Добър ден, колеги. Моля да се регистрираме. Прекратете регистрацията. Втори опит – в 9,15 ч. 9,16 ч.
Колеги, моля да заемем местата си и да се регистрираме. Прекратете регистрацията. Трети, последен опит – в 9,30 ч. Открито в 9,30 ч.
Моля, квесторите, поканете народните представители в залата. Моля народните представители да заемат местата си в залата – видимо има кворум. Регистрация! Налице е кворум. [[Звъни.]] Заседанието е открито. Съгласно приетата от нас седмична програма като точка първа за днес следва: ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПЪЛНОМОЩИЯТА НА НАРОДЕН ПРЕДСТАВИТЕЛ. Подадена е оставка от народния представител Мая Манолова. С молба с входящ № 554-00-662 от 6 октомври 2015 г. госпожа Манолова е заявила, че на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подава оставка пред Народното събрание. Предлагам на Вашето внимание служебен Проект на „РЕШЕНИЕ за прекратяване на пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Мая Божидарова Манолова като народен представител от 10. изборен район – Кюстендилски”. Дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да вземат отношение по подадената оставка? Няма. Закривам дебата. Подлагам на гласуване Проекта на решение, с който Ви запознах. Режим на гласуване. Гласували 153 народни представители: за 147, против 2, въздържали се 4. Предложението е прието. Следваща точка от седмичната ни програма: ПОЛАГАНЕ НА КЛЕТВА ПРЕД НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТ ОМБУДСМАНА МАЯ МАНОЛОВА. Госпожо Манолова, заповядайте. Припомням на народните представители, че с Решение за избиране на омбудсман „Народното събрание на основание чл. 91а, ал. 1 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 8, и чл. 10, ал. 2 от Закона за омбудсмана РЕШИ: Избира Мая Божидарова Манолова за омбудсман”. Решението е обнародвано в „Държавен вестник”. Уведомявам народните представители, че всички условия по Закона за омбудсман са изпълнени и е възможно избраната госпожа Манолова за омбудсман да положи клетва. Моля народните представители да бъдат готови. Повтаряйте след мен, госпожо Манолова.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и да защитавам правата на човека и основните свободи като изпълнявам добросъвестно и безпристрастно правомощията си. Заклех се!” [[Ръкопляскания.]]
Честито!
Уважаеми дами и господа народни представители! Аз току-що формално положих клетва пред Вас, но реално положих клетва пред българските граждани, чиито права ще защитавам неотклонно и активно в качеството си на омбудсман. С това приключва един етап от моя живот, от моята политическа кариера, който е свързан с този храм на демокрацията – с Народното събрание, към което винаги съм изпитвала огромен респект и огромно уважение, и за чието реноме съм полагала усилия. Казвам „приключва”, но не казвам „слагам точка”, защото съвместната ни работа, уважаеми приятели, не свършва дотук. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Защото съм сигурна, че ние и занапред ще работим заедно в качеството ми на омбудсман. Ще поставям пред Вас важни за гражданите теми – правозащитни, социални, здравни, ще внасям промени в законите, които се отнасят до правата на българските граждани, разбира се, както е предвидено – през госпожа Цачева. Ще участвам винаги, когато обсъждате важни решения, засягащи правата и свободите на българите. Но, разбира се, първите ми стъпки и първите ми седмици ще бъдат изцяло посветени на срещи с българските граждани – и в приемната ми в София, и в страната. Започвам мандата си с обиколка из България, защото, както обещах, ще бъда омбудсман в действие, ще пресрещам проблемите на място, а няма да ги чакам да ме търсят в София, но винаги ще бъда тук, когато се обсъжда важен за гражданите закон или правозащитна тема, затова днес не Ви казвам „сбогом”, казвам Ви просто „довиждане”, защото съм сигурна, че ще бъдем съмишленици, че ще бъдем партньори в голямата битка за правата на българските граждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания. Госпожа Мая Манолова получава цветя и поздравления от ПГ на БСП ЛБ, както и от всички останали парламентарни групи.]]
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Колеги, продължаваме със следващата точка от седмичната ни програма: ИЗБОР НА СЪДИЯ В КОНСТИТУЦИОННИЯ СЪД НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ОТ КВОТАТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Припомням онази част от Решението за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати, представяне и публично оповестяване на документите, изслушване на кандидатите и за избор на съдия в Конституционния съд на Република България от квотата на Народното събрание, която има отношение към процедурата в пленарното заседание днес. Това е т. V от Решението: „V. Избор на съдия в Конституционния съд на Република България от Народното събрание. 1. Заседанието се излъчва в реално време чрез интернет страницата на Народното събрание. По решение на Народното събрание на заседанието може да присъстват допуснатите кандидати. 2. Кандидатите се представят по поредността, определена в списъка по Раздел ІV, т. 8. 3. Всеки кандидат се представя от вносител на предложението в изложение до две минути. 4. Комисията по правни въпроси представя резюме на внесения доклад за проведеното изслушване. 5. Разискванията по кандидатурите се провеждат по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 6. Гласуването е явно чрез компютъризираната система за гласуване, като се извършва по поредността на определена в списъка по Раздел ІV, т. 8. 7. За избран се смята кандидатът, получил повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители. Ако няколко кандидати са получили повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители, за избран се смята кандидатът получил най-много гласове „за”. 8. В случай че повече кандидати получат равен резултат, се провежда балотаж. 9. При необходимост се провежда трето гласуване при същите условия.” Съгласно процедурните правила първо трябва да приемем Решение за допускане на кандидатите в залата. Кой ще го предложи? Господин Кирилов, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Съгласно Правилника и Процедурните правила, моля да бъде поставен на гласуване достъп за двамата кандидати – господин Константин Пенчев и господин Михаил Кожарев.
Гласуваме, колеги. Гласували 129 народни представители: за 129, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Квесторите, моля поканете кандидатите в залата. Моля, от името на вносителите да бъдат представени кандидатите по поредността на постъпване на номинациите съгласно списъка по Раздел IV, т. 8. Господин Кирилов. [[Реплика от народния представител Данаил Кирилов.]] Точка 2 е: „Кандидатите се представят по поредността, определена в списъка. 3. Всеки кандидат се представя от вносител в изложение до две минути”. Едва т. 4 е: „Комисията по правни въпроси представя резюме...”. Затова прочетох точно процедурата, господин Кирилов. Следва представяне на кандидатите по поредността, определена в списъка. Слушаме Ви, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, ще представя на Вашето внимание кандидатурата на господин Константин Пенчев. Кандидатът е сред най-уважаваните български юристи. Има повече от 20 години съдийски стаж, включително и като председател на Върховния административен съд. Богатият му професионален опит в областта на административното право, включително и като председател на ВАС, ще допринесе за усъвършенстването на работата на Конституционния съд и за издигането на доверието на хората в тази институция като ефективен гарант за върховенството на основния закон. Считаме, че господин Пенчев е почтен и достоен човек, с безукорна репутация, притежава безспорни морални качества, които той е доказал като народен представител, магистрат и омбудсман на Република България. Господин Пенчев би бил успешен и достоен член на Конституционния съд. Като председател на Върховния административен съд и като омбудсман господин Пенчев е извършвал и е имал активност в посока, сходна на тази, която би извършвал като конституционен съдия. Участвал е в съдебни състави, произнасял се е по жалби срещу подзаконови нормативни актове, отстоявал е своето мнение аргументирано, умее да работи с колеги и със състав. Като омбудсман господин Пенчев е сезирал Конституционния съд 11 пъти, което му е дало възможност да установи критериите, условията и предпоставките, при които следва да се отправят искания до Конституционния съд. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Кирилов. Кандидатурата на господин Кожарев ще бъде представена от господин Валери Симеонов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители, представям на Вашето внимание кандидатурата на господин Михаил Георгиев Кожарев. Господин Михаил Кожарев е роден на 25 май 1958 г. в град Банско, област Благоевград. Основно и средно образование е завършил в родния си град, а висше – в Софийския университет „Св. Климент Охридски”, специалност „Право”, редовно обучение, през периода 1976 – 1981 г. Бил е стажант-съдия в Окръжен съд – Благоевград, а след полагане на теоретико-практически изпит е започнал работа като юрисконсулт в Комбината по съобщителна техника – Благоевград, Завода за телефонна апаратура – град Банско. Работил е като съдия-изпълнител в Районен съд – Разлог, след това и като съдия в същия съд, като шест години е бил председател на Районния съд. Работил е и като адвокат общо 15 години. Бил е началник на Правното управление на Комитета по горите и заместник-началник на Националното управление на горите. Бил е прокурор в Софийска градска прокуратура, прокурор в Главна прокуратура, където известно време е отговарял за финансово-стопанското ръководство на Прокуратурата на България. Бил е прокурор във Върховната административна прокуратура и заместник главен прокурор. Понастоящем е член на Висшия съдебен съвет, избран от квотата на съдебната власт. Повтарям: избран от квотата на съдебната власт, а не политически избор. Бил е председател на Комисията по бюджет и финанси към Висшия съдебен съвет, член на Дисциплинарната комисия, на Международната комисия и на Комисията по предложения и атестации. Господин Кожарев е специализирал в страната и чужбина гражданско, административно, наказателно право и право на Европейския съюз. Участвал е в разработване на законопроекти – както самостоятелно, така и в група, в изработване на становища на главния прокурор по конституционни дела и по тълкувателни решения на Върховния административен съд. Има повече от 33 години юридически стаж. Женен, с едно дете. Доказан професионалист, човек с висок морал, патриот. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ПФ.]]
