Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 27. seje Državnega zbora. Obveščena sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Franc Jurša, Aleksander Reberšek, Nik Prebil od 9.30 do 12. ure in Samo Bevk do 15. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ZNANSTVENORAZISKOVALNI IN INOVACIJSKI DEJAVNOSTI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade gospe ministrici. Dr. Simona Kustec, izvolite, imate besedo.
Najlepša hvala, spoštovana podpredsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V veliko veselje mi je, da obravnava Predloga zakona o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti tako lepo teče po postopku tudi v vaši hiši. Naj povem, da zakon ponovno z vidika vrednot, z vidika načel predstavlja tisto, kar verjamem, da je tudi skupna rdeča nit načel prihodnje civilizirane in na znanju utemeljene družbe. Kaj to pomeni? To pomeni, da smo zakon pripravljali na vključujoč, sodelovalen način z vsemi tistimi skupinami, za katere se ta zakon piše. Da smo to počeli v dialogu. Da smo uspeli zaradi razvojnega potenciala, pomembnosti, potrebnosti tega zakona tako za družbo kot za gospodarstvo preseči običajne medstrankarske interese in konflikte in s konsenzom razumeli, zakaj je ta zakon tako zelo potreben in pomemben. Prav tako moram z velikim zadovoljstvom, lahko rečem tudi kar ponosom povedati, da je predlog tega zakona po vsebini mednarodno primerljiv z najboljšimi in najbolj odmevnimi zakonskimi opredelitvami v najbolj razvitih znanstvenoraziskovalnih državah po svetu. Prav tako v sebi skozi načela, skozi vsebine zajema vse tisto, kar prav sedaj, ob zaključku slovenskega predsedovanja Svetu Evropske unije skupaj vse države članice z Evropsko komisijo in Evropskim parlamentom ter ostalimi evropskimi združenji s tega področja definiramo v tako imenovanem skupnem evropskem raziskovalnem prostoru za prihodnost. Če se samo vsebinsko dotaknem tistih ključnih rešitev. Gre za pomembne institucionalne rešitve, nov institucionalni okvir skozi vzpostavitev posebnega razvojnega sveta, ki bo po sestavi točno odraz tega, kar sem govorila, se pravi vključujočega članstva vseh skupin, na katere se vsebine nanašajo. Ureja se financiranje na način, ki omogoča stabilnost, avtonomen razvoj znanstvenoraziskovalne dejavnosti, njenih izvajalcev, tudi definicijo in zavezo odstotka BDP javnih sredstev, ki ga bomo namenjali za znanstvenoraziskovalno dejavnost. Opredeljuje se dejavnost kot horizontalna dejavnost, kar pomeni, da vključuje različne sektorske politike, predvsem pa tudi rešitve tesnega sodelovanja z industrijo in gospodarstvom. Povečuje se avtonomija javnih raziskovalnih organizacij, vključno s prenosom premoženja države, ki ga imajo v upravljanju javne raziskovalne organizacije, po zgledu univerz z možnostjo vzpostavitve in ustanovitve gospodarske družbe. Vsekakor mednarodno vsi pogoji za to, da Slovenija postane privlačna destinacija za raziskovalno delo s poudarkom na vračanju slovenskih raziskovalk in raziskovalcev, ki delajo v tujini. Stimulativno nagrajevanje uspešnih raziskovalk in raziskovalcev, naslovitev etike in integritete v znanosti tudi z vzpostavitvijo nacionalnega sveta za etiko in integriteto v znanosti ter enakih možnosti, definiranje odprte znanosti, definiranje javne službe. Kaj želim povedati za zaključek? Seznanili smo se z amandmaji, ki ste jih poslanske skupine vložile v obravnavo. Lahko povem, da podpiramo amandmaje koalicije, ki so pravno potrebni, niso vsebinske narave. O ostalih amandmajih pa se bo tudi tekom razprave izrekel naš državni sekretar. Če bo Državni zbor v drugi obravnavi potrdil zakon, bomo predlagali, da se tretja obravnava opravi še na tej seji. Zahvaljujem se vam za vašo konstruktivno sodelovanje, delo in vse dobro tudi znanstvenoraziskovalni dejavnosti naše države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Ivi Dimic. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, spoštovana ministrica, državni sekretar in vsi prisotni! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 23. redni seji 3. novembra 2021 obravnaval Predlog zakona o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno tehničnega vidika. Njena predstavnica je opozorila na podnormiranost določenih delov predloga zakona, saj ureditev posameznih področij prepušča podzakonskemu urejanju brez primernega vsebinskega zakonskega okvira, kar odpira vprašanje skladnosti zakona z načelom legalitete. Pojasnila je še, da so s predlaganimi amandmaji pripombe ZPS v veliki meri ustrezno upoštevane, glede ostalih pa so bila dana pisna pojasnila Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport. Svoje mnenje je podala Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport, ki je predlog zakona podprla. Uvodoma je predlog zakona predstavil predstavnik predlagatelja, za njim je svoja stališča predstavil predstavnik Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, ki je med drugim dejal, da je cilj Slovenije ustvariti pogoje, ki bodo omogočali razvojni preboj in Slovenijo uvrstili med močne inovacijske države. Sledila je razprava, v kateri so člani in članice odbora pozdravili sprejetje predloga zakona. Nekateri so menili, da bi bil zakon dobra osnova za delo, razvoj znanosti in raziskav. Pojasnili so, da so raziskave potrebne, osnova pa je dobro načrtovanje ter da gre za področje, ki je strateškega pomena za državo. Raziskave so pomembne tudi za stabilnost gospodarstva in družbe nasploh. Opozorili so, da brez mladih raziskovalcev ne bo razvoja ter da je nujno povezovanje raziskovanja z gospodarstvom. Pri tem mora znanost imeti tudi lasten razvoj tako na področju izobraževanja kot tudi na drugih področjih. Pomemben je prenos znanja na vse nivoje družbe in na družbo kot celoto. Pojasnili so, da je znanost tista, ki narekuje ukrepe, politika pa mora slednje pripeljati med ljudi. Drugi pa so ne glede na to, da so se na vsebinski ravni strinjali s predlogom zakona, imeli pripombe na določitev plače raziskovalcem za delo na projektih za določen čas z internimi akti. Menili so, da gre za vrhunske raziskovalce, ki se prijavljajo na najpomembnejše razpise, zato je odstop od veljavne ureditve plačnega sistema utemeljen ter nujno potreben. Pozdravili so tudi odprt dostop do znanstvenih objav ter pri tem kot primer navedli Univerzo v Mariboru, ki je v ta namen že pripravila platformo. Nekaj kritike so izrazili glede stabilnega financiranja za zasebne raziskovalne organizacije ter glede odnosa akademskih mandarinov, tako rekoč, do mladih raziskovalcev ter poudarili pomen javne raziskovalne sfere. Menili so, da je potrebno 1 % BDP državnega financiranja znanstvenoraziskovalne dejavnosti doseči čim prej, zaradi tega je potrebno zakon čim prej implementirati. Opozorili so še na možna socialna tveganja pri prenosu lastništva stvarnega premoženja z Republike Slovenije na posamezne javne raziskovalne zavode ter na možne odzive ostalih zaposlenih v javnem sektorju glede odstopa od plačnega sistema. Svoja mnenja in stališča so predstavili tudi številni vabljeni na sejo, ki so pozdravili zakon, s katerim se bo uredil znanstvenoraziskovalni prostor ter omogočila obogatitev slovenske družbe in gospodarstva. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in SMC, razen amandmaja k 108. členu, in amandma Poslanske skupine SD k 13. členu. Sprejel je tudi amandmaje odbora k 13. in 93. členu predloga zakona. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora je glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Tako je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila.
Hvala lepa. Ker je zbor na 25. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin danes ni možna, zato prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. V razpravo dajem 33. člen ter amandma Poslanske skupine Levica. Želi kdo razpravljati? Ne želi. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 44. člen ter amandma Poslanske skupine Levica. Želi kdo besedo? Da. Gospa Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Dobro jutro, lep pozdrav, ministrica, državni sekretar, kolegice, kolegi! V LMŠ bomo ta vloženi amandma Levice podprli. Zakaj? Zato ker se določa nova točka, ki pravi, da je agencija dolžna preverjati nasprotje interesov oseb, ki sodelujejo v evalvacijskih postopkih ali so člani strokovnih teles. Pri preverjanju nasprotja interesov se agencija ravna po zgledu primerljivih agencij v mednarodnem prostoru, nasprotje interesov pa razume v skladu z določbami zakona, ki ureja preprečevanje korupcije. Nam se zdi pomembno, da bi se nasprotje interesov tistih oseb, ki v teh postopkih sodelujejo, preverjalo. Ne bom naštevala stvari, ki so se do sedaj v zgodovini dogajale na ARRS, ker jih verjetno poznate, vsaj na ministrstvu jih poznajo. Zdi se mi prav, da se ta nasprotja omejijo. Namreč, vse preveč se tudi v akademskem prostoru dogajajo, po domače povedano, ti vrtički, in vemo, zakaj se dogajajo ti vrtički, zato je prav, da se vsaj z enim delom tega zakona ti vrtički omejijo, naših seveda, da se razumemo. Kot rečeno, v LMŠ bomo ta amandma podprli. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 45. člen ter amandma Poslanske skupine Levica. Želi kdo besedo? [[Da.]] Gospa Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Še enkrat hvala. Tudi ta amandma bomo podprli. Zakaj? Zaradi tega ker je potrebno nekatere stvari v ARRS urediti drugače, kot so urejene sedaj. Namreč, nedopustno je, da se zgodijo takšne stvari, kot so se dogajale tudi letos. Če se spomnite, nekateri tuji ocenjevalci niso niti dobili vlog v tujem jeziku in takšne stvari so nedopustne. Zato je potrebno ljudem, ki se prijavljajo na razpise, omogočiti, da se lahko pritožijo zoper odločbo, ki so jo dobili. Vloženi ugovor jaz mislim, da je pravica, in se mi zdi pomembno, kot že prej rečeno, da nekatere stvari na ARRS začno malce drugače delati, kot so jih delali do sedaj. Kot rečeno, bomo v LMŠ to podprli. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 93. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Gospa Mojca Škrinjar, izvolite.
Hvala lepa. 93. člen se dopolnjuje z eno majhno besedico, »najmanj«, ampak je zelo pomembna. Če preberem prvi odstavek, se sedaj glasi takole: »Ne glede na 13. člen tega zakona se delež BDP, ki je namenjen za državno financiranje v znanstvenoraziskovalne dejavnosti, po tem zakonu povečuje za najmanj 0,08 odstotne točke letno, dokler ne doseže 1 % BDP.« Pri tem naj povem, da smo veseli, da lahko zapišemo nekaj takega, in seveda to podpiramo. Namreč, to pomeni, da bo državni proračun lahko, če bo zmogel, najhitreje, kot bo možno, prišel do 1 % bruto družbenega proizvoda, kar zadeva namenjenega denarja za znanost. Sam zakon je seveda dobrodošel, urejen in poleg tega prinaša še veliko drugih dobrih stvari, je ambiciozen. Ta popravek tukaj tudi doprinaša k ambicioznosti. Slovenija ima potencial tako narave kot tudi ljudi, da naredi dejansko vodilno državo, pa ne po številnosti, ker smo maloštevilen narod, ampak po kakovosti našega dela in tudi znanosti. Ambicioznost je tisto, kar je pokazala Slovenija tudi v tej krizi, kjer dosegamo najboljše rezultate, kar zadeva gospodarstvo, žalostno pa je tisto, kjer nismo enotni, to pa je pri upoštevanju covid ukrepov. Verjamem, da bo tudi z večjim financiranjem znanosti vendarle znanost postala bolj ugledna v celotni družbi, ne samo v delu družbe, in da bomo lahko verjeli znanosti in našim znanstvenikom, ki so uveljavljeni tudi po svetu, veliko bolj kot danes, ko imate dvomljivce pred pragom parlamenta. Ampak vendarle, tu smo in ta zakon je dober, ta amandma je odličen in zato je potrebno ta amandma podpreti in pozivam vse, da ga podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 97. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? Da, dve prijavljeni. Najprej gospa Mojca Škrinjar, za njo gospa Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala lepa. Amandma ureja način uveljavljanja podzakonskih aktov. V resnici je zadeva dosti časovno napeta in upamo, da bodo javni zavodi zmožni to narediti. Pozivam vse prejemnike stabilnega financiranja, da se lotijo svojih aktov čim prej, tako da bo financiranje in tudi zakon uveljavljen tako, kot je treba. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospa Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim, posebej ekipi ministrstva za izobraževanje! Amandma k 97. členu bom podprla in tudi ostale amandmaje, da se ne bom pri vsakem oglašala, kajti vsi ti amandmaji so pripravljeni v želji, da zakon začne veljati čim prej, torej v letu 2022. Kot veste, je bilo na odboru predvideno, da bi z letom 2023, ampak želja je, da že v letu 2022, in tukaj, v teh amandmajih so določeni roki, v katerih rokih morajo institucije pripraviti svoje podzakonske akte. Verjamem, da jim bo to uspelo in da se vsi skupaj trudijo za to, da bo res zakon čim prej zaživel v praksi. Kot rečeno, ne bom se potem pri ostalih amandmajih oglašala, ker so v glavnem ti roki določeni, tudi kako se sklepa prva pogodba o stabilnem financiranju in tako dalje. Vesela sem, res, da je zakon pripravljen, da je dosežen tako širok konsenz, da bo čim prej zaživel v praksi. In res iskrene čestitke vsem, ki so sodelovali pri tej pripravi zakona, posebej pa ekipi ministrstva za izobraževanje. Podprla bom te amandmaje in seveda z veseljem tudi zakon. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 98. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 99. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 101. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. K razpravi se je prijavil dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa. Sicer se nisem mislil prijaviti k razpravi, čeprav imam še vedno šifro raziskovalca, ampak v tej neki samohvali dajmo odkrito povedati, da je to začela pripravljati ekipa, ki je bila prej na ministrstvu pod ministrom Pikalom, da je na tem ogromno delal mariborski kolega državni sekretar, ki je, ko ujel Janšo na laži, moral oditi. Toliko o Simoni Kustec.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Da.]] Gospa Mojca Škrinjar. Izvolite.
Želim replicirati gospodu dr. Trčku. Dr. Trček, jaz mislim, da je potrebno vedno gledati tako, da dobre stvari nastajajo dlje časa in da ko ena vlada odide, to ne pomeni, da se zmeče vse njeno delo v koš, ampak to pomeni, da naslednja vlada nadgradi to delo. Tako, bi rekla, ta neopredmetena dediščina raste in na ta način tudi narod oziroma državljani lahko najbolje shajamo eden z drugim. Zato jaz seveda, kakor tudi vi, izrekam priznanje vsem, ki so delali na tem zakonu od samega začetka dalje. Pomembno pa je, da se je v tem trenutku vendarle našlo toliko soglasja, da zakon uživa široko podporo. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa ministrica z ekipo, državni sekretar! Jaz se bom pa najprej zahvalil kolegicam in kolegom iz opozicije, ki so se že v sebi odločili, da bodo ta zakon podprli. Kar zadeva amandmaje, bomo mi, poslanci Nove Slovenije, podprli koalicijske amandmaje. Res smo v trenutku, ko je čas zahvale. Seznam je dolg in niti ga ne poznam. Hvala vsem, ki so pripravili zelo zelo dober zakon. In samo še ena misel. Gospe in gospodje, do odločilnih preskokov v razvoju človeške družbe je najpogosteje prihajalo v obdobju kriz in katastrof. Ljudje so se nanje odzivali in se odzivamo na različne načine, za odrešilne spremembe pa je bilo vedno zaslužno novo znanje. Novo znanje. Tega se moramo zavedati tudi sredi aktualnih težav, se pravi tudi v tem aktualnem trenutku. Ključne rešitve so tu in tam res posledica hipnega navdiha posameznika, vendar nikoli brez okolja, ki navdih spodbuja in nadgrajuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala. Veseli me, da je vodja Poslanske skupine Nova Slovenija latentno v bistvu povedal, da je ta vlada katastrofa. Želel bi si pa, da to, kar ste rekli, gospa Škrinjar, velja za vsa področja, ne samo za to. Ampak vi ste se po 20 mesecih zbudili pa to, kar ste prej govorili meni, dajte še Janezu Janši povedati. Hvala.
Naslednja razpravljavka je gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala za besedo, še enkrat. Amandmaji, ki jih je koalicija zdaj vložila, so seveda nastali zato, ker je opozicija takrat preglasovala njihovo namero, da zakon začne veljati komaj 1. 1. 2023. V opoziciji smo si seveda prizadevali, da začne veljati takoj oziroma čim hitreje, kot je možno, kar so povedali tudi rektorji univerz in direktorji inštitutov. Akte je potrebno prilagoditi, to sploh ni vprašanje in to so pravzaprav na ministrstvu vedeli že ves čas. Ker kot rečeno, 95 % tega zakona je bilo pripravljenega v vladi Marjana Šarca. Zato bi se jaz na tem mestu pravzaprav zahvalila tistim, ki so to takrat res pripravili, dr. Juretu Gašpariču in gospe Jani Javornik in tudi aktualnemu dr. Slavincu s svojo ekipo, ker je še samo tisto pikico na i dodal, kar je seveda tudi pomembno. Sem pa vesela, da smo se uspeli uskladiti vsaj okrog enega zakona v opoziciji in koaliciji, in to zakona, ki bo zelo predrugačil našo družbo, in to me veseli. Ob tem bi želela, da bi trenutna koalicija slišala tudi vsa dobra opozorila pri vseh ostalih zakonih, ki jih opozicija da, recimo tista opozorila pri Zakonu o policiji, glede na to, kar se je včeraj zgodilo, ne rabim razlagati, o čem govorim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 103. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. O vseh amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH KAZENSKEGA ZAKONIKA V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod Zlatko Ratej, državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, izvolite, imate besedo.
Spoštovane poslanke, poslanci in drugi prisotni! Vlada je pripravila predlog sprememb in dopolnitev Kazenskega zakonika, ki je od njegove uveljavitve novembra 2008 že deveti po vrsti. Kot sem povedal že na seji matičnega odbora, ne gre za najbolj obsežne spremembe in dopolnitve po količini, po vsebini pa posegajo na številna, različna področja, saj je bil osnovni razlog za pripravo predloga zakona prenos številnih določb, direktiv Evropske unije in konvencij v slovensko notranje kazensko materialno pravo. Spremembe in dopolnitve že obstoječih kaznivih dejanj pa tudi nekatera nova kazniva dejanja iz navedenih dokumentov posegajo na področja zatiranja terorizma, trgovine s človeškimi organi in s ponarejenimi zdravili in drugimi medicinskimi izdelki. Prav tako se dograjuje ureditev v zvezi s prepovedanimi ravnanji v športu in v zvezi z uničevanjem svetovne kulturne dediščine ter določa novo kaznivo dejanje prisilnega izginotja v okviru kaznivega dejanja ugrabitve. Izboljšuje se tudi kazenskopravna ureditev nedovoljenih posegov v informacijske sisteme ter nadgrajuje kazenskopravna obravnava zlorab trga finančnih instrumentov in ponarejanja denarja ter zaščita pred goljufijami z negotovinskimi plačilnimi sredstvi. Povod za nekaj predlaganih sprememb v tem predlogu zakona so bili predlogi iz prakse pristojnih organov. Obravnava na Odboru za pravosodje je pokazala, da v zvezi z večino predlaganih sprememb in dopolnitev zakonika ni večjih nasprotovanj. Določene izpostavljene dileme tako predstavnikov pristojnih organov kot tudi članov odbora pa je ministrstvo po moji oceni ustrezno pojasnilo v pisnem odgovoru v zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in na seji odbora. Členi predloga zakona so tudi izboljšani z amandmaji koalicije, ki jih je vložila na podlagi nekaterih mnenj in opozoril Zakonodajno-pravne službe. V zvezi s predlaganima spremembama in dopolnitvama 132. in 135. člena Kazenskega zakonika, ki določata kaznivi dejanji prisiljenja in grožnje, glede katerih je bilo na matičnem odboru največ razprave in nasprotovanj, naj ponovno spomnim, da sta Odbor Državnega zbora za pravosodje ter Odbor Državnega zbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo na skupni nujni seji dne 19. 2. 2021 ob obravnavi točke dnevnega reda Stopnjevanje sovražnosti, izključevanja ter napadov proti posameznikom in organizacijam na podlagi njihovih vrednot, prepričanj in svetovnega nazora med drugim sprejela sklep, s katerim sta predlagala Ministrstvu za pravosodje dopolnitev obstoječega kaznivega dejanja grožnje na način, da se grožnje s smrtjo predsedniku države, predsedniku Vlade, predsedniku Državnega zbora, predsedniku Državnega sveta, ministrom, poslancem Državnega zbora, državnim svetnikom, ustavnim sodnikom in drugim državnim funkcionarjem ter njihovim družinskim članom preganjajo po uradni dolžnosti brez predloga oškodovanca. Opozicija je vložila tudi amandmaje k 43. in 45. členu predloga novele Kazenskega zakonika, s katerima za eno leto od uveljavitve odlaga začetek uporabe zakona v zvezi s spremembo načina pregona storilcev kaznivega dejanja grožnja ter za štiri mesece po uveljavitvi odlaga uporabo celotnega zakona. Glede začetka uporabe zakonika kasneje, kot pa je določena njegova uveljavitev, opozarjam, da 7. člen Kazenskega zakonika določa, da se za storilca kaznivega dejanja uporablja zakon, ki je veljal ob storitvi kaznivega dejanja. Zakoni o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika zato redko različno določajo začetek veljave in uporabe, ampak v takem primeru odložijo uveljavitev sprememb zakonika. Navedeno izhaja iz drugega odstavka 28. člena Ustave. Ta določa, da se dejanja, ki so kazniva, ugotavljajo in kazni zanje izrekajo po zakonu, ki je veljal ob storitvi dejanja, razen če je novi zakon milejši. Glede predlagane odložitve uporabe celotnega zakona poleg povedanega opozarjam tudi na nujnost čimprejšnjega sprejetja in uveljavitve predloga novele Kazenskega zakonika v izogib posledicam neizpolnitve mednarodnih obveznosti. Denarne kazni in dnevni zneski za vsak dan zamude pri implementaciji direktiv Evropske unije lahko pomenijo za državo milijonske zneske. Glede na predstavljeno nujnost nadaljevanja postopka sprejemanja predloga novele zaradi postopka Evropske komisije in priporočil Sveta Evrope poslanke in poslance prosim za podporo predlogu zakona. Če bodo izpolnjeni poslovniški pogoji, predlagam, da se na isti seji opravi tudi tretja obravnava predloga zakona. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za pravosodje, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Blažu Pavlinu. Izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za pravosodje je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika kot matično delovno telo obravnaval na svoji 32. seji 2. 11. 2021. Predstavnik predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje Zlato Ratej je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da predlagana novela prinaša spremembe na vsebinsko zelo različnih področjih urejanja. Cilj predlaganih sprememb je predvsem uskladitev Kazenskega zakonika z direktivami Evropske unije, s konvencijami Sveta Evrope ter drugimi mednarodnimi konvencijami, upoštevajo pa se tudi predlogi pristojnih organov, predvsem iz državnotožilske in sodne prakse, ter sklep nujne seje Odbora Državnega zbora za pravosodje ter Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo iz februarja 2021. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Katarina Kralj je povedala, da so pripombe iz pravnega mnenja deloma upoštevane v vloženih amandmajih koalicijskih poslanskih skupin oziroma so podana pisna pojasnila Ministrstva za pravosodje. Ponovno je izpostavila pripombe k 1. in 5. členu, ki omogočata, da pogojno obsojanje ostane pod pretnjo preklica pogojne obsodbe in izreka kazni še po izteku preizkusne dobe, kar je v nasprotju z namenom pogojne obsodbe. Določba 15. člena uvaja kvalificirano obliko kaznivega dejanja prisiljenja, ki je uperjena zoper uradno osebo z namenom ustrahovanja in bi z vidika sistematike kaznivih dejanj sodila v poglavje o kaznivih dejanjih zoper javni red in mir, hkrati pa je zelo podobna kaznivemu dejanju preprečitev uradnega dejanja ali maščevanje uradni osebi, zato bi kazalo v izogib težavam pri pravni kvalifikaciji razmerje med tema dvema kaznivima dejanjema natančneje obrazložiti. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe je sporna tudi določba 17. člena, ki spreminja način pregona, če je kaznivo dejanje grožnje storjeno zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje. Državna svetnica Bojana Potočan je povedala, da je Komisija Državnega sveta za državno ureditev predlagano novelo sicer podprla, a je pri tem opozorila, da so bili vanjo po končanem strokovnem in medresorskem usklajevanju dodani novi členi, ki so za strokovno javnost sporni, in ni pravilno, da niso bili predhodno predstavljeni in širše usklajevani. Komisija zato podpira pripombe strokovne javnosti, predvsem Vrhovnega državnega tožilstva, Odvetniške zbornice Slovenije, Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica Državnotožilskega sveta Tamara Gregorčič je povedala, da Državnotožilski svet nasprotuje spremembam kazenske zakonodaje, ki izhajajo iz trenutnih družbenih situacij in nimajo podlage v opravljenih analizah. Predvsem predlagane spremembe kaznivih dejanj iz grožnje niso bile predstavljene ter usklajevane s strokovno javnostjo. Vrhovna sodnica Marjeta Švab Širok je povedala, da posamezne predlagane rešitve podpirajo, z nekaterimi vsebinami pa v okviru strokovnega usklajevanja niso bili seznanjeni. Vrhovno sodišče pri tem ne nasprotuje, da bi se storilce kaznivih dejanj grožnje zoper sodnike vseh stopenj v povezavi z opravljanjem sodniške funkcije preganjalo po uradni dolžnosti, predvsem z vidika zagotavljanja nemotenega delovanja sodne veje oblasti ter videza nepristranskosti sodnikov. Vrhovna državna tožilka Mirjam Kline je povedala, da tudi Vrhovno državno tožilstvo v fazi strokovnega usklajevanja ni bilo seznanjeno s celotno vsebino predlagane novele. Glede predlagane nove kvalificirane oblike kaznivega dejanja prisiljenja zoper uradno osebo z namenom ustrahovanja menijo, da ni potrebna, saj bi lahko povzročila zmedo pri pravni kvalifikaciji ter otežila dokazni postopek. V razpravi so opozicijski poslanci opozarjali na opozorila strokovne javnosti glede njihove neslišnosti oziroma nevključenosti v strokovno usklajevanje in pozivali, naj se obravnava v Državnem zboru prekine. Predlagano je bilo tudi, da bi odbor pred nadaljnjo obravnavo o predlagani noveli opravil javno predstavitev mnenj, a predlog ni dobil podpore. Predlagana nova kvalificirana oblika kaznivega dejanja prisiljenja zoper uradno osebo z namenom ustrahovanja po njihovem mnenju ruši sistematiko kaznivih dejanj, zato bodo storilci še težje preganjani. Nasprotovali so predlaganim spremembam pregona dejanja grožnje, storjene zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje. Tako so predlagali, naj odbor v sprejetju svojega amandmaja ta člen črta, a to v nadaljevanju ni bilo sprejeto. Koalicijski poslanci so predlagane spremembe pozdravili in opozorili, da so stalna upravičevanja uličnega nasilja povzročila, da je to v zadnjih tednih eskaliralo. Odbor je v nadaljevanju odločal o vloženih amandmajih in sprejel vse člene predloga zakona. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Jani Ivanuša. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, lep pozdrav! Pozdrav tudi predstavnikom ministrstva pa vsem preostalim prisotnim v dvorani! Pred sabo imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika. Novela Kazenskega zakonika je predvsem uskladitev z več direktivami Evropske unije in konvencijami Sveta Evrope ter drugimi mednarodnimi konvencijami. Glede na to, da gre za 13 dokumentov, si lahko vsak posameznik ustvari mnenje o tem, koliko smo še suvereni kot samostojna država. S to novelo se vidi, kako močno smo vpeti v mednarodne povezave in kako prenašamo pravila, ki so plod dela tujcev, v naš pravni red. Gre za neke vrste topljenje oziroma ustvarjanje enotnih pravil. S tovrstnim načinom delovanja stopicamo za mednarodnim okoljem. Žal je to naša stvarnost. Pozdravljamo pa ureditev dopolnitve kaznivega dejanja grožnje, ki so jo spisali naši pravniki. Do sedaj je veljalo, da če so ljudje grozili najvišjim predstavnikom države, tudi poslancem, članom Državnega sveta, članom Vlade, sodnikom Ustavnega sodišča in Vrhovnega sodišča in njihovim bližnjim, so morali sami podati predlog za kazenski pregon, sprememba pa določa, da se bo kazenski pregon začel po uradni dolžnosti. Menimo, da bo tovrstni način ustavil marsikaterega protestnika, jeznega državljana ali antivsemu državljana pri pošiljanju metkov, grozilnih pisem, idej o pohodih z motorno žago in spodbujanju sovraštva in smrti. Tožilstva in sodišča naj končno začnejo delati na teh zadevah. Mislim, da so zadnji meseci nazorno pokazali, da je situacija ušla izpod nadzora. Opravičevanje pouličnega nasilja, groženj in sovražnega govora brez epiloga v sodni veji oblasti kar kliče po spremembah. Organi odkrivanja pregona stojijo ob storilcih kaznivega dejanja, grožnje in slednje pasivno podpirajo. Če bi se tovrstna praksa pojavljala v tujini, bi bili na to temo prav tako sprejeti mednarodni dokumenti, ki bi obsojali tovrstno početje. Ker ne gre za globalno grožnjo oziroma tudi ni potreben globalni odziv, kljub temu ni prav, da se nemo molči. Grožnje zoper funkcionarje ne smemo enačiti s kritiko oblasti. Ne glede na to, iz katere politične opcije prihaja posamezni funkcionar in je žrtev groženj, je to neprimerno in mora biti podvrženo kazenskemu pregonu in sankciji. Pozdravljamo spremembo 308. člena, ki določa kaznivo dejanje prepovedanega prehajanja meje ali ozemlja države, s katero se širi kaznivost. Predlagatelj je našel dobro rešitev, in sicer je po tem dovolj, če se dokaže, da je bilo tovrstno kaznivo dejanje storjeno z namenom pridobitve premoženjske koristi, ni pa več zahtevano dejansko plačilo za to storitev. Prav tako se kaznuje ravnanje prevažanja tujcev po ozemlju države z namenom pridobitve premoženjske koristi. Prav je, da se zaostri kaznovalna politika zoper tujce, saj je stanje na terenu kritično. Praksa kaže, da so bili tujci naučeni, in sicer so morali povedati, da so štopali, in so se s tem izognili kazenskemu postopku. Takšno ravnanje pa je daleč od načel humanitarnosti. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji bo gospod Jure Ferjan predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika je uskladitev z mednarodnimi dokumenti in dokumenti pravnega reda Evropske unije, torej mednarodnimi konvencijami in direktivami. S tem se uresničujeta 8. in 153. člen Ustave Republike Slovenije, ki med drugim določata, da morajo biti zakoni in drugi predpisi v skladu s splošno veljavnimi načeli mednarodnega prava in mednarodnimi pogodbami, ki obvezujejo Republiko Slovenijo. Predlog zakona, ki ga imamo pred sabo, pa vsebuje in upošteva tudi nekaj predlogov pristojnih organov iz prakse. Izpostavil bi spremembo, ki jo je Vlada Republike Slovenije pripravila in predlagala na podlagi sklepov skupne nujne seje Odbora za pravosodje in Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo, ki je potekala 19. februarja letos. Gre za dopolnitev tretjega odstavka 135. člena Kazenskega zakonika, ki govori o grožnjah, in sicer na način, da se bodo osumljenci kaznivih dejanj grožnje zoper najvišje predstavnike države in njihove bližnje preganjali po uradni dolžnosti. Ob tem bi dodal, da je navedba predstavnikov države povzeta po obstoječem in veljavnem 353. členu Kazenskega zakonika, ki določa kaznivo dejanje nasilja zoper najvišje predstavnike države in njihove bližnje, med katere pa se uvrščajo poslanci, člani Državnega sveta, člani Vlade, sodniki Ustavnega in Vrhovnega sodišča. Dovolite mi denimo za informacijo kot medklic, da povem, da obstoječi 353. člen Kazenskega zakonika, torej veljavni člen v veljavnem zakonu, med drugim določa tudi termin »drugo nasilje, ki se zgodi zoper najvišje predstavnike države« in za to določa zaporno kazen najmanj 15 let. Predlagane spremembe so torej odziv na povečano širjenje nestrpnosti, sovražnosti in groženj, ki lahko rečemo, da so značilni za sredine in petkove proteste, vse pogosteje pa smo jim priča tudi na socialnih omrežjih. Spoštovane in spoštovani, groženj, mnogokrat celo groženj s smrtjo ne moremo enačiti s kritiko dela oblasti ali politike, ampak gre za kaznivo dejanje. Zato v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da je tovrstna sprememba upravičena in da je to, da se bo predlagal pregon po uradni dolžnosti, pravilna odločitev, dobra sprememba. Ob tem bi izpostavil, da se sami znaki kaznivega dejanja s to spremembo ne spreminjajo. Gre zgolj za postopek. Spoštovane in spoštovani, v Slovenski demokratski stranki vedno zagovarjamo svobodo govora in moč dialoga, a hkrati ostro obsojamo nestrpnost, sovražnost in kakršnekoli grožnje. Zato je prav, da politika odreagira in da tudi na ta način pripomoremo, da se bo nivo dialoga, nivo diskurza v slovenskem družbenem, upam pa, da tudi političnem, prostoru izboljšal. Spoštovane in spoštovani, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavila gospa Andreja Zabret. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Ne samo novela Zakona o vodah in zadnji primer Gradbenega zakona, kjer ste obakrat dodajali člene po že končani javni obravnavi, tokrat ste se tudi pri noveli Kazenskega zakonika poslužili enakega vzorca obnašanja. Potem ko so se vsi deležniki že uskladili glede predlaganih zakonskih sprememb, ste v zakon podtaknili strokovno neusklajeno spremembo zakona. Gre sicer za obsežno novelo Kazenskega zakonika, ki naj bi večinoma vsebovala določbe, ki implementirajo zahteve podpisanih konvencij in direktiv, a poleg slednjega je Vlada, kot že rečeno, v predlog zakona vključila še nekatere druge vsebinske spremembe. In ravno te so sprožile negativne odzive posameznih pravosodnih deležnikov. Predvsem sta problematični spremembi kaznivega dejanja prisiljenja in grožnje, ki določata drugačno ureditev, če sta naperjeni zoper uradne osebe oziroma najvišje državne predstavnike politike. V resnici gre torej za nadaljevanje zgodbe, ki jo je koalicija začela že pri prekrških. Spomnimo se amandmajev za nedostojno vedenje v okviru novele Zakona o varstvu javnega reda in miru, ki je septembra končala zakonodajno pot. Pri predlagani spremembi kaznivega dejanja prisiljenja in grožnje sta dva izmed glavnih pravosodnih deležnikov, Vrhovno državno tožilstvo in Odvetniška zbornica, v svojem odzivu na predlog zakona opozorila na neusklajenost zakona in nepošteno postopanje Vlade, ki je v zadnjem trenutku v usklajen predlog zakona dodajala nove vsebine. Še več, o nedopustnem in nekorektnem postopanju Vlade priča tudi dejstvo, da se je Vlada sklicevala na sodelovanje dveh profesorjev s Katedre za kazensko pravo na Pravni fakulteti v Ljubljani in z Inštituta za kriminologijo, ki pa sta to zanikala. Vsebinsko gledano so na spornost, nestrokovnost in celo škodljivost predlagane spremembe dveh omenjenih kaznivih dejanj v en glas opozorili tako Vrhovno državno tožilstvo kot tudi Odvetniška zbornica in ne nazadnje Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Opozorilom in svarilom smo se skupaj z ostalimi opozicijskimi kolegi pridružili tudi v Poslanski skupini LMŠ, a žal, še enkrat več nas je povozil koalicijski glasovalni valjar, ki je še enkrat več brez sramu ob vseh vsebinskih in strokovnih argumentih vseh, ki sem jih naštela, pogledal stran. Novela zakona je zaradi dveh podtaknjencev, ki sta v noveli pristala post festum, za Poslansko skupino LMŠ nesprejemljiva, saj v našo družbo vnaša delitev na prvo- in drugorazredne državljane, kjer so prvi pred zakonom bolj zaščiteni kot drugi, ali povedano drugače, kjer so drugi pred zakonom obravnavani bolj strogo kot prvi. Za Poslansko skupino LMŠ je tako dojemanje družbe, kot ga prakticira ta vlada, nesprejemljivo, zato bomo predlagani noveli nasprotovali.
Hvala lepa. Mag. Meira Hot bo predstavila stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, kolegi! Kazenski zakonik je temeljni sistemski akt materialnega kazenskega prava v Republiki Sloveniji. Gre za eno izmed bolj občutljivih pravnih področij, zato morajo biti vse njegove spremembe dobro premišljene in strokovno utemeljene, opravljene na podlagi poglobljenih analiz. Pri spreminjanju kazenske zakonodaje je torej potrebna še posebna previdnost, nikakor to ni prostor za politično mešetarjenje. Pa vendar je v tem predlogu sprememb Kazenskega zakonika, ki ga je pripravila Vlada, nekaj takih določb, ki niso strokovno usklajene oziroma jim stroka enotno nasprotuje. Očitno je torej, da so bile potemtakem te določbe predlagane izključno zaradi nekih zasebnih interesov, v tem primeru interesov aktualne vladajoče oblasti. Potem ko je v Državnem zboru padla novela Zakona o varstvu javnega reda in miru, ki bi uvedla visoke globe za nedostojno vedenje do predstavnikov oblasti, ta vlada ponovno poskuša s spremembo Kazenskega zakonika. Vlada namreč predlaga spremembo načina pregona kaznivega dejanja grožnje, če je bilo to kaznivo dejanje storjeno zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje. Pregon bi se v tem primeru začel po uradni dolžnosti in ne na predlog oškodovanca. Gre za spremembo, s katero strokovni deležniki niso bili seznanjeni, saj je bila v predlog zakonika dana naknadno. Seveda gre za nedomišljeno in nestrokovno določbo, ki je bila predlagana zaradi trenutne politične situacije, kar je absolutno nedopustno. Podlaga za spremembo zakonodaje bi namreč morala biti statistična analiza podatkov o podanih kazenskih ovadbah s strani visokih predstavnikov države zaradi tovrstnih ravnanj v zadnjih letih in ne zgolj pavšalno navajanje javno znanih primerov. Če citiramo pripombe Vrhovnega državnega tožilstva. Navedena ureditev je problematična tako z vidika ustavnega načela enakosti pred zakonom, saj ni videti vzdržljivega in prepričljivega argumenta, da samo zato, ker nekdo opravlja eno od naštetih funkcij, ne bi bilo potrebno podati predloga za pregon. Spornost navedene določbe bi se takoj pokazala recimo v primeru, da bi sosed grozil sosedu zaradi neurejenih medsosedskih odnosov in ne zaradi njegovega odločanja v zvezi z njegovim delom. Novela groženj namreč ne povezuje z opravljanjem dela posameznika. Na takšen način zasnovano besedilo je absolutno ustavno sporno in krši načelo enakosti pred zakonom. Torej, kaznivo dejanje grožnje spada med kazniva dejanja, ki se preganjajo po uradni dolžnosti, vendar le na predlog oškodovanca. Ker gre za varovano pravico do osebne varnosti, oškodovanec tako predloga ne bo podal, če se ne bo počutil ogroženega, prestrašenega ali vznemirjenega. Zato tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opozarja, da je s pravnosistemskega vidika ustrezneje, da se tako kaznivo dejanje preganja na podlagi izrecne volje in privolitve oškodovanca. Sporne so pa tudi nekatere druge določbe, ki so izpadle iz strokovnega usklajevanja [[…]]
Se opravičujem, kolegica Meira Hot. Gospod Ferjan, gospod Kaloh in gospa strokovna sodelavka, prosim, da stopite ven, če imate mini sestanek, ker je nekorektno do kolegice. Izvolite.
