Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 63. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednji poslanki in poslanca: Eva Irgl, mag. Alenka Bratušek, Marijan Pojbič in Samo Bevk. Do roka, ki ga je na podlagi tretjega odstavka 93.a člena Poslovnika Državnega zbora določil kolegij za danes sodelovanja na seji izven sedeža Državnega zbora z uporabo aplikacije za sejo na daljavo ni najavil noben poslanec oziroma poslanka. Vse prisotne lepo pozdravljam! Spoštovanim ženskam pa iskreno čestitam ob današnjem prazniku – mednarodnem dnevu žensk! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Obveščam vas, da bomo odločali po naslednjem vrstnem redu: 17., 18., 19., 20. in 21. točka dnevnega reda. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Stanovanjskega zakona. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Stanovanjskega zakona je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev v imenu poslanske skupine ima Luka Mesec.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Levica se bomo v prvem branju Stanovanjskega zakona vzdržali. Ocenjujemo pa novelo nekako takole: v njej so absolutno dobre rešitve, ki jih podpiramo, ampak tudi nekatere, ki so nesprejemljive in slabe. V drugem branju bomo našo podporo vezali na sprejetje amandmajev, ki jih bomo pripravili. Če na kratko obrazložim, katere so dobre in slabe, bom pa rekel takole. Na dobri strani je definitivno povečanje možnosti zadolževanja stanovanjskih skladov. To je rešitev, ki smo jo leta 2017 predlagali tudi sami. Ko bodo skladi imeli možnost večje zadolžitve, se bo s tem vsaj deloma povečala gradnja javnih najemnih stanovanj, ker zdaj vemo, da jih praktično že desetletje niso gradili in da jih kronično primanjkuje v Sloveniji. Primanjkovalo naj bi okrog 10 tisoč javnih najemnih stanovanj, od tega kar 4 tisoč 200 v Ljubljani, posledica pa so seveda v nebo leteče cene nepremičnin in najemnin, predvsem v urbanih središčih. Povezano s tem podpiramo tudi ureditev neprofitne najemnine. Do zdaj namreč skladi z obstoječo neprofitno najemnino niso mogli niti amortizirati svojih stroškov, kaj šele graditi novih. To je tudi neka stvar, ki smo jo tudi sami predlagali v zakonu, ki smo ga pripravljali z Ministrstvom za okolje in prostor, ko ga je še vodil Simon Zajc. Na nesprejemljivi strani pa so definitivno poslabševanje razmerja moči med najemodajalci in najemniki. V Evropi po študijah obstaja okrog 15 držav, to so ponavadi tiste, ki imajo najboljše urejeno stanovanjsko politiko, kjer imajo najemniki bistveno večjo moč in večjo pravno varnost kot najemodajalci. Obstaja pa na drugi strani 6 držav, kjer je to obratno, in med temi šestimi državami je Slovenija. Slovenija je na tisti strani evropskih držav, kjer je razmerje moči po naši zakonodaji bistveno prikrojeno v prid najemodajalcem. Vsi vemo, da dolgoročne najemne pogodbe praktično ne obstajajo, da se za večino najemnikov pogoji najemov, vključno s ceno, lahko spreminjajo vsako leto; in ne razumemo, zakaj bi ta zakon še zaostroval to nesorazmerje na način, da se zdaj krajša odpovedne roke ter roke za izselitve in tako naprej. Kot rečeno, v tem branju se vzdržimo, čeprav so v tem zakonu stvari, ki so nujne. Upamo, da se bomo v drugem branju lahko pogovoril o amandmajih, ki jih bomo pripravili, ki odpravljajo pomanjkljivosti tega predloga zakona, da ga lahko potem tudi podpremo.
Hvala lepa. Besedo ima Aljaž Kovačič v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsednik. Pozdravljeni, kolegice in kolegi! V Listi Marjana Šarca se zavedamo, da je ustrezna stanovanjska politika le ena izmed skupnosti v širšem konsenzu, da uredimo vse družbene skupine – mlade, starejše in tudi socialno ogrožene. Dejstvo je, da ima ta zakon v sebi kar nekaj dobrih stvari, ima tudi kar nekaj slabih stvari, kot je krajšanje teh dni, kolikor jih imaš, da se izseliš. Manjka pa tudi kar nekaj pomembnih stvari, kot so na primer stanovanjske zadruge, ki se ponekod v Sloveniji dejansko gradijo. V Listi Marjana Šarca smo se odločili, da bomo v prvem branju dali temu zakonu podporo, dali možnost, da se potem v drugem branju na primeren način amandmira, da se slabe stvari iz njega odstranijo ter da se dajo v njega tiste dobre stvari, ki manjkajo. V Listi Marjana Šarca bomo v prvem branju ta zakon podprli.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh v imenu poslanske skupine.
