Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Gospe in gospodje! Pričenjam 11. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Anton Anderlič, Aurelio Juri, Josip Bajc, Roberto Battelli, Samo Bevk, dr. Slavko Gaber, Ljubo Germič, Matjaž Han, Kristijan Janc, Miran Jerič, Bojan Kontič, Dušan Kumer, Darja Lavtižar Bebler, Rudolf Moge, dr. Marko Pavliha, Sašo Peče, Milan Petek, Alojz Posedel, mag. Anton Rop, dr. Mitja Slavinec, Majda Širca, Jožef Školč, Janko Veber, Boštjan Zagorac, Cvetka Zalokar Oražem, Barbara Žgajner Tavš. Na sejo sem vabim tudi predstavnika vlade Republike Slovenije in gospoda ministra, dr. Bručana, pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 11. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno s prvim odstavkom 58. člena poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje. Predloga za umik točke z dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo na predlog za širitev dnevnega reda. Vlada Republike Slovenije predlaga zboru, da se dnevni red razširi s ponovnim odločanjem o zakonu o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih. Predlog ste prejeli z dopisom dne 26. julija 2005. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalne naprave. Glasovanje se lahko opravi, če na desni strani vložene kartice gori oranžna lučka. Prehajamo na odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo to točko obravnaval kot 5. točko dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o dnevnem redu v celoti. Predlagam zboru, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s predlagano dopolnitvijo. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 11. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Dr. Bručan, izvolite.
Lep pozdrav, spoštovani poslanci in poslanke! Rad bi v teh nekaj uvodnih besedah v teh nekaj minutah predstavil spremembe zakona novele o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. V bistvu gre za ureditev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in uvedbo izravnalnih shem na tem področju. Stanje na področju dopolnilnega prostovoljnega zavarovanja je danes za potrošnika, za zavarovanca, pa tudi za zdravstveno politiko popolnoma nepregledno. Je deloma tudi nestabilno in v nekaterih točkah tudi neobvladljivo, učinkovit nadzor nad njim pa je otežen in onemogočen. To je posledica pomanjkljive, nedosledne in tudi nekonsistentne zakonske ureditve iz preteklega obdobja, tam z začetkom v letih 1999. Dopolnilno zavarovanje tržijo v Sloveniji trenutno tri zavarovalnice. Vse sklenjene zavarovalne pogodbe krijejo enako vsebino, to je razliko med celotno vrednostjo zdravstvenih storitev, ki so po vsebini, obsegu in standardu pravica iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, in delom te vrednosti, ki gre v breme obveznega zdravstvenega zavarovanja. Vendar pa se te pogodbe razlikujejo v bistvenih elementih, kot so trajanje zavarovanja, stopnja diferenciacije, višine premije itn., da ne bi našteval vseh teh razlik. Pri zavarovalnicah v obliki družbe za vzajemno zavarovanje pa pomeni sklenjeno dopolnilno zavarovanje hkrati pridobitev statusa člana zavarovalne družbe, s čimer pripadajo temu članu tudi lastniške pravice in obveznosti. Agencija za zavarovalni nadzor je imela zaradi nejasno zapisanih zakonskih določb v prejšnjem zakonu ter neusklajenosti teh določb z drugimi določbami pri izvajanju nadzora nad zavarovalnicami, ki izdajajo to zavarovanje, v preteklosti relativno omejene možnosti in tudi obilo težav. Potreben pogoj za izvedbo izravnalnih shem v prihodnje pa bomo lahko dosegli s poenotenim izvajanjem dopolnilnega zavarovanja. Zavarovanci dopolnilnega zavarovanja v Sloveniji, teh je okoli milijon 300 tisoč, v precejšnji meri sovpadajo tudi z volilnim telesom v državi. Upoštevaje obsežna sredstva v tem zavarovanju je finančno breme doplačil oziroma premij dopolnilnega zavarovanja za državljane - je seveda možen vpliv tega zavarovanja na socialno politiko v državi, zakonska neurejenost s področja, je razumljiva posebna vloga zavarovalnic, ki izvaja dopolnilno zavarovanje. Javni interes je tudi izražen in prav zato je zelo pomembno, da v teh spremembah zakona predlagamo nekatere rešitve. Gre za načelo medgeneracijske vzajemnosti in opredeljevanje dejanskega javnega interesa države v dopolnilnem zavarovanju ter za uresničevanje tega interesa. Želimo v predlogu zakona tudi nadalje uvesti zahtevo enakosti višine premije za vse zavarovance iste zavarovalnice v istem trenutku, v dopolnilnem zavarovanju