Hvala, spoštovana predsedujoča. Sporne so torej tudi nekatere druge določbe, ki so izpadle iz strokovnega usklajevanja, kot so opozorili strokovnjaki in tudi Zakonodajno-pravna služba. Recimo sprememba kaznivega dejanja prisiljenja, ki uvaja novo kvalificirano obliko kaznivega dejanja prisiljenja zoper uradno osebo z namenom ustrahovanja. Vrhovno državno tožilstvo jo ocenjuje kot nepotrebno, saj bi lahko povzročala zmedo ter otežila dokazni postopek. Enako tudi Odvetniška zbornica meni, da je to nepotrebna in celo ustavno sporna sprememba. Sporna je tudi sprememba 1. člena, ki določa preklic pogojne obsodbe. Zakonodajno-pravna služba je opozorila na nejasnost določbe, predstavnik Odvetniške zbornice pa na nesmiselnost in potencialno ustavno spornost. V Odvetniški zbornici nasprotujejo tudi spremembi kaznivega dejanja škodovanja upnika. Naravnost grozljivo je že, kakšne vse škodljive in politično motivirane spremembe zakonodaje je aktualna vlada v tem mandatu že predlagala. Na drugi strani pa je absurdno, da Vlada do danes še ni pripravila predloga sprememb Zakona o nalezljivih boleznih, ki bi ga pa morala pripraviti, ker ji je to naložilo Ustavno sodišče, potem ko je ugotovilo neustavnost. Ne, ta vlada še naprej vlada z odloki in povzroča erozijo pravne države. V opoziciji smo pripravili amandmaje, ki črtajo najbolj sporne določbe. Če ne bodo sprejeti, potlej Socialni demokrati predloga sprememb Kazenskega zakonika ne bomo podprli.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Nataša Sukič. Predstavila bo stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Pred seboj imamo predlog obsežnih sprememb Kazenskega zakonika. Glede na precej pogoste spremembe enega od najpomembnejših zakonov v našem pravnem sistemu bi bil že čas, da se sprejme nov zakonik, ki bi predstavljal nov celovit korpus. Naj samo omenim, da je to že druga sprememba zakonika v tem letu, v zakonodajni postopek pa je že vložena še ena. V tokratni noveli so večinoma spremembe zaradi prilagoditev novim evropskim direktivam, nekaj pa je tudi takih, ki naj bi jih po mnenju predlagatelja terjala praksa delovanja pravosodnih organov. A kot je to že tradicija te koalicije, to ni vse. Tudi tokrat brez politično motiviranih podtaknjencev pač ne gre. Vsaj en predlagani člen je posledica sramotne politične prakse sedanje vlade. Potem ko je po ogorčenem odzivu javnosti in napovedi referenduma propadel poskus, da bi v Zakonu o javnem redu in miru posebej strogo obravnavali protestnike, ki se poslužujejo ostre kritike oblasti, poskuša Vlada tokrat zvijačno uzakoniti posebne sankcije za kritike predsednika Vlade in drugih najvišjih predstavnikov političnega razreda in njihovih bližnjih kar v noveli Kazenskega zakonika. In to ne glede na dejstvo, da že obstoječi Kazenski zakonik povsem ustrezno opredeljuje kaznivo dejanje grožnje na način, da se pregon začne na predlog oškodovanca. Predlagana dopolnitev tretjega odstavka 135. člena Kazenskega zakonika ta člen bistveno spreminja. Primeri groženj najvišjim predstavnikom države in njihovim bližnjim se bodo odslej obravnavali po uradni dolžnosti, kar pa je skrajno sporno vsaj z dveh vidikov. Prvi je ta, da začetna ocena, ali gre v dotičnem primeru res za grožnjo, prestavlja subjektivne presoje žrtve kar na organe pregona. S tem se v temelju ruši dosedanjo ureditev, po kateri mora oškodovanec sam podati predlog za začetek kazenske obravnave. To lahko stori tudi ustno. Dejstvo, da gre za najvišje predstavnike države in njihove bližnje, te osebne komponente dojemanja resničnosti grožnje prav v ničemer ne spremeni. Drugi sporni vidik pa je ustvarjanje nove kategorije oškodovancev oziroma žrtev. Dodatna zaščita najvišjih predstavnikov oblasti in njihovih bližnjih zaradi groženj predstavlja sporno ustvarjanje različnih pravnih standardov za različne skupine ljudi in s tem ustvarjanje dveh kategorij prebivalstva. Enakega mnenja je tudi Vrhovno državno tožilstvo, ki je zapisalo, da je sprememba ustavno sporna, saj krši načela enakosti pred zakonom, in da ni nobenega vzdržnega ali prepričljivega argumenta za predlagano različno obravnavo državnih funkcionarjev in vseh ostalih. Vladni uslužbenci so poleg tega posebej varovana skupina ljudi in ne neka posebej ranljiva ali ogrožena skupina, ki bi potrebovala strožjo zaščito oziroma ureditev. Predlagana ureditev tudi nasprotuje sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice, po kateri morajo nosilci visokih političnih funkcij prenesti več, tudi mestoma grobe in pretirane javne kritike in ne manj, kot to velja za običajne ljudi brez javnih funkcij. Evropsko sodišče za človekove pravice je večkrat izrecno poudarilo, da zagotavljanje večje pravne zaščite najvišjih predstavnikov države s posebnim zakonom ni v skladu z duhom Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic. Vemo, meja med grožnjo in kritiko je kaj hitro lahko zabrisana, zato moramo biti pri tem še posebej previdni. Prav lahko bi se zgodilo, da bi represivni organi tudi kritiko najvišjih predstavnikov oblasti dojeli kot grožnjo in po uradni dolžnosti začeli s pregonom. Tovrstno zakonodajno zategovanje lahko služi le enemu namenu – strahovladi in discipliniranju državljank in državljanov, kar bo nevarno ogrozilo svobodo kritike in javne besede in s tem temelje demokracije. Recimo, ena od posledic bo ta, da se bodo ljudje bali javnega izrekanja in se bodo zatekali v samocenzuro, kritika oblasti pa bo le še stvar zasebnosti. Kar predlagate, ni nič drugega kot uzakonitev verbalnega delikta in dvig političnega razreda nad navadne državljane. Povedano drugače, če je zmerjanje s svinjami in lenuhi očitno čisto dostojen nivo komunikacije ministra, je potrebno zagotoviti kazen za vsakogar, ki bi mu utegnil odgovoriti v podobni maniri in s tem prizadeti njegova čustva. V Levici temu seveda odločno nasprotujemo, zato z amandmajem k predlogu spremembe Kazenskega zakonika predlagamo črtanje te škodljive in skrajno represivne določbe. Če naš amandma ne bo sprejet, bomo glasovali proti sprejetju zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Blaž Pavlin bo predstavil stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Predlagana novela Kazenskega zakonika prinaša spremembe na vsebinsko zelo različnih področjih. Spremembe se nanašajo predvsem na uskladitev Kazenskega zakonika z direktivami Evropske unije, s konvencijo Sveta Evrope ter drugimi mednarodnimi konvencijami. Pri pripravi so bili upoštevani tudi predlogi pristojnih organov, predvsem iz državnotožilske in sodne prakse, s katerimi so bile spremembe v veliki meri tudi usklajene. Glede na sklep skupne seje Odbora za pravosodje in Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo z dne 19. 2. 2021 je predlagana dopolnitev tretjega odstavka 135. člena KZ tako, da se bodo osumljenci kaznivih dejanj grožnje zoper najvišje predstavnike države in njihove bližnje preganjali po uradni dolžnosti in ne več zgolj na predlog, kar glede na njihovo posebno javno izpostavljenost ter vse večjo nestrpnost in skrajnost v družbi v Novi Sloveniji tudi podpiramo. Naj še na kratko opišem nekatere predlagane rešitve v predlogu kazenskega zakonika, ki jih v Poslanski skupini NSi ocenjujemo kot smiselne. Predlagano je, da se tek roka za izpolnitev preizkusne dobe iz pogojne obsodbe prekine za čas trajanja osebnega stečaja. Pogosto se namreč dogaja, da preizkusna doba iz pogojne obsodbe in enoletni rok po njenem preteku potečeta, postopek osebnega stečaja nad obsojencem pa še ni končan. Sodišče bo v okviru navodil pri pogojni obsodbi z varstvenim nadzorstvom lahko odredilo tudi obveznost vključitve v eno ali več socialnovarstvenih storitev centra za socialno delo. Določa se posledice neizpolnjevanja navodil v okviru pogojne obsodbe z varstvenim nadzorstvom tudi s kršitvijo osebnega načrta, ki ga je določil kasnejši Zakon o probaciji. Predlaga se tudi, da sodišče lahko za čas obsojenčevega izmikanja izpolnjevanju navodil, stikom s svetovalcem ter za čas drugih kršitev osebnega načrta podaljša varstveno nadzorstvo tudi čez mejo določene preizkusne dobe. Dostop do izbrisanih sodb za kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost za potrebe dela z otroki in mladoletniki ne bo več pogojen z ureditvijo v področni zakonodaji. Pridobitev podatkov iz navedene evidence bo torej omogočena delodajalcem s področja učenja, vzgoje, varstva ali oskrbe mladoletnih oseb že na podlagi samega Kazenskega zakonika. V Novi Sloveniji se nam zdi pomembno, da se v predlogu Kazenskega zakonika dolžina roka za novo sojenje po razveljavitvi sodbe v postopku z izrednim pravnim sredstvom ali z ustavno pritožbo podaljšuje na pet let od razveljavitve pravnomočne sodbe. Do sedaj je bilo to dve leti. Pri povzročitvi stečaja z goljufijo ali nevestnim poslovanjem bo kaznivo dejanje določeno že s prepovedano posledico prikrajšanja upnikov. Spreminja se tudi naklep storilca. Sedaj je določen direktni naklep, po novem pa bo dovolj eventualni naklep. Pri prepovedanem prehajanju meje ali ozemlja države se pri nezakonitem prevažanju, skrivanju ali spravljanju tujcev na ozemlje države pri hujši obliki tega kaznivega dejanja določi, da je dovolj že, da storilec koga izpostavi nevarnosti za življenje ali zdravje. Do sedaj je moralo iti za povzročitev nevarnosti za življenje ali zdravje ljudi. Pri tihotapljenju vozniki večinoma vozijo prevozna sredstva, ki niso njihova last, zato se sedaj ureja tudi odvzem vozila, ki ni last storilca, če so predelana za namen tihotapljenja ali če je lastnik vedel ali bi bil mogel vedeti, da bo vozilo uporabljeno za tak namen. Predlog sprememb Kazenskega zakonika prinaša veliko smiselnih izboljšav na različnih področjih. Bolj jasno se definira in nekoliko zaostruje predvsem kazenska ureditev na področjih boja proti financiranju terorizma, gospodarskega kriminala, varovanja informacijskih sistemov, pogojnih obsodb, probacije in ilegalnih migracij. Prav tako je v kazenski zakonik vključena sprememba člena, ki je nastala na predlog odborov Državnega zbora. Zato bomo poslanci Nove Slovenije predlog sprememb Kazenskega zakonika podprli.
Hvala lepa. Mag. Dušan Verbič bo predstavil stališče Poslanske skupine SMC. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica Državnega zbora. Državni sekretar, kolegice in kolegi, lep pozdrav! Danes odločamo o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika, ki je bil v relativno kratkem obdobju deležen že kar nekaj sprememb. Tako smo v letu 2020 spremenili ureditev zastaranja pregona v zvezi z določeno skupino kaznivih dejanj, uredili razpon predpisanih kazni za nekatere oblike kaznivega dejanja prepovedanega prehajanja meja ali ozemlja države ter v letu 2021 model prisile pri kaznivem dejanju posilstva preoblikovali v model afirmativnega soglasja. Od uveljavitve KZ-1E je Republika Slovenija podpisala nekatere konvencije Sveta Evrope, v zvezi s katerimi so potrebne tudi spremembe in dopolnitve materialne kazenske zakonodaje. Sprejete so bile tudi nove direktive Evropske unije, v zvezi z nekaterimi pa je Evropska komisija pri pregledu implementacije ugotovila manjše pomanjkljivosti prenosa. Tako gre pri noveli zakona, ki je danes pred nami, predvsem za uskladitev z nekaterimi konvencijami Sveta Evrope in Organizacije združenih narodov. Pri nekaterih gre le za odpravo manjših pomanjkljivosti pri prenosu, pri drugih pa za novejše konvencije, ki jih je Republika Slovenija že podpisala. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, prinaša pomembne spremembe že obstoječih kaznivih dejanj pa tudi nekatera nova kazniva dejanja na področju zatiranja terorizma, trgovine s človeškimi organi ali s ponarejenimi zdravili. Predlog prav tako dograjuje ureditev v zvezi s prepovedanimi ravnanji v športu in v zvezi z uničevanjem svetovne kulturne dediščine ter določa novo kaznivo dejanje prisilnega izginotja. Spremembe se nanašajo tudi na prenos nekaterih direktiv v Evropski uniji, kjer gre prav tako pri nekaterih za odpravo manjših pomanjkljivosti. Ostale spremembe pa so oblikovane na podlagi predlogov iz prakse pristojnih organov. Pri vsem tem pa ne moremo mimo predlaganih sprememb kaznivih dejanj prisiljenja in grožnje, posledica česar je bila tudi burna razprava pri obravnavi novele zakona na matičnem delovnem telesu. Odbor Državnega zbora za pravosodje ter Odbor Državnega zbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo sta na skupni seji dne 19. 2. 2021 ob obravnavi točke dnevnega reda Stopnjevanje sovražnosti, izključevanja ter napadov proti posameznikom in organizacijam na podlagi njihovih vrednot, prepričanj ali svetovnega nazora sprejela kar nekaj sklepov. S petim sklepom sta odbora predlagala Ministrstvu za pravosodje dopolnitev obstoječega kaznivega dejanja grožnje na način, da se grožnje s smrtjo zoper najvišje predstavnike države ali njihove bližnje preganjajo po uradni dolžnosti brez predloga oškodovanca. Predlog zakona s predlagano dopolnitvijo tretjega odstavka 135. člena Kazenskega zakonika v zvezi z načinom pregona kaznivega dejanja grožnje izredno sledi navedenemu sklepu obeh odborov, dopolnitev 132. člena pa je po smislu povezana z navedenim sklepom in prisiljenje z namenom ustrahovanja se širi na vse uradne osebe. Navedene spremembe so po našem mnenju ustrezen odziv na trenutno družbeno situacijo. Nekje je vendarle potrebno postaviti mejo in kot družba obsoditi tovrstna zavržna dejanja ne glede na to, proti komu so uperjena. In če meje med grožnjo in kritiko niso sposobne postaviti vse poslanske skupine, jo bomo pač postavili v koaliciji. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika podprli.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Maša Kociper, predstavila bo stališče Poslanke skupine SAB. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Glede na modus operandi aktualne vlade smo poslanke in poslanci opozicije pri vsakem zakonu, ki ga predlaga ali Vlada ali sama vladajoča koalicija, še posebej pozorni. Tako imenovanih podtaknjencev smo sicer že vajeni, kar pa nikakor ne pomeni, da nanje pristajamo. V SAB smo pa še posebej pozorni na spremembe zakonodaje, ki spada na tako imenovano področje represivne vloge države. Med to zakonodajo nedvomno sodi tudi Kazenski zakonik. Kakšne so tendence te vlade na področju, ki sem ga omenila, se pravi reprezentativne vloge države, je namreč zelo jasno pokazala včerajšnja odstavitev več kot 100 direktorjev policijskih uprav in komandirjev policijskih postaj. Zato je treba tudi Kazenski zakonik, zakonik, ki ureja to področje, področje, kjer ima država neko posebno vlogo, spreminjati s tresočo roko. Še posebej, ker je Vlada v ta konkretni Kazenski zakonik oziroma v njegovo spremembo zapisala, da je pri nastajanju predmetnih rešitev sodelovala delovna skupina pravnih strokovnjakov. Da to ne drži, so opozorili kar pravni strokovnjaki sami, ki so z začudenjem ugotovili, da so se njihova imena znašla v vladnem dokumentu. Več kot očitno je Vlada želela ustvariti vtis, da je predlog usklajen s stroko in posledično tako bolj legitimen, kar pa je očitno daleč od resnice. Največ prahu pri tej spremembi je dvignila predlagana dopolnitev kaznivega dejanja grožnje. Kazenski zakonik namreč sedaj določa, da se kaznivo dejanje grožnje preganja na predlog oškodovanca in ne po uradni dolžnosti. V skladu s predlagano novelo pa bi se kaznivo dejanje grožnje, ki bi bilo uperjeno zoper katerega od najvišjih predstavnikov države ali njegove bližnje, preganjalo po uradni dolžnosti. Dejstvo je, da gre pri tem kaznivem dejanju za osebnostni delikt, za katerega je predpisna relativno nizka kazenskega sankcija, zato je tudi po besedah Zakonodajno-pravne službe ustrezneje, da se preganja na predlog oškodovanca. Še vedno pa gre za obliko pregona – in to ne smemo pozabiti – za katero je v nadaljevanju pristojen tožilec. Naj spomnim še, da je Vlada podobno rešitev poskušala uveljaviti že pri spremembah Zakona o varstvu javnega reda in miru, za nedostojno vedenje do najvišjih predstavnikov oblasti in njihovih sorodnikov so želeli uzakoniti višje kazni. A tudi tam jim zaradi zelo ostrih odzivov stroke ter tudi javnosti in posledično opozicije ni uspelo. V zakonu je predlagana tudi nova kvalificirana oblika kaznivega dejanja prisiljenja. Ob tem smo slišali, da bi bilo ustrezneje takšno določbo umestiti v poglavje o kaznivih dejanjih zoper javni red in mir. Obenem pa bo takšna določba v praksi povzročala težave, saj je bistveno podobna kaznivemu dejanju preprečitve uradnega dejanja ali maščevanja uradni osebi, kar pa je v nasprotju z načelom pravne varnosti. Za SAB je konec koncev zaskrbljujoče predvsem dejstvo, da sta bili obe predlagani rešitvi v predlog vključeni brez razprave s strokovno javnostjo. Takšnemu načinu spreminjanja kazenske zakonodaje kot rečeno nasprotujemo, nasprotuje pa tudi večina predstavnikov pravosodja, ki so opozorili na neustreznost predlaganih rešitev. Na področju kazenskega prava je zaradi narave posega v osebnostne pravice še posebej pomembno, da se ta zakonodaja spreminja premišljeno, danes pa imamo pred sabo spremembe, ki izhajajo iz in odgovarjajo na trenutne družbene razmere in nimajo podlage v opravljenih analizah in strokovnih posvetovanjih. Naj za konec povsem jasno povem, da v SAB zavračamo vse oblike sovraštva, sovražnega govora in kakršnekoli grožnje. Ne oporekamo niti dejstvu, da so najvišji predstavniki države pogosteje tarča sovražnega govora in groženj, a smo hkrati zlasti, kot rečeno, na tem občutljivem področju zagovorniki kvalitetne zakonodaje, v katero so pravočasno vključeni vsi deležniki. Verjamemo, da lahko le na tak način v Državnem zboru sprejemamo zakonodajo in prispevamo k boljšemu delovanju družbe. Zato ne pristajamo na modus operandi te vlade, ki skuša to narediti brez javne razprave in praktično v vsak predlog zakona vključiti nek podtaknjenec. Predvsem pa smo v SAB, kot rečeno, glede na zadnje dogodke zelo nezaupljivi in zaskrbljeni nad tem, kaj so pravi in resnični nameni koalicije, zato bomo spremembi nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Ivan Hršak, predstavil bo stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica, državni sekretar, kolegice in kolegi! Posebno, izjemno pomembno pravno področje, ki ureja in omejuje nasilje ter varuje obstoječe in prevladujoče družbene odnose, vrednote posameznika in inštitucije, je kazensko pravo, materialno in procesno kazensko pravo. Celota pravnih pravil in pravnih načel, ki opredeljujejo kazniva dejanja, kazensko odgovornost in kazenske sankcije, je zajeta v Kazenskem zakoniku. Glede na to, da gre za področje pravnega urejanja, ki v nekaterih primerih omogoča oziroma dovoljuje najgloblje posege v osnovne človekove pravice in svoboščine, najhujši poseg pa seveda predstavlja odvzem prostosti posamezniku, ki je osumljen ali kasneje obtožen določenega kaznivega dejanja, je k njegovim spremembam vedno potrebno pristopiti pretehtano, celovito in strokovno argumentirano, tako rekoč s tresočo roko. Tokratne predvidene spremembe Kazenskega zakonika se dotikajo več sklopov kazenskega urejanja in so za Poslansko skupino Desus brez večjih pomislekov povsem sprejemljive, v večjem delu pa se nanašajo na uskladitev naše zakonodaje z evropskimi direktivami, konvencijami Sveta Evrope in drugimi mednarodnimi konvencijami. Po naši oceni so vsekakor več kot dobrodošle tudi spremembe in dopolnitve, ki izhajajo iz izkušenj pristojnih organov iz prakse, saj predstavljajo odpravo tistih nedoslednosti in pomanjkljivosti, ki so se v praksi tekom izvajanja določil sedaj veljavnega zakonika izkazale kot take. Vsi ti predlogi so v večjem delu splošno sprejemljivi ne glede na politično opredeljenost vseh nas v tej dvorani, kar pa ne moremo trditi za predlog, ki je bil v besedilo sprememb vključen naknadno in ki se nanaša na določitev pregona po uradni dolžnosti v zvezi s kaznivim dejanjem grožnje zoper visoke predstavnike države ali njihove bližnje. Ta predlog je deležen največ polemiziranja in tudi danes pričakujemo obširno razpravo. V Poslanski skupini Desus se do tega predloga do sedaj še nismo opredelili, saj nimamo članstva v Odboru za pravosodje, smo se pa opredelili do podobnega predloga v okviru noveliranja Zakona o javnem redu in miru, kjer smo izrazili podporo določilu, ki je opredeljevalo sankcioniranje prepiranja in vpitja v javnosti ter nedostojnega vedenja do posameznika ali skupine, ne samo zoper uradne osebe. Že tedaj smo opozorili, da so zmerjanja, napadi, tudi fizični, ter grožnje na državljane različnih političnih prepričanj in njihove bližnje, nasilni protesti, nasilni vdori v stavbe in podobno nesprejemljivi in nedopustni. Poudarjam, takšna ravnanja v Poslanski skupini Desus ostro obsojamo. Žal so takšna dejanja posameznikov postala že del našega vsakdana in bojimo se, da bo vzpostavitev družbenega stanja strpnosti med ljudmi, spoštovanja do sočloveka, kakršno je bilo pred epidemijo, izjemno težka, morebiti bo to celo nemogoče ponovno doseči. Grožnje so iz dneva v dan intenzivnejše, usmerjene so zoper posameznike in njihove bližnje, zoper njihovo zdravje, celo življenje. O kaznivem dejanju ogrožanja varnosti govorimo takrat, ko je grožnja resna in objektivno možna, pri tem pa ni pomembno, ali je storilec grožnjo nameraval uresničiti. Pomembno je, da so grožnje izrečene tako, da so bile resne in jih je oseba, zoper katero so bile uperjene, štela kot resne ter so bile objektivno zmožne doseči ogroženost. Sedaj veljavni Kazenski zakonik za kaznivo dejanje ustrahovanja in vznemirjena predpisuje pregon na zasebno tožbo ali predlog. Predlagana novost pa ne spreminja kvalifikacije tega kaznivega dejanja, temveč da se storilca tega kaznivega dejanja, storjenega zoper najvišje predstavnike države in njihove bližnje, preganja po uradni dolžnosti. V Poslanski skupini Desus tudi takšen predlog podpiramo. Stopnjevanje sovražnosti govora iz mandata v mandat se prenaša na naše ulice, v naše domove, to je dejstvo. Sklepamo lahko, da se bo tudi stopnjevanje groženj najvišjim predstavnikom države prezrcalilo kot nekaj vsakdanjega med naše državljane. Nihče, prav nihče si ne želi prejeti kuverte z metkom, narisane tarče na obrazih svojih najbližjih. Mogoče je to določilo v Kazenskem zakoniku tisto, ki bo pripomoglo k umirjanju takšnega stanja. Ne vemo, to bo pokazal le čas, a nekaj je potrebno ukreniti. Tudi zaradi tega bomo poslanci Poslanske skupine Desus predlagane novosti Kazenskega zakonika podprli.
Hvala lepa. Kot zadnja bo stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev predstavila gospa Janja Sluga. Izvolite.
V Poslanski skupini nepovezanih poslancev se zavedamo, da novela Kazenskega zakonika, ki jo obravnavamo na tej seji, predstavlja neke vrste mozaik sprememb na vsebinsko sicer zelo različnih področjih urejanja. Spremembe naj bi izvirale tudi iz predlogov pristojnih organov, predvsem pa naj bi se nanašale na primere iz državnotožilske in sodne prakse. V poslanski skupini smo se odločili, da novele ne bomo podprli. Pri svoji odločitvi smo uporabili instrument presoje, ki ga sicer uporablja sodstvo, in sicer doktrino sadežev zastrupljenega drevesa. Zanjo je značilen radikalen način izločitve tako imenovanih zastrupljenih sadežev oziroma dokazov, četudi so vsi ostali pridobljeni dokazi zakoniti. Ne dopušča nikakršnega tehtanja med tem, ali je izločitev smiselna in ali bo izločitev imela vpliv na sam kazenski pregon. Minister je to novelo, ki vsebuje vrsto rešitev, ki bi jih sicer lahko podprli, zastrupil oziroma vanjo vrinil zastrupljenje sadeže, in to najmanj dvakrat. Prvič, ko je v obrazložitvi navajal, da so pri oblikovanju rešitev sodelovali tudi strokovnjaki. Ti so resda bili imenovani v delovne skupine za pripravo sprememb, a pri usklajevanju spornih rešitev niso sodelovali niti niso bili z njimi seznanjeni. Minister je želel zavesti Državni zbor in ustvariti vtis široke strokovne usklajenosti ter tako dati noveli večjo legitimnost, a mu je spodletelo. Omenjeni strokovnjaki so sodelovanje javno zanikali celo na sami seji matičnega delovnega telesa. In drugič, ko je vanjo po končanem strokovnem in medresorskem usklajevanju dodal nove člene, ki so za strokovno javnost sporni in niso bili predstavljeni delovni skupini ter tudi ne z njo strokovno usklajeni, prav tako pa z njimi niso bili seznanjeni niti ostali pravosodni deležniki. Tudi o tem smo se lahko prepričali na matičnem delovnem telesu. Minister je ponovno uporabil že večkrat uporabljeno taktiko delovanja te vlade z uvrščanjem tako imenovanih potaknjencev v besedilo tik pred sprejetjem na Vladi in posredovanjem predloga zakona Državnemu zboru. Modri možje so nam že večkrat priporočili, naj se ustava spreminja s tresočo roko. Tudi za kazensko zakonodajo ravno tako velja, da se spreminja s tresočo roko, predvsem pa v dozah, ki jih je mogoče spraviti na čajno žličko. Tokrat pa smo jo spreminjali z žlico in z rokami SDS oziroma Janeza Janše in Aleša Hojsa. Oba sta že večkrat javno kritizirala odločitve in ravnanja ljubljanskega okrožnega tožilstva, ki je na primer v času protestov ocenilo, da protestne parole »Smrt janšizmu« niso kaznivo dejanje, in podobno. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev obsojamo nedavne grožnje, ko so nekateri predstavniki Vlade in poslanskih skupin v Državnem zboru iz vrst koalicije oziroma tistih, ki koalicijo podpirajo, prejeli poštne pošiljke z grožnjami in naboji. Grožnje s smrtjo v pluralni in demokratični družbi po našem mnenju nimajo mesta. Veljavni Kazenski zakonik pa za tovrstne primere že vsebuje možnost kazenskega pregona na predlog, ki je v bistvu podvrsta pregona po uradni dolžnosti in ga vodi državni tožilec. Kaznivo dejanje grožnje je namreč osebnostni delikt, varuje individualno varnost posameznika pred točno določeno vrsto groženj. Zato je ustrezneje, da se preganja na predlog oškodovanca oziroma na podlagi njegove izrecne volje in privolitve. Kot smo seznanjeni, so nekateri od prejemnikov takšen predlog že podali. Tokratni prejemniki poštnih pošiljk pa niso prvi, verjetno pa tudi ne zadnji politiki, ki jim je nekdo grozil. Verjetno se še spominjamo podobnih groženj iz preteklih mandatov, ko je na primer poslanka s poštno pošiljko poleg groženj prejela mrtvo podgano. Ali pa tista, ki je zaradi svojega delovanja v preiskovalni komisiji, ki je preiskovala vlogo ekstremističnih skupin na protestih v letu 2012, v parkirni hiši doživela srečanje z rumenimi jopiči, ki jih ima gospod Hojs za bisere – v tistih časih so veljali za neonaciste. Ali pa tiste poslanke, ki je preiskovala SDS-ove brezplačnike in večkrat doživela anonimne klice, v katerih so ji neznanci opisovali aktivnosti njenih družinskih članov in nesreče, ki se jim lahko pripetijo. Kaj je za koga grožnja, je stvar individualne ocene. Na koncu mora vsak sam oceniti, koliko se počuti ogroženega in ali bo podal predlog za pregon. Te poslanke so grožnje prijavile, ne pa preganjale. Članom vladne koalicije, ki opozarjajo na stopnjevanje sovražnosti in s tem možnost eskalacije nasilnega vedenja, pa odgovarjam: kdor seje veter, bo žel vihar.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. novembra. Ker sta amandmaja poslanskih skupin Levica, LMŠ, nepovezanih poslancev, SAB in SD k 17. in 43. členu vsebinsko povezana, bomo o vseh amandmajih k tema členoma razpravljali skupaj. V razpravo dajem 17. in 43. člen ter amandmaja poslanskih skupin Levica, LMŠ, nepovezanih poslancev, SAB in SD ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev. Ker je želja po razpravi, odpiram listo za prijave. Prosim, prijavite se. Imamo šest prijavljenih razpravljavcev. Prva dobi besedo gospa Nataša Sukič, za njo mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Že v uvodnem stališču sem zelo natančno pojasnila, v čem je problem tokratnega podtaknjenca v Kazenski zakonik. Vemo, kako burno je bilo dogajanje, ko smo govoril o Zakonu o javnem redu in miru. Vemo, da se je ta podtaknjenec znašel najprej tam oziroma ta intenca te vlade znašla tam, potem je sledilo veliko sprenevedanje, češ da so želeli ta verbalni delikt uzakoniti za vse državljane, čeprav je bil najprej v igri politični razred, kot je sedaj. To, čemur smo priča zdajle, je sramotno, sramotna zloraba najpomembnejšega zakona v tej državi. Temu se reče uvajanje verbalnega delikta in kaznovanje po mili volji, po mili presoji političnih nasprotnikov, ki so recimo kritiki vladajočih. To ni prav nič drugega. Ker ne vem, po kateri logiki se odvzema presoja nekomu, ki naj bi bil ogrožen, napaden. Ali naenkrat poslanke in poslanci in drugi funkcionarji nimamo lastne subjektivne presoje, da bi znali presoditi, ali se počutimo ogrožene ali ne? In zadošča že ustna prijava, naznanitev, da steče postopek. Ne. Temu se v bistvu reče ustrahovanje državljank in državljanov prek Kazenskega zakonika z namenom njihovega discipliniranja, z namenom, da se ljudje bojijo, z namenom, da si ne upajo več izrekati ostre kritike, kajti tudi ostra kritika je lahko po presoji uradnega organa, se pravi po napotilu politike, kvalificirana kot grožnja in postopek steče. Glede na dogajanje v policiji, ki je zdajle popolnoma politično podjarmljena, glede na dogajanje v policiji, kjer se dobesedno ruši vse, kar je bilo zgrajenega, in se nastavlja stranki SDS, predvsem stranki SDS lojalne kadre, se bo to dogajalo. Temu se reče popolna strahovlada, ljudje moji. Temu se reče konec demokracije, če hočete, konec svobodne besede. Ja ja! To so temelji demokracije. Zdaj se mi posmehujejo – kdo? Seveda vrli SDS-ovci. Zakaj? Naj mi povedo, zakaj je bila Jugoslavija nekoč okvalificirana kot nedemokratična država. Samo dva razloga sta bila za to. Eden je bil, da je bil sistem enostrankarski, drugi pa, da je bil uzakonjen verbalni delikt, spoštovane in spoštovani. Verbalni delikt, približek ali pa nek ekvivalent temu zdaj v bistvu uvajate vi. Pa to je resna sramota. Ministrstvo za pravosodje, ki bi moralo biti branik pravne države in z ustavo določene demokracije, gladko prikima in naredi to, kar ni uspelo v Zakonu o javnem redu in miru. In tako imamo torej sedaj pred sabo verbalni delikt, s katerim nenadoma poslanci Desusa nimajo več problema. Le zakaj? Le zakaj? Vse je povezano, spoštovane in spoštovani, tudi Gradbeni zakon, o katerem smo malo prej govorili, in tako naprej. Sramota! Vidi se dobesedno iz vesolja, kar se tu dogaja. Resna sramota. Poslanke in poslanci, tudi vi iz SDS in ostali, vi prav tako kot mi vsi nosite odgovornost za to, kar se tule dogaja. In ni mala stvar to, kar se greste. To so hudi precedensi. Hudi precedensi. Ne samo verbalni delikt. S tem vi, spoštovane in spoštovani, gladko dvigate politični razred nad vse ostale, kot da ste nekaj ali pa kot da sedaj hočete tudi nas ostale siliti, kot da smo nekaj ekstra. A res? Neverjetno. Da vas res ni niti približno sram in da vas niti približno ne skrbi to, kaj se dogaja z demokracijo v tej državi [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ja, to je amandma, 17. člen, o tem govorim, spoštovani [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Govorim o uvedbi verbalnega delikta in dviga političnega razreda nad navadne državljane, če se to uzakoni, ta 17. člen, kot ga vi predlagate. Ni važno, da vas celotna stroka enotno opozarja na to, da je to nevzdržno, da je to ustavno sporno. No, saj bo itak šlo v ustavno presojo, da se razumemo. Ampak to vas očitno ne skrbi, da že dobesedno vsak zakon roma v ustavno presojo, ker ste tako zelo brez vesti in predrzni, da si dovolite takšne stvari. Niti vas ne zanima, kaj pravi Evropsko sodišče za človekove pravice. Vi se res požvižgate, ampak res požvižgate na popolnoma vse. V čem je problem uzakonitve te zadeve? Nehajte se sprenevedati! Zdaj mahate s tistimi metki, ki so zdaj alfa in omega tega, da si vi zdaj to uzakonjate. Vemo, za kaj gre. Meja med grožnjo in kritiko je lahko kaj hitro zabrisana, pa o njej ne presoja več tisti, ki naj bi bil tarča domnevne grožnje, ampak o tem presoja nekdo drug namesto nje ali njega, se pravi organ pregona. In organ pregona lahko dela po nareku politike ali pa ne dela po nareku politike. Ta trenutek glede na dogajanje v policiji pač zelo dvomim, da ne dela po nareku politike. In kaj bi zdaj vi radi? Vsakega kritika oblasti potisnili v zasebnost, da tam šepetaje kritizira in da si ne upa več izreči tistega, kar si misli? Pa kje se mi nahajamo?! Kaj si vi sploh domišljate in predstavljate – da boste ustrahovali ljudi, jih trpali v zapore? Ne bi rada uporabila še ostrejše besede za to. Kje se je to dogajalo, vemo. V kakšnih režimih se je to dogajalo, vemo. To, kar vi uvajate, je samo še režim, avtokratski režim, strahovlada, izživljanje nad državljankami in državljani. Ta 17. člen bi morali vsi, ki imate še kanček razuma in zavesti, enostavno brisati, se pravi potrditi naš amandma. Vse drugo, dragi moji – ne vem, kako se boste kaj pogledali v ogledalo, če ne jutri pa če ne pojutrišnjem, pa čez nekaj let, ko vam bo končno prišlo do zavesti, kaj počnete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo mag. Meira Hot, pripravi se gospod Jure Ferjan. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Lep pozdrav še enkrat! Kot je kolegica že poudarila, temeljni cilj, ki ga Vlada zasleduje s tem predlogom kazenskega zakonika, je pregon storilcev kaznivega dejanja grožnje zoper najvišje predstavnike države. Z uvedbo tega člena, torej določbe, da se kaznivo dejanje grožnje, ki je usmerjeno zoper najvišje predstavnike te države, preganja po uradni dolžnosti, se zelo očitno uzakonja ponovno neko dejanje iz prejšnjega sistema. Ta vlada mora razumeti, da je kritika dela osnova osnova svobode izražanja. Torej, kritika dela javne oblasti je osnova svobode izražanja in jaz mislim, da so kriki o svobodi izražanja leta in leta prihajali z neke druge strani. Gre za dobrino, ki je najvišje pravno zavarovana in ki je varovana, tako ko ste vi v koaliciji kot takrat, ko ste v opoziciji. Seveda se zdaj, ko ste v koaliciji, očitno ne morete navaditi na to, da ste lahko predmet kritike svojega načina dela, pa kljub temu ta pravica naroda do izražanja kritike političnega razreda seveda obstaja. Da je taka sprememba izredno pravno sporna, vam je bilo izrečeno z veliko strani. S strani Vrhovnega državnega tožilstva, Odvetniške zbornice, Zakonodajno-pravna služba je zelo lepo utemeljila, zakaj je sedanja ureditev legitimna in pravilna, zakaj je že sedaj to neka podkvalificirana oblika pregona po uradni dolžnosti, torej zakaj je nujno potrebno sodelovanje oškodovanca. Kar meni najbolj ni jasno, je to, zakaj vi mislite, da če bo pa zdaj to po uradni dolžnosti, da se bo kakorkoli spremenilo v dejanskem stanju. Še vedno bo to grožnja v kontekstu tega, da mora vsebovati resno grožnjo. Torej, še vedno bodo določeni izmi nepregonljivi zaradi tega, ker sami po sebi ne pomenijo resne grožnje zoper telo in življenje posameznika. Absolutno na ta način uzakonjate neko neenakost in absolutno bo to tudi ustavno sporno. Meni ni jasno, zakaj se v bistvu najvišji predstavniki oblasti, ki so dejansko tudi že drugače varovani kot povprečno ljudstvo, lahko bolj bojijo grožnje. Ne razumem. Saj pa imate varnostnike, saj ste pa že itak sami po sebi varovani. Razen če je za vas grožnja kakršnakoli upravičena kritika, potlej pa ja, potlej vam pa skoraj dve tretjini Slovenije grozi. In potem, ne vem, potem bo pripad zadev na sodišču in tožilstvu izjemen. 2012, ko se je spreminjalo kaznivo dejanje ogrožanja varnosti v kaznivo dejanje grožnje, je bil eden izmed razlogov za podrobnejšo utemeljitev in drugačno obliko kaznivega dejanja ravno izjemen pripad zadev na sodiščih in na tožilstvih, ki so se sicer kasneje tudi zaradi umikov končale. Ker seveda gre za to, da gre za strogo osebnostni delikt, varuje se osebna varnost posameznika. Meni absolutno ni jasno, zakaj posameznik v tem kontekstu ne bi sodeloval v postopku. To, kar trenutno zakonodaja zahteva, je zgolj in samo, da posameznik poda predlog in sodeluje v postopku. Ali je to tako težko ali je drugačen cilj? Cilj je pa itak že iz obrazložitve viden – torej ker gre za intenziviranje nekih groženj, je pa potrebno nekaj narediti. Kot prvo so vam vsi povedali, da se tako Kazenskega zakonika ne spreminja. To je prva stvar. Meni je spet žal, gospod državni sekretar, da to vam govorim in ne gospodu ministru. Jaz ga res pogrešam, ne vem, kje ta gospod sploh je in ali je res »missing in action«. Zdaj se že sprašujem, ali bo sploh v ponedeljek prišel na interpelacijo. Ne razumem več. Vsakič znova to vam govorim in mi je res iskreno žal, ker vi pač samo izvajate neko politiko nekoga, ki ga tukaj sploh ni. V svojih uvodnih besedah ste povedali, da je ta predlog v bistvu rezultat znane seje odbora za pravosodje in odbora za notranje zadeve in da je to bila neke vrste zahteva. Ne vem, koliko pobud, vprašanj, zahtev je na primer iz opozicije bilo danih Vladi. Mislim, da je tudi komisija za peticije pred kratkim na primer sprejela neke sklepe glede neonacističnega društva, pa nisem videla, da bi Vlada tako promptno reagirala, kot ste reagirali pri tem odboru. Kljub temu da je bila takrat razprava kar burna pa dolgotrajna in da ti sklepi niso bili sprejeti ravno soglasno. Bili so sprejeti z večino, ker pač koalicija tukaj povozi opozicijo ne glede na pravo. Zato se meni ne zdi legitimno spreminjati Kazenskega zakonika, priti s takim predlogom sem na osnovi enega političnega stališča odbora za pravosodje in odbora za notranje zadeve. Vi, državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, ste branik prava. Ko vam politično telo poda tovrsten predlog, je vaša absolutna naloga sklicati sestanek z vsemi deležniki, prediskutirati s stroko in nato bodisi zavrniti bodisi sprejeti predlog. Ne pa promptno reagirati, v obrazložitvi celo napisati, da zaradi intenziviranja groženj najvišjim predstavnikom oblasti, pa mi ne vemo, koliko teh je groženj, koliko so legitimne, koliko so vresnici sploh [[…]]Resne, točno to, hvala, kolega Baković. Ker najbolj ključen pomen kaznivega dejanja grožnje je resnost navedenega. Če ne, se prekriva s prekrškom, saj potem ni več to to. Zaradi tega mi ni jasno, na osnovi česa ste vi to sploh pripravili. Mislim, ja, jasno mi je, saj ste obrazložili – na osnovi sklepov enega političnega odbora in na osnovi domnevnega intenziviranja, kljub temu da mi ne vemo, ali je to tako ali ne. Ker to je tako osebnostno dejanje, da je vprašanje, koliko je dejansko resnice v tem. Razen če imate vi kakšno empirično študijo ali pa analizo. Če imate, vas lepo prosim, da nam to predstavite. Če pa ste šli spreminjat na način, da vam je nekdo nekaj rekel, da naredite, pa ste promptno to naredili, je to za neko pravno državo absolutno nedopustno, absolutno nesprejemljivo. Še najmanj pa, da je to rezultat neke trenutne politične situacije, ko se želi v celoti in popolnoma zatreti kritiko oblasti, javno besedo, svobodo izražanja v povezavi tudi s svobodo združevanja in mirnimi protesti, kar pa je itak v tej koaliciji najbolj boleča točka. Torej, na ta način se seveda Kazenskega zakonika, tega temeljnega sistemskega zakona ne spreminja. Na ta način se ga res ne spreminja. Še manj se ga spreminja tako, da se v uvodnih določbah napiše, da sta dva profesorja sodelovala, in potem nas na odboru seveda pisno seznanijo, da absolutno niso sodelovali pri tem predlogu Kazenskega zakonika, in vam lepo zapišejo, da so oni sodelovali samo v skupini glede sprememb kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost. Vi ste jih pa kar lepo zapisali, da so sodelovali za te spremembe. Pri tem ste bili še toliko ošabni, da ste tam razlagali, kako so oni bili člani in torej hkrati še negirali njihovo pismo. Govorim na odboru, na odboru ste rekli, da so bili člani te skupine, kljub temu da so jasno povedali, da so bili samo glede sprememb za kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost, in tudi predstavnik Odvetniške zbornice vam je na Odboru za pravosodje to poudaril. Zakaj to govorim? Zato ker se mi zdi ne samo skrajno nestrokovno, ampak tudi zelo neprimerno za Ministrstvo za pravosodje, da pripravi spremembe Kazenskega zakonika in navede osebe, ki sploh niso sodelovale pri zakonu, kot zunanje strokovnjake. To ni primerno. Nadalje ni primerno, da se take spremembe pripravljajo brez poslušanja stroke, brez sodelovanja stroke. Ne vem, koliko pozivov ste dobili s strani recimo Odvetniške zbornice, Vrhovnega državnega tožilstva, da ker niste teh sprememb pripravili s stroko, naprošajo, da se ta zakon vrne v ponovno obravnavo. Ponavljam tudi tukaj njihov apel, ker mislim, da res spremembe, ki ste jih pripravili, absolutno niso primerne, so prehitre in preveč je bilo sprememb Kazenskega zakonika in se bo na ta način veliko anomalij, nekonsistentnosti, nesistematičnosti v naš sistem vpeljalo. Še enkrat morda za zaključek. Opozicija je tukaj vložila amandma, s katerim predlagamo črtanje sprememb, da se kaznivo dejanje grožnja preganja po uradni dolžnosti. Menimo, da je to edino pravilno, da naj ostane tako, kot je. Gre za osebnosti delikt, delikt, ki je vezan izrazito na osebnost posameznika, torej vseeno je tukaj neka subjektivna danost, čeprav slišim, da se bodo nekateri oprli na eno sodbo Vrhovnega sodišča, ki pa kljub temu da govori, da ni več nujno potrebna subjektiviteta v kontekstu osebna občutka ogroženosti, še vedno ne pomeni, da mora biti ta grožnja resna. In ob tem bi vas prosila, spoštovani državni sekretar, da mi poveste, kakšna točno je bila sprememba od leta 2015 do 2021 v kontekstu intenziviranja groženj pa v kontekstu vsebine teh groženj pa v kontekstu resnosti groženj, ki so uperjene proti najvišjim predstavnikom državne oblasti, pri čemer so, še enkrat, najvišji predstavniki državne oblasti že itak boj varovani kot državljanke in državljani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Jure Ferjan, pripravi se mag. Andrej Kaloh. Izvolite.
