma ministrstva za pravosodje. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da predlagane rešitve, ki povečujejo vlogo ministra zlasti pri disciplinskih postopkih in sprejemanju tarife, ne pomenijo zmanjševanja neodvisnosti notarjev ali notarske zbornice, ampak izboljšujejo nadzor in zagotavljajo večjo pravno varnost strank. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da predlagana novela zakona o notariatu prinaša pozitivne premike in bomo zakon iz tega razloga tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanec Boštjan Zagorac bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči! Spoštovani prisotni! Če smo imeli včeraj in danes paket davčnih zakonov, potem imamo zdaj v naslednjih treh točkah paket zakonov, ki naj bi zmanjšali sodne zaostanke oziroma sodijo v sklop intenzivnih prizadevanj ministrstva za pravosodje za učinkovitejše delo sodišč in za zmanjšanje sodnih zaostankov ter razbremenitev sodišč. Mislim, da je to v tem mandatu že ne vem kateri poskus, ampak noben poskus, zgleda, ne zaleže. Če je prejšnja vlada, ko se je dotikala reševanja sodnih zaostankov, trošila obilico denarja za svoj neuspeh, kajti sodni zaostanki še kar rastejo z enormno hitrostjo, potem pač ta vlada iz seje v sejo troši čas. In če se držimo tistega, da je čas denar, potem ne vidim bistvene razlike na tem področju med prejšnjo vlado in to vlado. Edini skupni imenovalec obema vladama je popoln neuspeh zmanjšanja sodnih zaostankov. Kar se tiče zakona o notariatu, moram povedati, da se bodo v tem zakonu povečale pristojnosti ministra za pravosodje, ki je že na začetku svojega mandata napovedal vojno notariatom. Notarje se po našem prepričanju spreminja v čisto navadne javne uslužbence, ki bodo služili in sledili ideologiji vlade. Ne vem, sam si ne znam predstavljati, kako bo ta zakon zmanjšal sodne zaostanke na področju sodstva in zagotovil, bom rekel, večjo učinkovitost sodišč. Mislim, da je že skrajni čas, da končno ena vlada, pa naj bo to ta, ki je sedaj, sprejme predlog Slovenske nacionalne stranke in uvidi, da je edina rešitev pri zmanjševanju sodnih zaostankov odvzem trajnega sodniškega mandata. In prišparali bomo tako denar kot tudi čas. Veliko govora v zakonu in pa v vseh predstavitvah, ki so bile pred menoj, je bilo o notarski zbornici. V kolikor se je vlada odločila, bom rekel, ukiniti obvezno članstvo v gospodarski zbornici in seveda predlagam, da razmisli in naredi še korak naprej in enako stori tudi na notarski zbornici. Mogoče bo tudi to pripomoglo k sodnim zaostankom, glede na to, da sledita še dva zakona, ki smo jih že ničkolikokrat spreminjali. In verjetno bo tudi zakon, ne vem, o zdravi in pitni vodi pripomogel k zmanjšanju sodnih zaostankov, po principu, kot se ga je lotila ta vlada. Hvala.
Hvala. Poslanec Vili Rezman, bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala lepa. Zakon o notariatu ni takšen vzporeden manj pomemben zakon. Vsaj nam se zdi v poslanski skupini DeSUS, da gre za pomembne stvari, za pomembne ambicije. Drugo je, ali bodo vse te ambicije v resnici realizirane ali ne. Če se samo ozremo na to, za čigave interese, za čigave pravice, za čigave statuse, za čigav položaj, za socialno vlogo, in tako naprej, gre, bomo videli, da gre za same pomembne subjekte. Gotovo notarji in notarske zbornice niso nekaj, čez kar bi lahko zamahnili z levo roko. Gotovo so to zelo pomembne institucije, ki zelo pogosto tudi odločajo o koristih, ki jih naj varujejo, včasih bolj, včasih pa tudi manj uspešno ali celo neuspešno. Gotovo ni moč zamahniti nad ambicijami, da se vendarle zgodi tisto, kar bi si vsi želeli na sodiščih, da bi bila sodišča manj zasuta s primeri, ki jih ne uspejo obvladovati, da bi bila učinkovitejša in da bi se sodni zaostanki zmanjšali. Kar ne pomeni, da je to slednje, kar je pomembno, omenim še nas stranke notarjev, ki smo ravno tako pomembni v tem procesu. Kajti, gre za naše interese, za varovanje naših pravic, za varovanje pravnih poslov, v katere vstopamo za strokovno svetovanje in tako naprej. Skratka, imamo opravka z nekim zelo pomembnim področjem, v katerega vstopamo vsak dan. In lahko bi rekli, da so dogodki v zadnjih letih pokazali, da ni razlogov, da bi bili pretirano zadovoljni ne z notarji nasploh, ne z notarsko zbornico, ne z delom sodišč, ne s pravno varnostjo nas, ki smo stranke v teh različnih postopkih. Vlada je to tako ocenila. V poslanski skupini mislimo, da je ocenila prav. Ministrstvo, torej kot tisti del vlade, ki je to strokovno pripravilo. Mi bomo to podpirali. Podpiramo prenos pooblastil. Pooblastila se prenašajo na vse konce, ne samo v eno smer. Tudi notarji dobivajo nova pooblastila, nove poslovne priložnosti. Dobivajo tudi posel in dobivajo tudi ustrezno odgovornost za to, kar opravljajo. Alternativno reševanje sporov, zapuščinski postopki, upravljanje zapuščin. To ni tako zelo nepomembno, da bi rekli, da je to za notarje nekaj, kar bi bilo kot muha enodnevnica. Torej, dobivajo pomembne pristojnosti. Zakaj ne bi pristojnosti dobil še kdo drugi, ki ima ambicijo skrbeti za to, da bi se negeneralizirano, ampak številni slabi dogodki iz preteklosti, negativni dogodki, številne zlorabe in napake ne ponavljali? Zakaj ne bi poizkusili, s čimer nismo najbolj zadovoljni, dodati kakšen poizkus, da se stvari uredijo? Ali bodo ti ukrepi, ki so predlagani oziroma ali bo ta zakon gotovo uspel ali ne, je prehitro ocenjevati sedaj. Ampak mi sodimo, da je usmeritev ustrezna. Več pravne varnosti za vse nas, ki smo stranke, najbrž ne more škodovati. Več nadzora najbrž tudi ne. Saj si ministrstvo ne jemlje pravice, da bi ugotavljalo, ali delajo po zakonu, ali ne. To bodo ugotavljali tudi v bodoče drugi. Ali je potrebno več prijaznega okolja tudi za stranke, za tiste, ki jim bodo olajšani postopki, ki jim bo z elektronskem poslovanjem olajšano delo? Najbrž smemo reči svoj da za to. Najbrž bo zelo dobro tudi, če bo vsaj deloma to prispevalo k temu, da se bodo zaostanki na sodiščih zmanjšali. In ker mi v poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da so te pristojnosti oziroma preusmeritve teh pristojnosti ustrezne, ker ocenjujemo, da se lahko zmanjšajo zaostanki na ta račun na sodiščih. Ker ocenjujemo,da je lahko večja pravna varnost tudi nas strank, zakon podpiramo. Ne bomo pa podprli tistega dela amandmajev Liberalne demokracije Slovenije, ki želi ohraniti obstoječe pravice notarjev in notarske zbornice, ker mislimo, da je tudi na to področje moč in potrebno poseči.