pa se skladno z novo ureditvijo ne oblikujejo niti matematične rezervacije niti rezervacije za starost. Predlog zakona ureja tudi možnost odstopa od zavarovalne pogodbe s strani zavarovalca. To je bistvena razlika od sedanjega zakona, kjer praktično zavarovanec teh možnosti sploh ni imel. Bile so dane neke možnosti, vendar so bile te možnosti težko izvedljive. Predlog zakona tudi predvideva vračanje ustvarjenih matematičnih rezervacij in rezervacij za starost, ki so bile ustvarjene v času zadnjih štirih let. V zakonu smo se morali omejiti na vračanje teh rezervacij na tiste zavarovance, ki so te rezervacije tudi realno in dejansko ustvarili. Namreč, glede na to, da so bile te pogodbe podpisane, so zavezujoče in pomenijo potrebo po vračanju tem zavarovancem, ki so si te rezervacije ustvarili. Glede predloga zakona - naj zaključim, ker imam samo še pol minute časa - povem, da smo želeli s tem zakonom predvsem urediti razmere na "tem tržišču" - če v narekovaju tako rečem - in istočasno tudi zaščititi zavarovance pred nepotrebnimi spremembami in podražitvami in po drugi strani izenačiti delovanje zavarovalnic na enakopravni ravni, ne glede na starost in spol zavarovancev v posamezni zavarovalnici. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval obor za zdravstvo kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika, odbora gospoda Franca Jazbeca, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani. Odbor za zdravstvo je na svoji peti nujni seji dne 27.7.2005 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na svoji 32. redni seji dne 15.7.2005 sklenil, da se predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju obravnava po nujnem postopku. Člani odbora so poleg zakonskega predloga v obravnavo na seji prejeli še naslednja gradiva: mnenje zakonodajno-pravne službe, amandmaje poslanske skupine Socialnih demokratov k 3. in 13. členu, amandmaje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 1., 3., 5., 6., 12., 13., 14., in 19., 21., in 22. členu, amandmaje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije k 5. in 20. členu ter predlog za novi 8.a. člen, amandmaje gospe Brede Pečan k 3., 8., 13., 18. in 19. členu, amandmaje strank koalicije, to je poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije, poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 2., 3., 4., 5., 6., 8., 13., 18., in 19. členu ter dopis Zveze potrošnikov Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajnotehničnega vidika in v svojem pisnem mnenju podala vrsto pripomb k 2., 3., 4., 5., 6., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., in 19. ter 23. členu predloga zakona. Uvodno obrazložitev predloga zakona je podal minister za zdravje gospod Andrej Bručan. V nadaljevanju se nekateri člani odbora v svojem imenu in imenu poslanskih skupin predstavili amandmaje, ki so jih vložili k predlogu zakona, in razpravljali o zakonskem besedilu. Strinjali so se, da je zakon potreben, da ima pozitivne lastnosti predvsem zaradi veljave novega modela dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj. Dejstvo je, da so izravnalne sheme potrebne in da je potrebno vnesti večjo konkurenčnost na trg dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj. V nadaljevanju je odbor v skladu s 144. členom poslovnika prišel na drugo obravnavo predloga zakona ter na podlagi 126. člena poslovnika opravil razpravo in glasovanje o amandmajih in členih predloženega zakona. Člani odbora niso podprli amandmajev poslanske skupine Socialnih demokratov k 3. členu, amandmajev poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 1., 3., 5., 6., 8., 12., 13., 18., 19. in 22. členu, amandmaje poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije k 5. členu in 20. členu ter niso podprli novega 8.a člena ter amandmaja poslanke gospe Brede Pečan k 3., 8., 13. in 19. členu. Brezpredmeten je postal amandma poslanske skupine Socialnih demokratov k 13. členu, poslanka gospa Breda Pečan pa je umaknila amandma k 8. členu. Člani odbora so podprli amandmaje strank koalicije, SDS, NSi, Slovenske ljudske stranke in DeSUS-a po vseh predlaganih amandmajih in poslanke gospe Brede Pečan k 18. členu. Prav tako je odbor k 8. členu predlagal amandma, ki se glasi, da se v 62.i členu v prvem stavku četrtega odstavka za besedo "zavarovanja" doda besedilo "za najmanj 10 let". Člani odbora predlagamo oziroma odbor predlaga državnemu zboru, da predlagani zakon sprejme skupaj z vsemi amandmaji, ki jih je sprejel tudi odbor. Hvala lepa.