V Poslanski skupini SAB bomo zakon v prvem branju podprli. Menimo, da vsebuje eno zelo pomembno določilo, da se bodo neprofitne najemnine končno začele usklajevati z realnimi stroški. Neusklajevanje neprofitnih najemnin vse od leta 2007 je imelo za posledico siromašenje javnega stanovanjskega fonda in tudi to, da stanovanjski skladi niso mogli redno vzdrževati objektov, kaj šele graditi nove. In vse to je imelo za posledico na drugi strani neurejen divji najemni fond stanovanj in za posledico tudi višanje cen najemnin in stanovanj preko vsake razumne meje. V Poslanski skupini SAB, kot sem že povedal, bomo v tem branju to podprli. Od Vlade pa pričakujemo, da z namenom regulacije cen stanovanj, kar je osnovna naloga stanovanjskih skladov, predpiše, da bo vsaka lokalna skupnost morala zagotavljati neke vrste stanovanjski sklad ter tudi določiti ciljne cene najemnin tako stanovanj kot najema in določiti časovne roke, kdaj bo te ciljne cene najemnin dosegla. Za nas je to ključnega pomena, če želimo, da začne stanovanjski trg delovati, in če želimo, da se cene ne bodo v prihodnje dvigale preko vsakih meja. Mi lahko razpravljamo o stanovanjskih zadrugah in o različnih oblikah gradnje, če ne bomo določili cen, koliko so sprejemljive, normalne cene. Po oceni Nemške centralne banke so v Nemčiji najemnine in cene stanovanj precenjene za 30 do 40 %. Sprašujem se, kakšno je stanje v Sloveniji, in tudi sam se nagibam k tej oceni, zato od Stanovanjskega sklada in od ministrstva pričakujem, da bo pripravilo smernice, kako doseči normalne cene stanovanj in najemnin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo. K splošni razgledanosti spada, da ima eno od najboljših stanovanjskih politik na svetu, če že ne najboljšo, avstrijska prestolnica Dunaj. V strokovnih krogih to imenujemo – se opravičujem, desnica – rdeči Dunaj. In to je stoletna tradicija boja socialnih demokratov na tem področju in tudi v tej smeri bodo šli naši amandmajih v nadaljnjih branjih. Trenutno se bomo vzdržali iz sorodnih razlogov kot kolegi iz tistega dela opozicije, ki prisega na Ustavo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 63 in proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Fakultete za informacijske študije v Novem mestu. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 9. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembi Odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah Odloka o preoblikovanju Univerze v Ljubljani. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamona 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Soglasja k imenovanju generalne direktorice Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je na podlagi drugega odstavka 74. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju 4. 2. 2021 Državnemu zboru v soglasje posredovala sklep o imenovanju dr. Tatjane Mlakar za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Prvi ima besedo Jožef Horvat, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani gostje, dragi kolegice in kolegi! Državni zbor bo danes na predlog skupščine Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije odločal o soglasju k imenovanju dr. Tatjane Mlakar za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Poslanska skupina Nove Slovenije bo soglasje enotno podprla. Mi smo se pred časom sestali z dr. Tatjano Mlakar in na odprtem pogovoru ugotovili veliko skupnih točk v prizadevanjih za modernizacijo slovenskega zdravstvenega sistema. Krščanski demokrati ne pristajamo na to, da je zdravje vseh državljank in državljanov Slovenije v rokah enega in edinega ponudnika obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki se imenuje Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Takšna ureditev, ko obstaja en sam zdravstveni zavod, ki se z izvajalci dogovarja za, A, obseg storitev, B, ceno storitev in, C, edini financira pravice iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, je edinstvena v evropskem merilu. Na takšen način država onemogoča izbiro zdravstvenega zavarovanja in ohranja vse neučinkovitosti financiranja. Takšna ureditev povzroča neodgovornost pri dodeljevanju finančnih sredstev, saj sanacijo primanjkljajev ZZZS vedno financira državni proračun. ZZZS je v lanskem letu imel približno 3 tisoč 255 milijonov evrov letnih prihodkov in je tako eden največjih finančnih skladov v državi, vendar je nadzor nad njim relativno