Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta in se umirite. Hvala. Vsi še enkrat lepo pozdravljeni. Pričenjam 29. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospod Anton Anderlič, Roberto Battelli, Miran Jerič, mag. Majda Potrata od 15. ure dalje in gospod Bojan Starman. Na sejo sem vabil predsednika Vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janšo k 1. točki, predstavnike Vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda, predstavnika Državnega sveta Republike Slovenije k 17. točki in predstavnika Urada predsednika republike ter predstavnika Sodnega sveta k 34. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 29. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem seje 8. junija 2007. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točke z dnevnega reda nisem prejel. Poslanska skupina Nepovezanih poslancev je v petek, 15. junija 2007, predložila predlog za širitev dnevnega reda 29. seje zbora z obravnavo mnenja predsednika Republike Slovenije, glede imenovanja guvernerja Banke Slovenije. V skladu z drugim odstavkom 223. člena Poslovnika Državnega zbora bo zbor o predloženem mnenju razpravljal v okviru predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje guvernerja Banke Slovenije. Mnenje predsednika Republike Slovenije ste za obravnavo v okviru 34.a točke dnevnega reda prejeli z dopisom v petek, 15. junija 2007. Zato zbor o predlogu Poslanske skupine Nepovezanih poslancev za širitev dnevnega reda ne bo odločal. Prehajamo torej na določitev dnevnega reda. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalne naprave. Hvala. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem seje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 29. seje zbora določen. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri z obravnavo 1. točke dnevnega reda - to je z vprašanji poslank in poslancev.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Prosim, da zasedete svoja mesta! Hvala. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 25-ih poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin in v skladu z 244. členom in drugim odstavkom 245. člena Poslovnika Državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik Vlade. Vsak poslanec ima za postavitev vprašanja na voljo 3 minute. Predsednik Vlade in ministri odgovorijo na vprašanja v največ 5-tih minutah. Če je vprašanje postavljeno več ministrom, imajo vsi skupaj na voljo 5 minut za odgovor. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora. Ne more pa postaviti dodatnega vprašanja. In prosim, poslanke in poslance, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec postavi v 2 minutah. Dopolnitev odgovora pa sme trajati največ 3 minute. V zvezi s to točko so se za danes opravičili naslednji ministri: minister za šolstvo in šport dr. Milan Zver, minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel, minister za javno upravo dr. Gregor Virant in minister za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo dr. Jure Zupan. V primeru, da poslanec na postavljeno vprašanje danes ne bo dobil odgovora, mu morata predsednik Vlade ali minister v 30-tih dneh predložiti pisni odgovor. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo Državnega zbora. Na klopi ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katere v poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Na prva štiri vprašanja bo odgovarjal predsednik Vlade gospod Janez Janša. Prvi bo poslansko vprašanje postavil gospod Sašo Peče. Izvolite, imate besedo.
Spoštovani prisotni! Gospod Janez Janša, pred časom ste medijem in slovenski javnosti zatrdili, da je opozicija v Državnem zboru, v slovenski politiki in slovenski družbi nervozna. Osebno se bojim, da bi bil čas, da je nervozna slovenska država, da je slovenska država nervozna do oblike in vsebine vodenja, ki ga ponujate vi. Po moji oceni ste prišli na oblast s kritiko preteklega sistema, pretekle vlade skozi klientelizem, korupcijo in pranje denarja. Ampak dejstvo je, gospod Janez Janša, da mogoče ravno zaradi tega, ker vas gospodarska situacija v tej naši državi ne zanima, ravno vi in pokazal bom s prstom na vas omogočate klientelizem, korupcijo, pranje denarja, predvsem pa politično prijateljstvo, razslojevanje državljanov v okviru naše države. Da se tiste, ki vam po eni strani izkazujejo vso čast in bedno zaupanje, nagrajuje. Vse tiste, ki opravljajo svoje delo na pošten način, pa se kaznuje s tem, da se pomikajo vedno niže na lestvici socialne uspešnosti ali preživetja. Dovolite, da s tega mesta izpostavim, da ta del zelo dobro po vsej verjetnosti na podlagi vaše vojaške izobrazbe - vodite, kar je nenazadnje tudi razvidno iz okvira poročanja dnevnega časopisja. Nedolgo pred tem sem zasledil z veliko žalostjo v okviru mariborskega Večera članek na drugi strani z naslovom "Vlada ima podporo poslancev SDS". Vlada ima podporo poslancev SDS in to na drugi strani dnevnega časopisja. Nedolgo za tem se pojavi v medijih kritika oziroma opozorilo vsem tistim, ki vam slepo ne sledijo, da vaša politika več kot aktivno vpliva na dnevno poročanje. Po drugi strani pa vsi tisti poslanci, ki dnevno spremljajo posamezne zadeve, vidijo, da se v okviru gospodarske privatizacije upošteva izključno samo en moment - moment strankarske pripadnosti, moment prijaznosti do vas, gospod premier Janez Janša. Ob tem vas seveda opozarjam, da ste premier Vlade Republike Slovenije. Nenazadnje s tega mesta bi rad izpostavil, kar ocenjujem, da je najpomembnejše, in sicer v okviru vaše Vlade je Ministrstvo za gospodarstvo, Ministrstvo za finance odobrilo nakupe posameznih podjetij v sklopu privatizacije, ampak seje Vlade potekajo v tisti obliki, da se končnega ponudnika, ki je bil izbran, torej na nivoju posameznih ministrstev, ne izbere [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave]] [[...]] Zakaj? Zaradi tega, ker pripada tako imenovani skupini neodvisnih, ne vam priljubljenih političnih strank in oseb. Dovolite, da za zaključek tega osnovnega dela, gospod Janez Janša, vi ste predsednik Vlade. [[...]] [[Izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala. Gospod premier, imate besedo. Izvolite!
Zelo mi je žal, ampak v teh petih minutah ali treh minutah nisem slišal niti enega vprašanja tako, da nimam na kaj odgovarjati.
Želite dopolnitev odgovora, čeprav vprašanje ni bilo postavljeno? Izvolite, vam dam besedo. Dovolite gospod Peče, avtomatika zahteva, da se nekoliko počaka, ker ste prekoračili rok. Bomo počakali, da poteče tista zahtevana minuta. Izvolite, imate besedo!
Ne moram reči, da sem vesel, da je tudi tehnika pod vplivom aktualne vladne politike. Ampak ne glede na to, spoštovane poslanke, poslanci, zdaj predvsem vam naslednji stavek: Zelo sem razočaran glede na to, da vsi veste, da je poslansko vprašanje najavljeno vnaprej in da ste seveda aplavzirali predsedniku Vlade, ki niti z besedo ni odgovoril na obtožbe nekdanje državne sekretarke, ki vplivajo na tisto, kar določa demokracijo v okviru naše države. To je svoboda besede in svoboda misli. Ampak pristali smo na tisto po moji oceni najbolj pritlehtno, nizkotno politiko, ki se jo lahko vodi in označuje kot totalitarni sistem. Ampak dovolite s tega mesta, da vas vprašam, gospod Janez Janša, v okviru vašega vladanja, kateremu ste na začetku zagotovili, da bo potekalo brez klientelizma, protekcije in pa pranja denarja. Zakaj je potrebno, v kolikor posamezna ministrstva izberejo posamezno bodoče podjetje v okviru lastniške strukture, na Vladi Republike Slovenije s tem zavlačujete in delate škodo, ne samo posamezni regiji, ampak v tem primeru - bom rekel - koroški regiji? Govorim o zadevi RSCM, kjer Vlada Republike Slovenije v celoti ne odobri že sklenjenega posla in zavlačuje z njim za preko treh mesecev. V nadaljevanju bi rad izpostavil: Kako to, da vi, ki ste bili še nedolgo tega največji borec proti korupciji in klientelizmu, dovolite, da se izvaja novogradnja asfaltnih baz, čeprav na to ni obstoja nobene pravne podlage? Govorim o primeru iz Lenarta, kar bo minister za promet, okolje in prostor zelo vedel. Gre za korupcijo in povezane osebe s področja SCT-ja. In nenazadnje dovolite tudi, da vas s tega mesta vprašam: Gospod Janez Janša, ne bi bilo veliko bolj smiselno, da se ukvarjate z domačimi temami, z domačimi temami privatizacije, prodaje in s tem z Republiko Slovenijo, kot da zgolj in le uvajate vaš totalitarni sistem v okvir naše države? Hvala.
Hvala. Gospod premier, izvolite.
Torej, sedaj iz tega govorjenja, nekakšnega jasnega vprašanja ni možno izbrati, zato bom gospodu poslancu pomagal s tem, kar so najavili, in sicer, Slovenska nacionalna stranka je najavila vprašanje, ki se glasi: Kako poteka prodaja državnega premoženja v stvarni obliki, v odnosu na gospodarsko situacijo v Sloveniji? Torej kot vedno imam pripravljene podatke glede na vprašanje, ki je zastavljeno. In če želi gospod poslanec slišati te podatke, jih bom z veseljem predstavil. Iz tega, kar je bilo pa prej povedano, pa pri najboljši volji in trudu ne morem potegniti neke rdeče niti vprašanja, na katerega bi se dalo odgovarjati. Kar se tiče prodaje premoženja je ta Vlada na začetku povedala, da bo bistveno zmanjšala delež države v gospodarskih družbah. Sprejeta je bila strategija, ki se izvaja. Za vsak posamičen primer je vedno javno znano. Znana je tudi statistika za prvi leti, še posebej, ko gre za oba paradržavna sklada, kjer je tega premoženja največ. Tako je bilo v letu 2005 prodanih 37 naložb Slovenske odškodninske družbe. V letu 2006 je bilo teh naložb prodanih 55. Za letošnje leto pa je načrtovana prodaja še 60-ih naložb. Tempo je bistveno večji, kot je bil prej. Vse prodaje so transparentne. Tudi pri Kapitalski družbi je stvar podobna. V letu 2005 je družba prodala 34 naložb, v lanskem letu 54, do konca letošnjega leta naj bi jih prodala še 56. Sprejeta je bila strategija, ki se izvaja. Poleg tega, da se prodajajo deleži obeh paradržavnih skladov, se Vlada umika tudi iz lastništva ostalih podjetij. To se dela premišljeno. In tako kot smo obljubili na samem začetku, ob konca tega mandata bo delež države v gospodarskih družbah bistveno nižji kot je bil na začetku tega mandata.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Peče.
Hvala lepa. Uporabil bom pravilo oziroma pravico 264. člena Poslovnika. Po vsej verjetnosti gospod premier pravilno ugotavlja, da se država umika iz lastništva. Ampak to lastništvo veste je lastništvo državljank in državljanov. Zato ni prav, da se Vlada umika na račun svojih prijateljev. Torej, da lastništvo, ki so ga zgradili ne samo moj oče, ne samo moj ded, ampak, ki so ga zgradili vsi, ki so bili pred nami v tej državi, da se politika gospoda Janeza Janše temu lastništvu umika na račun strankarskih prijateljev. In vsi vemo, ki tu notri sedimo, da temu je tako. Če slučajno kdo poseže v kontekst, da bo prišel kateri pošten kupec v okvir posamezne prihodnje prodaje, potem se zgodi, da mu Vlada gospoda Janeza Janše ponovi prvi razpis, ponovi drugi razpis.
Gospod Peče, to ni proceduralni predlog, ampak je polemika, za katero dobro veste, da premier ne more več odgovarjati.
Gospod predsednik, tri minute časa imam, da obrazložim proceduralni predlog. Dovolite mi, prosim! Vlada gospoda Janeza Janše ponovi prvi razpis, ponovi drugi razpis, ponovi tretji razpis kljub temu, da je na prvem razpisu bil najugodnejši kupec, na drugem razpisu bil najugodnejši kupec in na tretjem. Vmes spremeni pravila in ko ne gre več drugače, ko Dnevnik, ljubljanski Dnevnik obelodani zadevo, takrat se Vlada Republike Slovenije odloči, ker pa le ne gre za njihovega strankarskega človeka kot kupca, se Vlada Republike Slovenije odloči, da krovnega žiga na to ne bo dobila. Torej, da se v okviru Vlade ne bo odločalo o tem. Enaka zgodba je tisto, kar sem govoril prej, ko prijatelji iz gradbinstva posežejo na področje Lenarta in navkljub vsem dolgoročnim planom, aktom, uredbam, ustvarijo asfaltno bazo, sena enkrat ta asfaltna baza dovoljuje. Zgodb okoli privatizacije po vaši oceni premišljeno, ki poteka. Ne, gospod Janez Janša. Gre izključno za strankarsko privatizacijo, za privatizacijo SDS-a v okviru naše države. In to je bojazen, ki jo izpostavljam skozi ta proceduralni predlog. Premoženje, ki ga trenutno upravljate vi, vi ga niste ustvarili. "Probajte" narediti rezultat oziroma ustvariti rezultat, ki bo omogočil, da se lahko enakomerno na razpise prijavljajo gospodarski subjekti. Tisti, ki so vam blizu, in tisti, ki vam niso blizu. Ampak, glede na to, da imam še 10 sekund časa, jaz prosim poslanke in poslance, da jutri v okviru glasovanj omogočijo Slovenski nacionalni stranki [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]opoziciji, komurkoli hočete, da se o predlogu načina prodaje državnega, našega premoženja razpravlja pred televizijskimi kamerami, razpravlja na transparenten način, ne pa, da se to omogoči. [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Gospod Peče, vam in vsem ostalim, ki izkoriščate proceduralni predlog za polemiko predlagam, da v kolikor si ne upate postaviti novih vprašanj ali raznih obremenjujočih trditev tako, da bi lahko obtoženi na to odgovoril, potem jih raje zadržite zase. Naslednji bo poslansko vprašanje postavil gospod Jožef Školč.
Gospod Cukjati, tam slišim, da hoče kolega Zagorac proceduralno vprašanje. Mislim, da ima po Poslovniku prednost.
Dovolite, da še naznanim, da bomo o predlogu poslanca gospoda Pečeta, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o predlogu predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, odločali v okviru jutrišnjih glasovanj. Gospod Zagorac, imate proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Upam, da me ne boste prekinjali. Kajti, ko gre za proceduralno, je jasno, v roku treh minut moram zastaviti vprašanje, pa vam, predsedniku Vlade, ministru ali komurkoli, bilo všeč ali pa ne. Zato vas prosim, na koncu bom zastavil proceduralni predlog. Predsednik Vlade je gost v tej hiši. Zdi se mi, da je tri leta dovolj dolga doba, da se nekdo neha izgovarjati na to, kar je pretekla vlada delala ali da ne razume vprašanja. Po treh letih nerazumevanja vprašanj je verjetno nekaj narobe, bodisi z državo, bodisi s kom drugim. Mislim, da je čas, da se na konkretna vprašanja odgovarja s konkretnimi odgovori, ki jih v tej hiši takrat, ko gre za prva tri postavljena poslanska vprašanja, slišimo zelo redko. Zato, spoštovani gospod predsednik, mislim, da je čas, v kolikor ste v službi demokracije, v službi te države, v službi ljudi, ki živijo v tej državi, državljank in državljanov Republike Slovenije je prišel čas da po treh letih vi opozorite predsednika Vlade, da ni za vse kriva prejšnja vlada, da je ta vlada v treh letih morala nekaj narediti in začela odgovarjati na konkretna vprašanja. V kolikor pa ni nič naredila, potem pa naj to konkretno pove, v kolikor ima tisto, kar moški imamo. Hvala.
Zloraba poslovnika. Gospod Školč, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Predsednik Vlade - mislim - da razume svojo zmago na parlamentarnih volitvah in pa mandat, ki mu ga je potem dal Državni zbor na zelo zaskrbljujoč način. Oblast razume kot pravico in dolžnost, da si podredi in po svoji podobi ukroji vse sfere političnega in javnega življenja. Tako je. Vam je gospod predsednik Vlade uspelo si podrediti Državni zbor in je glasovalni stroj za vaše odločitve. Uspelo vam je prevzeti javno RTV in na veliko si prizadevate vplivati tudi na druge medije. Pripravljate demontažo visokega šolstva in raziskovalne dejavnosti. Sovo obravnavate kot osebno igračo. Odločitve, ki prihajajo te dni pred Državni zbor in se nanašajo na pravosodje, pa me utrjujejo v prepričanju, da ste ocenili, da je prišel čas, da si podredite tudi tretjo vejo oblasti. Kako sicer razumeti te stvari, ki jih imamo pred seboj? Pred časom ste umaknili Zakon o imenovanju kandidatov za sodnike mednarodnih sodišč, ker se je strokovna javnost v celoti uprla temu, da bi Vlada prevzela to, kar mora storiti predsednik republike in Državni zbor. Sprašujem vas: Ali ste pripravljeni enako svetovati gospodu Šturmu, da umakne tudi tiste zakone, ki pripravljajo posebne pravosodne inšpektorje, ki bi pregledovali spise in nadzorovali sodnika, eventualno tudi ob pomoči policije, ob dejstvu, da je strokovna javnost upravičeno razburjena? Predsednik Vrhovnega sodišča in nekdanji predsednik Ustavnega sodišča pa pravi, da je to eklatantno protiustavno dejanje. Sprašujem vas tudi: Ali ste pripravljeni umakniti Zakon o sistemu plač, ki ga je ravno tako razveljavilo Ustavno sodišče? Določbe, ki pa jih moramo sprejeti te dni, so spet take, da se obetajo sodni spori, ustavne pritožbe in tako naprej. Gospod predsednik Vlade, mislim, da je, ko gre za vprašanje pravosodne [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] veje oblasti, nujno potrebno prisluhniti Sodniškemu društvu, prisluhniti predsedniku Vrhovnega sodišča in drugim s tega področja in ne delati vtisa [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala. Gospod predsednik, izvolite!
Hvala lepa za vprašanje. Pisno je bilo nekoliko bolj precizno in sicer: Zakaj Vlada Državnemu zboru predlaga sprejem sprememb Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, o sodniški službi, državnem pravobranilstvu in državnem tožilstvu po nujnem postopku? Dejstvo je namreč, da takšnemu ravnanju javno ostro nasprotuje tudi strokovna javnost. Strokovna javnost je beseda, ki bi jo težko kvantificirali v obliki ne vem stotih odstotkov ali pa devetdesetih ljudi. V strokovni javnosti so vedno različna stališča okrog različnih vprašanj. Ni bilo primera, da bi prav vsi, ki jih lahko kvalificirano štejemo v neko strokovno javnost, nečemu nasprotovali. Zato tudi ni možno nikoli neke rešitve toliko časa usklajevati, da bi se vsi strokovnjaki z njo strinjali. V tem primeru Državni zbor ne bi imel nobenega dela, ker nobenega zakona ne bi bilo možno predlagati. Vlada teži k temu, da se rešitve v čim večji možni meri uskladijo. Ne more pa težiti k temu, da doseže soglasje z vsemi, ker običajno je treba zakone sprejemati tudi zaradi tega, da se vpelje neka pravila igre, ki jih morajo spoštovati vsi, tudi tisti, ki eventualno v tem ne vidijo kakšnih velikih lastnih koristi. Tako, da sklicevanje na neko imaginarno strokovno javnost, ni argument, ki bi bil stoodstoten in ki bi ga lahko kadarkoli potegnili iz rokava. Ko gre za sistem plač v javnem sektorju, je to zelo dolga zgodba, ki je ni začela ta Vlada. Tudi prejšnje so se trudile, da bi prišle do nekega sistema, kjer bi bili poklici primerljivi in kjer bi bilo za približno enako delo v javnem sektorju na voljo tudi enako plačilo. To je očitno zelo težko delo, ki pa je v tem mandatu napredovalo. Kar se tiče razhajanj s Sodniškim društvom v zvezi s plačami sodnikov, so ta znana, javna. O tem se debatira praktično že nekaj let. In ni možno pričakovati, da se bodo stališča tu popolnoma uskladila. Vendar je zdaj Vlada našla rešitve, ki nikogar v sodni veji oblasti ne prikrajšajo. Kljub temu pa omogočajo določen stimulativen učinek pri plačni politiki tudi na učinkovitost in na kvaliteto dela. To pa, mislim, da je nekaj, kar je v skupnem interesu in nima nobene zveze s podrejanjem katerekoli veje oblasti. Kar se tiče nujnih postopkov, jih določa zakon. Vlada ne more predlagati neke rešitve po nujnem postopku, če za to niso izpolnjeni zakonski pogoji. Enako ne more predlagati rešitev po skrajšanem postopku. O vseh teh rešitvah odločate tu v Državnem zboru. Vlada se takšnih predlogov poslužuje takrat, kadar gre za to, da z neko hitrejšo rešitvijo, potem ko so bile izčrpane vse možnosti v razpravi, pridemo do rezultatov, ki so pač potrebni. Drugače nujnega postopka v poslovniku tudi ne bi bilo opredeljenega. Tako, da v zvezi s tem ni zadaj nobenih skritih namenov. Vsi zakoni bodo v razpravi. Tudi nujni postopek omogoča temeljito razpravo in ne dvomim, da boste poslanke in poslanci to možnost dodatno izkoristili.
Hvala. Želite dopolnitev? Izvolite, gospod Školč!
Hvala lepa. Ne vem, kaj se je zgodilo z vami, gospod premier, da praktično na nobeno vprašanje, ki ga ne dobite pisno, zelo natančno ne znate in niste pripravljeni odgovoriti. Takšnega vas ne poznam in takšnega premiera, ki ni v stanju odgovoriti na jasno vprašanje o temah, ki so na tekoči seji Državnega zbora, si Slovenija ne zasluži. Vsaj za te iste stvari, o katerih razpravljamo na tekoči seji in burkajo duhove, bi moral imeti predsednik Vlade jasna stališča. Ne gre za to, da je potrebno uskladiti vso strokovno javnost. Vi imate proti tem predlogom, tako Vrhovno sodišče, tako Sodni svet kot sodniško društvo. To so tri ključne asociacije, da tako rečem, ki spremljajo to področje. Proti njim delujete in delujete z rešitvami, ki si sodno vejo oblasti podrejajo. In moje vprašanje, gospod primer, je bilo preprosto: Ali ste po vseh teh pripombah pripravljeni, tako kot v primeru nekega drugega zakona te predloge umakniti in omogočiti tudi znotraj tega roka, ki ga je določilo Ustavno sodišče, normalno razpravo? Nujni postopek v tem primeru ni bil potreben, ker imamo na razpolago še pol leta časa, da to v skladu z odločbo Ustavnega sodišča razrešimo. Vprašanje je preprosto. Če želite, vam ga pa tudi pisno zastavim in boste drugič na to odgovorili. Ampak drugič bo prepozno. Znašli se bomo v situaciji, da bo Državni zbor sprejel rešitve, ki bodo pripeljale do sporov. Minister Šturm po eni strani govori, da so sodišča prezasedena z različnimi spori. Tu pa se obeta 1200 sporov zaradi vas in tega, ker ne poslušate ljudi, ki se jih to tiče. Hvala lepa.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite!
Torej, hvala tudi za to dodatno vprašanje. Zdaj, če bi imeli ti ljudje, o katerih zdaj govorite, vedno 100% prav, potem bi slovensko sodstvo idealno funkcioniralo in ne bi bilo nekaj 100 tisoč sodnih zaostankov. Žal temu ni vedno tako. Organizacija ni idealna. Številne rešitve je možno izboljšati. Ta Vlada se trudi, da bi to naredila. Nimamo namena umikati teh zakonov. Če bi vedno, ko je opozicija proti neki rešitvi, umikali zakone, potem bi pristali na samo blokado. Razprava v tako imenovani strokovni javnosti je potekala dolgo časa. Deloma je v odločanje poseglo Ustavno sodišče. Tisto, kar je Ustavno sodišče odločilo drugače, Vlada spoštuje in rešitve, ki so predlagane, so v skladu s tem. Ne more nek poslanec vnaprej govoriti, da je neka rešitev protiustavna, ker s tem se ravno sam postavlja na pozicijo Ustavnega sodišča, ki bo, če bo za to zaprošeno, itak samo presojalo. Neodvisnost sodne veje oblasti je v Sloveniji zagotovljena z Ustavo. Ne Vlada, ne vladna večina nimata pristojnosti, da bi spreminjali Ustavo. V kolikor kdo kadarkoli misli, da je z navadno zakonodajo poseženo v ustavno domeno, lahko sproži postopek pred Ustavnim sodiščem. To se je dogajalo v prejšnjih mandatih na stotine krat. Dogaja se zdaj in to varstvo je zagotovljeno. Kar se tiče odgovarjanja na konkretno vprašanje, jaz z veseljem odgovarjam tudi na dodatna konkretna vprašanja, če so postavljena. Zelo težko pa odgovorim na obtožbe, v okviru katerih ni nobenih konkretnih vprašanj in so več ali manj namenjene same sebi. Opozoril bi tudi na prakso v prejšnjem mandatu, ko je predsednik Državnega zbora drastično preprečeval kakršnokoli vprašanje, ki ni bilo vezano na temo, ki je bila pisno najavljena. Jaz sem bil dolgo vrsto let v opoziciji in sem bil vedno priseljen postavljati samo vprašanja, ki smo jih vnaprej najavili. Tako, da to vaše čudenje me nekoliko preseneča.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite!
Hvala lepa, gospod predsednik! Že zaradi tega, da bo to, kar govorim, dokumentirano tudi z jutrišnjim glasovanjem, predlagam, da o tem odloči v skladu s Poslovnikom Državni zbor, da opravimo razpravo. V okviru te utemeljitve bi pa ljudem, ki ploskajo na balkonu, in tistim, ki to poslušajo zbrano tukaj, povedal, da so se vsa moja vprašanja nanašala na tisto, kar je bilo najavljeno v petkovem zapisu. Da, če se nekdo enkrat zmoti, še ne pomeni, da ga je treba ignorirati tudi takrat, kadar ima prav. Dovolj je, če imajo vsi ti ljudje, o katerih sem govoril v tem trenutku prav, gospod premier, da se o tem odločate. Če so se v kakšni od razsodb zmotili, to še ni opravičilo, da ne smejo nikoli več govoriti. To ilustrira bom rekel tisto posebno razumevanje vašega zmagovalnega položaja, ki duši demokracijo in ki si podreja vsakega, ki misli drugače kot vi. Tudi zaradi tega je potrebno imeti razpravo v tem Državnem zboru.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Školča, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Sedaj bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil mag. Milan M. Cvikl. Izvolite!