Gospa podpredsednica, najlepša hvala za besedo. Cenjeni državni sekretar, spoštovane poslanke in poslanci in vsi, ki nas spremljate! Gospa podpredsednica, uvodoma bi vas prosil, če dovolite, da v svoji razpravi ob tem členu strnem še to, kar bi želel povedati pri 45., da nekako združim vse skupaj. Če dovolite. Najlepša hvala. Pred sabo imamo pomembno spremembo. Kako pomembna je ta sprememba, se je izkazalo tudi že v današnji razpravi in uvodnih stališčih. Mene žalosti, da danes dobivamo ponovno potrditev, da politika ni zmožna ali pa ne želi enotno obsoditi groženj nasilja in dati jasnega signala, da to ni prav. Danes spet poslušamo neko zamegljevanje zadeve, da saj to je pa samo kritika oblasti pa politike, moramo imeti debelo kožo. Ja, moramo imeti debelo kožo in prav je, da nam nekdo pove, če nekaj delamo narobe ali pa če ima drugačno mnenje. Zagotovo je demokracija, je demokratična družba tista družba, kjer je treba govoriti, se pogovarjati in skozi dialog dosegati najboljše rešitve. Ampak, spoštovani in spoštovane, zdaj bom povedal konkretno, ker na konkretnih primerih je, mislim da, najlažje stvari razumeti. Pred kratkim sem komentiral oziroma povedal svoje mnenje o protestnikih zoper pogoj PCT in kaj pravzaprav to pomeni in proti komu protestirajo. PCT omogoča odprto družbo in da gospodarstvo in družba kolikor toliko delujeta v času epidemije. In kaj je bila kritika, kot vi pravite, mojega dela? Pa mi je mogoče na nek način malo neprijetno te stvari brati, ker nisem navajen takega besednjaka, ampak bom citiral. Tako je pisalo. Citiram: »Jure Ferjan, tudi ti prideš na vrsto.« Konec citata. Citiram: »Za bruhat si, res, za bruhat.« Konec citata. Citiram: »Upam, da te ta protestniški virus čim prej doseže, gnida.« Konec citata. Citiram: »A peščica, peščica pride kmalu po vas.« Konec citata. Citiram: »Ma koji si ti kreten.« Konec citata. Smešno, ali ne, v SD? Zelo je smešno, ali ne? Zelo. »Smrad.« Konec citata. »Sram naj te bo, golazen. Navadna rit in drek od človeka, da te ni sram, pezde prfuknjeno.« Konec citata. Ali je to kritika?! Je to konstruktivna kritika, je to kritika našega dela? Potem je nekdo očitno mislil, da je hudomušno napisal: »Covid jaz pojem za zajtrk.« Konec citata. Spoštovane in spoštovani, če je v SD, v LMŠ in strankah KUL to konstruktivna kritika, okej, je to pač vaše mnenje. Zame to konstruktivna kritika ni. Tako kot zame ni konstruktivna kritika, ko ti nekdo grozi, ko ti grozi s smrtjo, ko greš s svojega delovnega mesta in ti kričijo: »Pridemo po tebe, naslednji si ti na vrsti!« Spoštovane in spoštovani, to ni konstruktivna kritika, to je grožnja in to je kaznivo dejanje in to opredeljujemo že sedaj v Kazenskem zakoniku. Za intermezzo. Mi imamo veljavni 353. člen Kazenskega zakonika, ki za najvišje predstavnike države in njihove bližnje določa pod terminom drugo nasilje najmanj 15 let zaporne kazni. To je obstoječa zakonodaja, ki velja. In kaj danes s 17. členom predloga o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika naredimo? Samo to, da bodo zadeve šle po uradni dolžnosti. Danes poslušamo s strani Levice, da ustvarjamo prvo- in drugorazredne državljane. Kakšna dvoličnost! Nedolgo nazaj smo imeli Zakon o javnem redu in miru, ki ste ga rušili prav v Levici. Takrat bi to področje uredili tako, da bi zaščitili vsakega državljana in državljanko, ki mu grozijo, pa ste bili proti temu. Proti ste bili! Je pa mogoče s tega vidika razumljivo, da tako krčevito branite ta diskurz, saj ste vi v Levici ravno v tem državnem zboru začeli s takim diskurzom. Prej ste, gospa Sukič, očitali meni, da se vam posmehujem. Nikakor se vam ne posmehujem. Priznam, da mi je bila še pred leti kakšna izjava, zlasti ko vas poslušam o vaših ekonomskih filozofijah, na nek način smešna, ampak dobro, to, kar pa danes poslušamo pa zadnje dneve pa tedne, to pa ni smešno, to je pa srhljivo. Takšna radikalna retorika, toliko sovraštva, kot je pa v vaših besedah, je srhljivo in nikakor ni smešno. To se odraža potem tudi na ulici, to se odraža tudi v družbenem diskurzu in to je tisto, kar povzroča razdeljenost v Sloveniji. Namesto da bi politika mirila, da bi pokazala skupne točke, da bi sprejela tudi zakonodajo, ki zaščiti slehernega izmed nas, da lahko opravlja svoje delo, svoje poslanstvo – ne, potrebno je zaščititi tiste, ki rušijo to vlado. In kaj to potrjuje? Moja navedba, ki to potrjuje: 9. novembra ste v strankah KUL vložili amandma k 17. členu, da se ga črta, isti dan ste vložili umik tega amandmaja, torej da se ta člen ne črta, in nekaj dni zatem ste vložili amandma, da se 45. člen – kasneje se ne bom oglašal, hvala, ker mi je gospa podpredsednica dovolila, da tu povem vse zadeve – da se veljavnost tega zakona zamakne za tri mesece. Potem ste se očitno malo zakalkulirali, ste umaknili ta amandma k 45. členu in ste nov amandma vložili, da se začne ta zakon uporabljati čez štiri mesece, se pravi po volitvah. Zdaj je pa treba zaščititi protestnike, treba je zaščititi vse, ki imajo pet minut časa, da pljuvajo in grozijo tej vladi, da rušijo. Ali je to vaš namen? Ali je to vaš namen?! Dajmo se nehati sprenevedati pa povejte, da je to vaš namen. Saj posredno tako poveste, da branite protestnike pa da saj grozijo, ampak niso tako mislili. Kaj pa vi veste, kaj oni mislijo? Kaj vi veste, ko vam nekdo reče, da vas bo prišel domov iskat, kaj si on tisti trenutek misli? Veste, kaj si misli? Jaz ne vem. Pa mene ni strah, ampak to ni način. To ni stvar, ki bi si jo mi želeli v družbi. Jaz si take družbe ne želim. Jaz si ne želim take prihodnosti ne za sebe, kaj šele za svoje otroke pa če bo bog dal vnuke. Pa dajmo se v roke vzeti! Najprej se nehajmo slepomišiti, nehajmo se sprenevedati, potem se pa v roke vzemimo. Pa saj smo tukaj v Državnem zboru. Hram demokracije je prostor, kjer naj se krešejo različna mnenja, različni pogledi, in rezultat glasovanja je rezultat volje ljudi, ki so nam jo izkazali na volitvah. Spoštovane in spoštovani, res, če je to, kar sem vam prej jaz naštel v komentarjih, v citatih, ki sem jih bil sam deležen – pa to je bil samo ta jagodni izbor, bi lahko rekli, potem sem nehal brati, ker nima smisla – če si v KUL predstavljate, da je to demokracija, če si vi želite takšno demokracijo, ne vem, no. Verjetno se moramo v vsakem primeru kot vsak posameznik, posameznica, kot družba zamisliti. Ampak če je to demokracija, ki si jo v Sloveniji želimo, potem smo pa res zabredli. Potem smo pa res zabredli. Prosim, ne zdaj s temi floskulami, ja, Vlada omejuje svoboščine, Vlada dela to in ono. Epidemijo imamo v Sloveniji, jo imamo v Evropski uniji, jo imamo po celem svetu. Poglejte po sosednjih državah, lahko pogledate pa vidite, da so ukrepi še bistveno strožji, kot so v Sloveniji. Da ne bom preveč zašel. Poimenovanje tega zakona s strahovlado, s koncem demokracije – lepo vas prosim, no. Če je kdo tisti, ki malikuje sistem, kjer ni bilo demokracije, kjer ni bilo svobode govora, to ni Slovenska demokratska stranka, ampak ste vi na tisti strani. Zdaj zmajujete z glavo, ampak to so vaše besede. Strahovlada, konec demokracije – to so vaše besede. Takšen sistem je bil, pred več kot tremi desetletji smo mu rekli ne hvala. Smo rekli ne hvala komunizmu, smo rekli ne hvala socializmu. Takrat ni bilo dovoljeno nič v družbi reči. Tisti, ki je rekel, pa vemo, kaj se je z njim zgodilo, in tega si ne želimo. Še enkrat, da bo jasno. Eno je konstruktivna kritika, ki je odlična, ki verjetno prinese v veliko primerih potem tudi izboljšanje stanja, neke boljše rešitve, neki konsenz, na drugi strani pa so grožnje. Grožnje s smrtjo, nestrpnost, sovražnost. Še enkrat poziv, prenehajmo s tem, pozovimo ljudi k strpnosti, k dialogu in k temu, da se bomo medsebojno spoštovali in da bomo skupaj premagali to krizo. Osebno ne bom podprl teh amandmajev, žalosti pa me, da v opoziciji KUL iščejo na vsak način elemente, kako zaščiti tiste, ki imajo pet minut časa, in vse druge, da rušijo vlado. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na tem mestu bom v duhu še nadaljnje konstruktivne razprave, kot je bila do zdaj, pa glede na to, da smo imeli včeraj malce zapletov, ko se je vodstvo zamenjalo, glede na to, gospod Ferjan, da sem vam čisto brez problema dovolila malce širšo razpravo, enako kot vsem ostalim, in glede na to, da čez tri minute zapustim prostor vodenja, prosila kolege iz SDS, da na to konstruktivnost opozorijo prihodnjega vodečega, ko bo prišel gospod Tanko. Glede na to, da včeraj potem niso bili enaki vatli za vse razpravljavce, ko sem jaz odšla. Morda gospod Ferjan, če ga boste prijazno opomnili, če bo razprava šla v ožjo smer, kot smo jo zdaj začeli, zato ker je korektno, da imajo vsi pravico širše razpravljati, če ste do zdaj imeli to pravico. Zdaj imamo dve repliki. Postopkovno, gospod Ferjan.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Jaz bi samo želel povedati, ker se navezuje to na vodenje seje, da jaz osebno ne bom posegal v presojo predsedujočega, tako kot ne v vašo tudi ne v presojo bodisi preostalih podpredsednikov bodisi predsednika. Samo toliko, da ne bo kakšna zadeva ostala nekje v zraku. Hvala lepa.
Saj nisem apelira na vas, da presojate o načinu vodenja, ampak če ste včeraj spremljali sejo – zato sem se oglasila – glede na to, da je gospod Doblekar postopkovno želel ožiti sejo, ko so govorili poslanci iz vrst opozicije. Ko je pa govoril predsednik infrastrukturnega odbora in me je izrecno prosil, če dovolim malo širšo razpravo, sem mu to seveda dovolila. Gre zgolj za korektnost. Tudi jaz čez dve minuti ne bom več mogla imeti vpliva in je bil apel na vašo korektnost, da morda opomnite prek postopkovnih predlogov tudi svojega kolega, ki bo vodil za mano sejo. Replika, gospa Nataša Sukič.
Zdaj pa takole. Spoštovani kolega, upam, da me boste slišali vsaj enkrat za spremembo, ker poslušate že, slišite pa ne. Konstruktivno kritiko je podala stroka in konstruktivno bi bilo, da bi vi to stroko poslušali. Še več, da bi jo v resnici vključili v pripravo tega, ne da ste jo izključili in lagali, kako je bila vključena. To je prvo. Drugo. Konstruktivno bi bilo, da vaši najvišji predstavniki prenehajo z žaljivim tvitanjem in z žalitvami državljanov, recimo od premiera navzdol. Recimo Hojs, ki ljudi žali s svinjami, ki ljudi žali z lenuhi. Je to konstruktivno ali je to tisto, kar razburja javnost, razdvaja javnost in povzroča nemir? Ali je Levica tista, ki vam reče recimo, da gre za strahovlado, in ste že v zraku, ker to je za vas očitno že malodane grožnja. In ravno to je tisto, o čemer govorimo, kaj si vi zdajle pripravljate tu notri. Odrekate presojo nam, političnim predstavnikom, da sami presodimo, kdaj se počutimo ogrožene, in to prijavimo. Ali mislite, da smo opravilno nesposobni? Ali mora to namesto nas narediti organ, ki lahko po mili volji potem presoja in reče, da je »Smrt janšizmu« grožnja, in človeka vtakne v zapor za 15 let?! Pa kje živimo? Vemo, janšizem je politična ideologija in ne človek. To smo vam že milijonkrat povedali. In si vi drznete govoriti, da imamo mi sovražni diskurz. Vi, ki prihajate z Nove24 kot nekdanji novinar, medija, ki je dno od dna, kar se tiče žurnalizma, in ki je generator sovražnega diskusa v tej državi. A tisto pa ni problem? Tisto pa ne razdvaja ljudstva? Tisto pa ne podžiga in ne vzbuja sovražnosti ali kako? Skratka, še enkrat. Konstruktivno bi bilo poslušati stroko, ki je enotno rekla, da je nevzdržno, da dajete tak precedenčni člen v Kazenski zakonik. Člen, ki pomeni uveljavitev verbalnega delikta, ustrahovanje ljudi prek tega in dvigovanje političnega razreda nad ostale. Pika. V tem državnem zboru se ne odraža volja ljudstva, odraža se izdaja ljudstva. Vsi vemo, kaj se je zgodilo, to ni realna slika tistega, kar so ljudje pričakovali, ko so oddali svoje glasove. Tako da tudi tukaj lažete in si dovolite stvari, ki so enostavno šle čez vsako mejo spodobnosti, kulturnega dialoga in na koncu koncev demokratičnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden bomo nadaljevali z razpravo o amandmaju, predlagam, da si vsi preberete najprej določbe, kaj je replika, in določbe, kaj je postopkovni predlog, da ne bo potem kakšnih nepotrebnih zapletov. Toliko smo in toliko ste odrasli, najbrž, da veste, kaj je razprava o amandmajih, in tudi veste, kaj je splošna razprava. Tisto je bilo opravljeno, stališča so bila predstavljena in zdaj smo pri detajlih, ki jih je treba s tem zakonom urediti, če bodo sprejeti, sicer ostanejo rešitve takšne, kot so. Želite postopkovni predlog? [[Da.]] Upam, da bo postopkovni predlog. Anja Bah Žibert, izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Postopkovno sem dvignila roko, preden ste se vi zamenjali oziroma ste sedaj prevzeli vodenje Državnega zbora, ampak nisem bila videna in je bila potem replika dana prej, tako da boste razumeli. Moj postopkovni predlog gre na poziv, kajti gre za področje vodenja in je to povezano s postopkom. Prej smo bili opozorjeni, da naj mi opozarjamo druge, kako naj vodijo. Jaz pa mislim, da je pomembno – in to je moj postopkovni predlog – da se vendarle vsi, ki vodite seje, dogovorite med seboj, kaj se dogaja. Če se stvari ne dajo rešiti ali je kako drugače, če so takšne razlike, potem naj to uredi Kolegij in šele potem naprej. Ne pa da se poziva poslance, da pozivamo predsedujoče, kako naj ravnajo. To je postopkovni predlog, ker to ni v našem delu, da zdaj mi pozivamo med seboj, kako se boste vi med seboj dogovorili. Samo toliko. Moj poziv je ta, da se ne gre po tem sistemu.
Hvala lepa, kolegica. Me ni treba nič opozarjati, kako bom vodil sejo. To bom tako, kot je napisano, by the book. Prav je, da se tudi ostali, ki vodijo seje Državnega zbora in delovnih teles, držijo tistega, kar piše v poslovniku. Če jim to ne ustreza, naj pripravijo spremembe in bomo delali na drug način. Replika kolegica mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Bom zelo kratka. Kolega zelo očitno ni dobro razumel moje razprave, ker jaz sem v razpravi govorila o kaznivem dejanju grožnje, vse to, kar je on opisoval, pa je bodisi sovražni govor bodisi kaznivo dejanje razžalitve, nikakor pa ni šlo tukaj za kaznivo dejanje grožnje. Od tod tudi moj nasmeh, ker se očitno mešajo kazniva dejanja, vsaj iz vsebine, ki ste jo vi navedli. Namreč, razžalitev je popolnoma drugačno od grožnje. Dejstvo pa je, da bi tudi sama lahko marsikaj navedla, česa smo vsi mi bili deležni. Tudi po vsaki razpravi tukaj dobivamo raznorazna sporočila, tudi žaljiva. Vam lahko tudi – najbrž si predstavljate, kaj sploh kot ženske dobivamo s strani raznoraznih. Nekje se je ta diskurz začel, nekje pred leti. Nekdo je bil bolj napadalen v svojih razpravah in danes smo, kjer smo. Ampak vse to ne opravičuje nenadnih sprememb Kazenskega zakonika na osnovi tega, da se po mnenju nekoga intenzivirajo grožnje. Za to rabiš vsebino, za to rabiš podlago, za to rabiš analizo. Predvsem pa ne rabiš spreminjati v kontekstu pregona po uradni dolžnosti, zato ker je že v osnovi ta pregon, kakor je sedaj oblikovan, po uradni dolžnosti, potrebuje le privolitev oškodovanca. In oškodovanec, ki se počuti ogroženega, ne vem, zakaj ne bi sodeloval v postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa. Spoštovani kolegi poslanci, državni sekretar z ekipo in državljani in državljanke, ki nas spremljate! Najprej bi končal tam, kjer je spoštovani kolega Jure Ferjan, da so tudi njemu, z metaforo sicer, ampak jo je razumeti kot resno grožnjo, grozili, »bomo prišli tudi po tebe«. Saj pa je vsem jasno, kaj to pomeni v tem kontekstu. In zdaj se sprenevedati – pa pridem takoj potem, predsednik, do amandmajev – da ta spirala nasilja v družbi ni dobila visokih obratov, je dejansko zgolj v domeni sprenevedanja, skrivanja glave v nojevo luknjo. Mislim, da pušča ta sprememba zakonodaje, Kazenskega zakonika dober signal vsem tem ljudem, ki se spuščajo na takšno raven. Spoštovani kolegi, prehajam na vsebinski del razprave. Govorili ste o neki sodbi Vrhovnega sodišča. Vaši strokovci bi verjetno lahko to poiskali, gre za sodbo višjega sodišča. Vam bom tudi povedal datum odločbe, 7. julij 2020, z oznako Kp 1029/2020, se pravi iz lanskega leta. Podpisali pa so jo trije sodniki v senatu – Igor Mokorel, Boris Hrovat in Katarina Turk Lukan. Ravno zato, da oškodovanec v kontekstu subjektivnega dojemanja grožnje v bistvu ne rabi sodelovati v postopku. To odločbo si vsekakor preberite, bodo vsi vaši dvomi razblinjeni. Se pravi, ocenjujem, da je to res totalna nevednost poznavanja sodobne pravne prakse na tem področju z vaše strani. Subjektivna presoja žalitve, na katero se sklicujete v opoziciji, je res tukaj zgrešena. Zdaj mi dovolite, da boste sploh razumeli, o čem se mi tu pogovarjamo – subjektivno dojemanje grožnje ni potrebno v kontekstu odločevalca na sodiščih. V tem jedrnem delu sodba oziroma odločba govori takole: »Zadostuje, da je grožnja objektivno zmožna ustvariti ustrahovanje oziroma vznemirjenje, in ni potrebno, da bi se oškodovanec zaradi tega dejansko počutil ustrahovanega ali vznemirjenega.« Tako odločba Višjega sodišča. »Kajti,« nadaljuje, »če bi se, bi šlo z vidika zavarovane dobrine osebne varnosti že za poškodbeno kaznivo dejanje in ne več za ogrozitveno kaznivo dejanje«. Torej ni več nujno, razlaga v odločbi senat višjih sodnikov, da se oškodovanec za to počuti ustrahovanega ali vznemirjenega, kajti subjektivni učinek grožnje na oškodovanca med zakonskimi znaki ni omenjen. Tako odločba lanskega leta. »Posledično ni potrebno, da bi opis kaznivega dejanja vseboval opis takšne posledice.« Se pravi, da so višji sodniki o tem vašem dvomu v subjektivno presojo grožnje dejansko črno na belem povedali. Tudi v sklepnem delu v sami obrazložitvi še enkrat poudarjajo: »Višje sodišče je zavzelo stališče, da za izvršitev kaznivega dejanja grožnje ni nujno, da bi se oškodovanec dejansko počutil ogroženega ali ustrahovanega, temveč zadostuje, da je grožnja objektivno zmožna ustvariti tako ustrahovanje oziroma vznemirjenje.« Se pravi, dajte svojim strokovnim službam naročiti, da vam to odločbo pripravijo, da boste imeli tudi vi črno na belem, da je ta dvom dejansko ovržen s strani senata Višjega sodišča. Kar se pa tiče samih amandmajev, ki bi ji seveda vi po dolgem in počez črtali. Pri amandmaju k 17. členu, kjer govorimo o spremembi načina pregona storilcev kaznivega dejanja grožnje, ste pa seveda tudi vi pravilno detektirali, saj tega ni težko razumeti, da je pregon na predlog na nek način podvrsta pregona po uradni dolžnosti, s tem se vsi strinjamo. Kaj v praksi to pomeni? Saj bo vse isto, kot je bilo do sedaj. Vse bo isto. Tožilec bo moral vse aktivnosti, tako kot jih je zdaj, izvesti, to se ne spreminja. On bo tisti, ki bo v tem postopku samostojen, neodvisen in se bo odločil za pregon ali pa tudi ne. Česa se pa res ne spreminja? Inkriminacije kaznivega dejanja. To se ne spreminja, ostane popolnoma enako, kot je to bilo do tega trenutka. Še enkrat, mene moti, to sem že na obravnavi na seji matičnega delovnega telesa povedal, ta vaša mantra: »neenaka obravnava«. Že če pustim vaše napačne ocene o prvorazrednih in drugorazrednih državljanih, vas v pravnem okviru dejansko negira sam Kazenski zakonik, ki ga v tem delu spreminjamo, mislim, da je že tudi kolega Ferjan o tem govoril. 353. člen v Kazenskem zakoniku se je omenjal, se pravi nasilje zoper najvišje predstavnike države. Takrat nobeden od vas ni temu nasprotoval oziroma ni negiral tega. In pa seveda preprečitev uradnega dejanja osebe po 299. členu Kazenskega zakonika. Vse to je že v Kazenskem zakoniku opredeljeno. S to spremembo načina pregona storilcev kaznivega dejanja pa bo, kot je rečeno, v svoji osnovi ostalo vse enako. Tožilec bo še vedno presojal v svojem postopku samostojno. Dejansko ta vaša mantra, da se to spreminja – to enostavno ni tako. Kar se pa tiče zamikov veljavnosti uveljavitve, ki jih predlagate. Ocenjujem, da je to z vaše strani neresno, da ne rečem celo nevarno početje. Tukaj vseeno tudi implementiramo direktivo s strani Evropske unije, to veste, da ni bil samo podtaknjenec – vi govorite samo o tako imenovanih podtaknjencih – ampak imamo tu prenos evropske zakonodaje v naš pravni red. Tukaj se pa jaz upravičeno bojim, če bi bil ta vaš štirimesečni zamik veljavnosti oziroma uveljavitve uporabe zakona potrjen. Seveda se to ne bo zgodilo, pa vendarle, hipotetično govorim. Bi pa seveda bilo sporno to, da so tu notri tudi kazniva dejanja s preprečevanja terorizma, korupcije, pranja denarja, in bi Slovenija seveda potem padla v to sivo cono, kjer zdaj zanikamo, kar bi se moralo tako rekoč urgentno uveljaviti, ker smo konkretno za to zadevo že dobili opomin s strani Evropske unije. Tako da ta vaš predlog je res v tem smislu čuden, mogoče celo vzbuja percepcijo določenega dela javnosti, da bi pa zdaj – ker to je namreč nadgradnja te zakonodaje s strani preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma – vi na nek način to radi še pustili v tej sivi coni. Tu se vprašajte, ko to vlagate, pripravljate amandmaje, kaj tudi posredno s tem delate našemu pravnemu redu. In še za zaključek. Amandma k 43. členu. Tu ste pa predlagali celo, da bi za eno leto odložili začetek uporabe zakona v zvezi s samo spremembo načina pregona storilcev kaznivega dejanja, da bi se morali vsi seznaniti s tem pa to v praksi uveljaviti in tako dalje. Mislim, da to zanikanje v kazenskem materialnem pravu ni v samem izhodišču kazenskega prava, tudi tukaj ste to na nek način grobo poteptali in na nek način vnaša ta vaš predlagani amandma nejasnost v pravni sistem. Tako da seveda teh amandmajev ne moremo nikakor niti z nekega strokovnega, pravnega gledišča podpreti, še manj pa s političnega aspekta, da bi zdaj še štiri mesece, kot predlagate, ti, ki dejansko na slovenskih ulicah grozijo, imeli na nek način potuho, »saj vidite, zdaj so veljavnost podaljšali za štiri mesece, še imamo možnost groziti s smrtjo in tako dalje pa se nam ne bo nič zgodilo, ker tako vemo, da je tožilstvo itak zelo pasivno«. Tega, spoštovani kolegi iz opozicije, ne bomo podprli. Za zaključek. Še enkrat, je signal, ki se nanaša ravno na to, da se ta spirala nasilja v naši državi mora prekiniti. Mislim, da bo tiste, ki v najhujših valih epidemije pozivajo k nezakonitim protestom, med njimi so tudi ti, ki štrlijo s temi grožnjami, doseglo to, da se tem naslovljencem iz zakona, najvišjim predstavnikom države, poslancem, ministrom, državnim svetnikom, vrhovnim, ustavnim sodnikom, enostavno nobenemu ne sme na ta način groziti. Jaz sem tudi obsodil, ko je kolegica Heferletova na razpravi na odboru rekla, da so grozili s smrtjo, jasno in glasno sem obsodil, da je pa to res zavržno početje, kaj šele, da bi se to dopustilo še dalje. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil državni sekretar Zlatko Ratej. Izvolite, imate besedo.
Predsedujoči, hvala za besedo. Naj povem, kot sem že poudaril tudi na matičnem odboru, da je ostra kritika predstavnikov države del svobode izražanja, ki je tudi kamenček v mozaiku pravne države in demokracije. Vendar – to sem tudi že takrat povedal – to ne velja za grožnje, ki so že po veljavni ureditvi kaznive. Zato bi danes tudi posebej poudaril, da trenutno kritika oblasti ni znak kaznivega dejanja grožnje po veljavni zakonodaji, in glede na to, da se s spremembami, z novelo Kazenskega zakonika ne spreminjajo znaki kaznivega dejanja grožnje, se potem tudi vsebinsko tega ne naslavlja na takšen način, kot je bilo danes v razpravi izpostavljeno. V zvezi s tem bi poudaril, da državni tožilec še vedno obdrži pravico do odločitve, ali bo vodil kazenski pregon, ob tem pa naj tudi poudarim, da so državni tožilci samostojni pri tej odločitvi. Danes je bila že izpostavljena lanska sodna praksa, pa bi jo tudi danes še rad, kot sem jo že na matičnem odboru, izpostavil in bi povzel, da iz nje izhaja, da zadostuje, da je grožnja objektivno zmožna ustvariti ustrahovanje ali vznemirjanje, prav tako pa iz te prakse izhaja, da mora biti grožnja objektivno zmožna ustvariti ustrahovanje ali vznemirjenje, prav tako pa ob tem ni potrebno, da bi se oškodovanec zaradi te grožnje dejansko počutil ustrahovanega ali vznemirjenega. Prav tako je bilo danes nekaj govora o tem, da morajo biti grožnje resne. Pri tem bi poudaril, kot sem že povedal, da je državni tožilec samostojen, še vedno obdrži pravico glede kazenskega pregona, tudi inkriminacija kaznivega dejanja grožnje se ne spreminja in bo po vsej verjetnosti moral, če grožnje niso resne, takšno ovadbo tudi zavreči. Danes je gospa poslanka izpostavila tudi, da jo zanima evolucija kaznivega dejanja grožnje. Leta 2008 sta obstajali v bistvu dve kaznivi dejanji, ki sta naslavljali grožnje. Šlo je za ogrožanje varnosti in za kaznivo dejanje grdega ravnanja. Obe kaznivi dejanji sta se preganjali na predlog. Z novelo v letu 2011 se je delno uvedel pregon na zasebno tožbo, delno pa na predlog, nato se je pa z novelo v letu 2015 – gre za novelo Kazenskega zakonika 1C – v celoti uvedel pregon na predlog in to velja še danes. Bi pa izpostavil še to, kar je bilo danes govora glede statistike. Ta se ne vodi po okoliščini, ali je oškodovanec uradna oseba. Prav tako pa lahko izpostavim, da iz podatkov pristojnih izhaja povečanje števila groženj, na primer iz letnega poročila državnih tožilstev za leto 2020 izhaja, da je kaznivo dejanje grožnje na tretjem mestu med najbolj ovajanimi kaznivimi dejanji v obdobju od leta 2015 do leta 2020. Prav tako iz statistike kriminalitete, ki jo letno pripravlja Statistični urad Republike Slovenije, izhaja povečanje postopkov v zvezi s kaznivim dejanjem grožnje pred policijo, in to s tisoč 543 zadev v letu 2018 na tisoč 917 zadev v letu 2020. Enake so tudi obsodbe za kaznivo dejanje grožnje z 220 v letu 2018 narastle na število 312 v letu 2020. Pri tem je seveda treba upoštevati tudi, da gre za zbirne podatke o kaznivem dejanju grožnje, ki je lahko storjeno proti komurkoli, saj se ločene statistike, kot sem že poudaril, v zvezi z visokimi predstavniki države oziroma vsemi uradnimi osebami ne vodijo. Lahko pa predvidevamo znotraj zbirnih podatkov tudi sorazmeren dvig groženj poti visokim predstavnikom države. Iz poročila policije za leto 2020 izhaja tudi povečanje groženj zoper policiste, s 37 v letu 2018 na 60 v letu 2020. Seveda gre v tem primeru za sume storitve kaznivega dejanja, ki se v nadaljnjih postopkih ne izkažejo vedno za zadostne v zvezi z znaki kaznivega dejanja. Toliko zaenkrat. Hvala.
Hvala lepa. Replika Nataša Sukič. Izvolite.
Spoštovani, ni tako enostavno. Pravite, še vedno bodo odločali sodni organi. Seveda bodo! Pri tem pa pozabljate, prvič, da se jim reže sredstva, očita se jim sodne zaostanke. To je ena stvar. Druga stvar pa je, da vemo, da v ozadju tiči ustvarjanje atmosfere strahu. Seveda bodo sodni organi to morali obdelovati in bodo seveda zavračali takšne nesmisle, kot je bila prijava, da je »Smrt janšizmu« grožnja. Ker ni, ker gre za ideologijo, ne človeka, ampak take stvari se bodo dalje poskušale preganjati. Kdo so arbitri, ki bodo o tem odločali? Ali ste pri tem opremili s kakšnimi dodatnimi akti ljudi, ki bodo odslej arbitri, z definicijo, kaj je grožnja? Ker če bo za nekoga grožnja »Smrt janšizmu«, potem vemo, kje smo, in to je ta absurd in te je to ustvarjanje atmosfere strahu in nelagodja. Ali bodo po novem organi pregona psihologi, ki bodo presodili, kdaj je kaj komu grožnja in kdaj ni? Tisti, ki se počuti ogroženega, je tisti, ki o tem presoja, in lahko že danes poda prijavo in že danes se to sankcionira. Jaz sem prejela grožnjo s smrtjo s strani neke navdušenke nad stranko SDS in sem to prijavila in postopek teče. Ni pa rabil zato nihče drug namesto mene prijaviti, tudi dvomim, da bi v tej konstelaciji kdo od dirigiranih grožnjo meni prijavil, bi pa prijavil transparent »Smrt janšizmu«. O tem govorimo, spoštovane in spoštovani. To ni neki standard za neko demokratično družbo – da padamo tako nizko, da bodo organi pregona arbitrarno presojali, kaj sploh je grožnja in kaj ni. O tem govorimo, spoštovane in spoštovani, da se razumemo. In tega nam ni treba. Da ne omenjam, da se ustvarja v družbi vtis, da se politični razred dviga nad ljudi. Pa lepo vas prosim, kam smo to zašli? Kazenski zakonik že ureja te zadeve, in če se komurkoli grozi, se to preganja po dolžnosti, ko to prijaviš. Pika. In to zadošča. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima Rudi Medved. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Če bi šlo samo za prenos direktiv Evropske unije v naš pravni red, v tem primeru Kazenski zakonik, verjemite, da v opoziciji ne bi predlagali zamika začetka uveljavitve teh spremembe niti ne bi imeli kakšnih bistvenih pripomb na ta prenos direktiv. Ampak jaz vas vprašam, katera direktiva, ki jo prenašamo v Kazenski zakonik, pa nalaga, da v naš pravni red uvedemo verbalni delikt. Katera je ta direktiva? Nikjer v Evropski uniji, znotraj Evropske unije česa takega ne poznajo. Mi zato, ker sodimo, da ta predlagani 17. člen po svoji vsebini ne pomeni nič drugega kot, po domače razloženo, verbalni delikt, predlagamo in vztrajamo, da se ta 17. člen iz predlaganega zakona črta. Glede na trenutne razmere v državi in potem ko si je politika skorajda v celoti podredila policijo, je treba seveda temu slediti zdaj še z zakonodajo, da bo policija lahko po nalogu politike ukrepala. Vprašajmo se, proti komu bo ukrepala na podlagi tega 17. člena, če ga seveda ne bomo črtali. Proti komu bo ukrepala? Danes smo tudi zelo jasno slišali v stališču največje vladne stranke – proti petkovim protestnikom. To je bilo popolnoma jasno povedano, torej proti petkovim protestnikom, proti bralcem ustave na Trgu republike, proti recitatorju, pesniku pred Državnim zborom. Proti tistim, ki si bodo drznili javno izreči kritiko oblasti. In popolnoma nič drugače si ni mogoče razlagati tega člena. Govorite o nasilju. Nasilje je izbruhnilo na nekih drugih protestih. Nasilje je tam izbruhnilo. Nenavadno je, nenavadno je, kako dolgo traja in kako težko je izslediti izgrednike, ki so povzročili to nezaslišano nasilje na ljubljanskih ulicah, da jih očitno še vedno niso našli. Za kaj gre policiji to tako počasi od rok? To nas tudi zanima. To nas tudi zanima. Ta vlada si bo do zadnjega diha prizadevala, da ta verbalni delikt spravi nekako v pravni red v Sloveniji. Do zadnjega diha. To je napovedal tudi že notranji minister Hojs, ko je ta poskus uvedbe verbalnega delikta propadel pri sprejemanju zakona o javnem redu in miru, ko je na pritisk javnosti in opozicije tisti člen vendarle letel iz zakona. Čeprav je tisto, kar je ostalo notri, tudi eno sračje gnezdo. Jaz ne vem, kako zdaj recimo policisti po novem izmerijo vznemirjenje, ko se dva soseda spreta in vpijeta drug na drugega zaradi žive meje. Samo kot primer. Takrat je tukaj, v tem državnem zboru notranji minister tudi napovedal, da ni nič takega, če tega ne bo v Zakonu o javnem redu in miru, bomo pa to vnesli v Kazenski zakonik. To je napovedal in mene čudi, čudi me to, da jim na Ministrstvu za pravosodje – kjer sem prepričan in vem, da so zbrani strokovnjaki, ki kaj vedo o pravnem redu – pravzaprav zakon oziroma člen napiše kar notranji minister in da je pravosodni minister pri tem tiho. Čeprav smo lahko slišali, seveda, da je stroka izredno skeptična do tega 17. člena, da je Vrhovno državno tožilstvo argumentirano zavrnilo možnost uveljavitve tega člena, da je Odvetniška zbornica proti, se vseeno minister Dikaučič ni oglasil. Se ni oglasil. Seveda, saj po eni strani razumem, on se drži tega, da ko neki postopki tečejo, on ne komentira. Torej ko očitno teče postopek sprejemanja zakona v Državnem zboru, tudi ne komentira, tako kot ne komentira na primer neimenovanja evropskih javnih tožilcev. Čudi, res čudi, da si minister Hojs nekaj zamisli in na pravosodnem ministrstvu skočijo, ne da bi sploh razmišljali. In kako skočijo? To je pa najpomembneje v vsej tej zgodbi. Ker v osnovi tega 17. člena ni bilo v predlagani noveli, ga ni bilo, kolikor je bil usklajevan s stroko. Čeprav zdaj nekateri strokovnjaki zanikajo, da bi s tem karkoli imeli, pa so vseeno navedeni, da so imeli. Ampak tega ni bilo do tistega trenutka, ko so zaokrožila znamenita pisma z naboji, čez noč se je pa ta člen pojavil v noveli zakona. Zakaj? Vas sprašujem, zakaj. To je popolnoma isto kot novela Zakona o javnem redu in miru, ko tega tako imenovanega verbalnega delikta prav tako ni bilo v osnovnem predlogu, potem se je zgodila pa Kredarica. Potem se je zgodila pa Kredarica in se je prav tako čez noč ta člen pojavil v zakonu. Kdo in zakaj in kdo ima kaj od tega, da se na ta način razburja javnost, razburja strokovno javnost, pravzaprav razburja tudi politično javnost? Na nek način lahko rečemo, da ko bo nekje ta verbalni delikt vendarle uzakonjen – in očitno kanite to storiti ravno v noveli Kazenskega zakonika – bomo lahko tako poljudno rekli, da ste končno uspeli sprejeti lex Janša. Ker kaj je pa pravzaprav drugega težnja vsega tega namena kot kako sankcionirati ljudi, ki javno kritizirajo vlado? Težnja je, da se končno zapre nekoga, ki bo proti tej vladi nekje nekaj javno izrekel ali pa bo bog ne daj držal v rokah še tisti transparent, na katerega ste v vladajoči stranki, predvsem v vladajoči stranki tako alergični. In to bo potem zgled, to bo potem zgled vsem ostalim: bolje, da ste tiho, bolje, da ste tiho, ker v Sloveniji velja verbalni delikt. Zato predlagamo črtanje tega 17. člena. Ker se bo počasi v zakonodaji vsega tega, ker diši po represiji, nabralo toliko, da bo prihodnja vlada, katerakoli že bo, te stvari zelo težko popravila. Zelo težko popravila. Poglejte si pri sprejemanju zakonodaje, v koliko primerih gre pri naših zahtevah in naših amandmajih preprosto za to, da se člen črta, ker ni potreben. V tem primeru ni potreben in tudi stroka vam je popolnoma jasno povedala, da ni potreben, pa pri tem še vedno vztrajate. Ko je kolega poslanec Ferjan v svoji razpravi dejal, da smo bili včasih v nekih drugih časih in da smo jim leta 1991 rekli ne hvala – včasih je bil tudi verbalni delikt, ki smo mu po osamosvojitvi in demokratizaciji te družbe rekli ne hvala. Predsednik Vlade Janez Janša je bil eden izmed velikih borcev proti verbalnemu deliktu, zato toliko bolj čudi, da hoče zdaj vlada, ki jo vodi ta isti Janez Janša, ob podpori koalicije tako vztrajno in na silo ta verbalni delikt vnovič po 30 letih uveljaviti v Republiki Sloveniji. Kaj pomeni sprejetje tega člena? Pomeni spremembo, veliko spremembo v slovenski družbi. Pomeni ustrahovano družbo.
Hvala lepa. Nisem čisto razumel. Metek ni verbalni delikt, pa ste govorili tudi o tem. Besedo ima Maša Kociper. Izvolite.
Lep pozdrav, poslanke in poslanci! Že nekaj let – kot nekateri veste, delala sem v pravosodju – od blizu spremljam delo pravosodnega ministrstva in se tudi zavedam tega, da je na tem področju vedno kar nekaj direktiv in konvencij in drugih raznih protokolov in tako naprej, ki jih je treba implementirati v domačo zakonodajo. To je nek proces, nek delovni proces, ki teče kontinuirano skozi leta in leta, zakonodaja se dopolnjuje in vsake toliko to ministrstvo pride potem v Državni zbor s potrditvijo nekih zakonov. Tudi v tem zakonu, o katerem se pogovarjamo danes, je zagotovo, saj sem pogledala, nekaj dobrih rešitev, nekaj potrebnih rešitev, nekaj rešitev, ki so se, sem prepričana, na tem ministrstvu pripravljale kar nekaj časa. Ampak kaj ti to pomaga, če je potem – saj vem, kako to gre – nekdo na Vladi zadnji hip dvignil telefon pa povedal: v zakon boste dali še to pa to? V zakon pride tak podtaknjenec, v člen ali dva, ki sproži popoln revolt ne samo opozicije, običajno tudi strokovne in splošne javnosti. In potem je celoten, morda dobronameren zakon ogrožen in ni sprejet zaradi enega takega podtaknjenca. Ta zakon, kot je bilo danes že neštetokrat povedano, ni izjema. Najbolj bode v oči to, da koalicija, kljub temu da je enkrat že bila neuspešna, poskuša z istim manevrom bolj strogega sankcioniranja pri kaznivem dejanju grožnje. Naj povem, da kar se tiče mene osebno, to ni stališče moje stranke, ampak mene osebno, tudi če bi to kaznivo dejanje bilo pregonljivo po uradni dolžnosti, zame to ni ne vem kakšna tragedija. S tem bi lahko živela, to se mi ne zdi ne konec demokracije ne konec sveta, verbalni delikt, samo po sebi to dejstvo. In bi se mi zdela v dilemi, ali po uradni dolžnosti ali na zasebno tožbo, celo rešitev po uradni dolžnosti boljša. Povedala vam bom svojo izkušnjo izpred nekaj let, ko sem dobila na domači naslov v nabiralnik z mojim imenom grožnjo ne samo meni osebno, ampak tudi mojima otrokoma, s spolom otrok, se pravi, nekdo je vedel, in kje smo doma in kakšnega spola so otroci. Takrat sem šla to prijavit na policijo in takrat je bila v veljavi ureditev na zasebno tožbo. Se pravi, gospod policist me je poslušal, zapisal in rekel, saj veste, gospa, na zasebno tožbo, tako da izvolite, poiščite si odvetnika in začnite to preganjati. Za kar se seveda nisem odločila, tudi nisem imela časa in tako naprej. Ampak tu ne gre za to dilemo. Tukaj gre za drugo dilemo, za dilemo, ali že sedanja ureditev, to je ureditev na predlog, zadostuje dilemam, o katerih sem zdaj govorila. V tem smislu zadostuje. Tako da je, kar se mene tiče, zame ključno to, da ti nekdo potem pomaga, nek strokovnjak, državni tožilec, in pelje ta postopek naprej, ne pa da ti to delaš s svojim odvetnikom, s svojimi stroški in tako naprej. Ta odgovor imamo v že obstoječi zakonodaji. Kar je zame pri tej spremembi zakona zato bolj zabavno, ni sam poskus spremembe, še poostritve pri tem členu. Zame je zanimivo in – kako bi rekla? – zabavno opazovati razvoj v Državnem zboru od trenutka, ko sem jaz prvič postala poslanka, tam nekje leta 2011. Takrat je bila dolga leta in še tudi vmes, ko je bila stranka SDS v opoziciji, za njih svoboda govora svetinja. Svetinja. Svoboda govora, to je pa nekaj absolutnega in vsak lahko vse reče, saj vendar velja svoboda govora. In oni to podpirajo, jo tudi uporabljajo, tudi zlorabljajo, zasebne diskreditacije in tako naprej, njihovi razni troli in kleti na socialnih medijih in tako naprej. Kadarkoli si je kdo karkoli drznil reči v smeri, treba je nekaj narediti glede sovražnega govora, glede pregona s strani tožilstva, se jim je hotelo zmešati – ker svoboda govora, to pa ne. Po svobodi govora se razlikujejo stari komunisti od naprednih demokratov. Zdaj pa, pazi ti to, eno leto in pol na Vladi, popoln preobrat. Da je preobrat popoln in da je razumevanje tega člena čisto drugačno, kot bi celo čisto tehnično nekdo, kot sem jaz, to razumel, mi pove razprava gospoda Ferjana. Kaj je on vse razumel, da je grožnja pri tistem tvitu?! Od vsega tistega, kar je prebral, bi pogojno lahko bila grožnja ena stvar. Če se njemu vsaka zmerljivka in to, da je gnida, ali kaj vse je tam pisalo, in da je za bruhati in tako naprej, zdi grožnja, potem nekdo zelo narobe razume tudi ta člen, o katerem govorimo danes. Da ga narobe razumete in da ga razumete kot neko sankcioniranje, kaže ves kontekst vašega delovanja. Sama taka sprememba Kazenskega zakonika – ajde, strokovna debata, po uradni dolžnosti ali na pregon, ali je zdaj to potrebno, kaj je boljše in tako naprej. Pogledati bi bilo treba seveda tudi sodno prakso, Ustavno sodišče, Evropsko sodišče za človekove pravice in bi se lahko strokovno pogovarjali, kaj je pravi nivo pri takem kaznivem dejanju. Ampak če mi pogledamo cel kontekst, v katerem smo v tem trenutku v tej družbi, stvari postanejo res čisto drugačne. Če pogledamo to, da ste včeraj z eno potezo prvič v zgodovini te države razrešili več kot 100 načelnikov policijskih postaj in komandirjev – v šusu so vsi dobili sklepe, da so razrešeni svojih funkcij – kaj takega se v tej državi še ni zgodilo. Če k dejstvu, da se takole menjava policiste – seveda z grožnjo, da če bomo ugotovili, da nisi pravi in da nisi naš, ne boš ponovno imenovan, saj kaj pa drugega – dodamo še, da Vlada že nekaj časa blokira imenovanje državnih tožilcev. O navadnih državnih tožilcih zdaj govorim. Na Vladi stojijo imena državnih tožilcev, ki niso imenovani že več mesecev, ker niso pravi. Pa sploh ne vem, kaj so nekateri naredili. Če k temu dodam znano zgodbo dveh delegiranih evropskih tožilcev, ki ju tudi ne želite poimenovati [[…]]
Kolegica, prosim, da se osredotočite na amandma.
