Austatud Riigikogu, tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu seitsmenda töönädala teisipäevast istungit. Kõigepealt on võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Ma palun kõnetooli Deniss Boroditši!
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Ma annan seitsme Keskerakonna fraktsiooni liikme nimel üle arupärimise justiitsminister Kristen Michalile. Nagu te teate, 2012. aastal jõustuv jälitustoimingute regulatsioon ohustab oluliselt isikute privaatsust, kuna seadus võimaldab laialdast ja kontrollimatut jälitustegevust. Vaatamata õiguskantsleri, Riigikohtu ja advokatuuri korduvatele tähelepanujuhtimistele, tagamaks tugevamat kontrolli jälitustegevuse üle, et kindlustada isikute õiguste ja vabaduste parem kaitse, suurendab Justiitsministeeriumis valminud seadus oluliselt prokuratuuri volitusi jälitustegevuse lubamisel ning selle üle järelevalve pidamisel. Justiitsministeerium kinnitab, et seaduse eesmärk on tagada inimeste põhiõiguste parem kaitse, kuid tegelikult on saavutatud vastupidine olukord. Seaduse kohaselt kontrollib prokuratuuri antavate jälitustegevuse lubade seaduslikkust prokuratuur ise, mis ei ole õiguspärane. Seoses sellega on meie fraktsiooni liikmetel 11 küsimust. Aitäh!
Aitäh! Rohkem arupärimisi ega eelnõusid üle anda ei soovita. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe arupärimise. Kui see vastab Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses sätestatule, edastab Riigikogu esimees selle viivitamata adressaadile. Läheme teadete juurde. Esiteks, kolmapäeval, s.a 1. juunil osalevad infotunnis järgmised valitsusliikmed: peaminister Andrus Ansip, justiitsminister Kristen Michal ja rahandusminister Jürgen Ligi. Teiseks on teatada, et Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimised sotsiaalminister Hanno Pevkurile ning majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Kolmandaks on teatada, et täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub istungisaalis laste ja perede toetusrühma asutamise koosolek. Kokkukutsuja on Maret Maripuu. Nüüd, head kolleegid, teeme kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks on registreerunud 84 Riigikogu liiget, puudub 17.
Läheme tänase päevakorra juurde. Täna on päevakorras ühe Riigikogu otsuse eelnõu ja kahe seaduseelnõu menetlemine. Esimene päevakorrapunkt on sotsiaalkomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Haigekassa nõukogu liikme nimetamine" eelnõu esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli sotsiaalkomisjoni esimehe Margus Tsahkna!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Sotsiaalkomisjon arutas Riigikogu otsust Eesti Haigekassa nõukogu liikme nimetamise kohta esmaspäeval, 16. mail 2011. aastal. Otsuse sisu on see, et Eesti Haigekassa nõukogu liikmeks nimetatakse Riigikogu XII koosseisu liige Viktor Vassiljev. Riigikogu nimetab oma liikmete hulgast ainult ühe esindaja. Mul on hea meel, et esindaja nii tähtsasse nõukogusse nagu haigekassa nõukogu tuleb just nimelt opositsioonist. Riigikogu sotsiaalkomisjon otsustas teha Riigikogu juhatusele ettepaneku võtta otsuse eelnõu esimeseks lugemiseks Riigikogu täiskogu päevakorda 31. mail (see oli konsensuslik otsus) ja teha täiskogule ettepanek otsus vastu võtta (ka seda otsustati konsensuslikult). Palun seda otsust toetada! Suur tänu!
Aitäh! Kas ettekandjale on küsimusi? Ettekandjale küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni ettepanek on panna eelnõu lõpphääletusele ja see vastu võtta. Me valmistume hääletusprotseduuriks. Panen sotsiaalkomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Haigekassa nõukogu liikme nimetamine" eelnõu 46 lõpphääletusele. 83 poolt, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Sotsiaalkomisjoni esitatud Riigikogu otsuse "Eesti Haigekassa nõukogu liikme nimetamine" eelnõu 46 on Riigikogu otsusena vastu võetud.
Läheme teise päevakorrapunkti juurde, milleks on Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni ning Eesti Reformierakonna fraktsiooni algatatud kutseõppeasutuse seaduse, erakooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli Riigikogu liikme Liisa-Ly Pakosta!
Head kolleegid! Eelnõu, mis teie ees on, on meie kätte jõudnud Riigikogu eelmisest koosseisust. See eelnõu käsitleb Riigikogu võimalust toetada neid kutsekoole, kes vabatahtlikult oma õppekavu akrediteerivad. Selleks et anda nendele koolidele tunnustust, kui nende õppekavad positiivselt akrediteeritakse, on vaja seadusmuudatust, et sama protsessi ei oleks bürokraatlike takistuste tõttu vaja kohe uuesti läbi teha. See on lühidalt eelnõu sisu kohta kõik. Komisjoni aruteludest räägib pikemalt komisjoni esimees.
Aitäh! Palun, kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Palun ettekandeks kõnetooli kultuurikomisjoni esimehe Urmas Klaasi!
Proua juhataja! Head kolleegid! Kultuurikomisjon arutas Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni ning Eesti Reformierakonna fraktsiooni algatatud kutseõppeasutuse seaduse ja erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu oma istungitel 16. ja 19. mail. Kolleegid, teile on välja jagatud ka eelnõu seletuskiri. Kõigil on loomulikult võimalik täpsemalt arutelude käiguga tutvuda. Peab ütlema, et tegemist on tõepoolest eelmisest koosseisust n-ö ülekandunud eelnõuga. Kuid iga Riigikogu koosseis on ikkagi uus ning varasemad kokkulepped ja tööd ei ole meile otseselt kohustuseks. Aga kultuurikomisjon pidas õigeks ja targaks tuua eelmise koosseisu ajal kultuurikomisjonis kokkulepitud sätted sellesse eelnõusse. Teie ees on eelnõu tekst muudetud kujul. Koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumiga ning kultuurikomisjoniga oleme ühekordset valikulist akrediteerimist varasema koosseisu tehtud ettepanekutega täiendanud. Pean oluliseks rõhutada, et ühe teemana oli komisjonis päevakorral see, kas on põhjendatud sätestada sellist valikulist vabatahtlikku akrediteerimist seadusega või võib seda teha ka madalama astme õigusaktiga, määrusega. Leidsime, et see võiks siiski olla sätestatud seaduses. Eraldi oli jutuks, et tõenäoliselt sügisel jõuab meie ette kutseõppeasutuse seaduse terviktekst ning võib-olla võiks see teema olla juba seal komplekssemalt reguleeritud. Ei saadud aru, miks peab sellega praegu välja tulema. Aga me leidsime (seda näitas ka hääletus), et kuna see eelnõu on praegu töös ja vahepeale jääb üsna pikk aeg ning on ka raske prognoosida kutseõppeasutuse seaduse tervikteksti menetlemise ajakava, siis teeme selle sammu nüüd ära, liiatigi, kui juba ka eelmises koosseisus oli selline konsensuselaadne olukord tekkinud. Kuna kahe õppekava osas, mille puhul selline vabatahtlik akrediteerimine toimub, on sellega ühinenud enamik koole, siis me alustame seda protsessi. Ettepanekud, mis komisjon täiskogule tegi, olid järgmised: võtta eelnõu Riigikogu täiskogu päevakorda 31. mail, esitada eelnõu esimesele lugemisele muudetud kujul, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ning määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 7. juuni s.a kell 18. Nende ettepanekute poolt oli 6 komisjoni liiget, vastu oli 3, erapooletuid ei olnud. Aitäh!
Aitäh! Ettekandjale on küsimusi. Palun, Peeter Kreitzberg!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Kas te meenutaksite, mis põhjusel eelmine Riigikogu koosseis ei menetlenud seda eelnõu lõpuni ega teinud otsust?
Aitäh! See, lugupeetud küsija, on teile muidugi paremini teada. Mina eelmise koosseisu ajal kultuurikomisjonis ei töötanud, aga ma olen aru saanud, et akrediteerimise mõiste ja sisu ei olnud üheselt arusaadav. Praegu on seda rohkem selgitatud.
Aitäh! Palun, Enn Eesmaa!
Suur tänu! Austatud ettekandja! Ma jätkan seda teemat. Sa väidad, et teatud osa koole on selle vastu juba huvi ilmutanud ning et sedakorda on selle eelnõu sisu selgem ja rohkem lahti kirjutatud. Kuid tegemist on ju vabatahtliku akrediteerimisega ja on teada, et see akrediteerimine ei asenda ekspertiisi. Milline on sinu ja komisjoni seisukoht, kui suur n-ö potentsiaal sellel protsessil üldse on?
Aitäh! Me teame, et koolid on omavahel konkurentsis. Kindlasti on rakenduskõrgkoolid huvitatud sellest, et nende õppekavad saaksid võimalikult kõrgel tasemel hinnatud. See protsess on sõnum ka tulevastele õppuritele. Üks moment on siin see, et Euroopa Liidu toetusvahenditest on selleks summad määratud, nende kasutamine sellisel läbipaistval viisil on kindlasti asjakohane. Ma toonitan, et tegemist on praegu eelnõu esimese lugemisega. Kõik muudatusettepanekud, mis eelnõu paremaks teevad, on alati teretulnud.
Aitäh! Palun, Maret Maripuu!
Aitäh! Hea ettekandja! Lähen edasi selle teemaga, mida eelküsija alustas. Siin on kirjutatud, et tegemist on ühekordse valikulise akrediteerimisega. Mis on edasised suunad? See akrediteerimine on ühekordne ja seletuskirjas öeldakse, et seda ei peaks segi ajama kõrgkoolide akrediteerimise kui kvaliteedimärgiga. Mis on selle eesmärk praegu ja mis suunas tulevikus kutseõppeasutused oma hariduskvaliteediga lähevad?
Aitäh! Ma olen päris kindel, et nendele küsimustele me saame põhjalikud vastused siis, kui me võtame töösse kutseõppeasutuse seaduse tervikteksti.
Aitäh! Palun, Peeter Kreitzberg, teine küsimus!
Aitäh! Austatud ettekandja! Me komisjonis kuulsime ministeeriumi esindajatelt, et hoolimata seaduse puudumisest on akrediteerimisprotsess käivitatud ja 12 kooli on sisuliselt akrediteeritud. Küsimus on selles, kas on seadust rikutud või ei ole seda seadust üldse vajagi, kuna on saadud ilma selleta hakkama.
Tänan küsimuse eest! Tõepoolest, selline informatsioon komisjoni istungil Haridus- ja Teadusministeeriumi kutse- ja täiskasvanuhariduse osakonna inimeste suust kõlas. Aga kuna koolid on juba vabatahtlikult akrediteerimisprotsessiga ühinenud ja selle lõpuleviimiseks oleks nende seisukohtade järgi mõttekas, kui oleks olemas kindlam alus, siis seda eelnõu toetatakse.
Aitäh! Palun, Eldar Efendijev!
Aitäh, proua eesistuja! Austatud ettekandja! Te küll ütlesite, et eelmise koosseisu ajal komisjonis saavutatud kokkuleppe täitmine ei ole teile kohustuslik, aga ma ikkagi küsin: milline oli see kokkulepe, millega kõik komisjoni liikmed päri olid?
Aitäh! Kui te võtate eelnõu ette, lugupeetud kolleeg, siis te tunnete ära selle kokkuleppe, mis sai eelmises koosseisus fikseeritud. Ma praegu seda oma paberitest kahjuks nii kiiresti ei leia, aga see on siin olemas.
Aitäh! Palun, Kaia Iva!
Aitäh! Austatud ettekandja! Me kuulsime kultuurikomisjoni istungil selle eelnõu arutelu käigus sellest, mida kutsekoolid on vabatahtliku tööna teinud, et akrediteeringut saada. Palun, kas sa kordaksid üle ja annaksid meile informatsiooni, kuidas hindasid ministeeriumi esindajad selle projekti käiku? Kas need koolid on praegu joone peal ja kas nad võiksid selle projekti edukalt käivitada ehk kas meil on seda seadusepügalat ka praktikas vaja?
Informatsioon on selline, et programmi korraldab Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus koos kõrghariduse kvaliteediagentuuriga. Tegevuskava järgi töö tõesti juba käib, proovivoor viiakse läbi majutamise ja toitlustamise ning ehituse ja tsiviilrajatiste õppekavarühmades. Nädal tagasi olid planeeritud akrediteerimistest pooled tehtud. Selles osalevad kõik õppeasutused.
Aitäh! Palun, Tarmo Leinatamm!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ma küsin, kas õppuri jaoks ka midagi muutub. Kas see, kui noor inimene lõpetab kutsekoolis akrediteeritud või akrediteerimata eriala, tema jaoks reaalses maailmas ka midagi muudab? Kas akrediteeritud eriala lõpetanu on tööandja ees kuidagi eelistatumas seisundis? Kas me loome nüüd ka kutsekoolide hulgas mingisugused eliitkoolid, oodates nendesse koolidesse tungi, nii nagu osa põhikoole on juba eliitkoolid?
Tänan väga! See, et me õppekavasid akrediteerime, kuulub kvaliteetse hariduse juurde ja sellest on otseselt huvitatud nii koolid kui kindlasti ka õppurid. Kui teatud õppekavad mõnes koolis seda protsessi läbi ei tee, siis ei ole kahtlust, milline tulevik neid ees ootab.
Aitäh! Palun, Eiki Nestor!
Mulle jäi natuke segaseks see kindlustunde loomine. Kas ma saan õigesti aru, et komisjoni seisukoht on, et meie hariduselus käib praegu mingit pidi ebaseaduslik tegevus, millest peaks teatama hoopis, ma ei tea, pädevatele organitele, kes peaksid seda jälgima? Kas on tegemist ebaseadusliku tegevusega?
Ma arvan, et ei ole, sest koolid on akrediteerimisega ühinenud vabatahtlikult.
Aitäh! Palun, Tarmo Leinatamm, teine küsimus!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Ma ikka ei jäta jonni. Ma küsin: kui õpetajaskond jääb koolis samaks, siis mis on vahet akrediteeritud ja akrediteerimata ainel? Kas see tempel "akrediteeritud" annab sellele ainele mingisuguse erilise staatuse, hoolimata sellest, et õpetajaskond ei ole mingisuguseid erilisi kursusi läbi teinud?
Aitäh! Me peaksime ikkagi sinna välja jõudma ja ma usun, et me oleme ka jõudmas, et akrediteerimata õppekavadele ei ole võimalik anda riiklikku koolitustellimust.
Aitäh! Palun, Liisa-Ly Pakosta!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Selleks et seda segadust siin saalis pisut vähendada, palun korrake üle, kas vastab tõele, et akrediteeritud õppekava puhul, mille saavutamisele me eelnõu toetades kaasa aitame, saab selle lõpetanud noor inimene kutseseaduse alusel kohe ka kutse kätte ega pea hakkama seda teist korda taotlema.
Just. Küsimus ongi selles, et ka tööjõuturul on tõepoolest väga suur vahe, kas inimesel on kutsetunnistus või ei ole. Kui kutsetunnistust on võimalik saada ikkagi kohe koos akrediteeritud õppekava lõpetamist tõendava diplomiga, akadeemilise õiendiga või mis iganes sinna juurde käib, siis loomulikult ongi see selle asja mõte.
Aitäh! Palun, Mailis Reps!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea komisjoni esimees! Ma liitun ka selle huvitava diskussiooniga. Komisjoni esimees, ma kõigepealt natukene aitan teid ja siis küsin küsimuse. Need väga positiivsed asjad, mis sa siin välja tõid, oleksid kindlasti kõik väga õiged, kui Haridus- ja Teadusministeerium oleks teinud seda, mida ta eelmisele kultuurikomisjonile lubas, ehk kui see nn rakendussäte ajutise akrediteerimise kohta oleks toodud siia koos kutseõppeasutuse seadusega, kus oleks toodud välja kõik need positiivsed trendid, millest me rääkisime ja mida me kõik väga pooldame. Kas sul komisjoni esimehena on mingi teadmine, millal me saame siin menetleda kutseõppeasutuse seadust, kus on sees kõik akrediteerimisega seonduv? Millised on lubadused, mis on selle kohta komisjoni esimehele antud?
Komisjoni esimehele konkreetselt ja ainuisikuliselt lubadusi antud ei ole. Me küsisime seda ka komisjoni istungil Haridus- ja Teadusministeeriumi esindajatelt. Nende prognoos oli, et sügisel on seaduse terviktekst Riigikogus. Praegu on see kooskõlastusringil Haridus- ja Teadusministeeriumis ning nad loodavad sügiseks sellega Riigikokku jõuda. Minu küsimusele, kas see juhtub septembris või oktoobris, ei tahtnud nad täpselt vastata.
Aitäh! Rohkem küsimusi ei ole. Tänan kõiki küsijaid ja tänan kultuurikomisjoni esimeest! Nüüd on võimalik pidada läbirääkimisi. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Palun, Peeter Kreitzberg!
Lugupeetud juhataja! Austatud kolleegid! Arutatav eelnõu sätestab ühekordse valikulise akrediteerimise. Tegemist on seaduse jõu andmisega ühekordsele aktsioonile ehk prooviuuringule. Arvatavasti ei vaidlusta keegi akrediteerimise vajalikkust kutseõppeasutustes. See töö nõuab aga korralikku ettevalmistust, mis oleks võinud ammu tehtud olla. Akrediteerimise eesmärgid, põhimõtted ja korraldus peaksid seaduses selgelt kajastatud olema. Midagi sellist aga seadus ei kajasta, isegi akrediteerimise mõiste on avamata. Näib, et Riigikogule pakutakse juriidilist kirvesuppi. Selliseid ettevõtmisi tuleks parimal juhul sätestada määrusega või lepinguga. Kui seadus selleks aga võimalust ei anna, tuleb ette valmistada korralik eelnõu, mis avab kõik olulised akrediteerimise küsimused. Praegu antakse roheline tuli ei tea täpselt millele. Samas on akrediteerimine juba käimas. 12 kutsekooli on sisuliselt akrediteerimise ilma seaduseta läbi teinud. Järelikult polegi sellist ettevalmistamata seadust vaja või on mindud täiesti ebaseaduslikku teed, alustades akrediteerimist ilma seaduseta. Võta kust otsast tahes, tegemist on täiesti ebaseadusliku tee avamisega. Tegelikult on seaduse mõte vaid selles, et leida need 25 vabatahtlikku kutsekooli, kes protsessi läbi teeksid. Präänikuna pakutakse neile positiivse akrediteerimisotsuse korral kuueaastast kvaliteedigarantiid, isegi siis, kui esialgne katseline akrediteerimine keerab kogu olemasoleva kava pea peale. Kas probleem on selles, et raha, võib-olla ka Euroopa raha on seaduse sirmi all vaja ära kulutada, et hiljem ei tekiks vaidlusi? Kas kogu asja sisu pole selles, et raha, mida saab kasutada seaduse toel, unustati ripakile? Kui normiks muutub tegemata töö katmine seadusliku karikatuuriga, siis on kogu meie seadusandlikku tegevust raske tõsiselt võtta. Igal juhul pole selle seaduse tekkimise viis ja motiivid ratsionaalselt põhjendatavad. SDE fraktsioon teeb ettepaneku sellist kirvesuppi mitte edasi menetleda ja eelnõu tagasi lükata.
