Уважаеми народни представители, моля за регистрация. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, ще Ви представя Проекта на програма за работата на Народното събрание за периода от 13 до 15 април 2022 г.: 1. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване. Вносители: Антон Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. Приет на първо гласуване на 31 март 2022 г. 2. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за здравето. Вносители: Антон Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г. Приет на първо гласуване на 31 март 2022 г. 3. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност. Вносители: Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. – продължение. 4. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за енергията от възобновяеми източници. Вносители: Владимир Табутов и група народни представители, 11 март 2022 г. 5. Законопроект за ратифициране на Писмо за оферта и приемане BU-B-UCH Радиокомуникационно оборудване (Letter of Offer and Acceptance (LOA) BU-B-UCH Radio Communications Equipment). Вносител: Министерският съвет на 31 март 2022 г. 6. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за българските лични документи. Вносители: Маноил Манев и група народни представители на 9 март 2022 г. 7. Първо гласуване на Законопроекта за българския език. Вносители: Костадин Костадинов и група народни представители на 28 януари 2022 г. 8. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт. Вносител: Министерският съвет на 2 март 2022 г. Приет на първо гласуване на 23 март 2022 г. – точка първа за четвъртък, 14 април 2022 г. 9. Проект на решение за предприемане на действия във връзка с констатирана опасност от настъпване на невъзможност за Агенция „Пътна инфраструктура“ за осъществяване на дейностите по поддържане на републиканската пътна мрежа. Вносители: Настимир Ананиев и група народни представители на 30 март 2022 г. – точка втора за четвъртък, 14 април 2022 г. 10. Избор на управител на Българската народна банка. Процедурата по избор е съгласно правила, приети с Решение на Народното събрание от 16 март 2022 г. – точка първа за петък, 15 април 2022 г. 11. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Моля да гласуваме Проекта на програмата. Гласували 149 народни представители: за 117, против 24, въздържали се 8. Предложението е прието. Има направени две предложения за включване в дневния ред на основание чл. 47, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. И двете предложения са направени от парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Първото предложение е за включване като точка в Седмичната програма на Проект на решение за създаване на Временна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства, свързани с подписания от правителството Меморандум за един милиард долара с Gemcorp Capital Management Ltd. и IP3 Corporation с мотиви към него, № 47-254-02-34. Предложението е недопустимо на основание чл. 47, ал. 3, изречение последно от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, тъй като същото е направено и на 30 март 2022 г. и е отхвърлено от залата, поради което в продължение на един месец не може да бъде направено отново. [[Реплики.]] Да гласуваме ли другото предложение и тогава да Ви дам думата за процедура, или сега? Заповядайте, господин Ненков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Председател, моля все пак да подложите на гласуване предложения от нас Проект на решение за включване в дневната програма. Вие изразихте аргументи, че Правилникът не допуска да се подложи на гласуване и да се включи в дневния ред, но аз считам, че вече доказахме, че Правилникът по-скоро го използваме за някаква настолна книга, която няма абсолютно никакво значение, и примерите са много. Сега ми хрумна как миналата седмица Вие в много странен момент даже променихте и начина на гласуване, и дългопрокламирания нужен кворум, за да се приемат законопроекти и решения. Вие миналата седмица еднолично решихте да промените този начин на гласуване, така че аз мисля, че аргумент за това, че Правилникът не допуска едно такова гласуване, не е състоятелен. Затова Ви моля все пак да подложите на гласуване нашето искане и нека залата да прецени, а мисля, че най малко и обществото има необходимостта просто да разбере сега това, което подписа правителството, дали е меморандум, дали е писмо, имейл ли са получили?! Това са все важни въпроси, на които обществото трябва да получи своя отговор. Затова още един път апелирам да го подложите на гласуване и нека залата да прецени. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ненков. Александър Иванов – за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене към Вас. Наистина господин Ненков изтъкна аргументите, които и залата, и българското общество заслужват да чуят. За мен също този въпрос остана неизяснен, а се видя, че и за министър-председателя Кирил Петков остана неизяснен, защото в петък на наше питане по този въпрос той нямаше ясен отговор какъв ангажимент е поела българската държава за един милиард лева.
Долара.
Долара – поправят ме от залата. Ето, и аз съм объркан. Щом министър-председателят не знае, и аз се обърках. Затова, господин Председател, моля Ви да подложите тази точка за гласуване днес и нека залата да прецени дали един милиард долара са съществени, важни, или не са. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, но няма как да я подложим на гласуване поради чл. 47, ал. 3, изречение последно. Ще стигнем до разглеждане и на този проект за решение, уверявам Ви. Преминаваме към следващото искане, което е следното: да се проведе изслушване на министъра на външните работи Теодора Генчовска относно изявление на Жозеп Борел – върховния представител по външна политика и сигурност на Европейския съюз, по време на Съвета на Европейския съюз по външни работи в Люксембург и изявлението на Аналена Бербок – министър на външните работи на Федерална република Германия, по повод твърдението за съгласие от страна на Република България за започване на преговори за присъединяване към Европейския съюз през първото полугодие на 2022 г. на Република Северна Македония и Република Албания. Искането е точката да бъде включена в Програмата за петък – 15 април, като също така искането е изслушването да бъде проведено в закрито заседание. [[Реплики.]] Първо ще го подложим на гласуване, а след това, ако бъде прието, ще подложим може би в петък, като стигнем до него, дали да бъде закрито или открито. Заповядайте, господин Митов.
Уважаеми господин Председател, благодаря Ви. Уважаеми колеги, смятам, че е важно и затова е хубаво да подложим на гласуване искането за подобен тип изслушване. Прекалено много данни и факти се натрупаха напоследък, но разбира се, фактът, че изтече информация, която противоречи на твърденията на българските институции и лично на министър Генчовска, че има някакво обещание България да отвори пътя към Република Северна Македония за преговори в Европейския съюз още през лятото, това едно. Второ, министър-председателят твърди, че са били постигнати големи успехи по време на преговорите в Историческата комисия, което в крайна сметка противоречи на изказването на председателя на самата историческа комисия – професор Димитров. Предстои междуправителствено заседание, доколкото знаем, така че е необходимо да си изясним всички факти и обстоятелства около предстоящите събития по отношение на Република Северна Македония. Затовя смятаме за абсолютно необходимо министър Генчовска да бъде изслушана по темата и да видим докъде са стигнали преговорите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Митов. Подлагам на гласуване искането за включване в Програмата за петък да бъде включена точка – изслушване на министъра на външните работи Теодора Генчовска, като отделно ще гласуваме дали да е в открито, или в закрито заседание. Гласували 206 народни представители: за 114, против 1, въздържали се 91. Предложението е прието. Господин Хамид – за процедура.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаема госпожо Министър! Процедурата ми е по дневния ред. Предлагам разместване на точките в дневния ред, и по-точно: точка първа за петък да стане точка първа за четвъртък. Аргументите ми, колеги, са следните: любимият на всички ни министър Рашков има да отговаря в петък, господин Председател, на 88 въпроса и не е случайно, че Вие пак сте го сложили най-накрая. Току-що приехме още една точка за петък, макар че първата беше достатъчна, за да изяде цялото време за петък, така че пак да скриете любимия на всички ни министър Рашков. Преди малко смятахме колко петъка Ви трябват още, господин Председател, на това правителство, на това Народно събрание, за да може министър Рашков да отговори на първите 80 въпроса от тези 20 хиляди, които сме му обещали и които ще внесем. Той прие, че ще отговори на всичките 20 хиляди. Така че, всевишният здраве да му дава, дълго време да е министър, за да може да отговори, защото нашите избиратели чакат отговори. А Вие с теми като Българската народна банка гледате да скриете министър Рашков. Затова, моля Ви, освободете петъка за контрол. Нека Българската народна банка да мине като точка първа за четвъртък, още повече че от няколко дни аз съм буквално съсипан, защото чух, че моят кандидат се отказва от надпреварата, така че няма и да гласувам. [[Смях.]] Така че моля да подложите предложението ми на гласуване.
Господин Хамид, парламентарният контрол не се променя от това, колкото и точки да включим. [[Реплики.]] Обратно становище на предложението на господин Хамид Хамид? Няма. Гласуваме предложението на Хамид Хамид: точка 10 – избор на управител на Българската народна банка, да стане точка осма и първа за четвъртък. Гласували 208 народни представители: за 81, против 107, въздържали се 20. Предложението не е прието. Заповядате за декларация, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! От трибуната на това Народно събрание, както и в изявление по медиите, Българската социалистическа партия многократно заяви, че няма да допуснат България да окаже военна помощ на Украйна. Госпожа Корнелия Нинова – вицепремиер и министър на икономиката, на 1 април тази година от тази трибуна заяви твърдо: „Коалиционният партньор „БСП за България“ няма да позволи със средствата, с които разполагам: законни, парламентарни, на изпълнителната власт – няма да позволи България да бъде намесена във войната чрез доставка на оръжия, боеприпаси и стоки или технологии с двойна употреба.“ През февруари и март 2022 г. Европейският съюз отпусна 1 млрд. евро по линия на Европейския механизъм за подкрепа на мира, които ще допринесат за укрепването на способностите и устойчивостта на украинските въоръжени сили и защитата на цивилното население срещу продължаващата военна агресия. Чрез договорените мерки за помощ ще се финансира предоставянето на оборудване и спомагателни материали, като лични предпазни средства, комплекти за първа помощ, както и военно оборудване и платформи за произвеждане на смъртоносна сила с отбранителни цели. България е страна – членка на Европейския съюз. Тя участва и в Европейския механизъм за подкрепа на мира, като през 2021 г. е дала 2 млн. 581 хил. 696 лв. за заплащане на вноската към този механизъм, а за тази година в държавния бюджет са предвидени 3 млн. 330 хил. лв. Съгласно механизма някои държави могат да се въздържат от участие в това финансиране. България участва в изпращането на военна помощ за Украйна чрез Европейския механизъм за подкрепа на мира. Въпреки възможността да се изрази и друга позиция и да не се участва в това решение, България не се е въздържала, както посочи преди ден и Жозеп Борел – върховният представител по външна политика и сигурност в Европейския съюз: „България участва във въоръжаването на Украинската армия.“ Всякакви декларации и твърдения в обратния смисъл се обезсмислят от твърдението на европейските институции и техните представители. Факт е, че е одобрена военна помощ за Украйна, като България участва в това въоръжаване и косвено помага за продължаването на военните действия. Ето защо ние от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ задаваме въпроса на госпожа Корнелия Нинова: кога ще подаде оставка и Българската социалистическа партия ще напусне управляващата коалиция? България по никакъв начин не е заявила, че не иска да участва във военната помощ, която Европейският съюз оказва на Украйна. Не се разследва и по какъв начин в Украйна има българско оръжие, каквито сведения нееднократно излязоха по медиите. Макар и да разбираме, че всяка партия в управляващата коалиция може да има становище, различно от общото, от началото на това Народно събрание се доказва, че в името на властта всякакви безпринципни договорки влизат в сила, а мнението на българския народ, на избирателите, не се взема предвид при разпределянето на властта. Явно е, че България оказва военна помощ на Украйна чрез участието си в Европейския механизъм за подкрепа на мира въпреки мнението на огромната част от българския народ и това става със съгласието и участието на правителството. Затова призоваваме госпожа Корнелия Нинова да подаде оставка, както вече декларира, а БСП да напусне управляващата коалиция. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Гунчева. Господин Гуцанов, Вие за процедура?
За процедура.
Господин Гюров?
За декларация.
За декларация, добре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаема госпожо Гунчева, изнесохте преди малко твърде невярна информация. Така че много Ви моля, когато излизате от тази трибуна, да се съобразявате с реалните факти. Българската социалистическа партия пределно ясно сме казали, че по никакъв начин ние няма да участваме в гласуване, касаещо даване на каквато и да е военна помощ в подкрепа към Украйна. Пределно ясно и Корнелия Нинова като вицепремиер е заявила своята позиция – и като вицепремиер, и като председател на БСП. Така че моля Ви, не правете внушения, които са твърде далеч от истината. БСП е била безкрайно последователна в тази своя позиция и по никакъв начин няма да я промени. Така че от тази трибуна, казвайте единствено и само истината, а не Ваша интерпретация. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП за България.]]
Господин Гуцанов, процедурата не може да взима характер на реплика към декларацията обаче. Просто не може. Добре, Цончо Ганев за процедура и след това Андрей Гюров за декларация също.
Господин Председател, в началото на днешното заседание господин Ненков Ви обърна внимание, че нашият правилник – на българския парламент, се използва за всичко друго, но не и за да се спазва. Най-вероятно крепим бюрата и масите с него. Точно това наблюдаваме няколко минути по-късно след това изявление, което е абсолютен факт. Има за пореден път декларация от страна на ВЪЗРАЖДАНЕ и след това преди месец и половина – два господин Вигенин, сега Вие позволявате и не прекъсвате изказващия се да прави реплика и да обяснява и да иска обяснение за декларация. Извинявайте много, това е декларация. Не подлежи на анализ, на коментар от когото и да е било. Отвън са медиите – кой каквото иска да говори, но в момента имаме декларация. Много Ви моля да спазваме Правилника и да отнемате думата на когото и да е било в такава една ситуация. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Аз също посочих, че не следва процедурата да има характер на реплика към декларацията. Да чуем декларация от името на „Продължаваме Промяната“. Заповядайте, господин Гюров.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър, уважаеми български граждани! В последните дни виждаме опит за промяна на дневния ред на обществото. Дневен ред, който трябва да включва връщането на справедливостта, достойни доходи, повишаване на качеството на живот и самочувствието на българските граждани. В текущия обществен дебат настоящата опозиция се опитва да замете идеята как се стигна до това управление и защо хората поискаха промяната. В последните дни дори виждаме отказ от отговорно поведение и целенасочена кампания, която цели да провали управлението. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Да, в България има множество кризи, някои наследени, други международни. [[Смях и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Излизайки от ковид кризата, навлязохме в енергийната криза с нереформирана енергийна система, с тежка задлъжнялост и ангажименти, поети от предишното редовно управление. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] В Европа започна война. Обръщаме се към всички български граждани, за да напомним защо изобщо влязохме в политиката. Защо поехме управлението? Защо не се отказваме в турбулентни времена, когато срещаме съпротива и саботажи на всяка крачка от пътя си? Защото зад нас стоят интересите на българските граждани [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, възгласи: „Еее!“ от ГЕРБ-СДС]] , българските граждани, които отказаха да бъдат безобразно крадени, които отказаха да бъдат лъгани, които отказаха да бъдат заложници на корупционни интереси. Тези, които искат да се върнат от чужбина, които искат подредена и просперираща България, които искат бъдеще в своята Родина. Често чуваме за червените линии на този или онзи, но кои са червените линии на обществото? С какви очаквания ни натовариха българските избиратели? Борба с корупцията на всички нива, рестарт на икономиката, реформа на съдебната система, на образованието и здравеопазването, модернизация на армията, активна роля в Европейския съюз и на Балканите. Това са и нашите червени линии. Основната червена линия е отстояването на интересите на българските граждани. Ето защо още утре сме решени да закрием Спецсъда и Спецпрокуратурата. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Ето защо държим на контрола при отпускането на публични средства за пътна поддръжка. Това са парите на нашите данъкоплатци, на нас. Ето защо се борим за достойно заплащане на лекари и учители, за увеличение на пенсиите. Ето защо за нас приоритет са инвестициите в образованието, осигуряването на ръст на икономиката дори в условията на война в Европа. Основен наш фокус е облекчаването на ценовия шок, който конфликтът породи. Няма да се примирим с лобистки поправки, с корупционни практики. [[Смях, шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Никога няма да се откажем да се борим за пълна прозрачност в управлението на държавните средства. Отворени сме обаче да работим заедно за България. Отворени сме да продължим промяната на страната заедно с всички, които считат, че благоденствието на българските граждани е тяхната червена линия, от която няма да отстъпят. Защото правилното и справедливо разходване на публичните средства, привличането на инвестиции, осъществяването по правилен начин на заложените в Плана за възстановяване и устойчивост проекти в комбинация с Проекта за реформи ще променят осезаемо България, ще я направят по-справедлива, по-богата, ще ѝ осигурят модерно европейско бъдеще. Тази седмица правим първа голяма крачка с гледането на второ четене на закриването на специализираните съд и прокуратура, станали символ на превзетата държава. Партиите от управляващата коалиция се явиха на избори с тази заявка, с това обещание към избирателите. Следват реформа на Комисията за противодействие на корупцията, промени в Закона за обществените поръчки, Закона за устройството на територията и други ключови законодателни промени. Постигането на промяна в България може да стане само при работеща и истински независима съдебна система в България. Призоваваме всички да последват съвестта си и да вземат правилното решение, след което да продължим да работим стъпка по стъпка заедно, за да постигнем общите си цели. „Продължаваме Промяната“ е националноотговорна формация с държавническо поведение, поела ангажимент пред българските граждани за прозрачност, принципно управление и нетърпимост към корупцията, затова влязохме в политиката, затова ни се довериха българските граждани, а ние няма да ги подведем. Това сме ние. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Гюров. Декларация от парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Тома Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Парламентарната група на ГЕРБ СДС се оказа основен виновник за всички мелодрами, които се случват на управляващото мнозинство през последните седмици. Предполагам, че вярвате искрено, че ние сме саботирали на два пъти избора на управител на БНБ. Първия път направихме така, че да не бъде издигнат нито един кандидат, а втория път направихме така, че да се избиете за този пост. Предполагам, че ние сме виновни за това, че не можете вече няколко месеца да се разплатите със строителните фирми, защото си нямате доверие един на друг и не позволявате на Вашия министър на регионалното развитие да подписва документи. На него му се налага да ходи на протести срещу правителството, за което вероятно пак ние сме виновни. Предполагам, че обвинявате нас заради това, че сте се оплели в позицията за Македония и вече няма човек в България, който да е наясно каква всъщност е българската позиция за Република Северна Македония. Със сигурност и в Република Северна Македония вече няма човек, който да знае какво мисли България по този въпрос. И затова, колеги, Вие можете да вярвате, защото в последните шест-седем месеца вече всички сме наясно, че това е единственото, което можете да правите – да вярвате, обаче това не значи, че е така. Това са илюзии. Вие живеете в свят на илюзии – в света, в който можете да седите в министерския кабинет, да се усмихвате и да пожелавате щастлив уикенд. Но повече от това не можете! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] И все повече хора го осъзнават. Говорите за прозрачност, а представихте План за възстановяване и устойчивост, който никой не е чел. Нито един депутат – всеки от нас има достъп до класифицирана информация, не можа да се добере до тази информация, която Вие крихте в продължение на пет месеца, за да стигнем накрая до положението, в което да видим, че България ще се окаже най големият терен за батерии в света. Превръщате България в терен за батерии, а не в място, в което да живеят хора. Всичко това е Ваша отговорност. Връщате се към времената, в които сте се чувствали добре. Това е нормално психологическо състояние – когато на човек му е тежко, си спомня за хубавите времена. Хубавите времена, в които можехте да излезете и да кажете колко лошо управлява ГЕРБ, как ГЕРБ са виновни за всичко, как всичко може много лесно да се оправи, как ние ще дойдем усмихнати и за три-четири месеца всичко ще стане цветя и рози. Само че вече сте в другия момент, в тежкия момент – в момента, в който не можете да разделите баницата, на първо време. Имаше и такива Ваши симпатизанти навремето при Росенец, които молеха господин Доган да им даде и на тях нещо от баницата – така му казаха. Той тогава им каза: да, добре. Сега и ние ще Ви кажем, да, добре, на това, което казахте. Няма смисъл да губите политическа енергия в това да излизате от света на фактите и на действителността и да се пренасяте във Вашия свят на илюзиите, на фиксациите и на фикциите. Това е проблем за цялата държава, а не е само Ваш проблем. Вие сте партията – и се обръщам към „Продължаваме Промяната“…
Те не са партия.
…формацията, извинявайте, която носи огромната отговорност за управлението на държавата. Вие сте мандатоносителят и най-голямата политическа партия. Излизате от тук и казвате: опозицията диктува дневния ред на обществото. Ами, ако Вие констатирате подобно нещо, означава, че казвате, че нищо не правите. Щом сте позволили на опозицията да определя дневния ред на обществото, означава, че Вие не управлявате. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Впрочем в последно време в парламента дневният ред няма нищо общо с дневния ред на обществото. Не сме гледали нито един сериозен закон през последните шест месеца. Сега твърдите –невероятния Ви успех, че вече на второ четене ще се гледа закриването на Специализираната прокуратура. Само дето не се знае после какво ще стане, защото да закриеш нещо е много лесно, трудно е да откриеш, трудно е да създадеш, трудно е да инвестираш време и усилия в някакъв проект и накрая да видиш резултата му. Иначе е лесно да се закрие. И няма никакъв отговор на този въпрос. Единственият отговор, който чухме от представители на управляващото мнозинство, е, че те самите нямат гаранция какво ще се случи след това. Дойдохте на власт с подобна мантра – давайте да съборим всичко, пък после ще видим какво ще правим, то все ще е по-добре. Не е по-добре, колеги. Много по-зле е. Една година не сте пипнали нищо по магистралите, а сега сте се хванали за косите да видите изобщо дали ще отпуснете пари за това. А дупките по пътищата – имайте предвид, че няма наследени дупки. Има неподдържане на пътищата в продължение на една година, защото ходите и обяснявате, че е незаконно, а никой все още не е казал, че е незаконно това, което се е случвало. Никой не е казвал, че е незаконно! Вие го твърдите. [[Реплика от народния представител Иван Ченчев.]] И сега сте в положение да стоите и Вашият министър, господин Ченчев, да протестира против Вас. До този цирк стигнахме тук. И това е Ваша отговорност. Цялата отговорност за управлението е Ваша! За дневния ред на парламента е Ваша! За дневния ред на правителството е Ваша, не е на опозицията! Опозицията е тук, за да Ви посочва грешките. Тя не е тук, за да Ви прави дневния ред. Между другото, ако ни дадете ние да Ви направим дневния ред, съм убеден, че ще има много по-добър резултат. [[Реплика от народния представител Настимир Ананиев.]] Няма, господин Ананиев. Вашият дневен ред, колеги, в следващите седмици е много тежък. Първо, Вие ще трябва да отговорите на въпроса защо изобщо сте в управлението на страната.
За да Ви няма Вас!
Ето това е отговорът – за да ни няма нас, каза господин Свиленски. С това се изчерпва Вашият смисъл. Вие иначе нямате друг смисъл. Само че нас, колеги, ни има. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Само че нас ни има! И знаете ли какво следва от това? Следва, че Вас не трябва да ви има тогава, защото нямате смисъл, след като нас ни има. Ето, тук сме и не сме само тук. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] И може би трябва да го разберете, за да започне в крайна сметка българският парламент и българската държава да се държи адекватно в момент на много тежки политически предизвикателства – и геополитически, и финансови, и икономически. И едва ли има човек в тази зала, който ще отрече, че страната и обществото са поставени пред много сериозни изпитания, а в същото време получаваме отговор: ние сме тук, за да ги няма ГЕРБ. Знаете ли колко се интересува геополитиката от този Ваш смисъл на съществуване? Ще Ви кажа – изобщо не се интересува. Знаете ли колко се интересува ситуацията, в която се намира обществото, от Вашите вътрешнокоалиционни драми всяка неделя, от които новината обикновено е, че някой е тръгнал да бие другия. Стават три седмици, в неделя чакаме да излезе някой и да каже какво решение е взето на Коалиционен съвет и три седмици единственото решение, доколкото разбираме, е да не казвате какво сте взели като решение на този коалиционен съвет. Защото не сме чули брифинг на лидерите, да излязат и да кажат: начертали сме за следващата седмица или следващия месец да правим това, това и това. Не сме го чули. Знаете ли защо? Защото нямате механизми за взимане на решения. Шест месеца не можете да стигнете до момент, в който да измислите механизъм, по който да взима решения тази коалиция, така както прави всяка коалиция. И заради това няма и решения, заради това няма и дневен ред в Народното събрание. Заради това се занимаваме с ратификации, в което няма нищо лошо, а големият успех е, когато приемем някой закон, който обикновено е бил подготвян последните две-три години. Толкова за Вашето управление. Това, което ще Ви кажа, е, че ние няма да Ви пречим да грешите. Но едва ли ще можем да Ви помогнем да се държите по-адекватно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Сега, преди да преминем към… Вас не Ви споменаха, господин Свиленски.