Poslanke in poslanci, gospod predsedujoči, ministrica, ministri! Gospod predsednik Vlade! Ko ste prevzeli vladno krmilo upravljanja Slovenije, ste bili polni obljub o novi poti, drugačni Sloveniji. Vendar se sedaj vidi, da ustvarjate kriminalno Slovenijo, da ustvarjate enoumje in krepite nadzor nad vsem in vsemi. In temu se sedaj upirajo tudi vaši, nekdaj najbližji sodelavci. Tudi oni, kot Slovenija, so spregledali. Ne pristaja več na logiko piramidne strukture oblasti, ki si ne glede na ceno podreja gospodarstvo, medije, javne uslužbence, sodstvo, represivne organe in obveščevalne službe. Zaradi takšne logike oblasti, vi in vaša Vlada padate iz afere v afero. Afera Mercator, afera helikopterski prevozi, afera pediatrična klinika in afera Zavrl, ki ga brani gospod Simič, afera Puh, afera Holding slovenskih elektrarn, prevzemne afere, oškodovanja malih delničarjev, afera oklepniki. In kot potrditev takšnih napačnih metod prevzemanja oblasti v gospodarstvu, pismo bivše državne sekretarke in potem vaš odgovor z grožnjo uporabe informacij tajnih služb. Sprašujem vas, in to je najavljeno: Ali imajo ministri za zdravje, za okolje, za finance, za gospodarstvo, še vedno vašo podporo? Ali so ta dejanja ustrezna? In če imajo vašo podporo, zakaj? In glede očitkov. Kaj boste vi, kaj bo Vlada naredila za odpravo škodljivih posledic teh afer, teh domnevno nezakonitih koruptivnih dejanj? Hvala v naprej za odgovor.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite!
Hvala za vprašanje. Bilo je korektno postavljeno, najavljeno in tudi prebrano. Gre za domnevno nezakonita dejanja, tako kot ste dejali. Tako, da na podlagi teh domnev izvajati sodbe in spraševati, kakšne bodo sankcije, je nekoliko preuranjeno. Ta Vlada je obljubila, da bo delala drugače. Dela drugače. Tudi rezultati so drugačni, kot so bili prej. To je preverljivo. Zato se ni treba prepirati, ker o tem govorijo podatki in statistika in v zvezi s tem ni nikakršnih težav. Opozicija ima vedno možnost, da zaradi kot pravi poslanec teh afer in domnevnih nezakonitosti uporabi instrumente, ki jih ima po Ustavi, zakonu in Poslovniku. Dvakrat je to naredila. Bili sta vloženi dve interpelaciji. Sami presodite, ali sta bili zmagoviti ali ne. In s tem nima Vlada nikakršnih težav. Pristaja na vse vrste nadzora, tudi v gospodarstvu. Tudi tam, kjer tega doslej ni bilo. Že na začetku mandata je bilo ponujeno opoziciji kadrovanje predstavnikov v nadzorne svete javnih podjetij oziroma podjetij, kjer ima država večinski delež. Opozicija je na ta način predlagala več kot deset svojih članov v najpomembnejše nadzorne svete, tudi oba paradržavna sklada. In ima informacije iz prve roke, kaj se tam dogaja. Tako, da če je kaj narobe, lahko tudi prej uporabi inštrumente, ki so ji na voljo. V vsakem primeru pa ni možno govoriti, da se Vlada zapira, dela netransparentno ali da je brez nadzora ali da se tega nadzora brani. Sama je vzpostavila inštrumente, ki jih uporabljate za to, da se to lahko dogaja. Ko smo v prejšnjem mandatu predlagali, ko se je sprejemal Poslovnik, da ima opozicija večino v nadzornih delovnih telesih, je bila takratna vladna koalicija proti in tega ni bilo možno sprejeti bi rekel se je star obrnila. In ko je druga vladna koalicija, je pa to možno sprejeti. Se pravi, tožbe o tem, da se Vlada temu izogiba, dokazljivo ne držijo. Ravno dogajanje v Državnem zboru v preteklih tednih je to dokazalo. Šele ko je opozicija postala druga, je bilo možno, da so se stvari spremenile oziroma ko je vladna koalicija postala druga. Torej, vsi ministri, ki delajo v Vladi Republike Slovenije, imajo mojo podporo, drugače ne bi delali v tej Vladi. Kadarkoli pa bi se komurkoli dokazalo nezakonito ravnanje, bodo seveda sledile tudi sankcije. Ne zaradi tem, tako kot ste sami korektno napisali, zgolj domnevate.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite!
No, res je, da delate drugače. Res je, da rezultati, gospodarski, vsaj po 12-tih letih na toliko podlage niso slabi. Ampak, gospod predsednik, ali se vam ne zdi, da ne bi vi morali po dveh letih in pol prevzeti nekaj objektivne odgovornosti za negativne učinke teh afer? Helikopterji, izgubo so pokrili člani AMD društev. KAD, Mercator. Izgubo v višini ene pokojnine bodo pokrili vsi upokojenci. Podobna zgodba, nekje 200 milijonov zmanjka iz nekih ruskih poslov. Mogoče zato niste odšli na obisk nekaj dni nazaj. Pediatrična klinika, četrt milijona evrov je vaš gospod Zavrl skupaj z gospodom Strahom odnesel iz Pediatrične klinike. In ko na to opozori davčni inšpektor, ga dvakrat odpustite. In gospod Bajuk, očitno tudi vi ga še vedno branite. In še vaš Andrej s Štajerske tako se je predstavil za Radio Slovenija je kot predsednik Nadzornega sveta Holdinga slovenskih elektrarn minister Vizjak gospodu Zagožnu dovolil, da je drago, nepotrebno odkupil za nekaj deset milijonov evrov delnic Dravskih elektrarn od enega od udeležencev pogovora na temo Mercator, ki ste ga vodili vi. Zapisničarka pa je bila gospa, že bivša državna sekretarka. Če o vsem tem ne morete govoriti, pa spregovorite vsaj o tem: Kaj pravi Evropska komisija, zakaj Slovenije ni med tistimi desetimi evropskimi državami, ki bi uspele dobre čase izkoristiti za dobro vseh, ne pa, da se okorišča zgolj zelo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ozka z vami povezana skupina ljudi? Torej, zakaj ne ukrepate in ali prevzemate objektivno odgovornost?
Hvala. Gospod predsednik, izvolite1
Gospod poslanec se je sicer presedel, je pa še vedno isti šaljivec, kot je bil včasih, tako da nas vedno spravi v dobro voljo. Tukaj so pomešane stvari, ki jih je sprejela Evropska komisija z zadevami, ki so se mu sanjale in stvarmi, ki jih je prebral v kakšnem časopisu in to pri različnih stvareh, v različnih kombinacijah. Tako, da je na to zelo težko odgovarjati. Če smo pri Evropski komisiji, ravno Evropska komisija je ugotovila, da pri prodaji deležev Mercatorja ni bilo nič narobe. In to je zapisano črno na belem. In se kljub temu, namesto, da bi se tisti, ki ste insinuirali v tej dvorani v zvezi s tem in to velikokrat, opravičili, še vedno trdite nekaj, kar ni res. Ko gre za helikopterske prevoze, sem 10-krat pojasnjeval, da je imela Vlada dve zakonski podlagi in da je napako, ki jo je naredila, popravila. Čeprav bi lahko vztrajala na tem, da je ravnala zakonito in bi bilo to res. To se prej nikoli ni dogajalo. Zdaj, ko gre za prodajo državnih deležev v vseh teh nadzornih svetih, o katerih ste govorili, sedijo tudi predstavniki opozicije. Nisem slišal, da bi kdorkoli od teh nasprotoval. Mislim, da ravno v Holdingu slovenskih elektrarn sedi član vaše stranke. Če je bilo tam kaj narobe, bi vas moral obvestiti, ker on nadzoruje tudi delovanje uprave v Holdingu.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Izvolite!
Jaz predlagam v skladu z 246. odstavkom, da opravimo razpravo o tem šaljivem nastopu in šaljivem odgovoru. Zanimivo je, da seveda nekako v svojem bom rekel kar opozicijskem slogu "natresate" floskule zavajanja. Dajmo reči nekaj o Mercatorju. Vi ste pri Mercatorju seveda rekli, da vi niste vplivali na posel in posledično na prevzem dela s strani politike. Ampak sedaj pismo gospe Kosem govori drugače. Govori o pritiskih, klientelizmu, korupciji. Glede Mercatorja je Evropska komisija rekla, da na podlagi informacij Istrabenza in Pivovarne Laško nista bila povezana. Ni pa Evropska komisija rekla, da je prav, da je gospa Kosem potrdila, da je treba Mercator prodati, ker bo vrednost delnice padla iz 38 tisoč na ne vem kam. Vrednost delnice je narasla. Zaradi tega ste nekomu z vami povezanim dali 200 milijonov evrov veliko darilo. Podobno kot očitno pri prodaji slovenske industrije jekla. Želim, da seveda opravimo razpravo in da mogoče ob tej razpravi vi potrdite, da s temi aferami nimate nič, da samo vodite seje Vlade, ki kdaj naredi kakšno napako in kaj neumnega proda. Potem s tem nimam problema. Vendar, menim, da ni tako. Zato ob tem tudi pozivam protikorupcijsko komisijo, da vpogleda v premoženjske bilance vas in z vami povezanih oseb, poroča o vseh neobičajnih spremembah v teh bilancah na računih doma ali v tujini. Predlagam pa, da svojim poslancem predlagate, da jutri zvečer, četudi bo pozno, potrdijo ta proceduralni sklep zato, da bomo o tem šaljivo ali manj šaljivo razpravljali. Gre, gospod Janša, za vašo kredibilnost. Gre pa tudi za kredibilnost predsednika Vlade in za kredibilnost nekoga, ki namerava v naslednji prvi polovici leta predsedovati Evropski uniji. Zato je razprava o teh vprašanjih pomembna in potrebna. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Cvikla, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Sedaj bo poslansko vprašanje predsedniku Vlade postavil gospod Jože Tanko. Prosim!
Hvala lepa. Spoštovani predsednik Vlade! Slovenija se nedvomno nahaja v zelo dobri gospodarski situaciji in mirno lahko rečemo, da je ta najboljša v vsej njeni zgodovini. Konec leta 2006 smo pričakali z zelo dobrimi gospodarskimi in javnofinančnimi kazalci. Gospodarska rast 5,2%. Dosegli smo skoraj 84% BDP-ja Evropske unije merjenega po kupni moči. Povečala se je zaposlenost za 1,3%, produktivnost za 4%, dodana vrednost za 5,3%. Uspeh je toliko večji, ker smo tako dobre rezultate dosegli v času pred prevzemom evra, ko smo izvajali ekonomske politike za izpolnjevanje maastrichtskih kriterijev. Javni dolg širšega sektorja države je tako konec leta znašal 27,8% BDP-ja, primanjkljaj 1,4%, inflacija pa je bila le 2,5%. Za dosežene rezultate smo predvsem iz tujine prejeli številne čestitke in ko se je zdelo, da skoraj ne more biti boljše, nas je navdušila novica o 7,2% gospodarski rasti v prvem četrtletju letošnjega leta. Zelo pomembno je, da je visoka gospodarska rast, h kateri največ prispeva visoka rast investicij in izvoza, zdrava. Prav visoka rast izvoza, katerega polovico soustvarjajo mala in mikro podjetja, je dokaz, da se konkurenčnost slovenskih podjetij povečuje. Podobno je na področju turizma. Raste število nočitev in tudi prihodki turistične dejavnosti so ugodni. Rastejo plače, življenjski pogoji se izboljšujejo, tveganja revščine ostajajo med najnižjimi v EU. Brezposelnost po metodologiji ILO je v prvem četrtletju znašala le 5,7%. V mnogih dejavnosti se slovenska podjetja srečujejo s pomanjkanjem delovne sile, kar pomeni potrebo po povečevanju števila dovoljenj za tuje delavce. Zaradi visoke investicijske dejavnosti pričakujemo, da bo rast tudi v prihodnje visoka. Če smo si na začetku mandata zastavili cilj, da z izvedbo ekonomskih in socialnih reform ustvarimo pogoje, da bomo povprečno evropsko razvitost dosegli v 10-tih letih, bi lahko ob tako dobri gospodarski rasti ta cilj dosegli še bistveno prej. Razlogov za optimizem je glede na povedano zelo veliko. Gospod predsednik Vlade, sprašujem vas: Kaj so po vašem mnenju glavni razlogi, da se črne in grozeče napovedi ministrov nekdanje vlade - nekateri med nami tudi gulijo z nami parlamentarne klopi - niso uresničile, ampak so rezultati zelo dobri? Kaj je torej vzrok, da je Slovenija tako zelo uspešna? Za odgovor se zahvaljujem.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite, imate besedo!
Torej, če bi nadaljevali v slogu prejšnjega poslanskega vprašanja, bi rekli, da je to rezultat vseh teh afer. To očitno poganja gospodarsko rast, če bi bilo temu tako. Če bi nekdo ocenjeval Slovenijo samo po tem, kar smo slišali prej, bi se neznansko čudil, kaj je vse treba narediti za to, da bo država uspešna, in bi kopiral neprave vzorce. Ampak ta nasprotja so pač del parlamentarne folklore vedno in povsod, kjer je vladna večina in opozicije. In s tem se ne obremenjujemo. Če bi se obremenjevali, potem bi bilo premalo časa za tiste ukrepe, ki jih je Vlada izvajala v minulem delu mandata in ki so omogočili, da je okolje za gospodarski razvoj v Sloveniji postalo bolj prijazno, da so se izvedle številne reforme, ki smo jih napovedali na začetku, in da se marsikaj dogaja na podlagi neke strategije, ki je bila sprejeta v začetku tega mandata. V času, ko je Evropska unija leta 2000 sprejemala tako imenovano Lizbonsko strategijo, se je še marsikdo v Sloveniji nasmihal temu, češ da je treba biti pragmatičen, da ni treba imeti vizij, da so pokopališča polna ljudi z iluzijami, smo slišali, da ni potrebno nobeno dolgoročno načrtovanje. Seveda je prišla streznitev. Evropska unija jo je dočakala leta 2000. Začela je z bolj strateškim načrtovanjem in leta 2005 se je temu načinu s sprejetjem strategije razvoja pridružila tudi Slovenija. Na tej podlagi je bil sprejet tudi paket gospodarskih in socialnih reform. Do danes je skoraj tri četrtine važnejših ukrepov iz tega paketa uresničenih in ti ukrepi so seveda dali tudi te rezultate. Spomnim se poslanskega vprašanja iz junija leta 2005, ki ga je postavil bivši predsednik Vlade, ki se je v tem času tudi presedel v neko drugo stranko. Takrat smo imeli v prvem tromesečju 2,3% gospodarsko rast in ta Vlada, ki je komaj dobila v roke odgovornost upravljanja z državo, je bila s strani bivšega predsednika Vlade obtožena, da je ona povzročila tako nizko gospodarsko rast, da je popolnoma odgovorna za takšno nizko rast in da nas čaka katastrofa. Dejstvo je, da prvo tromesečje leta 2005 ni moglo biti posledica ukrepov nove Vlade, ker je prisegla šele decembra prejšnje leto. Tista rast je bila posledica vsega, kar se je nabiralo do takrat. Med drugim tudi zgrešene davčne reforme, katere negativne posledice smo v celoti odpravili v lanskem letu. Iz vidika reform je ravno sprostitev davčnega vijaka in poenostavitev davčnega sistema posamično gledano tisti najvažnejši ukrep, ki je največ prispeval k večji gospodarski rasti, k povečanju izvoza k doslej največji stopnji optimizma v gospodarstvu oziroma gospodarske klime in tudi posledično k najnižji stopnji brezposelnosti ter razvoju na številnih podsektorjih v celotni državi. Poleg tega, da so bili znižani davki in da so bili poenostavljeni davčni postopki, je bilo v tem času odpravljeno na stotine birokratskih ovir, ki so dušile gospodarstvo in tudi javne službe. Sprejeta je bila nova organizacija oziroma novi okviri za organizacijo gospodarstva. Sproščeni so bili številni potenciali, ki so bili prej nekje ujeti zaradi čakanja na potrebne odločitve in strategije. Rezultat tega je 7,2% gospodarska rast v prvem tromesečju, [[...]] [[opozorilni znak za konce razprave]] [[...]]ki ni rezultat zgolj neke konjunkture v Evropi, kajti povprečna gospodarska rast v prvem tromesečju v Evropski uniji je bila 3,2%. Povprečna gospodarska rast v Evropski monetarni uniji, kjer smo tudi že člani, pa 3%. Slovenska rast je več kot še enkrat večja od povprečja tako v Evropski uniji, kot v Evropski monetarni uniji. To so pač ključni razlogi, zaradi katerih beležimo te rezultate. [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]Delo bomo nadaljevali.
Hvala. Prosim, da ne izražate kakršnihkoli svojih stališč. Tu se seveda zahteva mir. Prehajamo na vprašanja poslank in poslancev. Gospa Breda Pečan bo postavila poslansko vprašanje ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Prosim!
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik! Gospodu ministru Iztoku Jarcu bi rada zastavila nekaj vprašanj v zvezi z delovanjem Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov in Agencije za kmetijske trge, za kmetijsko-biološko predelavo. In sicer najprej vprašam: Kakšne ukrepe ste povzeli, gospod minister, da bi zagotovili transparentnost delovanja Sklada, zlasti pri preprečevanju možnosti klientelizma in korupcije pri dodeljevanju kmetijskih zemljišč v zakup? Ali ste svojim sodelavcem na ministrstvu naložili, da preverjajo gospodarnost in smotrnost rabe kmetijskih zemljišč, ki jih je Sklad oddal v zakup? Za prvi dve vprašanji bi rada pojasnila, zakaj ju zastavljam. V okolju, iz katerega izhajam, je splošno znano, da so kmetijska zemljišča v lasti sklada ena najbolj zaželjenih dobrin. In pritiski na delavke in delavce sklada, da dodelijo točno določena zemljišča točno določenim posameznikom v zakup, so izjemni. Čeprav je zakupnina, ki jo zaračunava sklad, dva do trikrat višja, kot kjerkoli drugje v Sloveniji. Določene osebe, ki delajo na skladu že od njegovega začetka obstoja in so bile prav zaradi svojih nenavadnih ravnanj v preteklosti že disciplinsko premeščene na drugo delo, sedaj znova delajo svoje nekdanje delo na istem območju kot pred leti in ponavljajo iste prakse in uporabljajo iste metode kot nekoč. Osebe, ki delajo na skladu, dopuščajo, da zakupniki slabo ali sploh ne obdelujejo zemljišč, ki jih imajo v zakupu. Zakupniki namensko ovirajo druge zakupnike in celo lastnike kmetijskih zemljišč, da ne morejo varno dostopati do svojih zemljišč. V kolikor mi je znanom, bi morali delavci sklada v takem primeru zakupne pogodbe odpovedati. Ker pa gre za ugledne in predvsem vplivne in glasne člane Kmetijsko-gozdarske zbornice, pa si, kot vse kaže, tega ne upajo. Zato vas sprašujem: Kaj boste storili ali kaj ste že storili, gospod minister, da bi take prakse preprečili? Hvala.
Gospod, Iztok Jarc, imate besedo!
Hvala, predsedujoči. Hvala za to vprašanje. Po poizvedbi na Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov ter na AKTRP bi navedel naslednje. V principu je preglednost oziroma transparentnost zakupa zagotovljena že v samem Zakonu o kmetijskih zemljiščih. Namreč, po tem zakonu mora vsaka ponudba za zakup biti vsaj 30 dni objavljena na oglasni deski pristojne upravne enote, dodatno pa še na internetu državnega portala e-uprave. Osnovne kriterije za izbiro ravno tako določa zakon in v bistvu daje prednost sosedom oziroma kmetovalcem. Vendar z namenom konkretiziranja postopkov v zvezi z gospodarjenjem s kmetijskimi zemljišči in glede na zahtevo Računskega sodišča je sklad sprejel v letu 2006 tudi poseben Pravilnik o zakupu kmetij in kmetijskih zemljišč v lasti Republike Slovenije in v gospodarjenju sklada KZGRS. S tem pravilnikom so se podrobneje določili postopek, merila in pogoji za zakup kmetijskih zemljišč. Po informacijah s sklada naj bi ta pravilnik tudi pripomogel k še večji transparentnosti delovanja na tem področju. Kar se tiče višine zakupnin, se te določajo po letnem ceniku, kjer so posamezne kategorije kvalitete sicer različne. Vendar pa cene po Sloveniji v principu ne bi smele biti različne. Na osnovi tega podatka ne morem potrditi, da bi zakupnine, na primer ne Primorskem, bile večje, kot so drugje. Lahko pa so seveda drugačni katastrski razredi. Glede vaše navedbe o konkretnem primeru. Tega ne poznam. V principu je pa tako, zakupniki - dogaja se - lahko slabo ali pa sploh ne obdelujejo zemljišč, vendar je v skladu, v svoji politiki si določil, da mora po modelu vzorčenja vsaka območna izpostava sklada mesečno na terenu pregledati 5% vseh zemljišč, ki jih ima sklad v zakupu. Če prihaja do kršitev določil te zakupne pogodbe, se zakupnika pozove, naj v določenem roku izvrši sanacijo. Če te sanacije ni, ima sklad pravico tudi odpovedati pogodbo. Po informacijah s sklada naj bi se taki primeri - se pravi - tudi odpovedi dogajale. Kar se tiče navedbe oziroma kontrole v zvezi s samo obdelavo s strani Agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja bi tukaj lahko ugotovil, prvič, da je pravna podlaga za to kontrolo že v sami evropski regulativi, ki zajema implementacijo skupne kmetijske politike. Po tej uredbi imate vsaj tri vrste kontrol. Najprej imate administrativno kontrolo, kjer se preverijo vsi vneseni podatki. Potem imate tako imenovano kontrolo na kraju samem, na terenu, ki jo izvrši pooblaščena agencija in vsaj 10% teh površin se mora pregledati. Naknadno pa obstaja še tako imenovana super kontrola ali post kontrola, ki jo izvršujejo za to pooblaščene domače ali tuje revizije. Seveda lahko prihaja tudi tukaj do posameznih odstopanj. To se je v preteklosti tudi že dogajalo. Je pa v bistvu na nas, da v bistvu sistem toliko kvalitetno pripravimo, da bo teh odstopanj čim manj. Toliko za enkrat. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji bo postavil poslansko vprašanje. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospa Pečanova!
Gospod minister! Jaz sem vam hvaležna za ta odgovor. Vendar je normalno. Minister ne more vedeti vsake podrobnosti. Rada bi vas vprašala: V kolikor vam bom dostavila popis vseh pripomb, pritožb in opozoril zakupnikov kmetijskih zemljišč pa tudi lastnikov kmetijskih zemljišč, ki jim konkretno v posameznih primerih več ali manj vedno ena in ista oseba onemogoča zakup, kljub tem 30-tim dnem, ko bi si razpisa na to, vemo vsi, da je po zakonu tako, vendar se pa v praksi stvari zelo čudno odvijajo? In drugo. Če vam bom dostavila fotografije tistih zemljišč, za katere so bili milijoni tolarjev izplačani, gor pa rastejo stvari, za katere se ljudje, ki se ne spoznajo zelo dobro na to, kaj naj bi tisto sploh bilo, ne vedo, da sploh kaj raste tam - me zanima - boste kakorkoli ukrepali?
Hvala. Gospod minister, izvolite!
Torej, seveda bom te primere tudi konkretno pogledal in se pogovoril glede na moja pooblastila s sodelavci na skladu. Rad bi vas še to obvestil, da sklad dela zdaj v bistvu novo sistematizacijo. Na osnovi te nove sistematizacije bo tudi omogočeno rotiranje delavcev na terenu in mogoče tudi na ta način odpravljanje mogoče kakšne pomanjkljivosti, ki so bile do zdaj možne s tega vidika. Hvala.
Hvala. Dr. Mitja Slavinec bo postavil poslansko vprašanje ministru za obrambo. Izvolite!
Hvala lepa, gospod predsednik! Spoštovani gospod minister, kolegice, kolegi! 18. decembra 2006 je Odbor za obrambo prejel s strani ministrstva poročilo v zvezi z mobilno vojaško bolnišnico Role2, kjer med drugim piše: "Slovenska vojska bo po dokončnem prevzemu Role2 nadaljevala s pričetim operativnim uvajanjem v delovanje v letu 2007 v splošni bolnišnici Murska Sobota." 28.5.2007 pa piše v poročilu ministrstva: "Po natančni preučitvi infrastrukturnih možnosti in izdelanega koncepta preoblikovanja Role2 v Role2 LM je za mirnodobno lokacijo izbrana vojašnica generala Maistra v Mariboru. Na novi lokaciji bo opravljena popolnitev z opremo in kadri." Torej, zanima me: Od kdaj je lokacija v Murski Soboti postala neustrezna, saj je bila izbrana prav na osnovi tega, ker je izpolnjevala vse potrebne kriterije in pogoje, od pripravljenosti vodstva bolnišnice za sodelovanje, pripravljenosti lokalne skupnosti, bolnišnica zagotavlja tudi sekundarno raven zdravstvenega varstva in ima splošno kirurško urgenco, skratka ocenjena je bila kot primerna? Mimogrede, tudi še aprila ob pregledu bolnišnice Role2 je bilo s strani pripadnikov ministrstva zagotovljeno, da bo rok podaljšal vsaj do jeseni. Kako dolgo bo bolnišnica ostala v Murski Soboti? Prav zaradi tega, ker se je zavleklo samo opremljanje. No, sedaj pa vidimo, da, če povzamem, bo bolnišnica oziroma je preseljena v Maribor in se bo tam uporabljala za civilne namene. Ponovno bo potekalo usposabljanje kadrov. To, kar je v Murski Soboti že bilo narejeno, in druge aktivnosti za doseganje končne operativne zmogljivosti namesto, da bi bolnica sedaj, ko je v funkciji in v skladu z napovedmi vsaj do jeseni bila operativna v Murski Soboti. Zato vas, spoštovani gospod minister, sprašujem: Zakaj se je Ministrstvo za obrambo odločilo za preselitev bolnišnice Role2 iz Murske Sobote v Maribor kljub temu, da je Splošna bolnišnica Murska Sobota izpolnjevala vse pogoje, obveznosti in tudi izrazila interes za podaljšanje pogodbe? Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister, izvolite!