Aitäh! Palun kõnetooli Tarmo Leinatamme!
Hea juhataja! Head kolleegid! Mulle on jäänud niisugune mulje, et siin tehakse jälle ühte asja lihtsalt sellepärast, et see saaks mingit moodi tehtud, et saaks mingisuguse templi, mingisuguse allkirja kellelegi anda, et saaks kusagil auditooriumis kellegi kätt suruda ja anda üle diplom, et kool või eriala on nüüd akrediteeritud. Õpilased, kes kooli lõpetavad, on saavutanud oma tulemused eelkõige tänu õpetajatele, mitte tänu sellele, kas koolil on mingisugune akrediteering või ei ole. Kui inimene oskab pilli mängida, maalida, ühte või teist asja teha, siis on see nii tänu õpetajatele, hoolimata sellest, kas need õpetajad või erialad on akrediteeritud. Ma arvan, et kui see asi saab seaduseks, siis hakkab õpetajaskonnas tekkima selline, kuidas ma ütlen, imelik vaade selle saali poole. Imestatakse, kas Riigikogul ei ole tõesti midagi muud ja tähtsamat teha kui soovida jälle olukorda pingestada ja järjestada õppeasutusi, mida põhikoolidega on juba tehtud. Nii et, head kolleegid ka minu oma fraktsioonist ja koalitsioonist, ma ei saa selle asja mõttest aru! Aitäh!
Palun, Liisa-Ly Pakosta!
Kallid kolleegid! Ma palun vabandust, et ma olen teie ees siin täna teist korda, aga ma kuulsin räägitavat ebaseaduslikust tegevusest, mingisugusest templist, kirvesupist ja seaduslikust karikatuurist ning ma palun, et te kuulaksite veel kord ära ka minu seisukohad või, täpsemalt öeldes, kahe selle eelnõu esitanud fraktsiooni seisukohad. Normaalne on see, et Riigikogu on ühiskonna suhtes teenistusvalmis. Jah, ma olen nõus, et kuna uus kutseõppeasutuse seadus on tulekul, siis põhimõtteliselt me võiksime ära oodata selle kauni päeva, kui see ükskord vastu võetud saab. Kas see kiidetakse siin Riigikogus heaks aasta, kahe või kolme pärast, ei oska me demokraatlikus riigis ennustada ega peagi seda tegema. Kui me aga tahame nende inimeste suhtes, kes meie riigis elavad, olla teenistusvalmid ja neid aidata, kui nad on teinud midagi paremini, kui nad oleksid pidanud tegema, siis me peame seda tegema. Praegu on tõepoolest nii, et 25 kutsekooli on kahel õppesuunal vabatahtlikult asunud oma õppekavu akrediteerima. Loomulikult soovivad need õpilased ja õpetajad, kes on seda väärtuslikku lisatööd teinud kvaliteedi parandamise nimel, et seadusandja nende tööd vääriliselt tunnustaks, kui akrediteering on positiivne. Ma ei ole sugugi nõus Peeter Kreitzbergiga, kes rääkis juba ette mingisuguse loa andmisest. Eksperdid töötavad ja teevad ekspertiise, et selgitada, kas õppekavad on akrediteerimiskõlblikud. Ainult sellisel juhul, kui need akrediteerimiseks sobivad, need akrediteeringu saavad. Riigikogu on heaks kiitnud kutseseaduse. Tuletame meelde, et kutseseaduse alusel saab riiklikult tunnustatud õppekava alusel kutsekooli lõpetanu lõpetamisel kätte ka kutse. Kui me täna ei anna seda luba nendele noortele inimestele, kes on akrediteerituks osutunud õppekava läbi teinud, siis peavad kõik need noored hakkama uuesti kutset taotlema – seda lihtsalt sellepärast, et osa Riigikogu liikmeid on otsustanud olla pirtsakad. Kas me seda tahame? Ei taha. Ma soovitan kõikidel Riigikogu liikmetel, enne kui nad punast nuppu vajutavad, veel kord järele mõelda, kas me soovime olla Eesti ühiskonna suhtes teenistusvalmid või ei soovi. Aitäh!
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole, läbirääkimised on lõpetatud. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon on teinud ettepaneku kutseõppeasutuse seaduse, erakooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata. See ettepanek tuleb läbi hääletada. Panen hääletusele Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepaneku kutseõppeasutuse seaduse, erakooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seaduse eelnõu nr 6 esimesel lugemisel tagasi lükata. 37 poolt, 44 vastu ja 2 erapooletut. Eelnõu esimene lugemine on siiski lõpetatud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 7. juuni kell 18. Tänane kolmas päevakorrapunkt on Eesti Reformierakonna fraktsiooni ning Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni algatatud koduomanike maamaksust vabastamise seaduse eelnõu ... Palun, Mihhail Stalnuhhin, teil on sõna!
Mul on protseduuriline küsimus. Kuna kõik, mida me siin räägime, läheb stenogrammi, siis tahaksin ma aru saada. Kõlas lause: "37 poolthääle ja 45 vastuhäälega on esimene lugemine lõpetatud." Kuidas see saab olla lõpetatud, kui 45 häält oli vastu?
Nad olid tagasilükkamise vastu. Hääletusele oli pandud ettepanek eelnõu tagasi lükata. Kuna tagasilükkamise vastu oli rohkem inimesi kui selle poolt, siis on esimene lugemine lõpetatud. Palun, teine protseduuriline küsimus!
See ei tähenda, et mina ei saanud aru, mis siin toimub. Mind huvitab lauseehitus, see, kuidas oli formuleeritud: 45 vastuhäälega on lugemine lõpetatud. Selles on see asi. Mind huvitab, kuidas see näeb välja stenogrammis.
Me hääletasime ettepanekut lükata eelnõu tagasi. Eelnõu ei lükatud tagasi. Tagasilükkamise vastu oli 44 inimest. Seega on eelnõu esimene lugemine lõpetatud. Selline ongi sõnastus ja see kõik on praegu kirjas stenogrammis. Ma tänan teid väga abi eest!
Läheme kolmanda päevakorrapunkti juurde. Tänane kolmas päevakorrapunkt on Eesti Reformierakonna fraktsiooni ning Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni algatatud koduomanike maamaksust vabastamise seaduse eelnõu esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli Riigikogu liikme Urmas Reinsalu!
Austatud Riigikogu istungi juhataja! Austatud parlamendiliikmed! Sellel seaduseelnõul on pikk arengulugu. Koduomandi maksustamist Eestis on käsitletud ka parlamendi eelmistes koosseisudes. Kuid kõigepealt sissejuhatuseks mõne sõnaga sellest, kes on need koduomanikud, keda see maks puudutab, kes on need inimesed, kes seda maksu maksavad, ja kas vastab tõele, et koduomandi maksustamine on rikaste inimeste maksustamise meede, nagu on teatud kriitikas kõlanud. Eesti eluruumide omanike koosseisu muutsid oluliselt nii omandireform kui ka elamureform. Kui 1994. aastal kuulus riigile või kohalikele omavalitsustele kõikidest eluruumidest 71%, siis 2002. aasta alguseks vaid 4,2% (riigile 0,7% ja kohalikele omavalitsustele 3,5%). Nii eluruumide erastamise kui ka omandireformi tulemusena suurenes eraomanduses oleva elamufondi osatähtsus 95,8%-ni kõigist eluruumidest. Nende leibkondade osakaal, kes elavad endale kuuluval elamispinnal, on ligikaudu 90%. Kui vaadata seda üldises Euroopa ja OECD riikide kontekstis, siis peab ütlema, et OECD sellekevadises elamistingimuste ja elamumajanduse ülevaates on Eesti OECD riikide seas üks suurima eraomandis oleva elamispinna osakaaluga riike. Ühe inimpõlve jooksul, 1980. aastatest alates on koduomanike osakaal kõigis Euroopa Liidu riikides kasvanud, näiteks Lääne-Euroopa riikides keskmiselt 40%-st 55%-ni. Dramaatiline on olnud koduomanike osakaalu kasv üleminekuriikides, seda just elamumajandusreformide tõttu pärast normaalsete tsiviilsuhete tekkimist asjaõigusvaldkonnas. Esimene tõsiasi, mida selles kontekstis saab konstateerida, on see, et valdav osa meie rahvastikust on varalisest taustast sõltumata koduomanikud. See on olnud riigi tahtlik poliitiline valik 1990. aastate omandiõigust käsitlevate reformide tulemusel. Millist tüüpi eluruumides inimesed elavad? Eluruumidest paikneb linnades ja alevites 65,7%, maal 34,3%. Kõigist leibkondadest elab talumajades 10%, pereelamutes ja ridaelamutes 19,5% ning korterelamutes 70,5%. Korterelamute suhteliselt suur osatähtsus meie eluasemefondis on tingitud 1950.–1990. aastate ehitustegevuse struktuurist. Millised on põhilised probleemid, millega 90% inimestest, kes on oma kodu omanikud, praegu Eestis silmitsi seisavad? Sellele annab hea vastuse Eesti eluasemevaldkonna arengukava aastateks 2008–2013. Esiteks, eluaseme kättesaadavus. See puudutab eelkõige vähem maksujõulisi ja uusi leibkondi, st noori peresid, kes on eluasemeturule sisenemas. Teiseks, erivajadustele vastavaks kohandatud korterite vähesus. Ligi kolmandik puuetega inimestest vajab iseseisvaks toimetulekuks oma eluaseme kohandamist. Kolmandaks, eluasemefondi amortiseerumine ja kvaliteedi halvenemine. Viimase kümne aasta ehitusmaht jääb oluliselt alla 1950.–1989. aasta keskmisele ehitusmahule ning pool sajandit tagasi ehitatud hoonete vanus hakkab juba lähenema normatiividega määratud elueale. On tõsiasi, et lähiajal vajab mitmekorruselistes korterelamutes rekonstrueerimist ligi 3300 elamispinda ehk ca 150 000 ruutmeetrit aastas. Tingituna hüppelisest eluruumide ehitamise kasvust 1960. ja 1970. aastatel kasvab vajadus rekonstrueerimise järele mitu korda: aastatel 2010–2014 hinnanguliselt üle 8000 korteri ehk üle 350 000 ruutmeetri aastas, järgmistel kümnenditel veelgi enam. Olulised on ka eluasemefondi suured energiakulutused. Kui me vaatame eluruumide struktuuri ehitamise aasta järgi, siis ka siin on näha tõsiasi, et praegust ehitustempot arvestades ei kata uusehitiste maht tinglikult eluea lõppemise tõttu eluasemeturult väljalangevate elamute kadu, kuigi viimastel aastatel on ehitustegevus hoogsalt aktiviseerunud. Nii on näiteks enne 1919. aastat ehitatud eluruumide osakaal elamufondis 9,41%, enne Teist maailmasõda, iseseisvas Eestis ehitatud elamute osakaal 14,24% ja pärast sõda, kuni 1970. aastateni ehitatud elamute osakaal ligi 30%. Uusehitiste osakaal on meie eluasemefondi vanuselises struktuuris väga väike, need moodustavad vaid 4%. Seejuures on olemasolev eluasemefond Euroopa Liidu omast halvema kvaliteediga. Näiteks tehnovarustatuse poolest on Eestis rohkem kui viiendik eluruumidest veekloseti, sooja vee ja pesemisvõimalusteta, samal ajal kui vanades Euroopa Liidu liikmesriikides on statistika järgi selliseid eluruume vaid mõni protsent. Eesti eluasemeturul on eluasemed väga erineva kvaliteediga. Mugavuste puudus on uuringute järgi tõsine probleem 9%-le leibkondadest. See tähendab, et neil leibkondadel puuduvad tingimused elementaarsete hügieeninõuete täitmiseks. Eriti suur on see probleem kolme ja enama lapsega perede ning töötu leibkonnapeaga perekondade puhul. Omaette oluline probleem meie elamufondi puhul on miljööväärtusega elamispiirkondade lagunemise oht. Linnades on hinnanguliselt kindlaks määratud umbes 40 miljööväärtuslikku piirkonda. Arvestades aga asjaolu, et miljööväärtuslikuks piirkonnaks saab lugeda ka näiteks tänavalõike, külasid, looduskooslusi, siis uuringute järgi võib potentsiaalne miljööväärtuslike alade arv ulatuda mitmesajani. Kindlasti mõjutab ajaloolise omanikestruktuuri survestamine maksuõiguslike koormistega ka miljööväärtusliku ala elanikke ja selle elukondlikku struktuuri. Pärast seda sissejuhatust, millest meil oli võimalik saada ülevaade, kes on tegelikult koduomanikud ja milline on eluasemefondi seis, jõuame maamaksu ja maamaksukoormise sügavama tähenduse juurde. Ma tsiteerin algatuseks õiguskantslerit: "Maksukohustust ega ühes sellega ka maksutõusu ei peeta klassikaliseks sotsiaalseks riskiks, mille puhul eeldatakse, et isikul tekib toimetulekuraskus." Järgmine tsitaat: "Seega ei ole reeglina ette nähtud ka sotsiaalkindlustushüvitisi, mis kindlustaksid isikuid võimalike maksutõusude vastu. Eelnevat tuleb ka sisuliselt õigeks pidada, sest maksude ja nende tõusudega," rõhutab õiguskantsler, "seotud riskid peavad olema maandatud juba makse kehtestades." Nimelt on õiguskantsleri hinnangul seadusandjal makse kehtestades kohustus arvestada maksevõimelisuse põhimõttega. Nimetatud põhimõtte järgi on maksukoormus sõltuvuses maksumaksja potentsiaalsest maksevõimest ehk majanduslikust edukusest. Õiguskantsler viitab, et on rõhutatud: "... omandimaksude (milleks on ka maamaks) puhul tuleb silmas pidada, et maksu tasumise kohustus ei sunniks maksumaksjat oma omandist loobuma ega ohustaks maksumaksja võimet elada inimväärselt." Õiguskantsler osutab, et seadusandja peab tulenevalt maksevõimelisuse põhimõttest makse ja nende tingimusi kehtestades arvestama maksumaksja, sh maksumaksjate eri gruppide maksevõimet. Igal juhul tuleb õiguskantsleri hinnangul maksu kehtestades tagada, et see maks ei tooks kaasa isikute langemist sotsiaalabi vajajate hulka. Esiletõstmist väärib õiguskantsleri hinnangul Saksa õigusteadlaste seisukoht, et maksuna ei tohiks isikult võtta seda, mida talle hiljem sotsiaalabina tagastama peab. Samuti ei tohiks isikule antavat sotsiaalabi maksustamise teel tagasi võtta. Teisisõnu ei tohi avalik võim ühe käega antavat teise käega tagasi võtta. Õiguskantsler avaldas oma hinnangu Tallinna Linnavolikogule saadetud märgukirjas, kus ta jõudis seisukohale Tallinna maamaksu puudutavate teatud õigusaktide vastuolu kohta põhiseadusega. Kui me vaatame selle hinnangu järgi seda reaalset maamaksukoormust, siis me näeme, et see on viimastel aastatel oluliselt, konsolideeritult tõusnud. Kui me vaatame kõiki maamaksulaekumisi, millest proportsionaalselt ühe fikseeritud osa moodustavad elamumaalt, sh kodualuselt maalt laekuvad maksud, siis 2004. aasta konsolideeritud maamaks oli 482 miljonit krooni, mis 2010. aastaks kasvas 791 miljoni kroonini. Kui me vaatame keskmist maamaksumäära, siis 2004. aastal oli see 1,06%, mis 2010. aastaks jõudis 1,7%-ni maa arvestuslikust maksustatavast hinnast. Eelnevale tuginedes võib öelda, et, esiteks, ülisuur osa Eestis elavatest inimestest, kellel on erinev majanduslik taust, sh riigilt sotsiaalset abi saavad inimesed, on oma kodu omanikud. Teiseks, seadusandja peab makse kehtestades arvestama, milline on maksumaksja maksevõime ning, nagu ütles õiguskantsler oma hinnangus, maks ei tohi mõjutada inimest oma omandist loobuma. Kolmandaks, viimastel aastatel on maamaksu summaarne laekumine, sh koduomanike maamaksukoormus, oluliselt suurenenud. Eriti drastiline näide, mis on tekitanud elavat ühiskondlikku reaktsiooni, on 2,5-kordne maamaksu tõus Tallinnas. Protsentuaalselt ei ole see küll midagi erakorralist, kui me vaatame kogu Eesti omavalitsuste maamaksustruktuuri, kuid kui me võtame maamaksu reaalse absoluutarvulise koormuse ühe leibkonna kohta, siis on see mitu korda, mitmel juhul isegi kümneid kordi suurem. Paljudel inimestel, eriti miljööväärtuslikel aladel elavatel inimestel on tekkinud väga tõsine probleem oma kodu säilitamisel seoses sellega, et neil on tekkinud makseraskusi lisakoormuse tõttu, millega nad ei olnud arvestanud. See eelnõu seab eesmärgiks koduomanike maamaksust vabastamise tiheasustusega aladel 1500 ruutmeetri ulatuses ja hajaasustuses kuni 2 hektari ulatuses, seades mitu lisatingimust. Esiteks, sellel maal, mille suhtes maksuvabastust rakendatakse, peab rahvastikuregistri andmete kohaselt olema ka maksumaksja elukoht ehk seal peab paiknema tema elamu. Parlament on selle eelnõu juurde, mille Isamaa ja Res Publica Liidu ning Reformierakonna fraktsioon on algatanud, jõudnud pärast väga pikka arutelu. Juba 1994. aastal nähti kohalikele omavalitsustele maamaksuseaduses ette maksuvabastuse andmise võimalus. See käis pensionäride kohta. Parlamendi X koosseisus võeti vastu okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus, millega võimaldati maamaksust vabastada okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isikuid neile kuuluva elamumaa ulatuses. Parlamendi XI koosseisus, pärast Tallinna drakoonilist maksutõusu, võeti Isamaa ja Res Publica Liidu ning Reformierakonna algatusel vastu seaduseelnõu, millega anti kohalikele omavalitsustele maksusoodustusena võimalus koduomanikke maamaksust vabastada. Mitu omavalitsust on seda õigust kasutanud. Arvestades kõrget maamaksumäära, mis mitmes omavalitsuses on, ning arvestades üldist eluasemekulude koormust ja meie eluasemepoliitikas valitud suunda, et Eesti oleks laiapõhjalise struktuuriga koduomanike ühiskond, on koalitsioonierakonnad pidanud mõistlikuks astuda järgmine samm ja vabastada koduomanikud maamaksust. On selge, et ka praeguses arvestuses omavalitsuste tasandusfondi maksete tuletamise kohta võetakse arvestusliku maamaksu määrana arvesse 1,25% ja sellisel moel maamaksuvabastuse seadusega kehtestamine vähendab omavalitsuste tulusid, mis on kehtestatud täiesti legitiimselt. Maamaks on riiklik maks. See on ainukene riiklik maks, mis laekub täies mahus kohalikele omavalitsustele. Seetõttu ei ole riigil legaalset kohustust kompenseerida maamaksuvabastust ega omavalitsuste soodustusi. Kuid selleks, et tagada kohalike omavalitsuste finantsiline jätkusuutlikkus, on koalitsioonierakonnad kokku leppinud, et maamaksuvabastuse tõttu tekkiv rahaline mõju kohalikele eelarvetele, mis on Rahandusministeeriumi esialgsel hinnangul ca 17 miljonit eurot, tuleb katta riigieelarvest. Millise moodusega seda tehakse, kas maksuõiguslikul või muul moodusel, selgub 2013. aasta eelarve menetlemisel, sest eelnõu kohaselt jõustub see seadus 2013. aasta 1. jaanuarist. On igati mõistlik, et maksuõiguslikel muudatustel oleks piisavalt pikk etteteatamise aeg. Seetõttu on koalitsioonierakonnad pidanud otstarbekaks jõustada see seaduseelnõu viivitusteta. Me arutame homme näiteks tulumaksumäära alandamist, mis peaks jõustuma 2015. aastast. Me arutame ka tubakaaktsiisi tõusu, mis peaks jõustuma 2013. aastast. Samuti on Maksu- ja Tolliameti ning Rahandusministeeriumi esindajad osutanud sellele, et selle maamaksumuudatuse puhul, mida administreerib riik koostöös kohalike omavalitsustega, on vaja teha tehnilisi muudatusi ning selline etteteatamise aeg on asjakohane, kui on teada, et seadus on vastu võetud, aga pole veel rakendunud. Ma loodan, et parlament menetleb seda eelnõu vastutustundega ja meil õnnestub see eelnõu seadusena vastu võtta. Aitäh!