Hvala gospodu Jazbecu. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Socialnih demokratov bo stališče predstavila gospa Breda Pečan. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dober dan vsem kolegom in kolegicam, poslancem in poslankam. Poslanka skupina Socialnih demokratov zakon oziroma spremembe in dopolnitve zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju podpira in je tudi na kolegiju predsednika državnega zbora podprla nujni postopek ter uvrstitev na izredno sejo državnega zbora, ker menimo, da so izravnalne sheme ta trenutek edina znana in dovolj učinkovita rešitev za razrešitev dejansko brezizhodnega stanja, predvsem pa stanja, v katerem zlasti upokojenska populacija in populacija težjih kroničnih bolnikov lahko pride v situacijo, ko bo morala začeti plačevati nesorazmerno visoke zavarovalne premije za prostovoljno dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Vendar pa ne glede na to, da se zavedamo, da je zakon nujen, ne moremo mimo tega, da je postopek, ki se je v ministrstvu za zdravje in pozneje tudi skozi vlado začel že pred več meseci. Da so pogajanja o tem zakonu, ker je bil pač precej širši, kot pa smo ga sedaj dobili v državnozborske klopi, začela že tako zgodaj, da bi lahko v tem času množico drobnih pomanjkljivosti, nelogičnosti, napak, odpravilo že samo ministrstvo za zdravje, služba vlade za zakonodajo in vsi tisti, ki pač so pri zakonu na takšen in drugačen način sodelovali. Nedopustno je tudi, da kljub temu, da je bilo že od vsega začetka jasno, da bo treba spremeniti tudi posamezne člene zakona o zavarovalništvu in zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov, nihče ne v vladi ne zunaj nje v koalicijskih vrstah ni pomislil na to, da je takšna praksa, da se z enim zakonom popravlja, se pravi vsebinsko in besedilo členov drugega in tretjega zakona, nedopustna; da je zakonodajni postopek takšen, kot ga imamo uvedenega v tem državnem zboru in tej državi, s tem radikalno kršen in da iz takšne prakse lahko pridemo do kaosa na področju zakonodajnega postopka. Menim, da bi to moralo biti nauk in šola tako ministrstvu za zdravje kot tudi vsem ostalim pripravljavcem novih zakonskih predlogov in vladi v celoti, da takšnih predlogov seveda ni dopustno vlagati v državni zbor. In menim, da bi moral, najmanj kar je, predsednik državnega zbora poslušati opozorila službe za pravosodje in zakonodajo našega državnega zbora, da je to nenavadna, da ne rečem napačna praksa, ki je nikakor ne bi smeli uporabljati več naprej. Dejstvo je, da nam drugega kot to, da bo treba jeseni zakon o zavarovalništvu in tudi zakon o davku od prometa zavarovalnih poslov spremeniti, ne bo ostalo. In če bi dovolj zgodaj in predvsem racionalno razmišljali, če smo že odprli izredno sejo državnega zbora, če smo že uvrstili na to sejo po nujnem postopku zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, bi istočasno lahko uvrstili na to sejo tudi dve dokaj enostavni spremembi teh dveh prej omenjenih zakonov, ne pa, da tukaj sistematično cel državni zbor krši normalen in sprejemljiv zakonodajni postopek. Rada bi tudi napovedala, da bo poslanska skupina oziroma da je poslanska skupina Socialnih demokratov ponovno vložila nekatere amandmaje, ker menimo, da je zakon, čeprav delno rešuje nekatere socialne stiske, pa vendarle treba popraviti zaradi tega, ker je nekaj primerov, ko bo lahko sam namen izravnalnih shem, če ne bo izveden na primeren način, tudi enostavno razpadel oziroma propadel. In ne nazadnje menim, da je pomembno, da s tem zakonom omogočimo tudi, da tista skupina ljudi, ki je pri nas socialno najbolj ogrožena, to je približno 170.000 ljudi v Sloveniji, ne plačuje premije za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala gospe Pečanovi. Naj obrazložim očitek, da je postopek sprejemanja zakona v neskladju s poslovnikom. To ni res. Predlog, ki ga je dala vlada, je v skladu s poslovnikom in jaz nimam nobene pravice zavrniti predlog, ki je v skladu s poslovnikom. Dopolnjevati in spreminjati pa imate poslanci z amandmaji. Izvolite, gospa Pečanova.
Proceduralno protestiram zaradi tega, ker ste vi sami sedaj kršili poslovnik, ker pri razpravah oziroma obrazložitvah poslanskih skupin nihče nima pravice komentirati tega, kar je bilo prej povedano.