Potem je ta kontekst še bolj nevaren. Še posebej, ker delegirani državni tožilci pregledujejo zlorabo uporabe evropskih sredstev. Če v tem kontekstu dodam še to [[…]]
Kolegica, prosim, da se osredotočite na amandma!
Da v tej hiši SDS ni imenoval dveh vrhovnih sodnikov, ki ju je predlagal Sodni svet, enostavno ju niso imenovali, ker so v nekih postopkih nekoč narobe odločili, potem vidimo, da gre za zaokrožen sistem delovanja, ki vključuje celotno represivno področje in celotne represivne organe. Sodni del oblasti, kamor sodijo sodišča in Sodni svet in tako naprej, kjer se jim tudi zmanjšuje financiranje, tožilstvo, ki ima tudi neko svojo samostojnost in neodvisnost, da ne omenjam zlorabe NPU, da ne omenjam zlorabe prisile in nasilja na demonstracijah, da ne omenjam, kot sem prej rekla, tega, kar se dogaja s policisti, in zdaj na tem področju represije še sprememba Kazenskega zakonika v smislu zaostritve. Vsaka stvar posebej, naključje, morda nerodnost, nedomišljenost, vse skupaj jasna tendenca. Jasna tendenca k avtoritarni državi, k državi popolne kontrole, državi, ki zopet razume, da se državo vodi z močjo, tako kot je bilo to nekoč, ne pa s pravnimi sredstvi in pravnim okvirom in pravnim redom, kot je to v modernih demokratičnih državah. Kljub temu da moja razprava kljub nekim intervencijam podpredsednika nikoli ni šla mimo okvira spremembe, ki sem jo umestila v nek kontekst dogajanja, bi za konec zaključila s konkretnim kaznivim dejanjem in šalo, ki sem jo enkrat že ponovila in pove, kaj vse je narobe s tako definicijo kaznivega dejanja. Ta šala je krožila po internetu in se je glasila takole. Na demonstracijah pred Državnim zborom eden od demonstrantov na glas kriči: »Primite Janeza, Janez je kriminalec!« In policist, odgovoren predstavnik policije, reče: »Veste kaj? Zdaj je pa dovolj, to je pa kaznivo dejanje.« Pa reče demonstrant: »Zakaj je kaznivo dejanje, saj jaz nisem rekel, kateri Janez je kriminalec.« In policaj mu reče: »Niste rekli, ampak vsi dobro vemo, na koga ste mislili.« Hvala lepa.
Hvala lepa. Res bi prosil vse, ki razpravljate in boste razpravljali, da se držite tematike amandmaja, člena, osnove oziroma baznega člena in tako naprej. Ni treba nobenih drugih stvari dodajati. Sicer pa se s tem členom širijo pooblastila, ne krčijo. In ne posega se v to, ampak se daje strokovne podlage za te stvari. Postopkovno Maša Kociper. Izvolite.
V smislu tolmačenja poslovnika, za katerega radi poveste, kako dobro ga poznate, se zdajle že nekaj časa sprašujem, ali so ti vaši komentarji vmes vaše razprave, na katere imamo mi repliko, ali to vi kar nekaj sami sebi govorite. Ker to ni procesno vodenje. Tako da prosim, povejte mi, po kateri točki poslovnika [[…]]
Kolegica, citirajte določbo poslovnika. Prosim, če [[…]]
Prosim, ne segajte mi v besedo, ker ste mi odobrili postopkovni predlog. In vas prosim, da mi poveste, po kateri točki poslovnika vi komentirate vmes razprave vsebinsko. Lepo prosim.
Kolegica, imam pravico za intervencije. Nisem vam posegel v razpravo, sem pa povedal, da člen širi pristojnosti in se uvaja postopek po uradni dolžnosti, strokovni postopek in ne osebni in tako naprej. Predlagam, no, da če boste drugič intervenirali, povejte določbo poslovnika, kje je prišlo do kršitve [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Vi jo povejte, ker ste vi zahtevali postopkovni predlog! Postopkovno Nataša Sukič. Kolega Koražija, če boste želeli, boste dobili besedo.
Spoštovani predsedujoči, to je postala praksa samo pri vas, da ves čas upadate v besedo, ko razpravljamo poslanke in poslanci predvsem opozicije. To se vidi skorajda pri vsaki točki dnevnega reda na plenarnih sejah. Zato ste vi dolžni nam pojasniti, tako kot terja kolegica Maša Kociper, po katerem členu Poslovnika Državnega zbora si vi jemljete pravico na tak način posegati v naše razprave, da med samo razpravo prekinjate in polemizirate. Ne da prekinjate, polemizirate s poslankami in poslanci. Konkretno, pri prejšnji točki ste polemizirali s kolegico Violeto Tomić, sem videla na lastne oči, ko sem spremljala sejo, zdajle ste isto naredili kolegici Maši Kociper in to počnete ves čas, ves čas to počenjate in ste edini od predsedujočih Državnega zbora, ki to počne. Zato nam, prosim, pojasnite, po katerem členu poslovnika si dopuščate tako svobodo poseganja v naše razprave in prekinjanje naših razprav. To imamo pravico izvedeti mi in ima pravico izvedeti javnost. Hvala lepa.
Kolegica Sukič, danes razpravljamo o tem, ali bo določilo, da se uvede postopek po uradni dolžnosti, ostalo v rešitvi, ki je zapisana, ali ne. Ne govorimo o delegiranih tožilcih, ne govorimo o razrešitvah vodij policijskih uprav, ne govorimo o tistem, kar stoji na Vladi, zato da se tožilci ne imenujejo, in tako naprej. Govorimo o konkretni zadevi. Konkretni zadevi. In predlagal sem in prej sem vam povedal, da vam vsem, ki boste razpravljali predlagam, da govorite o tistem, kar določajo člen in vloženi amandma ali pa vložena amandmaja. Ni treba o drugem. Kadar bo razprava o kakšni drugi zadevi, bomo pa razpravljali in bomo vodili razpravo tudi o drugem in tam pač ne bomo posegali. Razpravo bom vodil v skladu s poslovnikom in pravili, ki so tukaj. Postopkovno Nataša Sukič.
Še enkrat, spoštovani. Prvič. Zanima nas člen, ki vam dopušča svobodno interpretacijo tega, kaj pomeni razpravo v Državnem zboru. Kajti vsi vemo, da so v politiki stvari povezane, da ne moreš ti parcialno razpravljati o neki stvari, ne da bi bila ta stvar povezana s čim drugim. Stvari so torej v politiki močno prepletene, močno povezane in eni učinki imajo učinke na druge zakone in obratno. Mene zanima člen, ki vam dopušča vašo lastno, svobodno presojo, da vi odločate, kaj je dopustno in kaj ne. Vi dejansko že krnite svobodno besedo poslankam in poslancem. Ne samo, da danes tukaj govorimo o bodočem krnjenju svobodne besede državljanom [[…]]
Kolegica, vam bom takoj odgovoril.
Tukaj krnite besedo predstavnikom ljudstva. Vi nam ne dopustite razprave, politične razprave, kot rečeno. Stvari so prepletene. Prepletene in ni vseeno. Tudi to, o čemer razpravljamo danes, je zelo povezano z marsičim drugim in to vam dokazujemo v razpravah, vi pa nam tega ne dopuščate in nam jemljete besedo. Dejansko že krnite sploh svobodo govora v parlamentu, ne samo v Kazenskem zakoniku, kot zdaj to kanite narediti. Prosim za konkreten člen, ki vam dopušča svobodno interpretacijo vaših posegov. Hvala.
Jaz sem vam pa povedal, drugi stavek drugega odstavka 75. člena. Tam natančno piše, da govornik ali govorec lahko govori samo o tistem, kar je na dnevnem redu [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne. Ne drži. Povedal sem vam, kaj v teh razpravah ne drži. Nadaljujemo [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne dam več postopkovnih predlogov. Ne dam [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Dobro, bomo začeli. Predlagam, da so postopkovni predlogi postopkovni. Najprej Anja Bah Žibert.
Spoštovani, preden je kolegica rekla za postopkovno – saj se v bistvu res sploh ne da več delati, ker se vse nekaj prepleta – sem jaz dvignila roko, zato da bi se prijavila k razpravi, ker bo verjetno tekel naslednji krog. Ampak saj pravim, sploh se ne da delati, ker ljudje kar dvigujejo roke, tako da jaz se v bistvu prijavljam k razpravi.
V redu. Postopkovno Maša Kociper.
V tej postopkovni debati z vami bi samo, ker se sklicujete na člen, ki vam dovoljuje ravnanje, spomnila na to, da se sklicujete na člen, ki določa, da mora govorec govoriti o temi, ne pa na člen, ki bi določal, da lahko vi po tem, ko poslanec konča svojo razpravo, z njim vsebinsko debatirate o njegovi razpravi. Tako sami sebe s tem zanikate. Drugič. Jaz sem ves čas razpravljala o temi, opisala sem kontekst, ki mi ne dovoljuje, da bi konkretno zakonsko rešitev podprla. Če tega konteksta ne bi bilo, bi morda o taki spremembi zakona celo bila pripravljena razmisliti. Tako ne dovolim, da imate zadnjo besedo in da javnost misli, da smo kršili postopek v razpravi. Nismo! Kršite ga vi, ko komentirate za poslancem Medvedom, za poslanko Sukič, za menoj in še za kom naše razprave in dajete neka mnenja in pojasnila, za katere vas nihče ni vprašal.
Kolegica, če niste zadovoljni z mojim vodenjem in interpretacijo poslovnika imate možnost, da daste zadevo na Komisijo za poslovnik. Tukaj pa odloča predsedujoči. Kolegica Nataša Sukič, postopkovno.
Spoštovani, postopkovno predlagam, da nam jasno in glasno citirate, kaj piše v tem členu, ki vam omogoča vaše početje. Prav prosim, da nam to citirate, da bo javnost slišala, kaj pomenijo vaše intervencije v resnici. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Poglejte, naslednji drugi stavek tretjega odstavka natančno piše, da govorniku lahko seže v besede le predsedujoči. Ne piše pa, da tisti, ki govori, lahko sega v besedo predsedujočemu. Želi še kdo nadaljevati z razpravo? Bom sprožil postopek za prijavo. Izvolite, se prijaviti. Najprej dobi besedo Predrag Baković. Izvolite, imate besedo.
Ne dela. A, evo ga. V redu je. Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Moja razprava se bo nanašala predvsem na amandma k 17. členu. Na začetku bi rad pojasnil nekaj. Kaznivo dejanje, ki se preganja na predlog ali pa po uradni dolžnosti, so pravzaprav vsa kazniva dejanja, ki se preganjajo po uradni dolžnosti, s tem da je predpostavka, ki označuje institut predloga za pregon, torej se nanaša na to, da mora oškodovanec podati izrecno ta predlog in ko ga poda, gre za uradno pregonljivo kaznivo dejanje. Kar se tiče tega 17. člena, se strinjam s kolegi iz koalicije, ki so rekli, da se vsebinsko nič ne spreminja. To drži. Spreminja se pa to, da se umika predlog za pregon za ta kazniva dejanja za najvišje predstavnike države, poslance, Državnega sveta in tako naprej in za njih se prične po uradni dolžnosti. Kolega Kaloh me je nekaj dni nazaj prijazno spomnil ali pa opozoril na en judikat, ki govori o tem, da pravzaprav ni več potreben subjektivni občutek ogroženosti oziroma vznemirjenosti in dejansko ta judikat sem prebral in temu sledi. To lahko poudarim, vendar piše tudi naslednje: »Izvršitev kaznivega dejanja v temeljni obliki je zato po noveli KZ1B dokončana že, ko storilec v razmerju do oškodovanca izrazi resno grožnjo in se oškodovanec z njo seznani. Besedica »in« pomeni, da to ne gre za neko kumulativno, ampak da gre za obveznost. Torej, kaznivo dejanje je dokončano ne takrat, ko je bila grožnja izražena, ampak takrat, ko se oškodovanec z njo seznani. Na kakšen način to preiskovalci, potem dobijo to informacijo? Dobijo na tak način, da oškodovanca vpraša, ali ste seznanjeni. Jaz tukaj ne vidim nobenega razloga, zakaj ne bi ostalo to kot predlog za pregon. Če ostane kot predlog za pregon, se pravi, smo vsi enaki pred zakonom tako soseda, ki se skregata in si grozita zaradi neurejene meje, kot tudi, če se gre grožnjo izreči nekomu višjemu predstavniku. Seveda vrag ni videl mira in sem šel brat tudi tole novelo KZ-1B in obrazložitev k temu 135. členu. In poslušajte, kaj noter piše. Razpravljajo o tem, kakšna bi bila razlika med tem kaznivim dejanjem in prekrškom zoper javni red in mir. In piše takole – torej to piše zakonodajalec, to piše zakonodajalec oziroma predlagatelj, pa potem je to zakonodajalec sprejel –, da kvalitativna razlika je v okoliščini, da se vsebina grožnje – pazite – in posledično občutek ogroženosti [[...]]Ker zakaj bi se moral oškodovanec s tem seznaniti? Verjetno zato, da pojasni, da je ogrožen zaradi tega. Torej govori, razlika je v okoliščini, da se vsebina grožnje in posledično občutek ogroženosti pri kaznivem dejanju nanaša na neposredni napad zoper življenje ali telo in druge navedene najpomembnejše dobrine konkretnega oškodovanca, podan je namen storilca v smeri ustrahovanja ali vznemirjenja prav določene osebe. Jaz spoštujem ta judikat, ki ga je kolega Kaloh seveda izpostavil, in ne morem oporekati. Ja, ampak mi imamo vseeno tri veje oblasti. Imamo sodno, imamo zakonodajno in imamo izvršilno. In če zakonodajna nekako na nek način predpiše in pojasni tudi, kaj je peljalo k temu, da se ta zadeva spremeni, potem je situacija po moji oceni dovolj jasna. Dovolj jasna. In ne problematiziram drugega kot to, da uradna dolžnost pravzaprav tehnično ni izvedljiva, ker kaznivo dejanje ni dokončano, dokler se oškodovanec ne seznani z grožnjo. To pomeni, da v vseh teh zgodbah, ki so botrovale tem spremembam in se nanašajo na neke demonstracije, na transparente, ubij tega, ubij onega in tako naprej, ne more [[…]]Do dokončanja kaznivega dejanja pride šele takrat, ko se oškodovanec s tem seznani. In to je tudi smisel predloga za pregon. In zaradi tega menim, da bi bilo prav, da ostane tako, kot je. Poglejte primer. Kolega Ferjan je prej razlagal te stvari, o katerih so tudi kolegice razpravljale. Res je, ni lepo in ni prav in vsak se slabo počuti, ko bere te stvari. Na eni od svojih razprav v preteklosti sem že dal nek izziv, da niti ni pomembno, kdo je vrgel tisti prvi kamen, da se je sprožil plaz sovražnega govora, ampak predvsem smo mi tukaj krivi. Pa mi mladi niti ne toliko, kakor tisti stari, ki so že mnogo let tukaj. In takrat sem dal tudi izziv, da če smo sposobni en mesec vzdržati se sovražnega govora in pa nekih, bom rekel, klofut, takih in drugačnih. Pa nismo tri dni zdržali. Hočem reči to, da pri tem, kar je kolega Ferjan povedal, gre večinoma za razžalitev. Tudi ne gre za resno grožnjo, ker mora biti podana resna grožnja. In gre za razžalitev. In kaj se je zgodilo leta 2014? Leta 2014 ste iz Kazenskega zakonika črtali kazniva dejanja zoper čast in dobro ime, in sicer ste napisali – tisti, ki ste bili takrat seveda v Državnem zboru –, da se dejanja iz 158., 166. člena, ki so storjena proti državnemu organu in vojaškim osebam in tako naprej, preganjajo na predlog, razen za uradne osebe iz 1. točke 29. člena. A veste, kdo je pa v 1. točki? Smo pa mi poslanci, pa vsi ostali; tisti, ki ste jih zdaj noter nazaj prinesli. In sem šel gledat, kdo je glasoval in kako ste glasovali takrat. Vsi ste podprli, vsi ste podprli, tudi SDS, tudi NSi, tudi SMC. In zdaj meni tukaj ni jasno. Zaradi trenutne situacije, kakršno imamo, ko je vse napeto zaradi korone in ne vem česa še vse, bomo zdaj ad hoc to spreminjali. Takrat ste noter napisali, da je to potrebno zaradi tega, ker pač moramo politiki malo več prenesti. Jaz se ne strinjam in sem prvi, ki obsojam to, da poslanec in kdorkoli, ne samo poslanec, kdorkoli, ne sme dobiti: prišli bomo pote, ti si [[…]], obkladanje z raznimi žaljivkami. Ampak spoštovani, veliko smo sami si pripomogli k temu! Veste, če mi en drugega s tem obkladamo, potem bojo rekli tudi ljudje, če lahko oni, lahko tudi mi. Ne gre po sistemu, da kar je dovoljeno bogu, ni dovoljeno volu. To ne gre po tem sistemu. Ljudje imajo v nas ogledalo in nas gledajo. In jaz ne razumem. Dobro, razumem te starejše, ki ste nekako že v tem fazonu nekaj časa, če lahko rečem temu tako, ampak neke mlade, ki ste polni, bom rekel, že strupa, strupa in nekega sovraštva, ki ga izražate preko besed, ampak že z neverbalno komunikacijo. In tudi to šteje, spoštovani kolegi. In če ne bomo mi tukaj sami začeli s to zadevo na ta način, da bomo se vzdrževali ali pa zadrževali teh izpadov, pa ne govorim sedaj samo desni strani, govorim tudi, če želite, v moji stranki, v levi opciji in tako naprej. Vsepovsod. Jaz se poskušam tega držati in se bom tudi ves čas. Še enkrat, predlog za pregon je dovolj močan institut tudi za državne organe, tudi za funkcionarje, da situacijo obvladujemo lahko. Seveda pa mora biti podana resna grožnja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Seveda se bom omejila na temo današnje razprave oziroma točke dnevnega reda. Res pa je, da pač moram povedati tudi to, da je včasih v tem državnem zboru res prav težko delati, ker pač eni kar naprej ovirajo delo z nekimi postopkovnimi predlogi, ki to sploh niso. Upam, da bo res vsak predsedujoči vodil sejo tako, da bo imel enake vatle in bo te ljudi tudi primerno ustavljal. Kajti drugače lahko poslušamo cel dan samo eno osebo, ki prihaja z nasprotne strani, praktično cel dan njene postopkovne predloge. Nekaj je postopkovni, nekaj je pa zloraba. Toliko.
Predlagam, da greste na vsebino.
Tako, grem na vsebino, absolutno. Najprej moram odgovoriti na to, kar se je očitalo kolegu Ferjanu, ki je pravzaprav imel zelo kakovostno razpravo, in mislim, da je v bistvu to problem, ker je zadel tisto bistveno in potem seveda nastane problem. Najbolj se mi zdi, bom rekla, neko presenečenje s strani SD, ko so govorili, da pač nekaj je sovražni govor, nekaj ni sovražni govor, nekaj bi lahko bil sovražni govor, nekaj lahko nekdo samo reče, pa to ni sovražni govor. Mislim, da ne vi, ne jaz, ne noben v tem prostoru ne more zagarantirati, kaj v bistvu hoče tista oseba, ki se izraža sovražno. Pač, ti lahko izdaš grožnjo, pa bo nekdo rekel, pa saj ta oseba to ne misli resno in tako naprej. Ni čisto tako in jaz sem pač tista zagovornica, da je treba pač vsako grožnjo seveda zelo zelo natančno preveriti in seveda tudi sankcionirati. Kajti, od verbalnega nasilja je samo še korak do fizičnega; in to smo spoznali. Če ne drugje smo spoznali na teh protestih, ki so se še pred imenovanjem te vlade protesti glede te vlade. Na teh protestih je v nekem danem trenutku vse skupaj prešlo meje. Spomnite se Zlatka, spomnite se njegovih pajdašev, ali kakorkoli lahko rečem, s kriminalno zgodovino, in ti so jasno in glasno hoteli obračunati po naših ulicah in ljudi, Slovence naganjati iz tako imenovanih njihovih mest. To se je dogajalo in to smo slišali vsi. Sedaj pa, kar se tiče samega amandmaja. To, da ste nekako z amandmaji začeli prestavljati uveljavitev tega zakona, je nekoliko nenavadno. Sicer je kolegica Maša Kociper rekla, da se njej zdi to sprejemanje ali spreminjanje zakona prav zabavno. Meni se ne zdi ta tema prav nič zabavna, zame je ta tema zelo resna in imamo v državi problem. In če pač nekdo to temo jemlje res tako lahkotno, da pripravi amandma in reče, da je potrebna uveljavitev čez eno leto, za nekatere pa čez štiri mesece, kaže na to, da se temu predlogu posmehuje. Zapis v amandmaju, da je potrebno zakon, neke zadeve, v bistvu uveljaviti šele čez eno leto in v obrazložitvi piše, da je to zato, da se bo lahko sistem prilagodil, potem veste, da se delate norca. Zapomnimo si, to vi radi predvsem poudarjate, da je vojna za Slovenijo trajala 10 dni. Si predstavljate? Tukaj pa govorimo o tem, da neko uveljavitev zakona bi bilo potrebno vpeljati šele čez leto dni, ker se mora sistem prilagoditi. To so smešne pa neresne stvari. Za nekatere druge govorite, da čez štiri mesece, da se uveljavijo po sprejetju zakona. Se pravi, zakon se sprejme danes, uveljavitev čez štiri mesece. To je pa že kolega Ferjan zelo dobro povedal, da je zadeva zelo zanimiva, ker sovpada z volitvami. Torej, štiri mesece dajmo še, kajne, pa še kakšno stopnjo gor, pri teh grožnjah, potem pa, itak bo tako, kot bo. Ampak, pustimo zdaj to, to so vaši amandmaji, imate vso pravico in možnost, da jih vlagate. Ampak bi se pa tukaj zadržala pri tem, ko govorite, vi, vi. Sedaj pač hočete uničite vsako komunikacijo, vsako kritiko hočete uničiti; se pravi, kritik ne sme biti. Ljudje morajo to spoštovati, ampak poglejte, danes temu nasprotujete, vaš podmladek pa je zahteval uveljavitev na Twitterju ali pa na socialnih omrežjih tako imenovano spletno policijo. To je pa vaš predlog, pač vašega podmladka, vi se nikoli niste od tema, pač, distancirali. Pa kakorkoli. Se pravi, če se nekdo ne distancira od lastnega podmladka, menim, da ga pri tem podpira. Ampak, to je bil pa vaš predlog. Tam bi šlo lahko že za navadno kritiko, pa bi posegla neka spletna policija. Tukaj pa govorimo o začetku postopka, pregona po uradni dolžnosti, ki itak bo moral biti izkazan, ampak po vaši spletni policiji pa zadeva ne bi bila takšna, – kajne? In še več, samo da vemo, kje smo. V času vaše vlade, je gospod, ki se je obrnil tudi name, nekaj zapisal glede vaše predsednice. Nič kaj takega. Pa vi bi danes rekli, to še žaljivka ni, ampak zanimivo, policija je bila na vratih. Gospod je bil obravnavan. Zelo hitro ene stvari v državi stečejo, če se mogoče omeni kakšno ime, ki pride iz vaših vrst. Ampak glejte, če bodo veljala pravila za vse in enaki vatli, bom jaz prva, ki bom to podpirala, ampak naj veljajo. Kar naprej poslušam to mantro, da se je vse nekako začelo z nekimi tviti, nekimi žaljivimi zapisi in da se je to stopnjevalo. Kolegice in kolegi, kje ste bili leta 2014? Nekateri v politiki, nekateri ste opravljali neka druga dela, različna [[…]]Ampak naj vas spomnim, takrat je bivši predsednik države na ulici obračunal z novinarko. Takrat je bila ta novinarka zaposlena na Kanalu A in Milan Kučan je z njo presenetljivo žaljivo, seksistično obračunal z izjavo, novinarka ga je nekaj vprašala in Kučan ji je odgovoril: »A niste še poročeni?« Na njeno vsebinsko vprašanje je odgovor, a niste še poročeni! in novinarka je odgovorila, da ne. In on je dejal: »Potem se ukvarjajte s tem.« Ali ste kdajkoli slišali, da bi kdo kaj govoril o tem, da se Milan Kučan ni primerno obnašal, odzval na njeno vprašanje. Nikoli! Je pa nekaj drugega presenetljivo, jaz sicer ne vem. Glejte, to govorim povsem laično in ne vem, ampak te novinarke nisem več videla. Ne vem, ali je zapustila delovno mesto ali se je sama naveličala, glejte, to prepuščam drugim, ona verjetno ve, ampak jaz je nisem videla. Na primer, to je bila ena taka zanimiva zadeva, ki govori o tem, kako se potem neke stvari stopnjujejo ali pa so primerne, ko gre za eno politično opcijo, in povsem neprimerne, ko gre za drugo politično opcijo. Se pravi, tukaj, da bi pač neke stvari uveljavljali, to je zgolj nek manever, s katerim poskušate doseči, da se sovražni govor ne bi preganjal po uradni dolžnosti. Mislim, da je prav, da se in da to velja za vse, za vse. Se pravi, da ne gre za to, da [[…]]Vi dobro veste, kako je, da nek posameznik ne reagira mogoče tako ali pa si misli, pa saj ni tako grozno, nekateri kar jejo in jejo neke žalitve. Ampak veste, te se kopičijo. Jaz ne bom ocenjevala, katera žalitev je hujša, katera je manj huda, katera grožnja je hujša, katera je manj huda ali pa, katera je resna in katera ni resna. Tega jaz ne morem preceniti. To naj tisti, ki so za to poklicani. Upam pa, to sem hotela s to razpravo povedati, da bomo pri tem korektni in da bo veljalo za vse enako. Če bom izjavila jaz ali kolegica Meira, da bova obedve v bistvu na nek način bili deležni enake obravnave. Ampak to se ne dogaja. To se ne dogaja. Upam, da bo ta novela vendarle sprejeta, da bo pač ta zadeva obveljala tako, kot je predlagano z zakonom. Ampak veste, menim pa, da vendarle razmislimo, ker danes se lahko poliva gnoj po eni politični opciji. Ne govorim tega samo vam, poslušajte razprave, ki so bile. Govori se še kar naprej, da je janšizem ideologija in tako naprej. Veste, to ne, da je smešno, to je žalostno. Veste, ne morem rešiti danes, potem reče kolegica Maša Kociper, »se vam hoče kar zmešati, če kdo kaj o vam reče«. Mislim, poglejte to, že tukaj notri imamo pač nivo govora tak, da ni za nikamor. Meni se nič ne meša. Vem pa, da je velik problem, to pa sem govorila s stroko, ko se neke stvari v državi tolerirajo, sem pa o tem govorila z določenimi predstavniki stroke s tega področja in pravijo, da smo zelo na tankem ledu vsi skupaj. In v tej Sloveniji so se v preteklosti že zgodile hude stvari. Dobro vemo, da je eden od predsedniških kandidatov bil umorjen. Že takrat bi morali biti alarmi tako naštimani, bi jaz rekla, da se to vse uredi, ampak tako pač je. Zdaj smo tukaj, kjer smo. Skratka, dajte razmisliti vsi skupaj. Mislim, da gre to za dobro vseh nas in da pač ljudje vedo, da nekje so meje. Da nekje so meje in prav je, da če jih ne znajo postaviti sami, jih mora pač postaviti zakonodajalec. Nekdo jih mora postaviti. To pa, kar se pa tiče, da se pa zdaj osredotočamo na nek delokrog policistov, na neke obveznosti policistov, kdo je prvi in tako naprej, bom pa zaključila samo z enim: naj dvigne ali pa vrže kamen tisti, ki nima madeža. Ampak veste, kako je s to zadevo. Tako da razmislite o tem amandmaju, o amandmaju, ki ste ga vložili, da vendarle vidite, da ni dober, da je nekako malo iz trte zvit in da bi bilo mogoče dobro da do uveljavitve te zakonske spremembe vendarle pride.
Hvala lepa. Replika ali je razprava? Postopkovno, Baković najprej. Prej je prosil. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, jaz bi samo apeliral na vas in seveda tudi na vse razpravljavce, da se fokusiramo na temo samo. Za kaj gre? Verjamem, da lahko razlagamo v kontekstu sovražni govor, ampak če se pogovarjamo o amandmaju k 17. členi, ki govori o kaznivem dejanju grožnje, moram povedati, da sovražni govor v bistvu zajema kazniva dejanja javno spodbujanje sovraštva, nasilja ali nestrpnosti, ki pa ni predmet tega. In ne moremo mešati, ker tudi ljudje ne bodo razumeli, da grožnja je eno, torej en delikt, sovražni govor je pa drug delikt in kazniva dejanja zoper čast in dobro ime so tretji delikt. Kaj hočem povedati in kakšen je moj postopkovni predlog? Ta, da se fokusirajmo, torej če razpravljamo o grožnji, se fokusirajmo na grožnjo ne na sovražni govor, ker to je popolnoma nekaj drugega, pravnoformalno gledam. Razumem kontekst, v katerem je kolegica razpravljala, ampak vendar, to bega tiste, ki ne poznajo, in seveda tudi ljudi. Sovražni govor je en del, grožnja sama je drug del in debata in pa seveda razprava teče o grožnji. Hvala.
Hvala lepa. Tudi sam ves čas poskušam usmeriti v besedilo osnovnega člena, popravljenega člena in amandmaja in ne vem, upam, da tisti, ki pokrivate področje, pač razumete, kako naj bi razprava tekla. Nataša Sukič, postopkovno. Izvolite.
Spoštovani, potem vas pa res prosim, da nimate dvojnih vatlov in da to dosledno to vašo interpretacijo, kaj je predmet debate in kaj ni, udejanjate tako pri opozicijskih kot koalicijskih poslancih. Pravkar je kolegica tudi malo zaplavala izven okvirov, pa je niste prav nič prekinjali. Zato prosim, da to dosledno izvajate nad vsemi ali pa nad nobenim. Boljše bi bilo nad nobenim, ker nam posegate v razprave, ampak če se že greste to, kar se greste, se pojdite pri vseh. Hvala.
Hvala za opozorilo. Trudim se. Poglejte, tudi kolegico sem na začetku njene razprave že opozoril, da naj gre na temo in amandma. Tako da to počnem skladno s poslovnikom. Mislim, da je šlo korektno v tem delu. Postopkovno?
Predsednik, imam postopkovno. Res prosim, da opozorite oba pred menoj. Kolega Bakovića jaz razumem, ampak če bi on mene poslušal, sem povedala, da neko verbalno nasilje bodisi najprej se začne z nekim govorim, sovražnim govorom in da to gre vedno naprej in so kmalu grožnje. Jaz sem razpravljala o tem. Govoril sem o tem, kako pride do groženj [[…]]
Kolegica Bah, postopkovno [[…]]
Samo, da povem.
[[…]]je namenjeno predsedujočemu, ne kolegu Bakoviću ne Sukičevi.
Saj pravim, odgovarjam pač, da je moj postopkovni predlog, da podajajo ljudje postopkovno, ko gre za postopkovno. Jaz nisem šla izven razprave. Sicer bi bilo prav, da dobim tudi opomin, ampak nisem šla, ker sem govorila o amandmajih.
Kolegica in ostali, prosim, da se kakšnih takih navodil predsedujočemu ne poslužujete, koga naj opomnim pa koga ne. To bom storil sam po svoji lastni presoji. Jaz nisem vezan na tovrstna navodila, tudi drugi predsedujoči ne, kakorkoli, kdor od nas sejo vodo. Predlagam, da se takih trikov, ki niso postopkovne narave, ne poslužujete. Želi še kdo razpravo o tem členu? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 45. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O LEKARNIŠKI DEJAVNOTI. Državni svet je na 27. izredni seji 27. oktobra 2021 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o spremembi in dopolnitvi Zakona o lekarniški dejavnosti. Za uvodno predstavitev bi moral dati besedo predstavniku Državnega sveta. Je tam? Aha, izvolite. Gospod Kovšca, imate besedo. Prosim, če pridete za govornico.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Novela Zakon o lekarniški dejavnosti ZLD-1C predvideva dopolnitev 26. člena Zakona o lekarniški dejavnosti, s katero se dodajo novi tretji, četrti in peti odstavek, ki določajo, da lahko pod določenimi pogoji javni lekarniški zavod ali samoupravna lokalna skupnost ustanovita organizacijo, katere temeljna dejavnost je dobava zdravil. Veljavni 26. člen Zakon o lekarniški dejavnosti-1 prepoveduje tako imenovane vertikalne lastniške oziroma kapitalske povezave v obe smeri. Tako izvajalci lekarniške dejavnosti ne smejo ustanavljati, voditi ali nadzirati pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost ali prometa na debelo z zdravili. Prav tako pa pravne osebe, ki opravljajo dejavnost prometa z zdravili na debelo, ne smejo imeti v lasti deležev v kapitalu ali drugih naložb v pravnih osebah, ki opravljajo lekarniško dejavnost. Na podlagi sprejete dopolnitve bi tako še vedno ostale prepoved ustanavljanja pravnih oseb, ki opravljajo lekarniško dejavnost s strani pravnih oseb, ki opravljajo dejavnost proizvodnje ali prometa na debelo z zdravili, prav tako pa organizacije, katerih temeljna dejavnost je dobava zdravil, še vedno ne bi smele ustanavljati zasebnih lekarn. Takšno organizacijo bi lahko ustanovil le javni lekarniški zavod ali samoupravna lokalna skupnost, prav to pa vzpostavlja neenakopravnost deležnikov na trgu, s tem pa tudi kršil ustavno določeno svobodno gospodarsko pobudo. Taka ureditev pa v neenak položaj postavlja tudi lokalne skupnosti, saj manjše lokalne skupnosti ne bodo v stanju zagotovi virov za ustanovitev in delovanje svoje lastne organizacije za preskrbo z zdravili. Prav zaradi tega so predlagani rešitvi nasprotovali Gospodarska zbornica Slovenije, Združenje zasebnih lekarn, Trgovinska zbornica Slovenije, Sekcija veletrgovcev z zdravili, Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije ter Združenje delodajalcev Slovenije. V okviru obravnave Zakona o lekarniški dejavnosti-1C na 16. redni seji Odbora Državnega zbora za zdravstvo so rešitvi nasprotovali tudi pristojna Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, Vlada Republike Slovenije, Javna agencije Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke, Lekarniška zbornica Slovenije, Zveza društev upokojencev Slovenije in še bi lahko našteval. Enostranski možnosti vzpostavitve kapitalske lastniške povezave je z vidika varstva konkurence nasprotovala tudi Javna agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence, kar izhaja iz njenega stališča, ki je objavljeno na spletni strani Državnega zbora. V okviru druge obravnave Zakona o lekarniški dejavnosti-1C je k dopolnjenemu predlogu zakona podal svoje mnenje tudi Državni svet. Kot izhaja iz mnenja, Državni svet dopolnjenega predloga zakona ni podprl, saj je v predlogu prepoznal poskus prevlade interesov kapitala nad interesom zaščite zdravja prebivalstva ter grožnjo delovanju celotne javne lekarniške mreže. To piše na osmi strani dokumenta. Uveljavitev sprejete rešitve bi povzročila nižanje standardov oskrbe, ki jih med drugim določata tako Zakon o zdravilih kot tudi Direktiva 2001/83 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini, Uradni list št. 311 z dne 28. 11. 2001, stran 67. Zadnjič je bila spremenjena direktiva 2012/26 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o spremembi Direktive 2001/83, kar zadeva farmakovigilanco. Predlagane rešitve niso skladne tudi z določili Zakona o zdravilih-2, ki med drugim določa obveznosti izvajanja storitve v javnem interesu, obveznosti oskrbe z vsemi zdravili, obveznosti oskrbe vseh poslovnih subjektov, kot to določa Zakon o zdravilih-2. Zakon o zdravilih-2, ki je usklajen z direktivo, namreč v 107. členu določa, da mora pravna oseba, ki izvaja dejavnost dobave zdravil, pridobiti dovoljenje regulatornega organa za opravljanje dejavnosti prometa z zdravili na debelo. Organizacija, katere temeljna dejavnost je dobava zdravil, ki bi bila ustanovljena po novem tretjem ali četrtem odstavku 26. člena ZLD-1, ne bi bila sposobna in dolžna izvajanja storitev v javnem interesu, kot je to določeno v 108. členu Zakona o zdravilih. [[znak za konec razprave]] Če mi je omogočeno še minuto. V nasprotnem primeru [[…]]
Izvolite.
Ker se Državni svet nima več možnosti oglašati.
Izvolite. [[oglašanje iz dvorane]] Gospod Kovšca, izvolite. Vodim sejo jaz, ne Lidija Divjak Mirnik.
Spoštovani predsedujoči, ob zadnjem nastopu v Državnem zboru mi je bilo sugerirano, da zaradi ekonomičnosti izrabe razpoložljivega časa ne predstavim mnenja Državnega sveta, jaz pa poslovniško ne morem tukaj govoriti nič drugega kot tisto, kar je uradno sprejeto mnenje Državnega sveta. Glede na kratek razpoložljivi čas bom spoštoval vaš poslovnik, ne bom vam kradel časa. Žal pa takšne materije, kot je odločitev o vetu Državnega sveta, predstaviti v petih minutah mnenje Državnega sveta, ni možno. Meni je zelo žal. Mislim, da javnost ima pravico vedeti, da Državni svet tukaj lahko nastopa samo pet minut in potem nima več možnosti obrazlagati svojih stališč, odgovarjati na vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kovšca. Zdaj samo, da vas seznanim, da je tudi vaše mnenje pisno razdeljeno, tako da je tudi vsem poslancem dostopno. Postopkovno Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala za postopkovno. Predsednik Državnega sveta je imel možnost priti na Odbor za zdravstvo in tam predstaviti vse svoje stališče in stališče Državnega sveta. Razpravljal pet ur [[…]]
Kolegica, postopkovno je namenjeno meni, ne kolegu Kovšci.
[[…]]če je želel, pa tega ni storil. Zakaj tega ni storil, ne vem in me tudi ne zanima. Tukaj pa nima nobene pravice, da nam krade naš čas. Hvala.