Aitäh! Ettekandjale on hulk küsimusi. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud ettekandja! Ma alustan komplimendist. Ma lausa mõnulesin teid kuulates. Teil on suurepärane eesti keel, tõenäoliselt on see teie emakeel ja küllap olete haridusegi saanud eesti keeles. Samas on selle eelnõu tekst üsna vigane. Vähem kui kahel leheküljel on vähemalt 11 grammatika- ja ortograafiaviga. On kahtlast sõnakasutust, lausetes puudub loogika. Seega tahan ma teilt küsida ja palun vastust. Te olete kaheksa aastat ja rohkemgi Riigikogus olnud. Kui tihti on teil tulnud kaitsta seaduseelnõusid, mille te olete küll algatanud, aga mille teksti pole suvatsenud läbi lugeda?
Aitäh! Ma tsiteerin siinkohal oma head õpetajat Ülo Vooglaidu, kes on öelnud, et seaduseelnõudel ei saa olla eesmärke, eesmärgid saavad olla inimestel. Nii et ma arvan, et ma siin kõnetoolis ei kaitse mitte seaduseelnõu, vaid kaitsen tegelikult inimesi, kelle huvides seaduseelnõu peaks jõustatama. Mis puudutab seda, et eelnõu on kaheleheküljeline, siis pean ütlema, et eelnõus on üks sisuline paragrahv, teine paragrahv käsitleb jõustumise aega ning eelnõu on üheleheküljeline. Mis puudutab võimalikke praktilisi muudatusi, selleks et eelnõus sätestatud eesmärki oleks võimalik saavutada, siis me oleme töögrupis enne eelnõu esimest lugemist neid juba arutanud. Kindlasti julgen ma ka siin kõnetoolis öelda, et tuleb mitmeid tehnilisi täpsustusi, et eelnõu oleks võimalik korrektselt, õiguspäraselt ja laitmatult rakendada. Mis puudutab eelnõu seletuskirja, siis enne teist lugemist, kui eelnõus tehakse sisulisi muudatusi, peab juhtivkomisjon eelmises koosseisus tehtud kodukorra muudatuste kohaselt esitama ka uue seletuskirja. Kui seletuskirjas on grammatikavigu, siis sina, Mihhail, rahanduskomisjoni liikmena ja eesti filoloogina annad kindlasti oma abikäe, mis puudutab eelnõu ortograafilist ettevalmistamist teiseks lugemiseks.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Eile siinsamas saalis vastas rahandusminister arupärimistele ja peamiseks teemaks kerkis seesama kõlava pealkirjaga eelnõu. Ta ütles välja oma isikliku seisukoha, et tema seda eelnõu ei toeta, ja argumenteeris oma seisukohta üsna põhjalikult. Lisaks märkis ta, et talle ega tema ministeeriumile ei antud võimalust seda eelnõu analüüsida ei õiguslikult ega finantsiliselt. Siit minu küsimus: miks teil selle eelnõu menetlemisega nii hirmus kiire on ning miks ei võimaldata soovijatel eelnõu analüüsida ega uuringuid teha?
Aitäh! Parlament peab olukorras, kus ei ole vältimatut majanduslikku survet majanduskeskkonna muutustega kohanemiseks, regulatiivses keskkonnas tegutsema viisil, mis oleks prognoositav maksuõiguslike muudatuste adressaatidele. Seetõttu on põhjendatav, miks valitsuse kaudu on parlamenti jõudnud Rahandusministeeriumi esitatud eelnõu, mis puudutab tulumaksumäära langetamist 2015. aastast ja tubakaaktsiisi tõusu 2013. aastast. On ka mõistetav, et esitatud kodualuse maa maksu kaotamise eelnõu hakkab mõju avaldama 2013. aastast. Mis puudutab seda, kes seda toetas või mitte, siis pean tunnistama, et ma lugesin rahandusministri kirja põhjalikult. Siin on mitu asjalikku ettepanekut, mida me eelnõu menetlemisel kindlasti tõsiselt kaalume. Aga siin ei ole ühtegi sõna selle kohta, et rahandusminister või Rahandusministeerium ei toeta selle eelnõu menetlemist. Vastupidi, mul on Keskkonnaministeeriumi kiri, mis teatab selle eelnõu toetamisest, lisades ka mõistlikud märkused, ning regionaalministri kiri, mis samuti teatab toetusest sellele eelnõule.
Aitäh! Palun, Aivar Riisalu!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Nähes nii ärritunud rahvasaadikut puldis Tallinna küsimusi käsitlemas, hakkab mul hirm, kas tohibki üldse küsida. Ma saan aru, et teie jaoks on see eelnõu eelkõige Tallinna eelnõu, aga mina olen Tartu inimene. Vaadake, Tartu on selline väike linn. Mul on Tartus väga suur maja ja minu rahaline võit Tartus on väga suur. Aga mul on sügav mure, kas keskvalitsus kavatseb Tartule kompenseerida maamaksust saamata jäänud tulu, et ma Tartus ikka endiselt neid teenuseid saaksin, mida näiteks möödunud talvel kippus väga väheseks jääma.
Aitäh! Ma olen kindel, Aivar, et me näeme Tartus lähiajal olulist juhtimiskvaliteedi paranemist. Aga kui küsimus puudutas seda, kas me tahame omavalitsuste osas teha mingisuguseid erandeid, siis ei. Ühetaolisuse põhimõte, mis on maksuõiguse adressaatide jaoks põhiseaduslik nõue ja printsiip, peab olema ka sellise hüvitamise alus. See on minu seisukoht. Siin mingeid subjektiivseid eelistusi tegema hakata oleks kohatu.
Aitäh! Palun, Lauri Laasi!
Aitäh! Palun, Jaak Allik!
Aitäh! Jaa, sul on täiesti õigus, Lauri, on küll. Paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on kohaldatud kinnisvaramaksu. See tähendab maksu, mis moodustub maa hindamisel saadud väärtusest ning sellele liidetud kinnisvara tavaliselt tehingupõhise väärtuse alusel tuletatud väärtusest, mida väljendatakse protsendiosaga. Küsimus on selles, et see ei ole kindlasti mingisugune eesmärk, mille suunas liikuda. Täpselt samamoodi te kasutate ka astmelise tulumaksu põhjendamiseks näidet, et seda on ajalooliselt rakendatud ja seda ka rakendab lõviosa riike. See ei tähenda, et meie peaksime seda rakendama, vaid me peaksime vaatama ka teistsuguseid näiteid, mis puudutavad selle maksu reaalset mõju. Ei ole juhus, et Rootsi moderaadid, kui nad eelmiste parlamendivalimiste järel valitsuse moodustasid, ühe esimese seadusega kehtestasid just nimelt viidatud kinnisvaramaksule ülempiiri, mis oli minu mälu järgi summaarselt 6000 Rootsi krooni aastas. Näiteks Soome väikemajade omanike ühing on oma analüüsis, võrreldes Põhjala riikide väikeelamute osakaalu kogu elamufondis, toonud esile, et sellel piirangul on olnud väga positiivne mõju. Nii et tõepoolest on see üks põhimõtteline väärtuseline valik. Mitmed poliitikud enne valimisi kõnelesid, et tuleb kehtestada uusi makse. Me kuulsime automaksust, me kuulsime kinnisvaramaksust. Oli poliitikuid, kes ütlesid, et kodualuse maa maks tuleb kaotada ja otsuse selle kohta langetab muidugi seadusandja pärast debatti. Aga sellist tüüpi maksuõiguslikes küsimustes on väga oluline aru saada tegelikest mõjudest maksukeskkonnale, on vaja aru saada, milline on maksuadressaatide kogukond ja nende maksevõime, et neid põhiseaduspäraselt korrektselt maksustada. Kolmandaks tuleb mõista seda, et siin on oluline osa väärtustel.
Aitäh! Palun, Olga Sõtnik!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Teatavasti on seda maamaksuvabastust juba katsetatud, näiteks Harku vallas, kus eelmise aasta lõpus loobuti maamaksust, vabastati maaomanikud sellest ja selle tagajärjel tõsteti lasteaia kohatasu peaaegu kahekordseks. Kas teie eesmärk ongi kõikides omavalitsustes, kus maamaks kaotatakse, tõsta lasteaiatasusid, kaotada võib-olla toetused laste huvitegevusele, laste spordile, millele iganes? Praegu tundub, et see mehhanism, mida alles hakatakse välja töötama, võib tulla välja väga poolik ja mitte kõigi huve hõlmav.
Aitäh! Mul tekib raskusi mõistmisega, kelle huve seda eelnõu vastustav retoorika õigupoolest esindab. Kui formaalselt võiks apelleerida kohalike omavalitsuste tulubaasi kaitsele, siis nagu ma olen öelnud, kohalike omavalitsuste tulubaasi kompenseerimise mehhanismi kohta on koalitsioonil väga selge seisukoht, et see tuleb tagada. See ei saa seega motiiv olla. Nüüd me jõuame inimeste juurde. Kohalikes omavalitsustes elavad ju reaalsed inimesed, kellel on kodud, kellel on kodude haldamisega seotult majanduslik koormus. Kui see koormus väheneb, mis võiks selles halba olla? Tõepoolest on mõistetav Jürgen Ligi teatud skepsis selle eelnõu suhtes, sest ainukene eelarve, mille koormus tegelikult kasvab, on selle loogika järgi keskvalitsuse eelarve. Keskvalitsuse eelarve puhul on kindlasti oluline vaadata, kust tekivad tuluallikad, et keskvalitsus oleks võimeline oma sõna pidama, täites selle koalitsiooni antud poliitilisi lubadusi. Seetõttu on igati positiivsed need uudised, mis tulevad jooksvate maksulaekumiste paranemise ja majanduskasvust tulenevate lisasissetulekute kohta. Siduda Harku vallas kodude maamaksust vabastamist sellega, et seal mingite muude teenuste hindu kas tõsteti või ei tõstetud, on minu arvates väär. Neil asjadel ei ole mingit seost. Selle seose loomine on poliitiline samm ja see on niisama eksitav nagu Edgar Savisaare sõnad. Ma tsiteerin uudist 27. märtsist 2008: "Tema [Savisaare] sõnul peavad inimesed olema solidaarsed ja toetama üksteist läbi maamaksu maksmise ka veevärgi ning kanalisatsiooni väljaehitamises." Ka veevärgi ja kanalisatsiooni ehitamisel Tallinnas ei ole mitte mingisugust vahetut seost ega saagi olla õiguslikku seost sellega, mis puudutab maamaksutulusid. Tõsi, nagu ka opositsioon toonases linnavolikogus õigustatult märkis, läks ligi kolmandik sellest maamaksutõusu rahast Tallinna Televisiooni ja propaganda rahastamiseks. Selleteemalisest uudisest see väljavõte ka võetud on.
Aitäh! Palun, Andres Anvelt!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Maksualandused mõjuvad ühiskonnas alati positiivselt, aga need tuleb alati ka korrektselt vormistada. Seletuskirja punktis 3 öeldakse, et eelnõuga ei võeta kasutusele uusi termineid. Aga isegi eelnõu pealkirjas käib jutt koduomanikest ja eelnõu tekstist me näeme, et oluline on rahvastikuregistrisse kantud elukoht. Mul on küsimus seoses sellega, millisena te näete õiguslikku regulatsiooni tulevikus, et tagada, et vabatahtlik rahvastikuregistrisse kandmine näiteks ühes perekonnas, selleks et formaalselt seda maamaksuvabastust saada, ei laieneks nii mitmele kodule, et see 17 miljonit eurot, mida me praegu planeerime, ei muutuks mitu korda suuremaks.
Aitäh! See on asjalik küsimus. Me arutasime ka töörühmas enne esimest lugemist, kuidas niisuguseid küsimusi lahendada ja millised on inimeste motiivid, st kas võib juhtuda, et inimesed hakkavad seetõttu, et mingilt kinnisasjalt maamaksuvabastust saada, ennast risti-rästi sisse registreerima. Tõepoolest, rahvastikuregistri andmed on teave, mis on riigile oluline. Need andmed peegeldavad isiku püsielukohta. Aga võib ka öelda, et selline probleem võiks tekkida kõikide soodustuste või toetuste puhul, mida kohalik omavalitsus oma elanikele pakub. See, et inimesed otsekui nomaadid koliksid ringiratast ühest omavalitsusest teise ja neid soodustusi pruugiksid, ei ole ilmselt reaalne. Selle vältimiseks, ma juhin tähelepanu, on ikkagi ju sätestatud, et maksumaksjal on üks kinnisasi, mille suhtes saab maamaksuvabastust kohaldada, ja see üks kinnisasi on eelnõu loogika järgi tema püsiv eluase.
Aitäh! Palun, Marika Tuus!
Aitäh eesistujale! Austatud ettekandja! Te ilmselt teate, et eile siin saalis arutati seda küsimust ikka päris mitu tundi. Ma loodan, et te vähemalt oma toas seda jälgisite.
Ma olin osa aega saalis ka.
Kindlasti te kuulsite, kui rahandusminister Jürgen Ligi ütles, et maamaksuvabastus toob kaasa teeseldud tehinguid, st pereliikmed leiavad endale uusi elukohti. Ta viitas ka juriidilistele probleemidele, just pealkirja puhul. Me edaspidi ei saa käsitleda seda kui tõsimeelset eelnõu, sest sel on lihtsalt populistlik pealkiri. Lisanduvad loomulikult kõikvõimalikud eelarvelised probleemid. Kuidas teie neid seisukohti kommenteerite?
Lugupeetud ettekandja! Hea, et te jõudsite nüüd selle küsimuseni, mida ma just tahtsin esitada. Koalitsioonilepe sisaldab tõesti ideed võimaldada inimesele kahte elukohta ehk kahe omavalitsuse rahvastikuregistris olemist. Kuidas teie pilgu läbi need kaks seadust peaksid ühilduma, kui see intellektuaalselt huvitav idee samuti realiseerimist leiab? Kumma kodu eest siis inimene saab selle maamaksuvabastuse või on tal õigus saada seda mõlema elukoha eest, sest seaduse praegusest tekstist tuleb see otse nii välja?
Aitäh! Küsimus on selles, et kui me vaatame seda seaduseelnõu, siis see on õigusakti eelnõu. On tõenäoline, et see teatud täpsustuste osas muutub, aga selle eesmärk ja regulatsiooni ese on paigas. Koalitsiooni kavatsus näha ette mitu alalist elukohta on alles poliitika planeerimise faasis. Kindlasti järgnevad sellele arutelud, mille üks tahk on seesama maamaksuküsimus. Palju suuremaid arutelusid võib esile kerkida seoses üksikisiku tulumaksu laekumisega või ükskõik milliste muude isikuga seotud maksuliste kohustustega, aga samamoodi soodustuste saamisega omavalitsustelt. See on väga lai ring teemasid ja päris selge on, et see kõik tuleb läbi töötada. Minu isiklik seisukoht on, et sõltumata sellest, millisel moodusel seda sätet tulevikus rakendama hakatakse, kohaldatakse seda ikkagi ühe eluaseme suhtes ja kui selle initsiatiiviga, mis koalitsioonilepingus on kindlaks määratud, edasi jõutakse, siis kindlasti tuleb neid täpsustusi teha kogu maksuõiguse paletti vaadates, et me maksuõiguslikus keskkonnas asjatult segadust ei tekitaks.
Aitäh! Palun, Tarmo Tamm!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Te oma kõnes ütlesite, et riik ei mõtlegi seda maamaksuvabastust täies mahus omavalitsustele kompenseerida. Sain ma teist õigesti aru? Ilmselt see protsent, millest kõrgemat maamaksu riik ei ole planeerinud kompenseerida, hakkab olema 1,25. On see nii?
Aitäh! Ei, ma palun vabandust, aga ma väljendasin kindlasti teistsugust seisukohta. Nagu on rõhutatud ka eelnõu seletuskirjas, seadusmuudatuse mõju kaetakse riigieelarvelistest vahenditest. See on koalitsiooni selge seisukoht. See, mida ma rääkisin arvestuslikust määrast 1,25%, puudutas tegelikult kehtivat tasandusfondi valemit, kus võetakse arvesse ka maamaksumäära, aga see ei ole seotud selle õigussuhte või selle eelnõuga tekkiva õigusliku mõjuga. Loogiline on, et see õiguslik mõju arvestatakse ikkagi tegelikes maamaksumäärades või lähtudes sellest osakaalust, mida kodualune elamumaa moodustab omavalitsuste maamaksubaasist, mitte n-ö tinglikus arvestuslikus määras. Miks tasandusfondi puhul on arvestuslik määr 1,25, see on ka tegelikult arutelu küsimus läbirääkimistel omavalitsustega, sest tegelik keskmine maamaksuprotsent kerkis Eestis, nagu ma tähelepanu juhtisin, 2010. aastal 1,7-le.
Aitäh! Palun, Deniss Boroditš!