Hvala. Poslanec Dimitrij Kovačič bo predstavil stališče poslanske skupine SDS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister s sodelavci! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o notariatu, saj bo uveljavitev tega zakona v določenem obsegu razbremenila delo sodišč, saj bodo notarji pridobili nove pristojnosti. To pa bo posredno vplivalo tudi na odpravljanje sodnih zaostankov, ki so eden največjih težav slovenskega pravosodnega sistema. Zadovoljni smo, da minister Šturm vlaga veliko energije v odpravo sodnih zaostankov in v tem pogledu pripravlja spremembe različnih zakonov, ki zasledujejo ta cilj. Nekateri zakoni so bili že sprejeti v tem državnem zboru, nekateri so že pripravljeni in čakajo na obravnavo. Nenazadnje ti napori že kažejo določene premike, določene napredke. Zato se nam zdi v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, da očitki, da ni nobenih sprememb, niso utemeljeni. Tudi spremembe zakona o notariatu, ki je danes na dnevnem redu in ga obravnavamo, so med drugim namenjene temu cilju zmanjševanja oziroma odpravljanja sodnih zaostankov. Pozdravljamo tudi določila, s katerimi bodo notarski dohodki javni, kar bo korak k večjemu nadzoru javnosti nad delom notarjev. V preteklosti je bil nadzor nad delom notarjev precej pomanjkljiv, kar je verjetno tudi razlog, da je prihajalo do nekaterih napak, katerih nastale posledice so bile zelo hude in težke. Predlagane zakonske spremembe zagotavljajo tudi večjo učinkovitost poslovanja notarjev, kar bo zlasti omogočeno zaradi dostopa do podatkov o strankah in zaradi široke uveljavitve elektronskega poslovanja. Notarska služba je javna služba, zato mora biti tudi odgovornost notarjev, ki to službo opravljajo, v zadostni meri zagotovljena. Tudi na tem področju je bilo v preteklosti premalo odgovornosti, kar je posredno pripeljalo marsikje do površnosti in napak. Spomnimo se samo nekaterih primerov oderuških posojilnih pogodb, ki bi jih kot take morali notarji zaznati in stranke na neustrezna in škodljiva določila opozoriti. In to ne le v primeru Orion, ki je najbolj odmeval. Tako pa je njihova premajhna pozornost, če ni šlo še za kaj hujšega, pripeljala nekatere posojilojemalce na rob preživetja. Zato je nujno popraviti in spremeniti sedaj veljavna določila zakona o notariatu glede disciplinskega postopka zoper notarje, kot tudi določila v zvezi z disciplinskimi organi in njihovimi pristojnostmi. S temi spremembami bo mogoče bolj učinkovito ugotavljati odgovornost notarjev, tako disciplinsko kot tudi odškodninsko in v tem primeru tudi ustrezno ukrepati. Poslanci Slovenske demokratske stranke ugotavljamo, da se vloga notarske zbornice z novim zakonom sicer v določeni meri spreminja in se njene pristojnosti zmanjšujejo, vendar ne bistveno, saj na vseh področjih še vedno ohranja pravico do svojega mnenja ali predloga. Zato moram zavreči tudi očitke kolegice poslanke iz opozicijske stranke, da se ukinjajo vse pristojnosti, kar je popolno zavajanje javnosti in absolutno ne drži. Na ta način in ker zakon določa tudi roke za posamezna dejanja, boso postopki imenovanja novih notarjev postopki v zvezi z določanjem notarskih tarif in drugi postopki, kjer lahko sodeluje tudi notarska zbornica, hitrejši oziroma ne bo mogoče postopkov zavlačevati v nedogled, kot je bilo to mogoče do sedaj. Čeprav ne rečem, da se je to redno dogajalo. S tem pa se bo povečala odgovornost posameznih notarjev. Z njo pa se bo povečala tudi pravna varnost strank. To pa je tisto, kar je najpomembnejše in zaradi česar je potrebno zakon spremeniti oziroma dopolniti, tako kot je predlagano. Zato bo poslanska skupina Slovenske demokratske stranke obravnavani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o notariatu podprla. In prepričani smo, da bo to tudi eden od pomembnih prispevkov k odpravljanju sodnih zaostankov. In želimo si tudi, da bo tudi sodni sistem znotraj sebe vložil morda več energije v to, da bo tudi znotraj sebe težil k temu, da se sodni zaostanki v najkrajšem času odpravijo. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREKRŠKIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod minister, imate besedo. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane gospe poslanke in poslanci! Predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških ima trojni namen. Najprej razbremeniti policijo kot največjega prekrškovnega organa. Nadalje, poenostaviti določene upravne postopke, kjer je treba predložiti podatke o predkaznovanosti za prekrške. In končno, razbremeniti sodišča in pospešiti odločanje v rednem sodnem postopku. Poglejmo si na kratko vse tri namene. Najprej razbremenitev policije. Zaradi potrebe po poenostavitvah postopanja policije kot največjega prekrškovnega organa se predlaga uvedba plačilnega naloga v posebnih primerih, in sicer le za kršitve določene skupine zakonov. To so zakoni o varstvu javnega reda in miru, o tujcih, o nadzoru prehoda prek državne meje, o varnosti cestnega prometa ter predpisov o javnih zbiranjih. Upoštevaje pogoje za izdajo posebnega plačilnega naloga gre pri tej obliki odločanja za zelo podobno situacijo kot v primeru izdaje odločbe o prekršku, vendar s to razliko, da tak plačilni nalog lahko izda pooblaščena uradna oseba prekrškovnega organa. To je policist oziroma občinski redar. Zanj se zahteva najmanj V. stopnja izobrazbe. Odločbo pa lahko izda le oseba z najmanj VII. stopnjo izobrazbe. V smislu večje učinkovitosti hitrega postopanja predlagamo tudi uvedbo polovične plačilne globe, izrečene z odločbo o prekršku po vzoru ureditve polovičnega plačila globe izrečene s plačilnim nalogom. Predvideno je, da je polovično plačilo možno le v primeru, če ni vložena zahteva za sodno varstvo. V primeru, da kršitelj plača polovico globe in v roku vloži tudi zahtevo za sodno varstvo, pa je dolžan plačati še preostalo polovico izrečene globe, če z zahtevo ne uspe. Po mnenju predlagatelja ima kršitelj na eni strani več možnosti, s tem več možnost za odločitev o nadaljnjih procesnih dejanjih, med katerimi je po sedaj veljavni ureditvi možna le zahteva za sodno varstvo ali pa plačilo izrečene globe. Po drugi plati pa naj bi prav tako s tem preprečevali primere zlorabe procesnih pravic zaradi zavlačevanja postopkov in izogibanja uklonilnemu zaporu ter prisilni izterjavi. Predvidena možnost polovičnega plačila globe pri odločbi naj bi povečala učinkovitost izvrševanja in manjše število postopkov za uklonilni zapor in prisilno izterjavo. Naslednje je razbremenitev sodišč. Zaradi razbremenitve sodišč se tudi glede kršitve predpisov o ustanavljanju in parkiranju vozil v cestnem prometu predlaga uvedba ugovornega postopka, kadar je izdan plačilni nalog. Gre za prekrške, ki so po odločbah zakona o varnosti cestnega prometa v pristojnosti občinskih redarjev ter so po svoji naravi bagatelni. Zato je vlada ocenila, da je smotrno uvesti ugovorni postopek.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim, predsednico odbora gospod Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Hvala, predsednik. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 25. seji kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakon o prekrških. Predstavnik predlagatelja je izčrpno pojasnil, zakaj so spremembe potrebne, in poudaril, da so spremembe in dopolnitve zakona namenjene doseganju treh ciljev, to je, razbremenitvi policije kot največjega prekrškovnega organa, poenostavitvi določenih upravnih postopkov, kjer je treba predložiti podatke o predkaznovanosti za prekrške, ter razbremenitvi sodišč in pospešitvi odločanja v rednem sodnem postopku ter vse tri cilje v nadaljevanju tudi izčrpno predstavil, kakor je bilo izpred te govornice ravnokar tudi s strani ministra Šturma pojasnjeno. Predstavnica zakonodajno-pravna službe, ki je sodelovala na seji odbora, je pojasnila, da se je služba v mnenju predvsem osredotočila na določbe 4. člena oziroma na predlagana nova 57a. člen in 57b. člen, v katerih se predvideva uvedba posebnega plačilnega naloga za kršitve določenih predpisov oziroma uvedba posebnega ugovornega postopka. Menila je, da so pripombe, ki jih je podala zakonodajno-pravna služba, ustrezno povzete že v amandmaju, ki je bil predložen s strani koalicijskih poslanskih skupin, hkrati pa je bilo v tej zvezi in tudi v zvezi z mnenjem zakonodajno-pravne službe vložen in pa tudi kasneje sprejet amandma odbora. Odbor je tako v nadaljevanju glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel.
Hvala. Sledi predstavitev stališče poslanskih skupin, gospod Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Tudi v tem primeru gre poudariti prizadevanje ministra, da sproti reagira na opažene pomanjkljivosti v prepisih s ciljem pospešiti reševanje vseh postopkov pred sodišču in tudi odpravljati sodne zaostanke. Za razliko od zakona o notariatu, kjer smo menili, da usmeritve vseh predlaganih sprememb niso ustrezne, tokrat sprejemamo smeri in cilje predlaganih sprememb in dopolnitve zakona o prekrških in jih podpiramo. Zakonodaja o prekrških se sicer resda pogosto spreminja, vendar vse s ciljem, da se število nerešenih zadev na tem področju zmanjša. K zmanjšanju je prispevala tudi odločitev o aboliciji, mislim, da je bilo cca. 90 tisoč takšnih primerov v letu 2005. Žal pa ta ukrep še vedno ni bil zadosten in se je število prekrškov še vedno povečevalo. Zdaj je bilo že s strani gospoda ministra in tudi predsednice našega odbora pojasnjeno, kje so temeljni cilji in na kakšen način predvsem zmanjšati oziroma poenostaviti postopek in povečati učinkovitost. Mi soglašamo, da to velja, kar zadeve drugačne pristojnosti prekrškovnih organov, posebej policije, sprejemamo, da naj se v nekaterih primerih, ko se uvaja plačilni nalog za prekrške, daje pooblastilo tudi uradnim osebam prekrškovnega organa, to je policistu in občinskemu redarju za izrekanje teh odločitev. Soglašamo, da se v primeru plačila polovične globe izloči možnost hkratnega koriščenja te pravice in hkratnega pritožbenega postopka, ker potem k racionalizaciji ne bi v ničemer prispevali. Podpiramo tudi predlog novega instituta neznatnega prekrška, ki daje pooblastila prekrškovnim organom, da pač ne vodi celotnega postopka, kadar ta ni nujen. Pričakujemo, da bodo s sprejemom predlaganih sprememb in dopolnitev zakona o prekrških storjeni, da rečem, nadaljnji koraki k razbremenitvi sodišč in pospešitvi odločanja v rednem sodnem postopku in v pričakovanju izpolnjevanja teh ciljev bomo predloge sprememb in dopolnitev zakona o prekrških v naši poslanski skupini Socialnih demokratov podprli.