Благодаря! Уважаеми господи Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Биков, никога не съм казвал да Ви няма Вас. Казах, че ние сме в управлението, за да не сте Вие в управлението. Това го искаха стотици хиляди български граждани – оставката на Борисов и оставката на Гешев. На базата на тези искания е това парламентарно мнозинство – да Ви няма в управлението. И докато мнозинството е в управлението, Вас няма да Ви има. Вие трябва да стоите далеч от управлението, защото тези дупки са наследени от Вас,…
Господин Свиленски, без реплики към декларацията, моля Ви!
…господин Биков. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Госпожо Атанасова, не ми казвайте какво да правя.
Господин Свиленски!
Има такава процедура! И както виждате, тя беше изпълнена. Благодаря Ви.
Колеги, без реплики на декларациите. За втори път от три декларации в рамките на днешния ден. Заповядайте, господин Иванов.
Благодаря Ви. Господин Председател, колеги, процедурата ми по начина на водене, господин Председател, е към Вас. Опитахте се да прекъснете господин Свиленски, който се разпозна по време на декларацията от парламентарната група на ГЕРБ, но Вие му отнехте думата, за което Ви поздравявам. Но само да Ви направя една друга забележка. Когато има декларации от парламентарни групи, нека да оставяме да се изслушваме, защото много пъти от залата се чуха възгласи, даже имаше цели реплики и изречения от колеги. Вие не им направихте забележка. На мен ми направи впечатление обаче, че това са колеги от управляващото мнозинство. И моля Ви, господин Председател, да им правите забележка и да им налагате наказания според Правилника, ако се налага, защото за мен като народен представител от опозицията е хубаво да чувам управляващите какво имат да кажат по въпроси, като например: къде изчезна фискалният резерв на държавата, който е 4,5 милиарда, какви решения има в борбата с инфлацията. Българските граждани вече се затрудняват да пазаруват, да си напълнят хладилниците, да посрещнат светлите Великденски празници, които идват. За бизнеса какви компенсации има с четворно, петорно по-големите цени на тока. За такива неща нека да се изказват управляващите. Но когато опозицията има декларации, които са с тон, който спазва добрия тон на парламентарната зала, да правите забележка на колегите от управляващото мнозинство, които репликират деклариращия, а не стават да се изказват по важните проблеми на обществото и дневния ред на България. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Иванов. Имаше реплики, така е. И по време на декларацията от Андрей Гюров също имаше реплики от опозицията. Призовавам всички да се изслушват независимо дали са съгласни със съдържанието на една или друга декларация. Преди да преминем към дневния ред, някои съобщения да Ви прочета. Постъпило е заявление от Андрей Гюров във връзка с подадена номинация за кандидат за управител на Българска народна банка. Информира, че оттегля своята кандидатура, издигната от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на: I. Чл. 65, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил изпращането и използването на самолети с техните екипажи от военнослужещи от състава на Военновъздушните сили на Република България до Словения и обратно и до Република Полша и обратно. В изпълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България са уведомени компетентните държавни органи. II. Чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България и кацането на територията на страната с невоенен характер на: военнотранспортен самолет с екипаж от състава на Военновъздушните сили на Швейцария, и самолет с екипаж от Военновъздушните сили на Република Азербайджан. Издадените заповеди са в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаещи преценка на военните параметри на преминаването, с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международните санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане над въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положителни становища от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. Уведомленията са постъпили на 8 и 11 април 2022 г., съответно с вх. № 47-203-09-32, 33, 34 и 35, и са предоставени на Комисията по отбрана. В Народното събрание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси е постъпил Отчет за изпълнението на програмния бюджет към 31 декември 2021 г. от Министерството на здравеопазването. Отчетът е предоставен на Комисията по бюджет и финанси и на Комисията по здравеопазване. На 8 април 2022 г. на Народното събрание е предоставено разработено и прието от Икономическия и социален съвет становище на тема „Териториални планове за справедлив преход. Цели, предизвикателства и очакван ефект“. С писмо на председателя на Народното събрание материалът е предоставен на Комисията по икономическа политика и иновации, Комисията по труда, социалната и демографската политика, Комисията по въпросите на Европейския съюз, Комисията по околната среда и водите, Комисията по енергетика, Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление, Комисията по транспорт и съобщения и Комисията по земеделието, храните и горите. От Националния статистически институт е постъпила информация за: „Стопанска конюнктура през март 2022 г.“; „Индекси на цени на производител на вътрешния и международния пазар в промишлеността – февруари 2022 г.“; „Ключови показатели за България“ – последни данни към 4 април 2022 г.; „Индекси на оборота в Раздел „Търговия на дребно“, без търговията с автомобили и мотоциклети през февруари 2022 г.“; „Индекси на промишленото производство през февруари 2022 г.“; „Индекси на строителната продукция през февруари 2022 г.“ Преминаваме към точка първа от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗДРАВНОТО ОСИГУРЯВАНЕ. Преди да дам думата на доцент Тонев за Доклада, заповядайте за процедура. Нали за процедура, господин Гаджев? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, госпожо Министър! Процедурата ми е по съобщенията, които прочетохте преди малко. Аз очаквах от Вас да добавите и още едно съобщение по Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили. За какво става въпрос? През уикенда шест товарни самолета на Китайската народноосвободителна армия са с разрешен полет да преминат през територията на Република България – посока Сърбия. Според китайските власти тези самолети са натоварени с военно оборудване, именно ПВО системи за Сърбия. Според сръбските власти са натоварени с военно оборудване – ПВО системи за Сърбия, в което няма нищо лошо – сръбската държава си е закупила ПВО от Китай. Интересното в случая е, че според българската страна тези самолети са натоварени с кранове и линейки! Явно има някъде някакво несъответствие, след като според доставчиците и получателите става въпрос за военно оборудване, а според българската страна, която е разрешила преминаването през територията на България, става въпрос за кранове! Някак някой май не си е свършил работата. Обръщам се към Вас с молба, господин Председател, да проверите за какво става въпрос, защото това по-скоро прилича на заобикаляне на Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили, когато подобен полет трябва да бъде разрешен по специален ред и този полет съответно да бъде докладван тук в Народното събрание. Нещо, което не се е случило и не се случва очевидно – по това, което Вие докладвахте по този закон малко по рано. Второто нещо, на което искам да Ви обърна внимание, за да не губя повече времето на залата – за една тема, която вече трета седмица Ви задавам. И тук става въпрос за обработката на въпросите за парламентарния контрол. Знаете, миналия петък и по-миналия петък вече Ви занимах с един въпрос относно проруски агенти в Народното събрание, който от 8 март седи в процес на обработка. Темата поне за мен е важна. Надявам се, че имате отговор, след като вече две седмици Ви питам за какво става въпрос и защо този въпрос още не е обработен, защото някак си иначе ще останем с впечатлението, че вносителят малко се е направил на министър на културата и е внесъл някакъв толкова гениален въпрос, че Вие вече един месец не може да го разберете! Затова се надявам да оправите поне на сайта, за да може и всички останали да се запознаят с въпроса, защото темата е важна, и наистина да ни отговорите какво се случва с тези полети. Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Получих информация, че миналата седмица съм прочел съобщение за тези полети. Ще погледнем стенограмите от заседанията от миналата седмица. Не си спомням, честно казано – затова казвам, че ще погледнем стенограмите. Относно другото – ще проверя след заседанието. Може да ми напомните и извън рамките на заседанието. Благодаря. Доцент Тонев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Първо ще помоля за процедура на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъдат допуснати в пленарната зала по т. 1 и т. 2 от дневния ред доцент Васил Пандов – председател на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса, и госпожа Жени Начева – директор на дирекция в Министерството на финансите.
Благодаря, доцент Тонев. Уважаеми колеги, подлагам на гласуване допуска в залата на посочените от Антон Тонев лица. Гласували 119 народни представители: за 116, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата господин Пандов и госпожа Начева. Заповядайте, доцент Тонев.
Благодаря, господин Председател. „Доклад за второ гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване, № 47-254-01-30, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г., приет на първо гласуване на 31 март 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване (обн., ДВ, бр. ...) “. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. По § 2 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 34 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 3 след думата „бежанец“ се добавя „хуманитарен статут“; б) създава се т. 3а: „3а. по чл. 33, ал. 1, т. 4а – от датата, определена в постановлението на Министерския съвет по чл. 40, ал. 10;“. 2. В ал. 2: а) в т. 2 след думата „бежанец“ се добавя „хуманитарен статут“; б) създава се т. 2а: „2а. за лицата по чл. 33, ал. 1, т. 4а – от датата, определена в постановлението на Министерския съвет по чл. 40, ал. 10;“. 3. Създава се нова ал. 3: „ (3) Лицата с предоставена временна закрила по чл. 1а, ал. 3 от Закона за убежището и бежанците имат право на медицинска помощ и медицински услуги по този закон и по Закона за здравето при условията и по реда за българските граждани с изключение на медицинска помощ, оказана в съответствие с правилата за координация на системите за социална сигурност.“ 4. Досегашната ал. 3 става ал. 4.“
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по наименованието на Законопроекта и параграфи 1 и 2, представени от председателя на Комисията по здравеопазването. Желаещи за изказвания? Радомир Чолаков. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, по заглавието, разбира се, няма да взема отношение, но ми се ще да взема отношение по § 2, чл. 34, нова ал. 3. Поправете ме, ако бъркам, но нали това е текстът, с който за лицата, поискали временна закрила, се въвеждат пълни здравни права като за осигурени български граждани? Това, колеги, мисля, че го дискутирахме вече един път при първото четене на Законопроекта и казахме, че тук се създава една несправедливост. В желанието си да сме много хуманни, ние всъщност нарушаваме основни принципи на здравното осигуряване и на статута на гражданите. Директива № 55 на Европейския съюз от 2001 г. изрично казва, че на лицата, ползващи се от временна закрила, трябва да бъде предоставено здравно осигуряване като за неосигурени лица, тоест в най-неотложни, спешни случаи. Нали така? Какво налага специално в този случай за лицата, ползващи се от временна закрила в момента, българската държава да дава пълно здравно осигуряване, след като това де факто са неосигурени лица?! Обективно, разбира се, те нямат принос към здравната система и няма как да имат. Но откъде здравната система взема тези средства, за да осигурява тези лица и да им предоставя здравни услуги напълно като за здравноосигурени български граждани? И Ви поставихме на първото четене, колеги, въпроса: защо не разглеждате правата, с които ще се ползват лицата, ползващи временна закрила, в тяхната система? Защо още не са внесени законови предложния, които уреждат тяхното право на труд? Защото, колеги, здравното осигуряване е следствие от положен труд и от даден принос към това общество. Защо ние не започнахме с труда – да позволим на тези хора да са полезни и да допринасят към националното стопанство, след което те, принасяйки към националното стопанство, естествено, че ще имат и осигурителни, и здравни права – пълни, като всички български граждани, а започваме обратно, като им даваме права на здравноосигурявани, които те обективно не могат да имат, защото не е справедливо и не е редно? Няма как да подкрепя този законопроект, защото това не е справедливо, не е редно, не е логично. Това не е системен подход, това не решава проблема с бежанците от Украйна, не решава въпросите с тяхното интегриране в българското общество, а просто дава някаква екстра, пак казвам, извадена от контекста, извадена от системата, само защото Министерството на здравеопазването първо е написало такъв законопроект и го е внесло, и ние сега трябва да го гледаме. Това, между другото, е доказателство – много малко, но все пак е доказателство за това, че управляващото мнозинство няма план, няма система, а има някакви хрумвания, които – дайте сега, имаме едно хрумване тук по отношение на бежанците от Украйна. На Министерството на здравеопазването нещо му е хрумнало, дайте да го направим, защото няма нищо по-добро, което да ни е хрумнало. Не може да се управлява държава по този начин, колеги, не може по този начин да се регулират процеси! Много Ви моля – не, Вие няма да го изтеглите, разбира се, ще го гласувате – нямате система. И пак Ви казвам – това, което се прави тук с ал. 3, не е справедливо по отношение на всички български граждани, които са се осигурявали, защото са полагали труд. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, господин Чолаков. Хасан Адемов – за реплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Председател на Надзорния съвет на Националната здравноосигурителна каса, госпожо Начева! Уважаеми господин Чолаков, съгласен съм с Вас, че Директива № 55 от 2001 г., която е активирана на 4 март от Съвета на Европа, на базата на която активирана директива Министерският съвет приема решение, на базата на което решение е предложен този законопроект на практика. Тази директива установява минимални стандарти за оказване на подкрепа. Това, че ние сме решили всички права, които ги имат българските граждани на здравно осигуряване, да ги предоставим и на бежанците от войната, не смятам, че е кой знае какъв проблем. Тук има един друг важен момент. Това, което Вие казвате, е изключително важно, защото става въпрос за трудовите права на тези граждани. Защото на практика осигурителните вноски са върху доход. Някакъв доход. След малко ще стане въпрос кой го определя този доход и как става тази работа. Изрично е казано в Законопроекта, че украинските граждани, които се осигуряват на друго основание, са изключени от този законопроект. Тоест този законопроект осигурява по отношение на здравноосигурителни права единствено и само тези, които не работят, не са си намерили още работа на пазара на труда. Тоест двете политики, естествено, че трябва да вървят успоредно, но за голямо съжаление едната политика изостава, и Вие сте прав в това отношение. Това, което исках да Ви кажа обаче, е, че този законопроект на практика урежда правата на тези, които не се осигуряват на друго основание.
Благодаря Ви, доктор Адемов. Втората реплика е за Елена Гунчева – имате думата.
Колега Чолаков, макар и донякъде да съм съгласна с Вас, Вие пропуснахте няколко важни неща. Макар и управляващите много да искат да покажат добри намерения – да уредят въпросите, свързани с бежанците от Украйна, то с това тяхно желание се стига до опорочаване на законодателството. Законопроектите се внасят необмислени, между първо и второ четене се правят предложения, които изцяло заменят законопроектите, а както вчера се оказа в Здравната комисия, на място се правят и устни предложения, които нямат нищо общо с първоначално внесените законопроекти. Макар и да е добро желанието на управляващите – призовавам ги малко повече да прецизират текстовете, които ни предлагат, още повече, че тези текстове, които се предлагат, са изцяло дискриминационни и са свързани само с бежанците от Украйна. Макар и в Закона това да не е посочено, в мотивите и в оценката на въздействието на всяка втора дума се споменават именно тези бежанци. Също така става и неясно от този законопроект откъде идва финансирането на тези здравни осигуровки. Нещо, което смятам, че е порок. Също така считам, че Докладът на Здравната комисия е непълен, защото изобщо не отразява направените обсъждания вчера в Комисията, където отново Комисията беше свикана извънредно. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Доцент Тонев, заповядайте, за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, госпожо Министър! Господин Чолаков, част от Вашите коментари са по същество. Както всички юристи в залата знаят, всеки един закон може да бъде подобрен, подобряван във времето, докато се доближи някъде до перфектността. Моето обръщение към Вас и към цялата зала – в моменти на кризи предложените мерки, за да дадат максимален ефект, трябва да бъдат навременни. Друг коментар, на който искам да върна към Вас, е, че става въпрос за една специфична диаспора, за която имаме данни, че по-голяма част от преминалите през нашата територия бежанци от военни конфликт в Украйна – ние, разбира се, не ги делим по националист – представляват основно жени и деца. Деца, които имат нужда от адаптация към нашата образователна система, като това трябва да бъде безопасно за нашите собствени деца и млади жени, които трудно биха били първи кандидати за работа, при положение че имат да се грижат за едно или няколко деца. Разглеждайки нашия законопроект, в един много широк смисъл мога да бъдат посочени много пороци, но предвид специфичната кризисна ситуация и предвид това с какви проблеми ще се сблъскваме, ако тези бежанци останат по-дълго на нашата територия, ние смятаме, че предложените от нас промени ще бъдат решения за тези възможни проблеми. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Тонев. За дуплика – господин Чолаков, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Благодаря за репликите на доктор Адемов и на госпожа Гунчева. Господин Тонев, не може в законодателство ад хок да работим с добри намерения в конкретен случай и да казваме, че понеже сега в този случай искаме да сме много хуманни, да нарушаваме логиката и принципите на законодателството и изобщо принципите на регулирането на обществените системи. Искам да използвам, между другото, понеже госпожа министърката на здравеопазването е тук, да се обърна към нея и да я попитам: тя намира ли за справедливо и за редно лица, ползващи се с временна закрила, на които наистина европейската директива е дала минималния стандарт, и тя знае защо е дала минималния стандарт – защото на запад наистина мислят системно, и те знаят, че за да получиш пълни здравни права, трябва да си допринесъл за обществото. Значи, ти влизаш в страната, дава ти се минимумът, поканват те на трудовия пазар и оттам вече започва да си върви цялата система. Колеги, завършвам с това: ние направихме предложение – групата на ГЕРБ-СДС – за изменение и допълнение на Закона за убежището и бежанците, в което Ви дадохме системния подход. Мястото, в което трябваше да бъдат правени законовите изменения, се казва Закон за убежището и бежанците, защото той е специалният закон по отношение на общите и през този специален закон едновременно трябваше да бъдат уредени трудовите права, здравните права, образователните права и всички други права. [[Реплики.]] Така ни се струва. Не, не, става дума, че оттам трябваше да бъдат правени в Преходни разпоредби измененията на другите закони, а не другите закони – това, което в момента се случва, да интервенират в Закона за убежището и бежанците. [[Реплики от народния представител Венко Сабрутев.]] Теб те чухме. Теб те чухме! Ние сме виновни. Само че Вие сте в батака. В момента ситуацията с бежанците е батак, моето момче. Батак! Не може да се оправите с него. [[Шум и реплики.]] И този закон не решава никакъв проблем, той просто създава друг проблем и с това, че разрушава социалната справедливост в българското общество. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Има ли други изказвания, колеги? Не виждам. Заповядайте за процедура, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Председател, мисля, че не е редно да се толерира такова поведение от преждеговорившия колега, който назидателно говори на „моето момче“. Тук няма твои момчета. Тук има народни представители, които са с равни права. Абсолютно всички. Така че моля да се наложи забележка за такова поведение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Действително сте прав. Господин Чолаков, вярвам го разбирате. Колеги, преминаваме към гласуване на наименованието на Законопроекта, както и на § 1, който е по вносител, и § 2, който е в редакция на Комисията. Гласували 122 народни представители: за 97, против 9, въздържали се 16. Предложението е прието. Заповядайте, доцент Тонев.
Благодаря Ви, господин Председател. По § 3 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В чл. 39 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 5 думите „както и лица с двойно българско и чуждо гражданство, които не се осигуряват по реда на този закон“ се заличават. 2. Създава се нова ал. 6: „ (6) Лицата с двойно българско и чуждо гражданство, които не се осигуряват по реда на този закон, заплащат стойността на оказаната им медицинска помощ, освен ако: 1. за тях е в сила международен договор, по който Република България е страна, или 2. пристигат от държава, на чужденците от която е предоставена временна закрила.“ 3. Досегашната ал. 6 става ал. 7.“ По § 4 има предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В параграф 4 се правят следните изменения и допълнения: В новата ал. 10: - В т. 1 след думите „вноски“ се добавят думите „по реда на чл. 40а, ал. 4а“. - В т. 2 след думата „вноски“ се добавят думите „се определя от продължителността на временната закрила“. - В т. 3 след думата „осигуряване“ се добавят думите „от датата на откриване на производство за предоставяне на статут за временна закрила“. - В т. 4 след думата „лица“ се добавят думите „от датата на откриване на производство за предоставяне на статут на временна закрила“. - В т. 5 след думата „вноски“ се добавят думите „до 25 число на месеца, следващ месеца, за който се отнасят“. - В т. 6 след думата „финансиране“ се добавят думите „Държавния бюджет“ за сметка на преструктуриране на разходи“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, като в него в т. 2, в текста преди т. 1 думата „акт“ се заменя с „постановление“.
Нека да спрем до §4. Само за Вашето предложение – Комисията подкрепя ли го или не?
Комисията подкрепя предложението на народния представител Антон Тонев.
След това за целия § 4.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, като в него в т. 2, в текста преди т. 1 думата „акт“ се заменя с „постановление“.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по така изчетените два параграфа. Заповядайте, доктор Адемов, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Начева, господин Пандов! Предложението, което правим ние в този параграф, е свързано със заявката на управляващите, че ще възстановят парламентаризма, че парламентът ще бъде този, който ще решава всичко, а не да делегираме права на Министерския съвет – по стария модел на прословутата джипка. Това, което Вие предлагате, е с постановление на Министерския съвет да се определят няколко параметъра. След малко ще Ви ги зачета, за да разберете колко е абсурдно това предложение. На първо място, Вие предлагате с постановлението на Министерския съвет да се определя доходът, върху който ще се осигуряват. С подзаконов нормативен акт определяме дохода. Колеги, четете Закона за здравното осигуряване. В чл. 40 е записано върху какъв доход се осигуряват отделните групи български граждани, в това число и тези, за които говорим в момента. Преди малко тук от председателя на парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ беше прочетено предизборно изказване, предизборна платформа, в която се казваше, че има червени линии, които няма да бъдат преодолени. Една от тези червени линии е да има прозрачност. Къде е тази прозрачност, като ние възлагаме на Министерския съвет с постановление да определят дохода, върху който ще се... Ами Министерският съвет може да определи доход върху 100 лв., върху 1,00 лв. Затова ние сме предложили съгласно действащото законодателство да се определя доходът. Съгласно чл. 40. На следващо място, Вие казвате, че в становището на Министерството на финансите е казано, че в чл. 19 от Закона за публичните финанси нормативни актове, които предвиждат увеличаване на разходи по бюджети на държавата, на Националната здравноосигурителна каса, на държавното обществено осигуряване, не могат да се приемат без промени в съответните закони, или ако се приемат, трябва да се приемат от началото на следващата бюджетна година. Сега, някой може ли да ми каже колко пари и къде е източникът на финансиране за тази дейност? Възлагаме на Министерския съвет отново да реши с постановление, а има ясен текст в Закона за публичните финанси. На следващо място, Вие казвате, че в становището на Министерството на финансите – изрично Министерството на финансите е попитано за становище по направеното предложение. Вие казвате, че в чл. 109, ал. 3 от Закона за публичните финанси Министерският съвет може да одобрява допълнителни трансфери и разходи по бюджети на първостепенни разпоредители с бюджетни кредити, тоест Министерският съвет може и да прави трансфери към първостепенните разпоредители на бюджетни кредити, може да прави трансфери и към друг бюджет, какъвто е бюджетът на Националната здравноосигурителна каса, но този трансфер трябва да бъде отразен в бюджета на Касата, а такова отразяване няма. Ето това са големите въпроси, на които търсим отговор в нашето предложение. И сега, вижте, най-интересната точка е т. 6: „Източник на финансиране“ са написали вносителите на този законопроект. Какво означава това? Тук професор Ангелов ми подсказва, че става въпрос за абсурд. „Източник на финансиране“, кой е този източник на финансиране? Народното събрание не иска ли да знае откъде ще се трансферират тези пари? Откъде, от кои други дейности, както казва Асен Василев? Нали трябва да вземем от едни дейности и да ги дадем на други? Откъде ще дойдат тези пари? Какво искате сега? Да положим мокър печат върху едно предложение, което нищо не ни казва – казва ни „Източник на финансиране“?! Ние сме предложили източник на финансиране – държавния бюджет. Сега в Закона за публичните финанси има различни инструменти. Единият инструмент е преструктуриране на разходи, ние сме използвали този инструмент. Има и друга възможност, разбира се, вътрешнокомпенсирани промени. Има най-различни варианти – ние сме използвали този вариант. Ако не Ви харесва този вариант, кажете по кой вариант ще се извършва този трансфер? Този въпрос е най-важният. Източникът на финансиране не е ясен. Ако ще са 100 милиона, ако ще са 10 милиона, ако ще са 20 милиона. Искам някой да излезе и да каже по какъв начин ще бъдат дадени на Националната здравноосигурителна каса. И вижте, постановлението трябва да се публикува, да бъде прието в едномесечен срок. Знаете много добре, че по Закона за нормативните актове постановленията подлежат и на обществено обсъждане. Хайде още един месец. Ами тези чужденци, тези украинци, бягащи от войната, може да ги няма в България тогава. Ние ще приемаме постановление. На следващо място, уважаеми колеги, искам някой от вносителите да излезе и да каже тук от тази трибуна – в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса има един текст, който казва, че за непредвидени и неотложни разходи са предвидени 174 милиона. Искам някой от вносителите да обещае, че няма да пипате тези средства за разходи за украинските бежанци.
Не могат да ги пипат.
Знам, че не могат да ги пипат, но искам някой да излезе да каже, че това няма как да се случи.
Времето Ви, господин Адемов.