Kolegica Lidija Divjak Mirnik, sejo Državnega zbora vodi predsedujoči. To sem vam že prej povedal. Mislim pa, da je precej nespodobno, da se poslanka na plenarni seji Državnega zbora tako nespodobno obregne ob predsednika Državnega sveta, ki je konstitutivni del in ima tudi pravic povedati. Je nekoliko daljše bilo, zaprosil je, predsedujoči pa odloča o tem, ali bo dal ali ne bo dal in nismo kršili tukaj pravzaprav nobene zadeve. Nadaljujemo. Zahtevo je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zdravstvo. Za predstavitev mnenja odbora dajem besedo predsednici Anji Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. No, jaz bom kratka. Zakon o lekarniški dejavnosti smo na Odboru za zdravje na svoji 64. nujni seji 5. 11. obravnavali, kajti prišla je zahteva Državnega sveta za ponovno odločanje v Državnem zboru. Dejstvo je, da glede Zakona o lekarniški dejavnosti oziroma o spremembah imamo pro in kontra; na eni strani imamo poslance, ki ta zakon podpirajo, na drugi strani so poslanci, ki temu zakonu nasprotujejo. Svoje mnenje k zakonu oziroma ponovni obravnavi je podala tudi Zakonodajno-pravna služba. Svoje mnenje je podalo tudi Ministrstvo za zdravje. Po razpravi pa smo tudi glasovali in sprejeli naslednji sklep, da Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lekarniški dejavnosti v bistvu ni ustrezen oziroma za njegovo ustreznost ni glasovalo dovolj poslank in poslancev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predlagatelju zakona mag. Dušanu Verbiču. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav! Predvidevam, predsedujoči, da bom mogoče tudi jaz imel mogoče malce več, v kolikor se bo izteklo. Zakaj je bil vložen veto Državnega sveta na spremembo Zakona o lekarniški dejavnosti, ki ima samo en, in to je 6. člen? Legitimna odločitev Državnega sveta, vendar je potrebno ponovno izpostaviti, da ta 6. člena v celoti prenaša Evropsko direktivo številka 24, poznana pod »in house« za javna naročila, katerih namen je izključno preprečitev plenjenje javnega sektorja s strani zasebnega sektorja. Veto Državnega sveta je v celoti razgalil slovensko politiko, farmacevtsko stroko in z njo povezano mreženje, ki obstaja in deluje na področju lekarniške dejavnosti. Lekarniška dejavnost in z njo povezana dobava zdravil je izredno dobičkonosen posel, ki pa se izkazuje, da del politike in z njo mrežne povezave aktivno delujejo v zadnjem letu, še posebno zadnji mesec, da se dobro delujoči javni lekarniški zavodi sistematično osiromašijo v njihovem delovanju. Pri tem pa se sklicuje na tako imenovano strokovno javnost, in to je rešitev v privatizaciji celotne lekarniške dejavnosti v Republiki Sloveniji. Kdo predstavlja tako imenovano strokovno javnost, pa v nadaljevanju. Namera po privatizaciji se v prvi vrsti izkazuje s strani državne sekretarke Ministrstvo za zdravje s svojimi sodelavci, ki vseskozi nasprotuje Evropski direktivi številka 24, in daje vzorčno primerjavo ureditve posameznih dežel znotraj držav EU, in sicer da edino farmacevti morajo biti lastniki lekarn ali dobaviteljev zdravil. Tovrstna utemeljitev sledi Lekarniški zbornici Slovenije in lobistični strokovni javnosti. Izjave državne sekretarke na matičnem odboru za zdravje je bila naslednja: »Glede vertikalnih povezav, gre za čisti goli kapitalski interes dveh velikih mestnih občin.« Popolno zavajanje in nepoznavanje 38. člena veljavnega Zakona o lekarniški dejavnosti. Nadalje njena izjava: »Večinski ali izključni lastniki lekarn morajo biti farmacevtski strokovni delavci.« Glede Farmadenta in Grosista pa njena trditev, da sta to dve družbi, ki naj delujeta, vendar se mora lastniško spremeniti. Skratka, prepričevanje Lekarniške zbornice, da vsa strokovna javnost nasprotuje noveli zakona, ima dva obraza. In kdo je prepoznan pod strokovno javnostjo? Posamezniki iz vrst Fakultete za farmacijo, farmacevtov, predvsem koncesionarjev, člani interesnih in stanovskih zbornic, državni svetnik Državnega sveta Republike Slovenije in osebe, ki so kakorkoli povezane ali navezane ali odvisne od donacij ali drugih ugodnosti družbe Kemofarmacija in Salus. Neverjetno, kako se zaupa Kemofarmaciji in Salusu s strani strokovne javnosti, čeprav je Agencija za varstvo konkurence že leta 2013 ugotovila, da sta ti dve družbi zlorabljali svoj položaj na trgu dobave zdravil v letih 2007 do 2013 glede določanja cen zdravil, delitve trga in oddaje prikrojenih ponudb v postopku javnega naročanja. Zato vsaj za navedeno obdobje lahko govorimo, da sta se okoristila z javnofinančnimi sredstvi, namenjenimi za zdravila. Tako imenovana strokovna javnost pa vse nas prepričuje, da naj oba v vlogi monopolista dobave zdravil v Republiki Sloveniji nadaljujeta zgolj v lastnem in ne v javnem interesu. Nasprotniki 6. člena vseskozi prepričujejo, da smo predlagatelji, Poslanska skupina SMC, pripravili lobistični zakon. Pravi lobisti pa so sami, ker želijo [[…]] [[znak za konec razprave]] da se v Sloveniji ohranita zgolj dva dobavitelja; eden v tuji lasti, drugi s skritimi lastniki. Za konec stavek iz utemeljitve Državnega sveta, zakaj je bil izglasovan veto. Citiram: »Državni svet dopolnjenega predloga zakona ni podprl, saj je v predlogu prepoznal poskus prevlade interesov kapitala nad interesom zaščite zdravja prebivalstva ter grožnje delovanja celotne javne lekarniške mreže.« Konec navedbe. Navedena obrazložitev dokazuje samo naslednje: popolno nepoznavanje Državnega sveta glede vsebine 26. člena Zakona o lekarniški dejavnosti, ki vsebuje zgolj določbo, s katero se prepreči plenjene javnega sektorja s strani oseb zasebnega prava. Vse aktivnosti nasprotnikov predlaganega 6. člena nas predlagatelje te spremembe, Poslanske skupine SMC, še bolj utrjuje v prepričanju, da morata na slovenskem trgu dobave zdravil tudi po 31. 12. 2021 še naprej delovati mariborski Farmadent in ljubljanski Grosist. Spoštovani predsedujoči, hvala za razumevanje.
Hvala lepa tudi vam. Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin za predstavitev stališč. Jožef Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Pozdrav vsem prisotnim! Danes na zahtevo Državnega sveta Republike Slovenije ponovno odločamo o Zakonu o lekarniški dejavnosti-1C. Državni svet Republike Slovenije je na 27. izredni seji 27. 10. 2021 ob obravnavi Zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o lekarniški dejavnosti ZLD-1C, ki ga je Državni zbor sprejel na 26. redni seji 20. 10. 2021 na podlagi 3. alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije sprejel zahtevo, da Državni zbor Republike Slovenije ponovno odloča o Zakonu o spremembi in dopolnitvi Zakona o lekarniški dejavnosti ZLD-1C. Veljavni Zakon o lekarniški dejavnosti iz leta 2017 je na prvo mesto postavil kakovostno, varno in učinkovito zagotavljanje preskrbe prebivalstva z zdravili in s tem javni interes varovanja zdravja. Razlogi za prepoved vertikalnih povezav v obeh smereh, proizvajalec–veledrogerist–lekarna, in namen določb 26. člena ZLD-1, s katero zakonodajalec absolutno prepoveduje vertikalne povezave, so v strokovni neodvisnosti farmacevtov, katerih temeljno vodilo je skrb za zdravje posameznika ter varovanje javnega zdravja, da se minimalizira ekonomski vpliv na strokovne odločitve farmacevtov ter da izvajalci lekarniške dejavnosti delujejo v skladnosti s strokovnimi in etičnimi normami. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da je ZLD potrebno zagotavljati strokovnost lekarniške dejavnosti in v njej zaposlenih farmacevtov, magistrov farmacije, dostopnost do zdravil ter slediti potrebam državljanov po kvalitetnih lekarniških storitvah. Izhajamo iz izsledkov in izkušenj ter dobre prakse in stanja na terenu. Zaradi tega je potrebno regulirati lekarniško dejavnost, k temu pa sodijo tudi splošne omejitve za izvajalce lekarniške dejavnosti, ki so določene v veljavnem 26. členu zakona ZLD-1, ki sicer ureja in prepoveduje vertikalne povezave. Prav ta člen pa je predlagatelj z novelo, ki je bila potrjena v Državnem zboru dne 20. 10. 2021, spremenil ter s spremembo omogoča vertikalne povezave, kar pa lahko prinese negativne posledice za preskrbo z zdravili v Republiki Sloveniji. Nasprotovanje noveli je izrekla vsa strokovna javnost, to so, Fakulteta za farmacijo, Lekarniška zbornica Slovenije, Javna agencija za zdravila in medicinske pripomočke, Slovensko farmacevtsko društvo, Razširjeni strokovni kolegij za lekarniško farmacijo, Združenje zdravniških organizacij, vključno z Zdravniško zbornico Slovenije. Nosilec lekarniške dejavnosti kakor tudi izvajalec dejavnosti morata biti popolnoma neodvisna pri opravljanju svojega dela, ker se le tako lahko zagotovi strokovnost, svetovanje in varovanje zdravja posameznika in celotne družbe. Veto Državnega sveta Republike Slovenije ter ponovno odločanje o zakonu je upravičeno. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo glasovali proti noveli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav, kolegice, kolegi! Novela Zakona o lekarniški dejavnosti je bila vložena februarja letos in je vsebovala več različnih rešitev, najbolj odmevni pa sta bili dve: odprava prepovedi vertikalnih povezav in pa nova opredelitev gravitacijskega območja lekarn in s tem mreže lekarn. Od vložitve novele do potrditve na seji Državnega zbora smo predlog zakona uspeli popraviti do te mere, da vsebuje samo še eno spremembo, ki pa je za slovenski trg zdravil ključna, govorim o odpravi prepovedi vertikalnih povezav v lekarniški dejavnosti in takšen zakon smo poslanci tudi septembra potrdili s 47 glasovi za in 37 proti. Državni svet je v predlaganem zakonu prepoznal, navajam, » [[…]]poskus prevlade interesov kapitala nad interesom zaščite zdravja prebivalstva ter grožnjo delovanju celotne javne lekarniške mreže«. To je popoln nesmisel, nepoznavanje zakona, zavajanje oziroma debela laž. Na tem mestu se sprašujem, kakšni interesi so v ozadju, kakšni so interesi Državnega sveta. Tega namreč ne vemo, saj predstavniki Državnega sveta niso prišli na sejo Odbora za zdravstvo, na katerem smo razpravljali o zahtevi za ponovno odločanje in seveda, na kateri bi lahko podrobno pojasnili svojo odločitev. V LMŠ obžalujemo, da državni svetniki, med katerimi so tudi predstavniki lokalne oblasti, torej občin, ne zasledujejo javnega interesa, ampak so se očitno odločili, da bodo zasledovali interes zasebnega kapitala. Naj se vrnem na vsebino zakona. Sprejeti zakon bo preprečil, da bi kapital prevladal nad interesom zaščite zdravja prebivalstva. Da pojasnim. Slovenski trg z zdravili realno obvladujejo štirje grosisti: LL Grosist, Farmadent, ki sta v javni lasti, torej v lastni Mestne občine Ljubljana in Maribor in pa Salus in Kemofarmacija, ki sta v zasebni lasti. Če ne odpravimo prepovedi vertikalne povezanosti v javnem delu, bo konkurence na področju veleprodaje zdravil konec. Mestni občini Ljubljana in Maribor bosta morali namreč svoja veledrogista prodati do konca tega leta. In kdo mislite, da ju bo kupil? Salus ali pa Kemofarmacija, ki bi posledično prevzela prevladujoči položaj v slovenskem trgu z zdravili. Za denar namreč gre! To bi kaj kmalu lahko pripeljalo tudi do podražitve zdravil. Še več, takšna ureditev bi pomenila tudi stekanje dobičkov v zasebne žepe. Naj še enkrat spomnim, da gre za dve družbi multinacionalki, vsaj ena je v tuji lasti, za eno se pa še najbolje ne ve. Znašli bi se v situaciji, ko bi bil slovenski javni interes na področju oskrbe prebivalstva z zdravili omejen s ponudbo in cenami družb, ki nista v javni lasti. Bodo zasebniki namenili sredstva za javno dobro? Verjetno ne. Zato je nujno potrebno ponovno potrditi zakon, ki je pred nami. Prav vertikalne povezave omogočajo vračanje sredstev iz naslova dobičkov občinam, slednji pa ta sredstva namenijo za razvoj javne zdravstvene dejavnosti, na primer v Mariboru za nove zdravstvene postaje. Naj zaključim. Aktualna sprememba zakona o lekarniški dejavnosti omogoča: prvič, nadalje nemoteno poslovanje ljubljanskega LL Grosista in mariborskega Farmadenta, drugič, ohranjanje konkurence na trgu in tretjič, nižje cene zdravil. Sredstva iz veletrgovske dejavnosti pa bodo še naprej ostala občinam, ki jih lahko namenijo za razvoj javne zdravstvene dejavnosti. Ne gre za to, da v LMŠ podpiramo gospodarsko dejavnost občin, kot nam je očitala državna sekretarka na sejah. Cilj, ki ga zasledujemo, je krepitev izvajanja javne službe, kar je v neposrednem interesu varovanja zdravja naših državljanov. Zakaj bi torej ukinil grosiste v lasti javnih lekarn oziroma v mariborskem primeru lokalne skupnosti in bi trg prepustili tujim podjetjem? Zakaj bi to storili v teh epidemioloških časih? Namreč, to zagovarja tudi Lekarniška zbornica, ki s tem, ko ruši zakon, ruši tudi konkurenco. Kar se nas tiče, je to zelo nesprejemljivo, ker namreč Lekarniška zbornica je tista, ki je v tem trenutku največja grožnja lekarniški dejavnosti. In to ni prav. Zato bomo v LMŠ glasovali proti privatizaciji in za javni interes in za nižje cene zdravil. Zato bomo v LMŠ zakon podprli, ker si ne želimo na področju zdravil duopola. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček bo predstavil stališče Poslanske skupin Socialnih demokrati. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! Socialni demokrati smo podprli zakon v predhodnem branju in ga bomo podprli tudi v tem branju. Jaz se v bistvu strinjam s tistim prvim delom stavka o prevladi kapitala. Ampak prevlada kapitala je poskus rušenja tega zakona. Gre za dobre 1,4 milijarde in seveda to so veliki penezi in veliki interesi in upam, da se bo primer tega zakona resno obravnaval ne le na študiju politologije na FDV, ampak tudi še kje drugje. Gre za neko preprosto vprašanje, ali je nekaj presežek, ki se ga vloži v razvoj mreže lekarniške dejavnosti, ali je pa ta presežek dobiček, ki gre v enem primeru tujim lastnikom, v drugem primeru pa skritim domačim lastnikom, ki so seveda tudi lobirali skozi Državni svet. Od te vlade smo navajeni neke pejorativnosti do Državnega zbora, ampak to, kar je izvajala na seji matičnega delovnega telesa gospa Forte, državna sekretarka, je pa bil nek višek, ki smo ga doživeli v tem mandatu, da nekako to, kar je tudi naša ustavna dolžnost, zastopanje javnega interesa, označuješ kot lobiranje. In da naprej nadaljuješ, da je nekaj, ker je navsezadnje financiralo pa v bistvu pet generacij Mariborčank in Mariborčanov ter okoliških občin, prikazuješ kot nekega grdega, groznega zlobnega kapitalista zaradi katerega bo – kaj? – cena zdravil pri nas višja, bomo farmacevtom, če uporabim Vizjakov besednjak, strli jajca in ne bodo več avtonomni. Pa prosim vas lepo, tega moj enoletni vnuk ne kupi. Mislim, toliko norca se delati iz parlamenta – tega si ne bi smela dovoliti nobena vlada. tega se ne bi smel dovoliti nihče iz izvršilne veje oblasti. Se pa tukaj tudi postavlja vprašanje o profesionalnih deontologijah, o etiki in morali, če hočete nekih profesij, tukaj se ja pa čisto preveč ljudi s končanim farmacevtskim faksom prodalo kapitalu. Kot sem že rekel, Socialni demokrati bomo ponovno glasovali za ta zakon in tudi za obstoj med temi štirimi akterji tistih dveh, ki so v javni lasti in tudi, ki delujejo v javnem interesu. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Levice. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zakon o lekarniški dejavnosti, kot ga beremo v četrti obravnavi, je precej drugačen od njegove izvorne spremembe, ki je začela parlamentarno proceduro. V originalu je namreč zakon vseboval dva ukrepa, enega slabega in enega dobrega. Tistega slabega smo v nadaljevanju postopka iz zakona odstranili in konkretno je šlo za redefinicijo gravitacijskih območij lekarn; preprosto povedano, koliko lekarn v tej državi lahko imamo. S tisto spremembo, v kolikor bi prišla v veljavo, bi se namreč lekarne znašle pod stopnjevanim konkurenčnim pritiskom, ki bi vodil v prekomerno prodajo zdravil samo zato, da se po čisti ekonomiki lekarne lahko obdržijo nad vodo. Tega si seveda ne želimo. Prekomerna uporaba zdravil ni ukrep, ki bi ljudem koristil, ampak je ukrep, ki lahko koristi zgolj in samo dobičkom na škodo zdravja ljudi. Pač pa je v zakonu ostalo opisano nekaj drugega, ukrep, ki ga v Levici zagovarjamo že leta, ga pozdravljamo, ga podpiramo in bomo danes tudi v četrti obravnavi podprli tak Zakon o lekarniški dejavnosti. To pa je, da se dva veledrogerista v javni lasti, torej mariborskega in ljubljanskega, v javni lasti tudi ohrani. Konkretno gre za to, da je bila v eni izmed prejšnjih sprememb Zakona o lekarniški dejavnosti uzakonjena prepoved tako imenovanih vertikalnih povezav. Gre za to, da neka posamezna individualna lekarna, v kateri ljudje kupujejo zdravila, ni lastniško povezana z veledrogeristom, ki je ta zdravila dobavil. Če to področje pustimo deregulaciji in tržni organizaciji, lahko v tujini vidimo, kakšni so rezultati. Lastniško povezovanje med veledrogerijami in lekarnami namreč popolnoma ignorira javni interes, ki naj bi vodil preskrbo zdravil in to preskrbo zdravil znova podredi primarno profitnemu motivu. In spet pridemo do rezultata, s katerim se morajo lekarne in farmacevti v njih pretežno ukvarjali s tem, koliko zdravil bodo ljudem prodali, da jih bodo ja prodali čim več, da bodo dobički kar se le da visoki, namesto da bi na prvo mesto postavljali svojo strokovnost in zdravstveno zaščito državljank in državljanov. Ta prepoved vertikalnih lastniških povez torej je bila v preteklosti že uzakonjena, smo jo v Levici podprli, še več. Prav mi smo bili tisti, ki smo k zakonskim spremembam predložili amandma, da je lastniška povezava prepovedana v obeh smeri, torej ne le, da veledrogerija ne sme imeti v lasti svoje lekarne za drobno prodajo, ampak da tudi lekarna za drobno prodajo ne more kar tako imeti v lasti svojega veledrogerista. Pravim kar tako, zato ker je seveda smiselna izjema, ki jo sedaj, danes, v četrti obravnavi dajemo na glasovanje lastniška povezava, v kolikor sta tako veledrogerist kot posamezna lekarna v javni lasti. Družbe, ne glede na to, kakšno pravnoformalno obliko zajemajo, ki so v javni lasti, morajo po logiki stvari že tako zasledovati javno korist. V kolikor take izjeme v zakonodaji ne dopustimo, bi to pomenilo odprodajo, torej privatizacijo, še teh dve veledrogeristov, ki jih v javni lasti imamo to je ljubljanskega LL Grosista in mariborskega veledrogerista. Še več, mislim, upam, da je ta poseg v Zakon o lekarniški dejavnosti, ki bo omogočil javni obstoj teh dveh veledrogeristov, prvi korak v smeri, kjer se začne veleprodaja z zdravili na ravni celotne države izvzemati iz rok teh in onih zasebnih korporacij. Mislim, da bi morali na nacionalni ravni v državni lasti organizirati javno agencijo, ki bi neposredno kupovala medicinski material, pripomočke in tako naprej in obšla vse te posrednike, zamejila korupcijo, kot smo ji sedaj na dobavah v zdravstvu priča, znotraj sebe pa organizirala tudi velepreskrbo z zdravili na neprofiten način z namenom in izključnim ciljem zadovoljevanja zdravstvenih potreb državljank in državljanov. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija - krščanski demokrati bo prestavil Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji - krščanski demokrati poudarjamo, da je izjemnega pomena to, da imamo vsi državljani ustrezen dostop do oskrbe z zdravili, ne glede na to, ali zdravila zagotavlja koncesionar ali javni lekarniški zavod, zato so razlikovanja v prid javnih zavodov neutemeljena. Ko razpravljamo o lekarniški dejavnosti v Sloveniji, razmišljamo, da bi javni zavodi morali skrbeti za lekarniško oskrbo prebivalstva zlasti na območjih, ki za koncesionarje tržno niso zanimivi predvsem na podeželju. Večjo izbiro in nižje cene zdravil dosežemo z več konkurence, ne z monopolizacijo trga v prid javnim zavodom, zato je s tega vidika pomembno, da se ustanavljanje lekarn sprosti, vendar ne na račun nižje strokovnosti. Danes govorimo o povsem spremenjeni noveli Zakona o lekarniški dejavnosti, saj se je med samim postopkom sprejemanja zakona v Državnem zboru črtalo vse člene, razen enega, šestega. Ta pa uzakonja obstoječe predhodno stanje, ki bi se moralo z letošnjim letom končati. Dva javna lekarniška zavoda lahko imata v lasti veletrgovca, medtem ko vsem ostalim lekarnam to ni dovoljeno. Uzakonja se torej, da lahko javni zavod Lekarna Ljubljana obdrži LL Grosista in da Mestna občina Maribor obdrži Farmadent. To bi bil verjetno tudi prvotni in edini namen zakona. Ni pa očitno bil namen, da bi tudi manjše občine dobile lekarne, na katere čakajo že več let. Prepričani smo, da obstaja rešitev, da se oba veletrgovca ohranita, vendar to ne sodi v zakon, ki ureja lekarniško dejavnost. Lekarniška dejavnost je del zdravstvene dejavnosti, ki se izvaja kot javna služba. Prodaja zdravil na debelo je gospodarska dejavnost in bi morala biti kot taka tudi tako urejena. Ta predlagana sprememba zakonodaje – gospodarsko vprašanje, katere implementacija posega v sistem oskrbe z zdravili. Osnovne zahteve za pravno osebo, ki izvajajo prodajo zdravil na debelo, pa postavlja Zakon o zdravilih. Tako imenovano vertikalno povezovanje je v nekaterih državah Evropske unije dovoljeno, nekateri sistemi pa ga ne dopuščajo, na primer Nemčija, ki ima tudi omejitev, koliko ima lahko posameznik v lasti lekarniških enot. Kjer je pa to dopuščeno, so povezave dovoljene vedno, vedno v obe smeri. Če ima torej lekarnar lahko v lasti veledrogerijo, imajo lahko veledrogerijo v lasti tudi lekarne. Kot je bilo večkrat pojasnjeno, nikakor ne nasprotujemo, da se ohranita oba omenjena veletrgovca, samo pravna oblika, lastništvo, morata biti ustrezno urejena. Če pa bo zakon sprejet, pa to pomeni veliko tveganje za pravno državo in lekarniško dejavnost kot tako, saj se bo vzpostavila neenakost med nekaterimi na trgu. Zaradi te rešitve je že napovedana ustavna presoja Zakona o lekarniški dejavnosti. Zakon o lekarniški dejavnosti, ki je bil sprejet leta 2017, je bil usklajen z Evropsko komisijo in je med drugim naložil ureditev pravnega statusa LL Grosista in Farmadenta. Še vedno pa, na primer, ostaja odprto področje soustanoviteljstva Lekarne Ljubljana. Ne samo v obljubljanskih občinah, kot omogoča zakon, ampak tudi širše ima Lekarna Ljubljana svoje enote. Po veljavnem Zakonu o lekarniški dejavnosti in tudi sodni odločbi bi morala Mestna občina Ljubljana z vsemi občinami, kjer ima Lekarna Ljubljana svoje enote, imeti podpisan akt o soustanoviteljstvu. Ker pa tega ni, je marsikatera enota Lekarne Ljubljana po drugih občinah v nasprotju z zakonom. Lekarna Ljubljana torej deluje v nasprotju s pravno državo, župani okoliških občin pa izgubljajo pomemben vir prihodkov za svoje občinske proračune. Danes se tako denar pretežno izteka v Ljubljano, če pa bi sledili določbam zakona, bi bile do teh sredstev upravičene tudi vse ostale občine, kjer ima Lekarna Ljubljana svoje lekarne. V interesu Lekarne Ljubljana, župana in njegovih mestih svetnikov pa ni, da bi dobiček delili tudi z vsemi občinami, kjer se v lekarnah ta dobiček prav tako ustvarja. Poslanci Nove Slovenije ne bomo podprli zakona. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Modernega centra bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Še enkrat prav lep pozdrav vsem! Veste, pri teh predstavitev stališč človeka skoraj malce vleče, da bi polemiziral, pa ne sme predvsem zaradi tega, ker neka stališča so kar zavajajoča, ampak o tem drugič. Spoštovani! Po številnih razpravah in trudu ključnih deležnikov, ki delujejo na področju lekarniške dejavnosti, da Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o lekarniški dejavnosti ne bi bil sprejet, bomo na novembrski seji Državnega zbora o tem ponovno odločali, čeprav je že bil oktobra potrjen z večino glasov poslank in poslancev. Sporočilo je bilo pred enim mesecem jasno in tudi danes od tega ne odstopamo. V Poslanski skupini Stranke Modernega centra smo za javni lekarniški sistem, za neodvisnost farmacevtov, ki nam jo toliko očitajo, in za razvoj same lekarniške dejavnosti. Prepričani smo, da dobička lastnih dobaviteljev, ki so jih ustanovile lokalne skupnosti ali javni lekarniški zavodi, ne moremo kar prepustiti zasebnikom in tujim multinacionalkam. Zaradi navedenega smo poslanke in poslanci SMC samostojno vložili predlog sprememb Zakona o lekarniški dejavnosti, ki je res obsegal prvotno 11 členov, vendar prvotnemu predlogu nista bila naklonjena ne koalicijska partnerja ne Ministrstvo za zdravje in ne tako imenovana strokovna javnost. O tem bomo še lahko govorili. Ocena SMC je bila, da se zaradi nestrinjanja Lekarniške zbornice in ostalih deležnikov, ki so sicer z zavajajočimi argumenti nasprotovali predlogu sprememb, večji del predlagane vsebine umakne iz takratnega predloga zakona in ostane zgolj člen, ki opredeljuje tako imenovano vertikalo. Ta omogoča javnim lekarniškim zavodom ustanovitev lastnih dobaviteljev, poudarjam še enkrat, omogoča ustanovitev lastnih dobaviteljev 24 javnim lekarniškim zavodom, da dobavljajo zdravila in pripomočke za lajšanje bolečin. Tudi skozi zakonodajni postopek smo ugotovili, da je v tem parlamentu možno najširšo stopnjo soglasja doseči zgolj pri prvotnem 6. členu novele Zakona o lekarniški dejavnosti oziroma pri prej omenjeni odpravi prepovedi vertikalnih povezav. Na novo okoliščino smo pristali. Naša odločitev je temeljila na spoznanju, da je sprememba zakonodaje vendarle nujna iz razloga, da se vsaj ohranita v svojem delovanja dva lastna dobavitelja in to sta mariborski Farmadent in ljubljanski Grosist. Če danes ponovno potrdimo oktobra sprejeto novelo Zakona o lekarniški dejavnosti, se bo na slovenskem trgu dobave zdravil ohranila vsaj minimalna konkurenca med domačima in tujima dobaviteljema zdravil. Slednji so sicer slovenske pravne osebe, vendar v tuji lasti, in kar je še kako vpijoče, je, da je en od teh dveh praktično v lastnini skritih lastnikov. Zato je pomembno, da vemo, komu gre dobiček, ki ga ustvarijo dobavitelji zdravil na slovenskem lekarniškem prostoru. Dobički lastnih dobaviteljev zdravil bi ob nespremenjenem lastništvu tudi od 1. januarja 2022 dalje ostajali še vedno na razpolago javnemu lekarniškemu zavodu za njegov nadaljnji razvoj, za izobraževanje svojih farmacevtov, kot tudi za razvoj same lekarniške strukture. Ne moremo si dovoliti, da bi bil za oskrbo z zdravili in pripomočki za lajšanje bolečin v celoti slovenski trg odvisen zgolj od tujih dobaviteljev oziroma družbe s skritimi lastniki. Smo proti temu, da bi tuj kapital prevladal nad javnim interesom. Z zakonom, o katerem danes ponovno odločamo, se zato zgolj odpravlja prepoved ustanavljanja lastnih dobaviteljev s strani javnih lekarniških zavodov in samoupravnih lokalnih skupnosti. Z obravnavanim zakonom želimo doseči cilj, da bi se v prihodnje še vedno zagotavljala kontinuirana in stabilna oskrba prebivalstva z zdravili, ki bodo dostopna vsem prebivalcem Slovenije, in da dobički ostajajo tudi v Sloveniji. Zato menimo, da je Zakon o lekarniški dejavnosti ustrezen in ga bomo ponovno podprli. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavila Maša Kociper. Izvolite.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Poslanci že tretjič obravnavamo predlog sprememb Zakona o lekarniški dejavnosti in tokrat je pred nami glasovanje o lobističnem vetu, ki ga je na omenjeni zakon izglasoval Državni svet. Potem ko smo v stranki SAB predlagali amandma, s katerim smo iz obstoječega, se pravi iz zakona, ki je zdaj v proceduri, črtali praktično vse ostale člene, se je zelo izčistil glavni problem in to, kar je smisel tega zakona. Gre za odpravo prepovedi vertikalnih povezav, kar v preprostem jeziku pomeni, da javni lekarniški zavodi ne smejo imeti lastnih dobaviteljev in veletrgovcev za dobavo zdravil. Taka prepoved vertikalnih povezav je torej v veljavi v tem trenutku. Za javne lekarne je torej izključena možnost ustanavljanja hišnih veletrgovcev oziroma grosističnih podjetij za dobavo zdravil. V praksi bi to pomenilo, da bi dva velika veletrgovca, eden v Mariboru in eden v Ljubljani, morala zaradi uveljavitve tega zakona, ki je bil vmes, kar se tiče tega, kdaj bo to stopilo v veljavo, podaljšan, na silo in do konca leta prodati oba veletrgovca. Tudi tekom tega zakonodajnega postopka so se kresala številna mnenja, imeli smo čustvene in razgrete razprave ter številne pripombe. Vertikalne in horizontalne povezave, gravitacijska območja in lekarniška točka, neodvisnost farmacevtov in tako naprej so številni nedorečeni in precej kompleksni pojmi, ki jih ljudje, tudi poslanci, težko razumemo. Zato je prav dobro in mislim, da odlično, da smo se odločili, da pripeljemo stvar na to, ali se vertikalne povezave dovolijo ali ne. Gre za to, ali smo tukaj, v tej hiši mnenja, da moramo ponuditi našim državljanom več konkurenčnosti na trgu zdravil in drugih zdravniških pripomočkov, pa tudi ostalih produktov, ki se prodajajo v lekarnah, ali želimo, da ta denar ostaja v lokalni skupnosti, se pravi, da ne gre v privatne žepe, in ali želimo, da država obdrži preko lokalnih skupnosti vsaj nekaj vpliva na dobavo zdravil in tudi ostalih produktov. Tako doseženi konsenz, da vertikalne povezave ohranijo, je v interesu konkurence na trgu z zdravili, je v interesu državljanov in v interesu državne preskrbe z zdravili. V SAB smo prepričani, da moramo poslanci v Državnem zboru zasledovati zlasti skupni nacionalni interes, interes javnega dobra in v konfliktu interesov interes naše države, lokalnih skupnosti, proračunskega denarja. Razumemo nekatere povsem legitimne interese gospodarstva, ki si seveda želi še več denarja in več profita, ampak vertikalne povezave niso – in to se je v preteklosti drugače zatrjevalo – prepovedane. Ureditev je v Evropi različna in nobenega razloga ni, da bi bili bolj čistunski od najhujšega čistuna in jih prepovedali tudi pri nas. Nasprotno, zakon, če bo danes potrjen, bo omogočil morda v prihodnosti, da bo takšno ureditev sprejela še kakšna občina ali skupnost občin. Za zaključek, SAB bo seveda potrdil še enkrat zakon, glasoval bo proti vetu. Sicer se strinjamo, da je treba področje lekarniške dejavnosti sistemsko in celovito urediti in tudi za to bo prišel čas, zdaj pa je nujno, da odreagiramo v tej urgentni zadevi, in sicer da odreagiramo tako, da zaščitimo javni interes pred zasebnim monopolom ali duopolom. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Na podlagi veta Državnega sveta se danes ponovno vrača na poslanske klopi Zakon o lekarniški dejavnosti. Tekom zakonodajnega postopka se je besedilo zreduciralo na odpravo prepovedi tako imenovanih vertikalnih povezav, torej ustanavljanja lastnih dobaviteljev s strani javnih lekarniških zavodov. V Poslanski skupini Desus smo se že v preteklosti zavzemali za prekinitev vertikalnih povezav, saj menimo, da morata biti nosilec in izvajalec lekarniške dejavnosti popolnoma neodvisna pri opravljanju svojega dela. Le na ta način lahko po naši oceni zagotovimo strokovno neodvisnost farmacevtov v javnih lekarnah, katerih temeljno vodilo mora biti skrb za zdravje posameznika in varovanje javnega zdravja. S prepovedjo vertikalnih povezav se po naši oceni minimalizira ekonomski vpliv proizvajalcev in veletrgovcev na izvajanje lekarniške dejavnosti. Zdravila namreč niso povsem običajno tržno blago, zato je zaščita javnega interesa na tem področju nujna. Lekarniška dejavnost je danes v Sloveniji del zdravstvene dejavnosti in se opravlja kot javna služba. Gre za posebno vrsto dejavnosti, katere osnovni namen ni pridobivanje dobička, pač pa zagotavljanje kakovostne in učinkovite preskrbe z zdravili in drugimi izdelki za podporo zdravljenja in ohranitev zdravja. Gre tudi za neodvisno in strokovno svetovanje glede varne, pravilne in učinkovite uporabe zdravil, tako pacientom kot tudi zdravstvenim delavcem. Zdravila namreč niso povsem običajno tržno blago, zato je zaščita javnega interesa na tem področju nujna. Na podlagi predstavljenih argumentov bomo v Poslanski skupini Desus tudi tokrat glasovali proti predlogu zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev bomo pri ponovnem odločanju o spremembi Zakona o lekarniški dejavnosti kljub vetu Državnega sveta predlog podprli. Z odpravo prepovedi vertikalnih povezav med javnimi dobavitelji zdravil in lokalnimi skupnostmi želimo zaščititi javni interes in razvoj zdravstvene mreže. Novelo podpiramo tudi zaradi ohranjanja zdrave konkurence med dobavitelji zdravil in artiklov, ki jih ponujajo lekarne. Veletrgovca z zdravili, družbi Farmadent in LL Grosist, ki sta v lasti Mestne občine Maribor in Javnega zavoda Ljubljanske lekarne, se bosta v primeru nesprejetja te novele morala na hitro, Farmadent celo v šestih tednih, prodati ali pa ugasniti. S tem bo trg dobave zdravil in celotna oskrba javnih lekarn in tistih v lasti koncesionarjev, teh bolnišnic, prepuščena zgolj dvema največjima veletrgovcema, ki sta v zasebni in tuji lasti. Tu ne gre samo za družbi nevarni duopol dveh veletrgovcev z zdravili. Še huje, grozi nam povsem nepotreben propad Farmadenta in LL Grosista, ko bo več kot sto zaposlenih v Mariboru in mogoče v Ljubljani izgubilo delovna mesta. Nepovezani poslanci smo prepričani, da je za Slovenijo pomembno, da predvsem javne lekarne in bolnišnice niso v celoti odvisne samo od duopola družb v zasebni in lasti tujih multinacionalk, ampak da imamo tudi domače dobavitelje v javni lasti, ki so za nas garancija pred kartelnimi dogovori. Poleg tega bi v primeru ukinitve ali prodaje obeh javnih veletrgovcev njihov dobiček pripadal zasebnikom in tujim multinacionalkam. Če pa ju ohranimo, bo njun dobiček šel v razvoj lekarniške dejavnosti in primarnega zdravstvenega varstva v občinah. Dva največja veletrgovca z zdravili pri nas namreč že tako ali tako obvladujete več kot 70 procentov trga z zdravili. Salus je lani, denimo, ustvaril 312 milijonov evrov prihodkov in 5,6 milijonov dobička, Kemofarmacija pa 380 milijonov prihodkov in skoraj 7 milijonov dobička. Največja posamična lastnika Salusa sta sicer slovenska, medtem ko je Kemofarmacija v lasti tuje multinacionalke McKersson. Ko se zaslužki javnih grosistov stekajo v občinske proračune, pa dobiček, ki ostane zasebnim veletrgovcem, namesto da bi plemenitil lokalno skupnost, bogati le zasebne lastnike in multikorporacije ter tako imenovane »fat cats« – debele mačke – novodobne izvršne direktorje, ki služijo nerazumno visoke plače in bonuse. Pa za primer. Ocenjena vrednost Briana Tylerja, ki je glavno izvršni direktor podjetja McKarsson USA, je vsaj 30 pa pol milijona dolarjev – podatki so iz tega meseca. On ima v lasti več kot za skoraj 9 milijonov dolarjev delnic korporacije in jih je v zadnjih enajstih letih še prodal v vrednosti več kot 6 milijonov; ob tem še prejema letno plačo 15 pa pol milijonov dolarjev. Mu privoščimo! Ampak poslankam in poslancem, ki noveli nasprotujejo, in državnim svetnikom, ki so ta nerazumni veto izglasovali, zato zastavljamo retorično vprašanje: Kaj vam je, da koljete gosi, ki nam nesejo zlata jajca, in gosja jetra ponižno strežete preobjedenim tujcem? V poslanski skupini smo tudi začudeni nad vetom Državnega sveta, ker je s tem obrnil hrbet javnemu interesu in lokalnim skupnostim, čeprav v njem sedi 22 predstavnikov lokalnih interesov, in to je kar polovica članov sveta. Brez njihove pomoči tega veta sploh ne bi bilo. Kot kaže, so državni svetniki namesto interesom mestnih občin Maribor in Ljubljana raje prisluhnili interesom kapitala. Najbrž je komentar tega brezsramnega odklona odveč, zato bomo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev novelo zakona podprli, ne skrivajoč grenkobe nad dejstvom, da je do veta sploh prišlo. Če je med vrsticami bilo zaznati primesi gnusa nad vzgibi, proti katerim se je boril še Robin Hood, je to znak vašega pretanjenega čuta. Čestitamo!
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Spoštovani vsi prisotni! V Slovenski nacionalni stranki vertikalnim povezavam v lekarniški dejavnosti nismo najbolj naklonjeni. Vertikalne povezave so v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije in tudi z evropskim pravnim redom. Kakorkoli obračamo, je tukaj v ospredju kapital in ne posameznik. Sama omejitev tovrstnega delovanja zasleduje cilj varovanja zdravja pacientov in javnega zdravja, kar je tudi naloga lekarn. Naloga, ki jo opravlja farmacevt, ni omejena zgolj na prodajo zdravil. Pri izdajanju zdravil farmacevt opravlja tudi druge storitve, kot so preverjanje zdravniških receptov, priprava farmacevtskih preparatov ali dajanje informacije in nasvetov, ki zagotavljajo pravilno uporabo zdravil, zato mora biti temeljito poslanstvo vsakokratnega zakonodajalca, da zagotovi pogoje za strokovno in objektivno farmacevtsko svetovanje. Kakovost izdajanja zdravil je tesno povezana z neodvisnostjo, ki jo mora farmacevt izkazovati pri opravljanju poklica. Pri zdravilih, ki se ne izdajajo na recept, se pacient lahko zanese samo na informacije, ki jih dobi od farmacevta. Trenutna praksa je, da marsikateri farmacevt ljudem ponuja določena zdravila, včasih tudi lastne proizvodnje, ki pa niso vedno v največjo korist uporabnika. Koliko dejansko ponujena zdravila koristijo pacientom, zdravju, je tudi vprašanje, o katerem se ne govori naglas. Lekarne bi morale zagotavljati proizvode za zdravje tudi ne glede na to, kdo je proizvajalec. Kot že omenjena sprememba, o kateri danes ponovno odločamo, po našem mnenju je tako – tako za ljudi in je spisana le za interese javnega zavoda Lekarna Ljubljana in Lekarne Maribor. Bi pa bilo zanimivo pogledati, kako je tudi v drugih lekarnah, kot so Dolenjske lekarne, Gorenjske lekarne in še druge. Danes se ponovno odločamo samo o Lekarni Ljubljana in Maribor, ostali pa, ko vas [[…]]Stavek dokončajte sami. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O navedenem zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora ponovno odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 27. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 13. uri in 50 minut. Čez pol ure. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 13.21. in se je nadaljevala ob 13.51)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbor. Preden preidemo na glasovanja, vas obveščam, da je umrl gospod Miran Györek, poslanec Državnega zbora v mandatnem obdobju 2008 do 2011. Njegov spomin bomo počastili z minuto molka. [[minuta molka]] Slava mu. Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 4., 2., 3., 5., 9., 10., 11., 12., 13., 17., 29. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Besedo ima kolega Luka Mesec, imate besedo. V imenu poslanske. Obrazložitev.
Hvala lepa in lep pozdrav! V Levici bomo glasovali proti obema odlokoma proračunov tako za leto 2022 kot za leto 2023. Fiskalna politika, proračunska politika te vlade je zgrešena. Slovenija je, čeprav se nahajamo v grozni situaciji s covid krizo, imela v javnofinančnem smislu v zadnjih dveh letih lepo priložnost, da bi kaj naredila, in lepo priložnost bo imela tudi v naslednjih dveh, da kaj premakne naprej. Evropska unija si je namreč tokrat ,za razliko od prejšnje krize, odločila, da državam pomaga in posledica tega je, da so državam, tudi Sloveniji, na voljo ugodna sredstva, povratna, nepovratna in krediti. Če smo se leta 2012 in 2013 morali zadolževati po 5-odstotnih in več obrestnih merah, je bila tokrat tehtana obrestna mera v zadnjih dveh letih 0,18 odstotkov, inflacija letos bo pa znesla tam nekje blizu 3 odstotkov. Se pravi, zadolžujemo se ceneje kot znaša inflacija. V tem smislu je to zelo lepa priložnost za investicije. Za investicije v stanovanja, vemo, da jih 10 tisoč v Sloveniji manjka, za investicije v modernizacijo zdravstvenega sistema, za investicije v zeleni preboj, ampak nič od tega nismo v zadnjih dveh letih videli. Kar smo videli, je stotine milijonov potratenih sredstev. Če spomnim, 900 milijonov jih je šlo samo za dodatke v javnem sektorju. Najbolj podjeten kirurg si je izplačal kar 70 tisoč evrov iz tega v enem letu. Velik del sredstev je konec koncev pristal v prihrankih, prihranki slovenskih gospodinjstev so se povečali kar za 2 milijardi evrov v tem kriznem letu, kar pomeni, da so denar prejemala pretežno premožnejša gospodinjstva, in pa nekatera podjetja, ki so pobasala milijone evrov državnih subvencij. Spomnimo Safilo in Adient sta enostavno pustila za sabo stotine delovnih mest in odšla iz države, ker Vlada ni pogojevala teh sredstev. Na prve resne investicije bomo čakali do leta 2022, ko se povečujejo sredstva za železnice in ceste, ampak to je pa tudi vse. Tudi naslednje leto bo v tem smislu izgubljeno. Ne bo nič narejenega na zelenem preboju, zelo malo bo narejenega na modernizaciji zdravstva, se bo pa blazno povečal obrambni proračun, ki bo do leta 2023 znesel že kar 900 milijonov evrov. In dalje, proračunski odlok za leto 2023 je nastavljen tako, da bo morala vlada, katerakoli že bo takrat, kar za 800 milijonov evrov v enem letu znižati porabo, kar tudi Fiskalni svet opozarja, da je nerealistično in tega niste nikjer opredelil z ukrepi. Torej, proračun za 2022 je predvolilen, proračun za 2023 je nerealno varčevalen in mi bomo glasovali proti obema.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 41. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda – obravnava Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Prehajamo na odločanje o Splošnem delu predloga sprememb proračuna. Obrazložitev glasu v imenu poslanke, mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala. Spoštovana koalicija, v roke ste leta 2019 dobili proračun, ki je izkazoval presežek, in državo, ki je bila zadolžena za 28,5 milijard. Danes v Sloveniji beležimo najvišji javni dolg, kadarkoli, in naše javne finance ali pa Slovenija je največji javnofinančni bolnik v Evropi. To se izkazuje skozi strukturni primanjkljaj. V treh letih ste uspeli pridelat 10 milijard izgube – 10 milijard! – in samo polovico, 5 milijard, gre na račun reševanja problemov zaradi covid krize in proračun bi moral biti zgodba o prihodnosti. Zakaj? Zato, ker vse, kar sprejemate danes, ima posledice tudi za prihodnost, vi pa, kot da tega, kot da prihodnosti ni. Pomembno je samo danes in zdaj in zapraviti vse, kar se zapravit še da. Vse težko delo, ki čaka državo, puščate naslednjim vladam. V svojih dokumentih ste zapisali, da Slovenija potrebuje pokojninsko reformo, da bo treba podaljšati delovno dobo, da potrebuje zdravstveno reformo, da potrebuje trg dela – to so vaše besede – in nenazadnje, minister, v tej dvorani ste napovedali davek na nepremičnine, enkrat v prihodnosti. Vse to so stvari, ki se jih niti s pikico ne lotevate, ampak jih nalagate na bremena tistih, ki bodo to državo vodili za vami. Veliko več javnofinančne odgovornosti bi bilo potrebno pri sprejemanju proračuna za leto 2022 in 2023 in zato seveda ne enega, ne drugega v stranki SAB ne bomo podprli.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasujemo o Splošnem delu predloga sprememb proračuna. [[oglašanje iz dvorane]] Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je Splošni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Posebnem delu predloga sprememb proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2021. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1611 – Ministrstvo za finance. Najprej prehajamo na podprogram Lokalno razvoja infrastruktura. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na podprogram Tekoča proračunska rezerva. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, LMŠ, Levica, SAB [[…]]– SD se opravičujem –, LMŠ, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1811 – Ministrstvo za zunanje zadeve. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, nepovezanih poslancev in SD k podprogramu Razvojno sodelovanje in mednarodna pomoč. Obrazložitev glasu v imenu poslanske? Kolega Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Povečanje sredstev za mednarodno razvojno sodelovanje je nujen pogoj za soočanje s posledicami epidemije v partnerskih državah, skladno z Resolucijo o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije. Predlagano povečanje sredstev bo omogočilo okrepljene dejavnosti pri zagotavljanju uradne razvojne pomoči, tako imenovane URP, skozi programe in projekte, ki jih v partnerskih državah predvsem subsaharske Afrike izvajajo civilnodružbene organizacije. Zaradi epidemije covid-19 se je na svetovni ravni močno povečala revščina. Po podatkih Svetovne banke se število ljudi, ki živi v skrajni revščini, z dohodki, nižjimi od 1,9 ameriškega dolarja na dan, v letu 2020 povečala kar za 97 milijonov. V času epidemije covid-19, ko so države globalnega juga še bolj izpostavljene posledicam neenakosti in podnebnih sprememb, prisilnim migracijam in naraščanju lakote, bi morala Republika Slovenija nujno povečati sredstva za izvajanje programov in projektov v državah globalnega juga. S povečanjem sredstev bi Republika Slovenija prispevala k izpolnjevanju zaveze, da bo za URP do leta 2030 namenila 0,33 odstotka bruto nacionalnega dohodka, in zaveza, da bo razvojno sodelovanje izvajala v skladu z mednarodno sprejetimi načeli razvojne učinkovitosti ter tako prispevala k zmanjševanju globalne revščine ter neenakosti. Z dvigom sredstev za URP in povečanjem prisotnosti v partnerskih državah globalnega juga bi prispevala tako k ublažitvi negativnih socialnih in ekonomskih posledic epidemije covid-19. Zato v Levici predlagamo, da se 2 milijona sredstev s postavke Sredstva za financiranje epidemije preusmeri oziroma pač dejansko da na postavko Mednarodno razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč. Ker če smo se zavezali k nekim globalnim zavezam, ki so nuja v vse bolj naraščajoči revščini na globalni ravni, je prav, da te zaveze tudi pošteno izpolnimo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 – Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje in na podprogram Pripravljenost sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1914 – Generalštab Slovenske vojske. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k podprogramu Infrastruktura in opremljenost Slovenske vojske. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Marko Bandelli.