Hvala. Gospa Mojca Kucler Dolinar bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije, prosim.
Pri namenih sprememb in dopolnitev zakona o prekrških nekako razširjamo to tendenco odprave zaostankov in pospešitve posameznih postopkov s sodne veje oblasti tudi na izvršno oziroma konkretno na policijo, predvsem v zvezi z nekaterimi postopki, ki jih ta novela zakona uvaja na novo, predvsem v zvezi s hitrejšimi postopki in pa tudi ureditve pristojnosti med policijo in pa sodno vejo glede pridržanja. V poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo spremembe, ki jih predlagana novela določa v zvezi s podatki iz evidenc, ki jih dajejo tisti organi, ki te evidence vodijo: za prekrške - prekrškovni organi, za kazniva dejanja pa ministrstvo za pravosodje. Kot pozitivno ocenjujemo tudi spremembo, da se podatki lahko pridobijo z vlogo v elektronski obliki. S tem se predvsem želi doseči poenostavitev upravnih postopkov z upoštevanjem načela ekonomičnosti, predvsem pa, da se podatki obdelujejo tam, kjer nastajajo. Podpiramo tudi, da v okviru poenostavitve delovanja policije kot največjega prekrškovnega organa, da bo ta izdajala tudi posebne oblike plačilnega naloga. V primeru kršitev zakona o varstvu javnega reda in miru, zakona o tujcih, zakona o nadzoru državne meje in zakona o varstvu cestnega prometa. Kljub vsemu, kljub težnji po učinkovitem in pa ekonomičnem postopku pa to ne bo vplivalo na samo vsebino postopka, plačilni nalog bo seveda moral vsebovati vse bistvene sestavine: opis dejanskega stanja, povzetek izjave kršitelja in prič ter ugotovitve uradne osebe, ki je vodila postopek. Kot rečeno, pa bo plačilni nalog tako lahko izdal tudi policist. Podpiramo tudi spremembe, ki jih prinaša novela s spremenjeno ureditvijo glede polovičnega plačila globe ob izreku odločbe o prekršku. Novela sicer ne omogoča več hkratnega polovičnega plačila globe in vlaganja zahteve za sodno varstvo, če kršitev plača polovico globe in vloži zahtevo za sodno varstvo, pa z njo ne uspe, bo moral plačati še preostalo polovico globe. Pozitivno pa je gotovo, da se polovično plačilo globe širi tudi na vsa odločanja v hitrem postopku. Glede razmerja med sodno vejo in pa glede policije, v zvezi s pridržanjem, pa podpiramo tudi prizadevanje pa spremembe, da je pristojna policija za pridržanje v nekaterih primerih, ko je storilec zaloten pri prekršku pod vplivom alkohola ali drugih psihoaktivnih snovi, in je še naprej v nevarnosti, da bo naprej delal prekrške. Torej, predvsem v urgentnih zadevah, kjer je nujno hitro in učinkovito ravnanje pristojnih organov. Podpiramo spremembe v zvezi z ureditvijo prekrška neznatnega pomena, ko bo sedaj uvrščen med materialno-pravne določbe, bo sodišče imelo tudi možnost ustaviti postopek, če bo ta prekršek obravnavalo. Predlog sprememb zakona in pa dopolnitev zakona o prekrških bomo pri Novi Sloveniji podprli, saj ocenjujemo, da je korak k večji pravni varnosti v Sloveniji.
Hvala. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani! Tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških sledi enemu od ciljev prej obravnavanega zakona o notariatu, to je, k razbremenitvi sodišč. Bistveno bolj pa je predlagani zakon namenjen razbremenitvi policije, kot največjega prekrškovnega organa, ter poenostavitvi upravnih postopkov, pri katerih je treba predložiti podatke o predkaznovanosti za prekrške. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagani zakon podpiramo. Posebej je treba poudariti, da smo s spremembami zakonov v zadnjem letu v veliki meri dodatno obremenili slovensko policijo, seveda pa temu povečanju nalog in obveznosti ni sledilo ustrezno povečanje kadrov in povečanje finančnih sredstev policiji za opravljanje vseh dodatnih nalog. Spremembe zakona o prekrških, zlasti z uvedbo plačilnega naloga v posebnih primerih, bodo nedvomno prispevale k delni razbremenitvi policije in poenostavili določene postopke. Kot pozitivno ocenjujemo tudi uvedbo polovičnega plačila globe, izrečene z odločbo o prekršku, če ni vložena zahteva za pravno varstvo. Ta možnost bo gotovo povečala učinkovitost plačevanja glob ter dodatno spodbudila posameznike, da bodo pred uporabo pravnega varstva razmislili o utemeljenosti svojega zahtevka. Predlagani zakon torej zasleduje pozitivne cilje in bo prispeval k večji učinkovitosti ob še vedno zadostnem pravnem varstvu. Kot že rečeno, poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik državnega zbora. Spoštovani prisotni! Kot sem že pri prejšnjem zakonu dejal, je ta drugi na vrsti, ki zasleduje enak cilj. Zakon o prekrških smo spreminjali leta 2003 in leta 2006. Novela zakona iz leta 2006 je stopila v veljavo julija letošnjega leta. Danes smo v oktobru in zakon ponovno spreminjamo. Zato je, mislim da, na mestu vprašanje, ali je morda vladi zmanjkalo idej, kaj bi še lahko lansirala in kako bi lahko zapravljala davkoplačevalski denar. Zanimivo pri vseh teh spremembah zakona je, da vsakič, ko ga vlada tu predstavlja in vladni poslanci zagovarjajo, govorite o tem, da gre za celostno rešitev, potem pa minejo trije meseci od uveljavitve zakona, pa pridete s spremembo. Zdaj ne vem, kaj kdo smatra pod celostno rešitev in kaj kdo smatra pod to, da ko na ministrstvu za pravosodje nekdo narobe vstane, predlaga spremembo zakona. Kar se tiče sodnih zaostankov, mislim, da vse spremembe, vsi zakoni, ki smo jih v državnem zboru podprli in jih je predlagala sedanja vlada - ne morem več reči nova vlada, ker ni nova, dve leti je na oblasti in po dveh letih se pač neki učinki morajo poznati -, enostavno ne moremo več zaupati, ne moremo več verjeti, da gre za enostavno zmanjšanje sodnih zaostankov, ker zakoni ne dajejo rezultatov. In ko rezultatov ni, vedno znova prihitite z neko novo zadevo, z neko novo elektroniko, z neko idejo, ki se jo nekdo spomni, in rečete, to zdaj bo pa zmanjšalo sodne zaostanke. Pa me prav zanima, da ne bomo kaj pred božičem, ker novembra, verjamem, bo ta zakon stopil v veljavo, mogoče celo s 1.1.2007, spreminjali pa zopet ta isti zakon in te iste določbe. Ljudje po takšnih spremembah enostavno več ne vedo, kaj je prekršek, kako se bo obravnaval, kdo ga bo obravnaval, kako bo kdo odločal in govorite o razbremenitvi sodišč - glede na vse spremembe, ki jih vi uvajate, se mi zdi, da boste sodnike poslati na ponovno šolanje, saj toliko zakonov, ki jih tukaj spreminjamo samo zato, da bomo zmanjšali sodne zaostanke, pa se ne dogaja nikjer. Že pri prvem zakonu sem dejal,da je prejšnja vlada trošila davkoplačevalski denar, vi pa trošite čas in čas je denar za ljudi. Verjemite mi, da je, čeprav vi pravite v finančnih posledicah omenjenega zakona, da so sredstva v višini 50 milijonov, ki so potrebna za to, da boste zmanjšali sodne zaostanke, že zagotovljena. Jaz tega ne verjamem. Že marsikatera sredstva v vaši vladi so bila zagotovljena, pa smo potem videli, da trpi marsikaj. In še ena pripomba. V kolikor boste tudi naslednji zakon, verjemite, da je tretjič spreminjan oziroma sedaj bo tretjič spremenjen za časa vaše vlade, jaz ne vem, se parcialno spomnite določenih stvar pa govorite o celosti, vam moram povedati, kratica, ki jo tokrat uvajate ZP1D, dobro da ste šli na to varianto ZP1D, da niste uveljavljali črk, ker bi vam zmanjkalo črk v slovenski abecedi, kako vi rešujete sodne zaostanke. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister! Že pred dvema letoma je prekrškovna sfera doživela velike in temeljite spremembe. Zadnje spremembe je osnovni zakon o prekrških doživel letos, in sicer smo ga obravnavali na 15. redni seji državnega zbora. Sedaj se nam zoper obeta pomemben krog sprememb, ki pa jih nikakor ne moremo označiti kot nebistvene. Poslanci DeSUS-a jih ocenjujemo kot pozitivne, zato bomo dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah tudi podprli, hkrati pa opozarjamo na prehitro in mogoče včasih premalo premišljeno spreminjanje zakonodaje na tem področju. Menimo, da bodo spremembe bistveno poenostavile, postopanje prekrškovnih organov, predvsem policije kot največjega prekrškovnega organa. Podpiramo uvedbo posebne oblike plačilnega naloga, ki ga lahko tako izdajajo policisti kot tudi občinski redarji. Slednji imajo v noveli zakona o varstvu reda in miru ter zakona o varstvu cestnega prometa nove pristojnosti. Novela pa ne samo, da poenostavlja postopke, temveč omogoča tudi hitrejše postopanje ter s tem posledično zmanjšanje zaostankov ter razbremenitev sodišč, kar v naši poslanski skupini vsekakor podpiramo. Omogočeno je namreč polovično plačilo globe, ki je izrečena z odločbo o prekršku, pod pogojem, da ni vložena zahteva za sodno varstvo. S tem se ne posega v ustavno zagotovljeno pravico do sodnega varstva, saj v primeru plačila polovične globe in vložitve zahteve za sodno varstvo v zakonitem roku kršitelj dolžan plačati preostalo polovico izrečene globe, če z zahtevkom ne uspe. Strinjamo se s predlagano oceno, da takšna ureditev prispeva k preprečevanju zlorabe procesnih pravic zaradi zavlačevanja postopkov in izogibanja uklonilnemu zaporu ter prisilni izterjavi. V poslanski skupini DeSUS podpiramo tudi spremembe, ki poenostavljajo določene upravne postopke, ker je potrebno predložiti podatke o predkaznovanosti za prekrške ter globe iz vodenja potrebnih evidenc. Smatramo, da se bodo na podlagi predlagane novele razbremenila sodišča in pospešili sami sodni postopki, saj bo novi institut prekrška neznatnega pomena omogočil, da sodišča takšne zadeve ne bodo obravnavala. V poslanski skupini DeSUS menimo, da spremembe vodijo k večji učinkovitosti postopkov prekrškovnih organov ter k razbremenitvi sodišč, zato predlagani dopolnjeni predlog zakona o sprememba in dopolnitvah zakona o prekrških tudi podpiramo.