Уважаеми колеги, не може в тази дискусия, която е свързана с възможността да се подобри предложеният проект, да бъдем обвинявани, че сме против това да решим проблема със здравното осигуряване на бежанците от Украйна. Няма такова нещо! Няма такъв човек в тази зала или ако има, са малко, от една определена парламентарна група, които не са съгласни навреме, преди малко доцент Тонев каза, че изключително важно е тази подкрепа да бъде навременна. Навременна, ама постановление на Министерския съвет – един месец публично обсъждане, един месец! Как навременно, колеги?
Господин Адемов, една минута вече повече от времето Ви. Извинявайте, че Ви прекъсвам.
Благодаря Ви много, господин Председател, за предупреждението, но аз искам да чуя отговор на тези въпроси, защото иначе няма как да гласуваме.
Благодаря Ви, доктор Адемов. За реплика Костадин Ангелов, след това Антон Тонев и доцент Чакъров – за трите. Заповядайте, професор Ангелов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, госпожо Министър! Доктор Адемов, ние от вчера също четем този текст и недоумяваме от нещата, които са написани в предложението на колегите за промяна в Закона за здравното осигуряване. Ние ще гласуваме „въздържал се“ по тези промени и ще подкрепим яснотата, която давате Вие в предложението за промени, но Вие задавате въпроси и търсите отговори. Няма откъде да дойдат парите. Ясно е, че няма откъде да дойдат парите и тук се опитваме с много думи, написани точки една след друга, алинеи, параграфи да замажем ситуацията, за да не кажем на тези хора, че пари няма. Истината е, че единствената възможност, от която могат да дойдат парите, е ако Министерството на финансите бръкне в неприкосновения резерв, вземе от Сребърния фонд, защото само той остана вече непипнат, или от двата ядрени фонда, които са в неприкосновения резерв. Така че, уважаеми господа управляващи, освен че фискалният резерв го стопихте до нула, остава да бръкнете и в Сребърния фонд и да финансираме украинските бежанци. Ние сме за тяхното финансиране. Ние сме за ясна технология за финансиране. Ние сме за подадена ръка, но много време беше проспано и ако ми казвате, че този закон сега е навременен. Не, не е навременен. Законът, освен че прави едни генерални промени, които противоречат на европейски директиви, законът не дава отговор на основния въпрос: кой ще плати тези пари, откъде ще дойдат тези пари, как ще стигнат до Касата, какъв е редът примерно за записването на тези украинци да ползват здравноосигурителни права при лични лекари и така нататък? Много повече въпроси – нула отговори.
Благодаря Ви, господин Ангелов. Доцент Тонев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър! Доктор Адемов, ние подхождаме много отговорно към Вашите предложения и най-вече конструктивни, с които има възможност да се подобрят условията, с които ние опитваме да променим Закона, но не можем и да не отбележим известната доза политическо говорене, което се случва по отношение на това. Никой от опозицията не споменава това, че всъщност в този закон не се предлага промяна и създаване на нови абсолютни права за тези бежанци, а става въпрос за временна помощ на хора, които, влизайки в нашата страна, в първите няколко месеца трябва да усетят това, че са приети от нас, и въз основа на това подобряване на техния статут, свързано и със здравна помощ, защото в този закон се обсъжда единствено и само здравната помощ, която те могат да получат. По този начин ние да предоставим една наистина територия на сигурност за тях и навременната здравна помощ, която те могат да получат, е едно от тези условия. По отношение на най-важния въпрос и той наистина е сериозен въпрос – откъде ще дойде финансирането. Както сме информирани вече всички, Европейският съюз създава фонд за компенсация на страните на първа линия. Този фонд най-вероятно до няколко дни или до седмици ще даде повече подробности на какви допълнителни финанси можем да разчитаме. Дотогава даваме възможност на Министерския съвет, който наистина в най неблагоприятната ситуация трябва да чакаме два месеца, но пък в обратната посока минималният срок, с който разполага Министерският съвет за влизане в действие на неговите постановления, е 14 дни и Вие добре го знаете това нещо. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че има възможности за подобрение, но това е нашето предложение, с което смятаме, че предлагаме решения, и то навременни. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Доцент Чакъров, за трета реплика.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Доктор Адемов, Вие основно поставяте въпроса за източника на финансиране с оглед на осигурителните вноски, които трябва да бъдат внесени в този случай. Ясно е, че всички искаме да подпомогнем този процес да се случи. Беше редно и нормална практика е в законодателството да има една ясна финансова обосновка и да бъдат посочени, но за съжаление, това не е сторено и наистина трябва да се получи отговор и да бъдем коректни към всички, които са на база солидарен принцип в осигурителния процес. Но аз искам да Ви обърна внимание и на още нещо, като предварително посочвам, че тук обхватът е доста по-широк, доста по-сериозен. В случая ясно е откъде евентуално биха дошли, но ще видим впоследствие, все пак стои субектността на държавата. Държавата – Вие считате ли, че е коректна по отношение на осигурителните вноски за тези лица, които сега в момента не е подходящо да изброяваме всички, и внася максималния размер? В този случай не е ли редно все пак да има и някакъв размер, който се посочва какъв ще бъде той, както за всички останали? Държавата ще изпълни ли в този случай ангажимента си така, както би следвало, както е разписано – това, което се отнася за бизнеса, за лицата, които се самоосигуряват? Трябва да има коректност, трябва да има равнопоставеност. Какво мислите Вие в това отношение? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Чакъров. Дуплика желаете ли, доктор Адемов? Заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми колеги, за репликите. Тези реплики ми дават възможност да припомня, че държавата не е най-коректният платец по отношение на здравните осигуровки. Защо казвам това? Защото числата показват съвсем друго нещо – 4 млн. 200 хил. български граждани, които ги осигурява държавата, трансферът към бюджета на Националната здравноосигурителна каса е 2 млрд. 43 милиона. Останалите до шест и няколко, до седем милиона – говоря за осигурени, останалите около три милиона и няколко хиляди осигурени съгласно националната статистика плащат останалите четири милиарда – до шест милиарда бюджет на Националната здравноосигурителна каса. Е, тогава как да възложим на тази държава, която прави тези вноски за здравно осигуряване, тя да решава въпроса с дохода, въпроса откъде да бъдат финансовите средства? Уважаеми господин Тонев, вижте, сега Вие говорите за временна помощ, ама тази временна помощ, вече войната е от 24 февруари, два месеца ще минат, докато Министерският съвет излезе с това постановление, ние ще търсим европейско финансиране, което ще дойде след шест месеца или след една година, в това време лечебните заведения ще трупат дългове. Или Вие сте на принципа, че всяка линия, която не е успоредна на правата линия, е грешната линия?! Не сме Северна Корея, уважаеми колеги! Погледнете малко в предложенията на опозицията. Усещането за самодостатъчност винаги играе лоша роля на които и да е управляващи! Говорим за нещо, което е съвсем елементарно. Кажете откъде ще дойдат тези пари – най-важният въпрос? Ще дойдат от европейско финансиране. Ами, запишете го по някакъв начин, ако искате, и ние ще Ви дадем текст. Защо, защо, защо приемаме такъв текст, който казва: „Източник на финансиране“? Кой е този източник на финансиране? Кажете го ясно. Излезте на тази трибуна – от кое перо ще вземем: дали от Министерството на транспорта, защото се усмихва господин Ананиев, или ще вземем от някое друго министерство? Кажете откъде ще ги вземем тези пари, за да ги дадем тук на бежанците?
Благодаря Ви, доктор Адемов. Елена Гунчева за изказване. Имате думата, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! В чл. 40, ал. 3 се посочва, че се осигуряват за сметка на държавния бюджет следните лица. Ние включваме лицата с временна закрила именно в тази група: лица, които се осигуряват от държавния бюджет. Аз изцяло споделям становището на доктор Адемов, че трябва да се знае точният източник на финансиране. Държавният бюджет вече го гласувахме, както и бюджета на Здравната каса. Откъде ще дойдат тези пари? Още повече че това не е едно временно състояние. В момента се говори, че в България има около 70 хил. бежанци от Украйна, само че войната продължава, те могат да станат 100 хиляди, 200, 300 хиляди. В момента в Европейския съюз има около 4 милиона бежанци от Украйна по данни от медиите. Какво правим? До каква степен ще бъде натоварен държавният бюджет и наистина откъде ще се вземат тези средства? Искам да поставя един друг аспект, дами и господа от управляващите, кога за последно сте говорили със своите избиратели? Знаете ли как реагират българските граждани на това, че на една много обгрижвана в момента от държавата специална група от определен етнос се дават права, каквито нямат дори българските граждани. Тези бежанци не се разграничават, които могат да си позволят да си плащат здравните осигуровки, от тези, които наистина нямат подобни възможности. Ноторен факт е това, че в България има много бежанци, на които стандартът им на живот определено е доста по-висок, отколкото на обикновените български граждани. Стотици хиляди българи са без здравни осигуровки, стотици хиляди си доплащат за лечението, много хора не могат да си позволят дори и лечение, защото нямат пари, въпреки че са здравноосигурени. Много деца не могат да си позволят родителите им да ги оперират и да ги лекуват в чужбина, защото няма пари, а в момента виждаме как държавата намира пари за чуждите. Аз нямам нищо против да помогнем на бежанците, но на тези, които наистина не могат да си позволят да плащат здравните осигуровки. И отново въпрос: откъде ще се вземат тези пари. Има ли някакво придвижване, колко са тези хора, колко средства ще бъдат необходими дори в рамките на тази година? Колко средства ще отдели бюджетът? С колко средства ще трябва да се задължи Здравната каса, която се издържа от осигурителните вноски на всички нас? Това са въпроси, които нямат никакво решение в този законопроект, който ни се предлага. Другото, което е, това постановление, с което се предвижда правителството да си вземе самостоятелно решение по какъв начин да се определят здравноосигурителните вноски, върху какъв доход, какво финансиране, напомня една практика, която Вие от управляващата коалиция бяхте казали, че вече ще бъде забравена. Не може с постановление на правителството да се прехвърлят средства в държавния бюджет и да се правят подобни разходи. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Има ли реплики, колеги? Искрен Митев и след това професор Балтов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Гунчева, Вие казвате, че не се знае колко време ще са тези хора в България. Да, така е, не се знае, но не знам дали знаете, че от тези 65% това са майки с деца, госпожо Гунчева, това не са други хора, това са майки с деца. 65% от тези хора са заявили желание да започнат да работят и при възможност да станат трайно заети в България. Когато това се случи, тези 26 лв., които трябва да плаща държавата на месечна база, ще бъдат взети от тяхното трудово устрояване. Така че нека да не забравяме кое е важното, госпожо Гунчева, и това не е въпрос за кого има пари и за кого няма. Това са съвсем различни въпроси. Въпросът е, че това са майки с деца, на които държавата дава 26 лв. на месец, за да имат адекватна здравна помощ, и това, госпожо Гунчева, не е за всички, които присъстват, а всички, които направят волеизявление, което предполага, че хората, които могат да си платят, няма да направят такова волеизявление. Ако имате предложение как да отсеем хората, които могат да си платят, от хората, които не могат да си платят, заповядайте, направете го. Това е само за хората, които направят волеизявление, и не забравяйте, че това са майки с деца, бягащи от войната, госпожо Гунчева.
Благодаря, господин Митев. Заповядайте, професор Балтов, имате думата.
Благодаря, господин Председателстващ. Уважаема госпожо Министър, уважаеми господа народни представители! По думите на преди мен репликиращия, госпожо Гунчева, аз разбирам, че около 22 милиона ще трябват за една година за 70 000 бежанци. Но тези 22 милиона в никакъв случай не могат да покрият това, което ще бъде необходимо за подсигуряване на здравето и лечението на тези бежанци. Реално погледнато, 22 милиона ще внесе държавата, но това, което ще трябва да даде Националната здравноосигурителна каса, с което ще трябва да се разплати, ще бъде в пъти повече. А наистина ние не знаем откъде ще дойдат тези пари. Никъде не се казва как и откъде ще дойдат тези пари, по какъв начин ще се заплаща това лечение. Те щом няма да дойдат от резерва на Националната здравноосигурителна каса, не е ли редно да има допълнително по някакъв начин и бюджетът да бъде променен на Националната здравноосигурителна каса, така че наистина да се знае колко реално залагаме като такъв допълнителен фонд. Благодаря.
Благодаря, господин Балтов. Има ли трета реплика, колеги? Не виждам. Дуплика? Имате думата, госпожо Гунчева.
Господин Митев, всички се разчувствахме, само не мога да разбера защо смятате, че жените и майките могат да печелят по-малко, отколкото мъжете. За мен това си е чиста проба дискриминация. Това, че някой идва тук, дали е мъж, или жена, изобщо не води до извода какви средства има за преживяване, нали? Това, което искам да Ви попитам също, е, откъде знаете колко жени с деца са влезли в България? При изслушването на председателката на Агенцията по бежанците стана ясно, че тези бежанци, които влизат в България, нямат профил. По какъв начин се установява колко майки с деца има? Колко от тях са поискали да работят? По какъв начин изобщо това сте го коментирали? Искам да напомня, че Вие като управляващи трябва да давате предложенията по какъв начин да се оправим с тази ситуация. Ние от опозицията, естествено, ще Ви помагаме, ако не можете да се справите, и както се вижда, явно нямате и намерения да предложите нещо, което да е работещо. Благодаря.
Благодаря. Господин Иванов, искате ли, за да сменим групите, сега Вие да направите изказването? Заповядайте. Господин Митев, за изказване ли искате да Ви запиша. Записвам Ви.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Естествено, резонен е въпросът, който доста колеги поставиха, на предложението на господин Тонев – откъде ще дойдат парите. Първо, искам да поздравя инициативата на господин Тонев да внесе такова изменение на Закона за здравното осигуряване. По добре късно, отколкото никога. Още веднъж да подчертая сериозния въпрос за средствата, които трябва да бъдат предвидени, по обезпечаването на настоящия законопроект. Имаше повдигане на въпроса: тези средства от резерва на Касата ли ще дойдат, от вноските на българските граждани за здравно осигуряване, или ще се търси източник по европейско финансиране, което според мен е най-резонното да бъде направено. Защото, колеги, уважаеми господин Тонев, приемайки законопроект с благородна цел, не трябва да си позволяваме обаче да нарушаваме Закона за публичните финанси и естествено, да се изменя Законът за бюджета на Националната здравноосигурителна каса през постановление на Министерския съвет. Тук някои колеги си позволиха да злоупотребят малко с риториката, защото в предишни управления, не смея да конкретизирам само по време на управлението на ГЕРБ, а и преди това не сме наблюдавали, поне аз не съм запознат и не си спомням, с постановление на Министерския съвет да се надвишава гласуваният от пленарната зала в Народното събрание максимум разходна част на който и да е бюджет. Ако има резерви, спестени средства по едни пера в бюджета, да има трансфери с постановление на Министерския съвет е възможно. И законодателят е дал такава възможност. Но да се надвишава разходната част, забележете, на гласувани и приети бюджети от пленарната зала, не се е допускало. И мисля, такава практика не трябва да въвеждаме, не е добра. [[Реплики от народния представител Хасан Адемов.]] Ако трябва да има, помага ми залата, господин Адемов, точно така, такъв трансфер, който трябва да бъде осъществен, да се надвиши максимално допустимата част на разходна част на бюджета на Националната здравноосигурителна каса, трябва да бъде направен от пленарната зала с промяна в закона. Всички ще кажете, това е бавен процес, но мисля, че тук е процес, по който може да се обедини пленарната зала. Когато имаме идея да се помогне на хора, особено бягащи от война, трябва да бъдем преди всичко хора. Но с това предложение, господин Тонев, аз не мога да бъда съгласен по този начин. Може би трябваше да намерите по-добро решение и да запишем в този закон наистина от- къде ще дойде финансирането. Защото не трябва да делим хората на български и на чужди граждани. Все пак ние сме български народни представители. Има интерес българското здравно осигуряване да бъде защитено при гласувания бюджет да се обезпечи здравното осигуряване на българските граждани. Естествено, когато има нужда да се помогне на бягащи от война хора, да се използват средства и възможности, които европейското финансиране предлага. Надявам се бързо да се напредне в намиране на тези средства, но по този начин предложението, което е, да бъдат трансферирани такива средства с постановление на Министерския съвет, на мен ми се вижда опасно. Без да обиждам никого, наблюдаваме всички български граждани, и тези, които следим бюджета на държавата и състоянието на фискалния ни резерв, наистина достигането и стопяването на един хигиенен минимум, тоест застрашаваме финансовата стабилност на държавата с други решения на Министерството на финансите и Министерския съвет. И овластявайки ги допълнително с такъв тип вземане на решение чрез постановление да влияят пряко върху бюджета на Националната здравноосигурителна каса, за мен се отваря една кутия на Пандора. Най-вече справянето от страна на Министерския съвет с кризата до момента не показва едни добри резултати. Примерът е Дуранкулак. Ако отидете там, можете да видите, че бежанците бедстват. Бягайки от война, те се сблъскват на българската граница с една лоша организация, със съжаление го казвам. Казвам го с огромно съжаление, колеги. Опитваме се да помогнем, а всъщност може би отказваме доста голяма част от гражданите, които търсят спасение при нас, дали временно, дали за постоянно. По-скоро се показваме като лоши стопани и управленци от страна на организацията, която за момента не е създадена. Затова аз лично ще се въздържа по това Ваше направено предложение и призовавам тези 174 милиона, които са в резерва на Касата, да не даваме възможност на Министерския съвет да се разпорежда с тях и те да останат за обезпечаване на здравеопазването на българските граждани. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. За реплика доцент Тонев, след това Искрен Митев и госпожа Николова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги от ГЕРБ! Наистина с интерес изслушах Вашето изказване и ще се въздържа от коментар относно това последните две години в условия на криза предишни представители на изпълнителната власт с каква власт за разпределяне на средства разполагаха. Само че аз ще Ви подкрепя, че в условия на криза и в условия на динамика бързото и навременно решение понякога е най-правилното, което после може да се коригира и от самата изпълнителна власт, и от законодателната власт, ако е необходимо. Също така структурата на фискалната 2022 г. предполага да се правят дори и такива законодателни корекции, няколко месеца след като първото постановление на Министерския съвет влезе в сила. Имаме много неизвестни в уравнението колко украински бежанци и не само украински бежанци, но колко бежанци ще пожелаят статут за временна закрила. Искаме да имаме динамика в това какви разходи ще вложим – 26 лв., както спомена господин Митев, е минималната такава възможна, искаме да видим каква част от тях наистина ще решат да ползват нашата здравна система и всички тези неизвестни предполагат да може динамично да се предлагат решения, с които да се покриват тези разходи. Имаме два контролни механизъма – единият е актуализация на бюджета, другият е Пактът за възстановяване на изразходваните средства от страните на първа линия, така че сме спокойни, няма да... Благодарим Ви за коментарите, с които ни показвате възможните слаби места, но смятаме, че с този законопроект имаме достатъчно защитни механизми да не стигнем дотам. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Госпожо Николова, заповядайте за втора реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, много сте прав, господин Иванов, че в този законопроект е необходимо да бъде включена и информация за европейското финансиране, защото на 31 март Европейската комисия излезе с нарочно решение по отношение на възможностите за финансиране на бежанците от Украйна с един ресурс от над 3 млрд. и 400 млн. евро, които ще са възможни за достъп до всички държави членки с посока осигуряване както на настаняване на бежанците, така и на достъп до здравната, осигурителната система на всяка държава членка и включително до образователната система. В тази посока по-скоро въпросът ми е и към госпожа Сербезова: по какъв начин ще бъдат използвани възможните налични средства за България, по какъв начин това ще бъде отразено, включително и в този законопроект, по линия на финансиране на здравноосигурителната система и разбира се, какъв е ресурсът, който е определен за България по този механизъм, защото именно чрез тези средства ние можем да покрием нуждите към настоящия момент. Благодаря.
Благодаря, госпожо Николова. Искрен Митев – за трета реплика. Заповядайте, господин Митев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, когато това решение е било изготвено, всъщност ние не сме направили нещо ново и нечувано. Искам да Ви припомня за един случай 2020 г., когато Вашето управление насочва средства по сходен начин. Тогава средствата са били за стимулиране на служителите на НЗОК, работещи в условията на ковид. Това е на основание чл. 109, ал. 3 от Закона за държавния бюджет, одобрени са трансфери към НЗОК за дейността за овладяване на пандемията. Господин Иванов, смятате ли, че когато това се е случило 2020 г., Вие сте имали добри аргументи да го направите, а днес, когато трябва да дадем по 26 лв. на майки с деца, идващи от държава, където падат бомби върху главите им, това не е добро решение? Благодаря Ви.
Благодаря Ви господин Митев. Господин Иванов, желаете ли дуплика? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги в залата, уважаеми господа и дами репликиращи! Благодаря Ви за репликите. Към господин Тонев. Господин Тонев, аз Ви благодаря, че се включихте в дебата, като ми направихте реплика. Само за да Ви илюстрирам доколко държавата за момента успява да се справи с бежанците от Украйна – в цифрово изражение, което е много показателно за мен – от 70 хиляди бежанци, регистрирани – 10 хиляди, така да се каже, са се включили към механизмите, които им дава възможност държавата да им помага. За другите 60 хиляди обаче [[реплика]] , 18, ме поправят, добре, това няма и половината на тези 70 хиляди. Другите, колега Тонев, така да се каже, са оставени на произвола на управлението ни, а са подпомагани от благородни хора – доброволци, и от друга страна, са на общинските бюджети. Тоест допълнителен разход, който общините правят за справянето, обслужването и подпомагането на тези бежанци. Затова да оставим тяхното битуване в лицето на държавата. Пак 70 хиляди – 18, се грижи държавата само за тях, затова според мен няма капацитета да го направи за момента или поне не показва такава готовност Министерският съвет. Към господин Митев, аз това решение го помня, помня и кой го предложи. Човекът, който го предложи, е в залата на задните редове. С моето най-голямо уважение, госпожа Начева тогава също участваше по това решение. Тогава за българските лекари с две ръце съм гласувал „за“ ,естествено, и такава възможност да бъде намерена. Тогава беше в Закона за извънредното положение и беше гласуван от тази зала, така че не правите добро сравнение през това дали е било взето от Министерския съвет решение, или е било взето решение от мнозинството в тази зала. Госпожо Николова, благодаря Ви за репликата. Аз ще се присъединя към Вашата реплика да отправим като въпрос към министър Сербезова – благодаря на министър Сербезова, че е в залата – може наистина да ни даде повече информация по линия какво финансиране може да се договори от страна на България от отпуснатите средства от Европа, които са за подпомагане, включително и за здравното обслужване на бежанците, които бягат от войната в Украйна. Това е важен въпрос и може би по този начин, госпожо Николова, ще помогнем на управляващите наистина да прецизират и да не ги вкарваме в нарушение на Закона за публичните финанси, да запишем в този закон и към господин Митев също да се обърна, да го направим по най-прозрачен начин и да не застрашаваме финансовата стабилност на държавата, защото, съгласете се, по този начин, който за момента е предложен, се отваря такава вратичка. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви и аз, господин Иванов. За изказване – Искрен Митев. Заповядайте, господин Митев, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Важното в това предложение всъщност е кой получава тези средства? И пак казвам, за нас това са майки с деца в голямата си численост, които бягат от войната в Украйна, които бягат от разрушените си домове, от запалените си къщи и са оставили семействата си, покъщнината си, мъжете си на съдбата на големите политики. Това са хора, които искат да работят в България, ако ние им дадем тази възможност. Това са, от друга страна, хора, които милеят за родината си и искат да се върнат максимално бързо там, и се надяват, както всички ние, че тази война ще свърши и ще имат възможност да се върнат. Откъде ще дойдат парите? Разбираме Вашите опасения и затова, разбира се, ще се опитаме да дадем яснота. Текстът, който предлагаме, дава възможност за различни начини на финансиране и един от тях е чл. 110 от Закона за държавния бюджет, който гласи ясно: „Министерският съвет може да одобрява допълнителни разходи и трансфери и/или увеличение на показателите от Закона за публичните финанси за сметка на икономии, на разходи и/или трансфери по бюджетите на други първостепенни разпоредители.“ Друго много важно, което трябва да кажем, е, че когато за всички хора, които направят волеизявление да получат тази подкрепа, не всички автоматично, а само тези, които направят волеизявление, те стават равнопоставени на българските граждани в статуса си към НЗОК, от което веднага влиза принципът за солидарност и колелото се завърта. Това е един механизъм, който сам по себе си, повтарям, е в помощ на майки с деца, бягащи от войната. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Митев. Заповядайте за реплика, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Митев, извън емоционалната част на Вашето изказване, моята реплика е по отношение на текста от Закона за държавния бюджет, който цитирахте. Вие го цитирахте правилно и става въпрос за трансфери между първостепенни разпоредители на бюджетни кредити, само че Националната здравноосигурителна каса въобще не е първостепенен разпоредител, а има отделен бюджет, който се казва: бюджет на Националната здравноосигурителна каса, който е част от консолидираната фискална програма. Как така държавният бюджет ще преведе пари към Националната здравноосигурителна каса, без да променя Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса?! Тъй като не е предвидено никъде в тези текстове, че се променя Законът за бюджета на Касата, няма как да вярваме на това твърдение, че ще има трансфер от... Той трансферът може да бъде към бюджета на Министерството на здравеопазването и оттам Министерството на здравеопазването може да трансферира към бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Това казва членът, който Вие цитирахте, в Закона за държавния бюджет. Изключително важно е отново да поставим въпроса за източника на финансиране. Източникът на финансиране казваме с това предложение, че не е ясен. Постановлението на Министерския съвет ще определя кой е източникът на финансиране, кой е доходът, върху който трябва да се осигуряват. Уважаеми колеги от левицата, Вашият лидер тук, от трибуната на Народното събрание, когато чуеше за постановление на Министерския съвет, скачаше като ужилен. Сега Вие подкрепяте постановление на Министерския съвет, което да решава проблеми, свързани с разходването на публичния ресурс. Кога сте откровени? Когато сте в опозиция, или когато сте в управлението за малко?