Aitäh, proua eesistuja! Hea ettekandja! Kõik me teame, et tulud on kohalikele omavalitsustele suure tähtsusega. Neid vahendeid saavad omavalitsused investeerida teedesse, haridusse, sotsiaalsfääri jne. Kindlasti ei ole inimeste huvides vähendada nende sfääride rahastamist. Eile kinnitas peaminister Andrus Ansip, et kohalikele omavalitsustele kompenseeritakse saamata jäänud tulu täies ulatuses, ma rõhutan, et täies ulatuses. Kas teie kui eelnõu ettekandja saate kõikide kohalike omavalitsuste rahustamiseks kinnitada, et nende tulud seoses maamaksuvabastusega ei vähene?
Aitäh! Ma arvan, et peaministri vastus oli väga selge ja ühemõtteline. Mul jääb üle sellega ühineda. Nagu peaminister ütles, see kohalike omavalitsuste tulupuudujääk kaetakse ja see toimub 2013. aasta eelarve finantsotsuste langetamise käigus. Ma arvan, et see on asjakohane otsus. Selles ei ole midagi halba.
Aitäh! Palun, Valeri Korb!
Aitäh, proua juhataja! Hea kolleeg! Maamaksumäär on maamaksuseaduse alusel 0,1–2,5% maa maksustamise hinnast aastas. Ma usun, et teil on olemas palju arve. Ma tahan teada, kui palju on neid inimesevaenulikke kohalikke omavalitsusi, kes kasutavad maamaksumäära 2,5%.
Aitäh! Asjalik ja täpne küsimus. Ma võtsin Rahandusministeeriumi kodulehelt välja tabeli, kus on kirjas maamaksumäärad. Vabandust! Maksu- ja Tolliameti kodulehel on ära toodud maamaksumäärad 2011. aastal. 20 ja 30 vahel on neid omavalitsusi, kes kohaldavad maksumäärana 2,5% maa maksustamise hinnast.
Aitäh! Palun, Sven Sester!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Tänan sind kõigepealt pikkade ja põhjalike vastuste eest! Ettekandjate vastused ei ole iga kord nii pikad. Sa tsiteerisid Ülo Vooglaidu, et eesmärk ei ole seadusi teha, vaid eesmärk on inimesi aidata ja nende elujärge parandada ning seadused on vaid vahendid selle eesmärgi täitmiseks. Siit ka minu küsimus. Ehk sa kordad üle, mida võidab selle eelnõuga Eesti inimene ja milliseid väärtushinnanguid see eelnõu tegelikult kannab.
See on retooriline küsimus, ma ütleksin.
... et järgmiste küsimuste jooksul kõik selgub. Palun läheme edasi! Helmen Kütt, palun!
Teie küsimus, palun!
Aitäh! See oli asjalik ja põhjalik küsimus. Lühidalt öeldes vähendab see maamaksuvabastus üldist maksukoormust riigis, see on loomulik. Maamaks on otsene maks ja otseste maksude osakaal riigis väheneb. Teine reaalne mõju on see, et minu hinnangul elavdab see vabastus elamuturgu ehk parandab eluasemete kättesaadavust. Kolmandaks on eelnõul sotsiaalne mõju. Vaadake, ma tõin välja asjaolud, mis puudutavad puuetega inimesi, erinevate toetuste saajaid. Selle maksu sihtväljas on reaalselt ka need inimesed, kes peavad seda maksukohustust täitma. See on seesama õiguskantsler Tederi väljatoodud probleem, et me võtame inimestelt ära raha, et neile seda teise käega toetusena tagasi anda. Samamoodi on Tallinn üles ehitanud püramiidskeemi pensionäridele kompensatsiooni maksmiseks, mille põhiseaduspärasuse pidi isegi õiguskantsler kahtluse alla seadma. Seda ei ole õigusriigis mõtet teha, see ei lähe hea maksustamistavaga kokku.
Aitäh! Palun, Neeme Suur!
Aitäh, proua juhataja! Tahtsin küsida, kas siis, kui see seaduseelnõu seadusena vastu võetakse, järgneb ka selline seadus, mis keelab kohalikel omavalitsustel järgneva aasta jooksul enne selle seaduse jõustumist tõsta maamaksumäära maksimaalsele tasemele. Kui suuremas osas omavalitsustes praegu maamaksumäär tegelikult ei ole 2,5%, vaid on madalam, ja kui nad nüüd kärmelt seda tõstavad, siis nad saavad maksimaalse kompensatsiooni kätte. Nii et kas tuleb vahepeal ka kohalikele omavalitsustele maamaksumäära tõstmist takistav meede?
Aitäh! Ei, mingeid takistavaid meetmeid selle seaduse vastuvõtmise ja rakendumise vahelisel ajal me planeerinud ei ole. Tõsi, selge on see, nagu ka peaminister eile rõhutas, et hüvitamise määrana me räägime ikkagi sellest määrast, mis praegu kehtib. Meie eesmärk ei ole tekitada võimalus, et 12 kuu jooksul oleks võimalik kõigil seda määra tõsta, selleks et hiljem suuremat kompensatsioonisummat saada. Ma arvan, et see on seesama probleem, kas omavalitsused käituvad vastutustundlikult. Paljud omavalitsused käituvad vastutustundlikult, kui me vaatame maamaksukoormust, mis on absoluutarvudes väljendatav. Ka maa maksustamise hind on paljudes maaomavalitsustes madal, aga mitmes omavalitsuses on see inimestele tõsine probleem, eriti mis puudutab selle ulatust ja määra. Tallinna põlisasumite puhul on paljudel juhtudel inimesed pandud valiku ette, kas loobuda omandist või mitte. Selle tõttu kerkib esile juba põhiseaduslik probleem.
Aitäh! Palun, Urve Palo!
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Sa oled jätnud mulle pigem sellise tõsise mehe mulje, kes väga villast ei viska, aga täna tundub, et sa natukene ikkagi viskad. Nimelt tõid põhjuseks, miks peab maamaksu ära kaotama, selle, et meie eluasemefond on vana (me räägime siin eelkõige korterelamutest), noortel peredel on raske eluaset soetada, samuti ei vasta need eluasemed erivajadustega inimeste soovidele. Kõik on õige, aga ma ei saa hästi aru, kuidas maamaksu kaotamine aitab seda kõike lahendada. Suurem osa inimesi jaksab endale siiski korteri soetada. Kui me vaatame korteri maamaksu, siis see on umbes paarsada krooni aastas. Samal ajal te olete tõstnud käibemaksu 2%. Miljon krooni maksva korteri puhul teeb see 20 000 krooni, kaks miljonit krooni maksva maja ehitamise puhul aga 40 000 krooni, rääkimata sisustuse soetamisest.
Palun küsimust!
Minu küsimus on: kas te tegelikult ka tahate kuidagi neid inimesi aidata, et nad võiksid endale korteri või elamu soetada? Fakt on see, et ...
Palun lühemalt!
... maamaksu kaotamine siin ei aita. Sa ütlesid ka, et te kaitsete inimesi. Aga milliseid inimesi?
Aitäh! Küsimuse esitamise aeg on lõppenud.
Aitäh selle küsimuse eest, Urve! Püüan olla tõsisem. Sa tõid esile selle probleemi, otsekui kahte inimesterühma vastandataks. See on tegelikult maksuõiguses väga tugev poliitiline väide: ühelt poolt on rikkad, kes on majaomanikud, ja teiselt poolt on väiksema sissetulekuga inimesed, kellel see maks on väiksem, ning seetõttu oleks põhjendatud rikaste koormamine maamaksu tõstmisega ja (ma küll ei taha sulle sõnu suhu panna, sest seda sa ei väitnud) lausa kinnisvaramaksu sisseseadmine, nagu valitsuses 2009. aastal üks minister ka pakkus. Rääkides sellest, kes need rikkad on, kordan üle leibkondade struktuuri: talumajades elab 10%, pere- ja ridaelamutes 19,5% ning korterelamutes 70,5% inimestest. Väita, et Tallinna põlisasumite korterelamutes, mis on enne sõda ehitatud väikesed elamud, on maamaks paarsada krooni, on naljajutt. Tegelikult on see tõesti naljajutt. See maks ulatub tuhandetesse kroonidesse aastas. Me räägime Kadrioru inimestega, kesklinna inimestega ja Pelgulinna inimestega ning selgitame selle välja. Me oleme sellest teadlikud, et see on põlisasumites ka korteriomanike jaoks probleem ja sellel on reaalne rahaline mõju. Täpselt seda ma tahtsingi väita oma näitega elamufondi kohta. Meie elamufond kajastab meie valitud suunda, et me oleme koduomanike ühiskond. See peegeldab seda, et meie koduomanikud on väga erineva sissetulekuga inimesed, kellel on väga erinevad võimalused eluasemekulusid katta. Seetõttu on inimestele raha kättejätmine, et nad oleksid võimelised oma eluasemekulusid katma, mõistlik majanduspoliitiline otsus. Aga see ei tähenda, et sellega ei peaks olema seotud mitmed teised elamumajanduslikud otsused. Näiteks on mul väga hea meel, et lasterikaste perede kodutoetuse programm majanduskriisi ajal ei katkenud. Selle alusel on oma elamistingimusi saanud parandada või kodu soetada juba pered, kus kokku kasvab üle 6000 lapse. Ma arvan, et ka neid otsuseid langetades ei teinud valitsus midagi valesti.
Aitäh! Palun, Eiki Nestor, protseduuriline küsimus!
Aitäh, juhataja! Mul on tõesti protseduuriline küsimus. Kas ettekandja ei saa aru, mida ta käest küsitakse, või teeb näo, et ta ei saa aru, mida ta käest küsitakse? Kas teie teate?
See ei ole protseduuriline küsimus ja ma loodan ...
Aitäh, proua juhataja! Austatud ettekandja! Mulle väga meeldis teie mõte, et seda seaduseelnõu tuleb menetleda vastutustundega. Seaduseelnõu vastutustundega menetlemine eeldab aga ka kodanikuühiskonna kaasamist. Küsimus on: miks on sellega nii kiire? Miks ei võiks veidi oodata ja arutada asja ka Eesti Linnade Liidus ja Eesti Maaomavalitsuste Liidus? Miks mitte oodata, et Rahandusministeerium saaks oma analüüsid teha ja ka parlamendis moodustatud kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühm võiks seda teemat arutada? Kuhu sellega kiire on, et nädala jooksul tuleb teha ettepanekud? Miks ei võiks seda rahulikult menetleda? Võimalik, et see ongi hea eelnõu.
Aitäh, Helmen! Minu teada kuulab rahanduskomisjon kahe lugemise vahel oma esmaspäevasel arutelul töörühmas ära eri huvirühmade ja selle maksumuudatuse adressaatide seisukohad. Aga mul jääb üle ka nentida, et see seisukoht ja probleem ei ole ju hiljuti esile kerkinud. See on olnud väga pikka aega teada. Kogu probleem kerkis üles ja võimendus Tallinna drakoonilise maksutõusuga 2008. aastal. Seetõttu on meie kohus nüüd siin lahendus leida.
Aitäh! Palun, Eldar Efendijev!
Aitäh, proua eesistuja! Austatud ettekandja! Te mitu korda viitasite koalitsioonilepingule ja selles esile tõstetud väärtustele, aga kui võtta härra Ligi hinnang. Ta nimelt ütles – ma tsiteerin teda –, et see seaduseelnõu, elamualuse maa maksust vabastamine vähendab kohalike omavalitsuste tulubaasi autonoomsust, mis on üks kehtivas koalitsioonilepingus esile tõstetud väärtusi. Väga raske on praegu aru saada, kas teil on erinev arusaamine koalitsiooni väärtushinnangutest või ei ole te oma koalitsioonipartneriga kooskõlastanud, kes vastutab rahanduspoliitika eest Eestis.
Koalitsiooni moodustasid erakonnad. IRL ja Reformierakond on koalitsioonis ja koalitsioon on sellise maksumuudatuse väga selgete eesmärkidega kokku leppinud. Selleks et omavalitsuste tulubaas ei saaks kahjustatud, et ka see koalitsioonilepingus kirjas olev poliitiline väärtus oleks tagatud, oleme ette näinud selle maksuvabastuse katmise viisil, mis otsustatakse 2013. aasta eelarve menetlemisel.
Aitäh! Palun, Jaan Õunapuu!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mul on küsimus, millele ma ootan teie käest konkreetset vastust. Ma ei saa aru, milleks teil oli vaja koalitsioonis tekitada sellist segadust. Eile, kui parlamendisaalis seda küsimust arutati ja arupärimistele vastati, siis härra peaminister ärritus ja lubas tulevikus ainult intelligentsete inimeste küsimustele vastata. Rahandusminister samas seadis selle eelnõu menetlemise kiiruse väga tugevalt kahtluse alla ja tõstatas nn teeseldud tehingute teema, probleemid, mis puudutavad eelarve vahendeid, juriidilised probleemid jne. Ma küsisin ka peaministri käest, et mis puutub maa korralisse hindamisse, siis kas see toob nüüd kaasa selle, et maatulundusmaa hind tõuseb ja seega maaettevõtjad hakkavad kohalikes omavalitsustes kinni maksma ka summasid, mida seni maksid kodualuse maa omanikud. Palun vastake mulle: milline on see konkreetne allikas riigieelarve tulude poolel, mille abil te kompenseerite need 17 miljonit eurot?
Ega ühelgi rahanumbril ei ole sihtotstarvet. See allikas on üldine maksutulude kasv seoses suurenevate eelarvelaekumistega, mida on prognoositud. Maksukoormuse kasvu koalitsioonis ette nähtud ei ole. Vastupidi, nende sammudega me vähendame otseste maksude osakaalu maksuportfellis. Mis puutub maa korralisse hindamisse, siis selle kohta mingit otsust valitsusel langetatud ei ole.
Aitäh! Palun, Mihhail Stalnuhhin, teine küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud ettekandja! Oma esimeses küsimuses ma puudutasin keeleprobleeme ja vastust paraku ei saanud. Praegu pakun välja rääkida 4. klassi tasemel matemaatikast. Kui meil rahanduskomisjonis vaidluseks läks, siis ütlesid sa, et pole õiglane, et 40 aastaga peab tallinlane teistkordselt maa hinna kinni maksma. Teades, et maamaksumäär Tallinnas on 1,5%, ja korrutades selle 40-ga, saame 60. Kas see on pahatahtlik viha või probleem on lihtsalt matemaatikas? Ma igaks juhuks küsin, sest minu mälu järgi kõlas eile siin saalis täpselt sama arvamus.
Jah, sul on õigus, Mihhail: 2,5 korda 40 on 100 ja 1,5 korda 40 on 60. Umbes 30 omavalitsuses Eestis on tõepoolest see maksimummäär. Aga mis puutub sisemisse arutellu erakondades selle üle, kas seda eelnõu toetada või mitte, siis see ei ole sugugi tavatu. Ma arvan, et see teeb eelnõu paremaks, mitte halvemaks. Ma vaatasin just värsket Delfi uudist, mille pealkiri on "Nii ohjeldaksid parlamendierakonnad hinnatõusu". Mulle tuli see üllatusena. Ma ei tea, kas tegemist on trükiveaga, aga Kadri Simson ütleb, et kodukulude vähendamiseks tuleb kaotada kodualuse maa maks, mis säästab koduomanikele aastas 17 miljonit eurot. Igati mõistlik avaldus. Jääb üle ainult toetada.
Aitäh! Palun, Yana Toom!
Aitäh, proua eesistuja! Austatud ettekandja! Siin tuli jutuks, et rahandusminister Ligil ei olnud justkui eriti midagi selle eelnõu vastu. Teate, ma olen ajakirjanik, nii et ma armastan tsitaate. See on tsitaat minister Ligilt: "Ma ei ole sugugi rahul selle räpaka vormiga [...] ja ei ole tegelikult ka selle menetlusprotseduuriga rahul. [...] Ma ei näe mingit põhjendust sellele!" Ta rääkis eile sellest, et tegelikult oli nende soov menetleda eelnõu kolmandas kvartalis. Siililegi on selge, et see kiirustamine on tingitud sellest, et eelmisel aastal õnnestus Tallinna linnal eelarve vastu võtta enne, kui Riigikogu tühistas müügimaksu. Ja nüüd me kõik jookseme võidu, et ruttu-ruttu tühistada maamaks, mis tähendab tegelikult seda, et tegemist on poliitilise otsusega. Sellele viitab seegi, et ...
Toetus sellele eelnõule tuli ju tegelikult valimistulemuse näol. Selles ei ole mõtet kahelda. Kõnealune probleem võimendus Eesti ühiskonnas 2008. aastal, mil järsu poliitilise otsusega tõsteti kodualuse maa maksu. Ja tõepoolest, seda otsust ei langetatud mitte pärast pikka ühiskondlikku arutelu, nagu praegu on tekkinud ja mille käigus parlamendi esimehele anti eelmise koosseisu ajal üle 30 000 toetusallkirja. Seda tehti järsult. Nende aastate jooksul on olnud küllalt aega leida sellele ideele ühiskonna toetust, seda selgitada. Ma arvan, et see selgitus on olnud edukas.
Palun, Kalev Kallo, teine küsimus!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Härra ettekandja! Vastates minu eelmisele küsimusele lõpupoole veidi ärritunult, püüdsite paraku võrrelda siga ja kägu, kes ei ole hästi võrreldavad. Rääkides Tallinna maamaksust, oleks pidanud võrdlema käibemaksuerisuste kaotamist ehk soojuse käibemaksu 5% asendamist 20-ga, mis ka muutis paljude inimeste elu. Kui te väitsite, et inimesed peavad maamaksu pärast elupaigast loobuma, siis tolle muudatuse pärast peavad nad külmas istuma. Nii et kui võrrelda, siis ikka võrreldavaid asju. Aga ootan ikkagi vastust oma esimesele küsimusele: miks on puudu igasugune majanduslik analüüs ja tagajärgede analüüs? Miks seletuskiri on nii kahvatu ja sisutu?
Kõigepealt mõjude analüüsist. Mis puudutab mõju maksu adressaadiks olevatele inimestele, siis see on päris selge ja väljendatud ka absoluutarvudes praeguses maksubaasi hinnangulises rahalises arvestuses. Mõju omavalitsustele on ka selge. Kolmas küsimus on omavalitsuste rahalise puudujäägi katte kohta: kust see raha võetakse? Nagu ma ütlesin, see raha tuleb keskvalitsuse vahenditest, ja millisel moodusel see kaetakse, see selgub 2013. aasta eelarve menetlusel.
Aitäh! Palun, Priit Toobal, teine küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma kordan oma väidet seoses rahandusministriga. Tema jutu mõte oli, et ta isiklikult eelnõu ei toeta, aga kuna ta on reformierakondlane ja erakonnal on leping IRL-iga, siis saatis tema ministeerium selle toetava vastuse. Aga minu küsimus puudutab hoopis seda, et omavalitsustel jääb nüüd ilmselt hulk tulu saamata. See on eelnõu puhul meie põhimure. Millise määra järgi hakkab valitsus omavalitsustele seda kompenseerima: kas praegu kehtiva määra järgi või mingi tulevase määra järgi? Näiteks praegu kehtib vallas A maksumäär 1%, aga kahe aasta pärast kehtestab seesama vald ehk uue maksumäära. Kas kompenseerimine toimub madalama või selle uue, kõrgema maksumäära järgi? On ka omavalitsusi, kus juba praegu on maksumäär 0%. Kas ka neile kompenseeritakse saamata jääv tulu ning kui jah, siis millise määra järgi?