Hvala, predsednik. Sedaj bi bila šansa, da bi praktično končno dobili prvi profesionalni gasilni helikopter v Sloveniji. Konsenz je bil praktično vseh opozicijskih strank, pa marsikoga še zraven, ampak ker je tako dogovor, da ne spet spustiti skozi to zadevo, verjetno tudi ne bo šlo. V obrazložitvi, ki je bila tudi dana iz Slovenske vojske, piše, da oni se morajo držati njihovega programa, ki je bil potrjen tukaj. Glede na to, da se kupuje tri helikopterje, popolnoma tri enake, bi lahko bil en namenjen za gasilske potrebe. Tukaj mislim, da bi bilo dobro to stvar potrditi, kljub temu vidim, da je nasprotovanje, ampak če ne sedaj, pa drugič ga predlagali. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2130 – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Najprej prehajamo na podprogram Podjetniško in inovativno okolje ter promocija. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Pospeševanje tehnološkega razvoja in gospodarstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 45. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na podprogram Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu. Marko Bandelli, obrazložitev glasu v imenu poslanske.
Hvala, predsednik. Tukaj moram povedati, da je praktično nerazumljivo, kako da je minister zagarantiral pač toliko milijonov za obnovo Maestoza, to je hotel, ki je v Lipici, in na koncu ga pustil praktično brez copat. V bistvu je to, kot da bi gradili novo košarkarsko igrišče in na koncu rezali trakove, kako smo naredili novo igrišče, ampak je brez parketa in brez košev. To je ista zadeva. Tukaj ne gre. Obrazložitev vlade, ki je bila poslana, je pa še bolj absurdna. Ob načrtovanih 7 milijonov, praktično so namenjeni za Kobilarno Lipica, ampak to je za kobilarno, ki ne morejo iti za druge name kot za kobilarno, slučajno 2 milijona za investicijska dela, ki so potrebna v kobilarni pa v sektorju kobilarna, ne pa v hotelu. Tukaj je pa nujno potrebno, da ta hotel zaključimo, drugače je brez zveze se hvaliti in rezati trakove, kot ponavljam še enkrat, če zadeva ni zaključena. To bi bilo nujno potrebno, da bi tisti konček, vsaj na območju Lipice kot takem – vemo sami, koliko je pomembna lokacija naše slovenske dediščine – in da bi vsaj to, končno po 30 letih, končali ta hotel do konca. Upam, da je bilo vsaj malo posluha. Hvala. Glasovali bomo za.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2430 – Ministrstvo za infrastrukturo. Najprej prehajamo na podprogram Obnovljivi viri energije. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu. Luka Mesec obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa in lep pozdrav! Mi predlagamo, da se dodatnih 15 milijonov nameni za program Obnovljivi viri energije, vzeli bi ga pa s postavke Opremljenost Slovenske vojske. 15 milijonov evrov je cena kakšnih dveh ali pa treh oklepnikov, bi pa s tem denarjem pokrivali strehe javnih stavb s sončnimi celicami. Namreč, potencial sončne energije v Sloveniji je zelo neizkoriščen. Smo pri repu Evrope po izkoristku, hkrati pa analiza Inštituta Jožef Štefan potencial sončnih elektrarn na strehah objektov v Sloveniji do leta 2050 kaže, da je ocenjen tehnični potencial za postavitev sončnih elektrarn na strehah v Sloveniji skoraj dvakratnik sedanje proizvodnje energije v Sloveniji. Kot sem povedal že na začetku, skrajni čas bi bil, da začnemo resno delati na zelenem prehodu; sončna energija je energija prihodnosti.
Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 46. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 3. Obrazložitev glasu Jani Prednik, v imenu poslanske.
Predsednik, hvala. Čisto na kratko. Gre za dve krožišči, pri katerih je vsa dokumentacija s strani občine Ravne na Koroškem že pripravljena in gre samo za zagotovitev državnega denarja v višini 1,4 milijone evrov in takoj, ko bo ta denar zagotovljen, se gradnja oziroma izgradnja teh dveh krožišč lahko začne. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti 3. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 – Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k Podprogramu investicijsko vzdrževanje in gradnja cest. Marko Bandelli, obrazložitev glasu.
Predsednik, hvala. Samo dve besedi glede tega. To je ena cesta, ki je sramota od ceste, državna cesta, ki gre z Gorjanskega proti mejnemu prehodu. Če bi mi šli samo skozi mejo in pogledali na italijanski strani, kakšna cesta je država cesta njihova, z italijanske strani, pa pogledamo, kakšna cesta je na naši strani. Pa dnevno po 300 kolesarjev, turistov iz Trsta, ki prihaja k nam – hvala bogu, da imamo to možnost, da prihajajo turisti gor –, ampak ta cesta, odsek je res nevaren. Sicer vidim, da na projektu je predvidena izdelava projektne dokumentacije, odkup zemljišč letos s strani ministrstva. Tako je vsaj to prvi korak, ki naj bi to šlo v pravo smer. Seveda zagarantirana sredstva bi dala pa še toliko zagona, tudi samo upanje, da bi do realizacije 100-procentno prišlo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je poslank in poslancev 88, za je glasovalo 34, proti 44. (Za je glasovalo 34.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550 – Ministrstvo za okolje in prostor. Najprej prehajamo na podprogram Rudniki in sanacija rudarske škode. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je poslank in poslancev 85, za je glasovalo 33, proti 41. (Za je glasovalo 33.)(Proti 41.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Upravljanje z vodami. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Matjaž Nemec.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Občina Kanal ob Soči ni znana samo po smaragdni Soči ali pa po mostu ali Kogojevih dnevih, ampak v zadnjem obdobju predvsem z okoljevarstvenega vidika azbesta, povečani ambicije po sosežigu. Tisto, kar je v zadnjih mesecih pereč problem iz teh krajev, je predvsem sposobnosti imeti dostopnost do pitne vode. Enega od dveh amandmajev, ki bosta reševala to problematiko v občini, smo vložili skupaj z opozicijskimi strankami. Gre za območje v hribovitem delu, kjer je občina pridobila že vse gradbeno dovoljenje. Manjka ji finančna podlaga za to, da bi rešila problematiko 500 prebivalcev, ki živijo v odročnem in demografsko ogroženem območju. Govorimo o možnosti dostopa do pitne vode, ki je tudi zapisana kot ena od ustavnih pravic. Zato Državnemu zboru predlagamo amandma, ki bi dejansko sprožil izgradnjo že načrtovanega vodovoda in s tem rešil vodooskrbo v zelo odmaknjenem območju te občine. Torej, kolegice, kolegi, prosimo za podporo amandmaju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imeni poslanske skupine Primož Siter.
Hvala lepa za besedo. Seveda je pomembno, da je vodooskrba dostopna vsem, ne glede na to, kje smo v državi, tudi tistim na odročnih delih različnih občin. In ker imamo pred sabo dva amandmaja, ki pomagata oziroma prideta nasproti prebivalkam in prebivalcem občine Kanal ob Soči oziroma naselju Anhovo, je smiselno na tej točki poudariti, da tukaj ne gre za tisti amandma, ki je morebiti v javnosti dvignil največ prahu oziroma dobil največ pozornosti javnosti. Je pomemben, seveda, priključuje odmaknjena naselja na vodovod. Ta vodovod v občini oziroma v Anhovem pa ima drug problem, tak globlji sistemski problem. Z njim dejansko upravlja podjetje Salonit Anhovo. Torej, Anhovo si zasluži, prebivalke in prebivalci, ki so že vrsto let tako rekoč brez pitne vode, si zaslužijo priključek na nov vodovodni vir. Problem, ki pa ga rešuje, opozarjam še enkrat, naslednji amandma. V Poslanski skupini Levica bomo podprli tega in pomagali tem prebivalkam in prebivalcem Anhovega, ki živijo bolj oddaljeno in zaenkrat nimajo preskrbe s pitno vodo na takšen način, s priključkom na vodovod. Podprli pa bomo seveda tudi drugega, za katerim stoji tako rekoč celo Anhovo in množica organizacij okoljevarstvenih, naravovarstvenih organizacij in ker v končni fazi je preskrba s pitno vodo oziroma dostop do pitne vode ustavna kategorija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh v imenu poslanske skupine.
Tako. Na pobudo Poslanske skupine SAB je bila v Državnem zboru sklicana nujna seja odbora glede oskrbe in varnosti pitne vode prebivalcev v Anhovem. Vedeti moramo, da se prebivalci v Anhovem oskrbujejo s pitno vodo preko industrijskega vira. Pač, to je zatečeno stanje in prav je, da dobijo tudi neodvisen čist pitni vir vode. Zavedati se moramo, da je pravica do pitne vode v ustavo zapisana pravna pobuda naše stranke in pred nami sta dva sorodna amandmaja z enako ciljno vsebino in v Poslanski skupini SAB bomo oba podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Branko Simonovič v imenu poslanske skupine.
Ne, predsednik, v lastnem imenu.
V lastnem. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ja. Kolega Krivec v imenu poslanske skupine najprej, ima prednost.
Hvala za besedo. V poslanski skupini tega amandmaja ne bomo podprli, bomo pa naslednjega, ki dejansko rešuje oskrbo s pitno vodo z novega vira. Ta amandma v bistvu daje denar za obnovo obstoječega vodnega vira in priklope nekih sosednih naselij, kar pa misim, da ni potrebno ravno s tega vidika, kot ste opozarjali, da rabi Anhovo nov vodni vir, kar pa omogoča naslednji amandma, ki govori o priklopu na vodooskrbo s strani vodnega vira Mrzlek. V izogib čemurkoli pa bi rad poudaril, da v Anhovem zadnjih 50 let pijejo vodo iz tega vodnega vira in ni bilo nič narobe, tako da se v zadnjem času ta zadeva prenaša na nek politični nivo. Opozoril bi pa rad tudi na to, da v Državnem zboru ne moremo podlegati ravno pritiskom, ki pridejo s strani nekih iniciativ, kajti vodooskrba je v izvirni pristojnosti lokalnih skupnosti in v primeru, da preveč posegamo s strani Državnega zbora na ta področja, v tem primeru ne rabimo lokalnih skupnosti oziroma moramo njihove izvirne pristojnosti prenesti. Ampak navkljub temu bom ta drugi amandma podprli tudi s tega vidika, ker v preteklosti očitno ni bilo sposobnosti prejšnjih vlad ali pa koalicij, da ta režim vzpostavijo, uredijo to vodooskrbo na pravi način.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Potem v lastnem imenu Branko Simonović.
Hvala lepa, predsednik. Ne glede na to, da vodooskrba sodi v pristojnost lokalne skupnosti, sam prihajaj iz slovenke Istre, kjer se že od leta 1967 ukvarjamo z nekim vodnim virom, ki bi zagotovil pitno vodo za vse prebivalstvo, bom oba amandmaja podprl tudi zaradi tega, ker po informacijah, ki jih imam, tudi Občina Kanal že najema kredit, dodatna dva milijona, da se enkrat tudi za te prebivalce uredi oskrba s pitno vodo; to, kar zagotavlja tudi ustava. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslanec, za je glasovalo 45, proti 42. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 42.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na podprogram Ravnanje z odpadnimi vodami. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske, Gregor Perič.
Predsednik, kolegice in kolegi, minister, spoštovani vsi, hvala za besedo in tudi za pozornost! Mi smo stopili v kontakt z lokalno skupnostjo in preverili tudi situacijo na terenu. Govorili smo z našimi člani, z občinskimi svetniki, tudi s podžupanom in smo se odločili, da bomo to rešitev oziroma ta amandma podprli; predvsem zaradi tega, ker so kljub različnim pogledom predvsem na možnost izvedbe v praksi v okviru tega časovnega okvirja, ki ga omogoča ta in prihodnji proračun, je možno narediti nek korak naprej. Slišali smo, da ta rešitev ni sistemska, da posega v avtonomijo občin kot takih, da odpiramo tukaj neko novo okno priložnosti ali pa tudi, če hočemo, zamujenih priložnosti za neke druge lokalne skupnosti, ocenjujemo pa, da je situacija, kar se Anhovega tiče akutna, zato bomo v SMC ta amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič v imenu poslanske.
Hvala za besedo, predsedujoči. Seveda bomo v Levici enotno podprli ta amandma. Vemo, kaj se dogaja v Anhovem. Anhovo je, kar se tiče okolja, eno najbolj obremenjenih in degradiranih okolij; ne samo zaradi azbesta, ne samo zaradi sosežiga, žal je problem tudi pitna voda. Kajti sedanji vodovod, ki je v lasti zasebne korporacije Salonit Anhovo, in jasno je, vodovod, če želimo, da je vse pod nadzorom, mora biti v javni lasti. Vodovod, kot rečeno, trenutno teče skozi industrijski kompleks, ki je velik onesnaževalec okolja, in zato ne preseneča, da smo priča številnim nesrečam. Nekaj se jih je že zgodilo preteklo leto, letos poleti ponovno, ko se je industrijska voda pomešala s pitno. In lahko si predstavljate, da ljudje v Anhovem, ki so bolni zaradi azbesta, ki so bolni zaradi sosežiga, ker je veliko, prekomerno število zelo redkih rakavih obolenj, kar stokrat večje kot drugod v Sloveniji, potrebujejo čisto pitno vodo. In mene zelo veseli, ko slišim, da bo pravzaprav, kot je videti, celo enotna podpora temu amandmaju, kar je tudi edino pravilni. Mislim, da ne sme biti ne ene poslanke ne enega poslanca tukaj, ki tega amandmaja ne bi podprl. Tako, kot rečeno, mi bomo seveda absolutno glasovali za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Na Odboru za finance oziroma pred Odborom za finance smo se ukvarjali z obrazložitvami teh amandmajev, ki naj bi zagotavljali pitno vodo našim državljankam in državljanom. Ugotovili smo, da so predlagatelji precej zmedeno predstavili te amandmaje in ugotovili smo, da prejšnji amandma verjetno v letu 2022 ne bo realiziran, denar bo ostal, odločili pa smo se, da bomo ta amandma podprli, ki ima dejansko največjo verjetnost, da bo teh 500 tisoč evrov tudi realiziranih. Ja, strinjam se, da je vodooskrba pristojnost lokalnih skupnosti. Tokrat delamo izjemo. Zanimivo je, da so se angažirale tudi civilne iniciative. Žal mi je za Goričko; nikoli ni imelo in Goričko še danes nima pitne vode. Ta vlada je Goričkemu zagotovila 22 milijonov kohezijskih sredstev, prav tako tudi Prlekiji dodatnih 6 milijonov in še za pitno vodo smo priskrbeli, zagotovili okrog 380 milijonov evrov kohezijskih sredstev, veliko veliko večino v času te vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še? Andreja Zabret v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Sem najmanj trikrat roko dvignila. Ta amandma, o katerem govorimo, saj smo ga že slišali tudi od kolega, ampak to je tisti amandma, ki zagotavlja novi vir za prebivalce Anhova in bo zagotovil povezavo na vodovodni sistem Mrzlek. Torej gre za zagotovitev oskrbe teh ljudi s pitno vodo, ki je potreben za nov, neodvisen vir pitne vode in ki se bo zagotovil povezavo na vodovodni sistem Mrzlek, kot sem že omenila. Stroški izgradnje vodovoda so ocenjeni na milijon 200 tisoč evrov, kar pomeni 500 tisoč evrov v letu 2022 in 700 tisoč evrov v letu 2023 in so izvedljivi v obdobju dveh let. Tako potrebujemo podporo pri amandmaju za leto 2022 in tudi 2023. Trenutno se za vodooskrbo tisoč 100 ljudi uporablja vodarna v lasti podjetja Salonit Anhovo, ki vodo črpa iz reke Soče, azbestni vodovod pa je razpeljan čez industrijsko območje. Voda iz Soče je edini veči vodni vir v bližini. Kvaliteta surove vode iz Soče ni primerljiva s kvaliteto vode iz podzemnih virov pitne vode, še dodatno pa je problematična zaradi vsebnosti živega srebra, saj reka Soča prenese 150 ton živega srebra letno. V LMŠ torej upamo, da se boste tudi v koaliciji, kot smo že tudi slišali, da se strinjate, da moramo ob rekordnih proračunih najti tudi sredstva za to, da ljudem omogočimo pitno vodo, saj gre konec koncev tudi za civilizacijsko normo, da v 21. stoletju ljudje pijejo čisto pitno vodo. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Primož Siter v lastnem imenu.
Ja, hvala lepa. Ta konsenz, ki očitno kaže, da bo ta stvar potrjena, je navdušujoč. Predvsem je rešitev, ki je na pladnju, pomembna iz dveh razlogov. Najprej, voda iz Soče, kar v obstoječi ureditvi predstavlja vir, torej ni okej, zato ker je v tem delu toka reka bolj izpostavljena onesnaženju zaradi prometa, razlitij in tako naprej. Na drugi strani je pa glavni problem tukaj, ker dejansko z javnim vodovodom, z javnim servisom oskrbe s pitno vodo upravlja zasebno podjetje. Z rešitvijo, ki jo predlaga ta amandma, tako rekoč zasebnemu podjetju tukaj zvežemo roke in javno dobrino dajemo v javne roke oziroma v roke lokalnih skupnosti in naredimo konec pogojevanja, tako rekoč, sodelovanja podjetja s pitno vodo, pa spornih okoljskih praks v odnosu do lokalne skupnosti. Rešitev je torej neodvisen vir, kar predlaga ta amandma, ni končna rešitev vseh okoljskih problemov, vsega nebroja okoljskih problemov, ki jih prebivalke in prebivalci vsak dan doživljajo, je pa to zelo dobra novica, ki jo bom tudi sam podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Danijel Krivec, v lastnem imenu.
Hvala še enkrat za besedo. Jaz bom ta amandma podprl, tudi prej sem že napovedal, navkljub nekim nesporazumom. Bi pa rad vseeno povedal, da ta amandma do neke mere rešuje, v izogib temu, kar se pa zdaj zavaja, bi pa rad vseeno pojasnil, kako zadeva na terenu dejansko stoji. V primeru vodnega vira, ki zdaj obstaja za Anhovo in za to območje, se črpa podtalnica Soče in ne boste verjeli, tudi v Mrzleku se črpa podtalnica Soče, in ne boste verjeli, Soča teče od Anhovega proti Mrzleku in ne obratno. Tako vse to, kar govorite, je zelo na pamet in nič ne vpliva. Je pa res, da je Mrzlek mogoče modernejše črpališče in da je do neke mere, kar opozarjate, bolj varno. Je pa v primeru tudi zdajšnje vodooskrbe za Anhovo in za tiste okoliške kraje iz tega vira, več kot 50, 60 let je zadeva potekala na nek način normalno in ni res, da je ta vodooskrba v Kanalu v rokah zasebnikov, ampak je to v rokah Komunale, ki jo upravlja občina. Tako se ne rešimo krovne zadeve, kajti voda ima svoje zakonitosti in teče z območja Kanala proti območju Mrzleka. In v tem primeru vse tisto, na kar opozarjate, bo še vedno lahko problem in potrebno bo, bi rekel, zelo pozorno spremljati tudi vodni vir Mrzlek s teh vidikov, na katere opozarjate. Samo zato, da boste približno vedeli, o čem govorimo, ne pa govorili zelo, zelo na pamet.
Še kdo? Da. Matjaž Han v lastnem imenu.
Samo na kratko. Seveda bom ta amandma podprl, tako kot sem tudi prejšnjega podprl, kjer ima občina tudi pridobljeno gradbeno dovoljenje. Mi se zdaj pogovarjamo samo o denarju, mi se ne pogovarjamo še o rešitvah in tukaj se strinjam z gospodom Krivcem. Bo pa seveda Kanalu oziroma občini ta denar absolutno pomagal pri iskanju rešitve, da bojo prišli ljudje do pitne vode, katero si zaslužijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nataša Sukič v lastnem imenu.
Bom še enkrat pojasnila. Seveda bom to podprla, ampak še enkrat; to, da ti preprečiš, da se industrijske odpadne vode mešajo s pitno vodo, je razlog, zakaj je danes potrebno podpreti ta amandma. Na ta način bomo zagotovili dosti boljše pogoje, se pravi, preko javnega vodovoda Mrzlek, za pitno vodo predvsem ljudem, ki so zelo bolni, zelo v stiski zaradi številnih drugih okoljskih vplivov. Še enkrat; bilo je nekaj nesreč v preteklih letih in letos poleti, konkretno, ko je industrijska odpadna voda se pomešala s to vodo, ki teče skozi Salonit Anhovo, ta speljani vodovod. In zato, to je to, kar je glavni razlog, tako da, ne glede na nekatere pomisleke, ta rešitev zagotavlja mnogo boljšo rešitev in prihodnost za vse, ki tam prebivajo. Podprla bom seveda. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti 2. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 – Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Najprej prehajamo na podprogram Usposabljanje in izobraževanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu. Nataša Sukič, obrazložitev glasu v imenu poslanske.
Hvala lepa. Kot je bilo v primeru prejšnjega amandmaja in pri številnih drugih, poglejte, življenje in realne potrebe ljudi so tiste, ki bi morale biti vodilo, ko načrtujemo nek proračun, in ne samo vplivi orožarskih lobijev, se pravi vojske, kapitalskih lobijev, ko gre za davčne odpustke, ki vrtajo proračunske luknje, ne samo okrepitev represivnega aparata, kar se dogaja sedaj, ampak male življenjske stiske ljudi, konkretne življenjske stiske, mozaik teh stisk. To mora biti vodilo. Na primer, med gospodinjstvi z vzdrževanimi otroki so daleč v najslabšem položaju osebe v enostarševskih gospodinjstvih z vsaj enim vzdrževanim otrokom, kjer je bila, recimo, stopnja tveganja revščine v letu 2020, ne boste verjeli, kar 21,8-odstotna. Pod pragom revščine torej živi kar vsako peto enostarševsko gospodinjstvo. Še posebej pa so ranljive tiste družine, kjer ta starš, ki so mu v varstvo zaupani otroci, kjer je ta starš torej brez lastnih dohodkov za preživljanje sebe in tega otroka. Zato smo v Levici v parlamentarno proceduro vložili novelo Zakona o javnem štipendijskem, razvojnem, invalidskem in preživninskem skladu, ker želimo nekatere postopke odločanja o upravičenosti do preživnine prenesti s sodišč direktno na sklad, je nujno ta sklad finančno in kadrovsko okrepiti. To pa lahko naredimo tako, da medtem ko se bodo proračunska sredstva za delovanje sklada v prihodnjih letih zmanjševala, kot je videti, s 3,1 milijona evrov v letu 2022 na 2,66 milijonov evrov v 2023, pa bo poleg vojske ogromnega povečanja, kot rečeno, sredstev deležen še drugi represivni aparat države, to je policija. Sredstva za policijo nenehno naraščajo konstantno že od leta 2015, še posebej sunkovito pa od leta 2018 dalje, pa čeprav je v istem obdobju število kaznivih dejanj upadlo. Torej Janševa vlada kljub temu še dodatno stopnjuje nakupe opreme, ki je namenjena množičnemu nadzoru in policijskemu nasilju. Zato predlagamo, da se 500 tisoč evrov sredstev iz tega podprograma za policijo, javni red in splošna varnost prenese na podprogram na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. In mi bomo seveda podprli ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Spodbujanje razvoja nevladnih organizacij ter civilnega in socialnega dialoga. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Lidija Divjak Mirnik, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Znižanje sredstev nevladnikom in vsem nevladnim organizacijam na skoraj vseh politikah je pravzaprav nesprejemljivo in kaže tudi odnos trenutne vlade do njih. Vsi vemo, koliko nevladnih organizacij v Sloveniji imamo. Tudi vemo, kakšno funkcijo opravljajo. Dostikrat oddelajo to, kar bi morala država oddelati. Zato je pravzaprav popolnoma nesprejemljivo, da se jim Vlada maščuje na način, da jim znižuje sredstva. V LMŠ bomo seveda ta amandma podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Denarna socialna pomoč. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod številko 1. Miha Kordiš, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ob pripravi aktualnega proračuna za naslednje in še naslednje leto je na nekaterih postavkah očitno vlada Janeza Janše metala kocke in tako smo dobili postavko za denarno socialno pomoč, ki je v naslednjem letu nižja za 32 milijonov evrov, še eno leto kasneje pa za dobrih 20 milijonov evrov. Po kakšnih računih je do teh rezov v pomoč za revne državljanke in državljane Vlada prišla tekom obravnave, v resnici nismo uspeli izvedeti. Vemo, da smo soočeni z draginjo. Dvigajo se cene za ogrevanje, cene elektrike, bencina, dizla, navsezadnje rastejo tudi cene hrane, odvisno od skupine živil se dvigujejo za 10 procentov, 20 procentov, tudi 30 procentov. Čeprav je v času epidemije covid-19 Vlada milijarde proračunskega denarja kot injekcijo zmetala v gospodarstvo in čeprav je vsaj statistično brezposelnost upadla, se je sočasno revščina v tej državi povečala in to je trend, ki ga lahko pričakujemo tudi v bodoče. Še več! Že zelo dolgo časa je od tega, odkar so bili nazadnje preračunani minimalni življenjski stroški, torej osnova, na podlagi katere se odmerjajo socialni transferji, med njimi tudi denarna socialna pomoč. Te minimalne življenjske stroške je potrebno na novo poračunati zato, da se socialne transferje uskladi s stvarnimi potrebami ljudi v tej državi, zato da bodo reveži sploh lahko s podporo skupnosti povezali začetek in konec meseca, kolikor se to pač da. Vsi ti dejavniki torej napeljujejo na dejstvo, da bo v naslednjemu letu potrebno v primerjavi z letošnjem ne manj denarja za socialne pomoči, ampak več tega denarja. Še bolj to velja za leto 2023. Naš amandma popravlja to vladno miskalkulacijo in namenja za socialno pomoč dodatnih 40 milijonov evrov. Upam, da se zbere dovolj glasov v Državnem zboru, da tovrstno vladno malomarnost in šlampasto metodologijo popravi. Pa če ta naš amandma prevedem še v ideološko lingo, ki jo razume tudi slovenska desnica; gre za revne Slovence, naše rojake. Jih bomo res pustili na cedilu?
Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SD in SAB k temu podprogramu pod številko 2. Mag. Bojana Muršič, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. S tem amandmajem predlagamo, da se v naslednjem letu, letu 2022, zagotovi dodatnih 30 milijonov evrov za pomoč energetsko revnim v tej zimi. Glede na to, da smo v tem tednu veliko razpravljali v Državnem zboru na to temo in tudi, ko odpremo tako televizijske ekrane kot tudi sredstva javnega obveščanja, vidimo, da cene življenjskih potrebščin, energije, goriv in tudi ostalih stvari izjemno rastejo. Ljudje se znajdejo v izjemno težkih položajih, že letos so v težkih položajih, v prihodnjem letu pa bo še težje, kajti s 1. 1. 2022 se napoveduje veliko podražitev. Zato bo vse več ljudi iskalo denarno socialno pomoč na centrih za socialno delo, zato je izjemno pomembno, da je na tej postavki dovolj denarja, da bodo lahko ljudem centri za socialno delo pomagali. Resnično bi si sicer vsi v Državnem zboru želeli, da bi te pomoči bilo manj, ampak žal situacija danes kaže tako, da tudi tisti, ki so zaposleni, se znajdejo v tako težki situaciji, da enostavno nimajo denarja. Na drugi strani imamo pa tudi upokojence, ki res tehtajo, ali naj si kupijo hrano ali naj denar namenijo za ogrevanje. To je enostavno danes v naši socialni državi nedopustno. Zato jim je potrebno na takšen način tudi pomagati, zagotoviti dovolj denarja, da bodo lahko živeli dostojno življenje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 45. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Programi socialnega varstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 1. Kolega Vojko Starović ima besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. Gre za res hvalevreden program, ki ga je pripravil in izvaja ZDUS, torej Združenje društev upokojencev Slovenije. Program teče že od leta 2004. V ta program je vključeno več kot 60 tisoč starejših. Vsebina programa je ta, da starejši skrbijo za starejše – ampak tiste, starejše od 69 let –, hodijo na dom, obiskujejo, povprašujejo, kaj rabijo ali ne rabijo, k zdravniku, dovoz tople hrane, pomoč pri hišnih opravilih. Torej, izvaja se tako rekoč dolgotrajna oskrba in zaradi tega lahko ti starejši ostanejo na domu, doma, kar si želimo vsi – ostati doma. Noben nima neke želje iti iz svojega okolja in stran. In dokler lahko ob taki pomoči živijo in ostanejo doma, je življenje dosti kvalitetnejše. Ta program temelji na prostovoljstvu. Vključuje več kot 3 tisoč 500 prostovoljcev. In sami vozijo ta program. Mi, kot SAB predlagamo, da država, ki še vedno ni oblikovala ne sprejela dolgotrajne oskrbe, prispeva par sto tisoč, 560 tisoč. Mislim, da je ta program, ki je dobil in državno nagrado, najvišjo leta 2020, in najvišjo evropsko humanitarno nagrado od Evropskega parlamenta leta 2017, vsekakor zasluži podporo tudi z naše strani. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dolgotrajna oskrba. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 3. Kolegica mag. Alenka Bratušek v imenu poslanske skupine.
Najlepša hvala. Mislim, da je bil danes dokončno podpisan sporazum, ki bo 35 tisoč zaposlenim na področju zdravstva in socialnega varstva konkretno dvignil plače, kar seveda v naši stranki podpiramo. Nikakor pa ne podpiramo, da breme tega dviga prevalite na upokojence. Za skoraj 6 odstotkov nameravate dvigniti oskrbnino v domovih za starejše, 5,6 je natančna številka. In za tiste upokojence – in ni jih malo– , ki že danes težko plačajo ali pa sploh ne morejo plačati oskrbnine v domu za starejše sami, bodo sorodniki, otroci morali doplačevati še več. 2,5 odstotka so se letos povišale pokojnine, oskrbnino jim boste dvignili za 5,6 odstotka. Se pravi, jim boste 3 odstotke vzeli iz žepa. Prav je, da dvignete plače, ampak če se to dogovorite, potem morate zagotoviti tudi denar in ne tega bremena prenašati na upokojence. Mi bomo seveda glasovali za.
Hvala lepa. Miha Kordiš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kot mali otrok sem se razveselil naslovov v zadnjem tednu dni, ki so sporočali, da bodo lahko zaposleni v zdravstvu in skrbstvu, na čelu z medicinskimi sestrami, končno prišli do povišice, ki jo tako zelo potrebujejo. Njihove plače namreč že leta, če ne desetletja, zaostajajo – s težaškimi nalogami, ki jih opravljajo, še posebej v domovih starejših občanov. A potem, nekaj dni kasneje, je prišel na plano še drobni tisk. Strošek dviga teh plač, tako zelo potrebnega dviga teh plač, bi Vlada prevalila na pleča upokojencev in njihovih družin na način, da jim dvigne stroške oskrbnin, ki jih plačujejo za namestitev v domovih starejših občanov. To je popolnoma nesprejemljivo. Revščina med upokojenci je že danes itak zelo huda. Imamo skoraj 100 tisoč upokojencev, ki živijo in shajajo s pokojnino manj kot 500 evrov. Nekoliko več je še takih, ki shajajo s pokojnino pod 600 evrov. In to so ljudje, odrinjeni na rob družbe. Že sedaj si oskrbe v domu pogosto ne morejo privoščiti – povprečni strošek oskrbe znaša 680 evrov vsak mesec – pa jim morajo na pomoč priskočiti njihove družine, njihovi svojci, čeravno bi za ljudi na stara leta morala finančno poskrbeti socialna država, saj so v tej državi vendarle delali, ustvarjali. Edino pošteno je, da so na svojo starost tudi zavarovani. Ampak ne. Ko so se začeli pojavljati pozivi, naj se ta dvig plač medicinskih sester, negovalcev, drugega osebja financira iz proračuna Republike Slovenije, kot bi bilo tudi prav, se je minister Cigler Kralj odzval, rekši, da »so preiskali vse možnosti«, to je neposredni navedek, »ampak da žal na Vladi sredstev, iz katerih plačati ta dvig plač, v proračunu, v javnih sredstvih v celoti ne morejo zagotoviti«. Buče. Kličem Buče. Prav danes je strankarski kolega ministra Cigler Kralja, avtorja te izjave, v Rimu podpisoval pogodbo za nakup vojaškega letala, težko ne 16 milijonov evrov, ampak 72 milijonov evrov. Denar je, v proračunu ga je dovolj. Vprašanje je le, ali ga bomo usmerili za to, da oskrbnine v domovih starejših, že sedaj visoke, ki si jih upokojenci ne morejo privoščiti, ostanejo take, kot so, ali pa bomo že tako revnim ljudem naprtili še več stroška. Temu sta namenjena aktualni amandma in naslednji amandma. Razlikujeta se v tem, da je tale, o katerem bomo sedaj glasovali, malo manj natančen, naslednji je malo bolj natančen. Vsebinsko gre za enaka amandmaja. Oba bomo v Levici podprli.
Še kdo v imenu poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Ker sem nekoliko starejši otrok kot Miha Kordiš, sem v bistvu šel gledat, kolikšni bodo ti dvigi plač, nujno potrebni dvigi plač v sektorju nege. V DSO-jih praviloma je 60 odstotkov zaposlenih na minimalcih, neto dvig plače bo 22 evrov. Neto dvig plače vsem nižje od ranga medicinskih sester bo tam nekje od 22 do 78 evrov. Skratka, onkraj tega, kar govorimo o upokojencih in bom to podprl, so ti dvigi v bistvu prenizki in nam bodo ljudje šli na druga delovna mesta, še zlasti, ker v celi Evropi primanjkuje delovne sile. Tudi s tem se bo morala ukvarjati naslednja vlada dosti bolj iskreno kot neki minister, ki prihaja iz neke kao iskrene zgodbe. Zgolj toliko. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod številko 4. Miha Kordiš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Del dviga plač za negovalno skrbstveno osebje je že zagotovljen iz javnih virov, še vedno pa ostaja 16 milijonov evrov, to je teh istih 16 milijonov evrov, ki bi jih Vlada prevedla v višje oskrbnine za revne upokojence in njihove družine. Amandam, ki smo ga priobčili v Levici, zagotavlja teh 16 milijonov evrov pokritja za višje plače skrbstvenega in zdravstvenega osebja v domovih starejših občanov iz proračuna. Proračun Republike Slovenije ljudje financirajo z davki, ki jih v tej državi plačujejo zato, da si skupaj financiramo stvari, ki jih kot družba potrebujemo. Dostopna oskrba v domovih starejših za ljudi, ki so svoje k družbi že doprinesli, je zagotovo ena izmed takih skupnih stvari, za katere ljudje davke sploh plačujejo. Zagotovo pa ljudje v tej državi ne plačujejo davkov, da se bo z njihovim denarjem delalo kot svinje z mehom pa kupovali orožje, ki ga v resnici sploh ne potrebujemo. Torej, če bi kaj moralo biti v teh turobnih, žalostnih časih zdravstvene krize naša prioriteta, je socialna in zdravstvena zaščita državljank in državljanov, dostopnost domov za starejše občane se umešča naravnost sem noter. V resnici je potrebno reči, da že ta dvig plač v skrbstvu in zdravstvu prihaja prepozno in je po moji oceni težaškega dela v domovih starejših občanov tudi prenizek. S kadrovskega vidika se je Vlada že od začetka svojega mandata ukvarjala samo s tem, kako si bo zagotovila kontrolo v gospodarstvu, represivnih aparatih države in tako naprej, v nekoliko širšemu smislu pa je energijo investirala v to, da bo mobilizirala mlade fante in dekleta v tej državi in jih oblekla v vojaške uniforme. Kaj se nam je med tem zgodilo, je, da še tisti kader, ki smo ga imeli v domovih starejših občanov, pa zdravstveni kader v bolnišnicah, da je začel množično odhajati. Šele potem ko je prišlo do popolnega razsula sistema, je bila Vlada pripravljena nekoliko popraviti plače skrbstvenega in zdravstvenega osebja navzgor, danes pa vemo tudi, kako to izgleda, ta popravek plač naj financirajo revni upokojenci in njihove družine iz svojih žepov. Mogoče, če še nekoliko bolj črno ocenim situacijo in kontekst, v katerem se nahaja ta amandma, vse to hvalisanje, kako je vlada Janeza Janše poskrbela za upokojence, jim namenila dodatke, danes dobiva svoj pravi obraz. Dali vam bomo enkratne drobtinice zato, da boste lahko še celo življenje, kolikor ga je sploh ostalo, v domovih starejših plačali višje oskrbnine. Ne, hvala! Imamo proračun z javnimi sredstvi, uporabimo ga za to, da plačamo medicinske sestre, kot je treba, ne pa, da ta strošek prevalimo na pleča upokojencev in njihovih [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2711 – Ministrstvo za zdravje. Najprej prehajamo na podprogram Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Naloge javnega zdravja. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 1. Maša Kociper, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Spoštovane poslanke in poslanci! Skupaj bi obrazložila dva sledeča amandmaja, oba pod podprogramom Naloge javnega zdravja, in sicer se ne samo na našo Poslansko skupino SAB, ampak na vse vas v Državnem zboru obrnila ena zdravnica, pravzaprav dve zdravnici, ne bom uporabljala imen, povedala pa bom, da sta spoštovani predstavnici spoštovanih inštitucij. Ena je vodja oddelka za otroško psihiatrijo na Pediatrični kliniki, druga pa je znana zdravnica, borka za preventivne programe v duševnem zdravju, sicer pa trenutno vodja Nacionalnega programa za duševno zdravje Mira. Obe zdravnici v imenu svojih inštitucij opozarjata na velik porast duševnih težav, do katerih je prišlo v zadnjih časih ne samo pri otrocih in mladih, ampak tudi pri odraslih. Te duševne težave in stiske se sicer povečujejo že zadnja leta, verjetno zaradi načina življenja, ki ga imamo, izrazito so se pa povečale v zadnjem času in to ne samo zaradi zdravstvene, ampak tudi zaradi spremljajoče socialne in ekonomske krize. Opaža se, in na to smo v tej hiši že velikokrat opozarjali, tudi imeli izredne seje, eno smo predlagali tudi mi v SAB, veliki porast duševnih težav pri otrocih, znatno povečana samomorilnost, samopoškodovalna vedenja, odkloni v vedenju, več kajenja, pitja in tako naprej. Vse to seveda rezultira v nekem slabšem stanju te populacije, ki pa se bo s časom lahko, če ne bo zdravljena seveda in ustrezno nagovorjena, še povečevala. Tako gre pri teh dveh amandmajih pravzaprav za nekaj več kot 2 milijona za implementacijo programov za krepitev duševnega zdravja, preprečevanja razvoja težav v duševnem zdravju, zgodnjih intervencij ter psihosocialne podpore pri ranljivih posameznikih in skupinah s težavami v duševnem zdravju. Gre za že obstoječe programe, eden tak je program Tom, ki pa seveda potrebujejo ustrezno podporo finančno. To so tudi programi za krepitev samopodobe, soočanja z izzivi pri mladostnikih, zgodnje intervencije na domu in tako naprej. V Poslanski skupini SAB bomo oba amandmaja vsekakor podprli. Prosim pa, da pri tej pomembni problematiki podporo daste tudi ostali. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Najprej prehajamo na podprogram Podporne aktivnosti na področju izobraževanja in športa. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Andreja Zabret v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Ilustrirana Ustava Republike Slovenije v stripu je bila leta 2011 skupen projekt Državnega zbora in Ustavnega sodišča ob 20-letnici sprejetja Ustave Republike Slovenije. Takrat je Ustava v stripu nastala kot spletna različica, leta 2017 pa je strip izšel tudi v tiskani obliki. Temeljni cilj Ustave v stripu je, da se otrokom ter mladim na izviren, preprost ter domiseln način približa najvišji akt družbene in politične ureditve Republike Slovenije. V ilustrirani pripovedi v slovenščini nastopata glavna junaka Maja in Miha, ki se na duhovit in poučen način sprehodita čez najpomembnejše člene ustave ter se tako učita demokracije in aktivnega državljanstva. Ilustrirana Ustava v stripu se je do danes izkazala za več kot odlično orodje pri krepitvi demokratične vzgoje mlajših državljank in državljanov Republike Slovenije. Tudi mladi so se že pobliže spoznali z Ustavo v stripu in so jo sprejeli zelo pozitivno. V LMŠ menimo, da bi morala Ustava v stripu priti do vsake sleherne prvošolke in prvošolca, namreč poznavanje svojih dolžnosti in pravic ter širjenja zavedanje o demokraciji in pravni državi je ključno pri vzgoji aktivnih državljanov in nenazadnje tudi bodočih volivk in volivcev. Zato z namenom, da slovenske prvošolke in prvošolci dobijo ilustrirano Ustavo Republike Slovenije v stripu, smo z amandmajem predlagali sredstva v višini 50 tisoč evrov. Amandma za leto 2023 je bil soglasno sprejet na Odboru za finance, za leto 2022 pa ne. Če podpremo še danes ta amandma za leto 2022, to pomeni, da bojo prvošolčki in prvošolke dobili lahko že v naslednjem šolskem letu, v prvem razredu, Ustavo v stripu. Tako vas prosim za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 11. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod št. 3. Glasujemo. Samo malo, prekinjam. Maša Kociper ima obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsednik. Spoštovani kolegice, kolegi, prej smo že zavrnili dodatne zaposlitve svetovalnih delavcev v osnovnih šolah in izobraževanja ravnateljev, tukaj pa je 500 tisoč evrov za dodatna zaposlovanja svetovalnih delavcev in – izobraževanja svetovalnih delavcev in razrednikov. To so pa tisti svetovalni delavci, razredniki in ravnatelji, ki v osnovnih in srednjih šolah pomagajo pri stiskah otrok, o katerih sem prej govorila, in skrbijo za te, da se te stiske pravočasno zaznajo, da lahko potem na tistem, drugem programu, ki ga tudi niste potrdili, strokovnjaki naredijo svoje. Tako da, če že tam ni bilo podpore, v Poslanski skupini SAB bomo vsekakor podprli amandma, ki pa daje nekaj malega več denarja za svetovalne delavce, zlasti tudi za to, da bojo razredniki, ne samo tisti, ki so že strokovnjaki, ampak tisti, ki niso, zaznali med otroki tiste, ki rabijo pomoč, in da bojo pravočasno odreagirali in da ne bo več takšnih groznih stvari. Ravno pred par dnevi je na srednji šoli mojega sina spet ena deklica storila samomor in to so res nujni ukrepi, ko bi mogli nekaj narediti, da bi take stvari preprečili. Prosim za podporo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 44. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje predšolske vzgoje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu pod št. 1. Mag. Rajh, imate besedo.