slab. V večini primerov ZZZS nadzira samega sebe in tudi sam sebi določa regulatorni okvir. V Novi Sloveniji ne moremo sprejeti dejstva, da imajo tako slabo kontrolirane institucije tako veliko odgovornost za zdravje vseh nas. Tipično se monopol ZZZS odraža v odsotnosti stroškovne kontrole pri naročilih zdravil in tehničnih pripomočkov ter opreme, ignorirajo se farmakoekonomski učinki zdravil, terapij in opreme. To pomeni, da je zdravstvo postalo renta za farmacevtsko in veledrogeristično industrijo ter preprodajalce zdravstvene tehnične opreme. Ker sklepamo, da ni izbira posameznika, da svoje zdravje prepušča negotovemu financiranju, ki mu gre predvsem za rente, se zavzemamo, da se lahko posameznik sam odloči, da se lahko sam odloči, komu bo zaupal sredstva za zdravstveno zavarovanje. Slovenija ima samo eno zdravstveno zavarovalnico, ki ponuja obvezno zdravstveno zavarovanje, to je ZZZS. Konkurenca v tem segmentu ne obstaja. Povedano drugače, vsi državljani smo odvisni od uspešnosti poslovanja ene same zavarovalnice oziroma je uspešnost sanacije zdravstvenega stanja državljanov odvisna od tega, ali je monopolist ZZZS sposoben poslovati uspešno. Poleg tega kot edini ponudnik na trgu nima spodbud za učinkovite procese in delovanje, saj število izvedenih storitev odmeri glede na višino razpoložljivih sredstev. Se pravi, bolni smo lahko samo toliko, kolikor je razpoložljivih sredstev. Upoštevajoč dejstvo, da je to eden izmed največjih finančnih skladov v Sloveniji, ki si de facto sam postavlja regulativo, ki negira kakršnokoli potrebo po uvedbi aktuarskih izračunov in ki sam sebe nadzira, izpostavlja državo izjemno visokemu tveganju razpada celotnega zdravstvenega sistema zaradi monopolistične strukture trga. Primerljivi podatki kažejo, da nobena izmed držav takega tveganja ne uzakonja. Gospe in gospodje, zdravje je velika vrednota družbe. Posameznik je in mora biti v središču zdravstvenega sistema, zato se zavzemamo za dvig zdravstvene ravni naših državljanov. Osnovna zdravstvena oskrba in preventivni ukrepi morajo biti dostopni vsem državljanom v času, ko jih potrebujejo; in ne smejo biti zgolj pravica na papirju. Zdravje namreč ne sme biti vprašanje prihodka. Nikogar, ki potrebuje pomoč, ne bomo pustili samega. Družba mora zaradi solidarnosti poskrbeti za bolne, invalide in vse, ki potrebujejo oskrbo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Spoštovani kolegice in kolegi, obveščam vas, da ima besedo še Poslanska skupina Levica, ki sem jo pomotoma preskočil, in potem kot zadnja Demokratična stranka upokojencev Slovenije. Miha Kordiš ima prvi besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije je plačnik materiala in storitev v slovenskem zdravstvenem sistemu. Daje za plače in daje za material, razpolaga pa z več kot tremi milijardami evrov prihodkov vseh zavarovank in zavarovancev. Zato je presneto pomembno, kdo bo ta Zavod za zdravstveno zavarovanje vodil. Bo to nekdo, ki zagovarja solidarni javni zdravstveni sistem, ki je na stališču, da zdravje ni blago, ampak pravica sleherne državljanke in slehernega državljana? Ali pa bo to nekdo, ki se spogleduje z zasebnimi interesi? Epidemija covida-19 je po celem svetu zelo jasno razkrila, da se lahko države zanesejo samo na javne zdravstvene sisteme. Države, ki imajo zdravstvo organizirano v neke oblike trga, so tudi države, ki so epidemijo covida-19 že od začetka najslabše vozile. Bodisi zato, ker se je zasebno zdravstvo sesulo kot hišica iz kart, bodisi zato, ker pri reševanju epidemije ni proaktivno sodelovalo, saj zasebniki delujejo za dobiček in ne za potrebe ljudi, čeprav so te potrebe morda reševanje življenj. V Levici iz vseh navedenih razlogov ne moremo podpreti aktualne kandidatke za vodenje Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Postavlja se namreč na stran zasebnih interesov, ki slovenski zdravstveni sistem nažirajo že zadnjih 30 let. Glede na to, da v javno zdravstvo pri nas usmerjamo premalo javnih sredstev, smo lahko navdušeni nad tem, kako javni zdravstveni sistem sploh še deluje. Že 30 let ga nažirajo privatizatorski interesi; pa nas še kar rešuje v trenutkih, ko smo bolni. Kandidatka za vodenje te zdravstvene blagajne je pred svetom Zavoda za zdravstveno zavarovanje izrekla nekatera zelo problematična politična stališča. Kot sem že omenil, so to stališča, ki simpatizirajo z zasebništvom in z zdravjem kot biznisom in