Gospa Pečanova, jaz vodim sejo. Gospa Mojca Kucler Dolinar bo predstavila stališče Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav predsedniku državnega zbora, ministru in vsem ostalim kolegom in kolegicam poslankam ter vsem tudi, ki nas spremljate prek medijev. Zdravje je naše največje bogastvo in ponavadi ga začnemo ceniti takrat, ko ga izgubimo. Temeljna zdravstvena oskrba se zagotavlja z javno obvezno zavarovalno shemo, torej prek zavoda za zdravstveno zavarovanje. Dopolnilna zavarovanja, torej to, kar pa obravnavamo danes, pa se zagotavlja tudi prek zasebnih sredstev, prek premij, ki jih vplačujemo v zavarovalnice, v dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Solidarnost v zdravstvenem zavarovanju in enakost ljudi v pravicah in v obravnavi v zdravstveni dejavnosti je gotovo temelj, ki ga zasledujejo zdravstvena zavarovanja in sistemi zdravstva v Evropi. Vendar pa je poleg principa solidarnosti potrebno uvesti tudi vzajemnost, ki izhaja predvsem iz prostovoljne odločitve, ne pa samo obveznosti. Pri Novi Sloveniji zagovarjamo stališče, da je čim prej potrebno sprejeti izravnalne sheme za pokrivanje razlik v rizikih, ki nastajajo iz razlik v starosti, iz razlik zaradi obolevnosti. Zato v tem segmentu pozdravljamo odločitev vlade, ker je s tem predlogom zakona presekala situacijo, ko so se v zadnjih letih kopičila neskladja in nejasnost ureditve s tega področja. Tako smo bili zavarovanci priča različnim informacijam, kar je dodaja v eni ali v drugi zavarovalnici z našimi premijami, ter s tem izgubljali zaupanje v zavarovalni sistem prav zaradi skope in nedorečene zakonske opredelitve, predvsem pa ureditev ni bila v prid zaščite interesov nas, zavarovancev. Glede na tako zapleteno situacijo pri Novi Sloveniji ocenjujemo, da je zakon dober kompromis med javnim interesom, ki ga zasleduje država, in interesi zavarovancev in zavarovalcev, ki pa imamo pogodbeni odnos z zavarovalnicami - torej gre za določen vstop javnega interesa v zasebno sfero. Vsekakor je nujno potrebno uzakoniti, in to bo po novem uzakonjeno, načelo enakih obveznosti in pravic na področju dopolnilnega zavarovanja za vse zavarovance, ne glede na starost, spol, zdravstveno stanje za območje cele države. Pri tem pa naj ne bi bilo pomembno, pri kateri zavarovalnici imamo sklenjeno pogodbo o dopolnilnem zavarovanju. Podpiramo določbe, ki bodo za v naprej določile, da je višina premij v določenem trenutku enaka, da je trajanje pogodbe minimalno eno leto; da je po tem času možno pogodbo tudi odpovedati z odpovednim rokom; da se ne oblikujejo matematične rezervacije oziroma rezervacije za starost ter da se za dopolnilno zavarovanje ne plačuje davka od prometa zavarovalnih poslov. Primerno pa predlog zakona s sprejetimi amandmaji, na odboru, ureja tudi obstoječa razmerja. Torej ta razmerja, v katerih nastopamo danes po še veljavni zakonodaji. Zavarovalnice so namreč dolžne zavarovalce in zavarovance pismeno obvestiti o spremembah, ki jih prinaša zakon, ter ponuditi pravično prilagoditev pogodbenega razmerja. V obvestilu morajo med drugim navesti tudi nove zavarovalne pogoje, možen način plačila premije, trajanja zavarovalne pogodbe, pravico do odpovedi pogodbe, o rokih, kdaj moramo sprejeti ali zavrniti ponudbo ter še mnoge druge podatke. In to bo nastopil seveda čas za nas, zavarovalce oziroma zavarovance. Odločiti se bomo morali, ali nove pogoje sprejemamo, ali ostajamo pri svoji zavarovalnici, ali jo menjamo. Pri Novi Sloveniji se zavedamo, da tu državljani, torej v naši državi nimamo kaj dosti izkušenj, vendar pa čas prinaša vedno nove in nove izzive, tako za državo, za zavarovance in zavarovalnice. Predvsem se nam zdi potrebno, da se ne smemo v tem prehodnem času bati izčrpneje izprašati, kaj kakšen člen v pogodbi pomeni, koliko bo znašala premija. Če pa se s tem ne bomo želeli ukvarjati, pa ne bomo ostali brez zavarovanja, pogodbe bodo pod novimi pogoji ostale veljavne tudi naprej. Verjetno je najslabša izbira, če se ne bi zavarovali tudi mladi. Mi, mladi nikoli ne vemo, kje nas lahko kaj doleti. Predlog zakona v prehodnih in končnih določbah določa tudi način vračila rezervacij. Pri Novi Sloveniji menimo, da je ta zakon izraz in pa korak k vzpostavitvi dolgoročno stabilnejšega sistema, zato ga bomo podprli.