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Meni je zelo žal, da je moralo priti do takšne odločitve. To se pravi odločitve o preselitvi mobilne bolnišnice Role 2. Moram se zahvaliti za dobro sodelovanje s Splošno bolnišnico Murska Sobota, ki dejansko izpolnjuje vse pogoje in kriterije in bi dejansko lahko zelo dobro sodelovali. Moram povedati, da sem bil zelo vesel, ko sem bil s predsednikom države, vrhovnim poveljnikom, na ogledu te mobilne bolnišnice in smo pričakovali, da bo ta mobilna bolnišnica vsak čas v funkciji. Vendar meseci so tekli in nič se ni zgodilo. Ko sem pa spraševal, zakaj mobilna bolnišnica še vedno ne deluje, pa nisem dobil nobenega jasnega odgovora s strani odgovornih. Zato sem se marca letošnjega leta odločil, da ustanovim delovno skupino, ki naj bi proučila, kaj je pravzaprav narobe s to mobilno bolnišnico. In delovna skupina, ki je bila sestavljena iz strokovnjakov, je ugotovila, da ta mobilna bolnišnica sploh ni ustrezna za Slovensko vojsko. In sicer, da je to mobilna bolnišnica zraven brigade in ne bataljona. Nadalje ta delovna skupina tudi ugotavlja, da je bila nabavljena neustrezna medicinska oprema. Da tista medicinska oprema, ki je bila dobavljena, na primer ne ustreza slovenskim standardom ali jo pa celo Slovenska vojska ne potrebuje ali pa celo ne deluje. Zato sem zahteval od delovne skupine, da mi pripravi nasvet, kaj lahko storimo s to zmogljivostjo. Moram pa povedati jasno in glasno, da je pogodbo o nakupu te bolnišnice sklenil še prejšnji minister. Se pravi, prejšnja Vlada. Moram tudi povedati, da notranja revizorka ugotavlja, da je bil ta nakup zelo netransparenten, če primerjamo z nakupom oklepnikom, kjer veste, da smo imeli pet sej Odbora za obrambo, kjer je sodišče odločalo o tem nakupu in ni ugotovilo nobenih nepravilnosti. Poleg tega pa moram reči, da za oklepnike nismo zapravili niti enega evra zaenkrat. Ustvarili smo pa že določena delovna mesta oziroma se ustvarjajo v Šoštanju. Pri tem nakupu pa je bilo porabljenih 9 milijonov evrov za neko zmogljivost, ki v bistvu ne deluje. Zato je imela delovna skupina nalogo, da prouči, kaj lahko storimo s to bolnišnico in ali jo lahko preoblikujemo na tak način, da bi jo lahko uporabljala tudi Slovenska vojska. In dejansko je delovna skupina dala nasvet, naj preoblikujemo to bolnišnico v mobilno bolnišnico za potrebe bataljona. Vendar bo pri tem treba nabaviti še za milijon evrov medicinske opreme, ker pri prejšnji nabavi ustrezna medicinska oprema sploh ni bila nabavljena oziroma je bila nabavljena v znesku milijon 600 tisoč evrov, od tega pa je 700.000 evrov opreme, ki je neustrezna, ki ni v skladu s standardi, ki veljajo v Sloveniji. Zato bomo mi sedaj nadaljevali to delo preoblikovanja te mobilne bolnišnice za potrebe bataljona in zato jo bomo preselili v vojašnico Rudolf Maister, ker je tam tudi ustrezno zavarovana in tudi je ugodna infrastruktura. Moram pa povedati, da že tečejo tudi pogovori z bolnišnico v Mariboru, kjer bomo skušali vzpostaviti vse tisto potrebno, da bo ta bolnišnica funkcionirala. Po ciljih Zveze Nato mora ta bolnišnica biti polno operativno sposobna. V letu 2009 nekako predvidevamo, da bomo ta cilj tudi dosegli. Moram reči, da sem v zvezi s tem nakupom tudi sprožil ustrezne postopke, da teče predkazenski postopek, ki ga vodi Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani. Kot pravim, ker pri tem nakupu, ki je bil zelo netransparenten in neustrezen, mrgoli nepravilnosti; bi želel, da pristojni organi raziščejo, zakaj je šlo. Zaradi teh razlogov mobilna bolnišnica v Murski Soboti ne more delovati kljub temu, da bolnišnica izpolnjuje vse kriterije in pogoje.
Hvala gospodu ministru. Gospod Slavinec, želite dopolnitev? Izvolite!
Ja, seveda želim dopolnitev. Poglejte, nikakor ne morem biti zadovoljen s tem odgovorom, spoštovani gospod minister. Jaz vas sprašujem zelo enostavno: Zakaj ste bolnišnico iz Murske Sobote preselili v Maribor? Vi pa meni odgovarjate glede tega, ali je primerna za Slovensko vojsko in kako je bila kupljena. Ali je s tem, ko so jo iz Murske Sobote preselili v Maribor, naenkrat postala primerna za Slovensko vojsko? Ker ste to navajali, da bolnišnica ni primerna za Slovensko vojsko. Druga stvar. Bolnišnica je že v štartu bila kupljena tako, da bo ob Slovenski vojski nudila usluge tudi civilnemu prebivalstvu in bo pripravljena tudi za potrebe zaščite in reševanja. Zaradi takega odgovora si v Pomurju težko znebimo občutka, da nas obravnavate kot manj vredne državljane. Murska Sobota in Pomurje je torej bilo dobro, dokler je bilo treba bolnišnico usposobiti in seveda tudi usposabljati kader, sedaj, ko pa je bolnišnica lahko koristna. Sedaj ko je lahko operativna, pa mora iti v Maribor. Jaz ne vidim v vašem odgovoru nobenega strokovnega argumenta. Zato se sam zelo težko znebim občutka, da je ta odločitev politična in ne strokovna. Tudi sami ste omenjali dogovore z direktorji bolnišnic. In vsi vemo, kdo je direktor bolnice v Mariboru. In zaradi tega se je res toliko težje znebiti občutka o tem, da gre za politično odločitev. Hkrati pa, ko pravite, da je bolnišnica prevelika, načrtujete še neke dodatne investicije. Upam, da ne bodo tako netransparentni, kot se je to pokazalo pri nakupu tudi od vas omenjenih oklepnikov. Torej, spoštovani gospod minister. Zakaj na enkrat bolnišnica v Murski Soboti oziroma Murska Sobota ni več dobra in jo je treba preseliti v Maribor? Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister, izvolite!
Hvala za besedo. Moram reči, da je prejšnji minister naredil zgrešen nakup in da je očitno šlo za politično odločitev, da se je kupilo mobilno bolnišnico, ki stane 9 milijonov evrov, ko pa vemo, da mobilna bolnišnica za potrebe bataljona stane 3 milijone evrov. Sprašujem se, kje je razlika teh milijonov evrov. Ampak to bodo postopki pokazali. In dejansko je res. Ta bolnišnica v tem momentu ni koristna in je ne moremo uporabljati. Moram pa povedati javnosti, da tista oprema, ki je Slovenska vojska ne potrebuje in ne vem, zakaj je bila kupljena in nabavljena, na primer endoskopija, laparoskopija, to opremo bomo dali v uporabo civilnim bolnišnicam, kar se mi zdi prav, da to civilno prebivalstvo te zmogljivosti uporablja. Seveda pa bo treba odgovoriti, zakaj je bilo to kupljeno, zakaj smo preselili iz Murske Sobote, v vojašnico v Mariboru? Zato, ker to, da bolnišnica stoji v Murski Soboti, povzroča določene stroške. Ni varovana. Treba je varovati to bolnišnico. In kot sem povedal, mi bomo morali še vložiti do milijon evrov za medicinsko opremo, ki ni bila nabavljena. Takrat pa je bilo zapravljenih 9 milijonov evrov. Zaradi tega je treba vso proceduro izvesti v miru, da bomo to bolnišnico preoblikovali iz Role 2 v Role 2 za potrebe bataljona. Jaz se tudi sprašujem: Zakaj je bilo pri 9-tih milijoih evrov nabavljanje medicinske opreme, uporabne samo za 900 oziroma za milijon evrov? To je vprašanje - Kam je šlo teh 8 milijonov evrov? Celo indici so, da zabojniki so stari, prebarvani. Naj povem, da "air condition" - recimo - ne dela, potem da operativna miza rjavi in jaz si ne predstavljam, da bi mi s tako opremo skupaj z Bolnico Murska Sobota delali, ker v bistvu oprema ne deluje. Seveda, razloge bodo pač pokazali postopki. Moja dolžnost kot ministra za obrambo je, da naredim to, da bo čimmanj škode. To pa je, da v miru v vojašnici v Mariboru to bolnišnico preoblikujemo za potrebe Slovenske vojske in da potem to bolnišnico dejansko uporabljamo za potrebe Slovenske vojske, ker za to je bila nabavljena. Naj povem, zaradi tega mi ne bomo nabavili še ene Role 2. Zato, ker bomo uporabili to zmogljivost, čeprav jo bomo daleč, daleč preplačali. Kot sem povedal, vse skupaj nas bo stalo 10 milijonov evrov, namesto 3 milijone evrov če bi kupili tisto zmogljivost, ki jo dejansko Slovenska vojska potrebuje.
Hvala. Imate proceduralni predlog? Gospod Slavinec, izvolite! Gospod minister, če ugasnete mikrofon. Hvala!
V skladu s Poslovnikom predlagam, da se na eni izmed naslednjih sej opravi razprava glede zdravstva, na splošno zdravstva v Slovenski vojski. S posebnim poudarkom na to temo, o kateri sem spraševal gospoda ministra glede bolnišnice Role2. Predlog utemeljujem s tem, ker je zelo veliko odprtih vprašanj. Minister jih je v drugem delu odgovora naštel kar nekaj. Pravi, da bolnišnica ni uporabna. Potem je takoj tukaj odprto vprašanje: Ali bo sedaj v Mariboru postala uporabna? V Murski Soboti vam očitno ni uporabna. Sedaj, ko ste jo preselili v Maribor - tako namreč lahko razumemo vaš odgovor - bo naenkrat postala uporabna. Zakaj ne bi mogli uporabno narediti že na obstoječi lokaciji? Pravite, da želite proceduro izvesti v miru. Jaz vam zagotavljam, Pomurje je zelo mirno. Lahko to v popolnem miru naredite tudi v Pomurju. Hkrati vsi vemo, da je nakup te bolnišnice v takšnem obsegu bil zavestno predimenzioniran za trenutne potrebe iz več razlogov. Eden je dopolnjevanje in podpora potreb zaščite in reševanja. Drugi je, da je to bilo priznano tudi s strani Nata kot naš vložek, kot našo kvoto - minister seveda odkimava, ampak dobro vemo, da je tako za tisti del, kolikor moramo proračunskih sredstev porabiti za namen vojske, da zagotovimo tisto, kar od nas zahteva Nato. Mize sem videl pred dvema mesecema in vam zagotavljam, da nič ne rjavi. Res sem jo videl. Pogoji v bolnišnici so nič slabši, kot bodo kjerkoli drugje. In to je verjetno tudi eden izmed razlogov za razpravo, ko izpostavljate potrebe Slovenske vojske. Ja, saj vem. Tudi v mirnodobnem času ima Slovenska vojska potrebe po bolnišnici. Recimo, obdobni pregledi slovenskih vojakov in verjetno ministrstvo ocenjuje, da bo slovenskim vojakom predaleč voziti se v Mursko Soboto na preglede. Ob tem pozablja, da se iz Pomurja vojaki vsak dan vozijo tudi v druge kraje Slovenije in to zelo daleč. A ha, pa bo bolj priročno, če se bolnica iz Murske Sobote, sedaj ko lahko postane v funkciji, preseli v Maribor, da bo vojska imela bližje, da pride na polletne in letne preglede in pa druge potrebe, mirnodobne potrebe Slovenske vojske. Ob tem pa še tudi zadostijo političnim apetitom nekaterih drugih. Glede na to, spoštovane kolegice in kolegi poslanci, predlagam, da o tem naredimo splošno razpravo in poiščemo tako rešitev in takšno kroženje bolnice po celotni Sloveniji, da bo [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]prav in da bo tudi ta oprema čim bolj smotrno izkoriščena. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Slavica, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za obrambo na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Gospod Milenko Ziherl bo postavil poslansko vprašanje ministru za šolstvo in šport ter ministru za okolje in prostor. Gospod Zver se je opravičil, je odsoten, ampak gospod Podobnik je tukaj. Izvolite, gospod Ziherl!
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospodje ministri, kolegice in kolegi! Vsakodnevno smo priča klimatskim spremembam, ki jih zaznava lahko vsakdo, saj so njihovi učinki zelo lahko zaznavni in poznavni. V preteklih letih je za posledicami vročinskega vala umrlo v prestolnicah Evrope več tisoč ljudi. Vremenski pojavi so nepredvidljivi, vsako leto bolj intenzivni s katastrofalnimi posledicami. Tudi Sloveniji v preteklih letih ni bilo prizaneseno, čeprav se pojavlja nekakšen lažen občutek varnosti, češ da smo s svojo lego nekako na obrobju teh intenzivnih klimatskih sprememb. In v zvezi s klimatskimi spremembami je v Veliki Britaniji lord Stern ovrednotil ceno posledic vremenskih katastrof ter podal nekaj scenarijev ukrepov za prihodnost v svojem znamenitem tako imenovanem "Sternovem poročilu." Tudi v Združenih državah Amerike je Al Gore pripravil film in knjigo z naslovom Neprijetna resnica. Okoljske problematike in z njo povezanih klimatskih sprememb se vedno bolj zavedajo tudi v predsedujočih državah Evropske unije. Tako je predsedujoča Nemčija na vrhu G8 uspela zainteresirati za ukrepanje celo trdovratne Združene države Amerike ter nekatere države s hitro rastočo ekonomijo. V množici pripravljenih scenarijev ukrepanja zavzema pomembno mesto izobraževanje in osveščanje prebivalstva. Izobraževanje se prične že zelo zgodaj pri otrocih. Tako je v Španiji ogled filma Neprijetna resnica in razprava o njem del predmetnika v osnovni šoli. Vedno bolj se v osveščanje javnosti vključujejo mediji v obliki kratkih, nekajminutnih sporočil, pa vse do tematskih oddaj in člankov v tisku. Tako smo zadnje dni lahko zasledili novo internetno stran, kjer se lahko na nekaj sekund obnavlja stanje prebivalstva v svetu ter ocenjena rast emisij ogljikovega dioksida. Če pa klikneš na posamezno državo, ti pa da podatke za posamezno državo. [[Opozorilni znak za konec.]] Tako smo lahko izvedeli za Slovenijo, koliko onesnažujemo. In postavlja se vprašanje: Kako seznaniti in animirati prebivalce za varčevanje z energijo ter posledično znižanje emisij ogljikovega dioksida? Nekaj rešitev je sila preprostih, in sicer, boljša izolacija, energetsko varčne žarnice in energetsko varčni električni aparati, boljša prometna ureditev. [[Opozorilni znak za konec.]] Zato sprašujem: Kakšen je program osveščanja slovenske javnosti preko medijev? Kako to poteka v naših šolah ter ali je možno posnemati španski zgled in na vsaki osnovni in srednji šoli prikazati omenjen film, opraviti razpravo? [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Hvala gospodu Ziherlu za to vprašanje. Ker se je kolega dr. Zver opravičil, bom imel nekoliko več časa in bom z veseljem odgovoril na vprašanja, ki so bila zastavljena. Še posebej z vidika vloge izobraževanja in ozaveščanja v soočenju s podnebnimi spremembami. Dovolite mi, da uvodoma povem, da se resor, ki ga vodim, že kar dobro desetletje ukvarja tudi s problematiko podnebnih sprememb in si sistematično prizadeva, da bi se dvignila ozaveščenost slovenskega prebivalstva o tem. Marsikaj je bilo na to temo že narejenega, od številnih delavnic, posvetovanj, informativnih sestankov, sestavkov v tiskanih medijih in tako naprej. Še posebej bi rad bil konkreten, glede vašega vprašanja, glede šolske dimenzije tega vprašanja. Pomembna je ta informacija. V sodelovanju z Ministrstvom za šolstvo načrtujemo pri ozaveščanju učencev v osnovnih in srednjih šolah, da se sprejme vključitev podnebnih sprememb v učne programe za osnovne šole. To se dogaja in je tik pred tem, da bo ta postopek zaključen. Glede vašega vprašanja, ki je vezan na okoljsko problematiko in v povezavi s šolami, bi vam rad še posebej predstavil uspešen projekt gibanja ali programa eko šole kot načina življenja. Trenutno poteka v 306-tih vzgojno-izobraževalnih inštitucijah v Republiki Sloveniji. Današnji otroci v vrtcih, učenci v osnovnih šolah in pa dijaki v srednjih šolah bodo torej dobivali pomembne informacije glede trajnostnega razvoja oziroma z vidika varovanja okolja. Predvsem je dokazano s psihološkega, vzgojnega, sociološkega in drugih vidikov, da imajo otroci in mladi zelo pomemben vpliv na obnašanje odraslih oziroma svojih staršev, da potem oni s svojim zgledom spreminjajo vzorce ravnanja. Take programe tudi na našem ministrstvu podpiramo. Na vaše konkretno vprašanje glede podpore predvajanju znanega filma Ala Gora lahko povem, da smo v Sloveniji posebej finančno podprli predavanja in tudi ogled film Neprijetna resnica. Po podatkih, ki smo jih pridobili, si je kar dobršen del slovenske šolske populacije ta film že ogledal. Ampak je še priložnost, da ga tudi ostala populacija vidi. Dobro sodelujemo tudi z nevladnimi organizacijami. Če omenim, na tem področju so zelo aktivni Umanotera, Slovenska fundacija za trajnostni razvoj, in pa slovenski e-forum, Društvo za energetsko ekonomiko in ekologijo. Skupaj z njimi smo pripravili in še pripravljamo številne delavnice, ki odpirajo proces priprave izhodišč za podnebno strategijo Slovenije za obdobje po izteku prvega kjotskega obdobja. Na teh delavnicah se želi skozi moderiran proces izpostaviti poglede različnih deležnikov o boju proti spreminjanju podnebja v prihodnje. Delo pa zastavljamo v tri smeri: preprečevanje, prilagajanje in iskanje rešitev izven okvirjev. Za učitelje in ravnatelje pa se izvajajo delavnice s podporo Ministrstva za okolje in prostor in nekaterih, kot rečeno, nevladnih organizacij. Prav tako smo bili v zadnjih letih tudi aktivni na področju informiranja. Zelo odmevna je bila publikacija Vzemite manj, imejte več, leta 2005 je bila prvič izdana, in ko je pošla, smo jo v prejšnjem mesecu ponovno izdali. Prav tako v sodelovanju z veleposlaništvom Velike Britanije v Sloveniji in British Councilom sodelujemo v pobudi Slovenija znižuje CO2. Aktivnosti v okviru te pobude so predvsem namenjene ozaveščanju tistih, ki odločajo - v tem primeru tudi najvišji vladnih struktur. Marsikateri dogodek v lanskem letu se je že zgodil, letos se to nadaljuje. Lani decembra smo tudi izdali informativno knjižnico z naslovom Imate moč, pokažite še modrost. Prav pred kratkim pa smo skupaj z Ministrstvom za zdravje v okviru Tedne kemijske varnosti z Uradom za kemikalije izdali svežo, obnovljeno publikacijo Vzemite manj, imejte več. Zahvaljujem se vam za vaše vprašanje in tudi vašo skupino Globe vabim, da skupaj z vami in vašimi poslanskimi kolegi nadaljujemo dolgo soočenje, ki je pred nami, s klimatskimi spremembami. Hvala.
Hvala. Gospod Samo Bevk bo postavil poslansko vprašanje ministru za promet ter ministru za okolje in prostor. Oba gospoda sta prisotna.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Februarja letos smo izvedeli, da v Nacionalnem strateškem referenčnem okvirju za obdobje 2007-2013 in Operativnem programu razvoja okoljske prometne infrastrukture ni vključen idrijsko-logaški krak četrte razvojne osi oziroma cestne povezave, ki ji popularno rečemo Keltika. Zaradi tega sem konec marca ministroma, ki sta zadolžena za razvojne projekte v državi, dr. Ivanu Žagarju in dr. Žigi Turku, postavil poslansko vprašanje, na katero pa nisem dobil zadovoljivega odgovora. Med tem časom sva s poslanskim kolegom Stanislavom Brenčičem dala pobudo županoma Logatca in Idrije za poseben sestanek z najvišjimi predstavniki ministrstev za promet in okolje. Tak sestanek smo potem v Hotedršici realizirali v začetku aprila. Žal sta bila takrat iz opravičljivih razlogov odsotna oba ministra, mag. Janez Božič in dr. Janez Podobnik. Sestanek je bil zelo koristen. Takrat smo sklenili tudi idrijsko-logaško zavezništvo za celovito obravnavo četrte razvojne osi. Na srečanju predstavnikov idrijske in logaške občine ter ministrstev za promet ter okolje in prostor smo se dogovorili za vrsto aktivnosti pri uvrščanju idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi v Resoluciji o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007 do 2023 ter v Nacionalni strateški referenčni okvir za obdobje 2007 do 2013. Zato me zanima: Kako potekajo aktivnosti na obeh ministrstvih dva meseca in pol po srečanju v Hotedršici v zvezi z idrijskim in logaškim krakom četrte razvojne osi? Poleg tega pa me zanima: Kako poteka umeščanje celotne četrte razvojne osi v prostor? Ministroma gospodu Božiču in gospodu Podobniku se že vnaprej zahvaljujem za njuna odgovora. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci dober dan! Kot je bilo že večkrat povedano, so v Resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007-2023 prednostno vključeni nekateri veliki osrednji projekti s področja prometne infrastrukture, ki so tudi sestavni del operativnega programa razvoja okoljske in prometne infrastrukture za obdobje 2007-2013. Z oziroma na omejena sredstva, okoli 200 mio evrov, ki so na razpolago Ministrstvu za promet iz naslova Evropskega sklada za regionalni razvoj, so bile v operativni program prednostno vključene problematične in finančno najbolj podhranjene cestne povezave. To pa seveda še ne pomeni, da so se posodobitve na vseh ostalih cestnih povezavah ustavile. Prednostni ukrepi na področju cest so ali še bodo vključeni v druge izvedbene in strateške dokumente, to je Proračun Republike Slovenije z Načrtom razvojnih programov in nacionalni program razvoja in vzdrževanja državnih cest. Menimo, da cestna povezava Želin - Idrija - Logatec ni najbolj zapostavljena, saj se ukrepi za njeno posodobitev in odpravo ozkih grl kontinuirano izvajajo leto za letom v okviru razpoložljivih proračunskih sredstev in na podlagi pripravljene dokumentacije. Dodatno bo k razbremenitvi ceste od Želina do Logatca pripomogla tudi posodobitev cestne povezave od Želina do Škofje Loke, saj se bo skupaj z ureditvijo prehoda pod Kladjem izboljšala tudi dostopnost za regionalno središče Idrijo. Z izgradnjo predora se odpre severni koridor, ki izboljšuje navezanost Idrije proti Gorenjski in naprej proti Avstriji oziroma na deseti koridor ter na Letališče Brnik. Ker je Resolucija o nacionalnih razvojnih projektih dolgoročen in živ dokument, se bo njegova vsebina skozi čas prav gotovo tudi spreminjala in dopolnjevala. Spremembe se bodo pripravile na podlagi rekapitulacije poročanja o izvajanju projektov in oceni izvedljivosti projektov, ki so že vključeni v resolucijo, na podlagi ocene novih projektnih predlogov ter skladno s proračunskimi zmožnostmi. Torej bo v okviru predloga novele resolucije možno izvesti tudi eventualne spremembe ali dopolnitve obsegov, ki bodo opravičevali cilje. Zato bo Ministrstvo za promet na podlagi pobude občin Idrija in Logatec na Službo Vlade Republike Slovenije za razvoj predložilo predlog, da se projekt modernizacije državnega cestnega omrežja na prioritetnih razvojnih oseh dopolni še s projektom posodobitve idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi. Še par besed o umeščanju četrte razvojne osi v prostor. Ker gre za posodobitev obstoječe cestne povezave, se v prostor umeščajo tisti ukrepi, za katere ta postopek poteka skladno s predpisi, ki urejajo posege v prostor. V primeru cestnih povezav na četrti razvojni osi so to obvoznice ter nova navezava med Cerknim in Hotavljami. Tako je obvoznica Škofja Loka že pripravljena za gradnjo, v teku so umeščanja v prostor obvoznice Gorenja vas in nova cestna povezava od Cerknega do Hotavelj, za še tri obvoznice, Godovič, Hotedršica in Spodnja Idrija, pa se pripravljajo študije variant. Toliko v mojem delu odgovora, in še minister Podobnik. Prosim.
Izvolite, gospod Podobnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolega Božič je večino stvari že povedal. Kot je poslanec Bevk že povedal, so bili objektivni razlogi, da z ministrom nisva bila na tem znanem srečanju, kjer se je vzpostavilo idrijsko-logaško zavezništvo glede idrijsko-logaškega kraka četrte razvojne osi. Ne nazadnje, če pogledamo strategijo prostorskega razvoja Republike Slovenije je iz nje evidentno razvidno, da je to resnično krak Y, to je dodatna potrditev in podobno, kot je povedal mag. Božič, tudi Ministrstvo za okolje in prostor podpira pobudo županov in ostalih, torej občine Idrija in Logatca, da se idrijsko-logaški krak četrte razvojne osi dopolni in se ga na jesenski oceni in po eventualnih dopolnitvah umesti v resolucijo. To je naša podpora in bomo takšno stališče tudi zagovarjali v okviru vladne procedure. Lahko dam še nekoliko bolj detajlen podatek kaj se dogaja na četrti sicer razvojni osi glede prostorskih postopkov, še posebej glede povezave Posočja z osrednjo Slovenijo, to je ta krak. Lahko povem, da smo v fazi izdelav primerjalnih študij variant s predlogom najustreznejše variante. Pred enim tednom so bili župani občin, kjer ta krat, ta varianta poteka, seznanjeni z naborom variant za nadaljnje vrednotenje in tudi medsebojno primerjavo med njimi. Letos jeseni pa želimo že sprejeti optimalno varianto in nato na njej nadaljevati s prostorsko umestitvijo v prostor. Eno ključnih vprašanj je tudi; kje bo sam predor. Hvala lepa.