Благодаря Ви, господин Симеонов. Сега ще чуем в резюме доклада на Комисията по правни въпроси от изслушването на допуснатите кандидати за съдия в Конституционния съд на Република България. Господин Кирилов, слушаме Ви.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД относно изслушване на допуснатите кандидати за съдия в Конституционния съд на Република България На свое заседание, проведено на 2 октомври 2015 г., Комисията по правни въпроси проведе изслушване на допуснатите кандидати за съдия в Конституционния съд на Република България, в съответствие с Раздел IV от Решение на Народното събрание за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати, представяне и публично оповестяване на документите, изслушване на кандидатите и за избор на съдия в Конституционния съд на Република България от квотата на Народното събрание, приети с Решение на Народното събрание от 11 септември 2015 г. (ДВ, бр. 71 от 2015 г.). На основание т. 1 от Раздел IV поредността на изслушването се определя по азбучен ред според собствените имена на кандидатите: 1. господин Константин Любенов Пенчев; 2. господин Михаил Георгиев Кожарев. От името на вносителите кандидатурата на господин Константин Пенчев беше представена от госпожа Десислава Атанасова. В тази връзка и след представянето господин Пенчев подчерта, че подкрепя идеята за въвеждане на индивидуална конституционна жалба, тъй като според него колкото повече се разширява възможността за сезиране на Конституционния съд, толкова по-съвършено ще бъде законодателството, съобразено с Конституцията. Той изтъкна, че ролята на Конституционния съд е да пази Конституцията, но не би следвало да се намесва и да влияе политически върху вземаните от Народното събрание решения, както за приемането на закони, така и за приемането на промяна в Конституцията. От името на вносителите кандидатурата на господин Михаил Кожарев беше представена от господин Валери Симеонов. След това представяне в изложението си господин Михаил Кожарев заяви, че Конституционният съд разглежда голяма по обем материя, за която се изисква сериозен анализ на Конституцията и отделните закони. Той смята, че правомощията на Конституционния съд следва да се увеличат с оглед натрупани обществени отношения, конституционна практика и законодателна яснота. Като примери той посочи регламентиране на възможността за отвод и самоотвод на конституционния съдия, посочване в Конституцията на правомощия за оспорван избор на член на Европейския парламент и уеднаквяване на материята относно момента на влизане на решението на Конституционния съд в сила. Господин Кожарев се изказа в подкрепа на въвеждането на индивидуалната конституционна жалба. Според него материалната сила на решенията на Конституционния съд следва да отразява промените в обществените отношения, законодателството и правната теория. Предложените кандидати – господин Константин Пенчев и господин Михаил Кожарев, отговарят на законовите изисквания, притежават необходимите качества и подготовка за заемане на длъжността на съдия в Конституционния съд на Република България. В Комисията по правни въпроси са постъпили становища от Център за изследване на демокрацията, Фондация „Програма достъп до информация” и Фондация „Център за европейска интеграция на България и защита на правата на човека”, които са в подкрепа на господин Константин Пенчев. В становищата си неправителствените организации поставят висока оценка за неговия професионален опит, морални и лични качества. В Комисията по правни въпроси са постъпили въпроси към двамата кандидати от Български институт за правни инициативи. Въпроси към кандидатите за съдия в Конституционния съд поставиха народните представители Петър Славов, Четин Казак, Димитър Лазаров, Димитър Делчев, Валери Симеонов и Чавдар Георгиев. В отговор на зададения от г-н Славов въпрос относно това дали не следва някои от решенията на Конституционния съд да бъдат преразгледани, господин Пенчев обоснова своето становище, че предвид динамиката в развитието на обществените отношения, Конституционният съд следва да преразглежда своите тълкувания, стига това да бъде ясно изразено и мотивирано. Според господин Кожарев няма необходимост от някакъв специален подход при тълкуването, защото самата Конституция е конструирана гъвкаво и е отворена за нови национални и наднационални обществени отношения, които не може да бъдат пренебрегвани, включително и при тълкуването им. Във връзка с изтъкнатото противоречие между чл. 66 и чл. 149, ал. 1, т. 7 от Конституцията, господин Казак постави въпроси относно това как то може да бъде преодоляно, дали е уместно Конституционният съд да има компетентност и за двата вида оспорване – на изборите като цяло и на избора на отделен народен представител, и как следва да се оспорва изборът на народен представител предвид изборната система в България. Двамата кандидати отговориха на въпроса на господин Казак. По повод на втория поставен от господин Казак въпрос относно евентуалната колизия и дублиране на правомощията на омбудсмана и Висшия адвокатски съвет за сезиране на Конституционния съд, в случай че се приеме предложение за изменение на Конституцията, двамата кандидати се обединиха около становището, че приветстват разширяването на кръга от субекти, компетентни да сезират Конституционния съд, но следва правомощията им да се ограничават и прецизират. Народният представител Димитър Делчев постави въпрос относно възможността основните права, регламентирани в Конституцията, да бъдат обвързани със задължения, предвид и развилата се дискусия относно правото на избор. В отговор господин Пенчев посочи, че не подкрепя крайното становище, че задължителното гласуване противоречи на Конституцията, но това е спорен въпрос, който е свързан с тълкуване на Конституцията и с евентуални промени. Господин Кожарев изрази становище, че трябва да бъдат защитавани всички тези права, които са визирани в преамбюла на Конституцията точно поради това, че тя е носител на концентрирания израз на върховенството на закона, свързано със защитата на човешките права. Като се позова на данни от одитен доклад на дирекция „Вътрешен одит” към Висшия съдебен съвет от 2011 г. и от други документи, господин Валери Симеонов постави въпрос на господин Пенчев дали счита, че притежава необходимите качества за заемане на длъжността „съдия в Конституционния съд” – професионализъм, морал и справедливост. В отговор господин Пенчев заяви, че в своя живот няма постъпка, от която да се срамува, но не той трябва да дава оценка за своите качества. С оглед гореизложеното, Комисията по правни въпроси с 14 гласа „за, без „против” и „въздържал се”, предлага на Народното събрание Проект на образец на решение за избор на съдия в Конституционния съд на Република България – Приложение № 2.” „Приложение № 1 Списък на кандидатите, участвали в изслушването 1. Господин Константин Любенов Пенчев; 2. Господин Михаил Георгиев Кожарев.” „Приложение № 2 „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на съдия в Конституционния съд на Република България Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 във връзка с чл. 147, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 4 от Закона за Конституционния съд РЕШИ: Избира [[посочва се името]] за съдия в Конституционния съд на Република България.”
Благодаря, господин Кирилов. Уважаеми народни представители, дебатът е открит. Заповядайте, господин Симеонов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! На заседанието на Правната комисия миналия петък изложих факти и обстоятелства, свързани с биографията на господин Пенчев, които според мен, както и според моите колеги, не дават основание ние да подкрепим тази кандидатура. Бих желал да Ви запозная с тези факти и документи, тъй като това е крайно необходимо за вземане на правилното решение от всеки човек със съвест. На първо място, констатирани са нарушения на финансовата и бюджетната дисциплина и Закона за обществените поръчки във Висшия административен съд с тогавашен председател господин Константин Любенов Пенчев за периода 2009 – 2010 г. Констатацията е извършена към 19 октомври 2010 г. Тези констатации са изложени в одитен доклад на дирекция „Вътрешен одит” към Висшия съдебен съвет за извършен одитен ангажимент за даване на увереност ОА 1101 към Висшия съдебен съвет, № 9301016190911. Който желае, може да се запознае с този одитен доклад. В доклада са констатирани 8 групи тежки нарушения, създаващи представки за измама, злоупотреби, присвояване и безстопанственост. Изводите в доклада са направени въз основа на пет групи констатации и обхващат 93 страници, в това число има данни за злоупотреби със стотици хиляди левове, презапасяване с материали за 60 години напред, назначения на кадри в разрез с Кодекса на труда и други. Докладът е изпратен от Висшия съдебен съвет в МВР по компетентност през 2012 г. и към настоящия момент все още няма оповестен резултат. Ако позволите, ще прочета някои констатации: „Вътрешните контроли във Висшия административен съд не са осигурили в съответствие с утвърдените решения на Висшия съдебен съвет указания за отпускане на суми на подотчетни лица в органите на съдебната власт – съд, прокуратура и следствени служби. Вътрешните контроли не са действали ефективно и не са осигурили в достатъчна степен съответствие с нормативните изисквания. [[Силен шум в залата.]] Ако обичате, запазете тишина.
Моля, запазете тишина в залата!
Не мога да се надвиквам с дамите от първия ред. Съществуват достатъчно данни, които могат да се характеризират като индикатори за измама по смисъла на § 1, т. 2 от Допълнителните разпоредби на Закона за вътрешния одит в публичния сектор – „измама”. Не е изпълнена основната цел на годишната инвентаризация, а именно достоверно представяне на активите и пасивите в годишните финансови отчети към съда; не са спазени указанията на Министерството на финансите и Висшия съдебен съвет относно преоценка на нематериалните дълготрайни активи; допуснати са нарушения на договорната и финансовата дисциплина при изпълнението на сключените договори; през проверявания период голяма част от утвърдените вътрешни правила и процедури, касаещи осъществяване на вътрешния контрол, не са спазвани, не са изпълнявани, а останалите са осъществявани формално, вследствие на което са допуснати много нарушения, пропуски и грешки, които не са разкрити и отстранени своевременно. В този доклад има изключително интересни факти и Ви препоръчвам да се запознаете с тях. Има назначения по трудови правоотношения на служители в почивната база, когато има нула посещаемост и то на граждански договор, след като назначенията са с характер на трудов договор, постоянно работно време и така нататък – неща, които поне във Висшия административен съд би трябвало да ги знаят. Има презапасяване, както казах, с материали за 60 години напред; има сключени договори за изпълнение на ремонти, доставки и така нататък на една цена, а изплатени по фактури на по-висока цена – винаги на по-висока цена, близо с 50%, не на по-ниска. С други думи, сключва се договор за определена услуга за 100 лв., фирмата извършва услугата, пуска фактура за 150 лв. и това бива изплащано. Има многобройни такива случаи. Нарушенията са над няколкостотин хиляди лева. Има и други драстични нарушения, на които повече няма да се спирам. Който желае, може да е запознае. Това са факти, а не компромати.
Сезирани ли са прокуратурата и МВР?
Да, сезирана е – докладът е в МВР. Казах го това нещо, но в този момент Вие говорехте. Втори факт, на който се натъкнах – укриване на факти през периода 2005 – 2010 г. за незаконно придобиване на имоти от магистрати във Върховния административен съд. Скандалният случай с гр. Приморско, в старата част на който, единственият останал незастроен нос беше продаден на няколко известни магистрати за строителни експерименти. Между тях Николай Урумов, Панайот Генков, Андрей Икономов. И в настоящия момент на този чист нос има щръкнала нелепа сграда, която дори няма архитектурни качества, собственост на дъщерята на Урумов, и продължава да бъде там, без да може да бъде премахната, тъй като е узаконена. Това се дължи точно на нарушение в тогавашния период не толкова на законите, колкото на морала. Имало е уговорка между тогавашния кмет на Приморско Димитър Димитров за откриване на съд в Приморско срещу предоставяне на имоти. Това нещо господин Пенчев в качеството си на председател на Върховния административен съд го е знаел, знаел го е и после като омбудсман. Отричал е пред медиите, че е имал информация, но пред Етичната комисия на Висшия съдебен съвет го е признал. Това може да се провери в протокол 39 от 4 септември 2010 г. на Етичната комисия. Мога да го предоставя на всеки, който желае. Там той признава, че е знаел. Признал е, че фактите му са известни лично от магистратите, както и от председателя на Висшия касационен съд Иван Григоров още от 2005 г., а до 2010 г. отрича, че го е знаел. За това има публикации, които също са приложени. Оставям на Вас да решите дали човек с такъв морал може да бъде представител на най-висшия съд в България – Конституционния съд? Трето, Константин Пенчев е разпределял политически изборните дела във Върховния административен съд самостоятелно, без да използва системата за случайно разпределение на тези дела. Нещо повече, дори е участвал лично в някои от тях. Това той също е признал – Протокол 39 от 4 септември 2010 г., стр. 3 и 4. Следващото обстоятелство, което поставя под съмнение дали този човек има нужните качества за поста, за който кандидатства, е фактът, че в имуществените си декларации не е декларирал пред Сметната палата два апартамента, собственост на семейството му; не е декларирал в осем поредни години – от 2007 до 2014 г. Такова негово признание има също пред Етичната комисия – стр. 3 от протокола. Когато този въпрос беше поставен пред Правната комисия, господин Пенчев отговори, че това е било пропуск. В същото време обаче, в същите осем години той не е пропуснал да декларира няколко парцела и ниви, които има като наследство, но някак си апартаментите е забравил да ги декларира. В качеството си на акционер в акционерно дружество „Форум консултинг” господин Пенчев е укрил данни в декларацията си за 2009 и 2010 г., че е акционер. Става въпрос за явен конфликт на интереси. Като председател на Върховния административен съд и омбудсман е бил длъжен да ги декларира – задължително! Също има признание на стр. 3 от протокола. Тези факти бяха изнесени и вносителите на предложението се опитаха да не дадат възможност на господин Пенчев да отговори, защото това явно били компромати. Това не са компромати, това са документи [[показва ги]] . Протоколът също е документ. Обстоятелствата по неговите изявления също са документирани. Оставам на Вашата съвест да решите дали този човек притежава необходимите качества. Уважаеми колеги от ГЕРБ, уважаема госпожо Атанасова – Вие го защитавахте, уважаеми колеги от Реформаторския блок! Много искам да Ви подкрепяме във всички начинания, които биха довели до отстраняването на корупцията в съдебната система, до съдебна реформа, до промяна на Конституцията. Досега сме го правили от чисто сърце. Как можем да продължаваме да бъдем сигурни, че Вие наистина искрено, истински желаете да промените съдебната система в България?! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ПФ.]]