Priit, mis sa ise arvad, mis võiks olla inimlikult õiglane? Ma arvan, et õiglane on kompenseerida ikka praegu kehtiva määra järgi, nagu eile ka peaminister ütles. Nii on igati loomulik. Koalitsioonis on Reformierakonnal leping IRL-iga ning IRL-il on leping valijatega ja nii see toimib.
... ka minister Ligi ütles eile, et kes ka pole selle eelnõu autorid, ta tahaks neil kätt suruda, sest see rõõm, mida nad meile eile pakkusid selle tekstiga, oli tõesti väga suur. Kes selle kokku kirjutas?
Aitäh! Palun, Kalev Kotkas!
Tänan, proua eesistuja! Austet ettekandja! Kas sa aitaksid lahti mõtestada seletuskirja teise lehekülje teises lõigus sisalduvat mõtet, et eelnõu vähendab laste arvu seost elamispinna ruutmeetrite arvuga? Kuidas maamaksuvabastus loob olukorra, kus väiksesse korterisse mahub senisest rohkem rahvast?
See lõik on vigaselt sõnastatud, aga mõte on tõepoolest selgelt see. Ma juhtisin tähelepanu proua Reinomäe uuringule, mis käsitleb laste arvu ja elamistingimuste seost. On kaks väga selget suundumust: esiteks, täiendava lapse soetamine perre on seotud eluasemetingimustega ja teiseks, laste arv peres ja eluruumi suurus ühe pereliikme kohta on omavahel korrelatsioonis. Kui eluasemekulud vähenevad, siis perede võimalused oma elamistingimusi parandada ei kahane, vaid kasvavad.
Aitäh! Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Teie emotsionaalset retoorikat kuulates tekib mul tunne, et kõnealuse seaduse põhiline mõte on ohjata maamaksu Tallinna linnas. Tallinnast valitud rahvasaadiku puhul on see muidugi täiesti mõistetav ja kindlasti meeldib teie valijatele. Ka mina ei ole nõus sellega, kuidas Tallinnas rahandus on korraldatud. Samas ei saa ma kuidagi nõustuda selle lähenemisega, et võetakse vastu kogu riigile laienev seadus, selleks et mõjutada ühte omavalitsust. Kindlasti on selleks olemas ka mõistlikke või vähemasti mõistlikumaid viise. Käesolev eelnõu mõistlik ei ole. Minu küsimus on: kas te olete mingisuguseid mõistlikumaid meetmeid kaalunud, näiteks maamaksu lae kehtestamist või midagi muud? Ja kui olete, siis missugustele järeldustele te jõudsite?
Ka eelmises parlamendikoosseisus oli maamaksu lae idee arutelu all. See oli üks mõte, mida analüüsiti. Aga me oleme lähtunud seisukohast, et mõistlik on kodualune maa täies mahus maamaksust vabastada. Ma tõepoolest ei taha siin vastandada ühte omavalitsust teisele. Jevgeni, sina oled Ida-Virumaa inimeste esindaja ja ma võin sulle öelda, et Kohtla-Järve on üks väheseid omavalitsusi, kus maamaksumäär on kõrgeim, see on 2,5% maksustatavast hinnast.
Palun, Deniss Boroditš, teine küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Austatud ettekandja! On teil ka sellest ülevaade olemas ja pilt ees, milline on olukord Euroopa Liidus? Kui mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis on kodualune maa maksust vabastatud? Kas seal ei ole siis mitte kohaldatud kinnisvaramaksu?
Aitäh, proua eesistuja! Hea ettekandja! Ma arvan, et siililegi on selge, et seda seadust tehakse Tallinna linna pärast ja kui Tallinnas oleks võimul IRL, siis me siin täna minu arvates ei istuks ega arutaks seda seaduseelnõu. Milles ikkagi on kiirustamise mõte? Ka rahandusminister rõhutas, et kiirustatakse – ei ole aega täiendavaks analüüsiks jne, jne. Kas ainuke põhjus on see, et 2013. aastal, mil see seadus rakendub, toimuvad kohaliku omavalitsuse valimised?
Ei ole. See ei ole seotud sellega. Aga õige on, et kui IRL ja Reformierakond oleksid Tallinnas 2009. aastal võimul olnud, siis päris kindlasti oleks kodualuse maa maks Tallinnas kohaliku omavalitsuse volikogu otsusel kaotatud, nii nagu IRL ja Reformierakond on valimistel lubanud. Aga ma veel kord ütlen, et probleem ei piirdu sellega, millele siin ka Tartu elanik härra Riisalu tähelepanu juhtis. Need küsimused on laiemad. Me tõepoolest ei peaks siin mingeid ühe omavalitsuse eksklusiivseadusi menetlema. See ei tohiks olla seadusandja mõte.
Palun, Tarmo Tamm, teine küsimus!
Aitäh! Minu teine täpsustav küsimus on omavalitsuste saamata tulu kompenseerimise kohta. Te väitsite, et kompenseeritakse selle järgi, milline on maa maksustamise protsent praegu. Aga sel juhul tekib päris kurioosne olukord. Tegelikult see seadus kutsuti ellu sellepärast, et mõned omavalitsused on maa väga kõrgelt maksustanud. Nüüd tekib selle tulemusena säärane situatsioon, kus nemad on võitjad omavalitsused, ja need, kes on maamaksu protsendi madalal hoidnud, on kaotajad omavalitsused. Kas see on siis õiglane?
Ma arvan, et vaatame ikka maksuõigust laiemalt – mulle tundub, et me libiseme selle fookusest välja. Minu meelest maksu maksavad ju inimesed. Praegu me unustame ära, keda see seaduseelnõu peaks puudutama ja keda see reaalselt puudutab. Inimesed, kes Tallinnas maamaksu maksavad, on ju reaalselt eksisteerivad linnakodanikud. Nad ei ole mingid tingühikud. Kui neil see koormus kaob, siis on see nende jaoks positiivne signaal. See, et mingis teises omavalitsuses inimesed ei ole pidanud lisaks muudele eluasemekuludele kandma ränga maamaksu koormat, on ju ka nendele inimestele positiivne olnud. Ega selles ei ole ju midagi halba olnud, kui elamumaa maksumäär on madal olnud või kui osa valdu on maakodudelt maamaksu kaotanud. Siin ei ole midagi ette heita.
Aitäh! Palun, Jaak Allik, teine küsimus!
Lugupeetud ettekandja! Härra peaminister möönis eile siin esinedes korduvalt ja ausalt, et selle seaduseelnõu eesmärk on vabastada Nõmme ja Pirita elanikud Tallinna Linnavalitsuse röövimisest, sest maamaks olevat seal kasvanud mitmekümne tuhande kroonini. Ma olen täiesti nõus peaministriga, et selline koormus on tõesti liiga suur. Selle seaduseelnõuga ning siin ette pandud kompensatsioonimehhanismiga te aga praktiliselt premeerite Tallinna Linnavalitsust, makstes talle sama suure summa riigieelarvest ja pannes kõigile ülejäänud Eesti elanikele, ka kõige vaesematele, ka narvakatele ja viljandlastele, riigieelarve kaudu kohustuse hüvitada see senine Pirita ja Nõmme maaomanike koormis. On see ikka teie arvates õiglane ja kas te tõesti mingit muud moodust Tallinna Linnavalitsuse karistamiseks või ohjeldamiseks ei leidnud kui tema premeerimine kogu ülejäänud Eesti arvel?
Selle küsimuse sa sõnastasid, Jaak, väga omapäraselt: kas te ei leidnud muud vahendit Tallinna Linnavalitsuse karistamiseks kui premeerimine? Küsimus, millisena see kompenseerimise mudel välja töötatakse, tuleb otsustada 2013. aasta eelarve arutamise käigus. Aga nagu ma ütlesin, omavalitsusi hüvitamismehhanismi puhul vastandama hakata oleks maksuõiguse ühetaolisuse põhimõtte moonutamine. Vaatame ikka inimese peale, kes mingis omavalitsuses elab! Miks peaksid poliitikute omavahelised suhted ja vastandumised viima järelduseni, et Nõmme ja Pirita koduomanikud ei vääri seda maksuvabastust?
Aitäh! Palun, Neeme Suur, teine küsimus!
Aitäh! Palun, Lembit Kaljuvee!
Aitäh! Küsimuses esitas proua Tuus nagu rahandusministri väiteid. Ma ei tahaks n-ö vastata rahandusministrile, aga ma vastan teie väidetele, mida te temale viidates esitasite. Esiteks, mis puudutab eelnõu pealkirja, siis ma arvan, et konkreetset üksikut õigussuhet reguleerivate eelnõude pealkirjades selle õigussuhte reguleerimisega taotletavat eesmärki sõnastada ei ole halb õiguspraktika ja see ei ole ka rahvusvahelises seadusloomes sugugi tavatu. Kui me tuletame meelde kadunud professor Merestet, siis tema oli väga mitme näite puhul sellise seadusloomepraktika toetaja. Õige on aga see ja me arutasime seda, et on oluline, et eelnõu pealkiri siiski viitaks muudetavale alusaktile. Ma arvan, et seda on meil edasise töö käigus võimalik reguleerida nõnda, et eelnõu eesmärk, aga ka muudetava alusakti pealkiri oleks eelnõu pealkirjas kajastatud. Teiseks, te rääkisite murest perede pärast, selle pärast, et pered hakkavad kodude maamaksuvabastuse tõttu lagunema, sest pereliikmed hakkavad mööda maad laiali kolima. Vaadake, Sotsiaalministeeriumi tookordne analüütik Andra Reinomägi tegi väga põhjaliku analüüsi, mis puudutab elamistingimuste mõju perede toimetulekule, aga ka sündimuskäitumisele. Nagu öeldud, see Sotsiaalministeeriumi analüüs on üsna põhjalik. Seal jõutakse muu hulgas järeldusele, et ka elamispinna halb kättesaadavus on üks põhjus, miks noored pered lükkavad edasi lapse, sealhulgas just kolmanda lapse soetamist perre. Väita, et seaduseelnõu, mis suure osa rahvastiku eluasemekulude koormust vähendab, mõjutab peresid negatiivselt, on minu meelest veidike sofistlik. Seda seost on mul raske tajuda. Väidet, et inimesed maksuvabastuse tekkimise korral püüavad maksimeerida võimalikku maksuvabastusest saavutatavat võitu, võiks esitada kahtlemata iga maksuvabastuse kohta. Näiteks võiksid inimesed püüda vormistada oma elukohaks kirikut, et saada kehtivas seaduses sätestatud maksuvabastust kirikutele ja pühakodadele. Tegelikult on selle ettekujutamine, et niisugust asja võidaks teha ettekavatsetult, ju täiesti meelevaldne ja jabur. Mis puudutab eelarvetulusid, siis eriti keskvalitsuse eelarvele tekkivad tulevased mõjud on kindlasti oluline teema, mis vajab arvestamist nii 2012. kui ka 2013. aasta eelarve koostamisel, et koalitsiooniparteid saaksid oma lubaduse juurde jääda. Peaminister ja rahandusminister on kinnitanud ning mul jääb üle ainult nende sõnadega nõustuda, et see on meie tahe ja me peame seda sõna pidama. Veel kord, mis puudutab hirmu, Marika, selle pärast, et inimesed hakkavad ennast eri kohtadesse sisse kirjutama, siis ma tuletan meelde, et koalitsioonilepingus on olemas säte, et koalitsioon analüüsib neid võimalusi, et inimesel võiks tekkida mitu alalist elukohta. See on ka oluline teema. Selle ideega läheb koalitsioon kindlasti edasi. Ka Rahandusministeeriumi seisukohad, mis juhtisid tähelepanu, et maamaksuvabastuse puhul tuleb tulevikus seda asjaolu arvestada, kuluvad siin marjaks ära.
Aitäh! Kui me räägime OECD ja IMF-i analüüsidest ning soovitustest, siis kindlasti meie seadusandjana ei peaks minu arvates lähtuma sellest, et tegemist on Eesti parlamendile mingeid kohustuslikke ettekirjutusi tegevate institutsioonidega. Tegemist on autoriteetsete institutsioonidega, kes esitavad oma soovitusi, mis puudutavad võimalusi riigi maksevõimet tagada. Aga see ei tähenda, et parlamendil ei oleks asjasse puutuvates teemades otsustusõigust. Ka näiteks eelmise parlamendikoosseisu ajal me arutasime OECD raportit meie sotsiaalpoliitika kohta, kus oli tehtud mitmeid ettepanekuid kehtestada pensionilaed jne. Minu meelest parlamendi esindajad sotsiaalkomisjonis üsnagi konsensuslikult ei tõtanud niisuguseid ideid toetama ja ma arvan, et nad tegid õigesti. Sellised väärtuselised otsused, mis puudutavad ka maksupoliitikat, jäävad iga riigi, sh mainekate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmesriikide enda otsustada. Me ei loo pretsedenti. Jürgen Ligi, rahandusministri algatatud eelnõu vabastas eelmise parlamendikoosseisu ajal maamaksust toonases vääringus aastas alla 50-kroonise maamaksumääraga maad. Ka see tõi kaasa omavalitsuste tulubaasi kahanemise, kuid arvestades selle maamaksuvabastuse väikest mõju omavalitsuste üldisele tulubaasile, selle kompenseerimist ei kaalutud ja minu mälu järgi ei tulnud ka opositsioonilt olulisi ettepanekuid selle kompenseerimiseks. Teiseks, mis puudutab maksuvabastusi, siis ka praegu on maamaksuseaduses kirjas erineva otstarbega maad, mille pealt maamaksu ei maksta. Need on näiteks kalmistumaa, kirikute, koguduste ja pühakodade alune maa, avalikus kasutuses olev maa. Need on väga selged väärtuselised otsused, mille on langetanud seadusandja, kellel on põhiseaduse § 113 kohaselt ainuõigus ja monopol makse kehtestada. Nii et mis puudutab rahvusvaheliste institutsioonide soovitusi, ka maksuõiguslikke soovitusi, siis ma arvan, et põhjalikum dokument kui OECD liikmesriigi soovituste raport on OECD sellekevadine võrdlev eluasemepoliitika trendide raport. Ma arvan, et meil tuleks kõrvutada neid erinevaid hinnanguid, ka OECD hinnanguid, mis puudutavad koduomanike osakaalu rahvusvahelist kasvu ja sellega seoses esilekerkivaid nii finantsilisi kui ka õiguslikke ülesandeid riikidele selle regulaatoritena.
Aitäh, proua juhataja! Hea kolleeg! Ma arvan, et paljudele inimestele valmistab see eelnõu muidugi heameelt. Ma ise vaatan ka, et minu pere võidab mitusada eurot aastas. Aga OECD ja IMF on ju Eestile ette kirjutanud, et meie maamaks on väike ja tegelikult tuleks maamaksu Eestis tõsta. Vaadates maailmas ringi, näeme, et tõstetakse maamaksu, kodumaksu, kinnisvaramaksu jne. Meie läheme siin nagu teises suunas. Mind huvitab, kuidas IRL-il õnnestus Reformierakonda, kes tegelikult väga jälgib, mida OECD ja IMF ette kirjutavad, veenda, et selline eelnõu tuleb Riigikogusse tuua.
Aitäh! Palun, Kalev Kallo!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Härra ettekandja! Hoolimata sellest, et teie eelnõu on põhimõtteliselt ainult üheparagrahviline, kestis teie ettekanne vähemalt 20 minutit ning oli üsna põhjalik ja pikk, mis nõudis kindlasti palju energiat. Aga seda energiat ei ole millegipärast jätkunud eelnõu tegemise jaoks. Siin puudub igasugune eelnõu tagajärgede analüüs, samuti kohalikele omavalitsustele saamata jäänud tulu kompenseerimise mehhanism. Miks ei ole sellesse eelnõusse juba sisse pandud mehhanismi, kuidas kompenseeritakse kohalikele omavalitsustele saamata jäänud tulu? Tegelikult jätab seletuskirja punkti 6 esimene lause võimaluse arvata, et seda ei kavatsetagi tulevikus kompenseerida.
Aitäh! Valla- ja linnaeelarve seaduses on kirjas säte, et riigi õigusliku mõjuga sammud, mis tehakse omavalitsuste suhtes eelarveaasta kestel, peavad olema tasakaalustatud riigieelarveliste eraldistega kohalikele omavalitsustele. See on see õiguslik raam, milles me asetseme. Mäletatavasti tulid kuulsas müügimaksuarutelus, mis vältas ka oma aja, need teemad kõik esile. Seetõttu ma veel kord kordan, et kehtivas õiguskorras ei ole õiguslikku, puristlikult juriidilist nõuet heastada kohalike omavalitsuste tulubaasi kahanemist 2013. aastast. Olemas on koalitsiooni moodustavate erakondade poliitiline seisukoht seda teha, et mitte halvendada omavalitsuste maksevõimet, selleks et omavalitsused oleksid jätkusuutlikud. Kui te mäletate, siis just nimelt teie fraktsiooni esindajate küsimustele vastates rääkis sellest ka riigikontrolör Mihkel Oviir, kes leidis, et selline käsitlus on adekvaatne. Tõepoolest, kui selline otsus langetatakse, siis see võiks olla kompenseeritud. Millisel moodusel? Nagu ma ütlesin, neid mooduseid on mitu. Üks võimalus, mida eile siinsamas parlamendi kõnetoolis esinedes ka rahandusminister Jürgen Ligi väljendas, on vaadata üle omavalitsustele laekuv üksikisiku tulumaksu protsent. On ka muud eelarveeralduslikud võimalused. Need on otsustused, mida me saame langetada pärast seda, kui oleme menetlenud 2012. aasta eelarve ja oleme jõudnud 2013. aasta eelarve tegemise juurde. Reaalset rahalist mõju kohalikele omavalitsustele hakkab see seaduseelnõu tekitama 2013. aasta 1. jaanuarist. Aga, Kalev, kompenseerimise küsimust ei tõstnud kordagi esile Keskerakond, kui te Tallinnas 2,5 korda maamaksu tõstsite. Tallinna koduomanikud pidid selle raha leidma oma taskust. See ei tulnud teil kordagi jutuks. Ma võtan praegu välja ühe dokumendi. See on Edgar Savisaare seisukoht: "Maamaksutõus puudutab tööjõus inimesi, pensionäridele on mõju minimaalne." See oli teie analüüs.
Aitäh! Palun, Priit Toobal!
Veel kord: Riigikogu juhatuse pädevuses on ainult võimalus panna etteantud seaduseelnõud Riigikogu istungi päevakorda vastavalt komisjonide ettepanekutele. Kõik sisulised muudatused, ettepanekud, korrektuurid on komisjoni pädevuses. Me läheme edasi. Palun, Marika Tuus, teine küsimus!