Hvala gospe Kucler Dolinar. Gospod Stanislav Brenčič bo predstavil stališče Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vse lepo pozdravljam. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sprejemamo dejstvo, da iz dolgoročnih makroekonomskih izhodišč države v povezavi [[...]] [[Izključen mikrofon.]] v zdravljenju vključno z vedno boljšimi in dražjimi zdravili ne bo mogoče celotnega sistema zdravstvenega varstva financirati zgolj z javnimi sredstvi. Potrebno je iskati najbolj primerne načine zbiranja dodatnih sredstev za ohranjanje obsega pravic in storitev, ki so uveljavljene v zdravstvenem varstvu po obstoječem zakonu. Dodatno zbiranje sredstev oziroma financiranje sistema iz nejavnega denarja na temelju vzajemnosti, kot ga normativno določa predlog tega zakona, v poslanski skupini podpiramo in sprejemamo kot še najbolj primeren način, s tem da mu damo korektiv javnega interesa in na tej podlagi kar najbolj omejimo prevelike kapitalske apetite privatnih zavarovalnic, ki bodo izvajale prostovoljna zdravstvena zavarovanja in v prvi vrsti dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Predlog zakona postavlja v ospredje interes zavarovanca, vendar, kar je za stabilnost in vzdržnost sistema dopolnilnega zdravstvenega zavarovanje nujno, daje tudi zavarovalnicam možnost, da se med obema pogodbenicama vzpostavlja pristen obojestranski interes. Dejstvo je, da se izhodiščno zaradi nujnega iskanja dodatno potrebnih sredstev za zdravstveno varstvo v preteklosti s patronatom zavoda za zdravstveno varstvo Republike Slovenije ustanovilo Vzajemno kot zavarovalnico za izvajanje dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja s preveliko monopolnostjo, kar ni najbolj vplivalo na razvoj zdrave tržne logike konkurence in s tem na zmanjševanje stroškov tega sistema ter vzpostavljanje pristnega partnerskega odnosa med zavarovalnico in zavarovancem. Poleg tega je treba priznati, da so zavarovalnice, ki izvajajo prostovoljno zdravstveno zavarovanje, poslovale oziroma delovale v precej nedorečenih in največkrat različno interpretiranih predpisih, kar zadeva predvsem obveznosti rezervacij za starost. Ena ključnih slabosti oziroma nedodelanosti v sistemu dosedanje dopolnilnega zavarovanja pa je strukturno stanje oziroma struktura portfelja po starosti zavarovancev v posamezni zavarovalnici. To posledično vpliva na nezmožnost, da bi vsi zavarovanci plačevali vsaj približno enako visoke premije ne glede na njihovo rizičnost in da bi posamezne zavarovalnice na temelju svojega zatečenega stanja tonile v izgubo, druge pa poslovale s prevelikimi dobički. Tako stanje prav gotovo ni v javnem interesu, zato poslanska skupina Slovenske ljudske stranke podpira ključno spremembo v predlogu tega zakona, to pa je vzpostavitev izravnalnih shem. S predlogom zakona se hvala bogu odpravlja z načelom vzajemnosti in principom delovanja dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja nesmiselne rezervacije za starost kot matematično rezervacijo. Vzpostavlja se enake pogoje za nastop na trgu dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja za vse zavarovalnice ter s tem vzpostavlja oblikovanje zdrave tržne konkurence, ki bo v končni fazi predvsem v korist zavarovanca. Zavarovalnice bodo smele pri dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju zaračunavati enako premijo za vse zavarovance, z izjemo doplačil za kasnejši vstop v zavarovanje, kar je glede na načelo vzajemnosti po naše edino pravilno. V predlog zakona in še posebej sedaj v dopolnjen predlog so vgrajeni mehanizmi, ki bodo preprečevali medsebojne špekulacije, tako na strani zavarovalnic kot zavarovancev. Ločeno vodenje prihodkov iz stroškov na segmentu dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja bo napravilo sistem, kar se tiče preglednosti in nadzornosti v smislu javnega interesa, veliko bolj transparenten. V smislu javnega interesa tudi zato je, da dobi država pri nadzoru nad delovanjem sistema in zavarovalnic večji vpliv. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo naklonjeni tudi temu, da se je vgradilo v predlog bolj razumno prehodno obdobje tako po vprašanju izpostavljanja sistema izravnav kakor tudi po vprašanju vračanja sredstev rezervacij, kajti ne moremo mimo dejstva in posledic trenutnega ali bolje rečeno zatečenega stanja, zato bi pretrd pristop zakonodajalca po našem trdnem prepričanju prej škodoval kot koristil temu, da bi sistem po novem konceptu praktično zaživel in se razvil v vzdržen in stabilen način zbiranja dodatnih sredstev. Povsem gotovo pa je, da bo potrebno po določenem času izvajanja tega zakona, ko se bodo njegove posamezne določbe stestirale v praksi in ko se bodo vzpostavili potrebni standardi pri zajemanju ključnih podatkov za izravnavo, opraviti v dobro stabilnosti in čim večji pravičnosti sistema dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja posamezne popravke. Želel pa bi opozoriti, ker razpravljamo sedaj o dopolnjenem predlogu zakona, da je pri prepisovanju amandmajev v predlog zakona, storjena napaka pri 8. členu, in sicer v 62.h členu, kar je potrebno popraviti. Mi smo z amandmajem - tam 2% - popravili na 1% in pol, poročilo pa vsebuje 1%. Hvala.