Благодаря Ви, господин Симеонов. Реплики – господин Данаил Кирилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Симеонов, вземам реплика поради следното: представихте въпросния одитен доклад на заседанието – изслушване в Правната комисия. За съжаление, никой от колегите, членове на Правната комисия или колеги, не пожелаха да се запознаят с въпросния одитен доклад. Искам само за обективност да прочета няколко други абзаца от заключенията, защото Вие прочетохте част от тях: „Планирането и разпределението на средствата по бюджетната сметка на съда са в съответствие с разпоредбата на Закона за устройство на държавния бюджет, Закона за държавния бюджет на Република България за 2011 г. и с указанията от Висшия съдебен съвет. Приходите, разходите и трансферите са отчетени правилно по съответните параграфи и подпараграфи на единната бюджетна класификация по съответните сметки на сметко-плана на бюджетните предприятия. Спазени са утвърдените параметри по бюджетната сметка на съда.” Мисълта ми е, че има голяма част и положителни констатации, включително в заключителната част, както е стандартът при извършване на такъв одит, макар и вътрешноведомствен, е приложена подробна таблица с оценка на рисковете. Искам обаче да Ви прочета само един абзац: „Вследствие на лошата организация и липсата на контрол от страна на бившия главен счетоводител и на бившия главен секретар на съда са допуснати нарушения на нормативните изисквания и на заповедите на председателя при проведените две инвентаризации през 2010 г.” Благодаря, госпожо Председател.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Колеги, мисля, че изместихме темата на дебата. Не дебатираме одитен доклад. Предметът на днешния доклад е съвсем различен. Втора реплика? Няма. Дуплика – господин Симеонов. Очакваме да кажете нещо в подкрепа на Вашия кандидат. Нямате възможност втори път да се изказвате, така че сега е моментът.
Има и други. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Кирилов, знаете, че всяко звено се управлява от конкретен административен ръководител, в случая това е господин Пенчев. Това, което казахте, е вярно. Само че това според мен не сваля отговорността от неговите плещи. Освен това изредих редица нарушения, които са, меко казано, брутални и няма как да бъдат извършени без подписа на ръководителя на Върховния административен съд, и това е доказано. Това че отчетът е извършен правилно, не означава, че в него няма нарушения. Точно в този доклад са изложени тези нарушения, с които Ви запознах. Благодаря.
За изказване думата има господин Филип Попов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, днес Народното събрание е поставено пред един изключително важен избор. От чутите до тук дебати като че ли е по-лесно управляващите да променят Конституцията отколкото да изберем нейните апостоли – хората, които следва да я пазят и да я защитават такава, каквато е. Така предложените кандидатури се очертават като безспорни по отношение на юридическия капацитет, по отношение на професионализма. Тук отварям една скоба, за мое съжаление, така стои въпросът с кандидатурата на президента с господин Димитров, която не е сигурно къде е натрупал юридическия си стаж, която има основателни и необорени от самия него съмнения, че е застрашил и националната сигурност и която не приема Конституцията, който сега е призван да я брани. Добре беше президентът поне да изчака тези дебати преди да издаде указа си. В тези условия на българския парламентаризъм, в които сме поставени всички, е много важно кандидатът – този, който ще бъде бъдещ конституционен съдия, да бъде независим, да бъде обективен, да бъде самостоятелен. За нас обаче тази обективност е поставена под въпрос по отношение на един от кандидатите. В голямата си част от своята кариера той е заемал различни ръководни длъжности, представляван от различни политически сили в различни политически обстановки. Това е от изключителна важност – бъдещият кандидат и конституционен съдия, за него единственият обективен критерий да бъде Конституцията и нейните норми, а не мнозинството в пленарната зала, не управляващите и не правителството. Затова ние ще преценим коя от двете кандидатури да подкрепим, но за нас по отношение на едната съществуват наистина основателни съмнения, необорени до този момент, по отношение на нейната безпристрастност и обективност. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Господин Байрактаров.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми кандидати за поста конституционен съдия на Република България! Искам най-отговорно да заявя, че изключително внимателно се запознах както с доклада на Правната комисия, така и със стенограмата, а също и с видеозаписа от проведеното изслушване на двамата кандидати. Мога ясно и категорично да заявя, че кандидатурата на юриста, човека Михаил Кожарев е изключително достойна, изключително неопетнена – такава, каквато трябва да заема длъжността на конституционен съдия. Днес е изключително важно да гласуваме и да приемем точно такава кандидатура – отговорна, с безспорни професионални качества. Смея да твърдя, че множество юристи се произнесоха, че изказванията и отговорите, които е направил юристът господин Михаил Кожарев по време на изслушването, са били на изключителна професионална висота. Изключителна! Такава, каквато трябва да притежава и един конституционен съдия. Днес обаче ние трябва много ясно и точно да поставим акцента, защото аз също се запознах с доклада, наистина на сериозни, морални качества. Само преди няколко седмици същият този парламент, същият този състав на Народно събрание не даде своето доверие на господин Пенчев за втори мандат като омбудсман на Република България и, според мен, с пълно основание. Днес достойната кандидатура, тази, за която трябва да гласува всеки народен представител, е именно тази на господин Михаил Кожарев. Обръщам се към колегите от Реформаторския блок, обръщам се към колегите от ГЕРБ, ...
Може да поискате удължаване на времето.
Искам удължаване. ...че на нас ни предстои да приемем антикорупционен закон, на нас ни предстои да приемем изменение на Конституцията. Ако ние днес не направим правилния избор, лично аз ще призова моите колеги да направим преразглеждане по отношение приемането на Конституцията, защото това ще означава, че ние не желаем да се борим с корупцията. Ние не желаем да се борим с тези норми на етичност, които опорочават всяка една власт и особено тази, която трябва да защитава Българската конституция. Благодаря Ви за вниманието.
Реплики? Няма. Процедура – господин Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, от името на Парламентарната група на „БСП лява България” искаме половин час почивка. Благодаря.
Преждевременно Ви е искането, господин Георгиев. Започнахме в 9,30 ч. Благодаря Ви.
Вижте, преди... [[Шум и реплики в ГЕРБ.]]
Има ли други народни представители, които желаят да се изкажат? Няма желаещи. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Моля народните представители да влязат в залата, предстои гласуване. Колеги, съгласно процедурните правила по реда на кандидатите, съгласно списъкът, който съставлява Приложение 1, подлагам на гласуване следния Проект за решение за избиране на съдия в Конституционния съд на Република България: „Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1, във връзка с чл. 147, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 4 от Закона за Конституционния съд РЕШИ: Избира Константин Любенов Пенчев за съдия в Конституционния съд на Република България.” Режим на гласуване. Гласували 143 народни представители: за 98, против 12, въздържали се 33. Проект на Решение за избиране на съдия в Конституционния съд на Република България: „Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1, във връзка с чл. 147, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 4 от Закона за Конституционния съд РЕШИ: Избира Михаил Георгиев Кожарев за съдия в Конституционния съд на Република България.” Моля да гласуваме! Гласували 145 народни представители: за 62, против 11, въздържали се 72. При кворум от 69 народни представители днес, този Проект на Решение, това предложение, не е прието, тъй като не събира повече от присъстващите народни представители. Съгласно Раздел V от Процедурните правила, т. 7, за избран се смята кандидатът, получил повече от половината от гласовете от присъстващите народни представители. Валидно решение, гласувано от нас, установява, че за избран за член на Конституционния съд е господин Константин Пенчев. [[Ръкопляскания.]] Честито на господин Пенчев! Благодаря за участието в пленарното заседание на господин Пенчев и господин Кожарев. Уважаеми колеги народни представители, на днешния ден преди 136 години в сградата на Народното събрание словенецът Антон Безеншек, поканен от тогавашното българско правителство, открива първия курс за обучение на български стенографи и това се смята за рождената дата на българската стенография. От тогава досега българските бързописци усърдно отразяват събитията от най-новата история на България. Затова ми позволете от мое и от Ваше име да поздравим българските стенографи и най-вече парламентарните стенографи с техния професионален празник. [[Ръкопляскания.]] Да им пожелаем здраве и все така с неизчерпаема енергия и ентусиазъм да отразяват дейността на институциите на съвременна България. Честит празник, уважаеми колеги! [[Ръкопляскания.]] Колеги, във вчерашния ден при справка със стенограмата по т. 12 „Законопроект за ратифициране на Споразумението за изменение на Споразумението за изменение и допълнение и продължаване действието на Споразумението за предоставянето на безвъзмездна помощ по Програма „Превенция и контрол на ХИВ/СПИН в България” между Глобалния фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария и Министерството на здравеопазването на Република България” валидно е проведено гласуването на първо четене на този Законопроект. Поискана е процедура за гласуване в едно пленарно заседание и на второ четене на Законопроекта. Подкрепена е процедурата с решение на Народното събрание. При докладването обаче, на второ четене, има несъответствие между това, което е изчел докладчикът, и това, което е действително в Проекта за ратифициране. Затова считам, че сме в режим на второ гласуване. Госпожо Дариткова, имате възможност на второ четене да докладвате този Законопроект, за да проведем валидно гласуване по него.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Докладвам на второ четене: „ЗАКОН за ратифициране Споразумението за изменение на Споразумението за изменение и допълнение и продължаване действието на Споразумението за предоставянето на безвъзмездна помощ по Програма „Превенция и контрол на ХИВ/СПИН в България” между Глобалния фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария и Министерството на здравеопазването на Република България. Член единствен. Ратифицира Споразумението за изменение Споразумението за изменение, допълнение и продължаване действието на Споразумението за предоставянето на безвъзмездна помощ по Програма „Превенция и контрол на ХИВ/СПИН в България” между Глобалния фонд за борба срещу СПИН, туберкулоза и малария и Министерството на здравеопазването на Република България, подписано на 23 март 2015 г.”
Изказвания? Няма. Подлагам на второ гласуване Законопроекта за ратифициране с неговото наименование, член единствен и редакцията на този член. Гласували 102 народни представители: за 98, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Следваща точка от седмичната ни програма е: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА МЕМОРАНДУМА ЗА РАЗБИРАТЕЛСТВО МЕЖДУ МИНИСТЕРСТВОТО НА ВЪТРЕШНИТЕ РАБОТИ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ВЪТРЕШНИТЕ РАБОТИ НА УНГАРИЯ, ПРАВИТЕЛСТВОТО НА НИДЕРЛАНДИЯ, МИНИСТЕРСТВОТО НА ПРАВОСЪДИЕТО И ОБЩЕСТВЕНАТА СИГУРНОСТ НА НОРВЕГИЯ, БОРДА ПО МИГРАЦИЯ НА ШВЕЦИЯ И МИНИСТЕРСТВОТО НА ПРАВОСЪДИЕТО НА ШВЕЦИЯ, МЕЖДУНАРОДНИЯ ЦЕНТЪР ЗА РАЗВИТИЕ НА МИГРАЦИОННАТА ПОЛИТИКА ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТА „ПОДКРЕПА ЗА ПАРТНЬОРСТВО ЗА МИГРАЦИЯ В РЕГИОНА ПО ПЪТЯ НА КОПРИНАТА В РАМКИТЕ НА БУДАПЕЩЕНСКИЯ ПРОЦЕС”. Постъпили са доклади от комисиите, на които е разпределен. Водеща е Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред. Слушаме Ви, господин Атанасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнение на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г. На свое заседание, проведено на 10 юни 2015 г., Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнение на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г. На заседанието присъстваше представител на Министерството на вътрешните работи, заместник-министър Красимир Ципов, който представи Законопроекта. Законопроектът има за цел да бъде засилен капацитетът за управление на миграцията в държавите в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес. Дейностите по Проекта ще се изпълняват в Афганистан, Пакистан и Ирак като страни на произход на миграционни потоци. Конкретните дейности по Проекта и мерките за практическото им изпълнение се планират от Управителна група, в която участва и българската страна. Продължителността на Проекта е три години, като стартът е поставен през 2014 г. Общият бюджет на Проекта е в размер на 3 млн. и 200 хил. евро. Финансирането на Проекта се осигурява основно от Европейската комисия, като основни донори са и държави като Унгария, Нидерландия, Швеция и Норвегия. Българската страна участва с минимален финансов принос в размер на 3200 евро. Разходите, свързани с изпълнение на меморандума за разбирателство, ще се осигуряват от одобрения бюджет на Министерството на вътрешните работи на съответната година. Тъй като Меморандумът за разбирателство предвижда финансов ангажимент за страната, същият подлежи на ратификация от Народното събрание. Проектът на меморандума за разбирателство е одобрен като основа за водене на преговори с Решение на Министерския съвет по т. 20 от Протокол № 21 от заседанието на Министерския съвет на 29 май 2014 г. В резултат на проведеното обсъждане, Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред прие следното становище: Предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 от Конституцията на Република България, да подкрепи Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнение на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерски съвет на 5 май 2015 г. Становището на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред е прието с единодушие.” Благодаря.