Aitäh! Austatud ettekandja! Minu meelest on teie erakonnas väga palju omavalitsusjuhte, vallavanemaid, maavanemaid, küll praegusi ja endisi. Mulle on täiesti arusaamatu, kuidas nemad on huvitatud kohaliku võimu nõrgendamisest ja omavalitsuste tulubaasi veelgi pingelisemaks tegemisest.
Jällegi, me komisjonis ei arutanud seda. Aga kui te küsite minu isiklikku arvamust, siis ma vastan. Ma arvan, et Riigikogu liikmetest kohalike omavalitsuste juhid muretsevad kõige rohkem inimeste pärast. Arvestage sellega, et raha, millest me täna räägime, on ju raha, mis jääb inimestele taskusse. See on esimene asi, millele nad on mõelnud. Järgmisena on vaja mõelda, kuidas aastal 2013 võimalikud kulud saaksid kompenseeritud, mida tegelikult riik ei peaks tegema. See on poliitiline otsus.
Priit Toobal, protseduuriline küsimus, palun!
Aitäh! Ma jätkan kolleeg Mihhail Stalnuhhini protseduurilise küsimuse teemal. Tänane eelnõu jõudis Riigikogu täiskogu istungi päevakorda komisjoni ettepanekul. Aga kuidas see ikkagi läbi Riigikogu juhatuse jõudis komisjoni päevakorda, kui see ei vasta kehtivatele nõuetele, millest Mihhail Stalnuhhin just rääkis?
Seaduseelnõu vastab normitehnika eeskirjale, sisuga tegeldakse esimese ja teise lugemise vahel parandusettepanekute kaudu. Kõik ettepanekud saalist on aga teretulnud. Nii, võtame nüüd vahepeal Rein Randveri teise küsimuse. Palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud ettekandja! Kaks korda on minu kõrvu kostnud teie sõnum, et riik ei pea kohalikele omavalitsustele kompenseerima seda arvestuslikku 17 miljonit eurot. Palun põhjendage seda!
Ma olen muide kaks korda ka öelnud, et on langetatud poliitiline otsus see kindlasti kompenseerida. Aga ma põhjendan seda väga lihtsalt: maamaksu puhul on tegemist ainukese riikliku maksuga, mille puhul vastavalt selle loogikale ei ole riigil kohustust katta omavalitsustele võimalikke muudatusi, mis on maamaksuga seotud. Seda just hüvitise poole pealt. Et seda siiski tehakse, on poliitiline otsus ja selle on koalitsioon välja öelnud.
Aitäh! Lõpetan küsimuste-vastuste vooru. Aitäh, Sven Sester! Avan nüüd läbirääkimised. Sõna on Aivar Kokal, viis minutit Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esindajana. Palun!
Hea juhataja! Head Riigikogu liikmed! Kodualuse maa vabastamine maamaksust on mitmekihiline otsus. See võimaldab koduomanikel raha kokku hoida, lõpetada nende absurdne karistamine kodu omamise eest ning aitab kaasa jõuka keskklassi tekkimisele. Riik ei saa olla arvekontor, kes näeb inimestes eeskätt maksumaksjaid ja kohtleb neid vastavalt. On vana ütlus, et riik on inimeste jaoks, mitte vastupidi. Kuid ikka ja jälle tuleb ette olukordi, kus peab hüüdma: "Stopp!" Kodu maksustamine tähendab, et inimene ostab juba soetatud kodu maamaksu makstes otsekui teist korda välja ning on sisuliselt oma vara rentnik. Kuigi mitmel pool on kodualuse maa eest kasseeritav maks suhteliselt väike summa, on küsimus põhimõttes: kas me toetame ja soodustame kodu omamist või mitte? Kui eelmisel aastal tekkis esimest korda võimalus teha elamumaaga seotud maksusoodustus, siis mulle kui selleaegsele vallavolikogu esimehele tundus see olevat mõistlik idee. Olime ka varem teinud oma valla elanikele mitmeid soodustusi ja elamumaa maksust vabastamine oli veel üks võimalus Jõgeva valla elanike maksukoormust vähendada. Nii võttiski Jõgeva Vallavolikogu eelmise aasta novembrikuu istungil vastu otsuse, mis muutis senist elamumaa maksustamise korda. Alates 1. jaanuarist s.a vabastati elamumaa maksust kõik Jõgeva valla majaomanikud, kes olid rahvastikuregistri järgi sinna sisse kirjutatud ja esitasid vastavasisulise avalduse. Eelmine aasta otsustas kolm omavalitsust Eesti riiki ennetada ja ise oma elanikud kodualuse maa maksust vabastada: peale Jõgeva valla veel Harku ja Rae vald. Nii nagu omavalitsustel on õigus ja võimalus pakkuda oma elanikele soodustusi, nii peavad käituma ka rahvaesindajad siin Riigikogus. Eestis elab ligi 90% inimestest oma kodus. Me oleme koduomanike ühiskond, kus kodu omamine pole mitte jõukate privileeg, vaid rahva loomuomane eluviis. Kodu soetamine on pere üks tähtsaimaid otsuseid ning riigi ülesanne on koduomanikke aidata, mitte neid karistada. See on olnud IRL-i seisukoht juba pikemat aega. Parlamendi üle-eelmise koosseisu ajal võeti IRL-i algatusel vastu maamaksuseaduse muudatus, millega anti omavalitsustele õigus vabastada maamaksust represseeritud. Paljud vallad ja linnad on seda võimalust ka kasutanud. Parlamendi eelmine koosseis seadustas IRL-i ettepanekul omavalitsuse õiguse vabastada koduomanikud maamaksust. Kodualuse maa maksu üleriigiline kaotamine on loogiline jätk varasematele sammudele. Meie ja Reformierakonna ühine eelnõu näeb ette, et alates 1. jaanuarist 2013 kaotatakse Eestis tiheasustatud kohtades kodu maamaks 1500 ruutmeetri ja hajaasustuses kuni 2 hektari ulatuses. Tuleb silmas pidada, et maksust vabastatakse üksnes see elamumaa, millel asub inimese tegelik kodu ehk elamu, mis on rahvastikuregistri andmete järgi maksumaksja elukoht. Seadusmuudatuse tulemusel jääb koduomanikele aastas kätte umbes 17 miljonit eurot. Selle summa võrra väheneb laekumine omavalitsustele, sest kuigi maamaks on riiklik maks, laekub see kohaliku omavalitsuse eelarvesse. Koalitsioon on põhimõtteliselt kokku leppinud, et omavalitsused maksu kaotamise tõttu kannatama ei pea ning nende eelarvetulu puudujääk kaetakse riigieelarvest. Kas seda tehakse omavalitsusele suunatud tulumaksu protsendiosa suurendamise teel või kuidagi teisiti, pannakse paika 2013. aasta riigieelarve menetluse käigus. Kindlasti on hea, kui seadus võetakse vastu võimalikult ruttu, et nii koduomanikud, omavalitsused kui ka Rahandusministeerium saaksid tegevust ette planeerida. Tihti küsitakse, kas kodualuse maa maksustamise lõpetamine valmistab ette pinnast kinnisvaramaksule, mida mitmed poliitikud Eestis propageerivad. IRL-i selge seisukoht on: kodud peavad saama ja jääma maksuvabaks. Head Riigikogu liikmed! On ju vana tõde, et Eesti riik algab Eesti kodust. Ja kui kodus on kõik korras, on see oluline eeldus, et ka riigil läheb hästi. Mul on väga häbi kuulata siin Riigikogu liikmeid, kes arvavad, et riik peab ainult makse korjama ja põhjust vabastada inimesi maksudest ei ole. See on uskumatu! Kui te valimiskampaania ajal räägite millestki muust, siis siin saalis te unustate selle kahe kuuga. Aitäh teile!
Aitäh! Palun, Indrek Raudne!
Hea küsija! Poliitikule on alati iseloomulik, et sa küsid ühte ja tema vastab teist. Ma pean ütlema, et kui te küsite mult kuupäeva ja kuud, siis ma ei oska teile kahjuks öelda. Seda komisjon tõesti ei arutanud, see on Vabariigi Valitsuse pädevuses. Aga niipalju kui ma olen aru saanud, on see teema üleval. Millal see täpselt tuleb, ei oska kahjuks teile öelda.
Aitäh! Palun, Tarmo Leinatamm!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Ma loen siin seletuskirja ja selles on lause, et eelnõu vähendab survet sotsiaalhoolekande süsteemile. See, et sotsiaalhoolekande süsteem on kohalike omavalitsustega väga tihedalt seotud, on selge. Hooldekodud on suures osas kohalike omavalitsuste omad ja ka esmatasandi arstiabi arengukavas nähakse ette, et suur osa perearstide taristust peaks loodama koostöös kohalike omavalitsustega. Kuidas ikkagi tekib väidetav seos maamaksu ja sotsiaalhoolekandele osaks saava surve vahel või kui tõsiselt võetav see seos tegelikult on? Kas sellega seoses inimesed kasutavad vähem perearstiteenust või läheb vähem hooldekodu kohti vaja? Kuidas see seos tekib?
Küsimusest tuleb välja, et meil on põhiline riigiabimeede toimetuleku miinimumi tagamiseks toimetulekutoetus, mille puhul võetakse arvesse ka n-ö elamispinna komponenti, eks ole. Reaalselt tekib küsimus, et kui elamispinna kulud kahanevad, siis kui suur osa toimetulekutoetust vajavatest inimestest on koduomanikud, kes on pidanud seda koormist taluma, saades samas riigieelarvest kohalike omavalitsuste menetluse kaudu puuduse korral abi. See on arvestuslik tehe, mida saab teha. Omavalitsuste antava toetuse liike on väga mitmesuguseid.
Aitäh! Palun, Rein Randver!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Siin on niisugune tunne, et osa inimesi tahab kohe vabatahtlikult maamaksu maksta. Kas rahanduskomisjonis oli ka see arutusel, et võiks võimaldada mõne erakonna liikmetel maksta üle Eesti vabatahtlikult maamaksu nii palju, kui nad tahavad, kas või oma Kanada onu eeskujul? Kas oli selline arutelu või ei?
Aitäh, lugupeetud juhataja! Austatud esineja! Eelnõu laieneb meil koduomanikele ja kindlasti puudutab see väga palju ka kohalikke omavalitsusi ehk omavalitsuste autonoomiat. Teatavasti maamaks läheb 100% kohalikele omavalitsustele. Minul isiklikult on hea meel, et Riigikogu on moodustanud toetusrühma, mida juhib teie erakonnakaaslane. Tegu on kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühmaga, mille korraldatud kohtumistel olen ma aru saanud, et meile on hea koostöö kohalike omavalitsustega väga tähtis. Aga seda seaduseelnõu ei ole me toetusrühmas väga tõsiselt arutanud, ka ei ole me kohtunud üleriigiliste omavalitsusliitudega. Minu teada toimub nendega kohtumine selle teema arutamiseks alles 6. juunil, aga me tahame juba täna eelnõu esimese lugemise lõpetada. Miks me niimoodi teeme?
Ma lihtsalt täpsustan, et mitte-eelnõu ei saagi ju parlamendis menetleda. Täiesti loomulik on, et esimese ja teise lugemise vahel toimuvad arutelud, kohtumised huvirühmadega. On hea, et Aivar seda kohalikku algatust esindavat toetusrühma veab. On ta ju endine omavalitsusjuht, kes ühena vähestest on astunud n-ö omavalitsuste autonoomiat teostava sammu kodualuse maa maksu kaotamiseks. See ei ole üldse mitte halb, et seda kogemust laiemalt jagatakse. Sellel on kindlasti väga positiivne signaal kohalikele kogukondadele.
Aitäh! Palun, Eiki Nestor, teine küsimus!
See on küll mu esimene küsimus. Eelmine oli protseduuriline.
Oi, vabandust! Esimene küsimus, palun!
Küsimus on järgmine. Tegelikult ei olnud eelnõu algatajatel ju mingit takistust, et Rahandusministeeriumis poleks saadud ette valmistada korralikku maamaksuseaduse muutmise eelnõu. Teil on ju selleks kõik võimalused olemas olnud! See, mis meile siia toodi, on seadusloome mõttes puhas praak ja poliitilises mõttes puhas propaganda. Minu küsimus on lihtne: järsku te teete seda meelega? Ehk on eelnõu meelega nii halvasti ette valmistatud? Kui kära on võimalikult palju, siis saab Urmas Reinsalu näidata ennast täies hiilguses, astudes üles vapustava koduomanike kaitsega. Kas te meelega tõite meile sellise praagi siia?
Aitäh, Eiki! Ei, tegemist ei ole praagiga, tegemist on mõistliku seadusandliku initsiatiiviga, mis kohtab väga tugevat maailmavaatelist vastuseisu. Ja parlamendis neid asju kaitstaksegi. Ma väga loodan, et kui järg jõuab saadikurühmade sõnavõttude kätte, siis nad kaitsevad ikka neid seisukohti, mis nende parteide esindajad valimiste eel välja ütlesid, ja kõnelevad oma maksupoliitikast ja lisamaksudest, sh ka koduomanikele. Ei ole mõtet arutelu teemat kitsendada, keskendudes üksnes eelnõule. Rääkida võiks ka pakutavast alternatiivist.
Aitäh! Palun, Yana Toom, teine küsimus!
Aitäh, proua eesistuja! Hea ettekandja! Mul väga harva tekib selline tunne, et ma ikkagi ei valda eesti keelt kõrgtasemel, aga teil õnnestus see tunne minus tekitada. Ma küsin siis veel kord, ilmselt te ei saanud minu küsimusest aru. Miks ei ole usaldatud selle eelnõu ja seletuskirja kokkupanemine Rahandusministeeriumi spetsialistidele? Miks tegid seda ilmselt fraktsiooni nõunikud?
Küsimus on selles, et täna arutatava eelnõu menetlusse saatmine oli koalitsiooni otsus. Tahtsime, et meil oleks võimalik seda venituseta menetleda ja rakendada eelnõu, mis puudutab maksuseaduse adressaate, piisavalt pika etteteatamise ajaga, et vältida maksuseaduse adressaatide võimalikke õiguslikke probleeme, nagu need kerkisid üles näiteks seoses käibemaksuga, samuti sellist segadust, nagu tekkis Tallinna omavalitsuses seoses müügimaksuga. Niisuguseid asju tuleb vältida. Teiste sõnadega ei tohi asjadega venitada, ühiskonnas peab valitsema prognoositav tegutsemine. Ma arvan, et just prognoositavuse huvides me andsimegi kahe fraktsiooniga selle eelnõu käiku enne suve. See aga ei tähenda seda, et Rahandusministeeriumi esindajad ei osale selle seaduseelnõu menetlemisel. Nagu ma ütlesin, kindlasti tuleb eelnõus muudatusi. Need tehakse sinna, aga sellest ei muutu eelnõu eesmärk.
Aitäh! Palun, Eldar Efendijev, teine küsimus!
Aitäh, proua eesistuja! Austatud ettekandja! See seadus tekitab väga palju küsimusi. Näiteks korteriomanikel tekivad küsimused, aga võib-olla ka probleemid. Eelnõust on väga raske aru saada, millises ulatuses rakendatakse korteriomanikele kortermajade või ridaelamute juurde kuuluva maa osas maamaksuvabastust. Need on ju kõik erinevad koduomanikud. Kuidas see asi hakkab käima?
Plaanitud maksuseaduse muudatus on isikupõhine, maksumaksjapõhine, mis tähendab, et kui tegemist on reaalomandiga, näiteks korteriga ridaelamus või paarismajas, siis on selge, et maksuvabastuse saavad mõlemad reaalomandi omanikud, mõlemal on vastavas ulatuses maksuvabastus. Kui tegemist on kaasomandiga, siis ka sel juhul on igal maksumaksjal, kes on kaasomandi – nii reaal- kui mõttelise osa – omanik, õigus seda vabastust kasutada.
Aitäh! Palun, Jevgeni Ossinovski, teine küsimus!
Hea Tarmo! Ei, komisjonis seda ei arutatud. Komisjonis ei tekkinud küsimust, et keegi oleks tahtnud vabatahtlikult hakata rohkem maksma või siis, ütleme, sama määra alusel kui praegu. Selliselt ei asetanud keegi küsimust. Kui oleks asetatud, oleksime seda kindlasti arutanud.
Aitäh! Palun, Tõnis Kõiv!
Aitäh, ettekandja! Tõite ise välja, et üle 70% meie elanikest elab korterites. Kuna korterialuse maa osakaal on erakordselt väike, siis te ei saa ju kuidagi vastu väita, et korteriomanikud võidavad selle seaduse vastuvõtmisega tunduvalt vähem kui eramajade elanikud. Aga need saamata jäänud tulud tuleb kompenseerida – kas siis maksude tõstmisega (osa asjaomastest plaanidest on meil juba homme siin menetluses) või avalike teenuste hinna tõstmisega. Või tuleb leppida kvaliteedi langusega. Siin juba viidati, kuidas see Harku vallas on toimunud. Minu küsimus on: kas te peate õiglaseks, et sisuliselt hakkavad korteriomanikud doteerima eramajade elanikke? Märgin, et ma ei ole teie valija, nii et ärge ainult Nõmme pensionäridele viidake!
Aitäh! Kas ma pean õigeks, et korteriomanikud hakkavad sisuliselt majaomanikke doteerima? Ma ei allu provokatsioonilisele väitele, et on olemas kaks rühma – pahad ja rikkad majaomanikud, taluomanikud, pereelamu omanikud ja teisalt üks teine tüüp inimesi – ning et nende vahel käib mingisugune võitlus. Samamoodi võiks vastu küsida, kas praegu on siis tagurpidine olukord, kus keegi doteerib seni kehtiva maksumäära puhul toda teist rühma. Ma arvan, et see eelnõu rakendub ikkagi kõigile maksumaksjatele võrdselt, vastavalt seaduses ette nähtud kodualuse maa suurusele. Sellega tuleb aga kahtlemata nõustuda, et absoluutarvuliselt on seadusel eri inimestele erinev mõju. Loomulikult! Seda eitada oleks demagoogia.
Aitäh! Palun, Andres Anvelt, teine küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Paadunud õiguskaitsja ja maksumaksjana, kes tahaks, et maksud oleks alati tasutud õiglaselt kõigi suhtes, on mul palve lahendada selline väike kaasus. Kui ärimees Nossov näiteks registreerib oma ämma Pühajärve ääres paiknevale kahehektarisele maalapile, kus mingit elamispinda ei ole, ja korraldab seal tantsupidusid ning müüb hamburgereid, kas siis juriidiliselt on kõik korras, kuna ämm on sinna sisse registreeritud? Ent kuidas siis kohalik omavalitsus selle hoopis teiseks otstarbeks kasutatava maa maksu kätte saab?