Hvala gospodu Brenčiču. Gospod Zmago Jelinčič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik, in lepo pozdravljeni vsi skupaj! Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je potreben. Potrebno je spremeniti marsikaj in ta zakon marsikaj tudi spreminja. Prav gotovo je v zakonu tudi nekaj dobrega, vendar mi smo opozicijska stranka in ne bomo govorilo o tistem, kar je dobro, ampak bomo bičali tisto, kar je slabo. Sodimo, da konkurenca mora biti, vendar konkurenca mora biti po načelu vzajemnosti in ne po načelu profitabilnosti. Namreč bolnik je bolnik, ne glede na to, od kod prihaja, kakšen je njegov status in že Hipokratova prisega zahteva enak tretman kateregakoli bolnika. Zato ne moremo pristajati, da bi se pri zavarovalništvu delale takšne razlike. Pred kakšnim mesecem dni smo sprejeli novelo zakona o davku od prometa zavarovanih poslov. In nam v Slovenski nacionalni stranki se dozdeva, da je ta zakon bil predhodnica novemu zakonu, temu, ki ga obravnavamo danes, da bomo seveda v bistvu zavarovance oškodovali približno za eno milijardo tolarjev, ki se bo stekla v državni proračun. Ali pa tudi ne. Konec koncev, včasih imamo pri branju tega zakona občutek, da je namen zakona uničiti slovenske zavarovalnice. Minister je dal v javnosti nekaj izjav, da namerava pripeljati na slovensko tržišče tuje zavarovalnice, to se pravi, slovensko zavarovalništvo položiti v roke tujcem. Vedeti moramo, da v tujini, v tako imenovani demokratični Evropi, da ne govorim tudi drugje po svetu, so zavarovalnice najmanj 80% v lastni lasti. To se pravi, v lasti lastnega naroda, lastne države. Zavarovalništvo je velik posel, celo večji kot bančništvo, zato tega ne smemo prepuščati prostemu trgu in nikakor ne smemo tudi podlegati raznim čudnim grupacijam, ki so pravzaprav gospodu ministru napisale ta zakon. Zavedati se je potrebno, da navkljub temu da gospod minister govori, da je zakon pripravil gospod Franc Košir, neki veliki neodvisni strokovnjak, ki ga poznamo kot bivšega generalnega direktorja zavoda za zdravstveno varstvo, ki je v tistem času omenjeni zavod popeljal v izgube. Ta človek se deklarira kot ustvarjalec zakona, za njim je pa nekdo, ki je zares napisal zakon, to je gospod Ivan Gracar, član uprave Triglav zdravstvene zavarovalnice. To je zavarovalnica, ki je pravzaprav ekspozitura bivšega Triglava, kjer je gospa Klemenčičeva delala, kakor je hotela, in mislim, da je tukaj zadaj tudi ona. Konec koncev, gre za zavarovalnico, ki je na zelo čuden način prišla do tega segmenta zavarovancev, ki pa jih ima samo okrog 7 tisoč, še nekaj manj. Razen teh okrog 7 tisoč zavarovancev ima pa približno 4 milijarde slovenskih tolarjev izgube. Ti ljudje stojijo za tem zakonom zato, da bi dobili svoje mesto v tem zakonu in v prvi vrsti, da bi pokrili izgube. Seveda so ravno isti gospodje tudi Slovenski ljudski stranki napisali amandmaje zato, da bi prikrili ozadje vsega skupaj in da bi potem Ljudska stranka kot ena propulzivna, pametna stranka vložila pravzaprav več ali manj kozmetične popravke zakona. Mislim, da bo potrebno še dosti razprave in razmisleka o vsakem posameznem amandmaju. Mi smo jih vložili kar nekaj. In moram reči, da sem sedel z ljudmi iz Vzajemne in z ljudmi iz Triglava. Pa ne samo z njimi in predvsem sem se pa pustil poučiti o ozadjih teh in onih gospodov in tega in onega delovanja. Konec koncev, zanimivo je, da gospod minister gospoda Koširja jemlje kot ne vem kakšnega svetovalca, in ne vem - če se ne motim, mu plačuje preko firme Noema Cooperating. Zanimivo je, da ta firma ima tri zaposlene, za storitve je zavod že plačal več kot pol milijarde tolarjev tej mali firmi in da je ta mala firma zelo povezana z zavodom za zdravstveno zavarovanje, kajti hči enega od lastnikov te firme je vodja javnih naročil v informacijskem zavodu ZZZV. In kaj je naredil Kos, ki ga nekateri tako perete in čistite pri tej stvari - nič in njegova komisija. Skratka, nepravilnosti je kar nekaj, napak je kar nekaj in mislim, da bo smiselno pregledati in poslušati vsak amandma in jih pač potrditi tiste, ki so dobri. Hvala.
Hvala gospodu Jelinčiču. Mag. Franc Žnidaršič bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi. Poslanska skupina DeSUS bo zakon podprla izključno zato, da ne bi prišlo do selektivnega poviševanja premij starejšim in bolj bolnim. Podprli bomo ta zakon tudi zato, ker smo prepričani, da bo veljal le kratek čas. Takšno prostovoljno zavarovanje, kot ga imamo, je namreč dolgoročno nesprejemljivo, ker v njem ni več solidarnosti, kakor tečejo stvari, pa tudi vzajemnosti vedno manj. Solidarnost je propadla z enako premijo ob bistveno različnih prejemkih v škodo revnih, vzajemnost pa se zmanjšuje z enakimi pravicami ob neenakih premijah. Trenutno imamo namreč vsaj štiri kategorije zavarovancev: tiste s skupinskimi popusti, one brez popustov, tiste s starostnimi rezervacijami in mlajše zavarovance še z večjimi popusti, vzajemnost bi imeli ob enakih premijah in enakih pravicah ter nič drugače. Glavna težava obstoječega prostovoljnega zavarovanja pa je tudi v tem, da je postalo obvezno za vse, ki imajo zdravo pamet, saj pokriva toliko nujnih pravic, da bi jih ob potrebi le malokdo lahko plačeval neposredno. Iz povedanega sledi, da je potrebno nepogrešljive pravice spraviti nazaj v obvezni del, tam pa namesto enotne premije povečane stroške pokriti s sorazmernim prispevkom iz neto prejemkov vseh zavarovancev, iz česar se neutemeljeno dela problem, ki ga v resnici ni. Odstotek bi bil namreč nižji od povprečnega odstotka, ki ga predstavljajo današnje premije prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja, ki se gibljejo od 0,3% za najbogatejše, se pravi tudi za direktorje zavarovalnic, pa do 12% za najrevnejše oziroma tiste z najnižjimi prejemki, kar je seveda dolgoročno nesprejemljivo, nepravično, nesolidarno in etično in moralno sporno. V prostovoljnem zavarovanju bi namreč dolgoročno smele ostati le tiste vsebine, ki so sicer pogrešljive. Kot na primer nadstandard v bolnišnici, kozmetične operacije, zdravila na negativni listi, nenujno zdraviliško zdravljenje, potni stroški in podobno. Pričakovanje, da bi več zavarovalnic oziroma večja konkurenca na tem področju lahko reševali problem obstoječe vsebine prostovoljnih zavarovanj, je namreč povsem napačno, saj bi v več zavarovalnicah za isto stvar zgorelo še več denarja v nerazumno visokih plačah zavarovalničarjev, in to za zdravstveno zavarovanje, pri katerem ne bi smelo biti niti dobičkov, niti visokih stroškov in niti visokih plač. Mi bomo vztrajali pri dogovoru, da se tako prostovoljno zavarovanje ukine in oboje postavi na novo. Za to kratko prehodno obdobje, pa bomo zakon podprli, saj je poskušal blažiti škodo, ki je že nastala, in bi bila, če ga ne sprejmemo, še večja. Lepa hvala.