Hvala lepa. Poglejte, v Poslanski skupini SAB smo vložili amandma, s katerim bi v osnovnošolskem sistemu zagotovili sredstva za zagotovitevprezračevanja in razkuževanja zraka. Vem, da se virus, ki smo mu sedaj priča, širi predvsem kapljično in potrebujemo, da so lahko učenci v šolah varni in da se zmanjša možnost širjenja okužbe in izvedejo vsi možni razpoložljivi tehnični ukrepi, potrebna sredstva. Tudi zato smo predvideli, da se za to nameni 6 milijonov evrov, podoben amandma pa imamo tudi za srednje šole. Tudi srednješolci so tisti, ki so zelo ranljivi, tudi v šolah se širijo virusi in vemo, da če se otrok v osnovnošolskem izobraževanju okuži, potem mora z njim doma čakati tudi starš, to pa vpliva na gospodarski proces. Zato prosimo, da naš predlog podprete.
Mag. Dejan Židan ima besedo v imenu poslanske skupine.
Hvala, predsednik, za besedo. O tem smo že večkrat govorili v Državnem zboru, to so ugotovili tudi Nemci in še marsikdo drug, da od 7 tisoč okužb je samo ena zunanja, vse ostale so pa iz zaprtih prostorov. Ukrep, ki so ga čez leto izvajale pametne države, recimo Nemčija, Avstrija, Velika Britanija, če hočete Amerika ali celo Kanada, je bil, da dokler ne najdejo boljše rešitve, namestijo enostavne in poceni čistilce zraka v prostorih, kjer so otroci. To je zelo majhen zalogaj. Kakšen je učinek tega so ugotovili, da ena majhna čistilna naprava v prostoru, kjer so otroci, je manjša možnost okužbe za štirikrat. Tako da marsikje nameščajo že drugo, tretjo in četrto, dokler ne bodo uredili dragih sistemov za odvajanje zraka in uvajanje čistega kvalitetnega zraka. Mi dejansko predlagamo, da z majhnim vložkom štirikrat bolje, kakor so sedaj, zaščitite naše otroke. Hvala.
Hvala. Nataša Sukič ima besedo v imenu poslanske skupine.
Ne v imenu poslanke skupine, ampak v svojem.
Prosim.
V svojem imenu.
V svojem. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu Nataša Sukič.
Ja, tudi jaz to podpiram. Naj vam še nekaj povem. Ne samo da gre za čistejši zrak, ki preprečuje okužbe, celo energetsko varčno je, če imaš vgrajene rekuperatorje. Tako da je to dvojna korist. Jaz ne vidim razloga, da vsi ne bi tega podprli. Sama bom to podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 43. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 3. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu pod številko 5. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost glasbenega šolstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost zavodov za otroke in mladostnike s posebnimi potrebami. Odločamo o amandmaju poslanske skuine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost višjega šolstva. Odločamo o amandmaju poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dejavnost visokega šolstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Prekinjam. Mahali ste z roko. [[medsebojni pogovor]] Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prosim, da z rokami previdno mahate, to je podobno kot z znaki na letališču, tako da jih jemljimo resno. Odločamo o amandmaju poslanske skupine k temu podprogramu pod številko 2. Franc Trček ima besedo v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo. Se opravičujem. Socialni demokrati predlagamo amandma, ki izhaja iz nekih realnih potreb, ki jih ugotavljamo te dni, da nam v našem javnem zdravstvu manjka kadra. Če hočeš imeti kvaliteten kader, ga moraš seveda izobraziti. Medicinska fakulteta Univerze v Mariboru ima že vse pripravljeno, da štarta dva študijska programa. Eden bo srednjeročno prinesel izboljšave v zobozdravstvu, drugi v klinični farmakologiji. Za nekaj takega seveda potrebuješ peneze, kot jaz rečem. Ta amandma je v bistvu namenjen temu, da s tema dvema milijonoma lahko normalno zaženejo ta študijska programa, da ne bo spet cukanja za rokav poslancev iz Maribora in nekih ministrov in nekih obljub gor in dol. Jaz upam, da je toliko razuma v Državnem zboru, da boste to podprli. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Sredstva za financiranje epidemije covida-19. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica in LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 Ministrstvo za kulturo. Najprej prehajamo na podprogram Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 3. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na podprogram Založništvo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Andreja Zabret obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Finančna kriza je že pred desetletjem izdatno zarezala v slovensko knjižno pokrajino in povzročila vznik novih poslovnih modelov ter razdrobitev na mnogo manjše založbe oziroma prilagoditev vsem manjšim in nestanovitnim tržnim prihodkom. Prav tako je za resna tiskana občila, ki se ne podrejajo hipnim komercialnim tokovom, vedno manj prostora. V času covida-19 je področje založništva zaznalo kar 90-odstotni padec prometa. Nakupovanje knjig se je v manjši meri tako preselilo na splet in druge možne lokacije, obenem pa tudi knjižnice niso odkupovale knjig tekoče produkcije. Zaprtje knjigarn je povzročilo zamik v izplačevanju avtorskih honorarjev za že opravljeno delo, zamike v realizaciji projektov ali njihovo odpoved. Stanje je še toliko bolj resno, ker je založništvo pretežno gospodarska panoga, v kateri velik del predstavljajo samozaposleni. Že z rebalansom proračuna za leto 2020 je bilo slovensko založništvo prikrajšano za več kot 1,5 milijona evrov, sedaj pa se s predlogom sprememb proračuna za leto 2022 predvideva zmanjšanje sredstev za kar 673 tisoč 102 evrov. Ker država s sredstvi te postavke financira vrhunsko knjižno produkcijo ter posledično izjemne slovenske avtorje tudi mlajših generacij z amandmajem predlagamo dvig sredstev v višini 673 tisoč 102 evrov, s čimer bi založništvu omogočili predvidljiv in kontinuiran razvoj. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Ljubiteljska kultura. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Umetnosti programi. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica in nepovezanih poslancev k temu podprogramu pod številko 1. Violeta Tomić ima v imenu poslanske skupine obrazložitev glasu.
Najlepša hvala za besedo, spoštovani predsednik. Vedno pravimo, da je proračun ideologija oziroma politika prelita v številke. Mislim, da se to tukaj najbolj jasno vidi, kajti ustvarjalnost in umetnosti programi so izgubili kar polovico. Mi predlagamo, da tisto, kar je dano represiji, vendarle zmanjšamo in damo ustvarjalnosti. Poglejte, prioriteta te vlade so vodni topovi, robokopi, solzivci, namesto da bi vlagali v gospodarsko panogo. Gospodarska panoga je kultura. Ustvarjalci so že pred epidemijo živeli, kar ena tretjina jih je bila pod pragom revščine, sedaj pa premnogi razmišljajo o opustitvi dejavnosti. To je pa dejavnost, od katere se plačujejo davki. Ti ljudje delajo mednarodne projekte, se prijavljajo in prinesejo v državno blagajno nemalo denarja. Kar je problem tukaj, je to, da vlada enostavno kaznuje samostojne delavce v kulturi. Zato prosim, da vendarle razmislite, da so kulturniki pomembni, da so gospodarska panoga, ki polni davčno blagajno in da je kultura pomemben sektor. In s šestih milijonov, kot je bilo s sprejetim proračunom za leto 2022, se zdaj zmanjšuje sredstva kar za polovico, to je na 3 milijone, kar je popolnoma nedopustno in bo uničilo en cel sektor, kulturni sektor. Zato vas pozivam, da podprete amandma, da se kulturnemu sektorju na postavki Umetnostni programi vrne tisto, kar jim je bilo odvzeto na račun represije. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. (Za je glasovalo 43.)(Proti 45.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. (Za je glasovalo 43.)(Proti 45.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanskih skupin SD in nepovezanih poslancev k temu podprogramu pod številko 3. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Franc Trček.
Hvala lepa za besedo. Saj gre iz nabora sorodnih amandmajev, le da tokrat mi vračamo na stanje, kot je bilo, in predlagamo povečanje za 3 milijone na področju razpisov za spodbujanje kulturne ustvarjalnosti. Zakaj to potrebujemo? Veste, kulturno ustvarjalnost potrebujemo tudi zaradi tega, da se potem bolj kulturno odločimo o uporabi ali neuporabi takšnih in drugačnih topov in, upam, da predvsem o neuporabi solzivcev. In bi bil zelo vesel, če bi to podprli. Ampak od tistega predhodnega glasovanja me je že optimizem zapustil. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. (Za je glasovalo 43.)(Proti 45.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4111 – Vrhovno sodišče Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k podprogramu Sodni postopki. Meira Hot, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Zelo na kratko. Vrhovno sodišče zaradi epidemije covida po več letih zniževanja ponovno beleži rast števila nerešenih zadev. Število nerešenih pomembnejših zadev se je v letu 2020 glede na leto 2019 povečalo za celih 7 %. Tako se je po večletnem padanju dvignilo na raven nerešenih zadev s konca leta 2017. Problematika povečanega števila nerešenih zadev, ki je posledica zmanjšanega obsega dela na sodiščih v zadnjih dveh letih zaradi epidemije covida, že danes pomeni podaljševanje sodnih postopkov in bo bistveno vplivala na kazalnike poslovanja sodstva v zadnjih letih. Pričakuje se, da se bodo kazalniki, ki se nanašajo na trajanje postopkov, zaradi večjega števila nerešenih zadev slabšali, kar lahko ogrozi časovne standarde Evropskega sodišča za človekove pravice, ki se nanašajo na sojenje v razumnem roku. Na vse to so sicer predstavniki Vrhovnega sodišča že opozorili tako vlado, ministre kot poslanke in poslance. Zato smo v opoziciji predlagali amandma za leto 2022, ki Vrhovnemu sodišču namenja dodatnih 855 tisoč evrov za 30 strokovnih sodelavcev ter mu vrača zmanjšanje integralnih sredstev v višini 2,4 milijona evrov, ki so bila Vrhovnemu sodišču enostransko odvzeta v septembru. Menimo, da je amandma nujno sprejeti predvsem z vidika spoštovanja tudi evropske konvencije o človekovih pravicah in sojenja v razumnem roku, ker je ta država že zelo plačala dejstvo, da se je sodilo vrsto let v nerazumnih in dolgotrajnih postopkih. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4112 − Sodni svet Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k podprogramu Podporne dejavnosti in administracija. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga sprememb proračuna v celoti. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Luka Mesec.
Hvala lepa. V Levici bomo glasovali proti temu proračunu. Prvi razlog je, da so bili praktično vsi amandmaji opozicije zavrnjeni glede dolgotrajne oskrbe, glede podnebja, glede rekuperacije v šolah, glede normalnega delovanja sodišč, glede zagotavljanja normalnega financiranja kulture in tako dalje. Drugi razlog je, da je ta proračun, kot sem prej rekel, nastavljen predvolilno. Če pogledate oceno Evropske komisije, boste videli, da ima Slovenija strukturni saldo v naslednjem letu minus 5,5 % BDP, in to je drugi najslabši rezultat v Evropi, takoj za Romunijo. Tretji, kljub temu da se poraba enormno povečuje, v tem proračunu ni sredstev za ključne razvojne izzive. Za stanovanja − potrebovali bi okrog milijardo sredstev, da zgradimo 10 tisoč manjkajočih, namenjate 60 milijonov evrov. Za zdravstvo so investicije za 133 milijonov manjše kot za vojsko. Za podnebne spremembe pravite, da dodajate 50 milijonov na postavke treh ministrstev, ampak na glavni postavki Ministrstva za finance se sredstva zmanjšujejo s 374 milijonov evrov na nič, se pravi neto učinek tega vašega boja proti podnebnim spremembam je minus 324 milijonov evrov v praktično največjem proračunu, ki smo ga do zdaj imeli. Tako da proračun ne odgovarja na razvojne izzive, proračun ne pripravlja države na zeleni preboj, proračun ne odgovarja na socialne izzive, ki jih ta država ima, govorim tukaj predvsem o socialnih izzivih mladih. Imeti stanovanje ali pa dostop do ugodnega stanovanja je konec koncev temelj socialne varnosti za cele generacije. Proračun pa po drugi strani enormno troši za vojsko, kot sem prej rekel, proračun za obrambo se bo do leta 2023 povečal na rekordnih 900 milijonov evrov. Takih prioritet ne moremo podpreti, sploh pa ne moremo podpreti politike, ki si v naslednjem proračunu zopet odpira vrata, da se sredstva razporejajo kar mimo proračunov, ampak o tem bomo kakšno več rekli pri zakonu o izvrševanju proračunov. V Levici bomo glasovali proti in upamo, da se bo dalo po volitvah popraviti, kar se bo popraviti dalo.
Hvala lepa. Glasujemo. [[oglašanje iz dvorane]] Prekinjam. Kolega Trček, ampak smo pri posebnem delu.
Seveda, hvala za besedo. Najstarejši poslanec, tudi srat je treba, kar sami verjetno veste za svoja leta, ker tulite mimo mikrofona. Absolutno nikakor ne morem podpreti proračuna, ki je v bistvu največji proračun do sedaj, pa se nekaj ustavi na betoniranju, če zraven mislim še načrt za okrevanje in odpornost, ki se ustavi na tem, kateri mali bratranec bo betoniral. Sočasno podarite nekemu poslancu, ki vas podpira za neko podružnično šolo, ki ima manj kot 40 učencev, skoraj 2 milijona, 50 tisoč evrov manj, ne najdete pa v teh milijardah 2 milijona za to, da se dva nujno potrebna študijska programa normalno začneta izvajati na univerzi v Mariboru. Proti temu dobronamernem predlogu glasuje moj sosed, ki ima, mimogrede, soprogo v strukturah univerze, glasuje prvi štajerski žrebec s ferarijem. Absolutno bom proti in takim politikam in takim proračunom. Pa tudi gospod [[nerazumljivo]]se ne bi rabili smejati. Hvala.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, smo še pri posebnem delu predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 46, proti 39. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 45, proti 40. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih predloga sprememb proračuna. Predstavnika Vlade, ministra za finance sprašujem, ali je predlog proračuna glede prejemkov in izdatkov ter po delih usklajen. Gospod minister, izvolite, imate besedo.
Zaradi sprejetih amandmajev na posebni del Predloga sprememb proračuna ta proračun ni usklajen, zato je treba pripraviti uskladitveni amandma. Vlada za pripravo uskladitvenega amandmaja potrebuje pol ure.
Na podlagi mnenja Vlade ugotavljam, da Predlog sprememb proračuna ni usklajen. Vlada naj pripravi amandma za uskladitev Predloga sprememb proračuna. Do amandmaja Vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. Seje zbora za enkrat še ne bom prekinil, saj bomo najprej opravili glasovanje o 3. točki dnevnega reda, pri kateri lahko prav tako pride do neusklajenosti predloga proračuna. Sejo bom prekinil po opravljenem glasovanju o 3. točki dnevnega reda. Vlada naj v tem času pripravi uskladitveni amandma. S tem prekinjam 2. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023. Prehajamo na odločanje o splošnem delu Dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 45, proti 40. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je splošni del Dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2021. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1311 – Ustavno sodišče. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k podprogramu Dejavnost Ustavnega sodišča. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1811 – Ministrstvo za zunanje zadeve. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB k podprogramu Izvajanje zunanje politike in EU zadeve. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 – Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje in na podprogram Pripravljenost sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 1. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Rudi Medved.
V imenu poslanske skupine. Zakon o finančni razbremenitvi občin jasno nalaga državi, da mora prevzeti finančno breme financiranja zavarovanj gasilcev na območju vse Slovenije. Sedaj je namreč to urejeno na lokalnih ravneh zelo različno. Zakon je predvidel enotno ureditev, vendar v proračunu Uprave za zaščito in reševanje te postavke nismo zasledili. Tudi župani sprašujejo, kako je s tem, ker je zakon zelo jasen in že v letu 2022 bi se moralo to financiranje prenesti na državo. Mi smo to poskusili z amandmajem tudi za leto 2022, a žal ni bil sprejet. Lahko sprejmemo amandma vsaj za leto 2023 in s tem spodbudimo tudi Ministrstvo za obrambo, da reši stvar za leto 2022. Naj še enkrat povem, da je to zakonska obveznost države.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2430 Ministrstvo za infrastrukturo. Najprej prehajamo na podprogram Obnovljivi viri energije. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SD k temu podprogramu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550 Ministrstvo za okolje in prostor. Najprej prehajamo na podprogram Upravljanje z vodami. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na podprogram Ravnanje z odpadnimi vodami. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k temu podprogramu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Očitno čista pitna voda nekaterim ni čisto čista, kajti v predhodnem amandmaju ste podprli, da se še vedno da denar Salonitu Anhovo za to, da obnavlja svoj vodni vir. Preberite si amandma. V tem amandmaju, o katerem bomo sedaj govorili, pa dajemo sredstva za nov priklop na vodni vir Mrzlek. Očitno nekaterim res ni vse jasno v tej državi. Moral sem to povedati, kajti ves čas govorite o tem, kako je treba zagotoviti čisto pitno vodo, kako je treba vodne vire izločiti iz zasebne družbe, potem pa daste podporo amandmaju, ki to dela. Ta amandma, ki bo zdaj na vrsti, bomo podprli.
Hvala lepa. Postopkovni predlog, Matjaž Han.
Samo postopkovno zaradi nepravilnosti ali pa nekorektnosti, ki jih je zdaj izgovoril gospod Krivec. Pri prejšnjem amandmaju je šlo za to, da se uredi vodni vir drugje in absolutno nima zveze z vodnim virom, o katerem gospod Krivec govori. Tako da je šlo za zavajanje. Ampak vseeno, amandma je bil sprejet in Socialni demokrati smo zadovoljni s tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ni bil najbolj postopkovni predlog, tako kot prej ne obrazložitev glasu. Postopkovni predlog, kolegica Sukič? Obrazložitev. Najprej ima besedo Andreja Zabret v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Zdaj v tem amandmaju govorimo o novem alternativnem viru za Anhovo. Podprli smo že amandma za leto 2022. Zdaj je treba podpreti še amandma za leto 2023, da potem lahko uresničimo, s čimer se vsi skupaj tukaj strinjamo, in uredimo pitno vodo za prebivalce v Anhovem. V tem amandmaju govorimo izključno o tem novem viru, tako da ne bo kakršnekoli pomote. Hvala.
Hvala lepa. Nataša Sukič, v imenu poslanske skupine.
Seveda bomo v Levici enotno podprli tudi ta amandma za leto 2023. Naj razjasnim nekaj nekorektnosti, ki so bile tukaj izrečene. S tem, da zagotavljamo pitno vodo iz vodovoda po novem, ko bo zgrajen vodovod Mrzlek, bo doseženo to, da ne bo več možno, da se industrijske odpadne vode pomešajo z vodo, ki naj bi bila pitna, naj bi bila za gospodinjsko rabo. Tako da so te pripombe zelo nekorektne. Sem sicer vesela, da bodo v SDS kljub temu podprli to zgodbo, ampak pripombe so pa nekorektne. Dejstvo je, da vodovod s pitno vodo ne more iti skozi industrijsko območje, kjer dejansko prihaja do vdora industrijskih odpadnih voda. In to se je zgodilo letos poleti, to se je zgodilo lani večkrat, in to se je dogajalo vsa pretekla leta. In to je to, o čemer govorimo. Ne pa, ali se voda črpa iz Soče ali ne. Mi tukaj govorimo o tem, da ni vdora industrijskih odpadnih voda. Pa naj si kolega prebere, kaj se je zgodilo letos avgusta ali julija, mislim da, v Anhovem. Mi bomo seveda glasovali za.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti 2. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Najprej prehajamo na podprogram Usposabljanje in izobraževanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu. Nataša Sukič ima obrazložitev v imenu poslanske skupine.
V imenu poslanske skupine. Mi bomo to podprli, ne glede na to, da za leto 2022 niste. Poglejte, še enkrat povem, realne potrebe ljudi se mogoče komu zdijo minorne zgodbe, ampak družbena realnost je mozaik takih na videz minornih zgodb in potreb ljudi. Ena od potreb so tudi enostarševske družine, ki so v zelo veliki stiski, mnoge pod pragom revščine, še posebej v kritični situaciji pa so enostarševske družine, ko drugi starš niti ne da preživnine. Zato bi bilo treba okrepiti delovanje štipendijskega, razvojnega, invalidskega in preživninskega sklada. Zato se policiji, v katero se vlagajo enormna sredstva, oprostite, 500 tisoč evrov, kolikor bi naj šlo v letu 2023 iz njihovega budžeta, ne bi prav nič poznalo, bi pa bistveno spremenilo usode, stiske in zgodbe teh enostarševskih družin, ki to krvavo potrebujejo. Jaz res ne razumem, ali v tem državnem zboru primanjkuje socialnega čuta, posluha za najbolj osnovne potrebe naših sodržavljank in naših sodržavljanov in otrok v teh družinah. Res tega ne razumem. Mislim, da bi NSi, ki skrbi za Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, moral biti prvi, ki bi nam prisluhnil in to podprl, če je že ušlo pri načrtovanju proračuna. Jaz vas pozivam, da še enkrat premislite. To je mogoče za vas mala stvar, ampak za mnoge bi bila to velika stvar. Tako da vas prosim, da to podprete. Mi bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. (Za je glasovalo 43.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Spodbude za zaposlovanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. (Za je glasovalo 33.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Spodbujanje razvoja nevladnih organizacij ter civilnega in socialnega dialoga. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. (Za je glasovalo 43.)(Proti 45.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Denarna socialna pomoč. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 44. (Za je glasovalo 40.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k temu podprogramu pod številko 2. Miha Kordiš, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsedujoči. Že mesece poslušamo hvalisanje tako s strani vlade kot iz desnih poslanskih klopi, kako silno dobro ta vlada dela, kako je to najbolj socialna vlada na svetu. A bolj kot floskule in fantazijske pravljice desnice je nevarna situacija, v kateri ta desnica svojim lastnim pravljicam dejansko verjame. In potem dobimo takšne postavke, kot je postavka za denarne socialne pomoči, kjer vlada verjame sami sebi, kako dobro dela, in znižuje sredstva na tej postavki denarnih socialnih pomoči, čeprav nam revščina v družbi dejansko narašča. Ne glede na vsa sredstva, ki so s pekapeji šla kot injekcije v družbo in v gospodarstvo, se je sočasno tveganje revščine v tej državi povečalo. Pa je to statistika, ki niti ne zajema zadnjih podražitev, ki so zadele energente in prehranske izdelke. In tega bo samo še več. Slika bo samo še slabša, denarne socialne pomoči pa vztrajajo na enaki ravni. In ne le, da bo več upravičencev do denarne socialne pomoči, treba bo tudi na novo izračunati minimalne življenjske stroške, ki so osnova za določanje višine socialnih transferjev. Se pravi, pričakujemo lahko več potrebe po socialnih pomočeh, te socialne pomoči pa je treba postaviti višje. A kaj dela vlada? Proračunsko postavko reže. Sredstev bo v prihodnjem letu in v letu kasneje v proračunu, o katerem govorimo prav ta hip, manj kot v tem trenutku, čeprav bo potreb več in bodo te potrebe večje. Popolnoma noro in popolnoma brez koncepta. Ampak to se zgodi, ko skrajna desnica verjame sama sebi. Tako da v Levici poskušamo popraviti ta proračunski feler in zgrešeno matematiko, zato smo vložili amandma, ki postavki za denarno socialno pomoč namenja dodatne milijone in številko postavlja na neko življenjsko realistično raven, ki jo država zagotovo bo potrebovala. Proračunska postavka, kot je postavljena sedaj, preprosto ni vzdržna in ne preživi srečanja z realnostjo revščine v tej državi. Pa se ne pogovarjamo niti o političnih prioritetah na tej točki, ampak o zakonskih obveznostih, o sredstvih, ki jih država mora izplačati po obstoječi zakonodaji. Vlada pa se je kratko malo požvižgala in proračunsko postavko za denarne socialne pomoči izrezala. Dajmo ji vsaj poslanci kolektivno priskočiti na pomoč, popraviti njeno matematiko in v istem procesu podpreti še prosilce, prejemnike socialne pomoči, naše revne državljanke in državljane, ki si s trgom dela ne zmorejo pomagati, ker zanje ni delovnih mest in jih moramo kolektivno zaščititi kot skupno [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Obrazložitev v lastnem imenu. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu ima obrazložitev glasu Nataša Sukič.
Spoštovane in spoštovani! Namesto da bi v tej državi napovedali enkrat za vselej resen boj proti revščini, za izkoreninjenje revščine, se s takimi potezami revščina samo poglablja. Poleg tega, ne vem, vsi ne živimo trenutno v epidemiološki situaciji, ki je grozljiva in ki zapira številna delovna mesta, kar pomeni, da je vse več državljank in državljanov trenutno brezposelnih in niso lenuhi, kot jim vi radi rečete, niso izkoriščevalci sistema, kot radi trdite, ampak so preprosto ljudje v stiski, ki nek prehodni čas v svojem življenju to socialno pomoč potrebujejo. Ampak z rezanjem sredstev, ne vem, kje in kako jo bodo dobili. Jaz res ne razumem, ali vas popolnoma zapušča človečnost, tisti osnovni socialni čut ali kaj, da si privoščite take poteze pri tako razkošnem proračunu, ki presega vse meje, ki smo jih do zdaj poznali, ampak tukaj na takih stvareh pa škrtarite na račun revežev, ki niso reveži po lastni volji in niso lenuhi, kot jim pravite, in niso izkoriščevalci sistema. Jaz bom vsekakor ta amandma podprla.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Programi socialnega varstva. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Dolgotrajna oskrba. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 1. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2711 Ministrstvo za zdravje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Investicijska vlaganja na primarni ravni. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Prehajamo na podprogram Podporne aktivnosti na področju izobraževanja in športa. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu podprogramu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu pod številko 2. Andreja Zabret v imenu poslanske skupine.
Hvala. Tu bi samo spomnila, gre za isti amandma, ki je bil sprejet že za leto 2022, se pravi za ilustrirano ustavo za prvošolčke, da se bo projekt lahko izvajal. V LMŠ si želimo, da ne bi bil ta projekt samo za leti 2022 in 2023, ampak tudi v bodočih proračunih. Prosim za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti 2. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Upanje za našo ustavo obstaja. Prehajamo na podprogram Izvajanje predšolske vzgoje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje osnovnošolskih programov. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima Dejan Židan.
Hvala, gospod predsednik. Ko tu glasujemo, se dajmo spomniti, da če so poceni čistilci zraka v zaprtih prostorih, so otroci štirikrat bolj varni. Ja, to je od prof. Kebra, pa če bi ga ostali brali, bi nekje drugje danes bili. Ne bi bila številka 5 tisoč pred nami. Ko glasujemo o tem amandmaju, prosim, imejmo številko 5 tisoč pred sabo. Hvala. [[oglašanje iz dvorane]] 5 tisoč nepotrebno mrtvih, ker ne poslušate.
Prosim malo tišine, ko poslanec obrazlaga svoj glas. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ, SD in Levica k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 Ministerstvo za kulturo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k podprogramu Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižnična dejavnost. Obrazložitev glasu kolega [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Kolega Bevk, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Amandma, o katerem bomo sedaj glasovali, se nanaša na sprejemno-informacijski center partizanske bolnišnice Franje. Po sanaciji partizanske bolnišnice Franje leta 2010, ko je bila tri leta prej skoraj v celoti uničena zaradi uničujoče poplave in rušilnega vala, se žal ni zgradil tudi sprejemno-informacijski center. Tako se je sanacija spomenika končala na pol poti, čeprav so bili takrat izdelani tudi že idejni načrti za ta objekt. Občina Cerkno je lansko leto odkupila gostinski objekt s sanitarijami na parkirišču pred Franjo za 100 tisoč evrov, ker je uveljavila predkupno pravico. Z amandmajem v višini 400 tisoč evrov bi zagotovili sredstva za začetek gradnje oziroma ureditev sprejemno-informacijskega centra Partizanske bolnišnice Franje, ki nosi znak evropske dediščine in je na primer na tem prestižnem seznamu skupaj z atensko Akropolo, ki pa že ima tak muzej in informacijsko-sprejemni center. Prosim za podporo k temu amandmaju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 44. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4111 Vrhovno sodišče Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k podprogramu Sodni postopki. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4215 Okrožno sodišče v Celju. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Besedo ima Maša Kociper v imenu poslanske skupine.
Spoštovane kolegice in kolegi, saj ne boste zamerili, če bom pri 11 amandmajih zdaj podrobno razložila, zakaj bomo v Poslanski skupini SAB glasovali za. Tako da upam, da ne bo zamere, ker slišim, da je bilo že nekaj slabe volje na odboru. Se šalim, seveda. Bom obrazložila pri enem amandmaju. Enostavno se ne da pravilno drugače amandmirat te zadeve kot na tak način, kot smo jo amandmirali. Gre pa za zelo dobro zadevo, za katero se ne bom nikoli naveličala se prizadevati in truditi. Gre za sodišču pridružene mediacije, se pravi v zadevah, ko so stranke že na sodišču, jim naša sodišča ponudijo možnost mediacije, kar pomeni, da lahko same vplivajo na potek postopka, hitrost postopka, na stroške in se same dogovorijo, kaj je za njih sprejemljiva rešitev. Pri teh sodišču pridruženih programih smo v Sloveniji eni najboljših na svetu. Kar tretjina vseh strank se odloči, da se za mediacijo odločita obe stranki, in kar v 50 % vseh zadev skozi vsa leta je mediacija uspešna. To pomeni, ne samo da so stranke bolj zadovoljne, ker se dogovorijo o rešitvi, ampak je prihranek enormen tudi za državo. V zadevi, kjer je mediacija uspešna, ni sojenja, ni dela sodnika, ni dela vpisničarke, zapisničarke, ni potrebna sodna dvorana, niso potrebna vabljenja strank in prič, ni potreben dokazni postopek, ni potrebno pisanje sodbe, ni pritožbe na višje sodišče, višja sodišča ne rabijo odločati, ne rabijo opraviti obravnave, ni vračanja v ponovni postopek, ni izvršbe, ker se ljudje prostovoljno dogovorijo. In to so res zelo veliki prihranki. Da ne omenjam tega, da smo ljudje postali takšni, vsaj jaz sem takšna in ljudje, ki jih poznam, da hočemo vplivati na rešitev, ki je za nas pomembna. Tu gre tudi za dogovore o otrocih, o skupnem premoženju in tako naprej. Skratka, to je majhen denar za eno dobro stvar. Tukaj nikoli ni dovolj denarja. Že nekaj časa se družinske mediacije, ki so uspešne v 70 %, plačujejo iz evropskih sredstev. Pa tudi za ostale mediacije ni dovolj denarja. Tako da teh nekaj fičnikov, koalicija, bi pa res lahko stisnili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4216 Okrožno sodišče v Kopru. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4217 Okrožno sodišče v Kranju. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4218 Okrožno sodišče v Ljubljani. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4219 Okrožno sodišče v Mariboru. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4220 Okrožno sodišče v Murski Soboti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4221 Okrožno sodišče v Novi Gorici. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4222 Okrožno sodišče v Novem mestu. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4223 Okrožno sodišče v Krškem. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4224 Okrožno sodišče na Ptuju. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševanje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za 32, proti 42. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 4225 Okrožno sodišče v Slovenj Gradcu. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SAB k podprogramu Alternativno reševaje sodnih sporov – podporne dejavnosti. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. (Za je glasovalo 32.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 37. (Za je glasovalo 46.)(Proti 37.) Ugotavljam, da je posebni del Dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 37. (Za je glasovalo 46.)(Proti 37.) Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih Dopolnjenega predloga proračuna. Predstavnika Vlade, ministra za finance sprašujem, ali je predlog proračuna glede prejemkov in izdatkov ter po delih usklajen. Minister za finance, imate besedo.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Posebni del Dopolnjenega predloga proračuna ni usklajen. Zato je treba pripraviti uskladitveni amandma, za katerega vlada potrebuje pol ure.
Hvala lepa. Na podlagi mnenja vlade ugotavljam, da predlog proračuna ni usklajen. Vlada naj pripravi amandma za uskladitev predloga proračuna. Do amandmaja vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. S tem prekinjam 3. točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 27. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 17. 45, torej čez eno uro in pol. V tem času bo vlada pripravila uskladitvena amandmaja k Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022 in Dopolnjenemu predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2023. Do amandmajev se bo opredelilo tudi matično delovno telo. Seja Odbora za finance bo ob 17. uri v velikem salonu. (Seja je bila prekinjena ob 16.17 in se je nadaljevala ob 17.46.)
Spoštovani kolegice in kolegi, obveščam vas, da sejo nadaljujemo ob 18. 15. (Seja je bila prekinjena ob 17.47 in se je nadaljevala ob 18.15.)
Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Nadaljujemo s prekinjeno sejo in 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o amandmaju vlade za uskladitev Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Želi besedo predstavnik vlade? Ne. Želi besedo predstavnik Odbora za finance, ki je obravnaval uskladitveni amandma? Da. Imate besedo, predsednik Robert Polnar.
Spoštovane gospe in gospodje! Na podlagi 42. člena in tretjega odstavka 163. in sedmega odstavka 166. člena Poslovnika Državnega zbora je Odbor za finance kot matično delovno telo pripravil dodatno poročilo k Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Odbor za finance je na 66. nujni seji danes kot matično delovno telo obravnaval uskladitveni amandma Vlade Republike Slovenije k Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Na podlagi sprejetih amandmajev k posebnemu delu Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022 je vlada pripravila amandma za uskladitev predloga proračuna po posameznih delih. Odbor je uskladitveni amandma v besedilu, kakor ga predlaga vlada, podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga sprememb državnega proračuna. Želijo besedo še predstavniki poslanskih skupin? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo torej na glasovanje. Glasujemo o amandmaju za uskladitev predloga sprememb državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 40. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da so spremembe proračuna Republike Slovenije za leto 2022 sprejete. Na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance Roberta Polnarja, poslanca mag. Marka Pogačnika in poslanca Jožeta Lenarta, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo zbora na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2022. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 87, proti nihče. [[Za je glasovalo 87.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o amandmaju vlade za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2023. Želi besedo predstavnik vlade, gospod minister? Ne. Želi besedo predstavnik Odbora za finance predsednik Robert Polnar? Izvolite, imate besedo.
Gospod Trček, 20, 30 sekund pa se bom umaknil z vaše perspektive. [[smeh]] Kolegice in kolegi, dodatno poročilo Odbora za finance v zvezi z Dopolnjenim predlogom proračuna Republike Slovenije za 2023. leto. Na današnji seji smo obravnavali uskladitveni amandma Vlade Republike Slovenije in na podlagi sprejetih amandmajev k posebnemu delu Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023 je vlada pripravila uskladitveni amandma in odbor je uskladitveni amandma, ki ga je pripravila vlada, soglasno podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti 2. (Za je glasovalo 71.)(Proti 2.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2023 v celoti. Obrazložitev glasu? Jože Lenart, imate besedo.
Proračun Republike Slovenije 2023 je seveda nerealen in nevzdržen. Nosi nepopravljiva tveganja za bodoči razvoj Slovenije. Na strani prihodkov ugotavljamo nerealen dvig, ki ga vlada načrtuje na optimističnih predpostavkah, kljub temu da so že danes zelo jasna opozorila, da epidemiji sledijo številne težave na globalni ravni. Nikakor pa ni moč razumeti načrtovanja na strani odhodkov, ki so celo nižji kot v letu 2022, in to kljub optimističnim napovedim gospodarske rasti. Kaj vlada pri načrtovanju ni sledila zakonskim obveznostim za leto 2023 na področju javnih plač, dvigov povprečnin, dvigov pokojnin, ki se seveda pokrivajo iz proračuna? Zanimivo. Zmanjšali ste pa že v preteklih letih financiranje nevladnih organizacij in sprašujemo se, ali s tem rešujete vzdržnost javnih financ. Seveda prekomerno povečevanje odhodkov v letih 2020, 2021 in v letu 2022 kot volilnem letu se je tako moralo zaustaviti v letu 2023. In tu se sprašujemo, ali zaradi te zaustavitve rasti odhodkov uvajate Zujf. To se sprašujemo v Listi Marjana Šarca. Kljub vsemu je rezultat primanjkljaja proračuna v višini 1,5 milijarde ali celo 13 % vseh prihodkov. Brez covid izdatkov pa še vedno 1,4 milijarde ali 11,5 % celotnih prihodkov, kar pa je celo več kot leta 2020. Leta 2022 imamo višji primanjkljaj kot leta 2020. Kje je tu logika? In to je tisto, kar je nesprejemljivo in kaže na neodgovornost te vlade. Tako je primanjkljaj v štirih letih narastel celo na 11,5 milijard ali 23 tisoč na državljana. To pa pomeni 50-procentno povečanje zadolženosti na leto 2019, v štirih letih smo za 50 % povečali zadolženost, tako nominalno kot računano na državljana. Z nepremišljenim trošenjem ste spravili Slovenijo v kot. Zaustavili ste razvoj, saj bo s prihajajočo fiskalno politiko, ki jo napovedujejo, treba zmanjševati primanjkljaj, krčiti odhodke in zaustaviti investicije. Žal pa vas to seveda ne zanima. Darila številka 2, trojanskega konja, tako ne sprejemamo. V LMŠ bomo glasovali proti proračunu za leto 2023. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 42. (Za je glasovalo 45.)(Proti 42.) Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2023 sprejet. Na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance Roberta Polnarja, poslanca mag. Marka Pogačnika in poslanca Jožeta Lenarta, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo zbora na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo proračuna Republike Slovenije za leto 2023. Glasujemo o tem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 87, proti nihče. [[Za je glasovalo 87.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2022 in 2023 v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 43. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o odpravi krivic zaradi izbrisa pravnih oseb iz sodnega registra v obdobju od 23. 7. 1999 do 16. 11. 2011 v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 15. november 2021. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 5. členu. Maša Kociper ima obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Jaz bi povedala v imenu Poslanske skupine SAB, da bomo mi glasovali proti temu amandmaju, ki poenostavlja dokazovanje upravičenosti do odškodnine in tudi proti temu zakonu. Jaz sem do včerajšnje obravnave v tem državnem zboru bila prepričana, da gre še za en obupan poskus majhne skupine ljudi, ki je do zdaj poskusil že vsa sredstva, tudi vsa pravna sredstva, da bi dokazal svoj prav in na vseh sodiščih izgubil. Se pravi, tako na vseh stopnjah rednega sodišča, kot tudi na Ustavnem sodišču in tudi na Evropskem sodišču za človekove pravice je bilo ugotovljeno, da tem upravičencem ni nastala nikakršna škoda in da ni šlo za poseg v njihove pravice, niti niso bile kršene njihove človekove pravice, prav tako ni šlo za prekomerni poseg glede na njihov pravni položaj. Mi imamo tukaj situacijo, ko vsa sodišča povejo, da je izbris bil zakonit, ko Ustavno sodišče Republike Slovenije celo pove že veliko let nazaj, da ne morejo odgovarjati tisti lastniki družb, ki niso mogli vplivati na odgovarjanje družb in vendar imamo zdaj pred sabo nek popolnoma lobistični zakon, ki za majhno število oškodovancev, 20 tisoč ljudi, uveljavlja nek poseben odškodninski postopek, kjer bodo zdaj oni obremenjevali sodišča, državne pravobranilce, vse živo, da bodo dokazovali, da so bili po krivici izbrisani. Nekdo je včeraj rekel, res, da je zdaj vrednost tega zakona samo še 50 milijonov evrov, prej nismo mogli dati milijona in pol za duševno zdravje mladih in odraslih, tukaj je pa 50 evrov za ljudi, ki so bili v našem pravnem redu na vseh inštancah in, ponavljam, tudi na inštanci Evropskega sodišča zavrnjeni. V Državnem zboru je bil sprejet zakon, predlagal ga je Janko Veber, ki je celo ustavil postopke do odločitve na Evropskem sodišču. In Evropsko sodišče je odločilo, da jim niso bile kršene pravice in zakon in postopki so se nadaljevali. Jaz se bom še enkrat prijavila kasneje, da bom povedala, zakaj so bila ta podjetja izbrisana. Mislim, da je pravica države, da podjetja, ki so neaktivna, ki so nelikvidna, ki so povzročila velike dolgove, pa se nočejo ukiniti, ukine. Se bom še enkrat javila in vam razložila, zakaj so bila ta podjetja ukinjena. Mi pa zdaj za teh 20 tisoč posameznikov sprejemamo poseben zakon, uvajamo poseben odškodninski postopek, obremenjujemo sodni sistem. Do včeraj sem mislila, da je kaj takega nemogoče. Jaz bom glasovala proti temu amandmaju, ki še poenostavlja njihove uveljavljene odškodnine, in tudi proti zakonu. Se bom potem še enkrat javila.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 52, proti 22. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in ker je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za 56, proti 27. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona. Na podlagi tretjega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščan vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Maša Kociper, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Kot rečeno, Poslanska skupina SAB bo ta zakon zavrnila in do včeraj sem bila prepričana, da ga bomo z gnusom zavrnili vsi skupaj. Namreč, kaj se je zgodilo. Pred mnogimi leti, nekateri se morda še spomnite, se je v naši državi zelo liberaliziral način, kako ustanoviš svoje podjetje, tudi deoo. Vsak, ki je to želel, je z zelo majhnim denarjem lahko ustanovil svoje podjetje. In to se je takrat zgodilo. Potem je en kup teh podjetij normalno poslovalo, en kup podjetij pa je opravljalo neko dejavnost, kupovalo storitve, produkte, se zadolžilo in namesto da bi do upnikov povrnili svoje obveznosti, so to podjetje pustili in ustanovili novo podjetje, recimo novi deoo. Šlo je velikokrat za enoosebne družbe. Ta deoo je spet delal, spet naredil dolgove in spet ga je ta lastnik pustil in ustanovil drugega. Na eni točki je to postalo neobvladljivo. Jaz sem bila takrat zaposlena na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Sodni register je bil totalni teksas. Na sodnem registru je bil en kup družb, ki niso plačevale svojim upnikom, ki niso dajale letnih poročil, ki so bile popolnoma neaktivne. In normalni zakon je sprejel proceduro, po katerem morajo ta podjetja v določenem obdobju nekaj narediti: ali dokazati, da so normalna podjetja, ki lahko poslujejo, ali pa zaključiti poslovanje s prisilno poravnavo, s stečajem ali kakorkoli. Nekateri ljudje so to naredili, nekateri so pa rekli: »Briga mene za moje upnike, briga mene, bo že država poskrbela.« In niso naredili nič. Čez določeno obdobje je država pravilno, saj kaj pa češ narediti, takšna podjetja izbrisala. Takrat so pa zagnali vik in krik in zdaj hočejo, da jim mi vrnemo denar, ki so ga oni dolžni svojim upnikom. Ustavno sodišče je povedalo, da tisti, ki niso aktivno odgovarjali za obveznosti družbe – včeraj sem neke zgodbe o družinah poslušala – niso odgovorni za te dolgove. Hkrati je pa Ustavno sodišče in Evropsko sodišče povedalo, da nekdo, ki pa je ustanovil družbo in jo tako pustil in je ni hotel likvidirati na ustrezni način, pa je delno odgovoren za dolgove. Zdaj bi ti ljudje, ki so morali delno odgovarjati za svoje dolgove, želeli, da mi sprejmemo zakon o odškodninski odgovornosti. Res je, da bodo morali dokazovati pa tako naprej, gre za sporočilo, kjer bodo oni uveljavljali in dokazovali škodo, ki jim je nastala na njihovem podjetju. Tri sodišča so rekla, ne glede na to, da gre za deoo, delna odgovornost družbenikov obstaja. Zdaj bomo pa imeli leta in leta postopkov, ko se bo ugotavljala škoda, se vračala škoda v naravi in tako naprej. Breznik se je na magistrskem študiju prava to učil, kar solze mi gredo v oči. Dajmo razmisliti, kakšen zakon sprejemamo. Za 20 tisoč ljudi sprejemamo zakon, lobistični zakon, ki ga je gospod [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Boštjan Koražij ima obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Dejstvo je, da pri tem zakonu, kot je bilo že prej omenjeno, v bistvu gre za podjetja, ki jih lahko imenujemo imenovana zombi podjetja. Tudi včeraj smo že razpravljali na to temo, se tudi gospa Kociper zelo dobro spomni, da ta ta vlada, trenutna, je 8. julija podala stališče k temu zakonu, ki je bilo zelo negativno oziroma je bilo negativno. Dejansko po nekem določenem času spet ta vlada preko preko koalicije prinese zakon, ki je obrnjen na glavo, čisto spremenjen in zahteva od nas, da ga podpremo. Kot že rečeno, tudi Ustavno sodišče je z ustavno sodbo že samo najavilo oziroma podalo sodbo, da so ta podjetja tudi imela možnost v določenih primerih oziroma v več primerih, da dokazujejo svojo sposobnost, ali so res bili v teh zakonodajnih postopkih oziroma ko so morali tudi dokazovati svoje premoženje, so imeli možnost, da so to po nekem zakonitem postopku tudi storili, pa tega niso. Dobili so možnost, a ogromno teh podjetij oziroma posameznikov ni izkoristilo te pravno-zakonodajne možnosti, ki se jim je ponudila. Zaradi tega lahko govorimo, da so to bila zombi podjetja oziroma zombi podjetniki. Zaradi tega v Poslanski skupini Levica tega zakona ne bomo podprli in je prav, da tudi vlada razmisli, da ne bo prihajala nonstop s temi predlogi zakonov, ki so v resnici res lobistični zakoni. To je bilo tudi jasno razvidno iz samega predloga zakona. Po drugi strani pa, če si misli tako premišljevati, kot si je pri tem zakonu, potem ni čudno, da smo v taki situaciji kot smo: v kaosu. En dan tako, drugi dan tako. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu ima besedo Maša Kociper.