Need küsimused, mis puudutavad probleeme, mille kergitas üles Rahandusministeerium – näiteks selle kohta, kas peaks seaduseelnõus olema ka kitsendus selle kohta, et saada üüri- või renditulu, mis on praegu maamaksuseaduse maksusoodustuste §-s 11 kirjas –, vajavad kindlasti selle eelnõu kahe lugemise vahel täpsustamist. On kerkinud küsimus, kas nüüd tekib olukord, kus inimesed hakkavad ennast siia-sinna risti-rästi sisse registreerima, seades eesmärgiks saada mingisuguse kinnisvara omamisel maamaksuvabastus. Ütlen veel kord, et seaduses on loodud mitu tingimust, millele inimesed peavad vastama. Üldine loogika selle vabastuse puhul, nagu ma viitasin juba kohalike omavalitsuste soodustustest rääkides, on see, et me ei ole ju täheldanud, et suur osa meie rahvastikust liigub nomaadidena ühest omavalitsusest teise, et pruukida mingit hüve, mille mõni omavalitsus on sinna registreeritud elanikele kehtestanud. Ükskõik millise kaalu või mõjuga see soodustus ka pole. Samas ma arvan, et kindlasti ei saa välistada, et võib esile kerkida mitte selle seaduse mõttest johtuvaid seaduseelnõu rakendamise juhte. See on täiesti võimalik, aga ma loodan, et seaduseelnõu menetlemisel saab selle võimaluse minimeerida.
Aitäh! Palun, Igor Gräzin!
Hea ettekandja! Ma esindan praegusel juhul Jõgeva- ja Tartumaad ning ma kordan Jõgeva- ja Tartumaa omavalitsuste seisukohti, julgen öelda. Eelmine nädal kinnitas, et nad suhtuvad sellesse ideesse pehmelt öeldes sügava umbusuga. Ma küsin oma küsimuse sellepärast, et me ei pea tulevikus toetama ju koduomanikke mitte ainult Eestis, vaid ka Kreekas, Portugalis ja Iirimaal. Sa tead ju väga hästi, et eelarves ei ole raha üleüldisena, vaid mingite kuluartiklite all. Mingi idee sul ju olemas on, milliste kuluartiklite alt need 17 miljonit ära võetakse, kas pole? Tahaksin teada, mida Tartus ja Jõgeval öelda. Kas mingi esialgne mõte on olemas?
Aitäh! Kui sa küsid nõnda, Igor, kas ma eelistan Iiri koduomanikke või Eesti koduomanikke, siis mina eelistan Iiri koduomanikele Eesti koduomanikke. Ma üldse ei saa aru, kuidas sa, Igor, nõnda saad küsida ja miks sa peaksid nii küsima. Mis puutub sellesse, kuidas Jõgevamaa omavalitsused suhtuvad, siis Aivar ütles, et asjad on vastupidi. Ma loodan, et Aivar oma sõnavõtus täpsustab, kuidas Jõgeva- ja Tartumaal lood on. Aga kust raha tuleb keskeelarvesse? Raha tuleb maksumaksjatelt. See on tõsiasi, mida me peame teadma, et reaalselt laekuvad maksutulud ikka maksumaksjatelt. Need ei laeku teiselt planeedilt, nagu peaminister on meile väga hästi seletanud.
Aitäh! Palun, Kalev Kotkas, teine küsimus!
Tänan, proua eesistuja! Austatud ettekandja! Eelnõu seletuskirja punkt 6 esimene lause ütleb, et seaduse rakendamisega ei kaasne otseseid riigieelarvelisi kulusid ega tulusid. Sama punkti viimane lause ütleb, et seadusmuudatuse mõju kohalikele eelarvetele on Rahandusministeeriumi hinnangul ca 17 miljonit eurot, mis kaetakse riigieelarvelistest vahenditest. Kumb lause neist nüüd õige on?
Mõlemad. Seaduse esimene lause tähendab, et, nagu ma ütlesin, valla- ja linnaeelarve seaduse järgi on riigil õiguslik kohustus kompenseerida omavalitsustele üksnes valla ja linna eelarveaasta keskel tehtud õiguslikud riiklikud otsused, mis mõjutavad negatiivselt valla- ja linnaeelarvet. Järelikult otsest rahalist mõju sellel eelnõul ei ole. Teine küsimus puudutab seda, kas valitsuskoalitsiooni erakonnad soovivad kohalike omavalitsuste eelarvete jätkusuutlikkuse huvides ette näha teatud mehhanismiga makstava katte 2013. aastal. Jah, see on poliitiline seisukoht, mis on eelarves väljendatud.
Palun, Inara Luigas!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud ettekandja! Mul oli sama sisuga küsimus. Ma ei hakka seda muidugi seaduseelnõust maha lugema. Aga vabastades koduomanikud maamaksust, tekitame paratamatult kohalikele omavalitsustele tõsise tulubaasi puudujäägi ja selle on Vabariigi Valitsus kohustatud kompenseerima. Kompensatsioonimehhanismi te hakkate välja töötama alles aastaks 2013, leides siis need summad. Juba tänavu võtab riik laenu 7,9 miljardit krooni, mis tähendab, et väljamaksete osas on riigil natuke raskusi. Kas kohalikud omavalitsused peavad jälle hirmu tundma, kui teie valitsemisstiili vaatavad? Kas tõstetakse kaudseid makse või siis tehakse selliseid sätteid nagu 2009. aastal, kui kärbiti tulumaksuosa protsenti ja öeldi, et ei ole vaja tegelda spordi- ja noorsootööga ning et vähendatakse näiteks õpetajate palku?
Aitäh, Inara! Mis puutub sellesse, millal seda mehhanismi reaalselt rakendatakse, siis on selge, et see peab juhtuma nõnda, et see paralleelselt seaduse rakendamisega toimiks. Ehk siis 2013. eelarveaastast ehk selle kalendriaasta algusest, kuna vastavalt riigieelarve seadusele on kalendriaasta ka eelarveaasta. Aga mis puutub sellesse, kas selle seaduse kulude katteks on ette nähtud mingeid otseste või kaudsete maksude tõuse, siis ei: mingit eraldi maksutõusu selleks ette nähtud ei ole. Keskvalitsuse vahendid saavad tulla ikka maksulaekumise paranemisest.
Aitäh! Palun, Igor Gräzin, teine küsimus!
Ma pean üht asja täpsustama. Jätkan rääkimist Jõgeva- ja Tartumaa huvides ning kohalike omavalitsuste huvides. Ma siis ütlen lihtsamalt: meie eelarvet ootavad ees lisaraskused ja -koormused, sh abipaketid ja muud projektid, mille mahte me praegu ei tea. Ma küsin väga lihtsalt. Eelarves on olemas kuluartiklid, mille alt tuleb raha võtta, olenemata sellest, kui palju seda raha tuleb. Kas sa oled mõelnud selle üle, milliste artiklite alt, kui palju seda raha ka poleks, kõnealune kompensatsioon tuleb? Kohalikel omavalitsustel Tartu- ja Jõgevamaal on õigus seda teada.
Aitäh, Igor! Ma kordan veel, et ega kompensatsiooni ei kaeta keskvalitsuse kuluartiklitest, vaid tuluartiklitest. Ja tuluartiklid on maksutulud. Sealt tulevad riigile tulud, tänu millele on võimalik keskvalitsusel teha finantsilisi otsuseid, sh hüvitada poliitilise koalitsiooni otsusena koduomanike maamaksust vabastamisega tekkinud eelarve puudujääk kohalikele omavalitsustele.
Aitäh! Palun, Jaan Õunapuu, teine küsimus!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Eks minagi küsin Tartu- ja Jõgevamaa huvides, nagu eelmine küsija seda tegi. Mind ajendas küsima see teie väga üleolev suhtumine Eesti kohalikesse omavalitsustesse ja üleriigilistesse liitudesse. Kas te ei suutnud, ei viitsinud või ei jõudnud või mida kõike veel saata selle eelnõu neile kooskõlastamiseks või seisukoha võtmiseks? Nad oleksid siis asjast enne teadlikud olnud. Väga narrilt kukub nüüd välja: 6. juuniks kutsute nad kokku, kui Riigikogus on eelnõu esimene lugemine lõppenud. Nii ei käituta! Seda enam, kui räägime siin demokraatiast ja sellest, et kohalikud omavalitsused peaksid olema keskvõimu tasakaalustav jõud. Kui Kalev Kotkas küsis teie käest 17 miljoni euro ja selle kompenseerimise kohta, siis te ütlesite, et see ei ole otsene riigieelarve kulu. Palun nimetage see summa, mis teie arvates on otsene riigieelarve kulu! Mis summast see algab?
Riigieelarve kulu puudutab seaduse tehnilise rakendamisega kaasnevat tegevust ja on seotud ennekõike infotehnoloogiaga: Maksu- ja Tolliameti andmebaasid tuleb ilmselt ümber seadistada. Maksu- ja Tolliameti ametnikud ei ole suutnud öelda, millises ulatuses seda teha tuleb, aga kindlasti ei ole see nii märkimisväärne ettevõtmine, et see takistab selle seaduseelnõu menetlemist. Mis puutub kohalikesse omavalitsustesse, siis, vastupidi, me suhtume neisse suure lugupidamisega. Seetõttu me peamegi mõistlikuks, et kuigi see ei ole seaduses nõudena kirjas, tuleb need kulud ikkagi kompenseerida. Ja see, et me seda teha kavatseme, oli teada enne valimisi. Kõik erakonnad ütlesid oma seisukohad välja. Oli teada, kelle poolt hääletades seda maksuvabastust on võimalik toetada, kelle poolt hääletades on võimalik toetada mingi maksu tõusu või kinnisvaramaksu kehtestamist. See ei olnud ju rahvale mingi saladus. Ja nii see pidigi olema.
Aitäh! Palun, Peeter Võsa!
Aitäh, hea eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Mul on selline küsimus. Rahandusministeerium teatas päev enne seda, kui valitsus eelnõu kohta heakskiitva otsuse langetas: praegustele omanikele kindlustunde lisamise kõrval tõstab maksuvabastus ka maa hinda ja vähendab käivet ning seega noorte perede juurdepääsu elamumaale. See on risti vastupidine eelnõus toodud eesmärkidega. Kuidas teie sellest väitest aru saate?
Ausalt öeldes pean avameelselt tunnistama, et ega ei saa küll. Kui mingilt varalt võetava maksu alandamine selle vara hinda tõstab, siis võiks sama loogika järgi automaksu kehtestamine alandada autode hinda jne. Ma arvan, et siin on põhjused ja tagajärg sassi läinud. Peaminister õieti juhtis tähelepanu, et vastupidi, noorte perede kindlustunne kodu soetamisel võiks väljenduda selles, et nad teavad, et nende eluajal ei ole see koormatud täiendava rahalise kohustusega ehk maksimummääras maamaksuga. Ma arvan, et see ei ole halb. Me oleme ise 1990. aastatel valinud oma elamupoliitikas selle tee, et me oleme koduomanike ühiskond. Meie elanikest on 90% oma kodu omanikud.
Aitäh! Palun, Kadri Simson!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud komisjoni esimees! Tänase arutelu käigus on mitmeidki probleeme tõstatatud ja võimalikke puudujääke välja toodud. Saad sa komisjoni esimehena siin saali ees kinnitada, et töö selle eelnõu kallal jätkub ja suure tõenäosusega esitatakse see teisele lugemisele komisjoni muudetud kujul ja ka parandatud seletuskirjaga? On see nii?
Aitäh! Lugupeetud Urmas Reinsalu! Ma tänan, et te juhtisite tähelepanu Delfi väga piinlikule apsule, mille tõttu teie sõnad olid pandud minu suhu. Tõesti väga piinlik! Ma helistasin sinna ja mulle tundus, et Delfi ajakirjanikul endal oli ka selle patuteo pärast häbi. Aga minu küsimus puudutab seda, et kui rääkida hinnatõusudest, siis praegune valitsuse poliitika, mida ka teie siin saalis toetate, on mitmesuguste maksutõusudega loonud Eestis olukorra, kus meil on eurotsooni kõige kõrgem hinnatõus. Tõenäoliselt läheb selle maamaksueelnõuga täpselt samamoodi nagu teie teiste algatustega. Me võime juba näha, mis on Rae vallas juhtunud. Väikekortermajade maksud alanesid, aga ülejäänud põliselanikel maamaks tõusis, sest nende krundid on suuremad. Kas tegelikult teie maamaksu tühistamise idee tulebki välja eelnõu seletuskirjast, kus on loetelu, mida eelnõu vähendab? Üks punkt selles loetelus on väide, et eelnõu vähendab põlisasumite säilimist.
Kadri, ma hea meelega laenan sinule need head sõnad! Ei ole mingi paha asi seda eelnõu toetada. Aga mul on hea meel, et sa tõstatasid sellesama termini "põlisasumid". Kui me vaatame riigi eluasemevaldkonna arengukava, siis põlisasumite säilimine, see, et põlisasumite elanikud oleksid võimelised majanduslikult oma kodu eest hoolitsema, et need asumid ei oleks mitte agressiivsete uusarendajate pideva surve all, on tegelikult hästi tõsine küsimus. Tallinna puhul on kahetsusväärne, et maamaksu 2,5-kordne tõus on ka sellest aspektist seadnud põlisasumite jätkusuutlikkuse surve alla. Paraku on kulukuse mõttes efektiivsem ehitada niisugust tüüpi korterelamuid, mis kindlasti miljööväärtust kahandavad. See on tõsiasi, mida me nendes asumites ringi sõites oma silmaga võime näha.
Aitäh! Peeter Võsa, teine küsimus, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Mul on ettekandjale küsimus, mis seondub minu eelmise küsimusega. Kui teie ei saa Rahandusministeeriumi spetsialistide seisukohast aru, siis kas Rahandusministeeriumis on viletsad spetsialistid või on viga teis, et te aru ei saa?
Ma olen kaugel sellest, et kuidagi kritiseerida Rahandusministeeriumi spetsialiste. Eile vist rahandusminister viitas, et ta kirjutas selle lause sinna isiklikult. Minu arvates on see arusaam, millised mootorid eluasemeturgu rahvusvaheliselt käivitavad, kindlasti väga oluline arutelu objekt. Rahandusminister on ühe seisukoha esitanud. Rahvusvaheliselt üldine arusaam, mis kajastub ka OECD raportites, on see, et eluasemeturu põhilised regulaatorid, surve muutjad on demograafilised muutused, ennekõike immigratsiooniga seotud demograafilised muutused maailmas. Aga see, mis on majanduslike otsuste mõju, on pikema arutluse teema.
Palun, Inara Luigas, teine küsimus!
Aitäh! Austatud ettekandja! Koduomanike maamaksust vabastamine tegelikult koormab kohalikke omavalitsusi: nad peavad hakkama teatud andmeid sisestama, tegema erisusi jne. Järgmine etapp, Maksu- ja Tolliamet peab kõiki neid makseid vaatama jne, jne. Nii et kogu selle seaduse rakendamine nõuab aega ja ressursse, sh maksumaksjate raha. Kas te ei ole mõelnud, et näiteks Rahandusministeerium teeks kindlaks need koduomanikud, arvutaks välja pindalad ja teeks otsese kompenseerimise ilma maksust vabastamiseta? See seadus oleks võinud kanda sel juhul pealkirja "Koduomanike kompenseerimise seadus".
See on kindlasti huvitav mõte, mida rahanduskomisjonil tasub arutada. Aga sellisest mudelist me eelnõu koostamisel küll ei lähtunud. Ma pean tunnistama, Inara, et seaduse rakendamiseks on tõesti vaja teatud aega. See ei ole niisama, et me võtame seaduse vastu ja homme on võimalik seda kohe kohaldada. Siin on vajalik andmebaasides asjaomaste isikute ringi tuvastamine, selle info edastamine maksuhaldurile, menetluse teostamine. Seetõttu ongi mõistlik eelnõu venituseta menetleda.
Palun, Mailis Reps!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Täna on päris mitme tunni jooksul üsna põhjalikult räägitud erinevatest küsimustest selle eelnõuga seonduvalt ja ka sellest, et eelnõu on selgelt toores. Nagu ma aru saan, on teil olemas mingid mõttekojad ja töörühmad, kes eelnõu arutanud on, ning üks versioon, kuidas kohalikele omavalitsustele saamata tulu kompenseerida, on see, et maamaks kui selline kaotada kas siis 1500 ruutmeetri või ka suurema maa puhul ja kompenseerida see raha omavalitsustele hoopis tulumaksuosa protsendi suurendamisega. Kui suur see protsent peaks olema, et maamaks kui selline üleüldse kaotada?
Tõtt-öelda säärast väga lennukat ideed, et maamaks üleüldse kaotada, koalitsioonis kokku lepitud ei ole. Koalitsiooni kokkulepe puudutas ühte asja: kodualuse maa maksust vabastamist. Iseenesest ei saa maamaksu vastu maa tsiviilkäibes oleku ja muude asjaolude tõttu – näiteks võib tuua kogukonna tulude saamise – kuidagi olla. Küsimus on selles, kas me näeme kodudes nende iseloomult ja otstarbelt ka mingit muud vara ja ühiskondlikku väärtust, mida toetada.
Aitäh! Palun, Mailis Reps, teine küsimus!
Teine väga lennukas argument, mille te täna olete välja käinud, on see, et üks maamaksu kaotamise peamisi põhjuseid on see, et teile on teada üsna mitu inimest, kes just mõnes põlisasumis on sunnitud lausa oma kodust loobuma. Praegu on seadusega ette nähtud võimalus, nagu teiegi mainisite, et lisaks vanadele ja invaliididele on maamaksu osas erand tehtud ka represseeritutele. Ehk võiks selle asemel, et maamaksu osas riigi ja omavalitsuse suhted segamini ajada, lisada ühe kompenseeritute grupi veel, näiteks suurpered, mitme lapsega pered? Või annaks kohalikule omavalitsusele võimaluse asjaomaseid erandeid veelgi rohkem kehtestada ja sellega oleks probleem lahendatud?
Eelmise parlamendikoosseisu ajal me andsime omavalitsustele õiguse vabastada kõik alalised elanikud maamaksust. Praegu arvan, et selliste erandlike isikute kataloog saaks väga mitmepalgeline ja lõpuks me jõuamegi selleni välja, et tegu on väga suure osaga rahvastikust. Ega ma asjata ei puudutanud oma sissejuhatavas kõnes seda, milline on elamufondi omandiline struktuur ja millises seisus meie elamufond tegelikult on. Usun, et meie elamufond on praegu sellise struktuuriga tänu otsustele, mis me 1990. aastatel langetasime – just seetõttu on omanike osakaal nii suur. Kui me ei soovi kardinaalselt hakata Eestis ühe inimpõlve jooksul omanike osakaalu ühiskonnas vähendama – näiteks Kesk-Euroopa keskmise näitajani 30% rahvastikust –, siis peab riik leidma meetmeid, mis tasakaalustaksid meie väga erineva sissetulekuga inimestel lasuvat kodukulude koormust.