Hvala gospodu Žnidaršiču. Gospod Franc Jazbec bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlagane spremembe in dopolnitve zakona o zdravstvenem zavarovanju, ki zaradi svojega vpliva na uresničevanje zdravstvenega varstva ter na socialno varnost celotnega prebivalstva opredeljuje dopolnilno zavarovanje kot javni interes Republike Slovenije. Slednji se na področju dopolnilnega zavarovanja uresničuje tako, da zaradi varovanja interesa zavarovancev država z novelo zakona o zdravstvenem zavarovanju zagotavlja enako obravnavo zavarovancev, ne glede na starost in zdravstveno stanje. S predlagano novelo bo dosežena večja varnost zavarovanih oseb, pri čemer bodo preprečevane njihove negativne selekcije na podlagi starosti, spola ali bolezenskega stanja s strani zavarovalnic in v zagotavljanju enakih pogojev za sklenitev zavarovanja za vse zavarovance. Skladno z navedenim novela zakona opredeljuje obvezo zavarovalnic, da oblikujejo za vse svoje zavarovance enake premije, da so jih dolžne sprejeti v zavarovanje in jim ne smejo postavljati kakršnihkoli predhodnih pogojev, zavezance za doplačila pa spodbuja k zgodnji sklenitvi dopolnilnega zavarovanja. Javni interes se bo uveljavljal tudi skozi izravnalno shemo dopolnilnega zavarovanja ter posebne določbe, ki od zavarovalnic zahtevajo ločeno vodenje prihodkov in odhodkov dopolnilnega zavarovanja, ločen izkaz poslovnega izida ter uporabo sredstev dopolnilnega zavarovanja le za izvajanje tega zavarovanja. Novela zakona o zdravstvenem zavarovanju tudi uvaja izravnavo razlik v višini škod med zavarovalnicami, do katerih bi prišlo zaradi razlik v strukturi in njihovih zavarovalnih oseb po starosti in spolu. Brez te izravnave bi imele zavarovalnice v večjem deležu mlajše populacije zavarovancev in zavarovank nižje premije oziroma bi ustvarjale dodatne dobičke, med tem ko bi imele zavarovalnice z višjim odstotkom starejših zavarovalnih oseb slabše pogoje poslovanja in posledično višje premije. Navedeno bo opravila uvedba izravnalne sheme dopolnilnega zavarovanja, ki bo preprečila negativne posledice zavestne ali slučajne selekcije oziroma grupiranja zavarovalnih oseb pri posameznih zavarovalnicah. Zakon ureja tudi vprašanja možnosti odpovedi zavarovalne pogodbe o prostovoljnem zdravstvenem zavarovanju s strani zavarovalnice kot tudi s strani zavarovalca, ker je prav tako nadaljnji prispevek pri varstvu zavarovanih oseb. Predvideva tudi roke in postopke prehoda od dosedanje k novi ureditvi dopolnilnega zavarovanja in roke za uvedbo izravnalne sheme dopolnilnega zavarovanja. Zaradi varovanja dopolnilnih zdravstvenih varovanj, kot to opredeljujejo direktive EU, in zaradi varovanja interesov države zavarovalcev oziroma zavarovancev ter zavarovalnic je predlog novele zakona o zdravstvenem zavarovanju vložen po nujnem postopku. V poslanski skupini SDS bomo predlagano novelo zakona v celoti podprli skupaj s sprejetimi amandmaji na odboru za zdravstvo. Hvala lepa.