Hvala. Želite dopolnitev? Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Ponovno. Odgovora ministra Božiča in ministra Podobnika sem razumel kot to, da bo jeseni popravljena napaka, ki jo je storila Vlada lansko leto, ko ni uvrstila tega dela četrte osi v svoje razvojne dokumente; se pravi, najprej v Resolucijo o razvojnih načrtih države za obdobje do leta 2023. Prav tako pa razumem, da bi bilo oziroma pa to ni bilo tako eksplicitno povedano, da je potrebno to cesto oziroma ta razvojni načrt uvrstiti tudi v Nacionalni strateški referenčni okvir za obdboje 2007 in 2013, kajti to je pogoj za to, da bo lahko na tej cesti prišlo tudi do sofinanciranja iz evropskih skladov. Mislim, da je bilo to nekoč že obljubljeno, posebej ob obisku vladne delegacije, ko hodi po terenu, in sicer lanskega marca, ko so bili na obisku v Idriji, in potem ko je potekel zaključni razgovor v Novi Gorici. Zato bi prosil še dopolnitev glede tega, kaj je z Nacionalnim strateškim referenčnim okvirom in s temi operativnimi programi. Poleg tega me pa zanima: Kako se pri umeščanju v prostor pri četrti razvojni osi, tisti gorenjski del ipsilona, obravnava tri variante predorov - če prav vem, pri Novakih, pod Kladjem ali pa nekaj kilometrov pred Spodnjo Idrijo, kar je pred kratkim predlagal župan Gorenje vasi? Vem, da ta stvar še ni dokončno izdelana, vendar [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]Hvala lepa.
Hvala. Gospod Podobnik, izvolite.
Na kratko bi odgovoril na zadnji del dodatnega vprašanja poslanca gospoda Bevka. Podobno, kot velja za druge postopke umestitev novih ali pa sicer cestnih tras v prostor, bi prosil za razumevanje, da sedaj, ko smo v izdelavi primerjalnih študij variant, in kot tudi predlagamo najustreznejšo varianto, seveda ob tem, da jih vrednotimo med seboj in jih primerjamo z okoljskega, finančnega, prometno-tehničnega, regionalnega, razvojnega vidika, nam daste vsaj še nekaj tednov, da bomo na vsa ta vprašanja odgovorili in nato seveda ponovno potem povabili pristojne, najprej župane, jih seznanili s temi našimi rezultati in nato predlagali najoptimalnejšo varianto. Ko bo ta izbrana, se pa prične tudi javna razprava in gremo po novem zakonu o prostorskem načrtovanju jo umeščati v prostor. Res je, pojavlja se že nova ideja, to govori o tem, kako pomembne so te strateške odločitve, kadar takšno cesto v smislu tudi predora umeščaš v prostor, zato bomo tukaj dobro premislili in upam, da se bomo res tudi dobro odločili. Glede prvega dela vašega vprašanja, vem, da bodo prostorski načrti za vse obvoznice, ki so bile omenjene, narejeni. To so obvoznice v Godoviču, Spodnji Idriji, Hotedršici. Morda me potem lahko dopolni še kolega Božič.
Hvala. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej, jaz sem v bistvu v mojem odgovoru že dal na ponovljeno vprašanje odgovor. Dejstvo je to, da gre za velika vlaganja v vse te razvojne osi v Sloveniji v tem referenčnem okviru, do leta 2013 je 200 milijonov evrov predvidenih za nove prometne osi in dejstvo je to, da denarja manjka. Povedal sem tudi to, da ne glede na to, mi to navezavo na Idrijo ves čas moderniziramo na obstoječi cesti in vlagamo velike denarje. Jaz danes ne bom tukaj zdaj šel s podatki ven, ampak dobro veste v proračunih, koliko sredstev gre za ta namen. Zagotovo ne gre za napako za ta krak, ki ni bil uvrščen, dobro veste, da gre za referenčne navezave in mi bomo to študijo, ki je bila narejena v prvem koraku, ves čas dopolnjevati. Ne nazadnje gre tudi za spremembe in dopolnitve vseh potekov tras tudi v drugih razvojnih osi: tretje, 3A in še nekatere druge. Toliko.
Hvala gospodu Božiču. Gospod Gulič, ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo ni, boste kljub temu postavili vprašanje? Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Cenjene kolegice in kolegi! Spoštovani gospodje ministri! Malo sem počakal, ker sem mislil, da bo še kakšen aplavz, pač sem si naivno predstavljal, da si cela Vlada zasluži najeti aplavz ne samo predsednik Vlade - no, pač ni tako. Moje vprašanje gospodu ministru dr. Juretu Zupanu je vezano na to, kar se dogaja v zvezi z Osnutkom zakona o visokem šolstvu in raziskovalni dejavnosti. Namreč, gospod minister doslej ni opravil potrebnih pogovorov s partnerji, ki jih zakon neposredno zahteva, tudi s študenti ne. Seveda vse te zadeve so imele vendarle tudi vzroke. Najprej o vzrokih. Študentje in drugi partnerji prav gotovo hočejo imeti pogovore, saj gre za vitalno zadevo in tudi v interesu širše slovenske javnosti je, da se to opravi. Namreč, naj spomnimo, da takrat, ko je opravljal pogovore o strateškem dokumentu, se pravi o Resoluciji o visokem šolstvu, predlaganih popravkov s strani Študentske organizacije Slovenije, bilo jih je za 15 strani, v glavnem ni upošteval oziroma samo dve točki od teh 15-ih strani. Zaradi te slabe izkušnje so študentje ubrali normalno pot, in sicer so pripravili avtonomno tribuno na Filozofski fakulteti, pripravili izjavo in jo gospodu ministru želeli predati. Tam so opozarjali na problematiko visokega šolstva in načrtovane reforme, vendar jih ni sprejel. Pa so se, ker pač Mohamed ni bil pri gori, sami odpravili do Mohameda in izjavo na ministrstvu prebrali, nalepili nekaj letakov v preddverju, potem pa ministrstvo zapustili. Nekaj kilometrov oziroma kilometer ali nekaj več od ministrstva jih je ustavila policija, legitimirala in opravljala ta postopek približno eno uro, zato so zamudili okroglo mizo na FDV. Vsi so dobili kasneje obvestilo o prekršku, in sicer, "ker so lepili plakate s protivladno vsebino". Torej, vprašanje gospodu ministru je: Kako si predstavlja dialog s študenti ob sprejemanju zakonodaje? Pa tudi dodatno, dopolnilno vprašanje mu lahko dam: Ali bo v medresorskem usklajevanju zahteval, da se retrogardira verbalni delikt? Hvala lepa.
Hvala. Na vaše vprašanje bo minister odgovoril pisno, razen če želite, da odgovori ustno. Želite, da odgovori ustno? V redu, potem bo na naslednji seji odgovoril na vaše vprašanje. Gospa Maria Pozsonec bo postavila poslansko vprašanje ministru za finance. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim kolegicam in kolegom, gospodom ministrom in ministrici! Ministru za finance dr. Andreju Bajuku postavljam naslednje vprašanje. Javnost je zelo razburil nov obrazec Davčne uprave Republike Slovenije, ki so ga lastniki parcel vinogradov prejeli po pošti. Na podlagi prijave tega obrazca se jim bo v skladu z drugim odstavkom 71. člena Zakona o dohodnini pri določitvi davčne osnove od potencialnih tržnih dohodkov od pridelave vina upošteval katastrski dohodek vinograda, katerega pridelek se porabi za pridelavo vina, povečan za dvakrat. Katastrski dohodek lastnikov vinogradov se bo za te parcele tako povečal za 200%. V tem primeru so ponovno kratko potegnili tisti z najnižjimi dohodki, saj jim povečanje katastrskega dohodka, iz katerega v resnici nimajo prihodka, saj vino pridelajo za lastno porabo, ne zaradi tega, ker bi radi vse sami popili, ampak ker enostavno nimajo možnosti prodati, neposredno vpliva na upravičenost do uveljavljanja socialnih pravic, na primer, varstvenega dodatka, otroškega dodatka, štipendije, socialne pomoči. Zato sprašujem ministra: Iz katerih razlogov je bil tako povišan katastrski dohodek pri vinogradih? Hvala za odgovor.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa in hvala lepa za to vprašanje. Rad bi opozoril, da s spremembami davčne zakonodaje, ki je sicer bila sprejeta sredi leta 2004, se je z letom 2005 za namene dohodnine začel dohodek od prodaje vina obravnavati kot dohodek od dejavnosti in ugotavljati na podlagi dejanskih kazalcev dohodka; torej, kot razlika med dejanskimi prihodki in odhodki ali kot razlika med dejanskimi prihodki ali normiranimi odhodki. Ti so bili za kmetijsko dejavnost določeni na ravni 70% od prihodkov. Ker se je pokazalo, da vodenje evidenc o prihodkih in stroških večjemu številu zavezancem predstavlja težavo, je bila z letom 2006 vinarjem za potrebe dohodnine dana tudi možnost, da za prodano vino ugotovijo dohodek tako, da katastrski dohodek vinograda, katerega pridelek se je porabil za pridelavo takega vina, povečajo za dvakrat. Faktor povečanja je bil ugotovljen na podlagi kalkulacij kmetijsko-svetovalne službe, ki kažejo, da je lahko dohodek od prodaje vina od 2,8 krat, pa celo do 10-krat višji od dohodka, doseženega skozi prodajo grozdja. Z novim Zakonom o dohodnini, ki je začel veljati 1.1.2007, pa se je na zahtevo zavezancev proizvodnja vina vključila v sistem dohodnine kot osnovna kmetijska dejavnost. To pa pomeni, da zanjo ni več potrebno spremljati obsega dejanske prodaje, pač pa se ta obdavčuje na enak način kot druga osnovna kmetijska dejavnost. Ta je obdavčena na podlagi katastrskega dohodka ki se kot pavšalna ocena potencialnega dohodka, glede na evidentirano katastrsko kulturo in kakovost zemljišča pripiše zavezancem za dohodnino, ki imajo pravico uporabljati zemljišča. Takšen način je bil torej sprejet na podlagi predlogov pridelovalcev vina, ki so predlagali pavšalno obdavčitev. Tako morajo po novem vsi zavezanci, ki pridelujejo vino, prijaviti vinograde, v katerih se pridelek porabi za lastno proizvodnjo vina, in to ne glede na to, ali vino prodajajo ali ga porabijo sami. Kot dohodek od pridelave vina pa se upošteva katastrski dohodek vinograda, povečan s količnikom, ugotovljenim na podlagi kalkulacij kmetijske svetovalne službe. Tak pristop pomeni sistemsko ureditev obdavčitve osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti, ki vsa sloni na pavšalni oceni potencialnih dohodkov. Vsem zavezancem za dohodnino od katastrskega dohodka pa je dana možnost - in to je zelo pomembno, vsi imajo možnost -, da preidejo v sistem ugotavljanja davčne osnove na podlagi dejanskih prihodkov in stroškov ali dejanskih prihodkov in priznanih normiranih stroškov. Tako imajo možnost, da plačujejo dohodnino glede na dejanski obseg prodaje svojih pridelkov. Na podlagi Zakona o dohodnini, ki se uporablja od 1.1.2007, lahko pridelovalci vina izberejo najugodnejšo različico obdavčitve. Takšen način obdavčitve je bil predlagan na podlagi strokovnih predlogov proizvajalcev vina, količnik pa je bil določen na podlagi podatkov kmetijske svetovalne službe. Upam, da sem razjasnil. Hvala lepa.
Hvala lepa za odgovor. Gospod minister, ste bili res temeljiti in tudi detajlno ste mi razložili. Ampak menim, da to ni bila želja teh malih vinogradnikov. Ne, ne.
Gospod minister, želite odgovoriti?
Samo lahko gospe poslanki zagotovim, da to je bil predlog in amandma, ki je bil vložen med razpravo samo te zakonodaje, in da je predlog prišel ravno s strani zasebnega sektorja, predstavnikov teh organizacij vinogradnikov. Hvala.
Hvala. Gospod Alojz Posedel bo postavil poslansko vprašanje ministru za gospodarstvo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani gospod minister. Moje vprašanje je zelo kratko, je pa povezano s stvarmi, ki jih poslušamo, beremo in ki smo jih danes tudi slušali iz ust predsednika Vlade. In mene zanima, spoštovani gospod minister: Ali menite, da bi vi kot minister, pristojen za gospodarstvo, ali z Vlado skupaj morali imeti večji neposreden vpliv na postopke privatizacije gospodarskih družb, ki so v večinski ali delni državni lasti oziroma na prodajo državnih deležev v gospodarskih družbah, ki jih prodajata oba paradržavna sklada, to sta KAD in SOD? Hvala.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani poslanec, za to vprašanje. Pravzaprav sem ga zelo vesel. Namreč, iz tega poslanskega vprašanja jasno izhaja, da Ministrstvo za gospodarstvo kakor tudi Vlada Republike Slovenije ni neposredno vpeto ali nima neposrednega vpliva na prodajo deležev v gospodarskih družbah oziroma na umik države iz gospodarstva, in mislim, da je to prav. In iz tega vašega vprašanje je pravzaprav tudi odgovor vsem tistim, ki so tukaj danes očitali Vladi in posameznim ministrom, celo predsedniku Vlade, da se gremo neke pristranske privatizacije. Namreč, po zakonodaji in po pravilih delovanja kapitalske in odškodninske družbe so privatizacijski postopki in tudi priprave posameznih programov v rokah strokovnih komisij, ki sledijo pri prodaji več ciljev. Prav gotovo je maksimiranje kupnine pomemben cilj. Po moji oceni kot ministra za gospodarstvo je pa zelo pomemben cilj vsake privatizacije nadaljnji razvoj gospodarske družbe, iz katere se država umika. Namreč, kako dobiti za posamezno družbo takšnega novega lastnika, ki bo odgovoren tako do podjetja, do zaposlenih, do okolja, do lokalne skupnosti. Torej, slediti širši cilj in ne samo volji ekonomskega interesa, ki je lahko včasih tudi zelo krut. Podobno, na primer, smo sledili privatizaciji Slovenske industrije jekla, kjer je bil seveda poleg maksimiranja kupnine izjemno pomembno vprašanje tudi nadaljnji razvoj železarstva. To so presojali strokovnjaki za to področje in tudi nadaljnji razvoj delovnih mest, posodobitev tehnologije, okoljska vprašanja, skratka cela vrsta povezanih problemov. Ne nazadnje smo pri Slovenski industriji jekla sledili tudi pomembni družbeni odgovornosti tega podjetja do jeseniškega hokeja in podobno. Torej; ne, ne želimo! Odgovor je: ne, ne želimo biti neposredno vpeti in vplivati na postopke privatizacije, kajti mislim, da je to strokovno odgovorno početje strokovnih ekspertov, tako s področja prava, s področja ekonomije, s strokovnega področja, ki ga posamezna družba pokriva - na primer v primeru jeklarstva je to jeklarstvo - in podobno. Zato tudi težko sprejemamo očitke, da je pri določeni privatizaciji prihajalo do kakršnihkoli vpletanj ali neposrednih vplivov Vlade, posameznih ministrov ali funkcionarjev v konkretne posle. Seveda, če bi primerjali tudi število gospodarskih družb, iz katerih se tako KAD, kot SOD, kakor tudi neposredno država umika, bi lahko tudi ugotovili, da je ta umik države v obdobju mandata te Vlade pospešen. Skratka, želimo resno izpolniti svojo zavezo po umiku iz gospodarstva, hkrati pa bi verjetno v določenih primerih nekaterih gospodarskih družb, zlasti nekateri pristranski lobiji, želeli, da je še hitrejši. Kajti, želeli bi v določenem trenutku kupiti neko zadevo, ki pa ne bi bila za državo in davkoplačevalce optimalna. Iz tega naslova želim poudariti, da so privatizacijski koncepti in postopki tudi premišljeni, preudarni, gospodarni. Iz tega naslova povsem zaupamo komisijam, ki jih za vsak poseben konkreten posel in postopek umika tudi imenujem. Kar se tiče KAD-a in SOD-a pa to počneta oba družbi neodvisno in brez neposrednega vpliva Vlade ali kateregakoli resornega ministra.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala za ta odgovor. Popolnoma nič me ni presenetil. To tudi poslušamo in tudi ni nobenega razloga, da vam tudi ne verjamem na besedo. Tako kot lahko verjamem tudi na besedo oziroma na zapisano trditev gospe Andrijane Starina Kosem, ki trdi drugače. Se pravi, da smo v situaciji, ko imamo vašo besedo in imamo njeno zapisano besedo in bo verjetno, potem ko boste razčistili, kaj je na tej in podobnih zadevah res, tudi lažje potem verjetni dobesedno vašemu odgovoru. Verjetno bo k temu pripomoglo, da ne boste samo tarča očitkov, vi in gospod predsednik tudi jutrišnjega glasovanja ob primerih, ki jih je navedel gospod Cvikl, in bo verjetno v razširjeni razpravi možno o vsakem konkretnem primeru - tako Mercatorja, tako Iskraemeca, tako ostalih zadev - to razčistiti in to ugotoviti. Zagotovo neka politična volja ali pritisk obstaja, veliko je primerov, veliko je citatov, mogoče izjava prvega moža KAD-a, gospoda Toplaka, pred sejo nadzornega sveta Abanke, kjer so razreševali dosedanje vodstvo. Dobesedno je citiral: "Vodstvo Abanke razrešujemo zato, ker odločitev o prodaji 44% deleža Abanke Nacionalni finančni družbi ni bila politično verificirana." Lahko gre za kaj drugega, ampak to je njegova izjava. Tako sem prepričan, da ste me z odgovorom zadovoljili v tistem delu, da vam verjamem na besedo, verjamem pa tudi, da ostali, ki trdijo drugače, tudi ne izključno lažejo. Hvala.
Hvala. Želite odgovoriti? Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik! Spoštovani poslanec, jaz sem pred tem parlamentom pred dobrima dvema letoma in pol prisegel, da bom spoštoval pravni red in da bom delovala za blaginjo te države. In beseda, izrečena za to govornico v mikrofon, magnetogram, je trdna in stojim za njo in je podlaga za vašo interpelacijo zoper mene, v kolikor bi se izkazala, da ni točna. In ima verjetno neko težo vizavi nekim pavšalnih očitkom, ki jih lahko preberete iz te ali one izjave nekaterih ljudi, ki so zaradi takšnih in drugačnih razlogov tudi šli po neki svoji drugi poti in so verjetno v nekem odhajanju tudi marsikaj povedali, kar povsem ne drži ali sploh ne drži. In jemati te dve zadeve z istim vatlom in z isto težo, je stvar osebne presoje, ampak meni se zdi, da so različne in imajo različno težo. Torej, jaz vam zatrjujem, da se ne želimo in se tudi ne vmešavamo v strokovna dejanja, zlasti pa ne v občutljiva dejanja, kot je privatizacija. Želimo, da so zadeve korektno izpeljane, želimo, da zadeve tudi dolgoročno razvojno v korist vseh, še najbolj pa gospodarskih družb, zaposleni v njih, okolja in lokalne skupnosti in države. Torej, ko tudi govorimo o privatizacijah, sledimo tudi cilj, da bo ta družba dolgoročno obstala, da bo dajala delovna mesta, da bo dajala ne nazadnje tudi možnost za razvoj tistega konkretnega okolja in jaz bom z veseljem odgovoril na kakršenkoli konkreten, poudarjam konkreten, očitek meni osebno, da sem se vpletal v katerikoli privatizacijski proces, ali da sem želel vplivati na odločitev privatizacije, ali da sem šel celo preko ali pa mimo strokovnega mnenja komisije, ki je bila pooblaščena za takšen postopek. In takrat bom z veseljem branil to, kar sem danes tudi povedal, seveda na podlagi konkretnih podatkov v konkretnem primeru.
Hvala lepa. Proceduralno? Izvolite, prosim.
Prosil bi, glede na to, kar je gospod minister zdaj v drugem delu povedal - in mislim, da sem pravilno razumel, pa tudi ni razlogov, da ne bi verjel -, da je to, kar trdi sam, resnično, in si lahko tudi sam ustvarim mnenje, da je navedba v pismu Andrijane Starina Kosem, da je bil ob odstopu z mesta državne sekretarke pritisk, da odstopi tudi kot predsednica nadzornega sveta, neresnica in da to ne drži, kot še kakšna druga navedba. Zato ponavljam, glede na to, da je kolega Cvikl dal predlog, da se ti konkretni primeri v širši razpravi obrazložijo in pojasnijo, da bomo jutri pri glasovanju o njegovem predlogu imeli to možnost.
Hvala lepa. Tako se bo tudi zgodilo. Naslednja poslansko vprašanje postavlja poslanka Barbara Žgajner Tavš, in sicer ministru za pravosodje. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, verjamem, da veste, da je poleg odvzema življenja, če hočete, v javnosti spolno nasilje nad otroki najbolj zavrženo kaznivo dejanje. Verjamem, da se v tem delu z menoj strinjate. Žrtve spolnih zlorab in dolgotrajnega trpinčenja v otroštvu so specifične žrtve. Poleg vidnih vedenjskih težav, psihičnih motenj takšno osebo v kasnejšem obdobju prizadenejo tudi številne bolezni. Tudi zaradi tega, predvsem pa z vidika spoštovanja človekovega dostojanstva in njegove telesne in duševne nedotakljivosti, bi se morala celotna družba do nasilja, spolnega nasilja, do žrtev, še posebej, ko gre za zlorabe otrok, obnašati v prvi vrsti bolj odgovorno. Pred časom sem na vas, minister, naslovila nekaj poslanskih vprašanj. Konkretno, zadnje poslansko vprašanje v povezavi z uvedbo tako imenovanega registra pedofilov ali pa spolnih prestopnikov, kakor hočete. Še pred tem sva se predlansko leto na vašem ministrstvu pogovarjala o možnostih in potrebi po uvedbi novih rešitev, ki gredo v smeri zagotavljanja večje varnosti potencialnih žrtev, tudi o možnosti uvedbe tako imenovanega registra pedofilov v slovenski pravni sistem. Takrat sem vam posredovala celo primer Velike Britanije; na tem področju je nedvomno zgleden primer dobre prakse, predvsem v skrbi po večji zaščiti otrok pred spolnim zlorabljanjem. Do danes pa se žal, minister, pravim, žal z vaše strani na tem področju ni zgodilo čisto nič - s tremi klicaji poudarjam - čisto nič!!! Vaše stališče v začetku lanskega leta je bilo, da so dosedanje spremembe na področju kazenskega prava, tudi v povezavi z višino kazni v zvezi s kaznivimi dejanji zoper spolno nedotakljivost, ustrezne. To ste dejali. Za primer očitnega pomanjkanja transparentnosti znotraj Vlade Republike Slovenije naj omenim drugo mnenje Vlade, ki je bilo izrečeno ob neki drugi priložnosti. Vlada namreč ugotavlja, da so v Sloveniji kazni za nasilje, spolno nasilje, preblage. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] Minister, dejstvo ostaja, postopki pred sodišči so predolgi, še posebej, ko govorimo o primerih nasilja, spolnega nasilja nad otroki. Tudi postopki s področja družinskega prava se po več let vlečejo na sodišču, konkretno postopek dodelitve otroka. Tudi tožilci opozarjajo na nedopustne razmere v našem sistemu. Potrebujemo specializirana družinska sodišča, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Če pravite, da vi niste pristojni zakonsko urejati pravosodnega sistema - konkretno govorim v povezavi z izvajanjem družinske politike, takšen je bil namreč vaš odgovor - sprašujem: Kdo znotraj vlade je pristojen?
Hvala lepa. Prosim ministra za pravosodje, dr. Lovra Šturma, da odgovori. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Hvala tudi za vprašanje, spoštovana gospa poslanka. Naj najprej odgovorim na vprašanje o oblikovanju družinskih sodišč. Ministrstvo za pravosodje podpira predvsem ustanovitev in delovanje specializiranih družinskih oddelkov znotraj sodišč, ki so pristojna za razsojanje o zadevah, ki se tičejo med drugim tudi nasilja v družini in drugih zadev, za katera pristojna družinska sodišča. Vendar, družinska sodišča poznajo velike države, ki imajo tudi velika sodišča. V Sloveniji ustanovitev posebnih družinskih sodišč ni smiselna, kajti to nalogo prevzamejo nase zelo dobro specializirani oddelki znotraj večjih okrožnih sodišč in temu je Ministrstvo za pravosodje naklonjeno. Seveda je pri manjših sodiščih pač treba iskati rešitve, ki so poznane tudi drugje v evropskih državah s podobno mrežo sodišč in številom sodnikov na teh sodiščih, namreč takšno, da se ukvarja v tem primeru, s temi primeri en sam specializiran sodnik. Glede vprašanj v zvezi, ki ste jih nastavili, glede spremljanja storilcev kaznivih dejanj zoper otroke, sem že večkrat pojasnil, da je možno v evidenco storjenih kaznivih dejanj, ki se vodijo na Ministrstvu za pravosodje, zagotoviti vpoglede in ti vpogledi se že pripravljajo s predvideno spremembo zakona o šolski zakonodaji, kar bo zajelo zelo velik procent vseh teh potencialnih storilcev. Ne smemo pozabiti, da je bil med 270-imi evidentiranimi storilci v zadnjih letih kar dobršen del prav s tega področja in bo s tem to področje tudi pokrito. V pripravi pa je tudi nov kazenski zakonik, kjer bo tudi posebej obravnavano kaznivo dejanje nasilja v družini, ki zdaj ni posebej obravnavano, kajti doslej sodi le v poglavje kaznivih dejanj zoper javni red in mir. Novi kazenski zakonik bo prinesel in posebej obravnaval tudi to specifično kaznivo dejanje.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa, minister, za ta del vašega odgovora. Vseeno bi rada podrobno slišala določene zadeve, pa mi dovolite, ker bom s podvprašanji poskusila od vas dobiti odgovore. Omenili ste, da se pripravljajo spremembe na področju šolske zakonodaje. Sprašujem: Na kakšen način bodo sodniki sodelovali z organi vzgoje in izobraževanja? Omenili ste že nič kolikokrat, pa vam po pravici povem, da sem sita teh odgovorov, omenili ste obstoječo kazensko evidenco. Zdaj ne vem, koga zavajate: celotno slovensko javnost ali hočete zavajati sami sebe. Jaz upam, da veste, na kak način deluje obstoječa kazenska evidenca, da se storilci kaznivih dejanj, ki so v tej splošni kazenski evidenci, po določenem času brišejo, odvisno seveda od kaznivega dejanja, ki so ga storili, in seveda od tistih bonitet, ki jim pritičejo. Tako so lahko dejansko v kazenski evidenci zgolj in samo nekaj mesecev in se po že zelo kratkem času zaposlijo na področju vzgoje in izobraževanja. Minister, to je praksa. Po drugi strani minister, sprašujem vas: prejšnji teden ste v medijih napovedali korenito prenovo kazenskih evidenc. Ali je mogoče pričakovati, da boste takrat, ko bo področje kazenskih evidenc odprto, našli posluh za posebno evidenco oziroma register spolnih [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]prestopnikov? Številne evropske države to posebno evidenco poznajo - in naj vas spomnim, tudi konvencija Sveta Evrope iz leta 1959 govori, da ima država lahko tudi več kazenskih evidenc; torej tudi posebne kazenske evidence. Jaz sem naročila obširno raziskovalno nalogo o tem področju in vam bom naštela: Hrvaška, Velika Britanija, Irska, Finska, Danska - samo nekaj evropskih držav, da ne omenja Združenih držav Amerike, Kanade, Avstralije. Vse te države [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]imajo posebne evidence. Slovenija se tega brani. Ne razumem, zakaj. Odgovorite mi, prosim, tudi: Kakšna bo vaša vloga pri pripravi tako imenovanega družinskega zakonika, zakona o preprečevanju nasilja v družini? In ne nazadnje: Kakšna je [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Minister, prosim, za dopolnilni odgovor. Izvolite.