ne kot pravico vseh državljank in državljanov. Za začetek ne vidi težave z dopolnilnim zdravstvenim zavarovanjem oziroma s komercialnimi zavarovanji. Veste, da smo v Levici močno na stališču, da je treba dopolnilno zdravstveno zavarovanje ukiniti, na solidaren način prilagoditi prispevne stopnje in vse skupaj prenesti na javno zdravstveno blagajno, s tem pa tudi komercialnim zavarovalnicam iztrgati 50 milijonov evrov, ki si jih ta hip neupravičeno prilaščajo, in ta sredstva uporabiti za plače medicinskih sester in zdravnikov, za material, skratka za boljšo zdravstveno oskrbo. Nadalje, kandidatka ne vidi problema v deficitarnem proračunskem financiranju javne zdravstvene blagajne oziroma načenja manko javnih sredstev z napačne strani. Pravi namreč, da je slovenska košarica zdravstvenih pravic preveč razkošna in da jo je treba prevetriti. V osnovi to pomeni, da jo je treba skrčiti. Za isti denar, ki ga v tem hipu plačujemo vsi državljanke in državljani za svojo zdravstveno oskrbo, bi po tovrstnem čiščenju košarice dobili manjšo, slabšo oskrbo. Enako stališče zavzema tudi nov minister za zdravstvo v tej vladi, kar nas lahko hudo skrbi. In za zaključek še tretje problematično stališče. Javna sredstva naj financirajo tudi zasebne zdravstvene operacije, ki v osnovi niso operacije za zavarovanje zdravja ljudi, ampak za to, da lahko njihovi izvajalci zaslužijo. V Levici mislimo, da morajo biti javna sredstva prednostno, če ne ekskluzivno, namenjena za financiranje javnih zdravstvenih domov in javnih bolnišnic, ne pa da se z denarjem vseh državljank in državljanov financira zdravstvene biznise. To so torej tri stališča kandidatke, tri stališča, ki so absolutno nesprejemljiva, in trije razlogi, zakaj bomo v Levici glasovali proti temu. Ne zaradi imena ali priimka gospe kandidatke, ampak zaradi političnih stališč, ki jih zavzema. In to so politična stališča za privatizacijo javnega zdravstvenega sistema.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Jurša, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Predsednik, hvala za besedo. Vse prav lepo pozdravljam! Pred mesecem dni je skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije sprejela sklep, da se za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije za obdobje štirih let imenuje Tatjana Mlakar, doktorica znanosti s področja poslovnih ved, ki je na zavodu zaposlena že od leta 1993. Soglasje k temu imenovanju dajemo poslanke in poslanci Državnega zbora. Ali kompetence, delovne izkušnje in strokovnost predlagane kandidatke upravičujejo naše glasove za podporo, so bila ključna vprašanja, o katerih smo znotraj Poslanske skupine Desus razpravljali in končno sprejeli, da kandidatko podpremo oziroma podamo soglasje k njenemu imenovanju. Poslanci poslanske skupine verjamemo in zaupamo kandidatki dr. Tatjani Mlakar, da bo kot strokovnjakinja z dolgoletnimi izkušnjami v zavodu slednjega vodila ambiciozno, zagnano, transparentno in seveda strokovno. Vse to so vrline, ki bi jih moral imeti vsak vodstveni kader, in verjamemo, da bo kandidatka naše zaupanje tudi upravičila. Dejstvo pa je, da je ne čaka lahko delo, in verjamemo, da se tega zaveda. Že z organizacijskega vidika je vodenje okoli 850 zaposlenih izjemna naloga. Da pa gre za tretjo največjo državno blagajno, v finančnem načrtu za leto 2021 je predvidenih 3,45 milijarde evrov, je še toliko težje. Samo za primerjavo – 1 milijardo evrov več kot leta 2015. Poleg rednih nalog, ki se tičejo tudi povezovanja zavodov, nadzora nad stroški in kakovostjo storitev, sodelovanja pri zdravstveni zakonodaji in zakonodaji na področju dolgotrajne oskrbe, se bo morala hkrati spopasti tudi z znižanjem normativov zaradi epidemije, dodatnimi daljšimi čakalnimi dobami, ko mnogi zavarovanci niso mogli priti do številnih zdravstvenih storitev ali so jih dobili z zamudo. Epidemija pušča posledice na vseh področjih našega življenja, najbolj na zdravstvenem. Tega ne smemo gledati samo skozi številke. Tu gre za zdravje in življenje posameznikov, naših najdražjih, ki jih je virus prizadel bodisi neposredno z okužbo bodisi posredno, ko jim je bil dostop do zdravstvenih dejavnosti otežen. V Poslanski skupini Desus pričakujemo, da bo kandidatka dano zaupanje upravičila, s tem da bo svoje naloge opravljala odgovorno, transparentno in predvsem v korist državljank in državljanov, zato jo bomo v Poslanski skupini Desus tudi podprli.