Благодаря Ви, господин Атанасов. Сега ще чуем доклада на Комисията по бюджет и финанси. Госпожа Йорданова има готовност да ни го докладва.
Благодаря, госпожо Председател. „На заседание, проведено на 4 юни 2015г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г. Законопроектът с вносител Министерски съвет беше представен от господин Красимир Ципов – заместник-министър на вътрешните работи. Финансирането на Проекта се осигурява основно от Европейската комисия. Унгария, Нидерландия, Швеция и Норвегия са също основни негови донори. Българската страна участва с минимален финансов принос в размер на 0,01 на сто от общата стойност на Проекта в размер на 3200 евро. Разходите, свързани с изпълнението на Меморандума, ще се осигуряват от одобрения бюджет на Министерството на вътрешните работи за съответната година. След обсъждане на Законопроекта, последва гласуване, което приключи със следните резултати: със 17 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г.$
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Кой ще ни представи доклада на Комисията по външна политика? Заповядайте, господин Гаджев.
„ДОКЛАД на Комисията по външна политика относно Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, Правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г. Проектът на меморандум за разбирателство е одобрен като основа за водене на преговори с решение на Министерския съвет по т. 20 от Протокол № 21 от заседанието на Министерския съвет на 29 май 2014 г. Сключването на Меморандума за разбирателство е във връзка с реализирането на проекта „Подкрепа за партньорството за миграция по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”. Проектът има за цел засилване на капацитета за управление на миграцията в държавите в региона по Пътя на коприната. Дейностите по Проекта (семинари, обучения на обучители) ще бъдат изпълнявани в Афганистан, Пакистан и Ирак – основни страни на произход за миграционни потоци. Участието на българската страна в Проекта ще способства за изработването на ясни мерки, които да отговорят адекватно на конкретните потребности и на актуалните предизвикателства в управлението на миграционните процеси. Насоките за развитие на Проекта се задават от Управителна група, която планира конкретните дейности и мерки за практическото им изпълнение, в която ще участва и българската страна. В изпълнение на Меморандума за разбирателство Министерството на вътрешните работи се ангажира, както следва: да определи официална точка за контакт по Проекта; да участва в срещите, свързани с изпълнението на Проекта; да предостави експертни знания и опит – като национален непаричен принос към Проекта, съответстващи на разработените описания за дейностите; да предостави съществен принос за резултатите от Проекта; да предостави съфинансиране за Проекта. Финансирането на Проекта се осигурява основно от Европейската комисия. Основни донори също така са Унгария, Нидерландия, Швеция и Норвегия. Българската страна участва с минимален финансов принос в размер на 0,01 на сто от общата стойност на проекта – 3200 евро. Разходите, свързани с изпълнението на Меморандума за разбирателство, ще се осигуряват от одобрения бюджет на Министерството на вътрешните работи за съответната година. На редовно заседание, проведено на 14 май 2015 г., Комисията по външна политика разгледа внесения от Министерския съвет Законопроект. След изслушване на мотивите към Законопроекта се проведе обсъждане и гласуване, в резултат на което с 12 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, Комисията по външна политика предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 от Конституцията на Република България, да приеме внесения от Министерския съвет Проект за закон за ратифициране на Меморандума за разбирателство.”
Благодаря Ви, господин Гаджев. Колеги, режим на дебати. Има ли изказвания? Заповядайте, господин Янков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Точката, която обсъждаме днес, е свързана с някаква хронология на предшестващи действия и тя е, че същият този Меморандум е подписан от българската страна на 3 юни 2014 г. Една година по-късно, на 29 април 2015 г., Министерският съвет утвърди и предлага на Народното събрание да ратифицира меморандума. Народното събрание разглежда тази ратификация на 8 октомври 2015 г. – близо година и половина след подписване на меморандума от българската страна. Както чухте, самият Проект е в рамките на три години – 2014, 2015 и 2016 г. По-добро управление на миграционните процеси ще има при засилено международно сътрудничество и изградена мрежа от контакти между специалисти от различни сфери в сферата на миграцията. Самото идентифициране на съществуващи и потенциални предизвикателства и търсенето на общи решения посредством споделяне на опит заедно с намирането и на начини за реализация на тези решения ще са полезни при перспектива, такава каквато имаме – засилен миграционен натиск и трудности при управление на миграционните потоци. При създалата криза с имигрантската вълна не е възможно да няма координация и взаимодействие. Като отделна държава ние нямаме нито капацитет за реакция, нито експертна стратегия за отстояване на националните ни интереси. От позицията, заета от Борисов пред Меркел, произтече скандал, последван от смехотворни пояснения за грешка в превода. Уважаеми колеги, тази ратификация е нужна, за да може със съвместни усилия да се гарантира контрол и управление на кризисни ситуации. Въпреки забавянето от страна на институциите припомням, че за самата ратификация следва от Министерството на вътрешните работи да бъдат уведомени другите страни и в първата дата от следващия месец, ако Министерството на вътрешните работи си свърши работата, тя да е в сила. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янков. Има ли реплики към изказването на народния представител Красимир Янков? Няма. Други желаещи за изказване в залата? Не виждам. Преминаваме към гласуване на първо четене на Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, № 502-02-15, внесен от Министерския съвет на 5 май 2015 г. Квесторите, моля, поканете народните представители за участие в гласуването. Съответно молба към председателите на парламентарните групи да направят същото. Следват няколко ратификации, да не се стига до поименна проверка. Режим на гласуване. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Единодушно – със 78 гласа, е приет Законопроектът за ратифициране на Меморандума за разбирателство. Господин Атанасов, заповядайте за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Правя процедурно предложение и моля да го подложите на гласуване: въпросният Законопроект да бъде подложен на второ гласуване в това заседание. Благодаря Ви.
Обратно становище? Няма. Режим на гласуване. Гласували 80 народни представители: за 79, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Господин Атанасов, заповядайте да прочетете текста на Законопроекта.
Благодаря Ви, господин Председателю. „ЗАКОН за ратифициране на Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес Член единствен. Ратифицира Меморандума за разбирателство между Министерството на вътрешните работи на Република България, Министерството на вътрешните работи на Унгария, правителството на Нидерландия, Министерството на правосъдието и обществената сигурност на Норвегия, Борда по миграция на Швеция, Министерството на правосъдието на Швеция и Международния център за развитие на миграционната политика относно изпълнението на проекта „Подкрепа за партньорство за миграция в региона по Пътя на коприната в рамките на Будапещенския процес”, подписан на 3 юни 2014 г. в Будапеща.”
Благодаря Ви, господин Атанасов. Изказвания? Не виждам. Подлагам на второ гласуване току-що прочетения Законопроект. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Единодушно – с 83 гласа, Законопроектът е приет на второ четене. Следващата точка от дневния ред е: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА ИЗМЕНЕНИЕТО НА СПОРАЗУМЕНИЕТО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ПРАВИТЕЛСТВОТО НА КОНФЕДЕРАЦИЯ ШВЕЙЦАРИЯ ОТНОСНО ОКАЗВАНЕТО НА ФИНАНСОВА ПОМОЩ. Вносител – Министерският съвет, на 18 юни 2015 г. Комисията по бюджет и финанси има единствен доклад. Заповядайте, госпожо Йорданова, да го прочетете.
Благодаря, господин председател. „На свое заседание, проведено на 25 юни 2015г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за ратифициране на Изменението на Споразумението. Законопроектът с вносител Министерския съвет беше представен от господин Владислав Горанов – министър на финансите. Споразумението между правителството на Република България и правителството на Конфедерация Швейцария относно оказването на финансова помощ в размер 60 млн. швейцарски франка е подписано на 24 декември 1992 г. и в съответствие с чл. 10 от него е продължавано неколкократно чрез размяна на писма между двете правителства. Средствата са използвани приоритетно за проекти в сферата на инфраструктурата, като особено значение се отдава на проекти от секторите по опазване на околната среда, здравеопазването и енергетиката. Досега усвоените средства надхвърлят 52 млн. швейцарски франка. Все още окончателно не е завършен Проект „Съоръжение за изгаряне на болнични отпадъци, Пловдив” поради възникналите сериозни противоречия между община Пловдив и фирмата доставчик, които към момента са преодолени. С присъединяването на Република България към Европейския съюз на 1 януари 2007 г. е прекратено финансирането на нови проекти извън действащите в рамките на Споразумението от 1992 г. Продължаването на срока на действие на Споразумението до 31 декември 2016 г. се налага единствено с цел окончателното приключване на действащия Проект „Съоръжение за изгаряне на болнични отпадъци, Пловдив”. На основание чл. 85, ал. 3 от Конституцията на Република България Изменението на Споразумението подлежи на ратифициране от Народното събрание. След представяне на Законопроекта се проведе дискусия, на която членовете на Комисията по бюджет и финанси изразиха принципната си подкрепа за така предложения Законопроект. След обсъждането на Законопроекта последва гласуване, което приключи със следните резултати: с 15 гласа „за”, 0 гласа „против” и 0 гласа „въздържал се”, Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Изменението на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Конфедерация Швейцария относно оказването на финансова помощ, внесен от Министерския съвет на 18 юни 2015г.”
Благодаря Ви, госпожо Йорданова. Режим на дебат. Колеги, има ли изказвания? Няма. Закривам дебата. Колеги, гласуваме Законопроект за ратифициране на Изменението на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Конфедерация Швейцария относно оказването на финансова помощ, № 502-02-20, внесен от Министерския съвет на 18 юни 2015 г. Гласували 80 народни представители: за 79, против няма, въздържал се 1. Законопроектът е приет на първо четене. Госпожо Йорданова, заповядайте за процедура за второ четене.
Благодаря, господин Председател. Предлагам на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да подложите на второ гласуване току-що гласувания Законопроект за ратификация.
Обратно становище? Няма. Моля, гласувайте за второ четене, уважаеми колеги. Гласували 74 народни представители: за 73, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Йорданова, прочетете целия текст.
„ЗАКОН за ратифициране на Изменението на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Конфедерация Швейцария относно оказването на финансова помощ Член единствен. Ратифицира Изменението на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Конфедерация Швейцария относно оказването на финансова помощ, извършено чрез размяна на писма на 17 декември 2014 г. и на 8 май 2015 г.”
Благодаря, госпожо Йорданова. Изказвания? Не виждам. Закривам дебатите. Режим на гласуване, уважаеми колеги, на второ четене Законопроекта за ратификация, току-що прочетен от госпожа Йорданова. Моля, гласувайте. Гласували 79 народни представители: за 78, против няма, въздържал се 1. Законът е приет на второ четене. Заповядайте за процедура, господин Христов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! На основание чл. 80, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, правя предложение между първо и второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за регистрация и контрол на земеделска и горска техника, № 502-01-61, внесен от Министерския съвет на 22 юли 2015 г., срокът да бъде удължен от една на три седмици.
Обратно становище? Не виждам. Гласуваме предложението на председателя на Комисията по земеделието и храните господин Христов за удължаване на срока между двете четения. Моля, гласувайте. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Единодушно предложението е прието. Следващата точка от дневния ред: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОГОДБАТА МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО ВЕЛИКОБРИТАНИЯ И СЕВЕРНА ИРЛАНДИЯ ЗА ИЗБЯГВАНЕ НА ДВОЙНОТО ДАНЪЧНО ОБЛАГАНЕ И ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ ОТКЛОНЕНИЕТО ОТ ОБЛАГАНЕ С ДАНЪЦИ НА ДОХОДИТЕ И ПЕЧАЛБИТЕ ОТ ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ИМУЩЕСТВО. Вносител е Министерският съвет на 10 юли 2015 г. Госпожо Йорданова, заповядайте да представите доклада на Комисията по бюджет и финанси.