Hvala tudi za to dodatno vprašanje, ki mi omogoča še natančneje pojasniti situacijo, o kateri govorimo. Družinski zakonik seveda ni v pristojnosti Ministrstva za pravosodje. Strokovnjaki Ministrstva za pravosodje sodelujejo pri pripravi zakonodaje na tem področje, ki pa sodi v resor Ministrstva za delo in družino. Tako da to, kot rečeno, ni v pristojnosti Ministrstva za pravosodje. Posebna evidenca, o kateri govorite, zoper storilce teh kaznivih dejanj avtomatsko na nek način že obstoja v obstoječi kazenski evidenci, kajti vsa ta kazniva dejanja so pač storjena zoper določeni člen kazenskega zakonika. In tista dejanja, ki se vežejo na določen člen kazenskega zakonika, dejansko pomenijo že evidenco, ki jo vi želite, ki je. Je samo v okviru širše kazenske evidence je. Te podatke je pač možno zbrati in to računalniško gledano ni noben problem. Se pravi, da posebna evidenca v tem pogledu ni potrebna, kajti podatki so možni in dosegljivi že sedaj. In seveda tudi ni res, da se zbrišejo po nekaj mesecih. To pa ni res. Podatki so toliko časa v kazenski evidenci, da zanesljivo lahko onemogočajo ponovno hitro zaposlovanje v šolah ali vzgojnih ustanovah. In še na vprašanje, kaj bodo sodniki delali v tem primeru. V predlogu novega zakona, ki ga spet ne pripravlja Ministrstvo za pravosodje, ampak Ministrstvo za šolstvo, se predvideva, da sodniki obvestijo o vsaki pravnomočni sodbi šolo, kjer je taka oseba zaposlena.
Hvala lepa. Proceduralno, poslanka Barbara Žgajner Tavš, izvolite.
Hvala lepa. No, tudi tokrat, minister, ste me razočarali. Moram reči, da niti nisem pričakovala drugačnega odziva z vaše strani, zato mi dovolite, spoštovane kolegice in kolegi, da tudi sama uporabim možnost, ki mi jo daje drugi odstavek 246. člena Poslovnika Državnega zbora. Namreč, vaši odgovori, minister, gredo ponavadi v smeri ali citiranja obstoječih zakonov, naša opozorila namerno prezrete, ali pa prelaganja odgovornosti na druge institucije ali ostala ministrstva. Jaz sem samo v začetku mandata ničkolikokrat slišala s strani predsednika Vlade ali pa celotne vlade, da Vlada dela transparentno na vseh področjih, da ministrstva med seboj sodelujejo. Ne nazadnje minister, jaz sem vam na začetku povedala, da gre, ko govorimo o spolnem ali pa nasilju nad otroki, za eno izmed najbolj zavrženih kaznivih dejanj v naši državi ali pa v družbi nasploh. In teh vprašanj ali postopkov bi se morala Vlada, ki ima izvršilno moč, lotiti z vso odgovornostjo, to pa je z medsebojnim sodelovanjem. Veste, če družinski zakonik, ki ga pripravljajo na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, govori tudi o vlogi sodišč, potem je vaša dolžnost, minister, da veste in da sodelujete pri pripravi tega zakona. Da veste, kakšna bo odgovornost sodnikov v tako pomembnih zadevah! Ne nazadnje minister, vi ste danes na tem mestu trdili, pa vam bom prihodnjič s konkretnimi primeri dokazala, da zavajate ali ne poznate področja. Pa bi bili bolje, da bi bili tiho, kajti obstoječe kazenske evidence dejansko dopuščajo, da se oseba, ki je bila pravnomočno obsojena za katerokoli kaznivo dejanje in je vpisana v kazensko evidenco, dejansko lahko iz te evidence briše po enem mesecu. In da tudi policisti nimajo vpogleda v te splošne kazenske evidence. Minister, nočete prevzeti del odgovornosti! Jaz sem vam naštela nekaj evropskih držav, ki so pristopile k tem projektu, tukaj imam čisto svežo raziskovalno nalogo, ki sem jo naročila. Ampak konkretnih odgovorov minister nimate, tudi analiz si, bom rekla, v dveh letih, odkar sem bila prvič pri vas s to idejo ali pa prošnjo, da prosim, pomagajte - konkretnih analiz niste pripravili. Žalostno, vendar resnično, minister. Tudi zato, spoštovane kolegice in kolegi, vas prosim, da ko bomo jutri odločali o širši razpravi, o odgovoru ministra, ki je, bom rekla zavajajoč in ki vsebuje predvsem velik del prelaganja odgovornosti na druge, da podprete moj proceduralni predlog.
Hvala lepa. Kolega Sok, dovolite da sejo vodim jaz. V kolikor imate željo po postavljanju poslanskega vprašanja, veste, da to določa poslovnik, se prijavite v skladu z določbami poslovnika. Vmes pa vas prosim, da ne motite seje. Nadaljujemo s seznamom prijavljenih. Besedo ima poslanec Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospa ministrica, gospodje ministri, spoštovani minister za finance, dr. Bajuk! Izteka se prva polovica leta, odkar je Slovenija prevzela evro. Za prvo analizo učinkov je to dovolj dolgo opazovano obdobje. Prevzem skupne evropske valute je v Sloveniji pomembno znižal inflacijo in obrestne mere, kar je pozitivno vplivalo na podjetniški sektor in pocenilo zadolževanje prebivalstva ter povečalo dostopnost do posojil. Z uvedbo evra so odpravljena nihanja deviznega tečaja med državami članicami, ki so uvedle evro, ter s tem povezanih tveganj in stroškov. Poleg tega so odpravljeni tudi različni transakcijski stroški, povezani z menjavo valut oziroma z upravljanjem različnih valut. Vlada in Državni zbor Republike Slovenije sta v letu 2006 uspešno izvedla davčno reformo, ki je prinesla podjetjem postopno zmanjševanje davčnih obremenitev, predvsem s postopno odpravo davkov na izplačane plače, znižane stopnje davka na dobiček s 25% na 23% v letu 2007, postopno do 20% v letu 2010, in uvajanjem olajšav za raziskave in razvoj ter dodatnih regijskih olajšav. Z izvedeno davčno reformo se je znižala davčna obremenitev tako državljanov kot gospodarstva. Delež davčnih prihodkov v skupni javnofinančnih prihodkih se bo glede na realizacijo leta 2006 v letu 2007 znižal, po oceni, za 1,7% bruto domačega proizvoda, v letu 2008 pa bo nižji za nadaljnjih 0,5% bruto domačega proizvoda. Bruto domači proizvod se je v prvem četrtletju 2007 realno povečal za 7,2%. Gospodarska rast je tako v začetku letošnjega leta še višja kot v letu 2006 predvsem zaradi ponovno krepitve rasti menjave blaga in storitev s tujino, rast izvoza je bila kar 13,6% in nadaljevanja visoke rasti bruto investicij v osnovna sredstva. Spoštovani gospod minister! Kako komentirate visoko rast bruto domačega proizvoda v prvem četrtletju, se pravi prvih treh mesecih, tudi glede na zadnje podatke Statističnega urada, da je kazalnik gospodarske klime v aprilu 2007 znova dosegel najvišjo vrednost? Ali mislite, da gre za zgolj trenutno in slučajno gospodarsko pregretost ali za naravno gospodarsko rast? Za vaše odgovore se v naprej najlepše zahvaljujem.
Hvala lepa. Prosim ministra dr. Andreja Bajuka za odgovor. Izvolite.
Hvala lepa za vaše vprašanje. Dejstvo je, da je že predsednik Vlade na tej seji v veliki meri odgovarjal na podobno vprašanje. Rad bi samo dodal ali pa morda poudaril, da gre tu dejansko za neko gospodarsko rast, ki je v taki višini Slovenija ni poznala. Enkrat samkrat smo imeli v nekem četrtletju malo večjo gospodarsko rast, in to je bilo takrat povezano z dejstvom, da se je uvajal DDV, in vsi smo vedeli, da je bila to pač enodnevna lastovka, da je bilo dejansko samo takrat, ker je domače povpraševanje močno dvignilo celotno gospodarsko rast. Mislim, da je najbolj pomembno, kar se teh podatkov tiče, čeprav so to podatki prve ocene, ki jo je napravil Statistični urad Republike Slovenije, kar se tiče gospodarske rasti v letu 2007, pa tudi dokončno za leto 2006 bomo imeli na razpolago šele tam nekje sredi meseca septembra. A vendar je pomembno to, da se gospodarska rast v Sloveniji dejansko krepi, ne pa da se znižuje, da ni nikakršnih znakov, da bi že dosegli nek takšen nivo, da ne bi lahko pričakovali še boljših rezultatov kot do sedaj. In druga stvar, ki je zelo pomembna, pa je, da je na zdravih temeljih. Tu je pa zelo pomembno, da imamo vedno pred očmi, da je glavni vir tega ravno zunanje povpraševanje, in sicer tudi možnost, da je slovensko gospodarstvo temu povečanemu zunanjemu povpraševanju lahko odgovorilo - in dejansko tudi povečuje in dobiva večja naročila iz meseca v mesec - ter da so se investicije v osnovna sredstva močno povečale. Res je, da so se povečale tudi v gradbeništvu, a vendar to še zdaleč ni edina stvar. Prvič v dolgih letih, sploh ne pomnim, da bi se kdaj kaj takega zgodilo, je tudi predelovalna industrija dosegla močno povečanje investicij v nekem konkretnem obdobju. A vendar, kot bi človek lahko ocenil, to so pač ocene Vlade Republike Slovenije, češ, opozicija mora biti kritična, Vlada pa sama sebi slave peti. Mislim, da je pomembno tudi, da to ocenjujemo v okviru tega, kar nam vsak mesec Statistični urad Republike Slovenije tudi nudi, in to je indeks o klimi v gospodarstvu. Klima v gospodarstvu še nikdar ni bila tako visoka in tako dobra, kot je sedaj. Ta indeks Statistični urad pripravlja vsak mesec, kot sem rekel, na podlagi enotne metodologije, ki je enaka za vse države članice Evropske unije. V preteklosti, v letih 1990 do 2000, je bil ta indeks vedno negativen. To se pravi, ko so podjetniki sami gledali v svojo lastno prihodnost, niso imeli nobenega razloga za kakšen večji optimizem. Po letu 2000 se je to nekoliko izboljšalo, ampak šele od leta 2005 naprej se pa dejansko to povečuje iz meseca v mesec. Zakaj? Ker končno, če prevzem evra kaj pomeni za podjetništvo, je to, da je odpravilo velike neznanke. In končno, največji problem, s katerim se vsak podjetnik sooča, je pa ta, ali ima ali ne - kakšna tveganja lahko prevzema. Dejstvo je, da danes živimo v popolnoma drugačnem okolju, kjer so vse te stvari predvidljive in pravila igre znana in se dobro ve, da tudi vlada, takšna ali drugačna, ne more teh pravil igre spreminjati. In to je najboljši vir vsemu temu. Res je tudi, da v našem okolju, to se pravi v Evropski uniji, predvsem pa v evroobmočju, trenutno prevladujejo dobri časi. A vendar, dobri časi prevladujejo za vse države, vse pa ne morejo izkazati takšne gospodarske rasti, kot jo zdaj ima resnično Slovenija. Po drugi strani bi pa še dve stvari rad dodal. Prva je ta, da se ta naša gospodarska rast dogaja v nekem okolju, v nekem trenutku, ko je resnično celoten naš izvoz, skoraj 70% vsega, kar Slovenija dejansko tudi ustvarja, da za ta izvoz nismo odvisni od nekega malega številka velikih podjetij. Tako imenovana velika podjetja v Sloveniji izvažajo samo eno četrtino vsega, naslednja četrtina so srednja podjetja, tretja četrtina so mala podjetja. In kar je pa neka značilnost, ki jo nobena evropska država še danes ne more pokazati, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]cela četrtina slovenskega izvoza so pa mikropodjetja. To se pravi, ustvarja se, ko se država umika iz gospodarstva, ko se dejansko znižuje javna poraba kot delež v BDP-ju, se tudi ustvarja večji, širši prostor za zasebno iniciativo in to je podlaga za naš optimizem. Hvala.
Hvala tudi vam. Nadaljujemo s poslanskimi vprašanji. Besedo ima poslanka Darja Lavtižar Bebler. [[Je ni.]] Se opravičujem.
Pa še kako sem.
Se opravičujem.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik.
Izvolite, prosim.
Spoštovani gospod minister za pravosodje. Ne vem, kako vam to uspeva, ampak zelo veliko osnutkov zakonov, ki jih pripravlja vaše ministrstvo, sproži v javnosti, predvsem pa v stroki, resne kritike in opozorila, da gre za resne in nevarne namere poseganja v neodvisno sodstvo in odvetništva - v zadnjem času predvsem teh dveh - ter za poskuse krepitve moči izvršilne oblasti napram pravosodni veji oblasti. Zanima me, gospod minister: Na katerih ocenah in podmenah temeljijo ti vaši zakonski osnutki, ki so v zadnjem času zelo razburili predvsem strokovno javnost? Glede predlaganih sprememb Zakona o odvetništvu sem v naših elektronskih medijih zasledila v istem dnevu dve vaši različni izjavi. V eni ste zatrjevali, da vam tako ravnanje narekuje Evropsko sodišče pa niste povedali, katero evropsko sodišče konkretno in kako vam to narekuje. V drugi izjavi istega dne, pa ste zatrjevali, da tako od vas terja Evropska komisija. Zato me seveda res zanima, na katere odločbe, katerega sodišča oziroma: Na katere direktive se sklicujete? Hvala za odgovor že vnaprej.
Hvala lepa. Ministra prosim za odgovor. Izvolite.
Hvala za vprašanje, spoštovana gospa poslanka. Predvsem nam narekuje določene spremembe zakona o odvetništvu poročilo varuha človekovih pravic in temu ustrezno poročila vašega Državnega zbora, ki so opozorila na to, da so disciplinski postopki pomanjkljivo urejeni v sedanji zakonodaji. V sedanji zakonodaji namreč so disciplinski postopki tako urejeni, da ni določeno, vodijo jih seveda odvetniki sami, ki imajo tudi vlogo tistih, ki tožijo znotraj disciplinskih postopkov, vendar ni določeno, koliko časa traja, ni določeno, do kdaj se mora zaključiti. Ta ureditev je vzbudila številne pomisleke, na katere je, kot rečeno, opozoril že varuh človekovih pravic in ki so bili vključeni tudi v poročila Državnega zbora. To je področje, ki ga bo gotovo treba nekoliko modificirati ob upoštevanju vseh tistih elementov samostojnosti, ki jih ima odvetniška profesija kot takšna. Gradivo, o katerem ste govorili, niti niso bili še delni osnutki, niso bili še v vladni proceduri, tako da so bila medtem že spremenjena, in ne morem govoriti, da bi šlo za neka definitivna gradiva. Podobno tudi, ko ste omenili zakonodajo o sodiščih. Zakonodaja o sodiščih ne bo nikdar posegla v neodvisnost in samostojnost sodnikov, nikdar ne bo posegla v to, da so sodniki tisti, ki samostojno odločajo o vsebini svojih sodb, bo pa morala omogočiti tudi nadzor; takšen, kot ga je že vseskozi poznala: o tem, kako so obračunavane na primer sodne takse ali kako se spoštujejo določila sodnega reda. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Darja Lavtižar Bebler pa bo zastavila dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala za besedo. Gospod minister, zdaj ste navedli že tretji razlog, zakaj greste v spremembe Zakona o odvetništvu. Torej, zdaj se sklicujte tudi na poročilo varuha človekovih pravic in na ustrezna poročila Državnega zbora. Mene zelo veseli, da ste vsaj vi kot minister za pravosodje tako zelo tenkočutni do poročil varuha človekovih pravic, kar denimo, pri drugih ministrih ni vedno ravno tako očitno. Ampak, ugotavljam, da Ministrstvo za pravosodje pod vašim ministrovanjem uporablja zelo zanimivo taktiko animiranja stroke in strokovne javnosti s tem, ko pripravi takšne zakonske osnutke, ki so celo v nasprotju z ustavo ali pa vsaj pretirano krepijo pristojnosti ministrstva in ministra za pravosodje napram neodvisnemu sodstvu ali odvetništvu kot samostojni in neodvisni službi. Nedavno smo bili že deležni tovrstnega primera z Zakonom o predlaganju sodnikov mednarodnih sodišč. Takrat ste pojasnjevali, da ste zakon pripravili tako, da ga bo zdaj stroka lahko preučevala in zavzela svoje stališče, kot da ne gre za normalno zakonodajno proceduro, ko mora ustrezno ministrstvo pripraviti takšen predlog zakona, ki ga bo Vlada kot ustreznega poslala v sprejem zakonodajalcu in bo za tem zakonom tudi stala. Tudi zdaj pravite, da gre zgolj za neke predosnutke osnutkov in v bistvu ubirate enako taktiko. Lani je Ministrstvo za pravosodje različnim inštitutom pri Pravni fakulteti v Ljubljani in Mariboru izplačala 151.000 evrov za pomoč pri pripravi zakonskih osnutkov in drugih projektov. Priprava zakonov tudi veliko stane, s tem se ukvarjajo torej tudi strokovnjaki, zaposleni na ministrstvu, s tem se ukvarjajo vladne službe, parlamentarne službe, vsi skupaj pa so plačani iz davkoplačevalskega denarja. Ali morda veste, gospod minister, koliko sta nas stala ta zadnja dva osnutka, ki ju pa, kolikor vem, tudi že spreminjate? Morda bo vaš odgovor tudi nadalje veselil gospoda ministra za kulturo, ki tam zelo sproščeno spremlja smeje se to razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, prosim za odgovor.
Hvala tudi za to dodatno vprašanje. Ta dva osnutka nista nič stala davkoplačevalskega denarja, kajti pripravljali so jih uradniki v Ministrstvu za pravosodje. Jaz se moram ponovno opravičiti spoštovani poslanki, da ji ob odgovoru kažem hrbet. Prej sem bil navajen, da sva se gledala, ko ste sedeli nasproti meni, vendar žal je menjavanje teh sedežev pripeljalo do tega, do zame dejansko nerodne situacije, da moram dami odgovarjati, ne da bi jo gledal in da ji kažem hrbet. Se opravičujem. Hvala lepa.
Gospa Darja Lavtižar Bebler, proceduralno. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, ni potrebe po opravičevanju, tudi zadnjič sem vam že povedala, da tudi s te strani povsem v redu izgledate. Z odgovorom ministra za pravosodje pa seveda nisem zadovoljna v vsebinskem smislu. Opozorila sem na nesprejemljivost nepremišljenega in vsebinsko neustreznega poseganja ter spreminjanja zakonodaje, ki ureja položaj in vlogo pravosodja v našem sistemu ustavne in pravnosistemske ureditve. Sama skrbno spremljam spremembe zakonodaje na tem področju in ugotavljam, da gredo predlagane spremembe v smeri krepitve izvršne oblasti napram sodni veji oblasti, v nižanje ravni neodvisnosti in samostojnosti sodnikov in zdaj tudi odvetništva, v krepite pooblastil ministra za pravosodje in posledično tudi v nižanje že doseženih standardov varstva človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zato, spoštovani kolegi, predlagam, da v skladu z drugim odstavkom 246. člena Državni zbor opravi razpravo o tem odgovoru ministra. Prepričana sem, da gre za zelo resne zadeve, da gre za dejansko eno vejo oblasti, ki ji na ta način poskuša Ministrstvo za pravosodje krniti status in položaj. Zato upam, da me boste jutri pri tem predlogu, da se opravi širša razprava o odgovoru ministra, v Državnem zboru tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. O vašem predlogu bomo glasovali jutri v okviru glasovanj. Besedo pa ima dr. Slavko Gaber. Ga ni. Naslednje poslansko vprašanje pa bo postavila poslanka Alenka Jeraj, in sicer ministru za kulturo. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister. Aprila 2002 je arheolog dr. Anton Velušček iz Znanstveno-raziskovalnega centra SAZU, Inštituta za arheologijo na naselbini Stare gmajne na Verdu pri Vrhniki našel prazgodovinsko kolo z osjo, ki je bilo del voza in se je ohranilo v barjanskih tleh. Arheologi in raziskovalci ocenjujejo, da je kolo staro 5200 let in do danes naj ne bi bila na svetu najdena starejša podobna najdba. Po opravljenih nekaterih raziskavah je bilo najdeno kolo oddano v Mestni muzej v Ljubljani, ki je krajevno pristojno za hrambo in ohranitev najdbe. V času izkopavanj in ob najdbi sami smo o tem lahko brali v dnevnem časopisju, nekaj je bilo objavljenih strokovnih člankov, nato pa smo na to edinstveno najdbo kar malo pozabili. Najdeno prazgodovinsko kolo z osjo velja zaradi svoje starosti oziroma zaradi svoje starosti ne predstavlja le nacionalno, ampak svetovno dediščino. Res je sicer, da se ob arheoloških izkopavanjih lahko kadarkoli najde podobna najdba, morda tudi starejša, ampak ravno za to je na mestu, da ta čas izkoristimo tako za raziskave kot tudi za promocijo. V mokrih tleh Ljubljanskega barja brez dostopa zraka se je kolo ohranilo do današnjih dni in nam tako priča o življenju v obdobju prazgodovine. S tem, ko je bilo odvzeto iz barjanskih tal, pa se je znašlo v drugačnih razmerah, ki lahko povzročijo propad. Največja nevarnost, zaradi katere bi kolo lahko propadlo, predstavlja izsušitev lesa, poleg tega pa tudi možnost, da ga napadejo bakterije. Zato vas sprašujem: Na kakšen način je kolo danes hranjeno in kje? Ali so bile opravljene vse potrebne raziskave oziroma raziskave, ki jih današnje znanje in tehnologija omogočata? So bile morda opravljene kakršnekoli raziskave v tujini? Ali nameravamo to enkratno najdbo predstaviti širšemu občinstvu? Predlagam, da to edinstveno svetovno najdbo, najstarejše prazgodovinsko kolo in z njim povezane raziskave, simpozije in razprave vključimo v obdobje, ko bomo predsedovali EU in ko bomo imeli enkratno priložnost, da predstavimo dediščino našega okolja. Vnaprej hvala za odgovor.
Hvala lepa. Ministra prosim za odgovor. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Hvala za vprašanje. Kolo je bilo v trajno hrambo predano pristojnemu muzeju, to je Mestnemu muzeju v Ljubljani. To leseno kolo z osjo je prevzel Mestni muzej leta 2003. Hrani se to kolo primerno, torej v mokrem stanju, v barjanskem blatu, tako pač kot je bilo hranjeno pod zemljo zadnjih več tisoč let. Glede raziskav je treba povedati, da so bile opravljene mednarodne raziskave. To je opravljal dunajski inštitut. Pri nas so opravili te raziskave na Biotehnični fakulteti, na Oddelku za lesarstvo in Inštitutu za arheologijo znanstveno-raziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Torej, opravljene so bile raziskave v kompetentnih institucijah in raziskave so pripeljale do tega, da so predlagali, kako se naj to leseno kolo hrani. Ni pa bilo ugotovljeno, da je to najstarejše kolo, leseno kolo z osjo, na svetu do sedaj in to tudi sam avtor nikjer ne trdi, zlasti v njegovih raziskavah ne. Ta najdba je bila predstavljena, seveda ne v originalu, že v Bruslju v slovenski hiši maja meseca letošnjega leta. Prihodnje leto naj bi bilo končano v Ljubljani restavriranje te najdbe. Narejena naj bi bila tudi rekonstrukcija voza. Bo pa v letu 2008 muzej pripravil razstavo, na kateri bodo predstavljeni rezultati znanstvenih in muzejskih raziskav. Poleg tega pa bo predstavljeno tudi širši javnosti samo kolišče na Ljubljanskem barju in v zvezi s tem seveda tudi replika ali imitacija samega voza in pa sam original; torej to zelo staro, več tisoč let staro kolo.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji postavlja poslansko vprašanje poslanski kolega Boštjan Zagorac, in sicer ministru za okolje in prostor gospodu Podobniku.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsedujoči. Verjamem, da je kolo izjemno pomembno, predvsem se bo poznalo na razvoju te države in vplivalo na blaginjo ljudi, ki tukaj živimo. Tako z vsem srcem podpiram ta simpozij in predlog vladajoče stranke, da se naj odvije, ko bomo vladali Evropi. Ampak, gospod minister svoje poslansko vprašanje bi lahko začel tudi drugače. Drugače v smislu: danes smo slišali vsaj neštetokrat v izjavah ministrov, ki sestavljajo to Vlado, da se Vlada umika iz gospodarstva. Gudronske jame, nekateri verjetno tudi ne veste, kaj to pomeni. To so jame, kjer se stekajo oziroma odvažajo odpadna olja iz vse države. Kar nekaj jih je bilo v državi Sloveniji, kar nekaj je bilo takšnih, ki so motile okolico ali pa okolje ali pa ljudi v tej državi bolj kot kolesa. Država se jih je odločila sanirati, kar vsekakor pozdravljamo. Ampak ni se pa umaknila iz gospodarstva, ko je šlo za sanacijo. Kar nekaj vplivov nekaterih ljudi, po nekaterih informacijah, minister verjetno vam, ampak predsedniku Vlade, ki ga danes več ni z nami, pa sigurno ime ali priimek Koletnik nekaj pomeni, je vplivalo na to, kako se bodo nekatere jame sanirale. Vsaj po prepričanju ljudi, ki živijo v bližini teh jam. Moje vprašanje je bilo zelo enostavno in zelo jasno, verjamem, da boste nanj z lahkoto odgovorili: Kako poteka sanacija gudronskih jam v Republiki Sloveniji? Ne nazadnje me predvsem zanima: Kako poteka oziroma kako se razvija za državo Slovenijo in za ljudi, ki tam živijo, sanacija gudronske jame v Pesnici? Pa če mi dovolite, verjamem, da niste tako togi kot predsednik Vlade, ki vprašanj bodisi ali ne razume ali pa se sklicuje na prejšnjo Vlado zakaj je kriva, da vas vprašam tudi: Kakšen vpliv na okolje lahko ima postavitev ali pa črna postavitev neke asfaltne baze na okolje, kjerkoli v Sloveniji? Ali so vplivi negativni ali pozitivni? Bili ste minister za okolje in prostor in verjamem, da boste z lahkoto odgovorili tudi na to dodatno vprašanje, ki vam ga pa žal nisem pisno zastavil, ampak vem, da takšen potencial, kot ima ta Vlada, boste z veseljem odgovorili tudi na dodatno vprašanje. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Ministra prosim za odgovor.