Hvala lepa. Zaključili smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Kot zadnja pa ima besedo še predsednica skupščine Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, gospa Lučka Böhm v imenu predlagatelja.
Hvala za besedo in hvala za povabilo v Državni zbor. Skupščina je res 4. februarja letos z večino glasov sklenila imenovati gospo Tatjano Mlakar za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije v mandatu 2021–2025. Prepričala je s svojim samozavestnim nastopom in s svojim sistemskim pristopom. Menimo, da je sposobna opravljati delo generalne direktorice zavoda. Moram pa tukaj le poudariti, da se niti z besedo ni zavzela za odpravo monopola – v navednicah, prosim, razumite to – Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Slovenija ima nekaj več kot 2 milijona prebivalcev in je komaj dovolj velika rizična skupina za izvajanje zdravstvenega zavarovanja. Res je, da imajo večje države, ki imajo tudi po 80 in manj milijonov prebivalcev, več izvajalcev obveznih zdravstvenih zavarovanj, vendar je tukaj zelo pomembno tudi število prebivalcev. Enostavno manjše rizične skupine niso zmožne prenesti rizikov, ki jih prinaša zdravstveno varstvo. Tako da je smotrna ureditev, da imamo enega samega izvajalca obveznega zdravstvenega zavarovanja v Sloveniji. Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje vas prosi, da daste soglasje k imenovanju Tatjane Mlakar za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor daje soglasje k imenovanju dr. Tatjane Mlakar za generalno direktorico Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije za dobo štirih let. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 8. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga za razrešitev in imenovanje člana Nacionalnega sveta za kulturo. Predlog je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za kulturo gospe dr. Ignaciji Fridl Jarc. Izvolite, imate besedo.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Minister, pristojen za kulturo, je skladno z drugim odstavkom 16. člena ZUJIK predlagal Vladi Republike Slovenije, da Državnemu zboru Republike Slovenije posreduje Predlog za imenovanje novega člana Nacionalnega sveta za kulturo, saj je 26. 11. 2020 član Nacionalnega sveta za kulturo Iztok Kovač podal odstopno izjavo. Dovolite mi, da v imenu predlagatelja predstavim strokovne karakteristike oziroma usposobljenost predlaganega kandidata dr. Aleša Pavlina. Diplomiral je leta 1994 na Ekonomski fakulteti v Ljubljani, doktoriral pa s področja produkcije filma in televizije v letu 2011. Med letoma 1995 in 1999 je deloval v vlogi filmskega in televizijskega producenta na Akademiji za gledališče, radio, film in televizijo Ljubljana, hkrati pa sodeloval s Televizijo Slovenija in Kanalom A. Med letoma 1999 in 2002 je bil direktor marketinga in kinodistribucije ter uradni zastopnik multinacionalke United International Pictures. V tem obdobju je bil s strani Ministrstva za kulturo Republike Slovenije tudi imenovan za člana ekspertne skupine za pripravo predloga zakona o filmu. Leta 2002 je prevzel mesto izvršnega direktorja festivala Golden Drum, to je mednarodni oglaševalski festival, in Slovenskega oglaševalskega festivala; bil je tudi član uprave podjetja Kolosej kinematografi in član organizacijskega odbora festivala Golden Drum. Leta 2006 postane partner in solastnik v produkcijski hiši Perfo. Je avtor mnogih strokovnih prispevkov v Marketing Magazinu, na marketinški strani Dela, prav tako objavlja redno mesečno kolumno Kino Inventura v Delovi prilogi Vikend. Od leta 2004 pa do 2010 je kot producent vodil Studio Drum, režijski eksperiment, na katerega se je vsako leto povabilo 6 uveljavljenih filmskih režiserjev iz šestih različnih držav. Leta 2012 ga je European Film Promotion's izbral za Producenta v vzponu, in sicer programa Producers on the move, ki ga organizira v sklopu filmskega festivalu v Cannesu. Med leti 2012 do 2017 je bil član Sveta za radiodifuzijo Republike Slovenije. Je tudi član Evropske filmske akademije in glasuje za evropske oskarje, je član združenja European Producers Club. Leta 2014, 2018 in 2020 je bil izbran v ekspertno komisijo za izbiro projektov, prijavljenih na razpis Media Development Projects pri Evropski komisiji. Ima pa tudi akademsko kariero, od leta 2012 je docent na ljubljanski AGRFT in nosilec predmetov s področja AV-produkcije. Redno gostuje kot predavatelj tudi na Fakulteti dramskih umetnosti v Beogradu. Iz vseh navedenih referenc izkazuje strokovno usposobljenost za člana Nacionalnega sveta za kulturo, zato ga je Vlada predlagala Državnemu zboru. Hvala.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Nacionalnem svetu za kulturo razreši član Iztok Kovač, za člana pa se za čas do izteka mandata Nacionalnega sveta za kulturo, imenovanega s Sklepom o imenovanju predsednice in članov Nacionalnega sveta za kulturo z dne 26. 9. 2019, imenuje dr. Aleš Pavlin. Glasujemo. [[oglašanje iz dvorane]]
Ne, proceduralno, nekaj bom vprašal.