„На заседание, проведено на 16 юли 2015 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество. Законопроектът с вносител Министерски съвет беше представен от госпожа Карина Караиванова – заместник-министър на финансите. Между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия към настоящия момент действа Спогодбата между Народна Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане, подписана през 1987 г. Оттогава досега икономическите отношения коренно се промениха. В сега действащия международен договор липсва адекватна правна регламентация на този тип обществени отношения, което води до ограничено прилагане на спогодбата и до невъзможността за ефективна борба с цел предотвратяване на заобикалянето на данъчното облагане, укриване на данъци и данъчни измами. Горните причини налагат подписването на нов документ, като на 26 март 2015 г. в София е подписана нова Спогодба. Безспорните ползи от сключването й са: актуална и ефективна СИДДО, която балансирано и в максимална степен ще защитава по равнопоставен начин интересите на двете държави; развитие и обогатяване на българската договорна практика по СИДДО с благоприятни за българската държава разрешения; ще бъде инструмент за съдействие за укрепване и стимулиране на икономическото и всяко друго сътрудничество между двете държави във взаимен интерес. Международните договори, които се отнасят до действието на закона или изискват мерки от законодателен характер за тяхното изпълнение, каквато е Спогодбата, подлежат на ратифициране от Народното събрание със закон, на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България. След представяне на Законопроекта се проведе дискусия, на която членовете на Комисията по бюджет и финанси изразиха принципната си подкрепа за така предложения Законопроект. След обсъждането последва гласуване, което приключи със следните резултати: 13 гласа „за”, без „против” и „въздържал се”. Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество, № 502-02-21, внесен от Министерския съвет на 10 юли 2015 г.”
Благодаря, госпожо Йорданова. Доклад на Комисията по външна политика. Георг Георгиев – член на Комисията, заповядайте.
Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество, № 502-02-21, внесен от Министерския съвет на 10 юли 2015 г. На 26 март 2015 г. в София бе подписана нова Спогодба между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество. Между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия към настоящия момент действа Спогодба между правителството на Народна република България и правителството на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане на дохода и печалбите от прехвърляне на имущество. Този международен договор обаче е подписан през 1987 г., когато икономическите отношения между двете държави са били коренно различни. Подписаната нова Спогодба с Обединеното кралство след ратифицирането и влизането й в сила ще има следните благоприятни последици: - актуална и ефективна Спогодба, която балансирано и в максимална степен защитава по равнопоставен начин интересите на двете държави; - развитие и обогатяване на българската договорна практика по Споразумението чрез предоговаряне на най-приложимите български споразумения с благоприятни за българската държава разрешения; това дава все по-силни позиции на Република България при планираното предоговаряне на Споразумението с други държави – членки на Европейския съюз. Подписаната нова Спогодба ще бъде ефективен инструмент за регулиране по най-благоприятен и взаимноизгоден начин на всички въпроси между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия в областта на международното двойно данъчно облагане. Тя ще съдейства за укрепване и стимулиране на икономическото и всяко друго сътрудничество между двете държави във взаимен интерес. На редовно заседание, проведено на 22 юли 2015 година, Комисията по външна политика разгледа внесения от Министерския съвет Законопроект. Въз основа на мотивите, представени от господин Фейзи Бекир – заместник-министър на финансите, и госпожа Искра Славчева – директор на дирекция „Спогодба за избягване на двойното данъчно облагане” в НАП, и проведеното обсъждане с 14 гласа „за”, без „против” и „въздържал се”, Комисията по външна политика предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България, да приеме внесения от Министерския съвет Проект за Закон за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Изказвания, колеги? Не виждам желаещи. Закривам дебата. Уважаеми колеги, гласуваме Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество, № 502-02-21, внесен от Министерския съвет на 10 юли 2015 г. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Ратификацията на Спогодбата е приета единодушно на първо четене. Госпожо Йорданова, заповядайте за процедура за второ четене.
Благодаря, господин Председател. На основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да допуснете процедура по второ гласуване на току-що приетата ратификация.
Обратно становище? Не виждам. Гласуваме предложението на госпожа Йорданова за второ четене. Гласували 76 народни представители: за 75, против няма, въздържал се 1. Предложението за второ четене на Законопроекта е прието. Заповядайте, госпожо Йорданова.
„ЗАКОН за ратифициране на Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество Член единствен. Ратифицира Спогодбата между Република България и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и печалбите от прехвърляне на имущество, подписана на 26 март 2015 г. в София.”
Изказвания? Няма. Гласуваме току-що прочетения Закон за ратификация на Спогодбата на второ четене. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Ратификацията е приета единодушно на второ четене. Уважаеми колеги, 30 минути почивка. [[Реплики от залата.]] Такова е решението на Председателския съвет. (След почивката.)
Колеги, заседанието продължава. Следва: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОГОДБАТА МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И РУМЪНИЯ ЗА ИЗБЯГВАНЕ НА ДВОЙНОТО ДАНЪЧНО ОБЛАГАНЕ И ПРЕДОТВРАТЯВАНЕ НА ОТКЛОНЕНИЕТО ОТ ОБЛАГАНЕ С ДАНЪЦИ НА ДОХОДИТЕ. Доклад на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, госпожо Йорданова.
Благодаря Ви, госпожо Председател. „На свое заседание, проведено на 10 септември 2015 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите, внесен от Министерския съвет. Законопроектът беше представен от господин Фейзи Бекир –заместник-министър на финансите. Към настоящия момент между двете държави действа Спогодба за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и имуществото (СИДДО), подписана в Букурещ на 1 юни 1994 г. Новата Спогодба е подписана на 24 април 2015 г. в град Крайова – Румъния. Подписването й се налага поради това, че старата Спогодба е подписана преди повече от 20 години, когато икономическите отношения между двете страни са били различни, което води до ограничено прилагане на Спогодбата и невъзможност на съответната държава да води ефективна борба с предотвратяване на заобикалянето на данъчното облагане, укриването на данъци и данъчните измами. В новата СИДДО са включени клаузи, съобразени с последните промени в областта на данъчното облагане и обмена на информация, а след ратифицирането и влизането й в сила ще се осигури защита по равнопоставен начин на интересите на двете държави в областта на двойното данъчно облагане. След представяне на Законопроекта се проведе дискусия и последващо гласуване, което приключи със следните резултати: с 13 гласа „за”, без „против” и „въздържал се” Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите, № 502-02-23, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г.”
Благодаря Ви. Сега ще чуем доклада на Комисията по външна политика. Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите, № 502-02-23, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г. На 24 април 2015 г. в град Крайова, Румъния, бе подписана нова Спогодба между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите (СИДДО). Между Република България и Румъния към настоящия момент действа Спогодба между правителството на Република България и правителството на Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и имущество, подписана в Букурещ на 1 юни 1994 г. Този международен договор обаче е подписан преди повече от 20 години, когато икономическите отношения между двете държави са били коренно различни. Новата Спогодба с Румъния след ратифицирането и влизането й в сила ще има следните благоприятни последици: - актуална и ефективна Спогодба, която балансирано и в максимална степен защитава по равнопоставен начин интересите на двете държави; - развитие и обогатяване на българската договорна практика по СИДДО чрез предоговаряне на най-приложимите български СИДДО с благоприятни за българската държава разрешения; това дава все по-силни позиции на Република България при планираното предоговаряне на СИДДО с други европейски държави. Подписаната нова Спогодба ще бъде актуален и ефективен инструмент за регулиране по най-благоприятен и взаимноизгоден начин на всички въпроси между Република България и Румъния в областта на международното двойно данъчно облагане. Тя ще съдейства за укрепване и стимулиране на икономическото и всяко друго сътрудничество между двете съседни държави във взаимен интерес. На редовно заседание, проведено на 22 юли 2015 г., Комисията по външна политика разгледа внесения от Министерския съвет Законопроект. Въз основа на мотивите, представени от господин Фейзи Бекир – заместник-министър на финансите, и госпожа Искра Славчева – директор на дирекция „Спогодба за избягване на двойното данъчно облагане” в НАП, и проведеното обсъждане с 14 гласа „за”, без „против” и „въздържал се” Комисията по външна политика предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България, да приеме внесения от Министерския съвет Законопроект за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите.”
Благодаря. Има ли народни представители, които желаят да вземат отношение по този Законопроект? Няма. Поставям на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Йорданова.
Благодаря, госпожо Председател. На основание чл. 77, ал. 2 от Правилника предлагам да подложите на второ гласуване току-що приетата Ратификация.
Обратно предложение? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Слушаме Ви, госпожо Йорданова.
„ЗАКОН за ратифициране на Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите Член единствен. Ратифицира Спогодбата между Република България и Румъния за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване на отклонението от облагане с данъци на доходите, подписана на 24 април 2015 г. в Крайова.”
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме Ратификацията на второ четене. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието, а с това и Законопроектът на второ четене. Следващата точка: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ПРАВИТЕЛСТВОТО НА ГЪРНСИ ЗА ОБМЕН НА ИНФОРМАЦИЯ ПО ДАНЪЧНИ ВЪПРОСИ. Доклад на Комисията по бюджет и финанси.
„На свое заседание, проведено на 10 септември 2015 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси, внесен от Министерския съвет. Законопроектът беше представен от господин Фейзи Бекир –заместник-министър на финансите. Споразумението с правителството на Гърнси е подписано по кореспондентски път в периода май – юни 2015 г. и е първото от този вид споразумения за България за обмен на данъчна информация. Подписването на подобни споразумения е целесъобразно с юрисдикции с преференциален данъчен режим. Основна цел на Споразумението е обмен на данъчна информация между данъчните администрации на България и Гърнси в случаите на укриване на данъци и заобикаляне на данъчното облагане. В Споразумението са уредени обхватът на предоставяната информация, начините, условията и сроковете за събирането и предоставянето й, както и въпросите, свързани с поверителността на предоставяната информация. Обменът на информация ще се осъществява само „по запитване”, тоест чрез отправяне на молба до другата администрация за събиране на информация по конкретен случай. Информация от другата държава ще се търси единствено когато запитващата страна е изчерпила всички налични средства и механизми за събиране на информация съгласно вътрешното си законодателство. Обменът на информация включва преките данъци и данъка върху добавената стойност. Към настоящия момент между България и Гърнси има подписано споразумение за облагане с данък на доходите от спестявания, подписано на 17 октомври 2006 г., по силата на което се обменя информация само за този вид доходи. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване при следните резултати: „за” – 13 народни представители, без „против” и „въздържали се”. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България, да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси, № 502-02-27, внесен от Министерския съвет на 27 август 2015 г.”
Доклад на Комисията по външна политика. Господин Станимиров ще ни запознае с него.
„ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси, № 502-02-27, внесен от Министерския съвет на 27 август 2015 г. Това Споразумение е първото от този вид споразумения за България, тъй като по принцип обменът на информация в областта на преките данъци се извършва само въз основа на сключените от България спогодби за избягване на двойното данъчно облагане и в рамките на Европейския съюз, въз основа на Директива 2011/16/ЕС. Подписването на споразумения от посочения вид е разумно и целесъобразно особено с офшорни юрисдикции, тъй като с тях не е обосновано сключването на спогодби за избягване на двойното данъчно облагане поради наличието на преференциални данъчни режими. По тази причина сключването на споразумения от посочения вид с тези държави придобива особена важност като правен инструмент за събиране на данни, които са от значение за установяване на доходи и на дължими данъци от лицата. Основна цел на Споразумението между България и Гърнси за обмен на данъчна информация е съдействие между данъчните администрации на двете държави в случаите на укриване на данъци и заобикаляне на данъчно облагане. Като правен инструмент Споразумението ще създаде реална възможност за по-широко сътрудничество между администрациите за събиране и разкриване на информация, която се намира в притежание или може да бъде събрана от другата данъчна администрация. Към настоящия момент между България и Гърнси има действащо Споразумение за облагане с данък на доходите от спестявания, подписано на 17 октомври 2006 г. в съответствие с Директива 2003/48/ЕС, въз основа на което се обменя информация само по отношение на определен вид доходи (от спестявания под формата на лихвени плащания). Споразумението с Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси ще предостави възможност на двете държави да искат и съответно задължение да предоставят информация за конкретни случаи, които се разследват от органи по приходите. В Споразумението са уредени обхватът на предоставяната информация, възможните начини за събирането й, условията и сроковете за събиране и предоставяне на търсената информация, въпросите с поверителността на предоставяната информация. Споразумението е съобразено с възможностите за обмен на информация, съдържащи се в действащото българско законодателство. Предвидено е обменът на информация да се осъществява само „по запитване”, тоест чрез отправяне на молба до другата администрация за събиране на информация по конкретен случай. Уточнено е, че информация от другата държава може да се търси единствено когато запитващата държава е изчерпила всички налични средства и механизми за събиране на информация съгласно вътрешното си законодателство. В Споразумението е залегнал още един съществен принцип, а именно, че запитаната държава ще събере според своите възможности исканата информация, независимо дали тя самата има нужда от тази информация за собствените си данъчни цели. Важен момент е, че обменът на информация не е ограничен само до преките данъци, а включва и данъка върху добавената стойност. Максимално широкото приложно поле на Споразумението е от особено съществено значение. Условията за осъществяване на обмена на информация съгласно Споразумението са съобразени със стандартите на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Със Споразумението не се въвежда европейско законодателство, поради което не е изготвена справка за съответствие с правото на Европейския съюз. Прилагането на Споразумението няма да доведе до пряко и/или косвено въздействие върху държавния бюджет. На редовно заседание, проведено на 23 септември 2015 г., Комисията по външна политика разгледа внесения от Министерския съвет Законопроект. След изслушване на мотивите, представени от заместник-министъра на финансите господин Фейзи Бекир, към Законопроекта се проведе обсъждане и гласуване, в резултат на което с 13 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” Комисията по външна политика предлага на Народното събрание, на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България, да приеме внесения от Министерския съвет проект на Закон за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси.”
Благодаря Ви, господин Станимиров. Изказвания, колеги? Няма Подлагам на първо гласуване обсъждания Законопроект за ратификация. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Госпожо Йорданова, слушаме Ви.
Благодаря, госпожо Председател. Правя процедурно предложение – на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да подложите на второ гласуване току-що гласувания Законопроект за ратифициране.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение. Гласували 89 народни представители: за 89, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Слушаме Ви.
„ЗАКОН за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси Член единствен. Ратифицира Споразумението между правителството на Република България и правителството на Гърнси за обмен на информация по данъчни въпроси, подписано по кореспондентски път на 20 май 2015 г. в София и на 11 юни 2015 г. в Сейнт Питър Порт.”
Гласуваме, колеги. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Следва: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ПАРТНЬОРСТВО И СЪТРУДНИЧЕСТВО МЕЖДУ ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ И НЕГОВИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ, ОТ ЕДНА СТРАНА, И РЕПУБЛИКА ИРАК, ОТ ДРУГА СТРАНА. Становище на Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове. Слушаме Ви, господин Танчев – резюме на доклада.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги народни представители! „СТАНОВИЩЕ относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г. На свое извънредно заседание, проведено на 23 юли 2015 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, внесен от Министерския съвет. С настоящия Законопроект се предлага на Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 5 от Конституцията на Република България да ратифицира със закон горепосоченото Споразумение за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави, от една страна, и Република Ирак, от друга страна. Ратифицирането от Народното събрание на Споразумението ще потвърди ангажимента на България за създаването на юридическа рамка на партньорството между Европейския съюз и Ирак, уреждайки по този начин въпроси от икономически, политически и търговски характер. Срокът му е 10-годишен, като след неговото изтичане той подлежи на подновяване. Споразумението е подписано в Брюксел на 11 май 2012 г., като от страна на България подписът е положен от постоянния ни представител към Европейския съюз. Не на последно място, приемането на Законопроекта е свързано с ангажиментите, които Република България има като член на Европейския съюз. В тази връзка следва да се има предвид и обстоятелството, че с подписването на Споразумението за партньорство и сътрудничество за първи път се установяват договорни отношения между Европейския съюз и Ирак. С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове предлага с 15 гласа „за” и 1 глас „въздържал се” на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г.” Благодаря.
Благодаря, господин Танчев. С доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм ще ни запознае господин Бойчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД по Законопроекта за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г. Комисията по икономическа политика и туризъм на свое заседание, проведено на 16 септември 2015 г., разгледа и обсъди Законопроекта за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22. На заседанието присъстваха от Министерството на външните работи: Румен Александров – заместник-министър, и Милена Петрова – старши дипломатически служител ІІ степен, дирекция „Близък Изток и Африка”. Законопроектът бе представен от заместник-министър Румен Александров. Според вносителя с подписването на настоящото Споразумение за партньорство Европейски съюз – Ирак за първи път се установяват договорни отношения между Европейския съюз и Ирак и се създава юридическа рамка на тези отношения във всички аспекти. Споразумението е за десетгодишен срок и подлежи на автоматично подновяване, освен ако една от страните не го денонсира. Целта е да се създаде здрава основа за задълбочаване на връзките на Европейския съюз с Ирак, като: - се осигури подходяща рамка за политически диалог между страните; - се насърчи търговията и инвестициите между страните и по този начин се насърчава тяхното икономическо развитие; - се предостави основа за законодателно, икономическо, социално, финансово и културно сътрудничество. С подписването на Споразумението двете страни потвърждават своята готовност за взаимодействие по ключови въпроси на външната политика на Европейския съюз. От политическа гледна точка Споразумението за партньорство и сътрудничество представлява важна стъпка за засилване ролята на Европейския съюз в района на Близкия изток. След гласуване с резултати: „за” – 14 гласа, без „въздържали се” и „против”, Комисията по икономическа политика и туризъм прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г.”
Благодаря, господин Бойчев. Доклад на Комисията по правни въпроси. Заповядайте, госпожо Александрова, да представите доклада.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г. На свое заседание, проведено на 2 септември 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна. На заседанието присъстваха от Министерството на външните работи госпожа Милена Петрова – старши дипломатически служител II степен в дирекция „Близък Изток и Африка”, и госпожа Саша Райчева – младши експерт в дирекция „Международно право и право на Европейския съюз”. Законопроектът беше представен от госпожа Милена Петрова. Със Законопроекта се предлага на Народното събрание да ратифицира Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, подписано на 11 май 2012 г. в Брюксел. Със споразумението се цели засилване на политическия диалог по двустранни, регионални и глобални теми, активизиране на търговско-икономическото сътрудничество, както и оказване на подкрепа в процеса на прехода и развитието на Република Ирак. Страните по споразумението потвърждават своята готовност за взаимодействие по основни за външната политика на Европейския съюз въпроси, като правата на човека, върховенството на закона, неразпространението на оръжия за масово унищожаване, Международния наказателен съд, миграцията и редица други сфери. Споразумението, чието ратифициране се предлага с настоящия Законопроект, ще допринесе за укрепване на отношенията между Европейския съюз и Ирак до ниво на засилено партньорство и сътрудничество, включително в политическата, икономическата, социалната и културната сфера. След проведеното гласуване, Комисията по правни въпроси с 11 гласа „за”, без „против” и „въздържал се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г.”
Благодаря, госпожо Александрова. Остана да чуем и доклада на Комисията по външната политика, който ще ни представи госпожа Грозданова.
Госпожо Председател, колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г. На извънредно заседание, проведено на 28 юли 2015 година, Комисията по външна политика разгледа горепосочения Законопроект. Мотивите към Законопроекта бяха представени от заместник-министъра на външните работи Валентин Порязов. С настоящото Споразумение се установява партньорство между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Ирак, от друга страна. Създава се юридическа рамка на договорните отношения в областта на политическия диалог между страните и хармонизиране на икономическите отношения. Споразумението представлява основа за законодателно, икономическо, социално, финансово и културно сътрудничество. Споразумението за партньорство и сътрудничество е важна стъпка към засилване ролята на Европейския съюз в региона и в подпомагането на демократичния преход в Ирак. Ирак остава ключов търговско-икономически партньор на България в Близкия изток. До момента Споразумението е ратифицирано от 18 държави, включително от Ирак. Споразумението влиза в сила на първия ден от месеца след датата на получаване от депозитаря на последната нотификация на страните за приключването на необходимите за тази цел процедури. Сключва се за срок от десет години, като действието се подновява автоматично на годишна база, освен ако една от страните не го денонсира най-малко шест месеца преди датата на изтичане на неговия срок на действие. Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, подлежи на ратифициране от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 5 от Конституцията на Република България. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване, Комисията по външна политика с 13 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, № 502-02-22, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г.”
Благодаря, госпожо Грозданова. Колеги, има ли изказвания по тази ратификация? Няма. Поставям на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Заповядайте, господин Танчев.
Благодаря, госпожо Председател. Колеги, на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам Законопроектът за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, внесен от Министерския съвет на 17 юли 2015 г., да бъде гласуван и на второ четене.
Гласуваме това предложение, колеги. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Слушаме Ви, господин Танчев – доклад за второ четене.
Благодаря. „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна Член единствен. Ратифицира Споразумението за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и неговите държави членки, от една страна, и Република Ирак, от друга страна, подписано на 11 май 2012 г. в Брюксел. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник”.”
Изказвания? Няма. Подлагам на второ гласуване наименованието на Закона, член единствен, неговата редакция, наименованието на подразделението „Заключителна разпоредба” и параграф единствен, както беше докладван. Моля, гласувайте. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Законът за ратификация е приет на второ четене единодушно Следва: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА МЕМОРАНДУМА ЗА РАЗБИРАТЕЛСТВО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ОРГАНИЗАЦИЯТА ЗА СИГУРНОСТ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ЕВРОПА (ОССЕ) ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТ МЕЖДУ БЪЛГАРИЯ И ОССЕ ЗА УНИЩОЖАВАНЕ НА ЗАПАСИТЕ ОТ РАКЕТНО ГОРИВО (КОМПОНЕНТИ НА ТЕЧНО РАКЕТНО ГОРИВО), ПРОТОКОЛ № 1 ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА МЕМОРАНДУМА ЗА РАЗБИРАТЕЛСТВО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ОРГАНИЗАЦИЯТА ЗА СИГУРНОСТ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ЕВРОПА (ОССЕ) ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТ МЕЖДУ БЪЛГАРИЯ И ОССЕ ЗА УНИЩОЖАВАНЕ НА ЗАПАСИТЕ ОТ РАКЕТНО ГОРИВО (КОМПОНЕНТИ НА ТЕЧНО РАКЕТНО ГОРИВО) И ПРОТОКОЛ № 2 ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА МЕМОРАНДУМА ЗА РАЗБИРАТЕЛСТВО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ОРГАНИЗАЦИЯТА ЗА СИГУРНОСТ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ЕВРОПА (ОССЕ) ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТ МЕЖДУ БЪЛГАРИЯ И ОССЕ ЗА УНИЩОЖАВАНЕ НА ЗАПАСИТЕ ОТ РАКЕТНО ГОРИВО (КОМПОНЕНТИ НА ТЕЧНО РАКЕТНО ГОРИВО). Доклад на Комисия по отбрана – заповядайте. Резюме на доклада, господин Гаджев.