Благодаря Ви, господин Адемов. Колеги, има ли други реплики? Не виждам. За дуплика, господин Митев – имате думата.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Адемов, колко време ще бъдем в управлението, не е толкова важно, според мен е важно какво ще свършим през това време, господин Адемов. Мисля, че всички трябва да се съгласим, че не продължителността, а качеството на работата е това, което е важно. От друга страна, аз си направих труда да проверя и мога да Ви кажа, че четворната коалиция от времето, в което управлява, е вкарала повече законопроекти и са приети повече законопроекти и законотворческа дейност в Народното събрание от предните две активни правителства. Казвам Ви го, защото Вие казвате: за малко, исках да Ви репликирам за „за малко“. Както казах, държавата плаща вноските и тези лица стават част от солидарния модел, което не нарушава принципа на работа на Касата, господин Адемов. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Митев. Професор Михайлов – за изказване. Заповядайте, господин Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова, уважаеми колеги! То се получава една реплика на вчерашната Комисия тук в залата. И вчера имаше, само го нямаше уважаемия професор Ангелов вчера, надявам се, че днес ще... Той още не е взел отношение към въпроса, но сигурно ще изчака... [[Реплика.]] Да, да, липсвате ми, разбира се, липсвате ми. Господин Иванов, съжалявам, той е бил и в Здравната комисия, след това се изтегли стратегически преди години, но тук с голяма упоритост иска да обясни механизмите за трансфери. Гледам как се усмихва господин Ананиев. Аз съм сигурен, че той, ако излезе на трибуната, много бързо ще обясни как това може да стане, ето и кима с глава утвърдително. Така че, моля Ви, тук става дума за един законодателно утвърден човешки акт. Дайте да не глаголстваме толкова много откъде ще дойдат тези пари! От бюджета ще дойдат! Няма да дойдат от Вашия джоб, от джоба на всеки български гражданин, който е милосърден. И тези хора знаете, че ги приемат наши семейства, и без средства ги гледат в момента. Така че тук... Имайте предвид, излъчваме се в ефир непрекъснато по интернет, излагаме се малко тук сега. Тук се късат ризи колко сме с Украйна, какво искаме да правим, като знаем какви сме джуджета в областта на въоръжаването, нали. Когато става дума за елементарни неща при една огромна вълна, и на мен ми е неудобно, и с толкова – щях да кажа обичам, но тази дума не смея да я използвам, уважавам господин Адемов като експерт, като лекар, също така и като колега толкова години. Сега какво станало, как можело така да се направи. Господин Адемов, говорим тук, пак повтарям – узаконяване на един хуманен акт, който Министерският съвет, парламентът, ще намерим начин. Има и актуализация на бюджета, на Вас да го кажа, ако толкова много сте се разстроили, как сега във фискалната рамка, откъде ще дойдат тези пари и така нататък. Това ми прави малко лошо впечатление и го споделих вчера с колегите. Като почнем да вървим в законодателната дейност да търсим непрекъснато препъникамъни и някой тук да се изявява със своите относително скромни познания в областта и на здравеопазване, и на икономика някой път – нека да не го правим това нещо. Има, разбира се, възможност за критика, но има възможност за решение. Надявам се, че ще ни подкрепи с гласуването господин Ананиев като най-опитният финансист в тази зала, така че не виждам смисъл просто. Нека да продължим – да гласуваме и да вървим нататък, че още един законопроект ни чака. Пак със същите сигурно дитирамби ще трябва да се справим и в следващите минути. Благодаря Ви, господин Председател.
И аз Ви благодаря, професор Михайлов. Има ли реплики, колеги? Заповядайте, професор Ангелов.
Аз вземам думата, защото професор Михайлов каза, че му липсвам. Професор Михайлов, абсолютно съм съгласен с Вас, подкрепям това, което казвате, само че ние трябва да бъдем честни към тези хора. Вчера беше анонсирано в медиите едно отново пожелание към работещите в сектор „Здравеопазване“ в областта на лечебните заведения с подписването на Браншовия колективен трудов договор. То също е вид и форма на обещание, но отново не е честно към тези хора – и онова вчера, и това, което правим днес, ако ние не кажем откъде ще дойдат тези пари, как ще дойдат. Вие хубаво казвате, че господин Ананиев е най-опитният финансист в тази зала – така е. Госпожа Жени Начева, която е в залата, също е един опитен финансист. Вече почвам да си мисля, тъй като тя в момента е директор на дирекция „Финанси“ на общините и не знам в това ли качеството е тук – вероятно парите, които ще бъдат трансферирани, ще дойдат от българските общини, след като гласувахме нейния допуск в залата. Трябва да бъдем честни и да кажем, че тези пари ще дойдат от Министерството на здравеопазването, ред еди-кой си в бюджета, параграф еди-кой си и министърът на здравеопазването ще ги трансферира в Касата по реда на чл. 109. Или ще кажем, че Министерският съвет с постановление ще направи трансфер – оттук ще го вземе и ще го даде в Касата; или Надзорният съвет на Касата ще вземе решение и ще извади част от резерва; или недадените средства, които гласувахме, тези 50 милиона за хуманитарна помощ – оттам ще се вземат тези средства и ще се дадат в Националната здравноосигурителна каса. Актът наистина е високохуманен, той трябва да бъде подкрепен, но ако го подкрепим, остава само една хартия без финанси отзад. Ето това искам да Ви кажа: трябва да бъдем честни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ангелов. Искрен Митев – за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Имам въпрос към Вас, ако се опитате да ми отговорите: когато опозицията пита откъде идват парите, и ние им кажем, че има такава възможност по чл. 110 от Закона за държавния бюджет, когато те ни кажат, че Касата не е разпоредител, а чл. 28 от Закона за здравното осигуряване казва, че управителят на Касата е първостепенен разпоредител – как смятате Вие – те уж подкрепят Законопроекта и смятат, че е добре да дадем пари на майките, бягащи от бомбардираните им домове, от друга страна, не го подкрепят? Може ли да обясните на публиката как така хем го подкрепят, хем намират доводи, които всъщност са несъществени и неверни? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Има ли трета реплика? Дуплика – професор Михайлов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова! Уважаеми господин Митев, трудно може да се обясни, безспорно. Трудно може да се обясни. Аз не искам да влизам в дебрите на така развилата се фантазия на професор Ангелов. Професор Ангелов, светците са на небето. Тук да застанем на трибуната в ролята почти на светец, да се самопровъзгласим и да кажем, че искаме честност – ние сме честни, Вие сте безчестни, този дебат тук някак си няма място между интелигентни хора. Знаем за какво става дума, знаем как ще се свърши. Знам освен това и друго, професор Ангелов, че въпросът е страшно динамичен. Ако някой от Вас се наеме да отговори в тази зала от трибуната кога мисли, че ще свърши този конфликт, с колко бежанци, с какви тежести за всяка държава, която е прифронтова или неприфронтова – нали виждате, че почват да се преизпълняват, за съжаление, предвижданията за брой бегълци от територията на Украйна? Нали виждате, че над 80% от децата са напуснали в Украйна своите родни места? Как да можем да предвидим всичко това? И Вие искате ама точ в точ да се каже тук от трибуната как това ще се свърши. Не може да се случи това нещо. Парите ще дойдат – пак повтарям – това Ви го казаха, а и господин Митев във своето изказване. Има откъде да дойдат тези пари, има откъде да дойдат. [[Реплика от народния представител Костадин Ангелов.]] Недейте да плачете на люлката на Министерския съвет. Той ще намери решение, Народното събрание ще го подкрепи, ще се решат тези въпроси. Те не са окончателно в момента моделирани. Аз даже мислех да не отговарям с дуплика, защото просто губим времето на уважаемото народно представителство. Нека да продължим нататък с четенето и гласуването и нещата ще си дойдат намясто. Благодаря Ви, господин Председател.
И аз Ви благодаря, професор Михайлов. За изказване – Петър Чобанов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа! Наистина тук тази дискусия, която провеждаме, е важна, тъй като прозрачно трябва да се изпълнява бюджетът и това трябва да отговаря на всички правила и законови норми. Тук чухме, че ще има и последващо решение на Народното събрание най-вероятно, което ще позволи на Министерския съвет да посочи най-накрая източника на средствата и те да бъдат изразходени. Моето изказване е в посока на това, че вече няколко месеца – то е свързано с тази тема, се бави разглеждането на нашия законопроект за промени в Закона за публичните финанси. Погледнете го, прочетете го, опитайте се да го разберете. Там точно това предлагаме, тоест тези решения, тези постановления на Министерския съвет, които изглеждат безразборни, които са модел на джипката, да изчезнат. На тяхно място да предвидим един ред, в който бързо Народното събрание да може да разглежда подобна промяна в разходите, подобно надхвърляне на разходните тавани, подобни допълнителни трансфери по самостоятелни бюджети. Вътре всичко е подробно разписано. Така че вместо да водим тази дискусия, дайте да разгледаме Закона за публичните финанси, да приемем нашите предложения и тогава ще видите, че те не ограничават ничия свобода, ничия гъвкавост, а, напротив, намират законовото решение точно в ситуация като тази, за която напълно нормално и адекватно водим дискусия в последните 30 – 40 минути. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чобанов. Има ли реплики, колеги? Заповядайте, госпожо Кирова, за първа реплика.
Уважаеми господин Председател! Господин Чобанов, репликата ми е към Вас. В това Народно събрание научих, че прецизирането на текстове и законодателната инициатива вървят ръка за ръка с лирически отклонения. Те са много, особено когато няма какво да кажеш по същество. В случая обаче силно ме притеснява използването на майки и деца от една бомбардирана държава като щит по отношение на факта, че нямаш какво друго да кажеш и че не можеш да прецизираш текстове, които биха улеснили всъщност предоставянето на въпросната помощ, за която говорим в случая. Аз не чух отговор на въпросите. Не чух и аргументи, които достатъчно ясно мен лично да убедят защо не трябва направеното предложение да бъде гласувано – предложението от Вашия колега. В тази връзка, бих искала да се върнем по същество в дебата и ако искаме да приключим с това гласуване, да си дадем сметка, че трябва да получим ясен отговор откъде ще дойдат средствата и този източник да бъде посочен. Затова сме зала, която определя всъщност правилата и кове законодателството. Надявам се това да се случи сега в рамките на този дебат. Разчитам, че колегите от „Продължаваме Промяната“ и вносителите всъщност ще го направят. Честно казано, недоумявам защо не се е случило в Комисията. По този начин ще бъдем всички улеснени при гласуването и ще можем да преминем към следващата точка. В противен случай се оказва, че наистина продължаваме практики, които по време на предизборната кампания бяха развявани като флаг – черен обаче, и се говореше колко са лоши. Явно не са, след като искате по този начин да продължавате да се разпореждате с публичните финанси. Той не е престъпен, между другото, и не е порочен, и е предвиден в законодателството. Обръщам се към Вас, господин Чобанов, Вие го знаете, но се обръщам и към колегите от „Продължаваме Промяната“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Заповядайте, господин Митев.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Чобанов, мисля, че ние няколко пъти доста ясно казахме откъде ще дойде финансирането. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Откъде?“]] Казахме, че в Европейския съюз в момента се преговаря за общ фонд за солидарност, откъдето ще бъдат насочени тези пари. [[Силен шум и реплики.]]
Колеги, моля Ви, не от място.
Отделно Ви казахме предния път, че има пари по европейски програми от 2014 г. – 2016 г., които ще бъдат връщани и могат да бъдат пренасочени в тази посока. Днес много ясно казахме – чл. 110: „Министерският съвет може да одобрява допълнителни разходи“. Казахме го много ясно. Защо не приемаме Вашето предложение, господин Чобанов? Вашето предложение, всъщност нашето предложение хваща и Вашето предложение. Вашето предложение е ограничаващо. Това е истината, заради която ние не го приемаме. Аз не разбирам следното: ако нашето предложение хваща и Вашето предложение, господин Чобанов, защо Вие не го подкрепяте? Може ли да обясните? Защо Вие не подкрепяте нашето предложение, при положение че то обхваща и Вашето предложение? Вашето предложение е ограничаващо. А да си говорим за кого са тези средства, мисля, че е много ясно. И аз го казвам просто защото това е истината, госпожо Кирова. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митев. Има ли трета реплика – Красимир Вълчев. Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Чобанов, принципът е Народното събрание да утвърди бюджета, основни елементи на бюджетните класификации – в това число и по програми, в това число и по функции, в това число и по икономически елементи. Това, което ние направихме, е да дадем възможност на правителството безразборно да променя това. Ясно е, че няма цялата част от средствата да се осигурят от Европейския съюз, още повече че ще има едно значително забавяне. Две години, след като стартира Планът за възстановяване и устойчивост, все още не сме започнали да харчим средствата, пък днес някой щял да постави въпроса кога ще се случи това – ясно е, че няма да се случи. Парламентарната ни група, ако си спомняте, една голяма част, това към господин Митев, подкрепи Законопроекта на първо четене, тоест ние не сме против и не приемаме упреците, че сме против, но в същото време се опитахме да кажем, че има по-добра технология. Много по-добра технология, но технологията, която беше избрана, е най-лошата и за съжаление, не се чу това мнение. Аз лично не разбирам на основание на коя алинея от чл. 110 от Закона за публичните финанси ще стъпи правителството, за да направи този трансфер. Да, господин Митев правилно каза, че директорът на Националната здравноосигурителна каса е първостепенен разпоредител, но извън държавния бюджет, а чл. 110 касае държавния бюджет, тоест не може да се приложи чл. 110 за преструктуриране и остава въпросът честно ли е да се прави едно такова преструктуриране. Аз например не мисля, че трябва да се намаляват разходите за образование, но най-вероятно това ще се случи. Ще бъдат намалени разходите за образование, за социално подпомагане, за да дадем. И това няма да стане с волята, със санкцията на Народното събрание, а ще стане с постановление на Министерския съвет. Много по-честно беше ние да гласуваме една обща сума тук в Народното събрание, да създадем една сметка, от която да се финансират всички тези разходи, и в условията на прозрачност да създадем нормативното основание на правителството това нещо да го прави по̀ далеч по-прозрачен начин, но не това ни се предлага, за съжаление. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Заповядайте за дуплика, господин Чобанов.
Благодаря ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа. Това, което казаха колегите, принципно е така и това, което предлагаме, господин Митев, не е ограничаващо по никакъв начин. Просто търсим заедно тук решение, което да позволи и на финансовия министър да отпусне тези средства, тъй като в случая по начина, по който ги разписваме в закон, или по начина, по който са предложени, на него ще му е много трудно това да бъде извършено и да спази и буквата, и духа на Закона за публичните финанси. Точно затова се води тази дискусия – да разберем, че Народното събрание може да предвижда по всякакви закони всякакви средства, не конкретно за случая, който си има и своето социално значение и чувствителност, и естествено трябва да намерим това решение, но когато се предвиждат средства по закони, които не са бюджетно обосновани, когато се намесваме в самостоятелни бюджети, без да променяме закона за бюджета на тези самостоятелни бюджети, тогава затрудняваме и изпълнителната власт да свърши това и я затрудняваме да го свърши по един законен и един прозрачен начин. Точно затова си позволих отново да поставя на Вашето внимание и въпроса за промените в Закона за публичните финанси. Там е предвиден подобен ред, прочетете ги внимателно и тези дискусии тогава ще намерят своето естествено решение. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чобанов. Има ли други изказвания, колеги? Не виждам. Прекратявам дискусията. Колеги, на първо място ще гласуваме предложението на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители в § 4, което не е подкрепено от Комисията. Моля режим на гласуване. Прекратете гласуването. Гласували 174 народни представители: за 56, против 85, въздържали се 33. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване § 3 в редакция на Комисията и § 4 също в редакция на Комисията. Моля режим на гласуване. Гласували 177 народни представители: за 112, против 12, въздържали се 53. Предложението е прието. Колеги, давам половин час почивка – до 11,55 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, моля заемете местата си. Възобновявам заседанието. Заповядайте, доцент Тонев. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители. По § 5 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5. „§ 5. В чл. 40а се правят следните допълнения: 1. Създава се ал. 3а: „ (3а) Извън случаите по ал. 1 и 2 здравноосигурителните права на лицата по ал. 1 след завръщането им в страната може да се възстановят при условия и по ред, определени с постановлението на Министерския съвет по чл. 40, ал. 10, когато пристигат от държава, на чужденците от която е предоставена временна закрила.“ 2. В ал. 4 след думите „ал. 3“ се добавя „и 3а“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6. Предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията приема предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 7: „§ 7. В чл. 80г, ал. 1 накрая се добавя „както и на лицата с предоставена временна закрила по чл. 1а, ал. 3 от Закона за убежището и бежанците.“ „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. По § 7 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, който става § 8, като в него думата „акта“ да се замени с „постановлението“. По § 8 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 8, който става § 9: „§ 9. В Закона за здравето в чл. 83 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думата „България“ се добавя „чужденците с предоставен статут на бежанец, хуманитарен статут и право на убежище, а думите „наравно с“ се заменят с „при условията и по реда за“. 2. Създава се ал. 1а: „ (1а) Чужденците с предоставена временна закрила имат право на медицинска помощ и медицински услуги по чл. 81 и 82 при условията и по реда за българските граждани, с изключение на медицинска помощ, оказана в съответствие с правилата за координация на системите за социална сигурност по смисъла на § 1, т. 22 от допълнителните разпоредби на Закона за здравното осигуряване.“ 3. В ал. 2 след думите „ал. 1“ се добавя „и 1а“. 4. В ал. 3 думите „наравно с“ се заменят с „при условията и по реда за“. 5. В ал. 7 думите „допълнителната разпоредба“ се заменят с „допълнителните разпоредби“.“ По § 9 има предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9, който става § 10. „§ 10. В Закона за убежището и бежанците в чл. 39 се правят следните изменения: 1. В ал. 1: а) в текста преди т. 1 думите „ползващи се от“ се заменят с „предоставена“; б) точка 5 се изменя така: „5. на здравно осигуряване, достъпна медицинска помощ и на медицински услуги при условията и по реда за българските граждани, с изключение на медицинска помощ, оказана в съответствие с правилата за координация на системите за социална сигурност по смисъла на § 1, т. 22 от допълнителните разпоредби на Закона за здравното осигуряване;“. 2. Алинея 3 се отменя.“ Предложение на народния представител Антон Тонев. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 11. „§ 11. Министерският съвет приема постановлението по чл. 40, ал. 10 в срок до един месец от влизането в сила на този закон.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10, който става § 12.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по тестовете, представени от председателя на Комисията. Петър Петров, заповядайте за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Изказването ми е по § 8 и предложената ал. 1а. С така направеното предложение между първо и второ четене виждам, че вносителите на Законопроекта са се усетили, че са „пресолили манджата“, образно казано, когато са предлагали този законопроект, тъй като, давайки правата за здравни грижи, които притежават българските граждани, и би следвало да се включи и правото да могат да се лекуват в чужбина, съответно тези здравни грижи да могат да бъдат заплащани от системите за социална сигурност, за които управляващото мнозинство гласува 110 млн. лв. в бюджета за 2022 г., но виждаме, че с промените между първо и второ четене това нещо е отпаднало, така че поне няма да се налага тези здравни грижи, които се предоставят, да бъдат искани от други социални системи, а само от държавния бюджет. За мен е показателно в тази насока и становището на Министерството на финансите, което е представено, ако не ме лъже паметта, на 11 април 2022 г., в касателно предложението, ако не се лъжа, на ДПС за изрично посочване, че парите ще бъдат използвани от държавния бюджет чрез преразпределение на разходи, ако не ме лъже паметта. Министерството на финансите, разбира се, даде отрицателно становище на това предложение, като мотивирано е обяснило, че тези пари няма как да дойдат чрез разпределение на разходи. Поне аз така чета становището на Министерството на финансите. Всички тези изявления, които четохме на първо четене, че парите щели да дойдат от преразпределение на някакви разходи, очевидно не отговарят на обективната действителност. Разбира се, че парите ще дойдат само и единствено от бюджета на Касата и от бюджета на Здравното министерство. С промените между първо и второ четене се вижда, че заплащането на тези здравни грижи не може да дойде и от чужбина, тъй като очевидно финансовият министър е обяснил на управляващото мнозинство, че не може чужди държави да заплащат лечението на лицата, които получават временна закрила, а единствено и само националният бюджет ще трябва да покрива тези, ако не ме лъже паметта, 84 млн. лв., които са необходими годишно за предоставянето на тези здравни грижи. Именно поради тази неразбория и поради тези разходи, които и към настоящия момент, включително и със становището на Министерството на финансите, не става ясно откъде ще бъдат заплащани, Ви призовавам да не подкрепите това предложение и този нов член 1а в § 8. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Реплика от Хасан Адемов. Заповядайте, доктор Адемов.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Петров, вие вероятно говорите за Директива № 883 от 2014 г., която се отнася до открития метод на координация на системите за социална сигурност. Става въпрос за трансфер на осигурителни права на базата на издадена от регионалните здравноосигурителни каси Европейска здравна осигурителна карта. Така че има в тази директива точно това, за което Вие говорите – разделение между правата на бежанци, на хора с хуманитарен статут и всички останали, които са част от Европейския съюз. В рамките на Европейския съюз в хода на преговорите за членство в Европейския съюз България е ратифицирала цялото законодателство, свързано с трансфера на осигурителни права. Това, ако не ме лъже паметта, е Глава втора от договорния процес. Така че всички тези въпроси са предварително уредени и няма нужда сега да коментираме това, което е прието.
Благодаря Ви. Втора реплика има ли към Петър Петров? От Цончо Ганев. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Петров, искам да Ви помоля това становище на Министерството на финансите да го предоставите лично на най-много говорещия от страна на управляващата коалиция Искрен Митев – явно той е говорителят на коалицията, да му го предоставите, за да се запознае лично и да види какво казва неговият финансов министър за всички тези неща, за които той имаше времето да загуби, сигурно – не знам колко, половин час от парламентарното време, за да говори едни пълни… щях да кажа глупости, но нека да не са глупости.
Добре, нека. Благодаря, господин Ганев. Трета реплика има ли към Петър Петров? Няма. Господин Петров, заповядайте за дуплика.
Уважаеми колеги, благодаря Ви за репликите. На първо място, колега Адемов – да, прав сте, материята е уредена там, но за съжаление, не е уредена материята, касаеща лицата с двойно гражданство, които поначало със Законопроекта се предвиждаше да получат и те права по него. Впоследствие между първо и второ четене виждаме, че тази възможност за пряко включване към Здравноосигурителната каса бе оттеглено. Реално то бе изменено, като остана възможността единствено ако имаме сключен международен договор и той е ратифициран.
Това е уредено в действащото законодателство.