Hvala. Gospod Rudolf Petan, bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavkami in sodelavcem. Spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini SDS podpiramo spremembe in dopolnitve zakona o prekrških, in to zato, ker uvajajo razbremenitev policije kot prekrškovnega organa, največjega, ker strmi za poenostavitvijo določenih upravnih postopkov, kjer je potrebno predložiti podatke o predkaznovalnosti za prekrške, in pa, ker gre za razbremenitev sodišč in, upamo, pospešitvev odločanja v rednem sodnem postopku. V želji po poenostavitvah postopanja policije kot prekrškovnega organa, ki je med drugim pristojen za nadzor nad varnostjo v cestnem prometu, nadzor nad tujci, za nadzor državne meje ter predpisov o javnih zbiranj in pa tudi za nadzor nad izvrševanjam zakona o varstvu javnega reda in miru, je predlaga uvedba posebne oblike plačilnega naloga. Prekrškovni organi, da se spomnimo, so upravni in drugi državni organi, nosilci javnih pooblastil, ki izvajajo nadzorstvo nad izvrševanjem zakonov in uredb, s katerimi so določeni prekrški, in organi samoupravnih lokalnih skupnosti, ki so s posebnimi predpisi pooblaščeni za odločanje o prekrških. Potrebno pa je opozoriti, da nadzor nad določenimi določbami zakona o varnosti cestnega prometa ter zakona o varnosti javnega reda in miru izvajajo tudi občinski redarji kot uradne osebe prekrškovnega organa. Občinski redarji izvajajo nadzor nad ustavljenimi in parkiranimi vozili ter oviranju v naselju. Med drugim ugotavljajo tudi kršitve določb o varnosti cest in okolja v naseljih in na občinskih cestah zunaj naselja in pa izvajajo nadzor nad ravnanjem udeležencev cestnega prometa v območju umirjenega prometa in območju za pešce. In občinski redarji izrekajo globe in opozorila ter izvajajo pooblastila in ukrepe, ki so preneseni nanje s temi in drugimi zakoni ter ukrepe, določene z občinskimi predpisi. Pri tem pa je potrebno upoštevati, da so občinski redarji pristojni za nadzor nad izvajanjem določb, kot so, recimo, nedostojno vedenje, beračenje, uporaba nevarnih predmetov in zaradi ureditve stvarne pristojnosti po novem zakonu o javnem redu in miru in pa zakonu o prekrških bodo v navedenih rešitvah odločali poleg policije tudi občinski prekrškovni organi oziroma njihove uradne osebe, zato je po mnenju predlagatelja in tudi našem mnenju glede velikega pripada v navedenih primerih smotrno, da se za te kršitve posebni plačilni nalog izda ne glede na vrsto pristojnega prekrškovnega organa. Pri tem je predlagano, da se poseben plačilni nalog izda v primeru kršitev s področja navedenih zakonov, ko pooblaščena uradna oseba prekrškovnega organa prekršek osebno ugotovi. Predvideno je, da mora tak plačilni nalog vsebovati med drugim tudi opis dejanskega stanja, ki vsebuje kratek opis prekršitelja, pri tem se tudi navedejo priče in potrebno ga je tudi podpisati. Gre za zelo podobno situacijo kot v primeru izdaje odločbe o prekrških, to je, da tak plačilni nalog lahko izda pooblaščena uradna oseba prekrškovnega organa policist oziroma občinski redar, kar pa seveda zahteva tudi določeno stopnjo izobrazbe. V smislu večje učinkovitosti, hitrega postopka se predlaga tudi uvedba polovičnega plačila globe, izrečene z odločbo o prekršku po vzoru ureditve polovičnega plačila globe izrečene s plačilnim nalogom. Predvidena možnost polovičnega plačila globe pri odločbi naj bi povečala učinkovitost izvrševanja ter manjše število postopkov za uklonilni zapor in prisilno izterjavo. Podatki iz evidenc o pravnomočnih odločbah, sodbah in sklepih se bodo lahko pridobili tudi z vlogo v elektronski obliki, katere sprejem bo zagotavljalo ministrstvo za pravosodje ter tudi posredovalo organom, pristojnim za dajanje takšnih podatkov. V smislu pospešitve rednega sodnega postopka pa je predlagana tudi nova umestitev instituta prekrška neznatnega pomena. S to ureditvijo tega instituta se tako tudi sodiščem daje možnost, da postopke zaradi prekrška neznatnega pomena ustavijo. To ureja novi 6a. člen in črtanje 54. člena, ko zadeve postopkovne narave prehajajo med materialne. V Slovenski demokratski stranki bomo podprli predlagani predlog sprememb, ker menimo, da bodo pozitivno vplivale na dogajanje na tem področju, ki ga ta sprememba ureja. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Gospod minister, izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni zbor! Čeprav so se v lanskem letu, to je v prvem letu te vlade, zaostanki na sodiščih zmanjšali za 7,5%, to je najvišji odstotek, odkar je nastalo veliko breme sodnih zaostankov v letih 1995, 1996 in 1997, s tem rezultatom nismo zadovoljni. Vlada si prizadeva, kot vidite sami, intenzivno, da ta odstotek zviša, in zato pač predlagamo državnemu zboru vrsto zakonov s pravosodnega področja, katerih namen je predvsem uresničitev projekta za odpravo sodnih zaostankov in njihovo bistveno zmanjšanje. Eden takih predlogov je tudi današnja novela zakona o izvršbi in zavarovanju. Tudi ta zasleduje tri sklope. Prvi sklop sprememb, ki je zelo pomemben, se nanaša na informatizacijo izvršilnih postopkov. V okviru mednarodnega projekta, ki se izvaja na vrhovnem sodišču, smo skupaj s tujimi strokovnjaki najprej izdelali idejno zasnovo centraliziranega sodišča, ki bi obravnavalo vse postopke na podlagi verodostojne listine in jih potem na ministrstvu za pravosodje oziroma preko vlade prelili v osnutek, ki je sedaj pred vami. Na enem samem mestu se bo obravnavalo 80% vseh izvršilnih vlog v Sloveniji in postopek bo tekel popolnoma avtomatizirano, informatizacija bo 100% na samem sodišču. Od velikih vlagateljev pričakujemo, da bodo tudi vloge informatizirane, mali vlagatelji imajo še možnost, da poslujejo na konvencionalen način, toda na predpisanem in strogo določenem obrazcu, kar nam omogoča, da potem podatke iz tega obrazca zelo hitro prelijemo v ustrezno sodno odločbo oziroma sklep. Drugi sklop se nanaša na tiste, ki izvršbo tudi uresničujejo, to so izvršitelji. Na eni strani omogočamo večji dotok oseb k izvršitelju, zato izobrazbo s sedaj zahtevane stopnje VII. znižujemo na V. stopnjo. To pa je izobrazba, ki jo tudi ima velika večina vseh sedanjih izvršiteljev v Sloveniji. Na drugi strani pa upniku omogočamo, da lahko izbira izvršitelje kjerkoli iz Slovenije, in dajemo mu tudi možnost, da če z izvršiteljem, ki si ga je izbral, ni zadovoljen, da ga lahko ves čas izvršilnega postopka tudi odstavi, torej predlaga sodišču njegovo odstavitev in določitev drugega izbranega izvršitelja. Določeni so tudi dodatni roki, v katerih morajo izvršitelji opraviti svojo nalogo. Končno v tretjem sklopu so pa nanizani nekateri dodatni ukrepi, s katerimi želimo izvršilni postopek še poenostaviti. Strokovni sodelavci bodo lahko na primer vodili nároke, razen nárokov za javne dražbe, ki so bolj zahtevni, v izvršbah na premičnine in nematerializirane vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, ter pri izpraznitvi in izročitvi nepremičnin ter o upnikovem predlogu za odlog izvršbe, s katerim se dolžnik strinja oziroma se o predlogu v času, ki ga določi izvršitelj za odgovor na predlog, ne izjavi, kar pomeni, da se strinja molče, sodišču ne bi bilo več treba izdajati posebnega sklepa o odlogu izvršitve. To se le zaznamuje v spisu. Sklep o izvršbi se takoj po sprejemu v tistem primeru, če gre za izterjavo preko bank, vrne sodišču, če v zadnjih treh mesecih na bančni račun dolžnika ni bilo vplačil. Doslej je bil ta rok leto dni. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 25. seji obravnaval tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju. Predstavnik predlagatelja, minister za pravosodje dr. Lovro Šturm, je v okviru dopolnilne obrazložitve predlog zakona izčrpno predstavil, predvsem je poudaril, da gre za enega izmed treh zakonov, predvsem pa predlog zakona, ki je v tem sklopu najpomembnejši, kajti izvršilni postopki so tisti, ki na sodiščih trajajo nesorazmerno dolgo ter so tudi po svojem obsegu najbolj številni. Predlog zakona torej pomeni pomemben prispevek k uresničevanju projekta Lukenda, vladnega projekta za zmanjševanje sodnih zaostankov. V nadaljevanju je pojasnil tudi cilje predlaganega zakona po posameznih sklopih. Predstavnik zakonodajno-pravne službe je uvodoma povedal, da je imela služba k predlogu zakona štiri pripombe, od katerih sta bili dve pripombi že upoštevani z vloženima amandmajema, opozoril in izpostavil pa je pripombe in mnenje k 9. in 10. členu, glede katerih je služba opozorila na določene zadeve, ki se kažejo kot mogoči problemi. Pri 9. členu je opozoril na možnost pošiljanja vlog in drugih pisanj v elektronski obliki, pri čemer je na elektronskem dokumentu navedeno le osebno ime stranke, kar predstavlja morebiti problem v zvezi s kontrolo verodostojnosti vlog, vendar pa je predstavnik predlagatelja pojasnil, da je ta identifikacija možna tudi preko plačila sodne takse z ugotavljanjem istovetnosti kreditne kartice. Na seji je sodelovala tudi predstavnica zbornice izvršiteljev Slovenije in je povedala, da zbornica podpira informatizacijo izvršilnega postopka, imela pa je na predlog zakona tudi nekaj pripomb ter pa mnenje v zvezi z znižanjem zahtevane stopnje izobrazbe. V okviru razprave in pa ob glasovanju je odbor sprejel amandma odbora k amandmaju koalicijskih poslanskih skupin za novi 74a. člen, 74b. člen in 74c. člen, ob koncu pa je tudi potrdil vse sprejete člene zakona skupaj. Hvala.