„ДОКЛАД на Комисията по отбрана На редовно заседание, проведено на 10 септември 2015 г., Комисията по отбрана обсъди на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), № 502-02-25, внесен от Министерския съвет на 31 юли 2015 г. В заседанието участваха 15 народни представители. От името на вносителите Законопроектът беше представен от заместник-министъра на отбраната Орхан Исмаилов. Меморандумът регламентира унищожаването на излишни специални ракетни горива и компоненти, останали на съхранение в България след снемането от въоръжение и унищожаване на ракетни комплекси, които не могат да се използват по предназначение. Процесът по освобождаването от тях е започнал още през 2010 г. с включването им в списъка на отбранителни продукти с отпаднала необходимост, но същият се забавя по редица обективни причини. Поради факта че тези горива и компоненти за тях са токсични, агресивни, взриво- и пожароопасни, те изискват специални условия за съхранение, спазване на строги мерки за безопасност, допълнителен ресурс от хора за съхранение и охрана и финансови средства, с които страната не разполага. През 2012 г. се предприемат действия за търсене на международна помощ чрез Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) с цел тяхното унищожение. Меморандумът е одобрен от Министерския съвет с Решение № 313 от 19 май 2014г. и в резултат на това е подписан на 22 май 2014 г. от министъра на отбраната на Република България и генералния секретар на ОССЕ. Излишните ракетни горива и компоненти, съгласно Меморандума, ще се унищожават извън територията на страната, което е задължение на изпълнителя, определен от ОССЕ чрез средства, осигурени на доброволен принцип от държавите участнички. България поема финансовите разходи за тази дейност, които по предварителна оценка ще възлизат на около 310 хил. лева, осигурени от бюджета на Министерство на отбраната. Страната ни поема и задължения от технически и административен характер, като предоставя необходимите за дейността оборудване, материали, съоръжения, сгради и земя в рамките на своите задължения да ги подготви за транспортиране до едно предварително уточнено и съгласувано място, откъдето да бъдат извозени до мястото на унищожение от изпълнителите. По този начин се избягват всякакви рискове за околната среда, в хода на тяхното унищожаване, освен рисковете свързани с транспортирането до мястото за извозване, което е отговорност на България. С Протокол № 1 към Меморандума се извършва допълнение на § 4 от чл. 7, като се регламентира, че служителите на ОССЕ, които са граждани на Република България, се освобождават от юридически процедури по отношение на всички действия, извършени от тях в процеса на изпълнение на функциите им. В § 5 на чл. 7 се предвижда генералният секретар на ОССЕ да може да вземе решение за снемане на имунитета на лице, притежаващо гражданство или постоянно пребиваващо в Република България и което се ползва с имунитет съгласно настоящия Меморандум. В този случай българската страна ще бъде уведомена относно решението за снемане на имунитета по дипломатически път. Проектът на Протокол № 1 е одобрен с протоколно решение по т. 12 от Протокол 36 от заседанието на Министерския съвет от 3 септември 2014г. и е подписан на 30 октомври същата година във Виена, Австрия. След подписването на Меморандума и на Протокол № 1 в Българската армия бе снето от употреба още един тип ракетно гориво, което наложи и подписването на Протокол № 2. След предварително съгласуване между двете страни, Министерството на отбраната и ОССЕ подписват Протокол № 2, с което се дава възможност да се прибавят нови количества и видове горива и компоненти за тях. С Протокол № 2 се предлага окончателното определяне на вида и количеството ракетно гориво, подлежащо на унищожаване, да се извършва чрез приемо предавателен протокол, подписан при изпълнение на фактическото предаване между представители, упълномощени от ОССЕ, министъра на отбраната на Република България и фирмата изпълнител. Уточнени са и количествата от различните видове ракетни горива, подлежащи на предаване и унищожаване съгласно Меморандума.”
Казах резюме!
„Законопроектът не е в противоречие със Закона за административните актове на Република България и международното право. След изслушването на мотивите и обсъждането на Законопроекта се проведе гласуване, в което участваха 14 народни представители. С 14 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” Комисия по отбрана единодушно прие решението за подкрепа.”
Благодаря Ви. Комисията по правни въпроси – госпожа Александрова. Не четете това дълго заглавие по всички доклади, само какво е направила Комисията в заседанието си.
„ДОКЛАД на първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) На свое заседание, проведено на 2 септември 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди горецитирания Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проекта. На заседанието присъстваха: от Министерството на отбраната господин Орхан Исмаилов – заместник-министър, госпожа Лора Кендова – парламентарен секретар.”
Това не е важно.
„След проведената дискусия Комисията по правни въпроси с 12 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на Проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), № 502-02-25, внесен от Министерския съвет на 31 юли 2015 г.”
Благодаря Ви. Комисия по бюджет и финанси.
Госпожо Председател. „Законопроектът беше представен от госпожа Десислава Йосифова – заместник-министър на отбраната. Меморандумът е одобрен от Министерския съвет с Решение № 313 от 19 май 2014 г. Впоследствие, на проведена на 22 май 2014 г. официална церемония във Виена, Австрия, Меморандумът е подписан от министъра на отбраната на Република България и от генералния секретар на ОССЕ. Той регламентира унищожаването на излишни специални ракетни горива и компоненти, останали в резултат на снемане от въоръжение на ракетни комплекси в складовете на Българската армия, които не могат да се използват по предназначението си. Продуктите са токсични, агресивни, пожаро- и взривоопасни. Съхранението им изисква специални условия, мерки за безопасност и допълнителен ресурс от финансови средства и личен състав. Процесът по освобождаването на Българската армия от тези излишни ракетни горива е стартиран през 2010 г. с включването им в списъка на отбранителни продукти с отпаднала необходимост. През 2012 г. се предприемат действия за търсене на международна помощ чрез Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа с цел тяхното унищожаване, тъй като това не е било реализирано на територията на Република България по обективни причини. Министерството на отбраната поема финансовите разходи за тази дейност, които по предварителна оценка възлизат на около 310 000 лв. Тези средства ще бъдат осигурени от бюджета на Министерството на отбраната. По силата на подписания Меморандум ОССЕ поема ангажимента да организира унищожаването на посочените продукти извън територията на Република България чрез средства, осигурени на доброволен принцип от държавите участнички. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване при следните резултати: „за” 12 народни представители, без „против” и „въздържали се”. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Меморандума.”
Благодаря, господин Николов. Предлагате да се приеме този Законопроект. Остана да чуем доклада на Комисия по външна политика.
Уважаема госпожо Председател, вече упоменатият Меморандум регламентира унищожаването на излишни специални ракетни горива и компоненти, останали в резултат на снемане от въоръжение на ракетни комплекси в складове на Българската армия, които не могат да се използват по предназначение. Тези продукти са токсични и взривоопасни. Съхранението им изисква специални условия, мерки за безопасност и допълнителен ресурс от финансови средства и личен състав. С Протокол № 1 към Меморандума се регламентира, че служителите на ОССЕ, които са граждани на Република България, се освобождават от юридически процедури по отношение на всички действия, извършени от тях в процеса на изпълнение на функциите им. Предвижда се Генералният секретар на ОССЕ да може да вземе решение за снемане на имунитета на лице, притежаващо гражданство или постоянно пребиваващо в Република България и ползващо се с имунитет съгласно настоящия меморандум. В този случай българската страна следва да бъде уведомена относно решението за снемане на имунитета по дипломатически път. С Протокол № 2 се предлага окончателното определяне на вида и количеството ракетно гориво, подлежащо на унищожаване, да се извършва чрез приемо-предавателен протокол, подписан при изпълнение на фактическото предаване между представители, упълномощени от ОССЕ, министъра на отбраната и фирмата-изпълнител. Меморандумът и протоколите подлежат на ратифициране от Народното събрание със закон на основание чл.85, ал. 1, т. 4, 5, 7 и 8 от Конституцията на Република България. На основание на проведеното обсъждане и последвалото гласуване, Комисията по външна политика с 17 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за ратифициране...
За ратификация. Благодаря, господин Георгиев. Наименованието е много дълго. Колеги, изказвания? Няма. Подлагам на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Меморандума. Гласували 86 народни представители: за 86, против и въздържали се няма. Предложението е прието на първо четене. Процедура, господин Манушев.
Уважаема госпожо Председател, поради факта че по време на обсъждането не са заявени намерения за предложения за изменения или допълнения на Законопроекта и на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да бъде приет в рамките на това заседание на второ гласуване приетият на първо гласуване Законопроект № 502-02-25. Основание за това ми дава задължението от Комисията за отбрана да предложа този Законопроект за второ гласуване.
Благодаря, господин Манушев. Гласуваме това предложение, колеги. Гласували 89 народни представители: за 89, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Слушаме Ви.
„ЗАКОН за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнение на проекта между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнение на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) Член единствен. Ратифицира Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнение на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), подписан на 4 юни 2015 г. във Виена.”
Изказвания? Няма. Гласуваме доложения Законопроект на второ четене. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно, а с това и на второ гласуване Законът за ратифициране на Меморандума. Следваща точка и последна ратификация, колеги: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ПРАВИТЕЛСТВОТО НА СЪЕДИНЕНИТЕ АМЕРИКАНСКИ ЩАТИ ОТНОСНО ОБМЕН НА ИНФОРМАЦИЯ ЗА ПЪТНИЦИТЕ. Доклад на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред ще ни представи господин Атанасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г. На редовно заседание, проведено на 10 септември 2015 г., Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа и обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г. На заседанието присъстваха представители на Министерството на вътрешните работи: Филип Гунев – заместник-министър, и Мария Рангелова – началник отдел „Правно осигуряване” в Дирекция „Международно сътрудничество”, и на Държавна агенция „Национална сигурност”: Олег Петков –заместник-председател; Таня Каракаш – директор Дирекция „Правно-нормативна дейност”, и Виолета Дъчева – директор Дирекция „Информационна сигурност”. Мотивите към законопроекта бяха представени от заместник-министъра на вътрешните работи Филип Гунев. Основната цел е създаването на двустранна правна рамка за идентифицирането на конкретни лица, участващи в международни пътувания, които е възможно да представляват риск за другата страна. По този начин ще се увеличат възможностите за превенция, разкриване, разследване и наказателно преследване на тероризма и други тежки престъпления. Информацията за пътниците и екипажа, която е предмет на споразумението, включва данни, получени от резервационните данни за пътниците (PNR данни) и предварителна информация (API данни). Събраните данни могат да се обработват за целите на предотвратяване, разкриване, разследване и наказателно преследване на тероризъм и други тежки престъпления. Обменяната информация ще се обработва в съответствие с ратифицираното Споразумение между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати за засилване на сътрудничеството в предотвратяването и борбата с тежката престъпност, подписано в София на 10 октомври 2012 г., както и Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати за обмен на информация за целево наблюдение на тероризма, подписано във Вашингтон на 19 март 2014 г. По силата на споразумението Департаментът по вътрешна сигурност на САЩ ще предостави безвъзмездно специализиран аналитичен софтуер за нуждите на Националното звено за резервационни данни. В случай че във връзка със Споразумението се наложи заплащане на публични държавни вземания като мита, данъци и други подобни, те ще се поемат от българската страна. Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците подлежи на ратификация от Народното събрание със закон на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 и 7 от Конституцията на Република България. Споразумението има за предмет осъществяването на специфични дейности от компетентните институции и международно сътрудничество, свързани с националната сигурност и борбата срещу тероризма. В подкрепа на внесения Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, подписано на 23 март 2015 г. във Вашингтон, се изказаха народните представители Цветан Цветанов и Атанас Атанасов. Специално внимание беше отделено на повишаване капацитета на компетентните институции и осъществяване на структурните реформи за осъществяване на целите за борбата срещу тероризма и тежката престъпност. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред с 13 гласа „за”, без „против” и 3 гласа „въздържали се”, предлага на Народното събрание да ратифицира със закон Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на20 юли 2015 г.”
Благодаря Ви, ген. Атанасов. Комисията за контрол над службите за сигурност. Заповядайте, господин Петров. [[Председателстващите заседанието се сменят.]]