Лицата с двойно гражданство, на първо място те би следвало да получат тази закрила. Аз още на първо четене казах, че това е единственото предложение, което за мен бе смислено и бих подкрепил, сега останах много разочарован, че макар и да е уредено, както казахте Вие, със сегашния закон, отпадна между първо и второ четене. Така че не мога да се съглася, че няма нужда да коментираме тези възможности, защото виждаме, че политиката спрямо лицата, които да получат достъп до Здравноосигурителната каса и до здравни грижи, не е последователна. Измененията, които се правят между първо и второ четене, са съществени, касателно и ал. 1а на § 8, и считам, че тази непоследователност не може да бъде подкрепяна. Това ми е идеята. Колега Ганев, за Вас и за всички народни представители само да обясня, че становището на Министерството на финансите е публично. То е качено в сайта на Народното събрание, поддържан е, разбира се, акуратно и е достъпно за всички народни представители, които желаят да се запознаят с него. Не е така, за съжаление, с доклада от вчерашното извънредно заседание на Здравната комисия, с който ние не можахме да се запознаем, колега Ганев, тъй като не е все още качен на страницата на Народното събрание, и не бихме могли да се запознаем дори и със становищата.
Качен е от 31 минути.
Така не можахме да се запознаем поне към тази сутрин. Правя уточнението, колега Адемов – дори с изразените Ваши становища вчера, за които разбрах, че са били доста градивни, и не искам да се налага да кажа в някое друго заседание на Здравната комисия, та трябва да го правим тук, в тази пленарна зала, та всички 240 народни представители, колега, да се налага да чуят взетите становища, за да може просто да се подготвим – и към Вас, колега Ганев, в пленарна зала. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Друго изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията, преминаваме към гласуване. Ще подложим на гласуване анблок следните текстове: § 5 в редакция на Комисията по здравеопазването; § 6 – в редакция по вносител; § 7 – нов, предложен от Комисията, в редакция на Комисията; наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ – по вносител; § 8 – в редакция на Комисията; § 9 – също в редакция на Комисията; § 10 – в редакция на Комисията; § 11 – нов по предложение на Комисията; и § 12 – по текст на вносител, подкрепен от Комисията по здравеопазването. Гласуваме анблок всички текстове. Гласували 146 народни представители: за 107, против 12, въздържали се 27. Текстовете са приети, а с това и Законопроектът на второ гласуване. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗДРАВЕТО. Постъпил е доклад от Комисията по здравеопазването. Заповядайте, доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! „Доклад за второ гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за здравето, № 47-254-01-31, внесен от Антон Йорданов Тонев и група народни представители на 24 март 2022 г., приет на първо гласуване на 31 март 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за здравето (обн., ДВ, бр. ...) “. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за наименованието на Закона. Предложение на народния представител Александър Симидчиев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията на основание чл. 79, ал. 1 във връзка с чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС прие решение за допустимост на предложението. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 1: „§ 1. В чл. 3 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 3 накрая се добавя „и национални планове“. 2. В ал. 4 думите „и националните здравни програми“ се заменят с „националните здравни програми и националните планове“. 3. В ал. 5 след думата „програми“ се добавя „и националните планове“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1, който става § 2. По § 2 има предложение на народния представител Андрей Чорбанов. Предложението е оттеглено. Предложение на народния представител Александър Симидчиев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията на основание чл. 79, ал. 1 във връзка с чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС прие решение за допустимост на предложението. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Антон Тонев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2, който става § 3: „§ 3. В чл. 63 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създават се ал. 3а и 3б: „ (3а) При обявена извънредна епидемична обстановка по ал. 1, както и в случаите по ал. 10, министърът на здравеопазването въвежда в изпълнение приет по реда на чл. 3, ал. 3 Национален план за готовност и действие при епидемия или пандемия, а ако няма приет такъв, Министерският съвет по предложение на министъра на здравеопазването приема Национален план за готовност и действие при епидемия или пандемия в срок до един месец от обявяването на извънредната епидемична обстановка по ал. 1. (3б) В Националния план по ал. 3а задължително се определят действията и видовете мерки за ограничаване разпространението на заразна болест по чл. 61, ал. 1, включително и конкретни показатели, критерии и срокове за въвеждане на временни противоепидемични мерки по ал. 4 и 10 и за отмяна на въведени временни противоепидемични мерки по ал. 4 и 10 в съответствие със спецификата на разпространение на съответната заразна болест по чл. 61, ал. 1.“ 2. В ал. 4 накрая се добавя „в съответствие с мерките, определени в националния план по ал. 3а“. 3. Създават се нови ал. 10 и 11: „ (10) С цел преодоляване на последиците след отмяната на обявена извънредна епидемична обстановка по ал. 1 и/или предотвратяване на последващо епидемично разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1, както и за контрол на епидемичния риск министърът на здравеопазването по предложение на главния държавен здравен инспектор може със заповед да въвежда временни противоепидемични мерки за територията на страната или за отделна област за определен период от време в съответствие с мерките и сроковете, определени в националния план по ал. 3а. (11) Временните противоепидемични мерки по ал. 10 може да се въвеждат и със заповед на директора на съответната регионална здравна инспекция съгласувано с главния държавен здравен инспектор за територията на отделна област, община или населено място за определен период от време в съответствие с мерките и сроковете, определени в националния план по ал. 3а.“ 4. Създава се ал. 12: „ (12) Временните противоепидемични мерки по ал. 10 и 11 не може да включват: 1. забрана за влизане на територията на страната; 2. ограничаване придвижването на територията на страната; 3. спиране работа на обекти с обществено предназначение и/или други обекти или услуги, предоставяни на гражданите; 4. изискване на документ за достъп до обектите и услугите по т. 3.“ 5. Досегашната ал. 10 става ал. 13 и в нея думите „ал. 4 и 7“ се заменят с „ал. 4, 7,10 и 11“. 6. Досегашната ал. 11 става ал. 14 и в нея думите „ал. 4 и 7“ се заменят с „ал. 4, 7,10 и 11“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, който става § 4. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, който става § 5.
Благодаря Ви.
„Заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по представените текстове. Заповядайте, госпожо Гунчева, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Вчера в Здравната комисия бяхме поставени в абсурдна ситуация. По Правилника за организацията и дейността на Народното събрание между първо и второ четене се правят писмени предложения за промени по Законопроекта, а вчера направеното предложение от професор Чорбанов беше оттеглено и вместо него на място – устно, доктор Симидчиев направи предложение, което беше напълно различно от всичко, което беше внесено досега. Промени се изцяло смисълът на Законопроекта. Изведнъж се въведоха някакви национални планове, които нито са обсъждани в мотивите, нито в оценката за въздействие, като по този начин се променя целият законопроект, и то по начин, по който народните представители да не могат да се запознаят преди гласуване в залата на второ четене със Законопроекта. Аз считам, че това, което ни се предлага в момента като предложение, прието от Комисията по здравеопазване, не трябва да бъде и допускано, защото, ако продължим да правим законодателства ад хок, по този начин рискуваме не само противоконституционност на законите, но същите да не отговарят на обществените очаквания и да страдат от редица пороци, които ще бъдат проявени във времето. Аз ще гласувам против този законопроект с всичките му предложения и изменения, защото отново се дава еднолична власт на министъра на здравеопазването да въвежда каквито мерки си поиска. Без съмнение общественото здраве е много важно и то трябва да бъде спазено, но не на всяка цена. Има граждански права, които са неотменими и не могат да бъдат нарушавани без значение какво е основанието за това. Аз не бих подкрепила един законопроект, с който се дава власт на министъра да ни затваря по къщите, да ограничава правото на труд, да ограничава правото на образование. Аз съжалявам, че професор Чорбанов оттегли неговото предложение, но там имаше едни много смислени предложения – да не може да се изискват лични предпазни средства, да не може да се изисква сертификат за достъп до определени места, да не могат да се ограничават други граждански права, както и за срочност на мерките. Ако може, вносителите да обяснят какво може да се включи в тези национални планове. В един момент може да се окаже, че може да включва и задължителна ваксинация срещу COVID-19, може да включва и всякакви други мерки, за които Народното събрание към настоящия момент няма как да знае. Отново се стига до една еднолична власт и ние от ВЪЗРАЖДАНЕ категорично няма да подкрепим подобно нарушаване и на Конституцията. Благодаря.
Благодаря, госпожо Гунчева. Реплики към Елена Гунчева има ли? Заповядайте, господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Гунчева, съгласен съм с Вас, че когато има една извънредна обстановка, се ограничават основните права на гражданите. С този законопроект, госпожо Гунчева, в същността му е явно, ако го прочетете по-добре и ако си отделите от времето, ще видите, че всъщност точно това правим – даваме възможност да се взима стъпка по стъпка и определени области да бъдат поставени под определени мерки, и това му е същността, госпожо Гунчева. Този законопроект, ако следим Вашата логика, изцяло защитава правата на гражданите. В момента какво се случва? Когато няма извънредна обстановка, всичко си е нормално, когато има извънредна обстановка, тя е извънредна за всички. Това означава, че области, които не трябва да са под извънредна обстановка, не могат да бъдат, защото така е направен Законът и толкова е ригиден, че не позволява гъвкавост. С това предложение ние вкарваме гъвкавост. Така че, госпожо Гунчева, ако искате и ако наистина вярвате в правата на гражданите, трябва да подкрепите този законопроект. Благодаря.
Благодаря, господин Митев. Втора реплика – Антон Тонев.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Гунчева, в първоначално внесения законопроект от нас наистина мерките и правомощията, които бяхме предоставили, изглеждаха малко по-стриктно и малко по-ригидно. Между първо и второ гласуване ние се вслушахме както във Вашите мотиви, така и в мотивите на нашите партньори в коалиционното управление, и вследствие на взаимното чуване на различните гледни точки създадохме ал. 12, в която изрично се казва, че: „временни противоепидемични мерки не може да включват: забрана за влизане на територията, ограничаване придвижването на територията на страната, спиране на работа на обекти с обществено предназначение или други обекти, или услуги, предоставени на гражданите.“ Независимо че мерки ще могат да бъдат въвеждани от Министерския съвет – след събиране на достатъчно експертна информация, в този закон ние даваме възможност да не могат да се налагат мерки, които да нарушават изброените от мен подточки. Ние сме се вслушали във Вашите мотиви и не само Вашите, а и на други народни представители и парламентарно представени групи, така че да направим максимално балансиран закон, който да е значително по-добър по отношение на ограниченията на свободата в сравнение с обявената извънредна обстановка, която нашето правителство не продължи. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има ли трета реплика? Няма. Заповядайте за дуплика, госпожо Гунчева.
Уважаеми колега Митев, опасявам се, че няма да мога да Ви отговоря, тъй като казаното от Вас беше на такъв висок Харвардски стил. Аз не успях да разбера точно какво казахте. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Доцент Тонев, аз разбирам добрите намерения отново за това, което казахте, но не виждам по никакъв начин този законопроект, както и предложенията към него, направени устно вчера в Здравната комисия, да защитават гражданските права. Все още остава неограничена възможността примерно да се ограничи правото на труд. Никъде в ал. 12 няма ограничаване на министъра примерно да не може да изисква тестове или някакви други условия за достъп на служителите и работниците до тяхното работно място, както няма примерно и за децата. Ще повторя, че две години децата ни бяха поставени в риск да не получат образование. Те бяха затворени по къщите, учиха дистанционно, поставяха се изисквания за тестове, за да не могат да ходят на училище – всичкото това аз не го виждам гарантирано в този законопроект. Още повече, че за тези национални планове – предполагам, че колегите, които са лекари, имат представа за какво става дума, но нито в мотивите към Законопроекта, нито в оценката за въздействие някой от нас, народните представители, се е запознал какво точно се случва. По какъв начин се приемат тези национални планове и изобщо какво им е мястото в тази разпоредба, защото утре може в този национален план примерно да се предвиди задължителна ваксинация срещу COVID-19? Не е изключено. Също така в Законопроекта, както и в предложенията към него, никъде няма срок за тези противоепидемични мерки. Не може вече втора година да сме в едни противоепидемични обстановки, които са абсурдни, а трябва да има някакъв срок на тези заповеди и на тези мерки. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Заповядайте за изказване, господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаема госпожо Гунчева, ще се опитам да дам по-добър пример, съгласен съм, може би не е бил достатъчно ясен. Примерът е такъв. С нашето предложение, ако хора в Петричка област или в някаква определена област в България се окаже, че там има пандемия или епидемия, или заболяване, което налага определени мерки, вместо цяла България да бъде затворена и да бъде подложена на противоепидемични мерки, ще бъде само тази област, госпожо Гунчева. Надявам се, че този пример е достатъчно ясен. Благодаря.
Благодаря, господин Митев. Реплики към Искрен Митев има ли? Няма. Други изказвания, колеги? Не виждам. Андрей Чорбанов е първо, а след това е Николай Дренчев – малко да има от различни парламентарни групи.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Ние бяхме вносители на някои доста сериозни корекции по отношение на нормите и правата, които се дават както на министъра на здравеопазването, така и на регионалните здравни инспекции. Разбира се, бидейки част от управляващата коалиция, между двете гласувания проведохме много консултации и много разговори, като едва ли е някаква публична тайна, че стигнахме до консенсус и затова твърдо ще заявя, че нашите искания представляват част от нови законопроекти. Оттеглихме параграфа в цялостност, с който предлагахме да влезем, но всичките му компоненти представляват част от Законопроекта, а именно ще дам информация. Ние много настоявахме да бъдат вкарани норми и да представлява норми при каква инфекция какви мерки да бъдат взети. Беше изключително важно да има план, при който да се реагира адекватно, така че министърът на здравеопазването да не се налага да прави импровизации, да не се налага да гадае и спешно да събира хора, за да решава какво да правят. Това може да се случи при абсолютно непознат патоген и затова има норма за колко време трябва да се направи един план. За всички останали, които са много различни, трябва да има отделни норми. Няма как всички тези норми да бъдат вложени, да бъдат част от Закона, защото той тогава ще бъде учебник по епидемиология. Затова те ще бъдат част от един много подробен настоящ план за действие, при който ще бъдат описани всички норми, които съблюдават тези неща. Това не е Законопроект, касаещ ковид, това е Законопроект, касаещ всички възможни патогени и причинители на инфекциозни заболявания, както особено опасните инфекции, за които министърът на здравеопазването трябва да има правомощие да реагира на секундата адекватно, така и за не особено опасни, за които има други правила. Именно за това ще има норми за отделните патогени, понеже често се коментира кой ще напише правилника. Правилникът ще бъде написан от специалисти експерти, няма как да бъдат написани от хора от друга планета. Те ще бъдат адекватни на това, което трябва да се случи, и ако не са адекватни, ние ще реагираме и ще вземем мерки. Трябва да има повече доверие на експертността в тези неща. И до момента министърът на здравеопазването има много правомощия. Кой не е бил в грипна ваканция? Кой не е бил при спиране на обучението? Разбира се, в този план ще има вече срокове, ще бъде казвано при какъв тип епидемия или пандемия за колко време могат да бъдат наложени тези мерки, защото, да, действително не беше нормално две години да бъдем в такава ситуация. Трябва да бъдат сложени рамки и да се реагира адекватно, така че и министърът, и регионалните здравни инспекции да имат правила, с които да реагират, така че това е заложено. По отношение на сертификати и на достъп. Категорично влезе като текст забраната на министъра да налага сертифициран, или както е казано по един точен начин, изискване на документ за достъп, защото сертификатът всъщност е документ за достъп, какъвто и да е, разбира се. Няма как да Ви се направи задължително ваксиниране, ако не може да Ви искат сертификат. Закъде ще Ви спрат, след като имате право да ходите навсякъде, как могат да Ви накарат задължително да бъдете ваксинирани? Няма как според тази точка в Законопроекта. Нещо повече – и за момента кой определя задължителния имунизационен календар? Определя се от Министерството. Във всеки един момент експерти на Министерството могат да се съберат и да решат да включат нови ваксини. Това също, разбира се, може да бъде контролирано от Народното събрание. Защо? Защото министърът на здравеопазването не е едноличен началник, той си има началник – неговият началник е министър-председателят, а министър-председателят се гласува тук, в тази зала. Никой не е искал до момента оставката на министър на здравеопазването, защото не е спазвал каквито и да е мерки по отношение на правилата. В крайна сметка и досега основното е, че зад мерките, които са налагани от което и да е правителство, е стояло съответното правителството, съответното мнозинство в парламента. Именно затова те са били налагани и са били под каквато и да е форма, независимо дали ние сме съгласни с тях или не, независимо дали моето лично мнение отговаря на това. То е било защитено от мнозинството в същия този парламент. И не на последно място, разбира се, това, което също беше важно за тестовете. Тестовете и мерките, които ще бъдат използвани в отделни типове заболявания, също трябва да бъдат част от този план, защото не забравяйте, освен ковид, за който знаете чудесно какво е моето мнение, има много други заболявания, а този закон касае всички тях. Не може да приравним при едни и същи условия заболяване, като грип например, и особено опасна инфекция, да не дава господ да ги изброявам тук всички, да дърпам дявола за опашката. Именно затова Законът предполага адекватни мерки по правила, които ще бъдат заложени много категорично в този правилник. Правилникът няма да бъде, или план за действие, разбира се, той по същество е правилник, той няма да бъде нито апокрифен, нито ще бъде някаква невъзможност за корекции, за промени и така нататък, което винаги в крайна сметка зависи от управляващото мнозинство, какви ще бъдат правилата за работа по отделните правилници. Много закони се базират на правилници за тяхното приложение, които също подлежат постоянно на промени, и голяма част от тях са от прерогативите на Министерския съвет, така че няма никаква драма. Всичко, което ние сме изисквали от нашите коалиционни партньори, в крайна сметка под една или друга форма е част от този законопроект. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
И аз благодаря, Професоре. Заповядайте за реплика, госпожо Гунчева.
Уважаеми професор Чорбанов, с най-голямо уважение към Вас го казвам. Това, което казахте преди малко, заприлича на приказка. Точно както „Продължаваме Промяната“ преди изборите казваха: знаете ли колко красиво ще бъде, когато вземем властта. В момента това, което чухме от тази трибуна, е: знаете ли колко ще бъде хубаво, когато се приеме този национален план. Пак повтарям, такъв национален план никой не е виждал, никой не знае какво ще съдържа и никой не знае какво ще има предвидено в него. Така че да го хвалим предварително, е малко пресилено. И отново настоявам да има ограничения в Закона. Естествено, че те не могат да обхващат всички случаи, но има основни граждански права, които са залегнали в Конституцията, които не могат да бъдат ограничавани, и считам, че тези текстове трябва да залегнат и в Закона за здравето. Отново никой не ми отговори дали може да се ограничава правото на труд и правото на образование, защото аз не виждам текстове в този законопроект, които да са в тази насока? Благодаря.
И аз Ви благодаря, госпожо Гунчева. Втората реплика е от Ивайло Христов. [[Народният представител Николай Дренчев иска думата.]] Александър Симидчиев също е преди Вас.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Когато внесохме този закон, се каза, че Законът, как да кажа, много ограничава правата на здравния министър. В един момент ние трябва да съобразим следното. Ние като Здравна комисия, въпреки че повечето там сме лекари, трябва много добре да балансираме между интереса на гражданите и това, което е реалната обстановка като здравно възникнал проблем. Този баланс не е никак лесен. Имайте предвид, че този закон – имам претенциите да познавам доста от законодателството в здравеопазването в Европа, който в момента, в този му вид, се явява един от най-либералните в Европа. В момента ние ограничаваме много сериозно правата на здравния министър, а такова нещо почти никъде го няма, така че това, което даваме, не съм съгласен, че ограничаваме по някакъв начин правата, защото нека да си представим какво би възникнало в една държава, в която ние забраним на катаджиите да спират колите или на данъчните да извършват проверки. Това се опитваме. С някакви такива демократични в кавички мерки ние да дадем Здравното министерство да няма никаква възможност да реагира. Балансът, който постигнахме в момента, пак Ви казвам, прави законодателството в областта на епидемиологичните ситуации не най-демократичното, а най-либералното в момента. Всяко друго разхлабване на мерките ще доведе до пълна анархия в здравеопазването. Винаги трябва да имаме предвид защитата на интереса. Имайте предвид, че в момента доста колеги – специалисти в тази област, се обявиха против това, доста колеги имаше, които се обявиха против отмяната от 1 април, и техните аргументи също бяха доста ясни и логични. Ние няма да стигнем доникъде, ако не отчитаме баланса и не отчитаме интересите на гражданите, в смисъл интерес за защита на тяхното здраве, включително с предлагането на такива мерки. Закона в този му вид – пак предлагаме най-либералния в момента, и ние ще го подкрепим във варианта му. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Христов. Александър Симидчиев за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Като реплика към професор Чорбанов. Бих искал да му благодаря за това, че изминахме дълъг път заедно и на вчерашната Комисия лично се почувствах изключително удовлетворен по няколко причини. Не само заради това, което направи „Има такъв народ“, заради това, което направи и ГЕРБ, заради това, което направи и ДПС, заради дискусията, която имахме преди това и с БСП, трябва да кажа, че за първи път виждам реално да се случва това, което трябва да се случва в комисиите – да се постига консенсус, и въпреки че имаме различия, да ги дискутираме в комисиите и те да останат там. Днес можеше да има много по-остра дискусия по различни теми, въпреки че ние приехме нещо, което е изключително позитивно. Това, което направихме, е, че постигнахме баланса, който е необходим, за да може да продължим напред по един много смислен начин, с достатъчно права при министъра. Трябва да знаем, че ако ограничим още повече правата на министъра, няма да може да искаме от него някаква отговорност, защото правата и отговорностите са неразривно свързани. Не може да даваме само отговорности, а да не даваме права или обратното. Поради тази причина това, което направихме вчера в Комисията, въпреки ожесточените дискусии, които имахме, постигнахме един баланс, от който сега виждам, че не е част единствено и само ВЪЗРАЖДАНЕ. Благодаря Ви много, колеги.
Благодаря Ви, Докторе. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Дупликата ми ще бъде най-вече по отношение на критиката към нашето решение. Сред своите близки и познати аз съм известен с това, че вечер чета приказки, така че това не значи, че трябва да се вярва на приказките 100%, но това значи, че трябва малко повече доверие в институциите. Няма как, ако ние, бъдейки народни представители, не се опитваме да създадем институции с повече доверие, няма как да очакваме обществото да има съответното доверие и към нас самите. Именно по тази причина аз също изказвам своето удовлетворение, че успяхме да стигнем до консенсус, при който всички страни да се чувстват удовлетворени, и да имаме едно действително модерно законодателство, което, както каза доктор Христов, при всички случаи е от най-либералните в Европа. Благодаря.
Благодаря Ви, Професоре. За изказване – Николай Дренчев.
Господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Истината е, че с този закон правим още една стъпка, маскирана с добри намерения, но всъщност е стъпка към ада. Всъщност единственият представителен орган в България, който има право да говори от името на народа, това именно е Народното събрание. Преди две години Народното събрание беше единственият орган, който можеше да ограничи по някакъв начин права и свободи на гражданите, свързани с някакви извънредни ситуации, извънредно положение. После се въведе някаква извънредна обстановка, което очевидно е нещо различно от извънредно положение, и се даде в правомощията на Министерския съвет да решава това. Сега се прави още една стъпка надолу във възможностите на един човек – в случая не съм сигурен дали здравният министър, или здравният инспектор по неговото предложение, да се разпорежда еднолично с бизнеса, с живота, с кредитите, с финансите, с придвижването, със здравето, с образованието, с децата и с всичко, каквото му хрумне. Това е така, защото всичко, което се изговори тук, че здравният министър, виждаш ли, бил ограничен от някакви национални планове, ами кой ги пише тези планове? Нали всичко това е творение само и единствено на подчинените на министъра в Министерството? Каквато и да било презумпция, че министърът – било, че е подведен, било, че е прекалено уплашен, било, че е некомпетентен, било каквото и да е друго, всички неща, които ние ги видяхме прекалено много, прекалено обилно в последните две години, всяка една от тези хипотези може да доведе до това българският народ да страда изключително много. Да, може би не съвсем във всички области, пък може и всички области, защото няма ограничение. Така както се въвеждат ограниченията в една област, така могат да се ограничат и във всички области или в почти всички области. В рамките на 30 дни от месеца може точно 30 области да бъдат затворени, отворени и пак затворени, и това нещо, което го гледахме много пъти, да го гледаме още и още. Това е един крайно неправилен законопроект. За пореден път цялата зала – от крайно ляво, от БСП, минавайки през канадската фракция, през партията на Слави и свършвайки с така наречената „Демократична България, Украйна“, нещо такова…
Господин Дренчев, недейте да квалифицирате така колегите.