Hvala. Gospa Kucler, kar ostanite za govornico. Na vrsti ste, da predstavite stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa. Res je, danes lahko ugotovimo, da sprejemamo paket zakonov, s katerimi želimo, da gremo v Sloveniji v smeri zmanjševanja sodnih zaostankov. Tudi sprememba zakona o izvršbi in zavarovanju je eden izmed zakonov, ki jih gre v tej smeri in s katerimi hočemo doseči učinke. Na področju izvršbe so ti zaostanki največji in v preteklem letu so sodišča prejela več kot 124 tisoč zadev. Še posebej to kaže, kako pomembne so spremembe tudi tega zakona v smeri informatizacije izvršilnega postopka, pa tudi odpravo nekaterih pomanjkljivosti, ki so se do sedaj pokazale v okviru izvršilnega postopka. Predlogi za izvršbo se torej bodo vlagali na standardiziranih obrazcih, in sicer se jih bo lahko pošiljalo ali po elektronski pošti ali pa po navadni pošti. Tudi obdelovanje podatkov bo v celoti informatizirano. S spremembo zakona se ukinja teritorialna pristojnost izvršiteljev, tako bodo lahko dejanja izvršbe neposredno opravljali na katerekoli območju v Sloveniji. V Novi Sloveniji pa smo imeli sicer nekoliko pomislekov v zvezi s spremembo zmanjšane zahtevane stopnje izobrazbe izvršiteljev s VII. na V. stopnjo, vendar pa argument, da bodo morali kandidati za izvršitelje iti skozi stroge preizkuse znanja v okviru centra za izobraževanja na ministrstvu za pravosodje ter opraviti posebne izpite in preizkuse znanja, je pretehtal, da smo to spremembo podprli, predvsem pa tudi s spričo dejstva, da je večina izvršiteljev že dosedaj v okviru V. stopnje izobrazbe. Poleg tega pa je praksa pokazala, da se do sedaj osebe niso v zadovoljivi meri prijavljale na razpise za izvršitelje, zahtevana stopnja izobrazbe je bila tudi ena izmed tistih razlogov, ki je bila za potencialne izvršitelje ovira. V Novi Sloveniji pa podpiramo predvsem tudi spremembo, po kateri bodo lahko strokovni sodelavci na sodiščih vodili tudi nároke, seveda, zahtevnejše bodo še vedno vodili sodniki. To je eden izmed korakov razbremenitve sodnikov in dati določena pooblastila in določene odgovornosti tudi strokovnim sodelavcem. Poleg tega moramo ugotoviti, da kljub vsej informatizaciji, seveda, računalniki ne bodo samo tisti, ki bodo vodili postopke. Tega se zaveda tudi ministrstvo za pravosodje in tukaj moram res reči, da v Novi Sloveniji vidimo vse korake, ki jih ta vlada sprejema, tudi v okviru povečanja sredstev v zvezi s proračunom, da je cilj odprave sodnih zaostankov resen. V zvezi z zakonom podpiramo tudi spremembe zakona, ki predvidevajo obveznost združevanja zadev, kadar gre za istega dolžnika in pa tudi spremembo, da bo organizacija za plačilni promet vrnila sklep o izvršbi sodišču, če najmanj tri mesece ni bilo preliva na dolžnikovem računu in tako ne bo kot doslej, ko so ti sklepi ležali tam tudi do enega leta. Spremembe zakona bomo v poslanski skupini Nove Slovenije podprli.
Hvala. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa še enkrat. Lep pozdrav! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju je že tretji danes obravnavani zakon, ki je namenjen zmanjševanju sodnih zaostankov. Zakon o izvršbi in zavarovanju je z vidik trajanja sodnih postopkov zelo pomemben, saj izvršilni postopki pri nas trajajo izjemno dolgo, poleg tega pa jih je tudi zelo veliko. Ob sprejemanju vseh teh zakonov, ki imajo cilj zmanjševanje sodnih zaostankov, moramo poudariti, da bi sedaj že pričakovali neke pozitivne učinke vseh teh sprememb, ne nazadnje tudi projekt Lukenda, vladni projekt za zmanjševanje sodnih zaostankov, že teče. Obravnavana novela zakona naj bi imela pomembno vlogo pri uresničevanj omenjenega projekta. Poslanci Ljudske stranke upamo, da bodo lahko odgovorni kmalu spregovorili o dejanskih pozitivnih učinkih spremenjene zakonodaje. V okviru zakona je dobrodošla zlasti informatizacija izvršilnih postopkov. To bo poenostavilo in pospešilo sodne postopke in razbremenilo kader, ki je zaposlen na sodiščih. Informatizacija naših sodišč je več kot nujna. Informacijska oprem naših sodišč je kar nekaj let za možnostmi, ki jih nudijo sodobne informacijske tehnologije. Četudi je informatizacija povezana z določenimi stroški, se je treba zavedati, da lahko bistveno pripomore k bolj učinkovitemu delu naših sodišč. V zvezi z izvršitelji se ukinja njihova teritorialna pristojnost. To bo dodatno prispevalo k večji učinkovitosti izvršiteljev. Nekoliko bolj pa je po našem mnenju vprašljivo zniževanje stopnje izobrazbe, potrebne za imenovanje izvršitelja. Je pa ob tem vsekakor treba upoštevati dejstvo, da se sedaj na razpise ni prijavljalo dovolj kandidatov za izvršitelje, za katere se zahteva VII. stopnja izobrazbe. Ob pogoju, da bo izpit za izvršitelja, če bo zahtevana le V. stopnja izobrazbe, zahtevnejši, pa je mogoče sprejeti tudi ta predlog v noveli zakona. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik državnega zbora. Kaj še dodati, kar ni bilo povedano pri prvih dveh predlogih zakonov? Dodati mogoče to, da resnično 7% zmanjšanje sodnih zaostankov od časa nastopa te vlade ni zanemarljiv odstotek za tiste, ki ne povedo naprej, da smo zaposlili toliko in toliko novih ljudi, ki so te sodne zaostanke obravnavali. In če bi vkalkulirali to in pa stroške, namenjene za reševanje sodnih zaostankov, je uspeh enak 0%. To je pač dejstvo. In tudi s tem zakonom uvajamo oziroma znižujemo kriterije izobrazbe na področju zmanjšanja sodnih zaostankov. Sam se ne bi lotil rezimeja zakona, kot je to napisano v Poročevalcu, ker za razliko od nekaterih svojih kolegov pač verjamem, da sleherni poslanec, ne glede, iz katere poslanske skupine prihaja, opravlja svojo dolžnost in prebere stvari. Kot za toliko zakonov v tem mandatu je treba poudariti, da je ta zakon bil spremenjen februarja 2006, junija 2006 in danes smo oktobra 2006, pa ga spet spreminjamo. Vedno gre za celovite rešitve. In vedno te celovite rešitve, kot sem že dejal pri prejšnjem zakonu, pomagajo k zmanjšanju sodnih zaostankov; zelo so celovite, če ga spreminjamo na pol leta oziroma zdaj smo se ga odločili spreminjati še pogosteje. Ta zakon bi naj tudi odločilno vplival na oživitev ali vpeljavo v prakso projekta Lukenda. Nekdo pred menoj je dejal, po dveh letih bi lahko bili rezultati že vidni, pa jih še ni. Jaz resnično upam, da če ne v dveh letih, pa vsaj v treh bodo pa ti vidni. Znižanje izobrazbe zaradi doseganja večje učinkovitosti izvršbe. Po našem prepričanju ima vlada namen spet spraviti nekatere, na žalost, premalo izobražene ljudi na delovna mesta; mogoče zato znižujete nivo izobrazbe, takšna praksa je pač redna praksa te vlade, bodisi v državnem zboru bodisi na ministrstvih. Ne nazadnje, če se resnično želimo znebiti sodnih zaostankov po principu, ki ga predlaga ta vlada, zakaj ne bi namesto nekega izpita rekli, da vsi, ki imajo vozniški izpit, pa naj sodijo ali pa naj bodo celo izvršitelji. Finančne posledice, 558 milijonov, pa 50 milijonov prejšnjega zakona, pa še neopredeljeni stroški prvega zakona, ki bi naj zmanjšal sodne zaostanke, pa če vse skupaj laično seštejemo, smo nekje pri milijardi. Zopet nova milijard za zmanjšanje sodnih zaostankov. Moram reči, da iskreno izražam bojazen, da bomo prišli do tiste številke, poleg časa, ki ga ta vlada porabi za zmanjšanje sodnih zaostankov brez učinkov, prišli tudi na tisto višino finančnih sredstev, kot jih je porabila prejšnja vlada za zmanjšanje sodnih zaostankov. Jaz resnično želim, gospod minister, verjemite mi, zmanjšanje sodnih zaostankov. In končno želim, da boste prišli v ta parlament, pred ta cenjeni zbor poslancev, z enim konkretnim predlogom, z enimi konkretnimi številkami, ki ne bodo zavajajoče, ki bodo res vplivale na to, da ljudje več ne bodo čakali po tri, štiri ali pa pet let zato, da bodo neko zadevo rešili na sodišču. Jemlje jim čas, jemlje jim denar in jemlje jim zdravje v takem primeru. Hvala.