Postopkovni predlog, kolega Matjaž Han.
Malo sem zmeden. Prej sem poslušal Lučko Böhm po stališčih poslanskih skupin, to še ni nikdar bilo, zdaj pa glasujemo o razrešitvi in o imenovanju istočasno.
Ja, na en sklep, ja, saj je bilo zelo jasno.
En sklep?
Ja.
Ne vem, če je en sklep.
Ja, en sklep je, ni drugega sklepa.
Kako bo en sklep, predsednik, se ti opravičujem, da bomo enega najprej razrešili, potem pa imenovali enega. Tega jaz, moram reči, ne razumem. Če vi razumete, mi razložite. Najprej se menda seznanimo z razrešitvijo enega, potem pa verjetno imenujemo drugega. Dajte se malo organizirati, vsaj po moje, logično je tako. Hvala lepa.
Tak sklep je bil predlagan s strani Mandatno-volilne komisije in to je to.
Potem se je pa predsednik gospod Hršak zmotil verjetno.
Jaz ne vidim tukaj nobenih težav, vi jih pa očitno edini vidite. Spoštovani kolegice in kolegi, [[…]] Postopkovno? Kakšen je vaš postopkovni predlog, kolega Han?
Da najprej glasujemo o razrešitvi, kar je logično, ali pa se seznanimo z razrešitvijo; in potem glasujemo o imenovanju, ker imam jaz lahko tukaj dve stališči ali pa dvakrat lahko glasujem. Ali se vzdržim pri razrešitvi, ker je sam odstopil, in potem glasujem za ali proti.
To je gradivo, ki ga je pripravila Mandatno-volilna komisija [[…]]
Pa ti si predsednik.
[[…]]in mi v to ne bomo posegali. Kolega Matej T. Vatovec, postopkovni predlog.
Hvala. Mislim, da je Matjaž odprl neko precej prepričljivo vprašanje ali pa dilemo. Ne glede na to, kaj je Mandatno-volilna komisija predlagala, lahko pride do napak. Jaz ne bom kazal s prstom, nima veze, ampak kot predsedujoči morate seveda tudi skrbeti za to, da so vsa glasovanja ne samo legitimna, ampak tudi legalna. Neka logika je, da bi morali najprej ugotoviti, da nekdo ni več član, in potem zamenjati tega človeka oziroma zapolniti mesto. Jaz predlagam, da ali se trenutno prekine sejo pa uredite to ali pa glasujemo o tem enkrat naslednjič. Se strinjam, to ne more biti na tak način, da se z enim sklepom naredi dve stvari naenkrat.
Še kolega Zmago Jelinčič ima postopkovni predlog.
Hvala lepa. Jaz se strinjam z obema predgovorcema. Konec koncev ne moremo tega naenkrat razreševati in na novo postavljati. To sta dva sklepa, vsak sklep mora biti izglasovan posebej, če hočemo spoštovati proceduro in če hočemo spoštovati sistem, ki mora biti takšen, kakor je. Če bomo pa šli po dolgem in počez, potem pa ne vem kaj. V tej državi se preveč stvari dela po dolgem in počez, zato mislim, da je ta predlog, ki ga je dal kolega Han, absolutno smiseln. Predsednik, mislim, da to ne bi bil problem, da lahko to uredimo sedaj v 10 minutah.
Jaz tega ne bom sedaj drobil, kar smo dobili predlaganega s strani Mandatno-volilne komisije. Če je tukaj večina za to, lahko zadevo preložimo pa mogoče še o njej diskutiramo na Komisiji za poslovnik, če je večina dovoljšna za to. Sicer bom pa dal na odločanje sklep, kakršnega smo dobili s strani Mandatno-volilne komisije. Če pač zadeva ne bo izglasovana, bo zadeva šla v novo proceduro. Ampak prosim, da se osredotočite samo na vprašanje, ali zadevo preložimo. Kolegica Nataša Sukič ima besedo. Prosim, še eno opozorilo, ne ponavljati istih predlogov; smo slišali.