Добре, спирам. Извинявам се. Може би сбърках, господин Председател. Така или иначе виждаме една стъпка към един пълзящ фашизъм и това е една стъпка към налагане на една фашистка диктатура, при която един човек – здравният министър, или здравният инспектор, може да предлага и да осъществява един изключително рестриктивен режим във всички области на живота на българските граждани. Пак повтарям, това е само и единствено от правомощията на Народното събрание и ние нямаме право, нямаме поне моралното право да го делегираме надолу по веригата до Министерския съвет – това вече е направено, сега до здравния министър, после до филанкишията. Това е един изключително погрешен подход и аз моля категорично с остатъците от здрав разум, ако има такъв в пленарната зала, да отхвърлим този законопроект. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Дренчев. Само пак бих искал да помоля да не се правят такива квалификации към която и да е парламентарна група, независимо дали е от управляващата коалиция, или от опозицията. Вярвам, че за всяка група може да се намери нещо, което да я накара да се почувства обидена, а няма нужда. Господин Митев, Вие за реплика ли сте? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Дренчев, говорихте за истината и затова ще Ви поканя в дуплика да кажете истината на хората, които Вие поканихте на площада да протестират, защо искате, когато има заболели от поредния ковид щам в Благоевградска област, да затворите цялата държава?! Обяснете им. Моля да им обясните това. Вие най-много бяхте против всички мерки. С това предложение ние даваме възможност не на един човек, господин Дренчев, а на една институция – Министерството на здравеопазването е институция, господин Дренчев, да вземе поетапни мерки и когато има локален проблем, той да е локален, а да не е за всички. И във Вашето желание да отговорите на хората, които са най афектирани в България, и когато има заболели в Петрич, да не затварят Черноморието, господин Дренчев, този законопроект позволява това. Затова, господин Дренчев, ако Вие истински се интересувате от добруването на българските граждани, трябва да го подкрепите. А за мъката, господин Дренчев, ако Вие искате хората в цяла България да страдат, за да може Вие да насочвате тази омраза срещу управляващите, това е друг въпрос. Благодаря.
Благодаря, господин Митев. Втора реплика от Антон Тонев и трета от Александър Симидчиев.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Дренчев, обръщам се към Вас и към цялата група на ВЪЗРАЖДАНЕ. Коалиционното управление наследи от предишните правителства ситуация на извънредна епидемична обстановка. В тази обстановка изпълнителната власт имаше безгранична власт и можеше да налага каквито и да е мерки. Правителството на „Продължаваме Промяната“ по предложение на Министерството на здравеопазването, за което ние носим отговорност, не продължи тази власт на изпълнителната власт. И в момента под формата на политическо изказване, за което Вие имате право, Вие си позволявате да насаждате един страх в обществото – как хора, които се отказват от власт, биха могли да злоупотребят с нея някъде напред във времето? Аз си задавам един въпрос: кой има нужда от този страх, който Вие насаждате? Вашите избиратели – със сигурност не. Нашите избиратели – и те със сигурност нямат нужда да живеят в страх. Не искам да продължавам да Ви разобличавам като хора, които насаждат страх, за да се възползват впоследствие от този страх, но за съжаление, Вие налагате този диалог, който няма нищо общо с предложения законопроект. Благодаря. [[Реплики.]]
Благодаря, доцент Тонев. Да чуем и доктор Симидчиев. Господин Ганев, моля Ви.
Господин Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Господин Дренчев, доколкото знам, сте пилот. Като пилот сигурно се чувствате постоянно под въздействието на някакъв пълзящ фашизъм, защото пилотската дейност е изключително силно регулирана – там имате коридори, по които можете да летите, височина, на която можете да летите, преди излитане всеки път правите чеклист на всичките неща. Все неща, които всъщност са правила, които трябва да се спазват, за безопасното излитане и кацане. Затова не мога да разбера защо това, което Вие правите за собствената си безопасност, а ако бяхте граждански пилот, щяхте да имате и безопасността на пасажерите зад себе си и лишавате хората в България именно от тази безопасност, от отговорността, когато се спазват правилата, да имаме безопасност за всички. Ще ми е много интересно как точно ще го мотивирате. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, докторе. Заповядайте за дуплика, господин Дренчев.
Благодаря за репликите. Войната е мир, свободата е робство, Законът за здравето не е фашизъм. Обаче е. Отзад напред ще започна. Аз съм пилот на изтребител и не летя никога в коридор – или ниско, или високо и винаги там, където не ме очакват. По същия начин съм научен да очаквам противника, който ще дойде или ниско, или високо, или бързо, или бавно и никога така, както сме заложили средствата за противовъздушна отбрана, за да го пазим. Тук малко лекарите някак си се чувстват в правото си да говорят като професионалисти по тази тема, но на мен ми се виждат малко в ролята на Чарли Чаплин. Има един филм „Хлапето“, в който то ходи да чупи прозорците и после ги ремонтира. По същия начин виждам едно огромно желание у докторите постоянно да сме в някакъв страх, в някакво напрежение, в някаква епидемия и нещо да се случва така, че да бъде рестриктиран животът в България – нещо, с което ние досега – 1300 години и повече, сме оцелели без особена грижа, без такива затваряния, без такива епидемии. Най-вероятно ще оцелеем и отсега нататък, освен ако прекалено много се погрижат за нас, както виждаме, че се случи или поне се опитват. В крайна сметка аз не искам нито един гражданин на Родината – било в Петрич, било в Дуранкулак, да бъде затворен против волята му, да бъде затворен, да му бъде насаждан страх, да бъдат вменявани каквито и да било рестрикции в живота му, ако той не е съгласен да ги поеме. Всеки, който е навършил 18 години, е достатъчно голям да се грижи сам за себе си и няма никаква нужда ние да го принуждаваме със сила, с рестрикции, с някакви свирепи мерки да му затваряме бизнеса, да го принуждаваме да не може да се движи, да му изискваме сертификати, да спираме децата му от училище. Това е нещо, което ние не трябва да позволяваме. Ние сме Народното събрание. Ние сме последната отбранителна линия пред безумията на изпълнителната власт. Още веднъж Ви моля да погледнете в дълбочина това, което правим. Ние отново впрягаме каруцата пред коня. Така ще катастрофираме. Няма да се получи. Ще дадем изключителна власт в ръцете на един човек, на една институция, която се ръководи от един човек, да прави каквото намери за добре, поради каквито и да било прищевки, които ще му хрумнат. И пак казвам: да, аз съм военен, аз винаги очаквам това, което не се очаква. В никакъв случай не мога да се доверя на сега прокламираните твърдения, че министърът на здравеопазването ще бъде добронамерен. Представете си, уважаеми господа… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Свършвам с последно изречение. Чудесно е, че Вие сте много добронамерени. Представете си, че ВЪЗРАЖДАНЕ съвсем скоро ще дойде до лостовете за управление, че здравният министър ще бъде на ВЪЗРАЖДАНЕ и си представете тогава – в лошата ситуация, какво би Ви се случило, ако не сте му симпатични. Благодаря. [[Смях.]]
Господин Дренчев, това последното как трябваше да го разбираме?
Пояснявам последните си думи – в никакъв случай не трябва да се тълкуват като заплаха. Още веднъж, в никакъв случай не са такива! Това е една абсолютно хипотетична ситуация, която теоретично би могла някога някъде да се случи.
Ще помоля и без такива хипотетични и теоретични ситуации. Може би пък е добре да си останат хипотетични. По процедура Ирена Анастасова. Силви Кирилов, Вие за изказване ли бяхте? Добре, след това за изказване Силви Кирилов. Силви Кирилов, Георги Михайлов и Красимир Вълчев след това.
Уважаеми господин Председател, колеги! Моята процедура е на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Правя предложение за удължаване на срока за писмени предложения по Закона за изменение и допълнение на Закона за висшето образование с още три дни. Благодаря.
Той кога изтича, само да Ви попитам?
Изтича днес.
Изтича днес? Още три дни? Тоест на практика Законът за висшето образование ще изтече в понеделник. Подлагам на гласуване процедурното предложение, направено от Ирена Анастасова, срокът за предложения между първо и второ четене на Закона изменение и допълнение на Закона за висшето образование да бъде удължен с три дни. Гласували 120 народни представители: за 113, против 1, въздържали се 6. Предложението е прието. Срокът е удължен с три дни. Доцент Тонев, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, правя процедура за удължаване на работното време на Народното събрание до приемането на т. 2 от дневния ред.
Предложението е заседанието да се удължи, докато приключим настоящата точка. [[Реплики.]] Може и да не се наложи на практика. Подлагам на гласуване процедурното предложение на Антон Тонев – настоящото заседание при необходимост да се удължи до приключване на настоящата точка по дневния ред. Гласували 155 народни представители: за 110, против 17, въздържали се 28. Предложението е прието. За изказване – Силви Кирилов. След това са Георги Михайлов и Красимир Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Аз съм лекар и съм малко професионално деформиран в определена област на комуникацията и в отношенията с хората. От вчерашното бурно заседание на Комисията по здравеопазването, а и от днешните дебати в мен се налага от само себе си един начин на мислене и един извод за една остра недостатъчност на доверие в обществото, в институциите, в науката, в личностите. Ние затова работихме десетилетия, за да можем да достигнем дотам да няма доверие в лекарското съсловие, да няма доверие в медицината като наука, да няма доверие в институциите, които координират и управляват лечебно-диагностичните процеси и общественото здраве. Разбира се, тук включително имат отношение и медиите, защото медицината е натоварена с много емоции – невинаги позитивни, има и много негативни емоции, с които може да се спекулира и се спекулира. Включително и с понятията „епидемия“ и „пандемия“. От тази трибуна имах възможност да кажа, че епидемии е имало, пандемии е имало и ще има и занапред. Науката епидемиология е достигнала много успехи в своето развитие и е доказала правото си на съществуване и възможностите си за борба и управление на епидемиологичния процес и ние подлагаме на съмнение тези изводи и постулати, които са наложени не от вчера и от днес, а от векове. Ние трябва да се научим да живеем в тези условия и тази среда. В този ред на мисли да не забравяме, че много известни личности, които са били лекари, са работели на предния фронт на здравеопазването и в много по-сериозни епидемии от тази, която беше индикатор за недостатъчността на организацията на българското здравеопазване, са постигнали успехи. И не само това, а през нощите са достигнали такива върхове на писателската дейност – имам предвид Грибоедов, Чехов, не искам да достигам до Съмърсет Моъм, Марк Твен, Арчибалд Кронин, Валери Петров или някой друг. Уважаеми колеги, изказването ми е малко методично, малко емоционално, то не е за залата – да се замислите сега и в момента, но довечера на спокойствие вкъщи. Мисля, че има много въпроси, на които трябва да си отговорим за бъдещето на българската медицина, за авторитета на българския лекар и специалист по здравни грижи, за мястото и ролята на общественото здраве в нашето общество. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Реплика от Антон Тонев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа, уважаеми доцент Кирилов! Аз взимам реплика, но тя е изцяло в духа на това, което казахте и изцяло в подкрепа на Вашите думи. Ще си позволя само да добавя от своята практика – тук има и други лекари, които могат да потвърдят, пациентите не се съмняват в институцията или в респекта на лекаря, когато той им каже, че има остър апендицит, рак на простатата, имунологично заболяване или някакво друго заболяване, в което не са се намесили политиците. Недоверието и страхът, тук правя вметка към предишното свое изказване, идват, когато политиците решат да се възползват от този страх и насаждайки недоверие, да натрупат малко политически актив. Когато започнахме работа в Комисията по здравеопазването, която имам честта да председателствам, многократно отправяхме послание – и сред нас като коалиционно управление, и към опозицията, да имаме право на политики в здравеопазването, което е съвсем нормално, но да намалим нивото на политиката. Доктор Симидчиев преди малко благодари и аз използвам неговите думи да благодаря за конструктивния тон, който водим в Комисията по здравеопазването. Смятам, че политиците от всички парламентарно представени групи имат достатъчно политическо поле за изява, в което да трупат своя актив, да печелят своите избиратели, но територията на здравеопазването трябва да остане свещена и ние да не си позволяваме да подвеждаме и да създаваме изкуствени страхове. Благодаря.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има ли втора реплика към Силви Кирилов? Няма. Желаете ли дуплика? Заповядайте, господин Кирилов.
Аз благодаря на доцент Тонев, но тук, докато го слушах – Хипократ, който IV век преди Христа е живял, и той е имал подобни проблеми, те са описани в оригиналната Хипократова клетва, така че ние няма да открием топлата вода. Съгласен съм и за политиканстването и политиките, но това са действия, които са в нашите възможности, в нашето ежедневие, в нашите думи, в нашето поведение. Благодаря.
Благодаря, Докторе. Следващото изказване е на Георги Михайлов. Заповядайте, Професоре.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова, уважаеми колеги! Аз не мислех, че ще стигнем до гласуване на удължаване на работното време в един такъв технологичен законопроект, който урежда съвсем сериозно, съвсем демократично и съвсем професионално края на една ситуация, която беше изключително неприятна както за цялата нация, така и за света като цяло в последните 24 месеца. Обаче като слушах тука –обръщам се към Вас лично в хода на моето изказване, тези словесни салати, които тук ни се предоставиха само преди малко, сещам се песента на Висоцки „Мама, я лётчика люблю“ и какво ли не още тука, стигна се до определение на крайнолеви партии, канадски фракции и какви ли не глупости слушах тук действително. Също така, че лекарите си позволяват да изземат правата в обществото, иска се някакъв якобински парламент, който тук да тури един ешафод и всичко да минава през него – грипните ваканции, ваксинациите против морбили, какво ли не. Този закон урежда за тези, които не разбират нищо от здравеопазване, а тук се пъчат от трибуната, за да дават тон на обществото и да се показват като защитници на неговите права, няколко основни неща – дава възможност за гъвкави действия на правителството в лицето на министъра на здравеопазването под контрола на Министерския съвет, под контрола на Народното събрание! Всяко нещо, всяка наредба може да бъде извикана и контролирана в Народното събрание независимо от това, което се каза, че има специализирани съвети по епидемиология, по инфекциозни болести, има председатели на тези съвети, има Висш медицински съвет към Министерството на здравеопазването. Това пак може да се контролира от Народното събрание. Обаче да искате тук – точната дума, господин Председател, е словоблудства – да се говори от трибуната, че това е „пълзящ фашизъм“, ама това е такъв наивитет, че на мен ми е неудобно от колегите, които тук си позволиха такива определения – изкараха този скромен дебат в облаците. Все пак нашите съграждани ни гледат. Ние се мъчим да приключим една част от тежките 24 месеца по един нормален начин, да продължим в нормалния живот напред и да дадем правото, разбира се, за динамичен контрол на органите, които са призвани за това. Да поискаме ли тогава и министърът на вътрешните работи тук да се отчита за всички действия на Министерството на вътрешните работи – за всички задържания, за всички действия, които той извършва по установяванията на едно или друго деяние? [[Реплики.]] Да поискаме ли тук да се явява всяка седмица главният прокурор и той да се отчита за това, което прави Главна прокуратура?! [[Реплики.]] Това всичко не знам накъде ще ни отведе и може би няма да стигне предложението на доцент Тонев! Ще трябва до утре да разсъждаваме по този въпрос и да не приемем Законопроекта, но няма да се случи това, надявам се. [[Реплики.]] Да, удължихме времето – прав сте, и аз се учудих, че може да стигнем дотам да удължим времето за един абсолютно технологичен законопроект! Затова, завършвайки това изказване, господин Председател, Законопроектът е много ясен, много ясно беше предложението. Даже вчера имаше по-остри дискусии в Комисията по някои въпроси, които бяха гранични, но бяха в рамките на Закона, разбира се. Сега тук видях неща, които много ме изненадаха, много ме натъжиха. Надявам се бързо да приключим вече тази дискусия, тъй като няма нищо особено в този законопроект. Ако се върнем назад в историята на нашето здравеопазване, тя е повече от 100 години, на Трета България, ще видим, че тези права – той и доцент Кирилов го каза един път тук, не знам къде е, дали е в залата – да, че министърът винаги ги е имал тези права, господин Председател, винаги е имал и никой не ги е оспорвал! А сега тук се явяват едни хора с едни яки плещи, които искат да поемат тази отговорност от министъра, без въобще хабер да си нямат от това. Искат те да решават дали ще има, дали няма да има, какво ще има! Напротив, доктор Христов Ви каза. Този законопроект е относително либерален, той дава възможност за контрол и от страна на Министерския съвет, и от страна на Народното събрание върху дейността на принципала на Министерството на здравеопазването. Така че не виждам смисъл повече. Тук ми сподели един колега, когото дълбоко уважавам – доктор Адемов, че е решил да не се изказва днес по този законопроект. Призовавам всички: този, който ще дойде да говори от тази трибуна, да говори по Законопроекта конкретно, да не говори празни приказки, да не казва къде лети и как се появява в изненада за всички. Това не е в полза на Законопроекта и законодателството, а е във вреда на всички нас и губим времето на Народното събрание. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, Професоре. Реплика от Искра Михайлова.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми Професоре, аз не чух една дума по Законопроекта от Вас, а Вие завършихте изказването си с призив за точно това. Излязохте да направите забележки за гръмки слова с много по-гръмки слова от тези, които бяха изречени до момента. Но тази емоция и от Вас е разбираема, и от всеки изказващ се е разбираема, защото последните 24 месеца, които Вие споменахте – критични, бяха вследствие на абсолютна неадекватност и от служители, и от институции, включително от институцията на Народното събрание и на министерствата най-вече. Ние всички в момента сме потърпевши от едноличните решения, които тръгнала от ГЕРБ и от начина, по който те започнаха да управляват пандемията, и минаха през всички служебни правителства, и приключват с това уж ново правителство на някаква промяна. Точно тук е мястото за дебат. Точно тук ние трябва да решим, когато до ден днешен нямаме оценка на въздействието на начина, по който се управляваше пандемията до момента. И когато ние нямаме тази оценка, когато ние не знаем какво сме загубили и какво сме спечелили, когато в момента залагаме отново да гласуваме Законопроект, който се базира на текстове, които не съществуват, сега е моментът не само за емоция, а абсолютно в момента всеки един да осъзнае, че не трябва да подкрепи този законопроект в този му вид. Наистина емоцията е необходима – може би за първи път и аз ще си позволя да го кажа, въпреки че аз самата съм призовавала да няма такава, когато става въпрос за закони, но тук става въпрос за живота на българите и за начина, по който той беше унищожаван системно две години, от което унищожение ние все още не можем да се възстановим психически и икономически, а тепърва още последици ще гледаме от тези абсолютно неадекватни решения, които бяха взимани. Народното събрание е представителността на българското общество, ние сме в представителна демокрация. Точно тук, точно тук трябва да водим този дебат и да решаваме тези въпроси. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря. Има ли втора реплика към Георги Михайлов? Няма. Дуплика, Професоре? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема професор Сербезова! Уважаема колега Михайлова, аз съвсем точно – вземете си стенограмата, ако не сте обърнали внимание на изказването достатъчно детайлно, определих каква е ролята на този законопроект. А иначе в сферата на шегата мога да Ви кажа: в Хайд парк – има едно място в Лондон, където хора, които искат да се изказват, се качват на едни кутии от сапуни, това е традиция във Великобритания, и там държат речи – не в Британския парламент, но там, имат си публика, може да седи някой да ги изслуша. Това е една много интересна английска традиция и понякога се сещам за нея, като слушам как се говори от трибуната. Няма никакви емоции, има желание нашето законотворчество, нашият законодателен процес да върви в нормални параметри, а не да върви в предположения, в смесване на понятия, което не е в полза на нашето законодателство. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, Професоре. Красимир Вълчев – за изказване. Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Сербезова, тук на първо четене на Законопроекта изразих едни опасения, които, за съжаление, гледайки Доклада на Комисията, се потвърждават. Тези опасения бяха, че ще създадем нормативна уредба, която ще благоприятства в крайна сметка да прехвърлим тежестта на едни бъдещи евентуални мерки предимно върху децата и учениците. За съжаление, това се случи не само в България. Случи се в много страни – непропорционалното, несправедливо, бих казал, прехвърляне на тежестта на епидемията върху децата и учениците. Случи се, защото най-лесно е да спрем учениците. Загубите от образованието може да са най-големи, но те са невидими, неосезаеми, отложени в бъдещето. Няма днешни икономически загуби. Бил съм свидетел как и районните здравни инспекции, и главният здравен инспектор първото, което му идва на акъла, или пък областните и общинските щабове, първото, което им идва на акъла, е да затворят образователните институции, да преустановят присъствения учебен процес. Сега се опасявам не само че оставяме тази възможност, ами и с предложението, което е направено какви да бъдат изключенията от временните противоепидемични мерки – тук се надявам господин Тонев да ме опровергае като вносител – ние насочваме преди всичко към образованието. Казано с други думи: няма да може министърът на здравеопазването да въвежда много други противоепидемични мерки, но ще може да преустанови присъствения учебен процес. Аз се надявам Вие, господин Тонев, и някой от останалите Ви колеги от управляващото мнозинство да ме опровергаете. Да кажете, че това не е така, че точка трета, която гласи спиране на работата на обекти с обществено предназначение или други обекти, или услуги, предоставени на гражданите, включва и това, но тесният прочит не включва това. Затова все пак ще направя предложение по реда на чл. 80, ал. 2 към предложението на Комисията, към редакцията на Комисията в тази точка четвърта на ал. 12 да се добави „в това число преустановяване на присъствения учебен процес в образователните институции“. Защото в противен случай продължаваме да бъдем нечестни към децата и учениците. Да ограничаваме едно конституционно право, каквото е правото на образование, където щетите, дори измерени като продължителност на живота, могат да бъдат по-големи. За да съхраним живота на възрастните, ние може би ограничихме продължителността на живота на децата, защото и по-високото образование предполага по висока продължителност на живота, и психическото здраве, и движението са свързани с по висока продължителност. А всички тези неща бяха малко или повече увредени, така че моралната дилема не е образование срещу здравеопазване, не е право на живот срещу право на образование – моралната дилема е продължителност на живот срещу продължителност на живот. Казвам това, защото много пъти се спекулира с тази морална дилема, че ние трябва да спрем децата, да увредим правото им на образование в името на правото на запазване на живота. Опасявам се, че с този законопроект благоприятстваме още повече това, или по-точно с направените предложения между първо и второ четене. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. За реплика – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Вълчев, току-що ни се направи една съвсем нагледна демонстрация за нещо, което казах преди малко. Господин Вълчев, чиято експертиза в образованието дълбоко уважавам и води много интересни дискусии, отправи едно предложение, дори го облече в правото си на народен представител за законодателна инициатива, за това министърът да няма възможност да налага грипна ваканция. Той, разбира се, може би не го осъзна и използвам правото в отговор да му кажа, че направените от нас предложения не визират конкретно заболяване, а визират възможността при инфекциозно заболяване да можем през възможностите на изпълнителната власт да контролираме това инфекциозно заболяване, без това да налага изключително големи ограничения и без да се налага да влизаме в извънредна обстановка. Да, Вашето предложение по същество е логично, Вие много добре го мотивирахте, с тази малка подробност, че ние не правим промени в Закона за едно заболяване. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тонев. Заповядайте, господин Михайлов, за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Председателстваща. Уважаема госпожо Председателстваща, уважаема професор Сербезова! Уважаеми господин Вълчев, учудвам се на Вашето изказване, тъй като двамата с Вас много добре си спомняме поведението на Вашия Министерски съвет през пролетта на 2020 г., през есента на 2020 г., през пролетта на 2021 г. Тогава, когато – сега Ви припомням – Френската педиатрична асоциация се обърна към президента Макрон, каза: „Върнете децата в училище!“, когато Вие самият се противопоставихте на Вашия Министерски съвет, но хора, които управляваха пандемията по абсолютно неправилен начин, наложиха спирането на училищните занимания, и когато Гутериш – генералният секретар на ООН, през лятото на 2020 г. каза: „Внимавайте, предстои образователна катастрофа!“ И веднага си спомням Вашите думи: „Последното нещо, което ще направим, е да затворим училищата.“ След 20 дена ги затворихте и не ги отворихте въобще. На практика българските ученици почти две години бяха в принудително дистанционно обучение, така че не е морално. Вашия личен принос го оценявам. Вие бяхте единственият човек, който стоеше твърдо, но сега да укорявате Законопроекта… Доцент Тонев Ви отговори съвсем точно. Тук не става дума нито за ковид, нито за грип. Става дума за обща ситуация. Това е законов проблем. Това не е проблем на едно или друго заболяване, но да се лишава Министерството на здравеопазването да решава този проблем?! То си има правила в целия свят по отношение на респираторните инфекции. Говоря за тях, нали. Да не говорим за особено опасни инфекции. Това не е коректно. А иначе от страна на Вашата политическа партия – Вие сте неин представител – да говориш за проблеми за защита на учащите се не е морално след това, което видяхме – в какви условия ги поставихте Вие през последните две години. Благодаря Ви, госпожо Председателстваща.
Благодаря Ви. Трета реплика има ли? Заповядайте.