Hvala. Gospod Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Še enkrat hvala za besedo, spoštovani predsednik. Pred nami je predlog sprememb zakona, ki ureja področje izvršbe, na katerem razmere v tem trenutku niso najbolj spodbudne, saj ravno dolgotrajni izvršilni postopki predstavljajo 60% sodnih zaostankov. Poslanci DeSUS-a upamo, da bo predlagana novela doprinesla k zmanjševanju sodnih zaostankov in bomo zaradi tega predlog zakona tudi podprli. Vsekakor se strinjamo z določbo, ki omogoča vlaganje predlogov za izvršbo po pošti ter po elektronski poti. K pospešitvi izvršilnih postopkov bo vsekakor pripomogla tudi možnost samostojnega izdelovanja sklepov o izvršbi informacijskega sistema na enem centralnem sodišču v Sloveniji, ki bo tudi krajevno pristojno za vlaganje predlogov za izvršbo na podlagi verodostojne listine, gre za 80% izvršb, za izdajo sklepov in za vlaganje ugovorov zoper sklepe o izvršbi. V zvezi s tem imamo poslanci DeSUS-a nekatere pomisleke, saj vemo, da zaostanki ne nastajajo zgolj v fazi dovolitve izvršbe, temveč v vseh drugih fazah postopka. Menimo, da je takšna sprememba v smeri elektronskega vlaganja predlogov in avtomatičnega izdajanja sklepov sicer dobrodošla, vladi pa predlagamo, da prouči možnosti odprave ovir, ki vodijo v zaostanke, tudi v vseh nadaljnjih fazah izvršilnega postopka. Res je, da se predlaga tudi razbremenitev sodišča, nekaterih opravil, na primer strokovni sodelavci bodo lahko vodili nároke, razen nárokov za javne dražbe, ki so bolj zahtevnejše, s čimer se poslanci DeSUS-a strinjamo. Vendar menimo, da zgolj ta ukrep ni dovolj učinkovit za zmanjševanje zaostankov. Trdno pa smo prepričani, da bo predlagana ukinitev teritorialne pristojnosti izvršiteljev pomembno prispevala k večji učinkovitosti njihovega dela ter da bo zniževanje stopnje izobrazbe s VII. na V. stopnjo omogočilo pridobivanje potrebnih dodatnih kandidatov za izvršitelje. Pri tem naj ponovno opomnimo, da se sicer znižuje stopnja izobrazbe, ne pa stopnja potrebnega znanja za opravljanje tega dela, saj bodo kandidati za bodočega izvršitelja morali iti skozi stroge preizkuse znanja v okviru centra za izobraževanje na ministrstvo za pravosodje. Vsekakor pa je dobrodošla sprememba v smeri pridobivanja podatkov kot so EMŠO, davčna številka, podatki o motornih vozilih, saj bodo na podlagi le teh izvršitelji bistveno hitrejše in učinkoviteje opravljali svoje delo, kar posledično pomeni tudi pozitivno spremembo za upnike, ki bodo tako hitreje prišli do poplačila svojih terjatev. Dejstvo je, da se je na Slovenijo usul plaz Evropskega sodišča za človekove pravice, na podlagi katerih bo naša država morala plačati milijonske odškodnine osebam, katerih sodni postopki trajajo predolgo. Zaenkrat sodbe omenjenega sodišča zaradi dolgotrajnih izvršilnih postopkov še ni, dejstva ter vse opravljene in še potekajoče raziskave o Sloveniji na tem področju pa dovolj jasno kažejo, da je z izvršilnim postopkom, kot ga imamo sedaj, nekaj hudo narobe. Kot sem že na začetku omenil, poslanci DeSUS-a upamo, da se bo z novelo to področje uredilo v smeri zmanjševanja zaostankov ter učinkovitejšega in hitrejšega postopanja sodišč v teh postopkih. Zato bomo dopolnjen predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju trudi podprli.
Hvala. Gospa Alenka Jeraj bo predstavila stališče poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Gospod minister s sodelavci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju je eden izmed zakonov, katerih spremembe in dopolnitve so usmerjene k zmanjševanju oziroma odpravi sodnih zaostankov. Prav izvršilni postopki so tisti, kjer so, kot smo že danes nekajkrat slišali, sodni zaostanki najštevilčnejši. Konec leta 2004 so predstavljali več kot polovični delež nerešenih zadev pred sodišču. Pri tem gre za sistemsko težavo, v zvezi s katero zakon o izvršbi in zavarovanju iz leta 1998 ni prinesel rešitev, ki so jih upniki in sodstvo pričakovali, problem dolgotrajnih izvršnih postopkov pa se je le stopnjeval. Predlog je danes pred nami, zajema tri sklope sprememb in dopolnitev. Prvi je namenjen informatizaciji izvršilnih postopkov. Leta 2004 je bil s strani vrhovnega sodišča predlagan projekt zmanjševanja sodnih zaostankov na področju izvršbe. Ta projekt je podprla tudi Evropska komisija, ki sodnim zaostankom in njihovi odpravi posveča veliko pozornost, in odobrila pomoč v višini 600 tisoč evrov. Projekt prenove v veliki meri temelji na izkušnjah, ki jih je slovensko sodstvo pridobilo z uspešno zaključenima projektoma sodnega registra in elektronske zemljiške knjige ter poteka v sodelovanju z nemškimi in drugimi strokovnjaki držav članic. Po tem sklopu sprememb se bodo predlogi za izvršbo lahko vlagali na predpisanih obrazcih, predlogom za izvršbo ne bo več potrebno prilagati listini in dokazov, predlogi za izvršbo na podlagi verodostojne listine pa se bodo pošiljali centralnemu sodišču, kjer jih bo informacijski sistem avtomatizirano obdeloval ter izdajal sklepe. Drugi sklop sprememb in dopolnitev se nanaša na delo izvršiteljev. Ukinja se teritorialna pristojnost izvršiteljev, znižuje se stopnja formalne izobrazbe, pri čemer ne gre za zniževanje obsega znanja, strokovnosti in usposobljenosti. Določa se dolžnost upnika, da v predlogu za izvršbo navede izvršitelja, zaradi pospešitve izvršilnih postopkov pa se določajo tudi dodatni roki, v katerih morajo izvršitelji opraviti izvršilna dejanja. Tretji sklop je namenjen spremembam in dopolnitvah, s katerimi se odpravljajo pomanjkljivosti sedanje ureditve. Tako bodo lahko strokovni sodelavci po odredbi sodnika vodili nároke, o izvršbah na nepremičnine, nematerializirane vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi ter pri izprazniti in izročitvi nepremičnin, o upnikovem predlogu za odlok izvršbe, s katerim se dolžnik strinja oziroma se o predlogu v času, ki mu ga določi izvršitelj za odgovor, na predlog ne izjavi. Sodišču ne bi bilo več treba izdajati posebnega sklepa odlokov, zaradi pospešitve postopka pa se predlaga tudi, da organizacija za plačilni promet, če na dolžnikovem računu najmanj tri mesece ni bilo nobenega priliva sredstev, sklep o izvršbi takoj po prejemu vrne sodišču. Na seji matičnega delovnega telesa so bili sprejeti tudi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, in sicer k 45. členu ter amandmaji za nove 74b., 74a. in 74c. člen. Predlog zakona je bil potrjen brez glasu proti. Jasno je, da sta odprava sodnih zaostankov in čim boljše pravno varstvo posameznika temeljna cilja ne le Slovenije, ampak tudi preostalih državah Evropske unije. V koalicijsko pogodbo smo zapisali, da bo prednostna naloga koalicije zmanjševanje sodnih zaostankov. Tudi s spremembo zakona o izvršbi in zavarovanju to delamo, zato bomo v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagane spremembe podprli.