Spoštovani predsedujoči, predlagam, da poslušate logično argumentacijo. Jaz ne morem biti proti odločitvi Iztoka Kovača, lahko pa sem proti novemu predlaganemu članu. In kako naj to zaobjamem v enem sklepu? Ali naj bom proti razrešitvi Iztoka Kovača, ki hoče biti sam razrešen? Za to gre. Iztok Kovač se je sam odločil in temu ne moremo oporekati. Lahko pa oporekam novi osebi pa si predstavljam katero drugo osebo na tem mestu. To je to, o čemer govorimo, čisto preprosto. Zato vas prosim, da sprejmete razumne argumente, ki so upravičeni, in nehate komplicirati v bistvu vsepovprek. To res ni več v redu. To je vsiljeno v ta sklep. Predlagam, da prekinete sejo in v 10 minutah to uredite. Hvala.
Spoštovani kolegice in kolegi, jaz ne bom več tega ponavljal, kar sem povedal. To bi bil precedens, da mi sedaj razbijemo in po svoje preformuliramo sklep, ki ga je sprejela Mandatno-volilna komisija. Službe so me, ker sem se pozanimal glede prakse, opozorile na to, da to ni praksa in tudi danes ta praksa ne bo na novo vzpostavljena. Opozorili so me tudi na to, da ste bili vsi tiho na Mandatno-volilni komisiji in da nihče ni tega problematiziral. In ker tega nihče ni problematiziral, smo danes to dobili na plenarno sejo. Mi nismo v gostilni, da se bomo sedaj kar nekaj dogovorili – pa dajmo še nekaj notri in nekaj ven, pa gremo na dva sklepa razdeliti. Tega si ne moremo v skladu s poslovnikom privoščiti. In zdaj moj predlog kot, bom rekel, korak nasproti tistim, ki imate neke pomisleke, je, da dam na glasovanje sklep, da se zadeva preloži in prestavi na odločanje na naslednjo sejo; ali pa bom dal kot drugo varianto, tudi če ta predlog ne bo izglasovan, sklep v odločanje. Toliko. Postopkovno, kolega Trček.
Gospod predsedujoči, vi ste zdaj logično ubesedili – če se je nekdo zmotil, moramo mi to zmoto požegnati. Sočasno ste trdili – s požegnanjem te zmote ne bomo vnesli nove prakse v Državni zbor. Logično ste se zaštrikali.
Ne, kolega Trček, prvič, to ni bil postopkovni predlog. Drugič, odgovornost od vas terja, da tudi na Mandatno-volilni komisiji oziroma na delovnem telesu pripravite gradivo za plenarno sejo takšno, kakršno je, oziroma ga pravočasno problematizirate. Ne pa zdaj v ponedeljek, »pet pred dvanajsto«, bi vi zdaj nekaj spreminjali notri po sklepih. Jaz sem povedal. Kolegica Divjak Mirnik, imate še proceduralni predlog. Upam, da je kaj bolj izvirnega od tega, kar smo slišali oziroma na kar še nisem odgovoril.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Glede na to, da med nami sedi predsednik MVK gospod Hršak, naj preprosto razloži, zakaj se je odločil, da spreminja prakso [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Ne, čakajte malo.
[[…]]in se bomo potem lahko odločili. Hvala lepa.
Glejte, to je pa zdaj že neresno. To je pa neresno. Spoštovani kolegice, kolegi, bili ste navzoči na Mandatno-volilni komisiji. Če tam niste naredili svojega dela, si to sami povejte. Kolega Jani Möderndorfer ima predlog.