Господин Вълчев, Вашата експертиза в областта на образованието е безспорна. Това предложение, което ние чухме, е много разумно. ВЪЗРАЖДАНЕ ще го подкрепи. Предполагам, че няма да бъде прието, тъй като коалицията стои на пост и няма да допусне каквото и да било ограничаване на правата на министъра, който ще има възможност да се разпорежда с всички аспекти на живота и на бизнеса, и разбира се, на бъдещето ни. Тоест на децата ни и на тяхната възможност на достъп до образование. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Господин Вълчев, имате възможност за дуплика.
Благодаря. Господин Тонев, приемам бележката Ви, че не се отнася само за ковид, а за всички епидемични заболявания, но остава в сила твърдението ми защо се прави изключение за всякакви други услуги, обекти с обществено предназначение, за всякакви други права, а не се прави изключение за правото на образование? Тоест в йерархията на ценностите ние оставяме образованието пак на последно място. Защо? Защото децата може би не гласуват, защото нямат представителни организации, които да протестират, защото няма наистина икономически загуби, защото е най лесно да прехвърлим отговорността върху децата. Тоест, ако Вие заставате зад Вашето твърдение, че министърът трябва да има това право, той трябва да има право по отношение на много други неща, иначе за пореден път ще постъпим нечестно към децата, за пореден път ще прехвърлим отговорността преди всичко и единствено върху тях. С професор Михайлов сме си говорили по това. Пролетта на 2020 г. всички подходиха крайно, Вие знаете това. 2021 г. имаше страни, които казаха: последно ще затворим училищата. Не е вярно, че при нас са били затворени единствено и само училищата. Такава ситуация имаше по времето на второто служебно правителство миналата година – няколко седмици бяха затворени единствено и само училищата. Факт е това, което Ви казах, че областни, общински кризисни щабове, здравните инспекции, първото, което им идваше на ума, е да предложат преустановяване на присъствения учебен процес. Не е вярно, че през цялата минала учебна година не е имало присъствен учебен процес. Търсеше се балансът. Мога да Ви кажа, че ние в много голяма степен съхранихме I – IV клас. Да, в V– XII наистина не успяхме да съхраним присъствения учебен процес, но погледнете, ще видите, че в I – IV клас при нас учебното време беше повече, отколкото средно в другите страни. Аз Ви казах, че събирахме експресна информация от над 25 страни всяка седмица, тъй като имаме неделни училища, имаме учители, които преподават в съответните образователни системи, и по отношение на I – IV клас учебните дни в България бяха над средното. Не беше така, за съжаление, по отношение на V– XII, но ние имахме и образователни, и здравни аргументи за един такъв диференциран подход. Но както казаха в другите страни, вече сме трета учебна година и трябва да сме си научили урока, и този урок е, че най големите обществени загуби идват от увреждането на правото на образование. Да, трябва да има грипни ваканции, но ако има грипни ваканции, те не трябва да бъдат единствено и само за детските градини, а трябва да бъдат за много други институции, ако това е необходимо. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вълчев. Следващо изказване – записан е господин Костадин Костадинов. Заповядайте за изказване.
Имаше едно изказване тук, в което говорещият каза, че този закон не бил закон за ковид. Това не знам дали и той самият го вярва, като го казва, защото истината е, че той беше представен като Закон за ковид, защото, видите ли, сега, след като свършвало извънредното положение, извънредната епидемиологична ситуация, и след като всичко приключва, ние трябва да сме готови в следващия момент, когато пак се надигне някаква там вече трета, петнадесета вълна от заболеваемост. Истината е, че това е един много частен закон – закон за една болест, който се приема не знам защо, между другото, с доста различни аргументи, но всъщност каквото и да си говорим, става въпрос само и единствено за това, като че ли няма други болести не само в България, а и по света. По-големият въпрос обаче е в друго, и аз искам да върна малко лентата назад, защото това, че Законът е политически, конкретно насочен само единствено към тази конкретна болест, няма смисъл да го обсъждаме. Всички знаем, че е така. Въпросът е в числата и статистиките, защото в последните две години тази болест беше коментирана повече от математици и статистици и всякакви други хора, само не от лекари. Всъщност лекарите бяха доста по-назад в класацията, като говорим за коментари и изказвания. Миналата година по това време, ако върнете лентата назад и погледнете новините, ще видите, че тогава имаше апокалиптични новини за това как в България има по 1000 души на ден заболели. Говореше се за смъртни случаи – по 7, 8, 9, 10 на ден. Нещо, което и в момента все още ни съобщават по националните телевизии, защото какви ще са националните ни телевизии, ако денят им не започне с поредна сводка колко точно са заболелите, колко от тях са в интензивни отделения, колко са нововаксинираните, колко са починалите и така нататък, и така нататък – всичко това, което до гуша вече ни е дошло. Миналата година това беше преддверието на ада, тази година никой не му обръща внимание. Кое се е променило? Числата са едни и същи.
Не е вярно.
Напротив, вярно е. Не ме репликирайте от място, ако обичате. После, когато имате възможност, ще ме репликирате, и аз ще Ви отговоря веднага след Вас с числата. В тази ситуация всъщност говорим за едно огромно очеизвадно лицемерие, което показва, че този въпрос никога не е бил медицински. Въпросът беше политически от самото начало, политически до немай-къде. Той беше и тук включително допреди няколко седмици, когато една част от хората ходеха с маски, други не, въпреки че все още бяха задължителни. Дори в предпоследния ден, преди да отпаднат мерките, и министърката на здравеопазването беше тук без маска. Даже ние се шегувахме, че може да извикаме сега РЗИ да глоби и нея, както тя извика тук да глобяват нас. В тази ситуация ние би трябвало да обърнем внимание върху един елементарен факт, който се знае от цялото българско общество – че цялата история с така наречения ковид, така наречената пандемия, за която се тръшкаха всички тези анализатори, социолози, статистици, математици и тук-там някои други лекари, представляваше една политическа операция, да не кажа специална операция, че не е политически коректно от тази трибуна тук. Истината е, че това, което ние говорихме миналата година – не само ние, разбира се, всеки един здравомислещ човек, че тези болести ги е имало и ще продължава да ги има и че да, за съжаление, някои от тях завършват с фатален завършек, за съжаление, това ще продължи и ще съществува и че ние не можем винаги да живеем като затворници. Това нещо, което говорехме миналата година, беше коментирано едва ли не като нещо, което нарушава всички човешки рамки – не било етично, не било нормално, не било човешко и така нататък. Всичко това, което миналата година се изговори по наш адрес, сега може да се каже по адрес на всички останали, защото числата, пак повтарям, са същите като миналата година по това време. Който не вярва, може да провери, да види, да погледне, да направи сравнение. Даже да не кажа, че може и да са по-малки. Друг е въпросът доколко можем да вярваме на тази статистика, защото последните две години българските болници се окъпаха в златен дъжд покрай така наречения ковид, и парите, които се изсипаха там – грандиозното количество, което се изсипа там, доведоха до това, че за съжаление, пострада качеството на предоставяната здравна помощ и услуга на всички останали други пациенти, защото не всички са болни само и единствено от тази златна болест, която последните две години беше № 1 в българските медии. Ето защо, когато говорим днес за този законопроект, имаше забележки, че видиш ли, нямало изказвания по Законопроекта. Законопроектът е ясен. По темата за ковид трябва да се даде възможност за това, което преди беше в ръцете на Народното събрание, а след това в ръцете на българския министър на здравеопазването, сега да минава през всеки един чиновник в РЗИ. Не знам каква ще е следващата стъпка. Може би в някои от директорите на дирекции вътре в РЗИ?! [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Ето защо ние няма да подкрепим този законопроект, то е ясно, но по-важното е – този законопроект не се подкрепя от нито един от българските граждани и българското общество по него ясно и категорично е изразило своето мнение. Не само че не го подкрепя, напротив, българските граждани изразяват опасенията си и те бяха споменати от някой от тук преждеговорившите.
Времето, господин Костадинов.
Да, завършвам. Че всъщност този законопроект се предвижда с една- единствена идея: да се даде възможност за по-нататъшни подобни специални операции в българското общество.
Благодаря, господин Костадинов. Ще имате възможност в дуплика да доразвиете тезата си. Има ли реплики към изказването на господин Костадинов? Заповядайте, господин Георгиев. [[Силен шум.]] Моля Ви, запазете добрия тон. [[Силен шум.]] Моля за ред в залата, запазете добрия тон. Излезте отвън и там решете проблемите си. Квесторите да се намесят, моля.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Костадинов, казахте ни, че изказванията на уважаваните лекари, независимо от коя група са, са очевадни клевети едва ли не. С Вашето сравнение за златния дъжд Вие направихте цинично изказване по отношение на българските лекари. Всички лекари, които са в тази зала, ние на тях дължим живота си. И понеже говорите за политически внушения, аз съм един от тези, които видях какъв труд полагат българските лекари. Видях как се изнасяха трупове, около мен умираха хора и Вие да говорите, че професор Ангелов, професор Михайлов и така нататък, лекарите са били обсипани със златен дъжд – това е цинизъм. Вие трябва да се извините на лекарите и в тази зала, и въобще на медицинските работници. Това е срамота! Това е гавра с труда на тези хора, които ни спасяват живота! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Георгиев. Има ли други реплики? Други реплики към господин Костадинов? Няма. За дуплика, господин Костадинов, имате ли желание? Заповядайте.
Даже не си заслужва да отговарям, но все пак, защото бяха намесени лекарите. Истината е, че лекарите направиха чудеса от храброст, и то въпреки българската държава и въпреки политиката, която беше налагана от управляващите тогава и сега, защото те горе-долу разлики в отношенията към българските лекари няма кой знае колко големи. Не си позволявайте да изкривявате това, което споменах, защото истината е, че бяха налети страшно много пари в болниците. Истината обаче е, че за сметка на това бяха отлагани планови операции. Истината е, че миналата година по това време аз и мои приятели трябваше да даряваме спешно пари за наша приятелка, която трябваше да ѝ се направи мозъчна операция, но трябваше да я направят извънредно, защото се оказа, че на плановата дата няма да може да бъде осъществена, тъй като болницата ще затвори за планови операции. Лекарите тогава казаха: ние можем да свършим работа, искаме да свършим работа – не ни позволяват да си вършим работата! Разбрахте ли ме? Ето това имах предвид, като казах, че лекарите вършат всичко това въпреки политиката на управляващите. И това, което се случи, беше един наистина грозен цинизъм, защото политиката на управляващите тогава и сега, Вашето управление, защото то захвана една част от така наречената пландемия, беше да създава разделение сред болните. Няма разлика дали един човек е болен от ковид, обикновен грип или има някаква друга болест, всички те трябваше да получават еднакво лечение, еднакви грижи, само че в продължение на две години българското общество се психираше, създадоха се страшно много проблеми. Ако погледнете статистиката, ще видите, че се е увеличил в пъти броят на починалите от инфаркти и инсулти и претърпени подобни заболявания. И всичко това: защо? Защото в продължение на две години ни обясняваха как, ако някой кихне в парка, листата на дърветата ще опадат. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Ето това беше! И не ми клатете главата, защото истината е, че психирахте и подлудихте българското общество. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] И без „и“.
Запазете, моля Ви, добрия тон. Декларация от групата на „БСП за България“.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Преди 50 дни съвсем близо до нас започна война. Не някакъв малък регионален конфликт, а война между две от най-големите европейски държави, с две от най-големите европейски армии. Войната на Русия в Украйна доведе до безпрецедентен по мащабите си отговор на различни равнища – от финансова подкрепа за Украйна и хуманитарна помощ за бедстващото население, през тежки икономически санкции срещу Русия, до значителна военна помощ – както финансова, така и с преки оръжейни доставки за Украинската армия. Това е израз на солидарност със страната, която е обект на военно нападение. В тази обстановка на България се наложи да взема важни решения – както като част от общите действия на Европейския съюз и НАТО, съюзите в които членува, така и индивидуални действия, свързани с нашите възможности и с очакванията на българското общество. В условията на реални заплахи за сигурността – не толкова военни, колкото свързани с риска за енергийните доставки, затруднения за редица сектори на икономиката, възможна продоволствена криза, засилен поток от бежанци и други, българското правителство предприема необходимите действия, за да запази както вътрешната стабилност, така и международния авторитет на страната. В условия на война и нарастващи заплахи обаче има политически формации, които, вместо да помагат за консолидиране на обществото, правят точно обратното – създават напрежение, разпространяват лъжи, дълбаят разделителни линии. Дали това ги прави по-популярни, е рано да се каже, но че така България става по-уязвима и по-слаба е безспорно. Българската социалистическа партия има ясна и последователна политика по отношение на войната и мира, при това не от вчера. Дългата ни история често е смятана за проблем, който ни тежи в избори, но във време като днешното тя дава устойчивост в позициите и действията ни. Обръщаме се към всички да подходим държавнически към предизвикателствата пред нас – и управляващи, и опозиция. Вторачването във въпроса за военната помощ за Украйна е необяснимо. По този въпрос искам да кажа много ясно: БСП подкрепя всички аспекти на помощта за Украйна без доставката на смъртоносни оръжия и боеприпаси. Това е червена линия и ние сме благодарни на партньорите, че поне досега се съобразяват с тази разумна и отговорна позиция. Правим го не само за нас, не толкова заради нашите убеждения, а защото смятаме, че е в интерес на България да подхожда предпазливо и умерено. В интерес на България е правителството да не върви срещу мнението на огромната част от българските граждани, да не създава излишни притеснения и напрежение. Ако тази позиция бъде ревизирана, ние сме готови да ревизираме нашето участие в правителството. Да, Европейската комисия реши да предостави военна и хуманитарна помощ по линия на Европейския механизъм за подкрепа на мира. Само част от средствата са за военни доставки, останалото е хуманитарна помощ. България не плаща за оръжия за Украйна! Министърът на външните работи ще ни информира в детайли в петък. И искам да декларирам още веднъж – от България не е излязъл нито един куршум за Украйна нито като платена доставка на оръжие, нито като хуманитарна или военна помощ. Народен представител от БСП няма да даде глас за такова решение, министър на БСП няма да постави подписа си под решение в тази посока. България не е единствената страна, която отказа предоставяне на смъртоносни оръжия – същото обявиха Австрия, Кипър, Ирландия, Унгария. Те, както и България, изпращат хуманитарна помощ, някои от тях предоставят финансови облекчения, както и директна финансова подкрепа. Няма външен натиск над България да предоставя военна помощ. Затова призоваваме тази тема да бъде свалена от обществения дебат, за да можем да се концентрираме върху останалите далеч по-важни проблеми. Това, което очакваме, е правителството да предложи един цялостен пакет за помощ на Украйна и на цивилното население, който да бъде разположен така във времето, че да бъде поносим за нас и полезен на Украйна. Ще очакваме българското правителство да участва активно и в дискусиите за бъдещото възстановяване на страната, като се фокусираме върху районите с преобладаващо население от етнически българи – Запорожие, Болград и Одеска област като цяло. Очакваме в най-скоро време да бъде възстановено дипломатическото присъствие на България в Киев и Одеса след анализ на службите за равнището на риск, разбира се. Делегацията на Европейската комисия се върна в Киев, други посолства продължават да функционират. Генералното консулство в Одеса може да облекчи връзките на българската общност с България и да помага за по-добрата координация на евакуацията на бягащите от войната. Бихме искали да се помисли върху възможността да се окаже финансова помощ, макар и скромна, по линия на средствата за помощта за развитие например на българския район Тараклия в Молдова – район, който вече приютява над 1000 бежанци. Искаме от българското правителство да представи и по-цялостен план за мерките по отношение на бягащите от войната, които пристигат в България. Все още има проблеми на някои места при приемането – например на Дуранкулак. Засега се справяме, но потокът може значително да се засили, ако войната стигне до Одеса, което е напълно вероятно развитие. В България вече са 80 хиляди, което е безпрецедентен брой, и ще расте. Не бива да си затваряме очите пред факта, че вече се създава напрежение, че неизбежно след вълната на съпричастност ще настъпи умора. Приветстваме усилията на отговорните министри, но предизвикателствата се трупат. Децата са над 25 000 – трябва да търсим възможности за продължаване на тяхното образование. Не е нужно на този етап всички да влизат в българските училища – украинската страна организира онлайн обучение, трябва да помогнем за това учениците да следват украинската учебна програма. Най-важното обаче е да предвидим ефекта на санкциите и контрасанкциите. Ефектите върху българската икономика ще бъдат значителни, особено ако се тръгне към забрани на вноса на енергоресурси, ще бъдат нарушени веригите на доставки, ще има нужда от преориентиране на пазари, на вноса и на износа. Неизбежно е инфлацията да расте. Ръстът на брутния вътрешен продукт да се окаже значително по-малко от предвиденото, социалните проблеми да се задълбочават. Искаме план как тези ефекти да бъдат ограничени. Гражданите искат да видят, че властта подхожда сериозно, да усетят стабилност и предвидимост в действията на правителството и на Народното събрание. Предстоящата актуализация на бюджета е начин намеренията да бъдат облечени в числа. Ние дадохме част от нашите предложения, но всичко трябва да бъде облечено в един общ финансово обезпечен план. Спирам дотук и завършвам отново с призив за разум, за спокойствие, за поведение, съобразено с отговорностите на момента. Цялата минала година се упражнявахме в партийни разпри и политически скандали. Рано или късно пак ще дойде време и за това, но точно сега, в тези критични моменти, трябва да бъдем преди всичко българи и после партийци. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Колеги, продължаваме с изказването на Цвета Галунова.
Благодаря, госпожо Председателстващ! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ясно и категорично заявихме своята позиция и нямаме намерение да отстъпваме от нея, а тя е, че чрез този законопроект еднолично се въвежда власт в ръцете на един човек, който да решава съдбата на милиони. Така формирани текстовете на Законопроекта спрямо преценката на един човек, позволяват той да се превърне в централна фигура в кабинета и респективно в държавата. С този законопроект ние даваме власт в ръцете на здравния министър да налага ограничителни мерки, които са несъвместими с идеите на демокрацията. И тук искам да Ви напомня, че министърът е изпълнител на парламентарната воля. Той не е избран от българския народ и не може в неговите ръце да се съсредоточи такава власт, че той да може да вкара страната ни в медицинска диктатура. Запознавайки се с текстовете на Законопроекта, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ не видяхме съществени промени, по-скоро те бяха козметични. В текстовете продължава да се залага нарушаване на конституционни права. Въвеждането на извънредна епидемична обстановка би трябвало да е вследствие на решенията на парламента и е недопустимо ние да заобикаляме волята на парламента. Тук искам да коментирам и преждеговорившите, които защитаваха въвеждането на този законопроект, които казаха, че той е различен и че в него са направени промени. Всъщност в него не са направени никакви промени. И уважаеми народни представители, в момента ние залагаме една бомба не само за себе си, а и за нашите деца. Искаме ли те да живеят в държава, която безразборно да налага ограничения спрямо преценката на един-единствен човек в държавата. Тъй като преждеговорившите също оправдаха въвеждането на този законопроект с Национален план за борба с епидемичната обстановка, бих искала да се обърна към тях и да ги попитам: къде е този план? Кога ще бъде изготвен той? Ако все още не е изготвен, кой ще го изготви? Защо неговото изготвяне не е било преди внасянето на този законопроект? И най-вече, ще има ли възможност Министерският съвет да въвежда промени в него след това, защото в момента ние оставаме с убеждението, че на нас ни се предлага един, така да се каже, полуфабрикат. Ако този национален план е съществена част от този законопроект, то нека да ни бъде представен и той. Изтеглете си сега Законопроекта, оформете, завършете го и след това го върнете обратно в Народното събрание, за да можем и ние адекватно да гласуваме за него. В противен случай ние няма как да гласуваме за нещо друго, освен това, което вече ни беше представено, а именно установяване на медицинска диктатура.
Благодаря, госпожо Галунова. Законопроектът е за изменение и допълнение на Закона за здравето и на второ четене няма как да бъде оттеглен. Има ли реплики към изказването? Заповядайте, госпожо Анастасова
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Отначало мислех процедура, но като реплика ще го направя. Колеги, четири или пет месеца вече сме народни представители, някои повече, но минимум толкова. Ами, трябваше вече да ни е ясна разликата между обсъждане на законопроект на първо четене и гласуване на законопроект на второ четене. Ние вече в продължение на час слушаме митингаджийски изказвания. Ако имате нещо да кажете по същество, по текстовете, които гледаме в момента, по това, което председателят на Здравната комисия четѐ по доклада за второ четене, направете го. Но използвате трибуната на Народното събрание за нещо, което не помага на никого. Не стига, че две години бяхме пресирани всячески с какви ли не, както и Вие се изразявате, апокалиптични картини, а Вие сега продължавате по същия начин с антиапокалиптични картини. Говорете по същество! И няма как, правилно отбелязахте, госпожо Председател, няма как да се оттегли Законопроектът, тъй като сме на второ четене. Научете някои неща. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и възгласи „Браво!“.]]
Благодаря, госпожо Анастасова. Има ли други реплики към изказването на госпожа Галунова? Заповядайте, господин Костадинов.
Аз ще се присъединя към направената от председателстващата забележка и реплика, за да кажа, че наистина няма как да бъде оттеглен този законопроект сега в момента, и да кажа, че това всъщност не е особено голям проблем, защото така или иначе след няколко месеца ще има ново управление, което тогава вече този безсмислен и политически в момента вреден законопроект ще бъде изпратен в историята. Ще отиде там, където отидоха много други подобни преди него, които вече дори и вносителите им са забравили, че са ги внесли. Така че ние сега в момента коментираме най-вече за хората, които гледат дебата, за да видят кой на каква позиция е и съответно да си направят сметката – кой обслужва интереса на българския народ и кой обслужва нечии чужди интереси.
Благодаря, господин Костадинов. Трета реплика? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаема госпожо Председател! Уважаема госпожо Галунова, аз съм съгласен с каквото каза госпожа Анастасова, но самата тема по принцип е много свързана и с фалшивите новини като цяло, които ни заливат отвсякъде – пропаганда и фалшиви новини. Може би е редно сега, точно в края на деня, да оборим една друга фалшива новина, която се лееше от тази трибуна неведнъж, и това е свързано с кораба „Царевна“, моряците на който са евакуирани…
Господин Ананиев, моля Ви по същество. На второ четене сме на Законопроекта…
…Да, да, точно така, но говорим за фалшивите новини.
Към кого е репликата Ви?
Към госпожа Галунова, как към кого, не ме ли чухте? И имайки предвид, че ни заливат такива фалшиви новини, аз искам да поздравя премиера Петков и Военното разузнаване за успешното евакуиране…
Определено това, което правите, няма нищо общо с обсъждането…
…на моряците и се радвам, че с истинските новини борим фалшивите такива. Благодаря.
Госпожо Галунова, заповядайте за дуплика. Моля Ви да се съсредоточим върху текстовете, които разглеждаме, защото няма да свършим в рамките на предвиденото време.
Господин Ананиев, взехте реплика, която изобщо не беше по същество, и отнехте възможността аз да получа отговор на своите въпроси, които зададох, а именно те бяха свързани с Националния план – къде е той, кога ще бъде представен на нас, защо не е представен, след като е неразделна част от Законопроекта, тъй като Вие оправдавате въвеждането на този законопроект именно с този национален план. Към госпожа Анастасова мога да се обърна и да кажа, че да, на никого не помагаме, най-малко на българския народ, въвеждайки това, което искаме да въведем в момента. И не, не е вярно, че не сме направили предложения. Направили сме устни предложения в Комисията по здравеопазване, които са достъпни за всеки един от Вас и тук от трибуната многократно сме заявявали своята позиция.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. Предложенията се правят писмено между първо и второ четене. По начина на водене, процедура – заповядайте, господин Михнев.
Госпожо Кирова, по начина на водене към Вас е моята процедура. Може би трябваше да дадете възможност на господин Ананиев ясно да заяви, че правителството евакуира 15 моряци, онези 15 моряци, за които Вие бяхте загрижени, скъпи колеги, от обсадата на кораба – 14 българи и един украинец биват евакуирани от нашето правителство. Това беше важно и може би беше редно да оставите господин Ананиев да го каже. Благодаря на всички Ви.