Hvala. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Še enkrat, gospod predsednik, gospod minister s sodelavkami, sodelavci. Mnogokrat sem v imenu poslanske skupine in tudi sam kritičen do predlogov, ki jih dobimo tudi iz ministrstva za pravosodje, vendar bi rad uvodoma poudaril, da aktualnega ministra, dr. Šturma, kriviti, da še niso rešeni sodni zaostanki, res ne bi bilo korektno. To ministrstvo namreč vlaga maksimalne napore, jaz ne bom rekel, da sem z vsemi zadovoljen, da dovolj na sproten način ugotavlja, kje so slabosti, kje so ozka grla in kje je možno pripraviti določene predloge, da bi ob upanju, da bodo dali rezultat, zagotovili čimprejšnje, uspešnejše in hitrejše reševanje sodnih zaostankov. Deloma tudi številčno to že uspeva, pričakujemo, da bo tudi zakon o dopolnitvi zakona o izvršbi in zavarovanju k temu prispeval. Ni prijetno niti za nas poslance, jaz verjamem, da tudi ne za ministrstvo, posebej pa tudi ne za pravosodje, advokaturo, notariat in druge službe, ki v tem sodelujejo, da je treba vsake toliko mesecev se prilagajati na nove rešitve, vendar soglašam, da je na žalost to kljub vsemu boljše, kot da bi čakali na celovite rešitve, ker če bi čakali nanje, bi se tudi problemi kopičili. V poslanski skupini Socialnih demokratov, glede na pomen, ki ga v okviru sodnih zaostankov ima, v negativnem smislu namreč, ker jih je skoraj polovico vseh, skoraj 300.000 pomenijo izvršilne zadeve -, podpiramo tudi ta predlog. Želeli bi, da z inovativnimi rešitvami - in rešitve so res inovativne - dosežemo poln uspeh. Če bomo uspeli na enotnih obrazcih informatizirano, na enotnem sodišču, praktično brez posebnega dela rešiti 80% izvršilnih predlogov, potem bomo res dosegli pomemben rezultat. Jaz upam in želim, da bi to bilo res in da je bilo tudi v okviru ministrstva dovolj razmislekov, da dejstvo, da ne bo treba prilagati izvršilnih naslovov, ampak se jih bo samo navedlo v predlogu, ne bo povzročilo pretiranega števila ugovorov, kar bi potem zaradi tega, ker bo prišlo do njihovega reševanja, zavlačevalo pri samih postopkih. Poskus je vreden uveljavitve. Upam, da ne bo prišlo do pretiranih problemov, ker je kar nekaj predlogov, ki so bili v zadnjih letih za reševanje sodnih zaostankov dani, povzročilo tudi nekaj dodatnih problemov, ki smo jih morali popravljati. V poslanski skupini Socialnih demokratov smo bili sicer mnenja, da bi bilo bolje s sodnimi izvršitelji, ki so imeli pomislek samo glede zmanjševanja zahtevane stopnje izobrazbe, najti kakšen kompromis, vendar kljub temu da ni bil najden, zakon v celoti podpiramo. Bi pa rad ob tej priložnosti opozoril še na eno vprašanje, ki ni direktno vezano na zakon, gospod minister oziroma v ministrstvu pa vedo zanj. Pomembna skupina delavcev je namreč opozorila, da obstaja možnost, da bi lahko imeli težave pri uresničevanju svoje pravice iz delovnega razmerja, če ne bi v okviru ministrstva, zakonodaje ali pravosodja, razmislili tudi o 260. členu zakona o izvršbi in zavarovanju, ki zdaj po mnenju nekaterih sodišč onemogoča predznambo v primeru njihove zahteve za terjatev iz delovnega razmerja. Jaz imam obljube z ministrstva in tudi pričakovanja, da se bo temu vprašanju posvetilo posebno pozornost in da bo na ustrezen način do rešitve prišlo. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. V skladu s 139. členom poslovnika bo zbor glasovanje o zakonu opravil v petek, 27. oktobra, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, to je bo 16.35 uri.
Ker so službe kontrolirale delovanje glasovalnih naprav, prosim, da pregledate, če imate vložene kartice. Prosim tudi, da preverite, če so dobro vložene in če ob strani gori oranžna lučka. Hvala. Nadaljujemo s sejo državnega zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prehajamo na določitev kandidata, ki v skladu s 17. členom zakona o volitvah v državni zbor Republike Slovenije postane poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslanca, ki mu je prenehal mandat. Državni zbor je 23. oktobra 2006 ugotovil, da je skladno z 9. členom zakona o poslancih, poslancu gospodu Pavlu Ruparju z dnem 23. oktobra 2006 prenehal mandat poslanca državnega zbora. Na tej podlagi je zaprosil državno volilno komisijo, da na podlagi 17. člena zakona o volitvah v državni zbor zbor obvesti, na katerega kandidata z liste kandidatov preide mandat za preostanke mandatne dobe. Državno volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev, da mandat dosedanjega poslanca gospoda Pavla Ruparja preide na gospoda Bojana Homana. Ugotovitev je obravnavala mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročila in predložila predlog sklepa. Želi poročevalec komisije besedo? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se poslanski mandat gospodu Bojanu Homanu, rojenemu 26. julija 1969, v Kranju, Žabnica, Zgornje Bitnje 135. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Gospoda Bojana Homana vabim v dvorano. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Upam, da se bo med nami dobro počutil in tudi sodeloval. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda - to je z drugo obravnavo predloga zakona o davku na dodano vrednost. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 44. členu zakona. Prijava za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Cvikl, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Z amandmajem, ki ga predlagamo, želimo zagotoviti, da bi bilo opravljanje finančnih storitev natančneje definirano. Ocenjujemo namreč, da kadar se storitve upravljanja posameznih družb prenašajo, tudi to omogoči s samim amandmajem in v zakonu kot rešitev, ki predvideva nižjo stopnjo davka na dodano vrednost. Je pa današnja diskusija o zakonu o davku na dodano vrednost, predvsem na podlagi tega, kar je govorila vlada, potem ko smo jo povprašali, pokazala, da se vlada ne želi odreči možnosti, ki jo ima v zakonu o davku na dodano vrednost, da bo do konca tega mandata formalno lahko vsaj še trikrat dvignila davek na dodano vrednost, in sicer ob spremembah proračuna 2007, ob rebalansu 2007 in ob spremembah proračuna 2008. Zato bomo najprej v poslanskem klubu potrdili amandma k 44. členu, vnaprej pa že povem, da ne bomo podprli zakona o davku na dodano vrednost, ki vsebinsko omogoča vladi, da bo dodatno obdavčila slovenske davkoplačevalce. Nihče, niti predsednik vlade niti minister za finance nista soglašala z našim predlogom, da se zakonska možnost o dvigu stopnje DDV za 15% iz zakona izloči. Napovedujemo tudi, da bomo v tej zvezi predlagali spremembe zakona o davku na dodano vrednost, in takrat pričakujemo, poslanci vladajoče koalicije, da boste podprli predsednika vlade v njegovi nameri, da ne bo dvignil davka na dodano vrednost. Če pa boste zavrnili naš predlog, bomo razumeli, da gre za dvoličnost - na eni strani vlada govori, da ne bo dvignila davka na dodano vrednost, na drugi strani si s tem zakonom do konca mandata omogoča formalno vsaj še trikrat, da to lahko stori. In to je dvolična davčna politika.
Hvala. Ostali so pomotoma pritisnili, kot je bilo nakazano. Želi kdo v svojem imenu obrazložiti glas? [[Ne.]] O amandmaju glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 44. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 148.a členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 6. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona pa je že predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev , za je glasovalo 44, proti 15. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 27. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Glede 8. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o davku na promet nepremičnin opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o davku na dediščine in darila. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 8. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 5. [[Za je glasovalo 49. (Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 9. členu. Prijava za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Potrč, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Poslanska skupina bo predlog amandmaja podprla. Mi smo morali opraviti veliko delo in se zelo potruditi, da smo dobili od vlade pojasnila, kaj pravzaprav zares vsebina 9. člena k zakonu o davku na dediščine in darila pomeni. In ko smo vse izluščili, smo na koncu le ugotovili, da vlada meni, da primeri in kriteriji, v katerih se lahko dajejo donacije, del davka, v katerih so pri vlaganju pravne osebe in fizične osebe oproščene, je različen glede na možnosti oprostitve davka na dediščine in darila in to najmanj za dva namena, to je za namene športa in za namene ekologije. Menimo, da taka odločitev vlade ni pametna in sprejem tega amandmaja bi nam omogočil, da vsebino drugega odstavka 9. člena izčistimo in uredimo na ustrezen način za tretjo obravnavo. Hvala.