Predsednik, sklicujete se na poslovnik in na parlamentarno prakso, s tem da v poslovniku ni enega člena, s katerim bi argumentiral to, kar zdaj govorite, ampak samo parlamentarna praksa. Parlamentarna praksa se pa spreminja glede na to, če ugotovimo, če je kaj narobe. Jaz ne računam na to, da bomo zdaj ugotavljali, kaj je narobe in kaj ne. Ampak če se pojavi dvom in tako velika dilema, ki je bila s strani poslancev pa argumentirana, da v resnici ne morejo odločati o eni ali drugi osebi, ki se pojavljata znotraj istega sklepa, potem najmanj, kar je – in, predsednik, ti to možnost imaš –, da samo umakneš z dnevnega reda. Samo umakneš z dnevnega reda in MKV naj še enkrat to razčisti, da ne bomo to razčiščevali tukaj, ker ne bomo izgubili ničesar; izgubljamo pa čas. Če pa bomo v nasprotnem kar šli, kljub pomislekom, na glasovanje, je pa to isto, kot če bi rekli naslednje: Ponavljam, MVK se je odločil, da se poslanci morajo kopati v Ljubljanici. Ali je to prav ali ne, glejte, parlamentarna praksa je bila in to so nam oni poslali in mi moramo o tem zdaj glasovati. Oprostite, jaz na ta način razprave ne pristajam. Predsednik, od tebe pa pričakujem veliko stopnjo razuma, ki jo imaš. To je, da preprosto to umakneš z dnevnega reda. MVK bo to odločil ta teden, ker lahko kadarkoli skliče izredno sejo, se o tem odloči; in ti boš imel že na naslednji redni seji to na dnevnem redu. Nič ne bomo zamudili.
Spoštovani Jani, nismo mi še v tem sistemu, da bo predsednik kar umaknil nekaj pa ne bomo ničesar imeli na odločanju. Jaz nimam za to nobene podlage in prosim vas, ne prihajati s takimi predlogi, ki po poslovniku ne pijejo vode. Glede na to, da v skladu s poslovnikom le-tega razlagam jaz na seji, sem povedal, kakšna sta možna izhoda. Dal bom na glasovanje to možnost, da se zadeva prestavi. Če se pa ne bo prestavila, bomo pa odločali o sklepu, ki ga je pripravila Mandatno-volilna komisija. Tako nam veleva poslovnik in preko tega danes ne bomo šli. Kolega Šiško, izvolite.
Predsedujoči, hvala. Ker je danes že bilo toliko predlogov, dam jaz naslednji predlog. Nimamo nobenega zunanjega člana na Mandatno-volilni komisiji. Prosim, da prekinete za 10 minut, predsednik je tukaj, lahko komisija to razreši na dva sklepa in imamo potem nadaljevanje te seje.
Glejte, sem povedal, kako bom postopal. V skladu s 74. členom poslovnika dajem na glasovanje najprej sklep, da se odločanje o obravnavani zadevi preloži na eno od naslednjih sej. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 45. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Torej prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, ki sem ga že prebral. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 12. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za razrešitev člana sveta Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence. Vlada je 18. 2. 2021 Državnemu zboru predlagala, da v svetu Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence razreši člana dr. Aleša Kuharja, ki je 2. 12. 2020 podal odstopno izjavo. Predlog Vlade je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v svetu Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence razreši član dr. Aleš Kuhar. Postopkovno?
Zdaj ste uvedli neko novo prakso in ne vidim razloga, da bi zdaj o tem glasovali. Bomo naslednjič skupaj. Kolega Hršak bo pa to spisal kot dvostavčno priredje. Hvala.
Spoštovani kolegice in kolegi, še malo. Prosim, malo zdržimo, saj bo kmalu konec. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju predsednice Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Nadzorni odbor Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško za predsednico imenuje Patricia Čular, in sicer za preostanek mandatne dobe nadzornega odbora, imenovanega s Sklepom o imenovanju predsednika in devetih članov Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in za odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško z dne 29. 1. 2020. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 21. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja mandata članu Programskega sveta RTV Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se ugotovi, da je Matej Košir podal odstopno izjavo z mesta člana Programskega sveta RTV Slovenija, zato mu preneha mandat člana Programskega sveta RTV Slovenija, imenovanega na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Obrazložitev v imenu poslanske skupine ima kolegica Maša Kociper.
Predsednik, hvala lepa. Jaz bom ta sklep podprla, ker se mi zdi, da je pravilno zastavljen. Bi pa glede na to, kakšno dilemo smo imeli danes, rada povedala, da je to pravi način formiranja sklepa. Jaz sem vmes našla predlog Vlade pri prejšnji točki, kjer je jasno vidno, da je Vlada predlagala dve točki; prvič, da se kot član Nacionalnega sveta za kulturo razreši Iztok Kovač, in kot drugič, da se kot član v Nacionalni svet za kulturo na novo imenuje dr. Aleš Pavlin. Že iz tega je razvidno, da bi moral tudi Državni zbor odločati o dveh sklepih. Hvala.
Spoštovani kolegice in kolegi, predlagam, da ste bolj aktivni na Mandatno-volilni komisiji. [[oglašanje iz dvorane]] Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti 1. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 63. izredno sejo zbora. Članice in člane kolegija obveščam, da se bo kolegij začel ob 15. uri v velikem salonu.