Hvala lepa. Najprej glede kolesa. Kolo je simbol razvoja, simbol življenja in marsikatera občina ga ima v svojem grbu. Mogoče ga ima tudi katera od držav v svojem nacionalnem grbu. Tako da je to zelo lepa prispodoba in to vprašanje gospe poslanke je bilo dobro vprašanje. Glede vašega vprašanja, ki je povezano na sanacijo gudronskih jam, se vam zahvaljujem za to vašo skrb. Dvakrat v lanskem letu sem vam tudi že pisno odgovoril 17. januarja in 9. novembra lani, glede torej samega poteka sanacije gudronskih jam. Ne bi šel v kronologijo, formalne podlage. Vemo, da imamo Nacionalni program varstva okolja in poseben operativni program ravnanja z odpadnimi olji. Moj predhodnik je dobro pripeljal zgodbo do mednarodnega tenderja, sam sem pa to zgodbo uspešno zaključil. Zaključil sem jo pač s tem, da je bil na mednarodnem razpisu korektno izbran izvajalec te sanacije. Sama sanacija poteka skladno s sprejetim terminskim planom. Pogodbo o sanaciji so podpisali naročnik, to je Petrol, Slovenska energetska družba, sofinancer je pa Republika Slovenija, Ministrstvo za okolje in prostor. Na mednarodnem razpisu je bilo za izvajalca izbrano Gorenje, Gospodinjski aparati, d.d. V sami pogodbi se je izvajalec tudi zavezal, da bo sanacijo pričel takoj, ima pa rok 24 mesecev. Gradbeno dovoljenje je bilo izdano kot delno gradbeno dovoljenje. Morda še informacija o sami pogodbi. Težka je - ker je bila sklenjena pred dvema letoma, imam privilegij, da lahko govorim še v starih slovenskih tolarjih - 2 milijardi 268 milijonov tolarjev, skupaj z DDV. Petrol pa je za sanacijo odlagališča gudrona zagotovil v višini milijarde 47 milijonov tolarjev, razliko do celotne pogodbene vrednosti pa zagotavlja Ministrstvo za okolje in prostor iz proračunskih postavk v letu 2007 in 2008. Predvidoma bo sanacija v celoti zaključena v letu 2008. Morda še podatek, ki je pomemben. Kar nekaj energije nam je vzelo, da smo našli vse dogovore z benediktinskim prelatom Maribor, kajti za izvedbo sanacije je bilo treba pridobiti stavbno pravico, in s pogodbo se je to tudi uredilo, s tem da se je plačalo nadomestilo za stavbno pravico in tudi za povečanje emisije na okolje pri samem izvajanju te sanacije. Prav tako bi rad še informiral, da smo pred kratkim, v aprilu, že podpisali dogovor, pismo o nameri, da je naslednji korak našega ministrstva skupaj z Mestno občino Maribor, da gremo v sanacijo gudronskih jam v Studencih in Bohovi. To bi se pa predvidoma pričelo prihodnje leto, glavnina del pa bi se opravila v letu 2009. Torej, kakor kaže, bo sanacija v roku zaključena. Na vaše vprašanje, kako potekajo postopki, okoljevarstveni in ostali, za umestitev asfaltnih sistemov - potekajo v skladu z veljavno proceduro. Investitor oziroma tisti, ki vloži zahtevo, mora pač pridobiti vse potrebne dokumente v okviru veljavnih postopkov. Vemo, kakšne probleme nam je naredila ena od asfaltnih baz v bližini Šentjurja. Znano pa je, da je zaradi velike osveščenosti ljudi zelo težko in dolgotrajno, še posebej iz okoljevarstvenih razlogov, od hrupa pa do nekaterih drugih vplivov na okolje, umestiti asfaltno bazo v prostor, pa naj gre za stalno ali začasno. Ob tako velikem gradbenem ciklusu, kot ga imamo sedaj, še posebej vezanosti na avtocestne sisteme, je razumljivo, da v Sloveniji mora biti tudi nekaj takih lokacij, da se proizvaja kvalitetna asfaltna masa za kvalitetne slovenske avtoceste. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Zagorac, dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo, spoštovani predsedujoči. Ta vlada je izumila marsikaj, ampak kolesa pa ne. Verjemite mi, da ne. Je bilo izumljeno že prej. Bom začel od vašega konca proti vašemu začetku. Vaše ministrstvo je izdalo negativen sklep o tem, kar ste govorili na koncu, ampak baza stoji, tako da usklajevanje v vladi naj kar poteka še naprej - kljub temu da ste vi nekaj negativno dali, ta zadeva stoji. Če se vrneva k gudronskim jamam, bom rekel: rekli ste, mednarodni projekt. Na mednarodnem projektu je bil, bom rekel, izbran Petrol kot tisti, ki naj izvaja sanacijo gudronske jame. Verjetno mi boste z lahkoto odgovorili, ampak to je zgolj moja radovednost: V čem je bil Petrol boljši od mariborske Surovine, ki ima ravno tako enako, bom rekel, tako infrastrukturo kot ljudi, ki lahko sodelujejo pri izvajanju tega projekta? Druga zadeva, ki me zanima: odpadna olja so lahko tudi vir dodatne energije. In ta zadeva, kolikor je meni znano, pa verjetno me boste popravili ali pa tudi ne, odteka trenutno v tujino. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Po mojih informacijah ima Slovenija know-how, kako ta odpadna olja spremeniti v dodatno energijo in narediti življenje v tej državi, bom rekel, cenejše, če želite. In pa druga zadeva: Petrol je bil izbran šele, kolikor je meni znano, po drugem razpisu, takrat, ko je ta vlada že zamenjala vodstvo. Pa me zanima: Ali ima to kakšen vpliv, bom Vlade Republike Slovenije na to, kdo bo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]izvajalec, kdo ne bo izvajalec? Hvala za odgovore.
Hvala. Minister, boste podali dopolnilni odgovor?
Hvala lepa. Še dodatno bi rad pojasnil, odgovoril na dodatna vprašanja gospoda poslanca. Podjetje Petrol, delniška družba je bil povzročitelj čezmerne obremenitve okolja. To je nesporazum. Izvajalec je pa podjetje Gorenje. Izbran je bil na mednarodnem razpisu. V okviru lastninskega preoblikovanja so se podjetju Petrol d.d. v skladu z zakonom odobrile dolgoročne rezervacije za ekološko sanacijo gudronskih jam. In podjetje Petrol je torej dolžno, da je te rezervacije namenilo prav konkretno za ekološko sanacijo gudronskih jam. Vlada v prejšnjem mandatu pa je storila prav, da je šla v mednarodni razpis, kdo bo to sanacijo opravil, ne nazadnje ta je prva v Sloveniji, relativno tehnološko zapletena, vsega znanja ni bilo doma, nekaj je domačega, nekaj je tujega. In na tem mednarodnem razpisu v relativno dolgem postopku je bilo pač izbrano podjetje, o katerem sem govoril. Torej, podjetje Petrol ni izvajalec te sanacije, ampak je plačnik in prav je, da je temu tako.
Hvala lepa. Proceduralno, kolega Zagorac, izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. Mislim, da bi bilo humano in splošno dobro, če bi Državni zbor tudi o takšnih stvareh razpravljal. Tukaj prisotnih nas ni toliko, da bi vse pozval, pa tudi, če vsi podprete, nas ni dovolj, da bi podprli mojo željo po razpravi o tem. Jaz se strinjam, podjetje Petrol je zavezanec, da poravna vso tisto škodo, ki jo je povzročilo s tem, ko je v gudronske jame nalagalo svoja olja. Ampak, od Vlade Republike Slovenije bi pa pričakoval in ne mi reči, da v Sloveniji ni znanja, ki bi bilo dovolj dobro, dovolj oplemeniteno, da bi se vsa to odpadno energija pretvorila v kaj drugega, kar bi povzročilo v tej državi, da bi ljudje živeli v nekaterih pogledih lahko tudi ceneje. V to pa me ne morete prepričati, ne mene in verjamem tudi ne ostalih, bom rekel, 89 poslancev v tej hiši. Se mi zdi, da je šlo tukaj tako kot pri vseh vladnih projektih, ko o njih govorimo, bom rekel: malo zato, malo zato. In še niste mi odgovorili, minister, na eno konkretno vprašanje: Zakaj Surovina ni dobila tega projekta, kljub znanju, kljub ugodni ceni? Po mojih informacijah je bila ugodnejša od Gorenja, bi znala pretvoriti energijo, ljudje bi živel ceneje, severovzhodna Slovenija je zapostavljena, vi pa ste dali v izvajanje, tako kot ste rekli, Gorenju. Zakaj? Zakaj? Če ne gre za kakšne vladne "miškulance", kakšne vladne obrate. Ljudje v občini Pesnica, kjer poteka prva sanacija, so zaskrbljeni. Ta olja se črpajo, se dajejo na vlake in vozijo v tujino. Tujina uspešno to energijo pretvarja in dela cenejše življenje svojim državljanom. To bi lahko počeli mi, ampak tega ne delamo! Zakaj ne? Mislim, da gre tukaj za napako, napako, za katero mora odgovarjati ta vlada in pa tisto ministrstvo, ki je odobrilo tako neumen projekt - oprostite izrazu. Zato bi prosil v dobrobit ljudi, ki živijo v tej državi, da podprete predlog za razpravo o tem, ali je tukaj šlo za napako te vlade ali je prav, da nekdo drug na račun Slovenije živi boljše in pa ceneje. Hvala lepa.
Hvala lepa. O vašem predlogu bomo glasovali jutri v okviru točke glasovanj. K besedi pa vabim poslanca Kristijana Janca, ki bo zastavil poslansko vprašanje ministru za zdravje. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Gospodje ministri, kolegice in kolegi! Moje vprašanje zadeva izvajanje Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju prijave družinskih članov, zakonskih partnerjev v obvezno zdravstveno zavarovanje. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je že veljal leta 1992 in se njegove določbe uporabljajo tudi do sprejetja tega zakona. Gospod minister, v 4. aprila letos poslanem dopisu slovenskim občinam ste minili, da je retroaktivno, razlagati 21. točko 15. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Takšna razlaga tega določila pomeni, da je potrebno zakonske partnerje, to je državljane Slovenije s stalnim prebivališčem v Sloveniji, ki niso zavarovani po kakšni drugi zavarovalni podlagi v obveznem zavarovanju, zavarovati kot občane v občinah stalnega bivališča, ne pa kot družinske člane zavarovanih partnerjev pri delodajalcih. Pri tem pa prihaja do ustvarjanja velikih razlik; tako med dosedanjimi zavarovalnimi partnerji, ki ostajajo družinski člani še naprej, in na novo zavarovanimi, ki to ne morejo več biti, in do razlike med zakonskimi partnerji, ki so državljani Slovenije, in imajo stalno prebivališče v Sloveniji ter med zakonskimi partnerji tujih državljanov, ki imajo obvezno zdravstveno zavarovanje v Sloveniji, in sicer imajo v Sloveniji stalno prebivališče, pa niso slovenski državljani. Zelo pomembna je razlika tudi v pravicah iz obveznega zdravstvenega zavarovanja družinskih članov, zakonskih partnerjev in zavarovancev, zavarovanje iz kot občanov pri občinah. Medtem ko imajo eni pravico tudi po pogrebnih stroškov in posmrtnin, jih drugi nimajo. Takšna razlaga določila za občine pomeni enormno povečanje števila zavarovanih preko občinskih proračunov v naslednjih letih, za kar ni zagotovljenih sredstev, ustvarjanje razlik med prebivalci in velike neprijetnosti teh oseb pri urejanju svojih zavarovanj. Ali smo zopet tam, da prenašamo določene obveznosti z enega naslova na lokalno raven brez finančne podpore, gospod minister? Mislim, da ne. Vprašanje pa je, gospod minister: Zanima me, zakaj se je ministrstvo odločilo za novo razlago 21. točke 15. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je veljalo, kot sem že rekel uvodoma, 15 let? Ter: Ali je smiselno sprožiti postopek za obvezno razlago določb navedenega člena? In prosim za vaš odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Ministra za zdravje prosim za odgovor. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči. Hvala lepa gospod poslanec za to vprašanje. Sicer sem na njega že vsaj deloma odgovoril, mislim, da maja letos, ko je bilo takšno poslansko vprašanje dano s strani gospe Zalokar Oražem, ampak ne glede na to bom pač tu ponovil nekatere stvari. Gre za izrazito operativna vprašanja izvajanja zakonskih in podzakonskih določb ob prijavljanju oseb in določanja statusa zavarovancev v obveznem zdravstvenem zavarovanju v skladu z veljavnim zakonom. Za urejanje navedenih strokovnih in postopkovnih vprašanj je v skladu z zakonom v celoti pristojen in izključno pristojen Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije kot nosilec in izvajalec obveznega zdravstvenega zavarovanja v državi. Ministrstvo za zdravje je v zadnjih treh mesecih večkrat izrazilo strokovno stališče na opozorila nekaterih občin kot tudi Skupnosti občin Slovenije o izvajanju določb tega zakona s strani zavoda. Po mnenju Ministrstva za zdravje v tem primeru ne gre za novo razlago zakona, za prelaganje izdatkov na občine ali celo reševanje finančne situacije zavoda temveč le za dosledno izvajanje zakonskih določb v primerih, ko je oseba s stalnim prebivališčem v določeni občini ni pridobila statusa zavarovanca iz drugih naslovov, ki so določeni v 15. členu Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Pri obravnavi vsake vloge mora občina prijavo osebe po 21. točki 15. člena tega zakona, tudi po mnenju Ministrstva za zdravje, ob smiselni uporabi Zakona o splošnem upravnem postopku, ugotavljati ali je oseba slovenski državljan ali ima v občini prijavljeno stalno prebivališče ter ali ima oseba morebiti še druge prihodke. Če namreč nista izpolnjena prva dva pogoja, občina ni zavezanec za prijavo zavarovanja. Preverjanje ali ima oseba druge prihodke, pa mora občina izvesti tudi za to, ker če jih oseba ima, potem občina v takem primeru ni zavezanec za prijavo osebe v obvezno zavarovanje temveč je ta sama. In če smo v enem od pojasnil skupnosti občin Slovenije med drugim zapisali, da je potrebno določbe o prijavljanju družinskih članov uporabljati restriktivno, kot navajate v vašem pisnem delu vprašanja, pomeni zgolj pravilno uporabo dveh generalnih določb Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju v 15. členu. Po teh so osebe v sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja primarno vključene kot zavarovanci in mora biti zanje plačan tudi prispevek. V kolikor pa ne izpolnjujejo nobenega od pogojev za vstop do zavarovanje in status zavarovanca, bodo v skladu z maksimo načela solidarnosti obveznega zdravstvenega zavarovanja zavarovani kot družinski člani. Načelo solidarnosti v obveznem zdravstvenem zavarovanju ima svojo osnovno pravilo, kot tudi svoje meje in vsak si torej ne more prosto izbirati ali se bo v sistem obveznega zdravstvenega zavarovanja vključil kot zavarovanec ali kot družinski član. Takšno razumevanje, kot se ga skuša včasih prikazati, postavlja pod vprašaj ne samo načela solidarnosti sistema, ampak tudi njegov smisel nasploh. In vsi zavezanci so brez izjeme dolžni izpolniti predvsem svojo zakonsko dolžnost, vložiti prijavo v zavarovanje in redno plačevati prispevke za svoje zavarovance, torej tudi občine. In vsaka druga razlaga o uporabi teh določb bi seveda zahtevala uvedbo postopka za obvezno razlago določb zakona, za katerega je pristojen Državni zbor in ne Ministrstvo za zdravje; to po mnenju Ministrstva za zdravje v tem trenutku ni potrebno, niti smotrno. Pripravljena je novela Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je bila dve leti v usklajevanju s socialnimi partnerji. Po podatkih zavoda pa se je v prvih štirih mesecih letošnjega leta število oseb prijavljenih s strani občin zmanjšalo - skupaj za 6.000, kar tudi, seveda, nekako govori nasprotno od navedbe v vprašanju, ki se nanaša na povečanje števila teh oseb. Razlogi za povečanje so gotovo v trendu povečanja zaposlovanja, ki je prisotno v zadnjih mesecih. In da bi še konkretneje obravnavali in razjasnili navedena vprašanja je bila na sestanku, ki ga je sklicalo ministrstvo, mislim da 23. maja 2007, s predstavniki Skupnosti občin Slovenije in zavoda, predlagana strokovna skupina, ki bo lahko pripravila tudi ustrezna stališča glede morebitnih odprtih postopkovnih vprašanj in tudi dopolnila določbe, ki so pripravljene v noveli Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, za katero se zaključuje medresorsko usklajevanje in bo kmalu na obravnavi tudi na Vladi. Torej, vse možnosti so, da v kolikor so kakšna nejasna vprašanja v okviru Skupnosti občin Slovenije in zavoda, pa tudi ministrstva, še predlagajo spremembe.
Hvala lepa. Kolega Kristijan Janc bo zastavil dopolnilno vprašanje.
Hvala lepa, gospod minister, za tole pojasnilo. Ampak, poglejte, to kar ste vi razlagali - 15 let ta zakon velja - to je ena stvar, jaz govorim iz prakse iz življenja, iz občine, kjer se dogaja to kar vi sicer negirate. Ampak gledano iz našega okolja, pa verjamem, da še kakšnega slovenskega - med 210 občinami je zgodba nekoliko drugačna - In definitivno bo prišlo do preobremenitev na lokalni proračun iz delodajalskega. Dejstvo je jaz sem tudi za solidarnost, absolutno mora biti, vprašanje pa na čigav račun. Ali na način delodajalca, ali na proračun lokalih skupnosti, samo to je vprašanje. In s tem prelagamo, po moje, en del obveznosti zdravstvenega zavarovanja na lokalne skupnosti. In to se dogaja, mogoče v eni občini bolj, v drugi manj, odvisno od primerov, kjer se pač nahajajo. Me je pa strah tudi teh pravic, ne bodo enake za ene in druge občane te občine, ali pa teh naših občin. Zato mi ta vaša razlaga ni dala zadovoljivega odgovora. Bojim se, da bodo te razlike nastajale, da bodo nastajale nove obremenitve, da bodo pravice občanov neenake med enimi in drugimi, vemo o katerih govorim. In zato vendarle bojazen, da bomo ob letu, ko se srečali, bomo ugotovili, da smo imele v tem primeru prave občine. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam.
Hvala lepa, za to dodatno vprašanje. Saj jaz [[...]]
Izvolite odgovoriti, prosim.
Hvala. Jaz sem, se mi zdi, da sem, vseeno odgovoril na zastavljeno vprašanje, še posebej v tem zadnjem delu, ko sem nekako predlagal oziroma povedal, da je v postopku tako ali tako dogovor s skupnostjo občin in da bomo v primeru, da ugotovimo, da so te vaše trditve realne - da bi prišlo do povečanja obremenitev občin -, lahko tudi še pripeljali do kakšne spremembe v samem predlogu. Ampak na vsak način mislim, da tukaj gre v bistvu, v principu za eno ugotovitev, da je treba zakon razlagati tako kot je zapisan. In če se je sedaj 15 ali koliko let, uporabljal ta zakon na ta način kot se je, pa se je narobe uporabljal, jaz ne vem zakaj bi ga tudi mi sedaj narobe uporabljali. To je stvar ki, to se pravi, so občine sedaj v tem času, v teh 15. letih kar precej profitirale. In če niso upoštevale zakona kot bi ga pač morale, skratka bilo je tako kot je bilo. Mi skušamo s to spremembo samo postaviti situacijo v neke realne in zakonite okvire. Bomo pa z novim zakonom skušali stvari popraviti tako, da bo, kolikor bo mogoče, za vse dobro.
Hvala lepa. Poslanec Rudolf Moge bo zastavil poslansko vprašanje ministru brez listnice, zadolženemu za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Izvolite prosim.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovana kolegica in kolegi, lep pozdrav! Oba z ministrom dr. Žagarjem, prihajava iz krajev, kjer se ne cedita ravno med in mleko. Je pa premier Janša rekel, da bo njegova vlada delala tako, da Slovenija ne bo podobna krofu, ki ima marmelado samo v sredini. Zaradi tega sem bil v začetnih korakih te Vlade izredno lepo presenečen, kjer je star zakon o demografsko ogroženih pred dvema letoma nadomestil Zakon o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. V 7. členu ta zakon govori o kohezijskih regijah, ker je že dolgo tega kar smo ga sprejeli ta kohezijska regija se nameni za izvajanje kohezijske politike EU in izvajanje drugih skupnih nalog. Kohezijske regije se določijo na predlog Vlade, torej je Vlada tista, ki ima tukaj nalogo. Organ odločanja kohezijske regije je Razvojni svet kohezijske regije in pove se tudi kdo vse sedi v tem razvojnem svetu. Razvojni svet kohezijske regije sprejema odločitve pri pripravi in izvajanju programov EU na ravni kohezijske regije. Pri izvajanju teh programov na ravni kohezijske regije opravlja naloge enotnega organa, pristojnega za regionalni razvoj kohezijskih regij, in tako naprej. Mene je, gospod minister, zelo razočaralo, ko sem vam prejšnjikrat postavil ustno poslansko vprašanje o tem zakonu in ste rekli, da ta kohezijska regija sploh ne dela, če sem vas takrat pravilno razumel. In sem vam obljubil, da bodo te kohezijske regije vsak mesec vprašanje, ki vam ga bom zastavljal, dokler ne bom dobil jasnega odgovora. Vi ste seveda tehnični tip, poznate jasne odgovore, zato po vašem odgovoru lahko kar nehava. Oba namreč veva, da je 1. februarja 2007 EU sprejela Uredbo komisije številka 105/2007, kjer je Slovenijo razdelil na ravni SKT-2 ali pa NUS-2, kakor hočete, v dve kohezijski regiji: prva je vzhodna Slovenija, kjer so pomurska, podravska, koroška, savinjska, zasavska, spodnjeposavska, jugovzhodna Slovenija in notranje-kraška, in druga, zahodna Slovenija, osrednjeslovenska, gorenjska, goriška in obalno-kraška regija. Sprašujem vas zelo enostavno: Povejte mi, gospod minister, ko bo Slovenija 1.1.2008 razdeljena na ti dve kohezijski regiji, kdaj predvidevate ustanovitev obeh razvojnih kohezijskih svetov in kje bosta sedeža teh kohezijskih svetov? Za odgovor se že vnaprej zahvaljujem.
Hvala lepa. Ministra prosim za odgovor. Izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da sem sicer na en del odgovoril ali pa skoraj v celoti odgovoril že zadnjič, ko ste to vprašanje naslovili, v enem delu pa mogoče res ne. Kar zadeva črpanje sredstev, v tej finančni perspektivi, v katero že vstopamo, je Slovenija tretirana kot ena kohezijska regija, zato ker so se pogajanja o novi finančni perspektivi zaključila prej, preden smo mi uspeli uveljaviti dve kohezijski regiji. Res pa je, da smo zdaj to uspeli uveljaviti in da bosta ti dve kohezijski regiji pričeli delovati s 1.1.2008. No, in moram vam povedati, da tudi v skladu z normativnim delom programa, ki ga imamo, ima naša služba nalogo, da pripravi podzakonske akte, ki bodo podlaga za ustanovitev in delovanje vseh teh organov. Ti akti so v tem že trenutku v zaključni fazi, tudi kar zadeva medresorska usklajevanja, in bodo pravočasno vzpostavljeni, tako da takrat, ko bodo lahko pričele delovati kohezijske regije v pravem smislu besede, bodo tudi vse podlage pripravljene. Seveda v tem trenutku, dokler ne bo sprejeto, težko prejudiciram neke odločitve, ker te stvari je treba usklajevati tudi širše. Bi pa opozoril še na to, da kar zadeva skladen regionalen razvoj, sem pa prepričan, da če želimo narediti korak naprej, potem je nujna ustanovitev pokrajin. In zdaj smo v tej fazi, ko je pravzaprav del zakonodaje, ki pokriva ta del ustanavljanja pokrajin, že v Državnem zboru, torej se bo pričela tudi obravnava te vsebinske zakonodaje. Seveda pa posledično sprejetje pokrajin pomeni poseg v številne zakone, ki jih je treba ustrezno spremeniti oziroma dopolniti. In v tem smislu bo poseg tudi v sicer relativno nov Zakon o skladnem regionalnem razvoju. V vsakem primeru sem pa prepričan, da funkcijo razvoja prevzamejo, v tem pravem smislu besede, bodoče pokrajine. In tudi skupaj lahko ugotavljamo, da je, ne glede na to, da imamo ta Zakon o skladnem regionalnem razvoju, če hočemo narediti naslednji res sistemski korak, da se bo približno enakomerno porazdelila ta razvojna pogača, ki je Sloveniji na voljo, je ustanovitev pokrajin neizbežna in ni mogoče tega koraka narediti ob vseh ukrepih, ki sledijo, tudi Zakon o skladnem regionalnem razvoju. Ampak še enkrat, kar zadeva akte in stvari, ki jih je potrebno urediti v skladu s sprejetim zakonom: te stvari so, v teku, kar zadeva priprav podzakonskih aktov in ste lahko prepričani, da bodo pravočasno sprejeti. Je pa res, ponavljam še enkrat, da bo sprejemanja pokrajinske zakonodaje vplivalo tudi na stanje na področju Zakona o skladnem regionalnem razvoju in na nekatere institucije, ki so na nivoju NUTS1, NUTS, oziroma teh razvojno statističnih regij, ki jih bodo v prihodnje, prevzele bodoče pokrajine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Moge, dopolnilno vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, hvala za ta odgovor, ampak glejte, saj ne morete definirati tega datuma, ampak lahko postavite najvišjo zgornjo mejo. Če sem vas razumel, boste zdaj vi sprejeli način delovanja razvojnega sveta kohezijske regije z ustreznimi akti in po vašem mnenju je ta stvar že tako daleč, da lahko jaz svojim volivcem doma rečem, da bosta 1.1.2008 začeli delovati obe kohezijski regiji. Po drugi strani je pa to Sizifovo delo, najtežje kar je še v državi ostalo - ustanovitev teh pokrajin, in jaz vam na tem mestu prav nič ne zavidam tega, kar počnete. Je pa to vaše življenjsko delo. Ampak še enkrat poudarjam, da ob ustanovitvi teh pokrajin ni nujno, da se ne bi ustvarila tudi kohezijska regija, saj vem, da vsaj nekatere razvojne regije že sedaj dokaj dobro sodelujejo, imajo načrte in gredo naprej in to so tisti pokazatelji, ki jih boste kasneje integrirali v pokrajine oziroma pokrajine bodo prevzele naloge teh razvojnih regij. Torej, če je potem ta odgovor takšen, potem sem jaz z njim zadovoljen, to se pravi obe kohezijski regiji bosta zagotovo konstituirani do 1.1.2008, tako da z njima lahko gremo potem tudi v, če hočete, tudi v tako rečeno volilno leto, ko se bo pač vsak pokazal, kaj je kdo naredil oziroma kaj kdo ni naredil. Mislim pa, da to nima samo političnega prizvoka, ampak da pomeni za državo ustanovitev teh kohezijskih regij tudi kvaliteten korak oziroma kvaliteten premik.