Благодаря за направената процедура, господин Михнев. Давате ми възможност, тъй като е по начина на водене, да ви обясня, че това, което каза господин Ананиев, няма никаква връзка с обсъждането в залата в момента, абсолютно никаква връзка няма и само затруднява работата и губи време на парламента. Можете спокойно да изговорите това отвън на трибунка, пред медиите или където желаете. Ако така ще се работи, няма проблеми, може всеки да прави безразборни изказвания. Отново се връщаме за това дали Правилникът има значение или не. Преминаваме към следващото изказване – Петър Петров. Имате думата, господин Петров, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Говорихме, че трябва да се върнем към темата на Законопроекта на второ четене, да кажем, ако имаме нещо конкретно по него. Ами, например да се хвана думите на Цвета Галунова и за Националния план. По вносител се предвиждаше по предложените нови алинеи –10, 11 и 12 на чл. 63, министърът на здравеопазването със заповеди да въвежда временни противоепидемиологични мерки с цел справяне с последствията след извънредната епидемиологична обстановка. Виждам вече една еволюция между първо и второ четене – създаден е Национален план. Колегата обясни какво я притеснява. Такова животно не сме виждали. То не бяхме виждали и извънредна епидемиологична обстановка, но мен като практик ме притеснява нещо друго. Този Национален план ще има ли възможност, ако граждани не са съгласни, така както не са съгласни със заповеди на министри и ги обжалваха, този Национален план ще можем ли да го обжалваме, или няма да можем да го обжалваме, ако не сме съгласни с него, като граждани на Република България? Как можем да го обжалваме? Къде, кога, в какви срокове? Съдът може ли да се произнесе по неговата законосъобразност? Само евентуално питам, тъй като говорим конкретно за новата алинея 3а, която се предлага да се създаде с предложенията между първо и второ четене. Даже, тъй като споменахме, че от една страна, не се знае какъв е този план, какво ще има в него, а от друга страна, колеги тук изразиха становище, че се ползвала трибуната касателно този законопроект за политически изказвания, политически въздействия, а не за защита здравето на хората, да Ви дам един пример. В неделя, докато чакахме пред Украинското посолство да ни приемат, дойде един французин, който каза, че на изборите за президент е могло да се гласува и с положителен тест за коронавирус вътре в секцията. Ето, давам Ви една противоепидемиологична мярка от една от най-демократичните държави в Европа, която бореше усилено, с най-големи рестрикции, тъй наречената корона пандемия. Тя е разрешила на гражданите да гласуват в секцията в калабалъка и тарапаната там, да не кажа навалицата, с положителен тест за коронавирус. Ето това, уважаеми колеги, всъщност е използването на така наречената пандемия за политически цели, защото, когато си президент с нисък рейтинг, ще пуснеш и заразените да гласуват, а не е грижа за здравето на хората. Така че, моля Ви, не ми обяснявайте, че с предложените промени между първо и второ четене и специално тази алинея 3а към чл. 63 лекуваме всъщност хората и защитаваме тяхното здраве. Не, всъщност ние действаме както действаха французите. Според това кой как ни управлява, така използваме законодателството, за да си постигнем политическите цели, видно и от резултатите на изборите на първи тур във Франция. На следващо място, касателно е възможността за въвеждане на подобни мерки от страна на министъра, които може да превъзложи на директора на регионалните здравни инспекции, ние зададохме един въпрос към министъра и я питахме да ни каже тези над 125 хиляди души, влезли от Украйна, проверен ли е техният здравен статус, направен ли им е тест, поставени ли са под карантина, ако се окаже, че са положителни и колко са на брой. Получихме утвърдителен отговор, за съжаление по-общ, от министъра. Ние ще зададем един уточняващ въпрос: да ни се дадат малко по-подробни данни, тъй като лично в мен възниква едно съмнение. Тези противоепидемични мерки, които се въвеждат с този план, за който не се знае по ал. 3а, чл. 63, както се предлага, само за българските граждани ли ще важат, ще има ли изключения за хората, получили временна закрила по Законопроекта по предходната точка, или ще важат и за тях тези мерки по този план, или ще има изключения? Не казвам, че в момента се прави някакво изключение и че на тези 125 хиляди души не е проверен здравният статус на всички, както на нас на летище София. Например в момента, всъщност допреди 10 дни, ни проверяваха имаме ли тест, или нямаме и затова се чудя как така ни се предлагат тези промени между първо и второ четене, без да са мотивирани, без да са обяснени в детайли, а дори и днес за два часа не чух абсолютно никакви основания по въвеждането специално на тези две алинеи – 3а и 3б? Ако може, някой да ме репликира, да обясни каква е идеята и как ще защитите правата на хората срещу този национален план. Разбира се, аз ще направя после дуплика, ще изразя съгласие, ако успеете да ме убедите, но не вярвам да можете, защото, ако можете, щяхте да го запишете в мотивите към предложенията, колеги, но дори и мотивите са пределно лаконични към тези две предложения. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Заповядайте, господин Чòрбанов, за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. Чорбàнов, само да уточня, много държа на фамилията си, тя е доста стара. Благодаря Ви.
Извинявайте, много ми станаха костюмите.
Уважаеми дами и господа народни представители, ще бъда кратък по отношение най-вече на Плана. Най-големият проблем в управлението или всъщност липсата на управление на пандемията до момента беше, че нямаше правила и на практика всичко в много голяма степен се дължеше на импровизация и действително на решения на съответните власти какво да предприемат или не. Планът предполага правила, за да бъдат в най-голяма степен защитени именно правата на българските граждани. Недейте да вменявате на министър Сербезова, защото в момента тя е министър, какви права ще има оттук нататък върху нашето общество, защото не съм сигурен, че тя ще може да понесе цялата тази отговорност като тежест – какви тежки неща може да направиш с обществото. Точно идеята е да има правила! Най накрая съвсем на финала искам да кажа, естествено, че всички тези правилници – както всеки нормативен акт може да бъде обжалван и господин Петров като юрист най-добре знае къде и как може да бъде обжалван и как може да бъде коментиран изобщо в обществото и в съдебната система. Що се отнася до това колко често може да се сменя и как ще се сменя като управление, аз силно се надявам, че в близките месеци няма да има възможност толкова лесно да се смени управлението, защото това ще бъде част от някоя друга приказка или от тези, които вече няма да мога да прочета. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чорбàнов. Други реплики има ли? Заповядайте, колега.
Господин Петров, моята реплика е по-скоро въпрос към Вас. Вие бихте ли подкрепили законопроект, в който има вкаран Национален план, който никой не го е чувал и не го е виждал черно на бяло?! Благодаря.
Благодаря за репликата, господин Димитров. Има ли трета реплика по изказването на господин Петров? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Уважаеми професор Чорбанов, от една страна, напълно съм съгласен с Вас, че следва да има правила. Именно такива правила, подробно описани, ние внесохме касателно специално за този чл. 63 от Закона за здравето, за които, за съжаление, управляващото мнозинство не спази срока по Правилник – два месеца, и не ги разгледа, а ги разгледа след три месеца и ги отхвърли. А когато се предлагат в момента така наречените от Вас правила, които трябва да ги има, но те не са посочени и съдържащи се в един план, който никой никога не го е виждал досега и който план ще бъде изготвен така, както му трябва на управляващото мнозинство и на правителството, няма как да подкрепим тази предложена промяна в чл. 3а и чл. 3б, които се създават. По отношение на колегата Никола Димитров – не, не бих го подкрепил, ще Ви дам и пример. Говорих днес с един мой колега народен представител от управляващото мнозинство и го питам: добре, къде ще бъдат описани тези мерки и тези действия на министъра? Той вика: ще има правилник за приложение на Закона. Къде е този правилник, кой ще го изготви и по този правилник какво ще пише, какви ще са правилата? Може ли ние да ги оспорим, ако не сме съгласни с тези правила? За съжаление, отговор на подобни въпроси не получихме, а получихме само уверение, колега Димитров, че някога ще има План и в него ще бъдат разписани правила по усмотрение на изпълнителната власт в лицето на Министерския съвет, а също, че ще има правилник по приложението му, който, разбира се, няма да мине тук, да се запознаем с него като народни представители и да изразим становище. За съжаление, така се работи и така се сменя чл. 63 от Закона за здравето. Колега Димитров, ако се съсредоточите върху законодателните предложения, които се правят и които последваха едно след друго, трябва да знаете, че именно тази материя относно действията и дейностите, които да извършва министърът на здравеопазването, са това разковниче на тези промени, които ни се предлагат, а ако видите израстването в ограниченията, които се вършат между първо и второ четене, ще разберете и целта каква е била с тези промени. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Други изказвания? Заповядайте, господин Тонев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Смятам, че успяхме да се запознаем с различни мнения както от управляващото мнозинство, така и от нашата опозиция. Чухме по същество важни предложения и мнения, разбрахме какво се случва във Франция по време на изборите и други така емоционални изказвания. Смятам, че е време да прекратим дискусията. Предлагам като процедура да прекратим дискусията и да преминем към гласуване. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Тонев. Има ли обратно предложение? Няма. Да преминем към гласуване на предложената процедура от господин Тонев. Гласували 157 народни представители: за 118, против 16, въздържали се 23. С това предложението е прието. Прекратяваме дискусията, преминаваме към гласуване. Гласуваме Законопроекта от § 1 до § 4, включително и заглавието „Заключителни разпоредби“, подкрепени от Комисията, и наименованието на Закона. Едно уточнение само – гласуваме наименованието на Законопроекта и параграфи от 1 до 5, включително с новия създаден параграф. Моля отменете гласуването, за да може да уточним всички текстове, по които се гласува.
Уважаеми колеги, подлагам на гласуване: наименованието на Законопроекта, както е по вносител; § 1, който се предлага да бъде създаден и е в редакция на Комисията – нов е; параграфи 2, 3, 4 и 5 по номерация на Комисията, а по вносител са параграфи от 1 до 4, но поради създаването на нов параграф от Комисията се явяват от 2 до 5 – § 2 е в редакция на вносителя, § 3 е в редакция на Комисията, § 4 е в редакция на вносителя, § 5 е в редакция на вносителя; и наименованието на подразделението „Заключителни разпоредби“. Гласували 171 народни представители: за 116, против 13, въздържали се 42. Предложенията са приети. Заповядайте, доцент Тонев.
По § 5 има предложение от народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В параграф 5, т. 1 от „Заключителни разпоредби“ да отпадне новата ал. 2.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение на народния представител Андрей Чорбанов. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5, който става § 6. Има предложение от народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „Създава се нов параграф... със следното съдържание: „В чл. 5, ал. 1 от Закона за бюджета на НЗОК за 2022 г. в изречение първо след думата „обстановка“ се добавят думите „и 3 месеца след това.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6, който става § 7. По § 7 има предложение от народния представител Андрей Чорбанов. Предложението е оттеглено. Предложение на народния представител Антон Тонев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7, който става § 8: „§ 8. В Закона за лечебните заведения (обн., ДВ, бр. ...) в чл. 94а се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 накрая се добавя „в съответствие с мерките, определени в Националния план по чл. 63, ал. 3а от Закона за здравето“. 2. Създава се ал. 1а: „ (1а) Министърът на здравеопазването може със заповед да разпореди на директорите на регионалните здравни инспекции въвеждането на временни мерки и дейности по ал. 1 и след отмяната на обявено извънредно положение, съответно на извънредна епидемична обстановка поради епидемично разпространение на заразна болест по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, когато е налице повишен брой лица, болни от заразна болест, по чл. 61, ал. 1 от Закона за здравето, които се нуждаят от болнично лечение и/или задължителна изолация в лечебно заведение за болнична помощ в съответствие с мерките, определени в националния план по чл. 63, ал. 3а от Закона за здравето.“ 3. В ал. 2 думите „по ал. 1“ се заменят с „в случаите по ал. 1 или 1а“. 4. В ал. 7 след думите „ал. 1“ се добавя „1а“.“ По § 8 има предложение на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В параграф 8, чл. 15а, ал. 2 в изречение първо да отпадне думата „може“ и след думата здравеопазването да се добавят думите „съгласно методиката по ал. 1“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8, който става § 9. Предложение на народния представител Александър Симидчиев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде § 10: „§ 10. Министерският съвет привежда Националния план на Република България за готовност при пандемия, приет с Решение № 884 на Министерския съвет от 2020 г., в съответствие с изискванията на този закон в срок до 1 месец от влизането в сила на този закон.“ По § 9 има предложение на народния представител Антон Тонев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9, който става § 11: „11. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“, с изключение на § 6, който влиза в сила от 1 април 2022 г.“
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия по представените текстове. Доктор Адемов, заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Министър! Понеже председателят на Комисията по здравеопазването прочете всички предложения до края, нашите предложения са три и имам право по пет минути на предложение, тоест на 15 минути, съгласно нашия правилник. Няма да се възползвам от тези 15 минути, за да не предизвиквам смут в някои от колегите. По отношение на предложението за отпадане на новата ал. 2 в § 10. Направих това предложение, след като излезе информацията, че регионалните здравноосигурителни каси отказват заплащането на клиничните пътеки на лечебните заведения, които не отговарят на условията на Глава втора, Раздел III от Закона за здравното осигуряване. Това означава, преведено на по-разбираем език, че лечебните заведения, в които нямат, да кажем, инфекционисти, специалисти по инфекциозни болести, да не могат да упражняват дейността по тази клинична пътека, тоест да не могат да лекуват ковид болни. Националната здравноосигурителна каса и регионалните здравноосигурителни каси съвсем коректно са информирали договорните партньори, защото няма такъв текст в Закона. Сега ние предлагаме този текст да влезе в сила от 1 април – със задна дата, за да може регионалните здравноосигурителни каси да платят, Националната здравноосигурителна каса да плати това, което е изработено, защото в този период – между 1-ви и 13-и, няма действащ текст, който да даде възможност да се плаща по тези клинични пътеки. Целта на предложението, което сега се прави, е запазване възможността лечебните заведения да се финансират от Националната здравноосигурителна каса дори в случаите, в които не отговарят на изискванията на Глава втора, Раздел III от Закона за здравното осигуряване. Става въпрос за спазването на стандарти, става въпрос за нивата на компетентност и така нататък – да не влизаме в детайли. Това е предложението и затова съм го направил, защото няма никакъв смисъл от това предложение, след като регионалната каса е казала, че няма да плаща. Ако се приеме това предложение, ситуацията вече е съвсем различна. По отношение на следващото предложение. Уважаеми колеги, то е по-интересно. Преди малко, когато обсъждахме Закона за здравното осигуряване, стана въпрос, че може да се прави трансфер от държавния бюджет към бюджета на Националната здравноосигурителна каса, без да се променя Законът за бюджета на касата. Да, ама вижте сега какво правите. Променяте бюджета на Здравната каса с това предложение. Кога сте прави? Сега или тогава? Дайте да се разберем по тези въпроси. Никога не говоря от тази трибуна неща, които не съм ги усетил, не съм ги осъзнал, не съм ги разбрал както трябва. Затова, колеги, ние предлагаме Народното събрание и българските медицински специалисти по здравни грижи, лекари и санитари да чуят новината – до края на месец март в бюджета на Националната здравноосигурителна каса са осигурени парите – 600 лв. за лекари, 360 лв. за специалисти по здравни грижи и 120 лв. за санитари. Тези пари оттук нататък ги няма. Ние предлагаме три месеца след прекратяването на извънредната епидемична обстановка да продължи плащането на тези средства, за да може в рамките на тези три месеца управляващите отново да се разберат как ще влязат, по какъв начин ще влязат – в работните заплати ли, извънработните заплати ли, какво ще се случи в рамките на три месеца? Затова правим това предложение. Мисля, че е съвършено коректно и заслужава подкрепа на всичко отгоре. Вероятно някой ще ми каже, че има нова ситуация от вчера, когато е сключено колективното трудово договаряне, но това е друга тема. Ако искате, може да говорим и по тази тема. По отношение на следващото предложение. Следващото предложение е в Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание, и така нататък. Става въпрос за тези 1000 лв., които се плащат на специалисти, които са на първа линия. Уважаеми колеги, тук става на въпрос, че три месеца след отмяната на извънредната епидемична обстановка може да се заплащат тези средства. Само че ги няма и отново възниква въпросът за източника на финансиране. Затова искам да махнем думичката „може“ и да я заменим с дефинитивния текст. Това са много скромни, много елементарни предложения и моля да бъдат подкрепени.
Благодаря Ви, доктор Адемов. Реплика към Хасан Адемов има от Костадин Ангелов.
Уважаеми доктор Адемов, много внимателно слушах това, което казахте. Наистина с прекратяването на епидемичната обстановка на лечебните заведения няма да се плаща за лечение на ковид пациенти, ако те нямат инфекциозни структури, нямат инфекционисти или нямат сключен договор по тези клинични пътеки. Сега ще Ви прочета едно писмо от регионална здравна инспекция до всички лечебни заведения, в което се казва следното: „Независимо че от 1 април 2022 г. отпада извънредната епидемична обстановка, свързана с разпространението на COVID-19 в страната, следва да се създаде стриктна организация в поверените Ви лечебни заведения за осигуряване на безотказна хоспитализация на нуждаещи се пациенти с коронавирусна инфекция. В тази връзка Ви уведомявам, че всички лечебни заведения за болнична помощ могат да приемат за лечение болни с основна или придружаваща инфекция от COVID-19 както в наличните Ви инфекциозни отделния, така и в останалите структури за болнично лечение, независимо че те не са инфекциозни, независимо че нямат инфекционист, могат да приемат болни с COVID-19. Необходимо е да осигурите брой легла при абсолютна, стриктна изолация.“ Как ще се осигурят тези легла при абсолютно стриктна изолация, при условие че леглата, с които болницата има сключен договор с Касата, са ясно регламентирани по профилни специалности, тогава, когато нямат договор по инфекциозни болести? Още нещо Ви чета: „Същевременно в болниците трябва да се осигури и безотказна хоспитализация на всички пациенти, лечението на които не може да бъде отложено във времето, независимо дали пациентът е с положителна, или отрицателна проба за COVID-19.“ Всичко, което е написано в това писмо, е правилно. То е логично, то е хуманно и медицински издържано, само че регламентите, които са въведени, регламентите, които ние въвеждаме в момента, именно противоречат на ето това, което Ви прочетох. Болницата няма договор по инфекциозни болести и няма инфекционист, но е длъжна да лекува пациенти, които имат COVID 19, независимо с какви болнични легла разполага. Това именно означава непознаване на сектора на здравеопазването и опит той да се коригира със закони, които категорично противоречат на реалната действителност. Благодаря Ви.
Благодаря, Професоре. Заповядайте, доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми доктор Адемов, моята реплика е към Вас. Това наистина е една интересна тема – какво се случва с парите, давани допълнително за ковид? Ковид отстъпва. Той не е изчезнал, но отстъпва. За сведение, от днес сутринта, което е работен ден в средата на седмицата, тоест не можем да очакваме някакви девиации, има само около 800 новооткрити случая. Най-вероятно от тях не повече от 10, 15 или 20 ще стигнат до болница в цялата страна.
Не е вярно! 121 са!
Ние можем да продължим да ги държим в зависимост и те да очакват от нас политиците на всеки три месеца да спекулираме с темата колко ще бъдат парите, ще бъдат ли давани, няма ли да бъдат давани. От „Продължаваме Промяната“ предлагаме промяна – Вие споменахте за част от нея, в политиката по доходите тези средства, които досега бяха отделяни, да бъдат давани, но не защото има или няма ковид, а да бъдат давани като едно справедливо, може би не напълно достатъчно, но справедливо увеличение на заплатите в болничната помощ, които са споменати в предложението за колективен трудов договор, който се обсъжда тази седмица. Благодаря.
Благодаря, доцент Тонев. Трета реплика от професор Балтов? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народи представители! Господин Адемов, тъжно е, когато виждаме какво се случи с медиците – някои от тях дадоха живота си, а други две години постоянно се грижеха за тези болни. Идеята беше три месеца да има период, в който тези хора да бъдат допълнително стимулирани, в преходен период, който трябваше да остане за следващите три месеца – от 1 април до края на юни. Не мога да разбера защо изведнъж управляващата коалиция реши, че тези пари не са нужни и трябва да бъдат спестени? А още по-тъжен е опитът в момента през колективен трудов договор те да бъдат вкарани в Националния рамков договор за 2022 г. на Националната здравноосигурителна каса и по някакъв начин да бъдат вкарани в основните заплати на медиците. Аз лично смятам, че трябва да има такъв преходен период и Ви подкрепям напълно с това, което искате като предложение. Благодаря.
Благодаря, Професоре. Заповядайте, доктор Адемов, за дуплика.
Благодаря Ви, уважаеми колеги, за репликите. Те са важни. На практика, уважаеми колеги от ГЕРБ СДС, Вие подкрепихте тезата, която се опитах да защитя в това предложение, за което Ви благодаря. По-интересна е репликата на уважаемия доцент Тонев. Вие твърдите, че ковид отстъпва. В същия момент обаче предлагате в следващите три месеца лечебните заведения за болнична помощ да сключват договори, за да поддържат в готовност легловата база. Добре, след като отстъпва, защо трябва да поддържат в готовност леглова база и с какви пари? И пак се връщаме на тезата откъде ще дойдат парите? Министерството на здравеопазването ще ги плати тези средства. Това, първо. Това е за ал. 2, която е в този член. По-интересен е въпросът за фигурата на така наречения колективен трудов договор. Не ми дърпайте езика на тази тема, защото мога да говоря дълго, продължително и напоително. Ще Ви кажа защо този браншови отраслов колективен трудов договор не може да свърши работа. Защото, за да разберем защо това не може да стане, трябва да прочетем чл. 57 от Кодекса на труда. Ако прочетем този член, ще разберем, че колективното трудово договаряне се отнася единствено и само за членовете на синдикалните и работодателските организации, които са подписали това национално колективно трудово договаряне. Всички останали във всяко време могат да се присъединят към този колективен трудов договор по определена процедура. Възниква важният въпрос: аджеба – да използвам дума от моя майчин език – българските лекари сто процента ли са членове на синдикални организации, или не са? Първият въпрос. Тогава как този колективен трудов договор ще бъде задължителен за тях, може ли някой да ми каже? [[Реплики.]] Не може. Може единствено и само по един начин, който е – понеже не помня членовете, трябва да ги погледна – разписан в чл. 57 от Кодекса на труда, може и да бъркам члена, това не е толкова важно: „Министърът на труда и социалната политика има право да разпростре колективния трудов договор, сключен на браншово или отраслово ниво, само когато всички национално представителни организации на работници и служители поискат писмено от министъра да свърши тази работа.“ Това е хипотезата, в която всички могат да се възползват от този колективен трудов договор. Така че, колеги, да смятаме, че сключеният колективен трудов договор на национално ниво решава някои от въпросите, свързани с политиката по доходите, трябва да сме наясно и с това, което казах преди малко, защото разбирам намеренията да се търси възможност онези 600 лв., 360 лв., 120 лв. да влязат по някакъв начин в заплатите, но предложеният начин с колективното трудово договаряне, особено в малките общински болници, няма как да свърши работа. Кажете ми коя е тази малка общинска болница, която ще може да намери тези 800 лв. допълнително към заплатите на лекарите, 550 лв. към заплатите на специалисти по здравни грижи и 200 лв. за останалите, които работят в системата? Кажете ми как ще стане тази работа?
Благодаря, доктор Адемов. За изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, преминаваме към гласуване. На първо място ще гласуваме предложението на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители в § 5, т. 1 от Заключителните разпоредби да отпадне новата ал. 2. Това предложение е неподкрепено от Комисията по здравеопазването. Гласували 164 народни представители: за 46, против 76, въздържали се 42. Предложението не е прието. Преминаваме към следващото предложение отново от народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители, неподкрепено от Комисията по здравеопазването, за създаване на нов параграф със следното съдържание: „В чл. 5, ал. 1 от Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г., изречение първо, след думата „обстановка“ се добавят думите „и три месеца след това“.“ Гласували 166 народни представители: за 49, против 78, въздържали се 39. Предложението не е прието. Преминаваме към третото предложение, което не е подкрепено от Комисията по здравеопазването, и то е на народния представител Мустафа Карадайъ и група народни представители: „В § 8, чл. 15а, ал. 2 в изречение първо да отпадне думата „може“ и след думата „здравеопазването“ да се добавят думите „съгласно методиката по ал. 1“.“ Гласували 167 народни представители: за 56, против 76, въздържали се 35. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на параграфи от 6 до 11 съгласно номерацията на Комисията по здравеопазването, като § 6 е в текст по вносител; § 7 е в текст по вносител; § 8 е в редакция на Комисията; § 9 е в редакция по вносител; § 10 е в редакция на Комисията – той е нов, предлага се създаването му от страна на Комисията; и § 11 също е в редакция на Комисията. Гласуваме шестте параграфа анблок. Гласували 143 народни представители: за 107, против 12, въздържали се 24. С това предложението е прието, а така и Законопроектът на второ гласуване. С това прекратявам днешното заседание. Следващото ще се проведе утре от 9,00 ч. [[Звъни.]]