Aitäh, Urmas Reinsalu! Teile rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu! Palun ettekandeks kõnetooli rahanduskomisjoni esimehe Sven Sesteri!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Rahanduskomisjonis oli seaduseelnõu, mis kannab numbrit 51 ja mis on koduomanike maamaksust vabastamise seaduse eelnõu, esimest korda arutusel 19. mail. Siis tehti menetluslikud otsused arutada seda komisjonis 30. mail ja suunata saali 31. maiks ehk tänaseks. 30. mail toimus sisuline arutelu. Algatajate esindajana tutvustas eelnõu Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni esimees Urmas Reinsalu. Eelnõu eesmärkidest on härra Reinsalu siin kahe tunni jooksul andnud suhteliselt põhjaliku ülevaate. Kordan üle, et tegemist on koduomanike maamaksust vabastamise ja seega kodukulude vähendamisega. Komisjoni olid kutsutud ka rahandusminister ja Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna esindajad. Komisjonis oli laiali jagatud Vabariigi Valitsuse arvamus, mis oli selgelt toetav. Samas pidas Vabariigi Valitsus oma toetust väljendades vajalikuks eelnõu pärast mõne küsimuse läbiarutamist täiendada. Seda me saame teha kahe lugemise vahepeal, kui esimene lugemine peaks täna edukalt minema. Annan nüüd kiire ülevaate teemadest, mida komisjonis menetleti. Kõik need teemad on täna siin üle käidud ja isegi kaks või kolm korda põhjalikumalt kui komisjonis. Aga lühidalt oli arutelu sisu järgmine. Esitati küsimusi eelnõu eesmärgi kohta. Eelnõu eesmärk on maksuvabastus, mis peaks seonduma maksumaksja elukohaga. Maksuvabastuse taotlejad ei tohiks saada samal ajal rendi- ja üüritulu. Räägiti pealkirja võimalikust muutmisest ja vajadusest seda muuta. Sellele viitas ka Rahandusministeerium oma kirjas. Komisjon jäi seisukohale, et sellele pööratakse tähelepanu: pealkiri vaadatakse normitehniliselt üle, et see sisaldaks muudetava seaduse nime. Komisjonis oli loomulikult arutusel kohaliku omavalitsuse tulubaasi vähendamise kompenseerimine, millest täna on siin saalis väga pikalt räägitud. Leiti, et kompenseerimise aluseid tuleb veel arutada, selleks on tulevikus mitmesuguseid võimalusi. Vabariigi Valitsus eesotsas Rahandusministeeriumiga hakkab sellega tegelema. Kogu teema tõuseb üles peaasjalikult aastal 2013, kui vastavalt sellele eelnõule peaks maamaksuvabastus kehtima hakkama. Mõju kohalikele eelarvetele on 17 miljoni euro ringis. Räägiti ka maamaksust vabastamisest maa sihtotstarbe kontekstis. Arvata võib, et esimese ja teise lugemise vahepeal täpsustatakse eelnõu selles mõttes, et maamaksust vabastatakse elamumaa ja ka maatulundusmaa koosseisu kuuluv õuemaa kõlvik. Selles osas peaks kahe lugemise vahel täpsustuse tegema. Räägiti ka eelnõu seletuskirja kvaliteedist, millest tänagi juttu on olnud. Komisjon teeb kindlasti eelnõus vajalikud muudatused ja koostab uue seletuskirja. Veel räägiti istungil sellest, milline on seadusmuudatuse mõju majandusele. Seda Urmas Reinsalu siin juba selgitas. Küsiti, kas kohalike omavalitsuste liitude esindajatega on suheldud – kas on aru peetud ja nende arvamust küsitud. Siinkohal annan teada, et 6. juunil toimub meil kohtumine omavalitsusliitude, maksumaksjate liidu, omanike keskliidu jt huvigruppide esindajatega. Oleme kõik ühise laua äärde kutsunud. Kui kõik need asjad olid ära räägitud, langetas komisjon alljärgnevad otsused. Esimene otsus oli võtta eelnõu päevakorda 31. mail – see otsus oli küll juba varem tehtud – ja esimene lugemine lõpetada. Selle poolt oli 6, vastu 3 ja erapooletuid 2. Seega komisjon toetas esimese lugemise lõpetamist. Teine ettepanek oli määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 3. juuni kell 12. Selle poolt oli 6 ja vastu 5, erapooletuid ei olnud. Seega leidis ka see ettepanek komisjonis toetust. Viimane hääletatud otsus oli teha pärast esimese lugemise lõpetamist ettepanek panna teine lugemine Riigikogu istungi päevakorda 9. juunil. Selle poolt oli 6 ja vastu 5 komisjoni liiget, erapooletuid ei olnud. Aitäh!
Aitäh! Palun, Kadri Simson, teine küsimus!
Aitäh! Lugupeetud rahanduskomisjoni esindaja! Teie ettekandest jäi kõlama mõte, et te saite ka rahanduskomisjonis aru, et seadusega ei saa linnadelt ja valdadelt ära võtta maksutulu ilma nende ülesandeid vähendamata või siis seda maksutulu kompenseerimata. Kas rahanduskomisjon jäi siis sellisele seisukohale, et seda seadust ei saa vastu võtta enne, kui kompenseerimismehhanism on selgeks vaieldud? Vastasel juhul see eelnõu lihtsalt ei vastaks seadusena vastuvõtmise korral reeglitele.
Hea küsija! Ütlen kohe etteruttavalt ära, et ei, sellist positsiooni komisjon oma liikmete seas ei kujundanud. Urmas Reinsalu tõi eelnõu algatajate esindajana välja sellise huvitava nüansi, mida minu arvates ka kõik saalis olijad võiks teada, et tegemist on riikliku maksuga, mille puhul tegelikult riigil ei ole kohustust tagada kohalikele omavalitsustele seda tulubaasi. Küll aga on koalitsioon kokku leppinud, et probleemile leitakse lahendus 2013. aasta kontekstis. Niisuguse poliitilise signaali on koalitsioon selgelt välja saatnud ja kindlasti koalitsioon hakkab sellega ka tegelema, kui aeg on käes.
Palun, Olga Sõtnik, teine küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Ma palun vabandust, et ma ei viibinud teie sõnavõtu ajal saalis ega kuulnud, võib-olla te olete sel teemal juba rääkinud. Aga palun öelge, kas te olete komisjonis seda kompensatsioonimehhanismi arutanud. Tundub, et see on päris huvitav küsimus, kuna maamaksumäär on kohalikes omavalitsustes erinev. Mis põhimõtetel see mehhanism tööle hakkab? Kas hakkate kõikidele mingi ühesuguse protsendi põhjal kompenseerima või lähtute sellest, kui suured olid maamaksu laekumised eelnenud aastatel? Mida teha sel juhul omavalitsustega, kus maamaks on juba kaotatud, näiteks Harku vallaga? Võib-olla aastaks 2013 on neid omavalitsusi veel juurde tulnud. Kas te olete seda arutanud?
Kõigepealt ütlen selle asja ära, et soovitan alati saalis olla. Siis te olete kursis, mida siin räägitakse. Koridoris võib-olla tõesti kõike ei kuule. Aga mis teie küsimusse puutub, siis kompensatsioonimehhanism on tõesti teema, millega peab hakkama nüüd tegelema. On mitu võimalust: kas teha seda võimalike tasandusfondide kaudu, maa ümberhindamise kaudu või mingil muul moel. Ei maksa unustada, et raha, mis tuluna riigile laekub, ei ole n-ö üks kindel toru. On erinevad tuluallikad ja võib-olla on ka võimalus, et me tänu majanduse tõusule saame selle ära kompenseeritud. Kindlasti see teema on üleval, aga ärge unustage, et see muutub aktuaalseks aastal 2013.
Aitäh! Palun, Lembit Kaljuvee, teine küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Sven, ütle, kui palju te arutasite komisjonis seda, et tegelikult läheb Eesti selle seadusega vastu seda voolu, mida mööda ülejäänud arenenud maailm läheb. OECD ja IMF on ju Eestile välja pakkunud maad ja kinnistuid rohkem maksustada. Ma huvi pärast küsin. Näiteks minu Kanadas elav onu maksab Calgarys oma 700-ruutmeetrise kinnistu eest 300 dollarit kuus. See teeb üle 3000 dollari aastas. Mujal maailmas minnakse teises suunas, me läheme nagu vastuvoolu. Rahanduspoliitiliselt see nagu ei ole õige. Mis komisjon sellest arvas või kui palju te sellel teemal rääkisite?
Hea Lembit! Komisjon seda teemat ei arutanud. Kui te olite varem saalis, siis peaksite teadma, et analoogne küsimus küsiti ka Urmas Reinsalult ja ta andis eelnõu algatajate esindajana vastuse. Nii oli tal võimalus enda kui poliitiku seisukohta selles küsimuses selgitada. Kui te aga seda nüüd minult küsite, siis annan ausalt teada, et ma ühinen sada protsenti Urmas Reinsalu arvamustega. Teema kui selline, kõik see, mida meile ette kirjutatakse, kõik need ettepanekud, mis meile tehakse – need ei ole täitmiseks, vaid nõuandva iseloomuga. Urmas Reinsalu tõi minu meelest väga hea näite, et samad asutused on kunagi teinud ettepaneku ka pensioni ülemise otsa külmutamiseks ja lae kehtestamiseks. Me ei võtnud omal ajal seda positsiooni. Nii et eks see ole meie otsustada, kas me liigume üht, teist või kolmandat teed pidi. Tähtis on see, et kõnealuse seaduse vastuvõtmisega inimeste elujärg paraneks ja selleks me kõik siia valitud oleme. Aga see on tõesti minu isiklik seisukoht, ma pean vabandust paluma, et komisjon seda selles kontekstis ei arutanud.
Aitäh! Palun, Vladimir Velman!
Tänan väga, lugupeetud istungi juhataja! Hea komisjoni esimees! Teada on, et maamaksu suurus sõltub maa korralisest hindamisest. Viimane hindamine toimus 2001. aastal. Millal toimub uus hindamine?
Hea küsija! See on oluline küsimus ja oluline informatsioon. Tõsilugu, eelnõu algatajad, kaks fraktsiooni, on pidanud nõupidamisi Rahandusministeeriumiga, kellelt, nagu te teate, on tulnud hulk tähelepanekuid. Ka oleme konsulteerinud näiteks Maksu- ja Tolliametiga. Kui küsida, miks, siis on selge, et ühel hetkel tekivad teatud administreerimisküsimused. Sellised konsultatsioonid on seega toimunud. Rahandusministeeriumi kirjale, mis, ma rõhutan, oli toetav kiri, küll aga teatud märkustega, on tegelikult juba lahendused olemas. Aga ma kinnitan teile, et esimese ja teise lugemise vahepeal me komisjonis muidugi arutame eelnõu ning sinna tuleb kindlasti mitmeid täpsustusi ja muid muudatusi sisse. Elamumaa mõiste, tihe- ja hajaasustuse mõiste jne. Eks me teise lugemise ajal näe, mis meie laudadele toodud on.
Aitäh! Palun, Eiki Nestor, teine küsimus!
Aitäh, juhataja! Austatud komisjoni kaasettekandja! Kas sellest tekstist, mis meil on, jääb ka midagi järele?
Ma arvan, et kui me teise lugemise ajaks siia saali tuleme, siis me näeme, mis on järele jäänud ja mis on juurde tulnud. Meie kõigi ühine eesmärk on, et eelnõu, mis ühel hetkel, loodame, muutub seaduseks, oleks hea, inimestele vajalik ja kasulik. Nii et kui keegi tunnetab endas jõudu seda eelnõu paremaks teha, siis olge kena, andke teada! 3. juuni kella 12-ni on aega, kui täna see eelnõu esimese lugemise läbib. Mida siin soovida saab? Meie mõte on kindlasti üks: kõik peab sündima inimeste heaks!
Aitäh! Palun, Peep Aru!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud ettekandja! Kas rahanduskomisjon arutas seda, milline on selle eelnõu edasise arutamise tempo? Kas me koduomanike jaoks hea eelnõu suudame vastu võtta veel enne jaanipäeva või jääb see sügisesse?
On pakette ja eelnõusid, kaasa arvatud see koduomanike maamaksust vabastamise seaduse eelnõu, mille koalitsioon tahab seadustada juba kevadistungjärgu jooksul. Kordan, nii on ka selle eelnõuga 51. Ajaliselt, ma usun, jõuame ilusasti. Vaadates praegu muudatusettepanekute esitamise tähtaega, eeldan, et kolmas lugemine võiks tulla lähinädalatel. Nii et ma usun, et me jõuame.
Aitäh! Palun, Enn Eesmaa!
Aitäh! Austatud ettekandja! Ühes oma hiljutises vastuses sa ütlesid väga julgustava kommentaari, et töö selle eelnõu kallal käib n-ö iga päev ja teinekord võib mõte tõepoolest olla kiirem kui selle fikseerimine seaduseelnõus. Minu küsimus on järgmine: kas konkreetselt Rahandusministeeriumiga peetud läbirääkimistes on olnud ka sellest juttu, et eelnõusse tuleb sisse säte, mis kuupäeva seisuga maaomandi kuuluvus ning rahvastikuregistri seis arvesse võetakse? Praegu see puudub.
Üks moment, ma kohe vaatan, meil peaks siin olema selline lause. Kui kõik ilusti läheb ja esimene lugemine lõpetatakse, siis peaks tulevikus suure tõenäosusega olema nii, et § 11 täiendatakse lõikega 24, mille järgi käesoleva paragrahvi lõikes 22 nimetatud maksuvabastust kohaldatakse vabastuse aluse tekkimisele järgneva aasta 1. jaanuarist ja kui maksuvabastuse alus tekib 1. jaanuaril, kohaldatakse maksuvabastust samast päevast. Selliseid täpsustusi juba tehakse ja ikkagi eesmärgiga eelnõu paremaks muuta.
Aitäh, proua juhataja! Hea ettekandja! Ma olen mitu tundi jälginud seda diskussiooni ja mulle tundub, et mõni küsimus on neli korda esitatud, seejuures neli korda erineval moel küsitud ja vastatud. Aga kuna sina kui komisjonipoolne ettekandja oled ikkagi piiratud ainult komisjonis toimunud aruteluga, siis ma tahtsin küsida, et järsku on sul enda poolt ka midagi lisada selle koduomanike maamaksust vabastamise seaduse eelnõu kohta. Ehk on midagi jäänud käsitlemata? Ma annan sulle nüüd võimaluse.
Hea Indrek! Vaata, kui opositsionäärid esitavad sellise küsimuse, siis ma saan vastata. Kui koalitsiooni esindaja esitab samasuguse küsimuse, siis varsti tõuseb siin kellegi käsi ja öeldakse, et, vabandust, protseduuriline küsimus, seda komisjonis ei arutatud. Välistamaks seda, ma jätan sellele pikemalt vastamata. Küll aga ütlen lühidalt: ma toetan seda eelnõu kindlalt ja arvan tõesti, et selle eelnõu vastuvõtmisega jääb Eesti kodanikele 17 miljonit Eesti krooni reaalselt kätte. See on raha, mis nende taskus tulevikus on.
Palun, Heimar Lenk!
Aitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Ma arvan, et komisjonis seda vist ei puudutatud, aga küllap te oma erakonnas olete arutanud, kui palju hääli peaks see eelnõu teile järgmistel valimistel tooma, kui see nüüd seaduseks saab. See on ju kummardus ühele elektoraadi osale teiste maksumaksjate arvel!
Me seda komisjonis tõesti ei arutanud. Aga kui te niisuguse küsimuse tõstatasite, siis vastan, et meil ei ole selliseid arvutusi tehtud, nagu, ma kujutan ette, tehakse Tallinna linnas, kus ühelt poolt võetakse mitmesuguseid makse ja teiselt poolt antakse 500 krooni või nüüd juba 1000 krooni pensionäridele raha ja arutatakse, kui palju võiks selle pealt hääli tulla. Me ei tee selliseid arvutusi.
Palun, Kadri Simson, protseduuriline küsimus!
Aitäh! Eelnõu seletuskiri kubiseb vigadest ja päris täpselt aru ei saagi, mida see seadus muudab. Kõneleja nüüd rääkis, et eelnõu rahaline mõju on 17 miljonit Eesti krooni. Kas äkki saaks selgust, kas viga on seletuskirjas, kus räägitakse eurodest, või on viga rahanduskomisjoni esimehe arusaamises, kes räägib Eesti kroonidest?
Ma õiendan selle kohe ära. See on hea, et peale kolmetunnist debatti te olete veel väga tähelepanelik. Tõsilugu, tegemist on 17 miljoni euroga. Aitäh teile!
Palun, Valeri Korb!
Aitäh, proua juhataja! Lugupeetud rahanduskomisjoni esimees! Mainisite seda, et seadus jõustub 1. jaanuaril 2013. Minu küsimus on sellega seotud. Kas komisjonis arutati seaduse jõustumist varasemal ajal, ütleme, 1. jaanuaril 2012?
Aitäh! Ei olnud. Tõsilugu, ei olnud. Praegu on ikkagi teemana üleval ainult 2013. aasta 1. jaanuar.
Palun, Mihhail Stalnuhhin, protseduuriline küsimus!
Aitäh, proua juhataja! Mul on küsimus teile kui juhatuse liikmele. Kuidas see seadus sattus päevakorda, kui ta on vastuolus Riigikogus menetletavate eelnõude normitehnika eeskirjaga? See on uus seadus, see ei ole mingi seaduse muutmine. Eelnõul pole ei sissejuhatavat osa ega rakendussätteid, see ei vasta eesti keele normile ega normitehnika nõuetele, ka ei arvestata põhiseaduslike institutsioonide ja kohalike omavalitsuste pädevust ning enesekorraldamise õigusi. Seda kõike siin ei ole. Ma palun paljude Riigikogu liikmete nimel vastata küsimusele, kuidas selline eelnõu jõuab üldse meie päevakorda.
Vastavalt Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele paneb Riigikogu juhatus päevakorda eelnõusid vastavalt komisjonide ettepanekutele. Nii täpselt eelnõud päevakorda jõuavadki. Riigikogu juhatus ei kontrolli ei kirjavigasid ega sõnastust. Palun, teine protseduuriline küsimus!
Siis ma tahaksin teada, millega tegeleb teie kantselei. Rahanduskomisjonis on nagu enamikus komisjonides häälte ülekaal täpselt selline, et suvaline fantaasia suvalises vormistuses võib jõuda teie kätte. Aga teie oletegi selleks ametisse pandud, et kõik vastaks Riigikogus kehtivale normitehnika eeskirjale. Te ju ise võtsite selle dokumendi vastu. Miks te ei täida kehtivaid nõudeid?
Aitäh! Kolmanda päevakorrapunkti käsitlemine jätkub homsel istungil, 1. juunil ja selle koha pealt, kus see täna pooleli jäi. Tuletan meelde, et täna toimub siin istungisaalis laste ja perede toetusrühma asutamine. Kena päeva jätku! Istungi lõpp kell 13.01.