Hvala lepa. Gospod minister, prosim za dopolnilni odgovor.
Hvala za besedo. Jaz bi v tem dopolnilnem delu samo dodal še to, da se je pravzaprav pokazalo, da je bila odločitev o dveh kohezijskih regijah prava. Vendar je pa seveda resn, da bo do pravega pomena ta odločitev prišla pravzaprav z naslednjo finančno perspektivo. Takrat se bodo pokazale te velike eventualno razvojne razlike, čeprav je treba reči, in verjamem, da jih bomo v tem času tudi uspeli zmanjšati, vendar z vidika upravičenosti Slovenije do teh sredstev bo v pravem pomenu besede, kot sem že omenil, prišla ta ureditev z naslednjo finančno perspektivo. Je pa res, da bomo, v skladu s sprejetim zakonom in v skladu s sprejetimi odločitvami tudi na nivoju Evropske komisije, vse stvari ustrezno pripravili, tako da bo tudi ta vstop v naslednje obdobje tekel čim bolj tekoče. Posebej z vidika, da pospešimo in dejansko premaknemo, naredimo korak naprej, kar zadeva ta razvojna neskladja med posameznimi območji v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanka Majda Širca bo zastavila vprašanje ministru za kulturo. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani minister, sprašujem vas: Ali razmišljate o odstopu, glede na to, da spodbujate in dovoljujete, da se ohranja izredno stanje na področju filma v Sloveniji? V teh prostorih sem vas ne samo ustno, tudi pisno neštetokrat spraševala, ali boste ukrepali kot predstavnik ustanovitelja Filmskega sklada Republike Slovenije pri blokadi dela in urejanja filmskega področja v Sloveniji. Smo sredi leta, pol leta Filmski sklad ni imel programa dela in sprašujem vas: Ali bi dopustili kjerkoli, ne samo v javnih institucijah, da bi direktor prišel pred zaposlene in pred ministra brez programa, brez da bi vedel, kaj bo delal do konca leta? Mislim, da s svojim, v tem smislu celo ignorantskim odnosom do filma, delate škodo slovenskemu filmu in zato sprašujem: Ali jo lahko sploh popravite? In če je ne morete, ali boste zaradi tega zapustili ministrstvo?
Hvala lepa. Gospod minister, prosim za odgovor.
Hvala lepa. Torej, vprašanje gospe poslanke je bilo sledeče: S kakšnimi ukrepi nameravate sanirati sedanje stanje na Filmskem skladu Republike Slovenije? Moj odgovor je: Glede na podatke, s katerimi razpolagamo, in glede na vse, kar se plete, menim, da sanacija na Filmskem skladu ni potrebna in ne bo potrebna. Sanacija nastopi, kot veste, pri podjetju, ko postane to nelikvidno. Sanacija nastopi v obliki bodisi prisilne poravnave bodisi stečaja, oboje na predlog uprave, in to prevzame sodišče. Ostale stvari, se mi zdi, da so zlonamerno podtikanje, in bom na njih odgovoril verjetno potem, ko boste dodali še kakšno vprašanje.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje, poslanka Majda Širca, izvolite.
Saj sem vas vprašala, gospod minister: Ali lahko ukrepate, da bi sanirali nevzdržno stanje na področju filma, za katerega mislim, da dejansko pelje slovenski film v stečaj. Če 1.7. Republika Slovenija ne ve, kaj bo in kam bo razporedila skoraj milijardo tolarjev. Mimogrede za milijardo tolarjev na področju dodeljevanja subvencij takim in drugačnim medijem veste, na področju filma pa ne. Skratka, če 1.7. slovenski film nima programa, če režiserji, igralci in celotne ekipe ne vedo kaj bodo delale 2.7., potem mislim, da je to zelo zastrašujoče in boleče vprašanje, še posebej glede na to, da ste bili opozorjeni tudi z moje strani pred več kot pol leta oziroma prvič decembra lani v okviru poslanskih vprašanj in kasneje v okviru pisnih vprašanj. Poleg tega vemo, da razpisov ni, ni direktorja, ni programa in zaradi tega tudi nastaja škoda. Poskušali ste z nekim vmesnim programom oziroma Filmski sklad je poskušal z nekim napol virtualnim programom obljubiti vsem slovenskim režiserjem da bodo snemali, zato da so ostali tiho. Ampak danes so ostali tudi brez filmov. Zato je moje vprašanje, kako boste to sanirali, več kot umestno in bi vas moralo zelo zelo zanimati. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Torej ta vprašanja me zelo zanimajo. Sam sem se zelo angažiral pri tem. Mislim, da je bil program predstavljen že februarja meseca, poslan na ustrezne pristojne kraje in je bil zavrnjen. Vendar kot slišim, so prejšnji teden ta isti program pravzaprav potrdili. Le zakaj je bilo potrebno pol leta čakanja! Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Proceduralno, poslanka Majda Širca. Izvolite.
Prav zaradi tega, ker je minister na koncu postavil, naj rečem, retorično vprašanje, zakaj je bilo treba čakati, mislim da je mesto, da znotraj [[...]]Ja, gospod minister, vaša govorica telesa je včasih bolj zgovorna kot vaša govorica, ki prihaja iz ust. Namreč skladno z 246. členom bi želela, da bi minister dobil besedo, da bi pojasnil, zakaj je Ministrstvo za finance zavrnilo program. Najbrž zaradi tega, ker je bil program slab in zaradi tega, ker ni bil realen, zaradi tega ker je obljubljal delo osemnajstim celovečernim filmom, sedaj pa naj bi zmogel filmski sklad kvečjemu tri, če ne štiri. Razmere so kaotične, so zaskrbljujoče in se morajo odvrteti tudi znotraj širše, ne samo ožje skupine, kamor spadajo trije. Skratka, predlagam, da razpravljamo o odgovoru ministra. Tiste besede, ki so bile izrečen, niso bile zadostne, neverbalne so pa nekaj drugega. Kajti minister, vi ste z dobro voljo obljubili, ko ste dobili mandat, da je vaša prioriteta prav film. In jaz danes trdim, da ga res prioritetno uničujete. Hvala.
Poslanka Majda Širca, o vašem predlogu bomo odločali jutri v okviru točke glasovanj. Poslanec Srečko Prijatelj pa bo zastavil poslansko vprašanje ministru za finance. Izvolite.
Hvala lepa spoštovani predsedujoči, spoštovani ministri, ministrica, kolegice in kolegi. Zadnjič nisem dobil dovolj jasnega odgovora, zatorej mi dovolite, da ponovno vprašam ministra oziroma upam, da mi bo danes bolj jasno odgovoril tudi že znana, ko so neka nova dejstva: Zakaj tako spreminjanje razpisnih pogojev pri prodaji deleža Splošne plovbe? 29,5% delež želi država prodati z razpisom, seveda, najboljšemu ponudniku, kot ste zadnjič dejali spoštovani gospod Bajuk. In vendar, ko se je ta javil in je bil domači gospodarski subjekt, Vlada kot večinski predstavnik podjetja, preko Soda in Kada spremeni pogoje, pozove k dopolnitvi vlog. Ko so te dopolnjene in je zopet najboljši ponudnik slovensko podjetje zahteva dodatno garancijo za celotni znesek, torej še za 25% delež. Na kar naši gospodarski subjekti uspešno parirajo temu in se Vlada odloči, preko Soda in Kada za dražbo. Za koga mi pripravljamo take razpise, če pa vemo, da je gospod, ki je preko družbe pooblaščenke prišel nezakonito do 20% deleža in danes vodi to podjetje, v mnogih državah kazensko ovaden. Govorim o gospodu Petru Doemleju. Zadnjič sem vas jasno vprašal ali ima Slovenija povezave s tem gospodom, ali ste v stranki prejeli kakšno finančno vsoto in jaz bi vas prosil, da to tudi zanikate, kajti po Portorožu se iskreno govori, da je ta posel že plačan in zanimivo, poglejte, tudi Sod in Kad govorita, da je zadeva transparentna. Ko so podjetja, ki imajo lastništvo, zahtevala pregled v družbi sta SOD in KAD odgovorila "Vas obveščamo, da vam le-tega ne moremo omogočiti." V razpisnih pogojih pa so zahtevali: "Kupec izjavlja, da mu je stanje sredstev in obveznosti v poslovanju družbe v celoti poznano." Kako za božjo voljo; poglejte podpisniki so isti, če pa to družbam, ki imajo lastništvo ni bilo omogočeno. Sprašujem vas tudi, spoštovani minister, do kam bo ta zadeva šla tako netransparentno, nezakonito in evidentno v korist gospodu Petru Doehleju, ki verjetno kupuje lastništvo Splošne plovbe kar z denarjem Splošne plovbe. Vesel sem, da sem ovaden na sodišču in da se lahko srečamo in tam pojasnimo nekatera dejstva, ki upam, da vas ne bodo presenetila [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]kajti o teh zadevah ste obveščeni. Prosim za odgovor.
Hvala lepa. Gospod minister Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Najprej bi spoštovanemu gospodu poslancu odgovoril, da se marsikaj govori za šankih po Sloveniji, med drugim tudi to, da naj bi z ženo kupila neke parcele na Prulah in da gradimo neko parkirišče. To seveda ni res, kot tudi ni res to kar ste zdaj povedali, da se govori. Seveda, zaradi tega vas ne morem tožiti, ker niste rekli, da to vi mislite, ampak naj bi se govorilo, da naj bi stranka kateri predsedujem imela finančne povezave. Nima nikakršne finančne povezave s tem gospodom, s tem podjetjem, katerimkoli drugim podjetjem tudi ne. Vi trdite, da so se pravila igre spremenila. Pravila igre se niso spremenila na noben način ne, to se dela v skladu s predpisom in javnim razpisom. Pri prodaji naložb morata tako Kad kot Sod ob upravi ravnati zakonito in kot dober gospodarstvenik v vsakem primeru, saj je cilj prodaje maksimiranje prodajne cene in doseganje postavljenih ciljev, ki se odrazijo v naprej znanih dodatnih formalnih pogojih, bodisi bonitet ali garancije in vsebinskih kar se tiče poslovnega načrta za nadaljnjih pet let: politika štipendiranja, odprtost za sodelovanje z znanostjo in tako dalje, o teh pogojih, ki jih morajo izpolnjevati potencialni ponudniki. Dobro vam je znano, da je bil narejen javni razpis. Na javni razpis zbiranja ponudb za nakup poslovnih deležev Splošne plovbe so se prijavili trije ponudniki, vsi trije, ki so v roku oddali popolne ponudbe veljavne do 3.7., so bili povabljeni na predstavitev razvojnih programov na Splošno plovbo v Portorož, nato pa so bili povabljeni k izboljšanju cene ponudbe. Komisija Kada in Soda, ki vodi prodajo je pregledala vse prispele ponudbe in v interesu transparentnosti prodaje maksimiranja cene in enakopravnega obravnavanja vsem treh ponudnikov se bo prodajni postopek nadaljeval na dražbi, ki bo potekala 26.6., izklicna cena je v tem trenutku 40 milijonov evrov, ki je bila do sedaj, za enkrat, še najvišja ponudba, ki smo jo dosegli. Naj zaključim z zagotovilom, da družbi med procesom prodaje ne spreminjate pogojev, saj so le ti enaki kot v javnem pozivu objavljenemu v slovenskih medijih. Pravilno pa je postopanje uprav, da pri prodaji izbereta takšne metode, ki družbam omogočajo maksimiranje prodajne cene, transparentnost in enakopravnost obravnave vseh ponudnikov. Sod in Kad se za sistem dražbe v letu 2006 in 2007 odločata vedno, ko se pojavi več kot en kupec za nakup deleža strateške naložbe, na primer konkretni primer je Merkur in Niko. V letu 2006 je bilo na tak način prodanih najmanj 20 naložb, bančna garancija pa je običajen instrument zavarovanja resnosti ponudbe, ki je bil uporabljen tudi že na primeru dražbe družbe Merkur. Naj še tudi to dodam, da bosta, zaradi različnih pojavov v medijskem prostoru in drugače o nepravilnosti poslovanja v preteklosti in ki se v zadnjem času pojavljajo še in še v širši javnosti, Sod in Kad na skupščino delničarjev, na pobudo Ministrstva za finance, umestila predlog za izvedbo posebne revizije, posebne revizije zadnjih petih let poslovanja Splošne plovbe, tako da bo to enkrat za vselej tudi razjasnjeno. To so preresne stvari, da bi bile samo predmet govoric, teh stvari se je treba pametno lotiti in tudi če ne bo več imela večine, v kolikor se bo pač prodalo, vam zagotavljam, da bomo to revizijo v celoti izpeljali. Po drugi strani pa vam tudi zagotavljam, da je sklep Vlade Republike Slovenije bil, da je to strateška investicija v kateri hoče država obdržati 25% delež plus ena delnica, kar nam da to blokadno manjšino, da se ne bodo mogle spremeniti določene stvari, kot sta na primer sedež, kot na primer odziv in podpora šoli in pa še druge stvari, za katere dobro veste, da so zelo pomembne za razvoj te panoge v naši sredini. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Dopolnilno vprašanje, kolega Srečko Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Sod in Kad sta omogočila gospodu Petru Doehleju, da ima večino pri odločanju, in to 30.6., ko sta v nov nadzorni svet, iz 11 na 12 je bil povečan, imenovala gospoda Borisa Goljevščka in tako sama odločila, da ne bosta imela več upravne pravice. Vsi so sedaj gospodu naklonjeni in nekje izhajajo iz istih logov. Moteči so bili pa odstranjeni. Prijel vas bom za besedo, če bo ta zadeva res tako čista, kajti v svetu veljate za kredibilno osebo in vendar prvo obljubo ste že prelomili. Dejali ste, da bo najboljši ponudnik dobil Splošno plovbo. To se je zgodilo po prvem razpisu. Kasneje ste pozvali, govorim preko Soda in Kada, vse, da dopolnijo ponudbo. Tudi to je bilo storjeno, najboljše z naše strani, torej s strani slovenskega gospodarstva. Nobeno podjetje ne bo tu preferiralo ali omenjeno. Na kar ste pozvali, da morajo podjetja dodati varščino tudi za, ali kvalitetno bančno garancijo tudi za ostalih 25%. Veste koliko so morala položiti ta naša podjetja? 90 milijonov. In da bo stvar še bolj transparentna, še 4 milijone za resnost, ste zapisali v ponudbi. Lepo vas prosim, Sod in Kad ne morate delati transparentno in zakonito, če kršita jasna, svoja določila. Prej sem vam prebral eno takšno določilo, ko, prvič, članom, ki so v lastniškem razmerju do Splošne plovbe niso omogočili pregleda in drugič, ko so zahtevali v razpisnih pogojih, da se vložitelj obveže, da je seznanjen z vsemi poslovnimi negativnimi in pozitivnimi stvarmi. Torej, sprašujem vas: Ali je to vse pripravljeno ravno zaradi tega, ker se zavedate, da gospod Doehle lahko prvi dan na dražbi kupi to podjetje? Če je temu tako, potem je konec slovenskega ladjarstva in vi boste pogrebnik le-tega.
Hvala lepa. Gospod minister boste odgovorili?
Hvala lepa. Rad bi samo, ker mi je čas potekel v prejšnjem odgovoru na prvo vprašanje, vam tudi pojasnil, da ne morem tukaj razgrinjati poslovne skrivnosti, vam pa garantiram, da to kar vi mislite kdo je bil prvi, pa kdo je bil drugi v teh razpisih, da se motite. Hvala lepa. Nimam pa nikakršnega namena, da bi takšno ali drugačno podjetje bilo deležno kakšne preference s strani sistema, ki je bil uveden. Še enkrat ponavljam, na noben način ne drži, da je to nek poseben pristop. Takšen pristop sta Sod in Kad uporabila v letih 2006 in 2005 vsaj v dvajsetih drugačnih primerih, ker končno gre za maksimirane cene in pa seveda tudi za to, da se vsi dodatni cilji, legitimni cilji, ki jih ima prodajalec, da se tudi izpolnijo. Hvala.
Hvala vam, gospod minister, za odgovor. Poslanec Srečko Prijatelj, predlagate proceduralno. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Namreč, gre za največje oškodovanje družbenega premoženja na Primorskem. To je napisal, nisem izjavil tega jaz, ampak gospod Kreačič, bivši direktor in seveda to je edino podjetje, ki je bilo sanirano z denarjem davkoplačevalcev. Leta 1994 smo sprejeli poseben zakon. Preko 100 milijonov dolarjev smo takrat vložili v to podjetje in gospod Doehle se je pojavil kot rešitelj že leta 1992, da bi 1994 ugotovili, da je podjetje pahnil v propad. 1995 saniramo in glej ga zlomka, 1998 zopet doživimo propad. A pri tako pomembnem vložku znanja in mednarodnega poznavanja s strani ladjarstva je to vredno zaupanja še naprej, vprašanje je odprto. In seveda, zaupanje je bilo dano zoper gospodu Petru Doehleju in leta 2000 ima Splošna plovba samo še tri ladje. In gospod minister, če vi lahko izjavljate, da imamo družabnika, ki je kredibilen, je pa tožen s strani drugih držav in dela popolnoma enake zadeve, samo s copy-paste pogodbami, tudi na naši strani in oškoduje male delničarje, pod pultom kupi družbo pooblaščenko, ki je bila ustanovljena zaradi tega, da bo nudila zaščito delavcem in jo sindikalist, ki postane direktor proda temu gospodu in danes imamo paradoks, da je gospod Peter Doehle zastopnik delavcev, torej pomorščakov in uzurpira celotno vodenje in seveda spelje vse profite na svoje privatne račune, da Splošna plovba danes dobiva samo eno tretjino tistega, kar bi lahko s svojimi ladjami dosegla na trgu. Če to ni oškodovanje, če to ni slabo ravnanje in neodgovorno ravnanje nekega vodstva v Splošni plovbi, potem ne vem, kaj se gremo. To je samo še v "banana republiki", da spreminjamo razpisne pogoje, na takšen način kot jih vi iz ure v uro. In ravno zaradi tega, ker gre za tako veliko oškodovanje družbenega premoženja, ki je danes državno, večinsko državno, jutri ne bo več, zahtevamo, da se v tej dvorani opravi razširjena razprava, preden se izvrši licitacija. In upam, da bo prevladala zdrava pamet. In še nekaj, spoštovani gospod minister, to isto ste vi spraševal gospoda Drnovška, ko ste bil še v opoziciji. To isto, kar jaz sedaj sprašujem vas. Zdaj se pa sprenevedate, da je kar naenkrat vse v redu. Imam vaše vprašanje. Na jutrišnji tiskovni konferenci ga bom predočil in dal v mape vsem novinarjem, tako da bo znano. In še nekaj, zakaj hipoteke niso bile vpisane za ladje, čeprav je banka to zahtevala leta 1991? [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Ladje so bile premeščene v tujino in tam še enkrat dvignjen kredit, na bremena proste ladje, tega ne omenjate.
Gospod minister, veste, da ne morete, lahko pa boste v okviru splošne oziroma razširjene razprave, v koliko bo do nje prišlo. O temu bomo pa odločali jutri v okviru glasovanj. Naslednji ima besedo poslanec mag. Borut Sajovic. Poslansko vprašanje bo zastavil ministrici za delo, družino in socialne zadeve. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Spoštovana gospa ministrica in pa kolegi ministri! Mislim, da smo priča enemu izjemnemu dialogu in pa eni izjemni seji, ko je v dvorani toliko ministrskega zbora kot pa poslancev in brez dvoma, da bomo lahko na štiri oči našli kakšne rešitve. Gospa ministrica, moje vprašanje se nanaša na, bom rekel v narekovajih, afere, ki se dogajajo v invalidskih organizacijah. Seveda jaz nikakor ne mislim, da ste temu stanju krivi vi. Vendar, ko sem na seji Mandatno-imunitetne komisije prebral razloge in pa vzroke, zakaj gospa Elena Pečarič odstopa kot članica tega sveta ter kakšni so njeni razlogi in očitki, mi je brez dvoma dalo to misliti in enostavno, ker tudi tam ni bilo razprave, sem se čutil dolžnega, ne da pritrdim eni ali pa drugi strani, tudi nočem biti odvetnik mnenja ali druge stvari, ampak mislim, da smo mi poslanci in pa vi kot gospa ministrica, brez dvoma poklicani, da temu problemu posvetimo mogoče nekoliko več pozornosti, da zadevo raziščemo in pa rečemo bobu bob. Seveda, kot ste verjetno prebrali naše vprašanje in pa tekst, ki je bil tam obravnavan, na Mandatno-imunitetni komisiji, gre za to, da se ta nesoglasja in pa različni pogledi vlečejo že dalj časa. In pa recimo, če tam zasledimo očitke kot so, da ni izoblikovanih kriterijev in pa meril za enakopravno ter dejansko vrednotenje programov, ki jih izvajajo invalidske organizacije, kar bi neposredno vplivalo na kvaliteto in učinkovito storitev za uporabnike. Podani so bili tudi očitki, da se na sejah FIHO ne govori o strategijah, ki bi pripomogle k neodvisnemu življenju in pa o polnomočenju uporabnikov, ampak le o politiki Loterije Slovenije, lastništvu tega, igrah na srečo in pa, zmotilo me je pa najbolj tisto, da se govori o netransparentnem in neekonomničnem delovanju o financiranju počitniških domov, letovišč, nepremičninah, plačah vodilnih v invalidskih organizacijah ter pa o paralelnih zaslužkih nekaterih tako imenovanih vzporednih struktur, potem je brez doma to čas za zaskrbljenost in pa za skrb. Danes so mi pa v gradivu dali tudi socialno in pa etično delovanje Društva za teorijo in kulturo hendikepa. Društva so se lotili z analitičnimi metodami, ki se jih verjetno ne bi sramovala biti SOVA [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]in pa, če tam piše to, da posamezni aktivisti tega društva operirajo z besednjakom državnega terorizma in se ne ustavljajo pred ničemer, ker vnašajo nemir v vse družbene in državne institucije pa tudi na področje [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Gospo ministrico prosim za odgovor. Izvolite prosim.
Hvala, gospod predsedujoči. Hvala gospodu poslancu, za vprašanje. Na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve poznamo navedeno problematiko, saj smo v zvezi z navedeno problematiko prejeli tudi številne dopise tako posameznikov kot tudi od samih invalidskih organizacij. Na nas je naslovila pismo tudi sama gospa Pečarič in tudi Društvo za teorijo hendikepa in kulturo, Društvo distrofiko Slovenije in Nacionalni svet invalidskih organizacij Slovenije. Menimo, da navedena situacija nikakor ne ogroža invalidov niti sistema invalidskega varstva v Sloveniji kot celote. Velika večina invalidov, stroke in resornih ministrstev ocenjuje, da je invalidsko varstvo v Sloveniji zelo dobro urejeno. Ravno tako velja poudariti, da ministrstvo pri svojem delu dosledno spoštuje načelo "Nič o invalidih brez invalidov". Zato smo tudi v tem mandatu posebej ustanovili Direktorat za invalide, ker se posebej zavedamo invalidske problematike. Kot primer lahko navedemo tudi oceno Umanotere, Slovenske fundacije za trajnostni razvoj, v Ogledalo Vladi 2006, ko je ministrstvo za postopke priprave akcijskega programa za 2007-2013 dobilo najvišjo možno oceno. Politiko invalidskega varstva in ukrepe oziroma programe, ki so bili sprejeti v zadnjih dveh letih, podpira večina invalidskih organizacij in med njimi celo največje invalidske organizacije, kot je Zveza delovnih invalidov, ki združuje skoraj 58 tisoč članov. Ministrstvo je v navedeni zadevi ravnalo v celoti v skladu s svojimi pristojnostmi in pooblastili, določenimi z Zakonom o invalidskih organizacijah in drugih predpisih. Tu velja posebej omeniti drugi odstavek 42. člena Ustave, ki določa, da se lahko tudi invalidske organizacije združujejo v društva, in po Zakonu o društvih opredeljuje ta društva tudi invalidska kot samostojna in nepridobitna združenja, ki ustanovijo društvo, ustanovitelji pa se združujejo zaradi uresničevanja skupnih interesov. Društva si sama določijo namene, cilje in dejavnosti oziroma naloge ter način delovanja, upravljanje društev pa neposredno sprejemajo člani posameznega društva. Združevanje v društvo je prostovoljno, tako da lahko vsak postane član pod določenimi pogoji, ki jih društva določajo v temeljnih aktih. Na področju invalidskega varstva je že dolga, več desetletna tradicija, da se invalidske organizacije opredelijo kot društva, ki delujejo v javnem interesu in v javnem interesu izvajajo tudi invalidsko varstvo ter posebne socialne programe, tako za člane kot nečlane. Tematiko odnosov med samimi invalidi ureja tudi Svet Vlade Republike Slovenije za invalide. Svet Vlade za invalide pričakuje, da se invalidske organizacije svojo specifično problematiko urejajo v medsebojnem dialogu. V zvezi z izpostavljenim vprašanjem velja tudi poudariti, da Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve v vseh dokumentih spoštuje človekove pravice invalidov in oblikuje predpise ter politike izhajajoč iz spoštovanja človekovih pravic in dostojanstva invalidov ter upoštevajoč načelo enakih možnosti in nediskriminacije invalidov. Splošna načela so navedena tudi v samem akcijskem načrtu za leto 2007-2013; Načela izpostavljajo spoštovanje človekovih pravic in dostojanstva invalidov, enake možnosti, nediskriminacijo invalidov in popolno in učinkovito vključevanje invalidov. Načela so zapisana tudi v konvenciji Organizacije združenih narodov, Republika Slovenija je med prvimi podpisala to deklaracijo, ministrstvo pa pripravlja tudi zakon o izenačevanju možnosti invalidov, kjer želi zakon urediti področje enakih možnosti in nediskriminacije invalidov, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] predvsem pa želi doseči prepoved širjenja sporočil in simbolov s katerimi se poziva - k diskriminaciji invalidov in tudi prepoveduje diskriminacijo med samimi invalidi. Posebej bi pa še poudarila, da komisija [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala lepa za vaš odgovor. Jaz upam, da vas je kolega Sajovic slišal. Imate pa dopolnilno vprašanje, izvolite.