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г. На свое редовно заседание, проведено на 10 септември 2015 г., Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г. Господин Ципов изложи мотивите за приемането на законопроекта като подчерта, че споразумението между двете страни създава двустранна правна рамка на обмен на информация за пътниците, която да улесни идентифицирането на конкретни лица, участващи в международни пътувания и представляващи риск за другата страна. Изтъкна, че това от своя страна ще увеличи възможностите за превенция, разкриване и наказателно преследване на тероризъм и на други тежки престъпления. Категорично подкрепиха Законопроекта народните представители Цветан Цветанов и Атанас Атанасов и подчертаха, че ненужно се е забавило неговото приемане. В дискусията се включи народният представител Димитър Дъбов, който зададе въпрос относно особеностите на предоставяните данни и равностойността на взаимоотношенията между двете страни. Уточняващ въпрос зададе и народният представител Атанас Мерджанов. На тях отговори господин Красимир Ципов, който подчерта, че договорът не се отклонява от други подобни договори между държави-членки на ЕС и САЩ. Ратификационният закон беше подкрепен и от председателя на ДАНС господин Георгиев с аргумента, че Споразумението дава правна рамка и инструментариум за ефективно противодействие на актуалните заплахи за националната сигурност. В резултат на проведеното обсъждане и последвалото гласуване, Комисията с 10 гласа „за”, без „против” и 2 гласа „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015г.” Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Следва доклад на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщенията. Господин Христов, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на20 юли 2015 г. На свое заседание Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения, проведено на 16 септември 2015 г., бе обсъден Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на20 юли 2015 г. От страна на вносителите, на заседанието присъства господин Красимир Ципов, заместник-министър на вътрешните работи. Законопроектът беше представен от господин Красимир Ципов. Целта на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, е създаване на двустранна правна рамка за идентифициране на конкретни лица, участващи в международни пътувания, които е възможно да представляват риск за друга държава. По този начин ще се увеличат възможностите за превенция, разкриване, разследване и наказателно преследване на тероризъм и други тежки престъпления. Двете страни желаят да си сътрудничат при ползването на информацията за пътниците, за да подпомогнат сигурността на международното пътуване по въздух. Информацията за пътниците, предмет на споразумението, означава лична и друга информация за пътниците и екипажа. Тази информация включва данни, получени от резервационните данни на пътниците или PNR данни, както и предварителната информация за пътниците – API данни. Събраните PNR данни могат да се обработват единствено за целите на предотвратяване, разкриване, разследване и наказателно преследване на тероризъм и на други тежки престъпления. Въз основа на мотивите, изложени от вносителите и проведените дебати, Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения с 10 гласа „за”, 2 гласа „против” и без „въздържали се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г.”
Благодаря, господин Христов. Остана да чуем доклада на Комисията по външна политика. Госпожо Грозданова!
Госпожо Председател, „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, № 502-02-24, внесен от Министерския съвет на 20 юли 2015 г. На редовно заседание, проведено на 2 септември 2015 г., Комисията по външна политика разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, подписано на 23 март 2015 г. във Вашингтон. Мотивите към Законопроекта бяха представени от заместник министър-председателя по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова. Прилагането на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците ще допринесе за засилване на сътрудничеството в съвместното разработване и приемане на практически мерки за превенция на тероризма и транснационалната престъпност. Целта на споразумението е създаване на двустранна правна рамка за идентифициране на конкретни лица, участващи в международни пътувания, които е възможно да представляват риск за друга страна. Обменяната информация ще се обработва в съответствие със Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати за засилване на сътрудничеството в предотвратяването и борбата с тежката престъпност и Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати за обмен на информация за целево наблюдение на тероризма. В случай, че във връзка със Споразумението се наложи заплащане на публични държавни вземания, като мита, данъци и други подобни, те се поемат от българската страна. Изпълнението на Споразумението е свързано и с прилагането на Закона в областта на борбата с тероризма и тежката престъпност, защитата на личните данни, събирането и предоставянето на резервационни данни и международното полицейско сътрудничество. Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците подлежи на ратифициране от Народното събрание със закон на основание чл. 85, ал. 1, т. 4 и 7 от Конституцията на Република България. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване, Комисията по външна политика с 17 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да ратифицира със закон Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците.”
Благодаря, госпожо Грозданова. Изказвания? Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Народното събрание е на път с поредния Законопроект да ратифицира Споразумение с правителството на Съединените американски щати. За съжаление, и това Споразумение е изцяло едностранно. Ако сте прочели текста на Споразумението, ще видите, че България поема само задължения да предоставя данни и да извършва разходи, без каквато и да е реципрочност на задълженията от страна на Съединените американски щати. Става въпрос за лични данни и искам да информирам народните представители, че наскоро Европейският съд отмени едно споразумение за обмен на лични данни, като основният мотив на Съда в Люксембург е, че американските закони не гарантират достатъчна защита на данните на европейците. Затова бих призовал това Споразумение да не се подкрепя от народните представители или ако се подкрепи, поне от неговия обхват да бъдат изключени данните за българските граждани. Нека да предоставяме информация за други чужди граждани, които преминават през нашата страна, но да не поставяме в положение българските граждани техните лични данни да се използват от Съединените американски щати, при това както самият Съд в Люксембург е определил, че американските закони не гарантират достатъчната защита на тези данни. Ето защо аз Ви призовавам на този етап това Споразумение да не се подкрепя. Нека да се допълни и преработи данни за граждани на Република България да не се предоставят, а впоследствие да се направи нов текст на Споразумението, с което ние да си сътрудничим с правителството на Съединените американски щати във връзка с борбата срещу тероризма. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Припомням Ви чл. 84 от нашия Правилник – по законопроект за ратифициране на международен договор текстът на договора не може да бъде изменян. Резерви към многостранен договор, какъвто този не е, могат да се правят само, когато те са допустими от самия договор. Реплики към изказването на господин Георгиев? Няма. Други народни представители? Господин Атанасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, българската страна е достатъчно закъсняла с ратификацията на този Законопроект, така че е крайно време да се гласува. Това, първо. Второ, много странно ми звучат такъв тип изказвания – ние няма да предоставяме нищо, защото няма реципрочност. Това не е така. Напротив, ние ще ползваме огромната база данни на Съединените американски щати в борбата с тероризма. Това, второ. Трето, всеки един от Вас в тази зала, който е пътувал за Съединените американски щати, а аз съм сигурен, че отляво май няма хора, които да не са пътували за Съединените щати, знае, че за да получи виза, предоставя на американското правителство много преди да си купи билет всички данни, които му искат, за да получи такава виза. И Ви се чудя защо изобщо правите тези изказвания, та да се излагате? Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Поставям на първо гласуване Закон за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците. Гласували 84 народни представители: за 76, против 6, въздържали се 2. Предложението е прието. Заповядайте, господин Атанасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Правя предложение на основание чл. 77, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в едно заседание да направим и двете четения, тоест да подложите на гласуване предложение и за второ четене в това заседание. Благодаря Ви.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 79 народни представители: за 76, против 2, въздържал се 1. Предложението е прието. Слушаме доклада за второ гласуване.
Благодаря Ви, госпожо Председател. „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците Чл. 1. Ратифицира Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати относно обмен на информация за пътниците, подписано на 23 март 2015 г. във Вашингтон. Чл. 2. Споразумението по чл. 1 да не се обнародва в „Държавен вестник”.” Благодаря Ви.
Изказвания? Няма. Гласуваме, колеги. Гласували 80 народни представители: за 73, против 4, въздържали се 3. Предложението е прието. Колеги, връщаме се на предходната ратификация – Законопроект за ратифициране на Меморандума с двата протокола. Коректно първо гласуване, коректно решение на Народното събрание за гласуване и на второ четене, некоректно предложен текст от Комисията по отбрана – господин Манушев ни е предложил текст на Комисията, който има редакционни разминавания с текста на вносителя. В режим на второ четене сме. Не е докладван текстът на ратификацията по вносител. Господин Манушев, този път ни докладвайте, не ни долагайте. [[Смях, оживление.]] Заповядайте.
Не съм го предложил аз, Комисията предложи този текст. Ако беше във флота, този, който го е писал, щеше да го отнесе, но сме в Народното събрание. Шегувам се. [[Смях, оживление.]] Чета коректно текста по вносител. Пропуснати са две дати: „ЗАКОН за ратифициране на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво) Член единствен. Ратифицира Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), подписан на 22 май 2014 г. във Виена, Протокол № 1 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), подписан на 30 октомври 2014 г. във Виена, и Протокол № 2 за изменение на Меморандума за разбирателство между правителството на Република България и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) за изпълнението на проект между България и ОССЕ за унищожаване на запасите от ракетно гориво (компоненти на течно ракетно гориво), подписан на 4 юни 2015 г. във Виена.”
Изказвания няма. Гласуваме Закона по вносител на второ четене. Гласували 76 народни представители: за 76, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Уважаеми колеги, преди да направя съобщението за парламентарен контрол, искам да Ви информирам, че частта от законодателната ни програма за седмицата приключихме с гласуването на настоящите ратификации. Съгласно общо решение на Председателския съвет, извънредно проведен днес по време на прекъсването, утре сутринта при формиране на дневния ред ще бъдат внесени допълнителни точки, така че утре в 9,00 ч. започваме със законодателна част. Има проект за решение, който трябва да бъде гласуван в спешен порядък. След това ще продължим с парламентарния контрол в обичайния му час – 11,00 ч. Съобщение за парламентарен контрол на 9 октомври 2015 г., 11,00 ч., петък: Министърът на отбраната Николай Ненчев ще отговори на един въпрос от народния представител Михо Михов и на 1 питане от народния представител Слави Бинев. Министърът на образованието и науката Тодор Танев ще отговори на 1 въпрос от народния представител Станислав Станилов. Министърът на здравеопазването Петър Москов ще отговори на два въпроса от народните представители Атанас Стоянов и Иван Славов Иванов. Министърът на културата Вежди Рашидов ще отговори на един въпрос от народния представител Станислав Станилов. Министърът на околната среда и водите Ивелина Василева ще отговори на един въпрос от народния представител Слави Бинев. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 95, ал. 2 от ПОДНС отлагане на отговори със седем дни са поискали: - министърът на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова – на четири въпроса с писмен отговор от народните представители Валентин Василев, Димитър Танев, и Петър Славов [[два въпроса]] ; - министърът на здравеопазването Петър Москов – на два въпроса с писмен отговор от народния представител Валентин Павлов; - министърът на околната среда и водите Ивелина Василева – на въпрос от народния представител Петър Христов Петров и на 3 въпроса с писмен отговор от народните представители Петър Славов [[два въпроса]] , и Светла Бъчварова; - министърът на туризма Николина Ангелкова – на въпрос от народния представител Слави Бинев; - министърът на образованието и науката Тодор Танев – на два въпроса от народните представители Иван Чолаков и Димитър Делчев; - заместник министър-председателят по европейските фондове и икономическата политика Томислав Дончев – на въпрос с писмен отговор от народния представител Манол Генов; - министърът на финансите Владислав Горанов – на въпрос от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов, и на въпрос с писмен отговор от народния представител Георги Търновалийски; - министърът на културата Вежди Рашидов – на въпрос от народния представител Атанас Стоянов; - министърът на земеделието и храните Десислава Танева – на въпрос от народния представител Айдоан Али и на въпрос с писмен отговор от народния представител Атанас Стоянов. Поради отсъствие на народни представители по уважителни причини се отлагат отговорите на: - два въпроса от народния представител Петър Славов – към заместник министър-председателят по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин, и към министъра на околната среда и водите Ивелина Василева. Поради предварително поети ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на енергетиката Теменужка Петкова. Поради ползване на отпуск в заседанието за парламентарен контрол няма да участват министърът на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова и министърът на икономиката Божидар Лукарски. Поради отсъствие от страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова, министърът на външните работи Даниел Митов, министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски и министърът на правосъдието Христо Иванов. Утре – редовно пленарно заседание с начален час 9,00 ч. Закривам настоящото заседание. [[Звъни.]]