Ja, samo še to dodam. Jaz razumem, da je ta koalicija dolžna kakšno uslugo Državnemu svetu. Ampak sporočilo, ki ga daje Državni zbor s tem, da tako parcialno rešuje neko majhno skupino ljudi, ki je na vseh sodiščih izgubila, se pravi, vi imate zaslombo, na vseh sodiščih ste izgubili, je meni nerazumljivo. Včeraj je tukaj stal državni sekretar, ki je povedal, da vlada tega zakona ne podpira, da je zakon nedorečen, da ni jasno, kako se bo izvajal, kako se bo dokazovala škoda. Oni želijo celo povrnitev škode v naravi, povedal je, da so nejasne denarne posledice. In celo vlada je rekla, da v trenutni makroekonomski situaciji sprejeti takšen zakon, ki lahko ima 50 milijonov ali več posledic, je nerazumno. Ne razumem, da spet za določene osebe sprejemamo en zakon samo zato, da vi vračate neke usluge Državnemu svetu. To je tipični lobistični zakon, noben zakonodajalec ne more imeti večjega opravičila za neko akcijo, kot da reče, da tako so odločila vsa sodišča in nič ni bilo narobe. Tukaj so pa odločila vsa sodišča, celo Evropsko sodišče za človekove pravice, da jim niso bile kršene pravice, da ni šlo za prekomerni poseg v njihov položaj in da so osebe, ki niso vplive na delovanje družbe, razni ate, mame, strice, kar ste včeraj vse govorili, izvzete odgovornosti. In vi boste zdaj naložili našemu sodnemu sistemu in našim pravobranilcem, da se bodo s tem ukvarjali. In 50 milijonov bo to stalo državo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 30. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o urejanju prostora v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2021. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 98. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 141. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k 310. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti eden. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 333. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in ker je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 33. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Ker predlagani sklep ni bil sprejet, bo zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika predlagam zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga gradbenega zakona v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2021. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Poslanske skupine nepovezanih poslancev k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 42. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice, SAB in nepovezanih poslancev k 10. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima mag. Dejan Židan.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Ta amandma je nastal na podlagi razgovora z varuhom človekovih pravic. Odstranitev grajenih ovir in dostopnost objektov za invalide določata Gradbeni zakon in Zakon o izenačevanju možnosti invalidov, težava pa se pojavi glede pristojnosti za inšpekcijski nadzor nad odpravo grajenih ovir na že zgrajenih objektih. Zakon o izenačevanju možnosti invalidov določa, da je diskriminacija prepovedana in da tam, kjer niso, imajo 15 let prehodnega obdobja, da se uskladijo, tako da so objekti za invalide dostopni. Tu gre recimo za lekarne, šole, zdravstvene domove, trgovske centre in tako naprej. Ni pa dovolj jasno definirana pristojnost gradbene inšpekcije, ali ima pristojnost, da po 15 letih preverja, ali se objekti prilagodijo. Zato v tem zakonu dajemo pristojnost gradbeni inšpekciji, da preverja, ali so se stari objekti, ki se morajo prilagoditi, v 15 letih prilagodili na način, da so dostopni tudi invalidom. Mi ga podpiramo. Hvala za pozornost,
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 44. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 142. členu. Obrazložitev glasu ima v imenu poslanske skupine Violeta Tomić.
Hvala lepa. V Levici smo sopodpisali ta amandma zato, ker gre za poskus preprečitve tega, da bi izločili nevladne organizacije iz postopkov na podlagi visokih taks. Kaj naj rečem? Do zdaj je taksa za pritožbo znašala 18,10 evra, in to gre za splošno takso po tarifni številki 2 iz Zakona o pravnih taksah. Zvišanje na podlagi tega Gradbenega zakona pa je kar petinpetdesetkratno, brez da bi dobili kakršnokoli obrazložitev, čemu je to potrebno, lahko le sklepamo, da si želijo nevladnike izločiti iz teh postopkov. Če nevladniki, ki v glavnem delajo brezplačno in živijo od donacij, morajo plačati za pritožbo takso tisoč evrov, bodo verjetno odstopili od tega postopka. Se pravi, te takse imajo odvračilni učinek, in to je nedopustno v demokratičnem procesu. Je tudi v nasprotju z Aarhuško konvencijo, ki pravi, da morajo imeti nevladniki vedno svojo besedo pri takih postopkih. Tako predlagam, da podpremo ta amandma. S tem amandmajem usklajujemo zakon tudi z Aarhuško konvencijo in si želimo, da ne bi takse bile tako velike, da NVO pa tudi fizične osebe ne bi mogle podati pritožbe na gradbeno dovoljenje in sodelovati v postopkih v pravnem sporu zaradi teh izjemno visokih taks. Mi bomo seveda amandma podprli. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 45. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in ker je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Postopkovni predlog, kolega Krivec.
Napovedujem za tretjo obravnavo vložitev amandmaja.
Še nismo tam.
Se opravičujem.
Okej. Glasujemo. [[oglašanje iz dvorane]] Tu ni obrazložitve glasu. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in je predlagatelj predlagal, da zbor na podlagi poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o tem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o tem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 38. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Ker predlagani sklep ni sprejet, bo zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam, da zbor sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi Vlada. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2021. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 33. členu. Luka Mesec ima besedo v imenu poslanske skupine skupine.
Hvala lepa. V 33. členu mi dodajamo zapis, da se z javnimi sredstvi oziroma javnimi pozivi iz prejšnjega odstavka vsako leto zagotavlja tudi sredstva za polno financiranje nakupa vsaj enega kosa raziskovalne opreme večje vrednosti. Problem je sledeč. V načrtih ARRS je za leto 2022 predvidenih 10 milijonov evrov, za investicije v raziskovalno opremo v letu 2023 pa 11 milijonov. Ampak problem pa je, da se krije zgolj del vrednosti nakupov opreme, ko gre za dražjo opremo nad 300 tisoč evrov, kar pomeni posebno težavo za raziskovalne zavode, inštitucije, ki morajo kupovati opremo, ki je vredna milijon ali pa dva. Se pravi, da za raziskovalce, ki morajo delati z dražjo opremo, to pomeni veliko oviro. Oni težko zberejo nadomestna sredstva, lastna sredstva, da bi sofinancirali to, kar jim na razpisu zmanjka. Zato dikcijo spreminjamo in bomo amandma podprli, da omogočimo lažje delo raziskovalcem, da si bodo lahko privoščili tudi zelo potrebno opremo višje vrednosti.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 43. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 44. členu. Luka Mesec ima obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala. Tukaj dodajamo naslednjo dikcijo: Agencija je dolžna preverjati nasprotja interesov oseb, ki sodelujejo v evalvacijskih postopkih ali pa so člani strokovnih teles. Problem pa je sledeč, da poleg naloge nadzora zakonitosti glede namenske porabe dodeljenih finančnih sredstev, ki jih ARRS financira, v Levici predlagamo, da se med naloge ARRS doda tudi dolžnost preverjanja nasprotja interesov oseb, ki sodelujejo v evalvacijskih postopkih ali pa so člani strokovnih delovnih teles. To v tujini obstaja in pri tem naj se agencija ravna po zgledu primerljivih organizacij v mednarodnem prostoru, kot je recimo Evropska komisija, ki razdeljuje sredstva prek evropskih kolektivnih programov. V zakup naj vzame določila Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije. To namreč v trenutnem zakonu ni upoštevano in bi bilo zelo smiselno, da bi bilo.
Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 44. (Za je glasovalo 38.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 45. členu. Luka Mesec ima obrazložitev glasu.
Hvala lepa. S tem amandmajem pa dajemo možnost raziskovalcem, ki se prijavijo na nek razpis in so zavrnjeni, da se vsebinsko pritožijo. Trenutna dikcija enajstega odstavka predvideva, da ocena ocenjevalca ne more biti predmet ugovora zoper odločitev ARRS, kar je nesmiselno, in s tem je v bistvu raziskovalcem zavrnjena možnost, da bi na zavrnitev zahtevka ali pa prošnje za financiranje sploh vsebinsko ugovarjali. Tako smo dikcijo dopolnili s tem, da obstaja tudi možnost vsebinske pritožbe.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 44. (Za je glasovalo 38.)(Proti 44.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 93. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 1. (Za je glasovalo 57.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 97. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. (Za je glasovalo 45.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 98. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. (Za je glasovalo 45.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 99. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 1. (Za je glasovalo 44.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 101. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. (Za je glasovalo 45.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 103. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in ker je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 93. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti 16. (Za je glasovalo 65.)(Proti 65.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 93., 97., 98., 99., 101. in 103. členu dopolnjenega predloga zakona. Na podlagi tretjega odstavka 138. člena Poslovnika sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje. Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. november 2021. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, nepovezanih poslancev, SAB in SD, k 17. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 43. členu pod številko ena. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, nepovezanih poslancev, SAB in SD k 17. členu ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja k 43. členu pod številko ena brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k 43. členu pod številko dve. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k 45. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 45. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu ima v imenu poslanske skupine Nataša Sukič.
Spoštovane in spoštovani! Ta sprememba Kazenskega zakonika je mala katastrofa. Že obstoječi kazenski zakonik namreč povsem ustrezno opredeljuje kaznivo dejanje groženj na način, da se pregon začne na predlog oškodovanca. Celo ustni predlog zadošča. Ampak ne! Vi se ne ustavljate. Kar vam ni uspelo v Zakonu o javnem redu in miru, zdaj rinete v tretji odstavek 135. člena Kazenskega zakonika, ki je izrazito sporen. To je izrazito sporno vsaj zaradi dveh razlogov. Prvi je ta, da se začetna ocena, ali gre v nekem primeru res za grožnjo, prestavlja s subjektivne presoje žrtve na arbitrarno presojo organa pregona. S tem ne samo, da nam potencialnim žrtvam v bistvu odjemate opravilno sposobnost, ampak v temelju rušite dosedanjo ureditev, po kateri mora oškodovanec sam podati predlog za začetek kazenske obravnave. Drugi sporni vidik pa je, in ta je res zelo sporen, ustvarjanje nove kategorije oškodovancev oziroma žrtev. Dodatna zaščita najvišjih predstavnikov oblasti in njihovih bližnjih zaradi groženj je ustavno sporna, saj krši načelo enakosti pred zakonom. Ta ureditev niti ni skladna z duhom evropske konvencije o človekovih pravicah, nasprotuje pa tudi sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice, ki pravi, da morajo nosilci visokih političnih funkcij prenesti več, mestoma tudi grobe in zelo ostre ali pa, če hočete, pretirane, javne kritike, ne manj, kot to velja za običajne ljudi brez javnih funkcij. Vemo, da meja med grožnjo in kritiko oblasti je lahko kaj hitro zabrisana, zato moramo biti pri takih stvareh izjemno previdni. In za to gre. Tovrstno zakonodajno zategovanje služi lahko enemu samemu namenu, in to je strahovlada in discipliniranje državljank in državljanov, kar pa bo nevarno ogrozilo svobodo kritike in svobodo javne besede. Ena od posledic bi utegnila biti, da se bodo ljudje bali javnega izrekanja in se bodo zatekali v samocenzuro, kritika oblasti pa bo le še stvar zasebnosti. V bistvu predlagate nekakšen verbalni delikt in dvig političnega razreda nad navadne državljane. Povedano drugače, če nas minister zmerja s svinjami in lenuhi, je v redu, če pa nekdo v enaki maniri odgovori, pa bo za to sancioniran. Zato v Levici temu ostro nasprotujemo in bomo glasovali proti.
Hvala lepa. Jure Ferjan ima obrazložitev v lastnem imenu
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Osebno stojim na stališču, da groženj, groženj s smrtjo ne moremo enačiti s kritiko dela politike, s kritiko dela oblasti. Danes s tem glasovanjem se bo dal jasen signal, kdo je za to, da se kazniva dejanja, kar grožnje so, preganjajo po uradni dolžnosti. Moje stališče je, da je to signal politike, s katero se tudi da jasno sporočilo, kaj je v družbi prav in kaj je narobe. Ali je posamezno dejanje grožnja ali ne, pa ne bo presojal posameznik, ampak bo presojalo sodišče. Spoštovane in spoštovani! Danes sem v razpravi z vami delil nekaj konkretnih primerov žalitev, pa je bilo to nekaterim smešno. Tudi groženj, ki smo jih bili deležni ne samo jaz, tudi ostali poslanski kolegi in kolegice. Pa bom zaključil obrazložitev glasu še z enim konkretnim primerom, ki ni star več kot dva dni. Ob potrditvi ženinega mandata za poslanko, sva bila deležna groženje, čaka vaju usoda zakoncev Hribar. Spoštovane in spoštovani! Ali je to politični diskurz, ali je to izražanje mnenja, ali je to demokratično izražanje mnenja? Je to tisto, kar si želimo? Mislim, da ne. Spoštovane in spoštovani! Mislim, da je prav, da danes politika da zelo jasen signal. In tisti, ki bomo glasovali za zakon, smo zmožni obsoditi grožnje, ne glede na to, kdo jih je deležen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Koliko je še interesa v lastnem imenu?. Jaz bom sprožil listo pa prosim, da se prijavite za obrazložitev glasu. Prijave potekajo. Prvi ima besedo Predrag Baković.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. To, kar smo zdaj slišali, pravzaprav ni obrazložitev glasu. Jaz bom obrazložil glas tako, kot je potekala tudi moja razprava, kajti brez potrebe je predvsem, kar se tiče 17. člena, da se uvaja uradno pregonljivo kaznivo dejanje, ker je bilo dovolj že na predlog. Menim, da je situacija nepotrebna, da se to spreminja zaradi nekih stvari, ki so že tako ali tako urejene. Spoštovani mladi kolega, poglejte mogoče pod mojo objavo komentarje, ki se dogajajo v zadnjih urah, pa boste videli, da so na obeh straneh enaki problemi. Samo preberite si malo komentarje, kako me pošiljajo kam. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala lepa za besedo. Bom še malo oseben. 1. avgusta 2014, ko smo korakali delno presenečeni proti Državnemu zboru, nisem še stopil čez vrata tega hrama, ko sem jih imel že – kako že? – da mi je mama kurba, da sem cigan, da naj grem v Beograd, da naj grem v Kumrovec, da sem ne vem kaj. To so se drli name podporniki stranke SDS. Tudi sam sem kdaj kaj neprimerno ubesedoval tukaj, ampak kot sem že večkrat povedal, 99 % slabega, kar sem se naučil v Državnem zboru, sem se naučil od pripravnikov SDS. To so žal neka dejstva. Z Violeto sva na domačih naslovih videla ljudi dobesedno z glavami v kantah za smeti, ko so nam sestavljali skupaj našo pošto. Neki cenjeni poslanec SDS je Violeti na trajektu pod krilo slikal. Ja, vse nas čaka domača naloga, kot pravi Bako. Ampak najprej domača naloga čaka tudi vas. Ampak če boste sprejeli ta zakon, se bojim, da bo morala najprej marica priti na Trstenjakovo pa klet izprazniti. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič.
Spoštovani! Jaz sem sredi postopka, ker mi je grozila pristašica SDS s smrtjo. Konkretno. Pa sem pač prijavila, tako kot gre po Kazenskem zakoniku. Ne vem, zakaj bi to moral nekdo drug v mojem imenu početi. To je ena stvar. Druga stvar je, da ni nikjer definicije, kaj je grožnja. In to je zelo raztegljiv pojem, stvar interpretacije. Kako bo nek policist kar arbitrarno odločal, kaj je bila grožnja? Dobro vemo, nekateri še zdaj mislite, da je transparent smrt janšizmu grožnja, češ, da se grozi s smrtjo Janezu Janši, pa vemo, da ni res, da se grozi politični ideologiji, ki se ji reče janšizem, ne pa Janezu Janši osebno. Ampak to bi zdaj vi po novem v razmerah, ko je policija že popolnoma politično podrejena vaši stranki, arbitrarno urejali. In kaj to pomeni? Psihološki pritisk na državljane in državljanke, da si ne bodo upali več javno kaj dosti povedati, ostro kritizirati. Ali je to svoboda, je to demokracija? Lepo vas prosim! To je uvajanje novodobnega verbalnega delikta. Tisto, kar je bilo narobe v prejšnjem sistemu, bi vi zdaj radi ponovno spravili v življenje, in to počnete. Jaz ne vem, kaj tukaj ni jasno. Kazenski zakonik je čisto vse do zdaj urejal. Vsakdo, ki se počuti ogroženega, lahko to prijavi tudi ustno in postopki stečejo. Res ne vem, zakaj bi nam policija morala stati za vratom v tem primeru. Tako da jaz bom glasovala proti.
Hvala lepa. Besedo ima Tina Heferle.
Hvala lepa. Tudi jaz bom glasovala proti. Ne samo zato, ker Kazenski zakonik že danes ureja, kvalitetno ureja preganjanje kaznivega dejanja grožnje, ampak bom glasovala proti tudi zato, ker s to novelo, s to spremembo kaznivega dejanja grožnje v resnici koalicija zavaja. Vi nonstop govorite, da bo zdaj po novem to kaznivo dejanje preganjano po uradni dolžnosti, ker bojda danes ni, pa je, naj vas popravim. Kaznivo dejanje grožnje se preganja po uradni dolžnosti, vendar je za to potrebna neka aktivnost tistega, ki je ogrožen in mora dati predlog. Vi s to novelo želite vzpostavi prvorazredne državljane − politike in drugorazredne državljane − vse navadne državljane. Kako? Na način, da ko bo grožnjo doživel nek politik, bo vse tožilstvo in vso sodstvo skočilo v zrak. Ko bo pa grožnjo doživel nek državljan, za vas očitno drugorazredni državljan, se bo pa moral potruditi, da bo vložil prijavo, da bo podal predlog za pregon in šele nato bo kaznivo dejanje preganjano po uradni dolžnosti. Skratka, zavajate, ko govorite, da se danes to kaznivo dejanje ne preganja po uradni dolžnosti, in ustvarjate razdor v družbo še bolj, kot ste ga že ustvarili. Ker to, da bomo mi ali pa kdo drug, ki bo prihodnje v politiki, privilegiran napram ostalim državljanom, je nedopustno. Vsak, ki ima kanček samokritike, bi moral temu reči ne. Jaz bom glasovala proti.
Hvala lepa. Besedo ima Maša Kociper.
Seveda bomo tudi v stranki SAB glasovali proti temu zakonu. Ne gre toliko za spornost ostalih odločb zakona. Med njimi je gotovo tudi kaj koristnega, kar je Ministrstvo za pravosodje verjetno pripravljalo dalj časa. Gre pa spet za nek podtaknjenec v obliki tega člena, ki ste ga že enkrat poskušali uveljaviti, pa vam ni uspelo, in ga sedaj koalicija poskušate uveljaviti še enkrat. V kontekstu vsega, kar se dandanašnji dogaja, je takšno razlikovanje, ki ga poskušate uvesti, popolnoma nesprejemljivo. Še posebej pa je nesprejemljivo to, kako ste vi v zadnjih letih obrnili svojo ploščo. Ko sem jaz prišla v ta državni zbor, so bili SDS polna usta svobode govora. Svoboda govora je absolutna, vsak lahko vse reče in tisti, ki temu nasprotuje, je stari zadrti komunist. Vi ste bili absolutno za svobodo govora. Sedaj po letu in pol pa obračate ploščo, celo uvajate neke posebne oblike za predstavnike vlade in ostale funkcionarje. In to je res smešno. Še posebej je pa to nesprejemljivo v kontekstu tega, kar se dogaja na področju represije. Odstavljate več kot sto komandirjev policijskih postaj in drugih načelnikov, ne imenujete državnih tožilcev, ne imenujete evropskih delegiranih tožilcev, ne imenujete vrhovnih sodnikov, ne daste denarja sodiščem, ne daste denarja Sodnemu svetu in sedaj bi spreminjali še Kazenski zakonik. V teh okoliščinah seveda takega zakona ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Meira Hot.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Seveda bom tudi sama absolutno glasovala proti predlaganim spremembam Kazenskega zakonika. Zakaj? Ker je primarno celotna stroka proti spremembam. Ker stroka opozarja, da so spremembe nespametne, potencialno protiustavne, da ustvarjajo neenakost med določenimi skupinami državljanov, da se bo vzpostavila neka privilegirana skupina teh nekaj najvišjih predstavnikov oblasti in ostalih državljank in državljanov. Ker ste podali obrazložitev, češ, to je bilo sprejeto na Odboru za pravosodje in notranje zadeve in zato se je ministrstvo na to odzvalo. Ministrstvo se je na to odzvalo zaradi tega, ker bo v ponedeljek interpelacija in se ministru mudi ugoditi vladajočim strankam, tako da se plača komunalni, tako da se celo začasno danes imenuje delegirane tožilce in tako dalje. Upajmo, da bo v ponedeljek sploh ta minister prisoten na interpelaciji. Dejstvo je, če je bil kolega ogrožen, bi moral to kaznivo dejanje tudi prijaviti. Dejstvo je, da obstoječi kazenski zakonik grožnjo inkriminira samo po sebi, zahteva pa sodelovanje oškodovanca. Kolega bi lahko v postopku sodeloval. Ne pa, da bosta sedaj nesorazmerno obremenjena tožilstvo in policija, s tem ko bodo iskali razno razna potencialna ogrozitvena dejanja, kjer bodo oni skušali ugotoviti, kdaj se je kolega počuti ogroženega kdaj ne. Vsi mi smo doživeli ogromno sovražnega govora. Ključno pa je razlikovati med sovražnim govorom, med grožnjo in med razžalitvijo in temu ustrezno ukrepati. Nikakor se pa ne spreminja Kazenskega zakonika, temeljnega instituta kazenskega prava, tako parcialno in samo na podlagi interesov ene majhne politične skupine. Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 41. (Za je glasovalo 47.)(Proti 41.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembi in dopolnitvi Zakona o lekarniški dejavnosti. Prehajamo na ponovno odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Obrazložitev glasu ima v imenu poslanske skupine Dušan Verbič.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Danes ponovno odločamo o zelo pomembnem dejstvu: ali bo v Republiki Sloveniji obstajala vsaj minimalna konkurenca med dvema domačima in tujima dobaviteljema zdravil. Prva sta Farmadent in Grosist, druga pa Kemofarmacija in Salus. Ob tej priložnosti je treba še enkrat izpostaviti bistvo 6. člena, ki je predmet tega zakona. S 6. členom se odpravlja obstoječa prepoved, tako imenovana vertikalna povezava. Ustavno sodišče Republike Slovenije je v letu 2019 odločilo, da le-ta ni neustavna in jo je mogoče urediti na način, ki je v skladu z evropsko zakonodajo. Pri tem pa je zapisalo, da bi taka sprememba sodila v uresničevanje splošne strategije krepitve javnega zdravstva, da javni zdravstveni sektor pridobiva svoje prihodke tudi na področju v skladu z omejitvami evropske zakonodaje. Evropska direktiva s številko 24 je uredila t. i. in-house javno naročanje. To je uredila zato, da bi preprečila, da bi bil javni sektor plen zasebnega sektorja in bi mu bil v celoti prepuščen. Prav tako je določila, da lahko javni sektor znotraj sebe kupuje določene proizvode in storitve, če so izpolnjeni določeni pogoji v štirih točkah. Vse te štiri točke so upoštevane v predlaganem ali sprejetem 6. členu. Na podlagi navedenega pomeni vertikalna povezava, ki je opredeljena v 6. členu, onemogočanje v Republiki Sloveniji privatnemu, beri tujemu, kapitalu da bi s pozicijo monopola plenil javni sektor skozi t. i. javna finančna sredstva, namenjena za zdravila. V Poslanski skupini SMC bomo glasovali za, ker je zakon ustrezen.
Hvala lepa. Besedo ima Branislav Rajić v imenu poslanske.
Hvala lepa. Vertikalne povezave med občino in veledobaviteljem zdravil v javni lasti so dobra rešitev za Slovenijo, za Maribor in za Ljubljano. Tudi v Evropski uniji te rešitve obstajajo, ker se države same odločajo, ali bodo imele svojega dobavitelja ali pa ne. Duopol dveh zasebnih veletrgovcev z zdravili pomeni propad za mariborski Farmadent in resno ogrožanje ljubljanskega LL Grosista. Zato nepodpora temu zakonu pomeni, da s prodajo zdravil in pripomočkov gredo ustvarjeni dobički multinacionalkam, namesto da bi se vrnili ljudem in lokalnim skupnostim za širitev zdravstvene mreže. Zato je šokantno, da poslanci, ki temu zakonu nasprotujejo, javno razgaljajo svojo naklonjenost tujemu kapitalu namesto lastnim ljudem, in to v času ko zdravstvo poka po šivih. Državni svet in Lekarniška zbornica Slovenije več kot očitno zagovarjata interese dveh največjih veletrgovcev z zdravili, ki svoj 70-procentni delež na našem trgu hočejo dvigniti na 100-procentno obvladovanje. Iz tega lahko pride kartelno dogovarjanje in divjanje cen zdravil, ampak po toči bo pozno zvoniti. 70 zaposlenih v Mariboru bo verjetno izgubilo delovna mesta, če ta zakon ne bo sprejet. Mi moramo poskrbeti, da predvsem javne lekarne in bolnišnice ne smejo biti v celoti odvisne samo od duopola družb v zasebni lasti. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev smo tudi začudeni nad vetom Državnega sveta. Kot kaže, so se državni svetniki namesto na stran mestnih občin Maribor in Ljubljana raje postavili na stran tujega kapitala. Temu brezsramnemu odklonu navkljub bomo nepovezani poslanci zakon ponovno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Skozi večmesečno razpravo o tej noveli se je izkazalo, da je vodstvo Lekarniške zbornice Slovenije pravzaprav največja grožnja javni lekarniški dejavnosti. Če bi vodstvo zbornice delovalo v javnem interesu in se resnično zavzemalo za javno lekarniško mrežo, bi moralo danes glasno podpirati ohranitev dveh veletrgovcev z zdravili v javni lasti. Vendar ne, vodstvo zbornice ne samo da molči, ko bi moralo biti zelo glasno, ampak so njeni posamezni člani celo skupaj s Kemofarmacijo in Salusom zelo aktivno nagovarjali poslance, da glasujejo proti tej noveli, kar posledično pomeni konec konkurence na trgu dobave zdravil v Sloveniji. To je ta letak, ki so ga delili po lekarnah, kjer so pozivali župane in poslance, da nasprotujejo zakonu. V letaku med drugim piše, da sprejetje zakona, torej ohranitev Farmadenta v javni lasti, bo povzročilo zapiranje lekarn v manjših slovenskih krajih. To je zgolj ena izmed laži na tem letaku. To so manipulacije, ki smo jih bili deležni tudi poslanci, češ, da Farmadent ogroža lekarniško mrežo v Sloveniji. Edini, ki ga Farmadent ogroža, je dobiček Kemofarmacije in pa Salusa, zato je treba Farmadent in tudi LL Grosista onemogočiti. In to je seveda tudi končni cilj. Končni cilj je popolna privatizacija lekarniške dejavnosti v Republiki Sloveniji. Danes imamo tukaj poslanci zadnjo priložnost, da privatizacijo lekarniške dejavnosti v celoti in odločno zavrnemo. Če bo država glede zdravil v teh epidemioloških časih v celoti odvisna od dobave zdravil dveh zasebnikov, ki svoje dobičke nosita v tujino, nas bodo prej ali slej prisilili, da če želimo imeti zdravila, moramo tudi veletrgovcem v zasebni lasti dovoliti lastne privatne lekarne. In takrat bo to res konec javnih lekarn in lekarn v malih občinah, zunaj urbanih središč, kot to želijo prikazati v Lekarniški zbornici Slovenije. Zato je danes treba to spremembo zakona podpreti, ker sta Farmadent in LL Grosist zadnja branika javne lekarniške dejavnosti pred njeno popolno privatizacijo. Moj glas in tudi glas LMŠ gre za zakon in seveda posledično za mariborski Farmadent.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh v imenu poslanske skupine.
Lep pozdrav. Danes dejansko odločamo o tem, ali morata največji dve slovenski mestni občini prodati svoja veletrgovca do konca letošnjega leta ali pa jih prisilno ukiniti ali jih poslati v nadzorovano likvidacijo. Danes o tem odločamo. Odločamo o tem, ali ta dva trgovca lahko poslujeta po novem letu ali pa ne. Naj poudarim, da gre za zelo pomembni podjetji. Podjetje Farmadent je nastalo v sedemdesetih letih in ima petdesetletno zgodovino. To je podjetje v javni lasti, tako kot LL Grosist, in dobički, ki jih ustvarjata, gredo nazaj v javno blagajno, v občinsko blagajno, za krepitev javnega zdravstva, kar je v teh časih zelo pomembno. Še enkrat poudarjam, vsi tisti, ki nasprotujete spremembi zakona, zahtevate od obeh občin ustanoviteljic, da do konca letošnjega leta prisilno prodata pod ceno obe podjetji ali pa tudi na nek način po novem letu prenehata poslovati. Mi moramo, še enkrat poudarjam, preprečiti, da bi si slovenski trg razdelili dve multinacionalki v tuji lasti, da bi imeli organiziran duopol in da bi dobički, ki jih te multinacionalke ustvarjajo, šle v tujino. To so poglavitna sporočila, zakaj moramo ta zakon podpreti. In tudi v SABU ga bomo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Tudi jaz sem Mariborčan in tudi Socialni demokrati bomo ponovno podprli ta zakon. V družbah, v katerih živimo, gre za preplet javnih in zasebnih interesov. Vsak, ki se ukvarja z biznisom v kapitalizmu, bi najraje bil monopolist z eksternaliziranimi stroški. Ni pa naloga poslancev in poslank, ki primarno zastopamo javne interese, izhajajoč iz Ustave Republike Slovenije, da to zgodbo kupimo ali temu nasedemo. Mi se tukaj pogovarjamo v bistvu, kot bi mogoče rekel Jani Möderndorfer, o presežki versus dobički. Imamo dva grosista, ki sta v javni lasti, ki ustvarjata presežke in ti presežki se vračajo nazaj primarno v izboljševanje lekarniške mreže, ki je tudi v javni lasti. Na drugi strani imamo dva akterja, ki ju zanimajo dobički. Pri enem gredo dobički ven, pri drugem pa ne vemo, kam gredo. So verjetno kakšni slovenski gospodje. Jaz sem že rekel, da je meni v bistvu problem, zakaj ni več farmadentov, zakaj so se neke druge mestne občine pustile, bom kar rekel, kar imam na koncu jezika, pretentati. Mi smo zastopniki javnih interesov, ki smo trčili ob 1,4 milijarde interesov, kjer v bistvu dva hočeta popapati ostala dva in nam potem hoče še resorno ministrstvo prodati zgodbo, da je duopol boljši od štirih akterjev. Odkar sem v Državnem zboru, vedno katerakoli vlada, ko mi hoče prodati zgodbo, da v direktivi piše tako in tako, ko grem direktivo brat, se izkaže, da debelo mastno lažejo, kot je to počela gospa Forte v imenu ministrstva. Direktiva zelo jasno piše, lahko se organizira z vertikalo ali brez vertikale. In mi smo zastopniki javnega interesa, zato bomo ponovno podprli ta zakon. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Kaloh.
Hvala, predsednik. V lastnem imenu obrazložitev. Ko so opozicijski rešitelji Maribora vse povedali, bom še jaz nekaj dodal. Ta novela dejansko dopušča vertikalno povezovanje v svojstvu javno-javno. V kontekstu mariborskega Farmadenta to pomeni ohranitev tega podjetja v občinski lasti. Kot mariborski poslanec iz vrst SDS sem se že od začetka svojega delovanja zavezal tako državljanom Republike Slovenije kakor tudi mariborskim interesom, kamor tudi ocenjujem, da spada ta naš mariborski ponos. Ne samo da je to v večinski lasti mariborske občine, tudi ne pozabimo na okoliške občine. Tudi Občina Duplek je manjšinska lastnica Farmadenta. In seveda prepriča me ta pravni aspekt. Verjetno ste si vsi prebrali mnenje redne profesorice z mariborske pravne fakultete gospe Janje Hojnik, kjer je na 30 straneh jasno povedala, da ni problematično niti v kontekstu zakonodaje Evropske unije. Tako da, spoštovani opozicijski poslanci, ko vas je vedno dosti besed o Mariboru, ko ste bili v obratni vlogi, ko ste bili koalicijski poslanci, osebno nisem zaznal, da bi v Maribor pripeljali kakršenkoli projekt za razliko od vlade Janeza Janše. Kot mariborski poslanec, kot nekdo, ki v Mariboru živi že 46 let in diha s tem mestom in v Mariboru tudi imamo Kalohovo ulico, bom glasoval za in podprl ta zakon.
Kolegice in kolegi, pri Zakonu o lekarniški dejavnosti smo, če je že kdo skrenil s poti. Jani Möderndorfer ima besedo v lastnem imenu.
Glasoval bom za. Seveda ne bom razlagal, kaj je zakonito in kaj ne, ker meni se zdi, da ste v vsem tem času in pa v zadnjih desetih letih smo dokazovali, da je obstoječa formulacija zakonita. Jaz danes bolj obžalujem, da nekateri, ki so pred leti še močno zagovarjali vertikalno povezavo, so danes spremenili ploščo, pa nič ne de. Naj vam povem, glede na to, da je bilo veliko govora o Mariboru, kaj Ljubljana ima od tega Grosista in kaj nikoli ne bo imela od dveh konkurenčnih družb, ki sta Kemofarmacija in pa Salus. Verjetno vsi poznate edino, res prvo institucijo, ki se ukvarja s paliativno oskrbo umirajočih v Ljubljani. LL Grosist financira 85 % točno te dejavnosti, ki je v Ljubljani ne bi bilo, če LL Grosist tega ne bi financiral. Zagotovo vse salonitne strehe tako na otroških vrtcih kot v osnovnih šolah v Ljubljani, za katere ni država dala enega centa, so bile financirane z denarjem iz presežkov LL Grosista. Zato jaz absolutno podpiram, če ne drugega, vsaj za vašo zavest, ki ste polni nekega razvoja, nekega, bom rekel, doprinosa neki samobitnosti, in mi je žal za vse tiste, ki seveda tega preprosto ne morete sprevideti. Javni interes bi za nas poslance moral biti na prvem mestu. Za mene je in upam, da tudi za večino, ki bo, upam, danes prepričala, da končamo to desetletno sago, da je treba ukiniti ta dva velika grosista.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček v lastnem imenu.
Hvala za besedo. Me v bistvu veseli, da je soseda Kaloha prepričal argument vrhunske pravne strokovnjakinje in naše someščanke. Moram pa povedati, da me žalosti tozadevno petelinjenje. Vsi smo poslanci Državnega zbora, vsaka vlada je vlada vseh državljank in državljanov. Moram tudi povedati, da dokler ni prišla ta vlada, smo poslanci iz našega eka v klubu sedem lepo sodelovali. Potem je to prevzel Kaloh pa se po lokalnem radiu začel hvaliti, kako bo on vse to zrihtal [[…]]
Smo pri obrazložitvi glasu.
[[…]]takrat je bil še Bane malo zraven. Pa za konec, sosed, jaz ne potrebujem ulice v Mariboru, nič se bati, Trčki imamo že grič nad Vrhniko. Hvala.
Kolega Trček! [[smeh v dvorani]] . Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 32. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Nadaljujemo s prekinjeno 29. točko dnevnega reda, to je z Mandatno-volilnimi zadevami. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Državne revizijske komisije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana Državne revizijske komisije za dobo osmih let imenuje Aleksander Petrovčič. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 19. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za razrešitev namestnice varuha človekovih pravic. Marjeta Cotman je na podlagi prvega odstavka 21. člena ter 22. člena Zakona o varuhu človekovih pravic 14. oktobra 2021 Državnemu zboru predlagala, da jo predčasno razreši s funkcije namestnice varuha človekovih pravic z dnem 31. december 2021 zaradi upokojitve. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se Marjeta Cotman razreši funkcije namestnice varuha človekovih pravic z dnem 31. december 2021. Obveščam vas, da bo v skladu s tretjim odstavkom 21. člena v zvezi z 22. členom Zakona o varuhu človekovih pravic navedeni predlog sklepa sprejet, če bosta zanj glasovali vsaj dve tretjini navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju podpredsednice Mandatno-volilne komisije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupine Slovenske demokratske stranke. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Želi kdo še razpravljati v zvezi s tem? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Mandatno-volilni komisiji za podpredsednico imenuje Karmen Kozmus Ferjan. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti 1. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministrice in ministrov z dne 16. novembra 2021, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje dr. Mateja T. Vatovca v zvezi s korupcijo in mafijskega upravljanja z državo. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 41. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza) Janše na poslansko vprašanje Marka Bandellija v zvezi s plačevanjem davkov. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 44. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zunanje zadeve dr. Anžeta Logarja na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z aktivnostmi za uresničevanje arbitražne odločbe med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 45. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Janija Möderndorferja v zvezi z uvedbo prezračevalnih sistemov odvajanja zraka iz zaprtih prostorov v socialnovarstvenih ustanovah. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 45. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje mag. Meire Hot v zvezi s samotestiranjem učencev v šolah. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje mag. Alenke Bratušek v zvezi z javnofinančno sliko Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Janija Prednika v zvezi z izhodno strategijo za obdobje po vnovični uveljavitvi fiskalnega pravila. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z učinki sprememb Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev iz leta 2017. Glasujemo.Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 45. (Za je glasovalo 39.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje Marjana Dikaučiča na poslansko vprašanje Maše Kociper v zvezi z imenovanjem evropskih delegiranih tožilcev. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. (Za je glasovalo 40.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Simone Kustec na poslansko vprašanje Željka Ciglerja v zvezi z zagotavljanjem začasnih spremljevalcev učencem in dijakom skladno z dokončnimi odločbami o usmeritvi. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 45. (Za je glasovalo 40.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Vojka Starovića v zvezi z morebitno prodajo zemljišč Luke Koper Madžarom. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. (Za je glasovalo 37.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi s povišanjem plač zaposlenim v socialnem varstvu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 45. (Za je glasovalo 39.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi z nedopustnim vmešavanjem Rimskokatoliške cerkve v posvetne zadeve in pravico do svobodnega odločanja o rojstvu otrok. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. (Za je glasovalo 37.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z aneksom k pogodbi o vzpostavitvi in delovanju sistema elektronska vinjeta. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. (Za je glasovalo 36.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi z Zakonom o davkih občanov in davkom na premoženje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 45. (Za je glasovalo 35.)(Proti 45.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 27. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Članice in člane Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide obveščam, da se bo čez 15 minut v mali dvorani na Šubičeva začela 54. nujna seja odbora. (SEJA JE BILA PREKINJENA 18. NOVEMBRA 2021 OB 19.50.)