Hvala lepa. Ministrico je bilo v redu in lepo slišati. Mislim, da so tudi ta sporočila odgovora šla v pravo smer, vendar brez dvoma več kot pa to suho papirnato in birokratsko, pa mogoče zaleže čisto praktično, enostavno, pogovor in jaz vam dajem pobudo in predlagam, da se mogoče z gospod Pečaričevo enkrat le vljudnostno sestanete ali sestanemo, kajti to kar piše v tem poročilu, da posamezni aktivisti tega društva operirajo z besednjakom državnega teorizma in se ne ustavljajo pred ničemer, to enostavno ni v redu. Če ste videli intervju z gospo Eleno Pečarič [[...]]seveda, se tak človek ustavi ne pred stopnico, ustavi se pred vsakim najmanjšim robnikom, to so ljudje, ki niso v stanju od sebe odgnati niti muhe in zato pač skrb. Pogovor in pa lepa beseda najbrž dosežeta svoj cilj, nikakor pa ne trdim, da nima tudi druga stran prav v svojih razmišljanjih in mogoče si vzamete pol ure dragocenega časa, sprejmite te ljudi. Ključne odločite so bile sprejete, tudi zgodba na Mandatno-imunitetni komisiji je šla, žal, svojo pot. Vendar mislim, da se da marsikaj storiti ravno v tem, da se na olja, ki plamti, ne priliva več ognja in pa da dajemo v Sloveniji tudi več pozornosti drugim stvarem, ki so pomembne. Sem župan občine kjer bi na področju javnih del skušal zaposliti, pa bi rad zaposlil, več invalidnih oseb, pa mi ravno zaradi politike države in pa pomanjkanje [[....]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] sredstev to ni bilo omogočeno. Za gluhe in naglušne smo storili nekaj iz lastnih sredstev in še bi radi marsikaj v ta namen in zato vas pozivam, da to vprašanje jemljete kot dobro nameno [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Jaz verjamem, da bo ministrica vašo pobudo tako tudi jemala. Najlepša hvala. Mi pa nadaljujemo s poslanskimi vprašanji. Besedo ima poslanec Ciril Testen, ki bo svoje poslansko vprašanje zastavil ministru brez listnice zadolženemu za lokalno samoupravo in regionalno politiko. Izvolite.
Hvala za besedo in lep pozdrav ministrom, poslancem. Osnovni cilji, ki smo si jih pri ustanavljanju pokrajin zastavili so evropsko primerljiva organiziranost decentralizacija in skladnejši regionalni razvoj. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo bili že pri spreminjanju Ustave in tudi v kasnejših usklajevanjih še posebej pozorni na vsebino in financiranje pokrajin. Decentralizacijo razumemo, kot prenos pristojnosti iz višjega na nižji nivo, zato je za nas vsako bistveno poseganje v občinske pristojnosti in pristojnosti sedanjih upravnih enot proces, ki ga ne podpiramo in mu bomo nasprotovali. Za lažje razumevanje mojih vprašanj in pomislekov, ki so v zvezi z ustanavljanjem pokrajin in vezani na gornje Posočje nam vam predstavim nekaj podatkov. Nekateri prebivalci gornjega Posočja imajo do sedeža Upravne enote Tolmin 70 kilometrov, do predvidenega sedeža pokrajine v Novi Gorici pa bodo imeli 110 kilometrov. Če upoštevamo, da je povprečna starost prebivalstva visoka, da so ceste in druge komunikacije slabe, predstavlja za občane Posočja to velik strošek in tudi veliko časovno obremenitev. Podobnih primerov je v Sloveniji še nekaj. Naj povem tudi, da je Upravna enota Tolmin po obsegu večja, kot bodo nekatere pokrajine, na primer: Pomurje, Koroška, Zasavje, kar samo po sebi kliče po drugačnem statusu upravne enote. Ne želimo, da se ponovi zgodba, ki smo jo doživeli pri prenosu sedeža davčne uprave. Tudi takrat se je trdilo, da se za občane usluge ne bodo poslabšale, pa so se. Nenazadnje, kar ni najmanj pomembno, bomo s prenosom pristojnosti izgubili tudi kvalitetna in za Posočje pomembna delovna mesta. Bojimo se, da bo gledano iz zornega kota gornjega Posočja decentralizacija pomenila centralizacijo. V skladu s povedanim, zastavljam naslednja vprašanja: [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]Kaj se bo spremenilo za prebivalce Posočja, če bo sedež pokrajine v Novi Gorici? Ali bodo oddelki za kmetijstvo, gospodarstvo, občo upravo ter okolje in prostor, ki so sedaj na upravni enoti, preneseni na pokrajino? Kaj bo s približno 15 delavci, ki na navedenih oddelkih delajo, ali bo prenos njihovih delovnih mest zanje pomenilo izgubo delovnega mesta ali pa se bodo na delo vozili v Novo Gorico? Na prostoru bodoče pokrajine imamo mrežno organizacijo regionalnih razvojnih agencij, ali je po podobnem principu možno [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Hvala lepa. Ministra prosim za odgovor. Izvolite.
Hvala za besedo gospod podpredsednik, spoštovani poslanci, poslank več ni prisotnih. Kar zadeva seveda ustanovitev pokrajin mislim, da sta si tukaj kar enotni tako stroka, kot politika, da je ta korak nujen, če želimo narediti naslednji korak, kar zadeva decentralizacije Slovenije, kar zahteva pospešitve skladnega regionalnega razvoja, policentričnega razvoja in tudi sicer pospešitve razvoja v Sloveniji, in jaz verjamem, da je tudi ta Državni zbor to imel v vidu takrat, ko je prišlo do tega konsenza, ki omogoča spremembo Ustave in pospešil ta proces in pripeljal ta proces do tega dela, da smo ta osnovi vsebinski del zakona pripeljali že v Državni zbor v razpravo. Z vidika pristojnosti oziroma osnovni namen pokrajin je najprej selitev nalog skupaj s finančnimi viri in skupaj z delovnimi mesti iz državnega nivoja na ta drugi nivo lokalne samouprave. Torej, prenos pokrajinskih nalog v izvirno pristojnost pokrajin. Kar zadeva pristojnosti na področju občin moram reči, da s to zakonodajo v tem trenutku ne posegamo v pristojnosti občin, vendar pa bodo občine lahko imele možnost, da bodo določene naloge dogovorno prenesle na pokrajine, ker bi bilo verjetno v nekaterih primerih tudi smiselno, vendar je to avtonomna odločitev v posamezni pokrajini prvega in drugega nivoja lokalne samouprave. V tem trenutku vas, kot jaz razumem, skrbi prenos nalog upravnih enot na pokrajine, mi smo, tako kot je predlagana rešitev v zakonodaji, kot je bila posredovana v državnozborsko proceduro, predvideli, da se zaradi celovitosti nalog na področju okolja in prostora kmetijstva in pa gospodarstva te naloge v smislu izvajanja prenesejo na pokrajine, ampak seveda v smislu izvajanja. Kar pa zadeva samo izvajanje teh nalog pa ostanejo na tistem mestu kjer so zdaj, torej v neki mrežni organiziranosti in nenazadnje je ta garancija zajeta v 14. členu, ki posebej govori o tem, da mora biti dostopnost in kvaliteta storitev na enakem nivoju oziroma boljšem nivoju in jaz osebno sem prepričan, da bodo pokrajine znale to tudi izkoristiti in bodo lahko dostopnost iz tega naslova še povečale. Iz tega naslova sledi tudi, da ni ukinitve tovrstnih delovnih mest, ampak, da bodo bodoče pokrajine prevzele tudi vse javne uslužbence in, še enkrat ponavljam, tiste naloge oziroma tiste storitve, ki jih zdaj posamezni občani imajo na upravnih enotah bodo tudi v prihodnje na upravnih enotah. Osebno menim, in to velja tudi za področje Posočja, da bodoče pokrajine pomenijo to, da se bo dostopnost do nekaterih drugih storitev, ki so povezane s prenosom nalog navzdol, torej z državnega nivoja na pokrajinski nivo, še izboljšala. V smislu same organizacije znotraj pokrajine, tudi osebno podpiram rešitve, ki bi pomenile, da se posamezne pokrajinske inštitucije enakomerno porazdelijo znotraj posameznih pokrajin in tudi v tem smislu omogočajo odpravljanje bojazni kar zadeva ta notranja neskladja. Del odgovornosti bo naložen bodočim pokrajinam, vendar sem prepričan, da bodo znotraj posameznih pokrajin pokrajine oziroma pokrajinski organi temu tudi bolj prisluhnili. Kar zadeva te pokrajinske centralizem, ki so realna nevarnost, s tem se lahko strinjam, moram reči, da smo temu v sami pripravi zakonodaje posvetili posebno pozornost. In sicer bi opozoril še na dva elementa, prvi je z vidika organov. Mi smo kot organ predvideli svet občin občin, ki ima to korekcijsko funkcijo v relaciji pokrajina in občina, torej prvi in drugi nivo lokalne samouprave. Predvsem v tistih primerih, kjer bi pokrajine v tem smislu poskušale na to vplivati. Kot na drugi del bi pa opozoril v tem smislu, da se zagotovi enakomerna zastopanost v pokrajinskih svetih, tu bo pa izjemno pomembna priprava Zakona o volilnih enotah za, recimo, prve pokrajinske volitve, ker se skozi ustrezno enakomerno oblikovane volilne enote omogoča enakomerna zastopanost v pokrajinskih svetih. In v tem smislu jaz verjamem, da bo bodoča politika oziroma bodoče vodenje pokrajin tudi [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[.. ..]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[..]], na ta vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dopolnilno vprašanje, kolega Testen, izvolite.
Hvala lepa. No, mislim, da ste mi potrdili, da bo tistih 15 ljudi odšlo v najboljšem primeru na delo v Novo Gorico. Torej, 15 ljudi z visoko izobrazbo, kar je za nas pomembno, in to je na nek način izguba, tako da je to za nas problematično. Bi pa rad, če mi lahko odgovorite še na to predvsem zadnje vprašanje: Ali je možna mrežna organizacija? Govorim predvsem v tem smislu, mi, pa tudi vaše stališče do tega, v Sloveniji se pojavlja - ne samo pri nas, verjetno tudi na drugih območjih - želja po tem, da bi nekatere institucije pokrajine ne bile samo v pokrajinskem centru, ampak tudi v drugih večjih krajih. Zanima me, kakšno je vaše stališče do tega. Na podoben način imamo namreč organizirane te razvojne agencije in mislim, da bi se tu, eventualno, tudi dalo na podoben način izpeljati to organizacijo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod minister, izvolite.
Hvala za dodatno vprašanje. Rekel bi, ravno obratno, teh 15 ljudi v nobenem primeru ne bo odšlo v Novo Gorico, ampak bodo ostali tam na tisti lokaciji, kjer so zdaj bili, vendar bodo svoje delo opravljali znotraj pokrajinskih uprav, v bistvu v mrežni organiziranosti. Seveda je ta del s prenosom nalog navzdol, torej tudi s prenosom in nastajanjem pokrajinskih institucij na posameznih področjih možno samo še okrepiti. In tudi v tem smislu se meni zdi izjemno pomembno to, da se upravne naloge, ki se v tem trenutku izvajajo na upravnih enotah, izvajajo kasneje, seveda pod enotno regulativo, jasno, znotraj pokrajinskih uprav. In v tem smislu so to tudi izhodiščni nastavki, ravno v tem, o čemer ste vi govorili, torej o tej mrežni organiziranosti. Kar zadeva mene osebno, jaz te stvari absolutno podpiram, zato ker smo tudi sicer poskušali ravno tem problemom notranjih neskladij nameniti, tudi skozi sistem oblikovanja zakonodaje, posebno pozornost. Tudi v tem smislu so bodoče pokrajine razvojna priložnost. Nenazadnje govorimo tudi o prenosu, kot ste že sami omenili, kvalitetnih delovnih mest, ampak ne na račun upravnih enot, pač pa na račun prenosa nalog z državnega nivoja navzdol, torej nalog, ki se v tem trenutku opravljajo v imenu pokrajin ali pokrajinskih nalog na posameznih ministrstvih ter ostalih institucijah. V tem smislu se bodo z vidika kvalitetnih delovnih mest tudi ta okolja samo okrepila in to je tudi, po moje, zelo velik prispevek, kar zadeva pokrajine, k skladnejšemu regionalnemu razvoju. Kar zadeva te bojazni - rešitve, ki so v tem trenutku nastavljene, so v zakonodaji, gredo v tej smeri, da te bojazni oziroma da te težave ne bi prišle v omenjenem primeru v poštev. Še enkrat pa ponavljam, da je to v veliki meri odvisno tudi od bodočih pokrajin, ampak jaz tukaj ne vidim težav, ker če bodo stvari enakomerno narejene in tako jih poskušamo vpeljati, bosta lahko tudi skozi to zagotovljena enakomeren segment in odpravljanje notranjih nesorazmerij, ki so v tem trenutku zelo izražene, in tega se tudi zavedamo. Hvala.
Hvala lepa. In zadnji med prijavljenimi poslanci je dr. Pavle Gantar, ki bo zastavil poslansko vprašanje ministru za okolje in prostor. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovana kolega, spoštovana dvorana, če že ne vem koga naj bi pozdravil tukaj notri. Pred kratkim, gospod minister, je Komisija za preprečevanje korupcije ugotovila, da vaša poravnava s PUH-om, ki zajema tri različne posle poravnave, med katerimi je seveda največja, tudi najbolj razvpita, poravnava za dela, ki jih je Puh opravil na sanaciji plazu po 1. januarju 2000, ustreza mnenju, in sicer da je ravnanje uradnih oseb ministrstva, ki z zasebnopravno osebo sklenejo sodno poravnavo glede terjatev za katere pravni temelj ne obstaja, da to ravnanje ustreza definiciji korupcije določeni v tretji alineji 2. člena Zakona o preprečevanju korupcije. Vi ste se javno tudi soočili v polemiki s predstojnikom te komisije, poskušali ste se vpreti tej definiciji. Pri tem nisem navajal nobenih, vsaj meni ne novih in znanih dejstev, pač pa sem se skliceval na to, da bo na vse odgovorila revizija. In sicer kot veste, smo na odboru sprejeli na znanje, da boste opravili notranjo revizijo. Sprejeli pa smo tudi sklep, da ste dolžni opraviti zunanjo revizijo. Po informacijah, ki jih imam, se ta zunanja revizija še niti ni začela. Zato me zanima, gospod minister, da nam sporočite, meni in vsem ostalim: V kakšni fazi je, prvič, notranja revizija in drugič, zakaj se zapleta z iskanjem zunanje revizijske hiše? Ali imate dovolj volje sploh, da to iskanje resno opravite, kajti takšnih revizijskih hiš, ki iščejo spodobno delo v državi je veliko, konkurenca je velika in ne verjamem, ne predstavljam si, da ne bi mogli takšne revizijske hiše dobiti na običajnem javnem razpisu, z javnim naročilom ali kakorkoli. Za odgovor se vam že lepo zahvaljujem.
Hvala lepa za vprašanje. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Hvala za vprašanje spoštovanemu poslancu dr. Pavletu Gantarju. Najprej bi rad odgovoril na vaš prvi del vprašanja. Ko je bilo javno objavljeno načelno mnenje Komisije za preprečevanje korupcije sem bil v tujini, takoj naslednji dan sem se na eni od oddaj soočil s predsednikom te komisije. Moje načelno mnenje je bilo, da komisija ni navedla popolnoma nobenega novega prepričljivega argumenta, ki bi ga lahko našla v tem postopku predloga Vladi, da se v sodni poravnavi poravna s podjetjem PUH za dela, ki so bila dejansko opravljena in za obe drugi zadevi. Torej, jaz sem odgovoril na tem soočenju, da ocenjujem, da je to načelno mnenje komisije ni, nima zadosti osnovanih temeljev, smo pa na našem ministrstvu, kajti niti ni poznano točno kakšen je formalni postopek, na to načelno mnenje komisije pripravili naše ugotovitve in stališča, ki smo jih obsežno elaborirali, strokovno dodatno utemeljili in jih tudi javno objavili na naši internetni strani. Mislim, da je to en normalen način komunikacije. V tem generalnem, našem stališču smo ponovno izrazili prepričanje, da po našem mnenju ne ministrstvo, ne njegove uradne osebe niso opustile dolžnega ravnanja saj so pred sprejetjem odločitve, da se Vladi predlaga sodna sklenitev poravnave odgovorne, osebe opravile številna preverjanja, tako vsebine, kot obsega del, kot tudi našle prave pravne temelje na katerih naj bi poravnava temeljila in na podlagi katerih bi bila za to tudi zakonita. To velja tudi za obe drugi zadevi, o katerima je bilo podano mnenje v tem načelnem mnenju komisije. Na vaše konkretno vprašanje bi vam pa rad odgovoril prav tako konkretno. Izredna revizija sanacija plazu Stože, od leta 2000 do danes je bila uvedena na podlagi sklepa ministra 1. marca 2007, področje notranje revizije obsega projekt sanacije plazu Stože od leta 2000 do 1. marca 2007. Osnovni cilj revizije je ugotoviti pravilnost in smotrnost upravljanja in vodenja projekta sanacije plazu Stože v Logu pod Mangartom za to obdobje. Že iz samega predmeta in obdobja tega revidiranja je razvidno, da je to obsežno delo in zato je bilo razdeljeno po vsebini na dva dela. Prvi del obsega obdobje intervencije od same splazitve 15. in 17. novembra 2000 do izdaje lokacijskega dovoljenja decembra 2003. Revizijsko poročilo za ta prvi del bo pripravljeno do konca junija. Drugi del pa obsega obdobje sanacije od 2004 do 2007. Je v fazi preverjanja dokumentacije in zbiranja dokazil, poročilo pa bo predvideno izdano do konca julija 2007. O ugotovitvah revizije bomo poročali po izdaji poročil za prvi in drugi del revizije, in tudi po skupnem poročilu za katerega se pričakuje, da bo izdelano v septembru 2007. In sedaj še vaše drugo vprašanje. Zakaj se zapleta z iskanjem zunanje revizijske hiše, ki bi opravila neodvisno revizijo postopkov. Tukaj bi vam rad povedal, da je bilo javno naročilo za storitve neodvisne revizije poslovanja pri sanaciji plazu Log pod Mangartom. Tak je bil sklep odbora. V vašem vprašanju govorite v zvezi s plačilom Puh. Revizija poslovanja pri sanaciji plazu Log pod Mangartom od novembra 2000 do konca leta 2003, to je bil predlog Odbora za okolje in prostor. To javno naročilo je bilo objavljeno v Uradnem listu 6. aprila letos. Glede na ocenjeno vrednost javnega naročila je bil izbran postopek z zbiranjem ponudb po predhodni objavi. V predvidenem roku, kljub javno objavljenem povabilu in na spletu objavljeni razpisni dokumentaciji, nismo prejeli niti ene ponudbe. To je pač [[...]]Jaz se strinjam z vami, jaz sem presenečen ob dejstvu, da imamo na trgu večje število strokovno zelo usposobljenih revizijskih hiš, ampak, žal, se, ni nihče prijavil. Zato smo se odločili, da postopek oddaje javnega [[..]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[..]]naročila nadaljujemo po postopku s pogajanji, ki je trenutno v teku in bo predvidoma zaključen v prvi polovici julija 2007. Glede na okvire in terminski plan izvedbe storitve neodvisne zunanje revizije, po tem planu predvidevamo, da bodo rezultati zunanje revizije znani jeseni 2007. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Pavel Gantar, izvolite.
Imamo še nekaj dopolnilnih vprašanj, predvsem na to, kar je minister povedal. Prvič, vem, da ste se branili oziroma utemeljevali neresničnost oziroma zmotnost ocene Komisije za preprečevanje korupcije, s tem, da komisija ni navedla nobenega novega argumenta. Toda prav to me skrbi. Že stari argumenti so očitno dovolj za takšno presojo komisije. Druga zadeva, če gremo k notranji reviziji, potem vam moram povedati, spoštovani gospod minister, da s takšnim, bi rekel, izrekom naloge revizorjem, seveda niste naredili dobrega posla. Preprosto, vi podaljšujete obdobje intervencije po 1.1.2000. Po zakonu se ve, da je bila intervencija končana, interventno ukrepanje pod pristojnostjo Ministrstva za obrambo, je bilo končano tudi konec leta 1999 oziroma 2000, zgodba z 2000 in potem se je začela zgodba o sanaciji in konfliktu s PUH-om. Če ste sanacijo raztegnili do leta 2002, celo do leta 2003, do sprejema lokacijskega načrta, je to seveda popolnoma napačno in tega vsaj jaz, ne bom kupil in dvomim, da bo še kdo v Državnem zboru. Drugič, seveda, jasno je, po mojem mnenju, da če je bila cena ponudbe javnega naročila, karkoli je že bilo, nizka, se nihče ni prijavil. In to bomo še preverili in presodili, to ceno ali mogoče prav s tem ne zavirate te zunanje revizije. Iskreno rečeno, na notranjo revizijo, tako kot ste jo postavili, ne dam kaj dosti in me pravzaprav tudi ne zanima kaj dosti, na zunanjo pa veliko. Ker ta mora upoštevati zakonske pogoje in zakonska načela in metodologijo revidiranja. Tako da, počakajmo do jeseni pa bomo videli kaj bo, vendar problem seveda ostaja. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, prosim za dopolnilni odgovor.
Še kratek odgovor na drugi del vprašanja gospoda poslanca dr. Gantarja. Mislim, da nimate prav, ko javno iti naprej diskreditirate rezultate notranje revizije. In nimate prav, ko trdite, da na notranjo revizijo ne daste kaj dosti. Boste videli, opravljena bo strokovno, v okviru pristojnosti, ki jih ima, zato jih tudi vodi strokovno zelo usposobljena oseba. Absolutno se ne strinjam z vami z interpretacijo kdaj interventna dela preidejo v sanacijska. To je bila ena od interpretacij, ampak mislim, da nimate prav. Najbolj korektna interpretacija je, da se sanacijska dela pričnejo, ko je sprejeto lokacijsko dovoljenje. In je najbolj korektno kar sem lahko storil kot minister in mislim, da sem ravnal prav, sem se pa seveda posvetoval, da je prvi del, to je obdobje intervencije. In intervencija, točno sem določil do kdaj je prvi del. Videli boste kako korektno obsežno in strokovno je bila notranja revizija tudi zastavljena. Prosim in predlagam, da je vnaprej ne ovirate, to se mi zdi korektno. Kar se pa tiče vprašanja vezanega na zunanjo revizijo je pa moja iskrena želja bila - kot ministra -, da bi ta postopek stekel. Mi smo storili vse. Postopek vodili transparentno. Pred seboj imamo pregled kaj naj bi obsegala. Mislim, da je bil razpis zelo korektno postavljen in upam in pričakujem, da bomo sedaj v postopku pogajanj, ki so v teku, mislim, da bodo v kratkem tudi zaključena, prišli do dogovora in da bi se ta zunanja neodvisna revizija kljub temu, da bodo pač parlamentarne počitnice, izpeljala in da bomo zgodaj jeseni dobili že rezultate in z njimi vas bomo tudi seznanili.
Hvala lepa. Kolega Pavel Gantar, proceduralno.
Hvala, gospod podpredsednik. V skladu s Poslovnikom 246. člen, če se ne motim, želim, da Državni zbor opravi razpravo o odgovoru ministra za okolje in prostor gospoda Janeza Podobnika na zastavljeno vprašanje. Sam seveda to utrjujem s tem, da obstajajo resne vsebinske razlike v pogledih, ki jih je treba razčistiti. Gospod minister, preprosto ni mogoče, da vi sam postavite mejo kje se konča intervencija in kje se začne sanacija. Te zadeve so v delitvi dela med vladnimi resorji zakonodajno povsem jasne in utemeljene. S prehodom zadeve iz Ministrstva za obrambo, zaščite in reševanja, ki ima naloge intervencije je zadeva prišla v pristojnost Ministrstva za okolje in prostor, ki je zadolženo za sanacijo posledic naravnih nesreč in tako naprej. In to je povsem jasno. Tako je bilo pri potresih, tako je bilo pri drugih zadevah. In te meje ni mogoče poljubno prestaviti in s tem rešiti poravnavo s PUH-om. Ampak to je vsebinska razprava in upam, da bosta oba poslanca jutri, vsaj ta dva, podprla pobudo in podpredsednik, v to ne dvomim, podprla predlog za razpravo o odgovoru gospoda ministra na to vprašanje. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Kolega Pavel Gantar, jutri bomo v sklopu glasovanj glasovali tudi o vašem proceduralnem predlogu. Obema ministroma in pa celotni ministrski ekipi se zahvaljujem za podane odgovore tekom 1. točke dnevnega reda. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 29. sejo Državnega zbora. Nadaljevali jo bomo jutri ob 9. uri. Lep dan oziroma večer še naprej.