Hvala. Gospod Džuban. Se odpoveduje. Gospod Horvat. Je že obrazloženo. Želi kdo v svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 42. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona sprejeti amandmaji k več kot eni desetini členov, bo zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena poslovnika predlagam zboru, da sprejme še naslednji sklep: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 2. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje prekinjene 10. točke dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o davku na vodna plovila. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona pa je že predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 10. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 27. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Glede 12. točke bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o morskem ribištvu opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. Glede 13. točke, zbor bo v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o podpornem okolju za podjetništvo opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah energetskega zakona. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 2. členu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. K 15. členu imamo enajst amandmajev. Šli bomo po vrsti. Najprej prehajamo na odločanje o prvem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prijava teče. Gospod Cvikl, izvolite. Ali gospod Cvikl ali gospa Lavtižar Bebler? Gospod Cvikl, verjetno. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Želim pojasniti, zakaj nasprotujemo tako imenovanim redakcijskim popravkom k 15. členu energetskega zakona. Danes smo imeli najprej diskusijo, ali gre za redakcijske ali gre za vsebinske popravke. Seveda smo ugotovili, da gre za vsebinske popravke. Vlada Republike Slovenije se je odločila, potem ko je predlagala, da je energetska listina ali, če hočete, dokazilo o energetski učinkovitosti stavbe javna listina, da to ni prava pot. Kaj pomeni zakon, ki ga bomo sprejemali? Zakon, ki ga bomo sprejemali, pomeni naslednje: da bo treba za 700.000 enot, ki so združene v približno 250, 300.000 stavb, izdati 250 do 300.000 listin, sedaj seveda listin, ki jih bodo izdajali zasebni izdelovalci, s povprečno ceno 50.000 tolarjev na posamezno listino. Kar predstavljam si, kateri bodo vnaprej izbrani s strani vlade ocenjevalci, ali je klima v posamezni stavbi ustrezna ali ne. V naslednjih desetih letih se bo torej v skladu z voljo vladajoče koalicije namesto z minimalnimi stroški - če bi to bila javna listina, bi tak strošek lahko znašal do nekaj tisoč tolarjev - v žepe s strani vlade privilegiranih ocenjevalcev energetske učinkovitosti in kvalitete klime prelilo 300.000 krat 50.000 tolarjev. To bo pomembno vplivalo na kupoprodajne odnose, ker nihče ne bo mogel iti v kupoprodajni odnos, tako pravi zakon, če ne bo imel takšne listine. Zato je seveda napačno, da ste se odločili, vladajoča koalicija, da to ni javna listina. In obremenjujete kupoprodajne odnose ter dodatno obremenjujete slovenske davkoplačevalce. Ne samo, da bomo morali plačevati desetine ali stotine evrov za plačilo evidentiranja stanovanjske površine, sedaj bo treba nekim zasebnim ocenjevalcem plačevati tudi po 50.000 tolarjev za posamezno stavbo. Mislim, da bi se to lahko združilo in da bi to lahko bila javna listina. Zakaj ste se tako odločili, mislim, da je evidentno - posamezniki, ki bodo to delali, pač potrebujejo od vsakega stanovanja po 50.000 tolarjev. Hvala lepa.
Hvala. Želi kdo v svojem imenu? [[Ne.]] O amandmaju glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 21. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 46, proti 5. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o petem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Prijava za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Rugelj, se odpoveduje. Gospod Klavora, se odpoveduje. Gospod Cvikl, imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospodu Ruglju in pa gospodu Klavori bi seveda rad povedal, da bi bilo dobro, da bi v imenu poslanske skupine pojasnila nestrinjanje s temi amandmaji, ker bo strošek, ki ga bodo morali plačevati lastniki hiš, 15 milijard tolarjev. 15 milijard tolarjev se bo prelilo v zasebne žepe in si že predstavljam Klima Petek postane pooblaščeni ocenjevale energetske učinkovitosti za področje severovzhodne Slovenije. Si to zelo predstavljam, ker to ni javna listina. Namesto da bi v skladu s konceptom ministra Viranta o prijazni upravi, to bil upravni postopek, kjer bi na podlagi podatkov, ki jih zbirate za evidence nepremičnin, izračunali tudi ustrezne stopnje energetske učinkovitosti. To predlagate z 11-imi amandmaji k 15. členu. 15. člen, ki je dolg tri in pol strani, 15. člen, s katerim vlada z dvoletno zamudo spravlja v slovenski pravni red direktivo energetske učinkovitosti, ki predvideva v večini evropskih držav, da je to javna listina, ker seveda nočejo, da bi posamezni takšni ali drugačni posredniki zaračunali njihovim davkoplačevalcem, kot sem tukaj izračunal, do 15 milijard tolarjev. To je dodatni strošek, in to danes sprejemate. Jaz obžalujem, da niti gospa državna sekretarka, z izjemo enega državnega podsekretarja, niso vedeli, za kaj gre, niti poslanci oziroma podpisniki amandmajev, ki so jih predlagali. Ampak to je seveda današnja zgodba energetskega zakona. Zakaj je to žalostno? Žalostno je to zato, ker je gospod Janša govoril na enem od odborov za zadeve Evropske unije, da bo ena od štirih prioritet Republike Slovenije v času predsedovanja energetika. Jaz si kar predstavljam, kako zanimivo bo, ko se bo državna sekretarka srečala z ostalimi energetskimi ministri in bo ugotovljeno, da je Slovenija od vseh držav Evropske unije država, ki je najkasneje uvedla direktivo o energetski učinkovitosti in ob tem za 70 milijonov evrov obremenila slovenske davkoplačevalce. To se danes sprejema.
Hvala. Želi kdo v svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 14. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o šestem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 10. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o sedmem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 11. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o osmem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 11. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o devetem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 10. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o desetem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 11. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o enajstem amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 15. členu. Prijava, obrazložitve glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim. Gospod Kramberger. Se je zmotil. Gospod Cvikl, ste se zmotili? Niste? Izvolite.
Gospod predsednik, mislim, da ni veliko poslancev, ki trenutno vedo, kaj delamo. Pri tej igri hitrih prstov pa se jih je že zelo veliko zmotilo, med njimi tudi vaša malenkost, in jaz mislim, da je čas, da to ukinete, ker je to res neumna igra. Smo pri zadnjem amandmaju, če se ne motim, k temu členu. Ta amandma je zanimiv zato, ker je ta vladajoča koalicija naredila tudi popravek amandmaja. Če je do sedaj bilo rečeno,da je lahko izdajatelj energetskih izkaznic tisti, ki projektira tako imenovano energetsko dejavnost, pa izdaja poročila o pregledih, pa vgrajuje klimatske naprave, je po vašem amandmaju, popravku, lahko to tudi samo nekdo, ki je tehnični svetovalec za to področje. Se pravi, niti še ni nikoli vgradil nobene klimatske naprave, niti ni še nikoli naredil ustreznega izračuna energetske učinkovitosti, ampak je tehnični svetovalec. Zakaj je potreben ta amandma? Ta amdnama je potreben zato, ker ko se bo izbrala Klima Petek za severovzhodno Slovenijo, bo ona to izredno težko naredila, ker vseeno bo potrebno izdati 300.000 takšnih energetskih izkaznic. Zato bo na podlagi amandmaja, ki ste ga predlagali, zaposlila nekaj tehničnih svetovalcev, predpostavljam kar po registru SDS-a. To je pač možno, se opravičujem, to je možno na podlagi amandmaja, ki ga bomo potrdili. In seveda bodo ti tehnični svetovalci Klime Petek zavzeli monopol pri izdajanju energetskih izkaznic. In to zato, ker ste nasprotovali temu, kar je predlagalo ministrstvo za okolje in prostor ministra gospoda Janeza Podobnika, da je to javna listina. Vlada, ki govori o učinkoviti javni upravi, vlada, ki govori celo o tem, da bi bilo dobro, da bi opolnoči, je rekel gospod Virant, vlagali vse podatke v računalniški sistem in potem bi računalniški sistem sprintal izračune energetske učinkovitosti in bi to dobili domov po pošti, ta vlada z amandmaji vladajoče koalicije danes podprte s strani gospe državne sekretarke obremenjuje za 15 milijard tolarjev slovenske davkoplačevalce, izvajali bodo pa to podizvajalci Klime Petek. Zato bom temu amandmaju in zakonu v celoti nasprotoval v imenu poslanske skupine in tudi v svojem imenu. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo v svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 16. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je predlagani amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona pa je že predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o proceduralnem predlogu. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 13. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, 27. oktobra 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Glede 15., 16. in 17. točke vas obveščam, da bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika zbora glasovanje o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o notariatu, k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških in predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvršbi in zavarovanju opravil v petek, 27. oktobra 2006, v okviru glasovanj. S tem prekinjam 21. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Hvala za udeležbo.