Hvala gospodu Jazbecu. Dr. Matej Lahovnik bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci, gospod minister! V Liberalni demokraciji Slovenije ocenjujemo, da sam zakon izpolnjuje temeljno načelo načelo varstva interesa zavarovancev, potrošnikov, državljanov. Zakon mora biti namenjen zaščiti njihovih interesov in ocenjujemo, da je cela vrsta dobrih rešitev. Zakon prinaša prenovljen sistem, dopolnjen sistem dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Bistvena rešitev je seveda, kot je bilo že večkrat danes tukaj rečeno, uvedba izravnalnih shem, ki omogoča vsem, ki želijo konkurirati na trgu dopolnilnih zdravstvenih storitev, vsem zavarovalnicam, enak položaj, ne glede na starostno strukturo zavarovancev. Če ne bi uvedli izravnalnih shem, bi bili starejši v tej državi v izrazito slabšem položaju, saj bi morali plačevati bistveno višje zneske za dopolnilno zdravstveno zavarovanje kot pa mlajše generacije. Vemo, da je žal tako, da s starostjo stroški zdravstvenih storitev tudi naraščajo in z uvedbo izravnalnih shem smo omogočili pravičen sistem, ki temelji na medgeneracijski solidarnosti, sistem, ki omogoča tudi starejšim osebam v naši državi varno starost. Zakon tudi prinaša večjo konkurenčnost na trgu dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj, predvsem pa seveda prinaša tudi rešitev v obliki izplačila starostnih rezervacij. Z uvedbo izravnalnih shem starostne rezervacije niso več potrebne, zato jih je potrebno razgraditi in izplačati tistim, ki so jih tudi ustvarili. To pa so zavarovanci, državljanke in državljani in mislimo, da je rešitev na tem področju ustrezna. Želel bi seveda poudariti, da se nam ne zdi smiselno in zato smo tudi podprli amandma, da se pri teh izplačilih ne bi plačal davek od prometa zavarovalnih poslov. Mislim, da je to povsem nesmiselno in v tem smislu moram reči, da se nekako čudimo stališču vlade, da tega ni podprla. Mislimo, da bi bilo korektno, da se zavarovancem v celotnem znesku izplača tisto, kar so tudi sami ustvarili, ne pa, da se jim zaradi spremenjenega modela ta znesek sedaj izplača, hkrati pa obremeni z vsemi dajatvami. To je nekorektno. In tukaj bi si želel, seveda, drugačno stališče vlade. Kar se tiče splošnih načel, bi rekel, da je bilo očitno v razpravi, da je bila usklajenost s socialnimi partnerji minimalna, lahko bi rekel seveda, da je bila na nekem tistem nivoju, ki je omogočal obravnavo zakona, lahko bi bila seveda tudi bistveno bolj poglobljena. Mi smo imeli včeraj v razpravi na odboru celo vrsto amandmajev na mizi. Pokazalo se je, da je bilo potrebno veliko redakcijskih popravkov, celo vrsto redakcijskih popravkov, sprejeta so bila tudi tri vsebinska dopolnila, ki jih je vložila sama koalicija. Cela vrsta redakcijskih in drugih popravkov na nek način vzbuja strah, ali so vse rešitve res najbolj dorečene in domišljene. Seveda moram reči, da bo praksa pokazala, v kakšni smeri je sistem potreben nadaljnjih dopolnitev, in seveda si želim, da bi do teh dopolnitev, ki bodo v korist zavarovancem tudi prišlo. Želel bi še poudariti, da ocenjujemo, da je ta zakon samo eden izmed korakov v okviru celovite zdravstvene reforme, ki jo Slovenija potrebuje. Treba se je zavedati, da se število starejših povečuje, delež oseb nad 65 let je vse višji. Zato je treba razmišljati tudi o tem, kako zagotoviti več denarja v zdravstvu, kako zagotoviti, da bodo pravice bolnikov primerno zaščitene. V Liberalni demokraciji Slovenije smo že pred časom poslali zakon o pravicah bolnikov tudi v vednost ministrstva za zdravje, FIDES-u, potrošniškim organizacijam, ker menimo, da so dejansko pomembna vprašanja tista, ki bolnike zanimajo, kakšne bodo čakalne dobe, kakšna je kakovost storitev, kakšna je ne nazadnje, in to je pomembno, dostopnost zdravstvenih storitev. Tako ocenjujemo, da je omenjeni zakon eden izmed korakov, tistih, ki bodo še potrebni. V Liberalni demokraciji Slovenije bomo sicer zakon podprli.
Hvala gospodu Lahovniku. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na obravnavo oziroma prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Ravnokar se delijo amandmaji poslanskih skupin, in sicer kot prvi so vloženi amandmaji k 3. členu dopolnjenega predloga. In sicer imamo tri amandmaje Socialnih demokratov k 3. členu. Ti amandmaji se delijo ravnokar na klop. Ali želite, da nekaj minut počakamo, preden bodo razdeljeni? Potem prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali ob 11. Nadaljevali bom ob 11, čez pet minut.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, nadaljujemo z drugo obravnavo zakona, in sicer v razpravo dajem amandmaje k 3. členu. Prejeli ste dva amandmaja k 3. členu, oba predlaga poslanska skupina Socialnih demokratov. Naj vas opozorim, da tretji predlog Socialnih demokratov ni k 3. členu, ampak je pomotoma zapisano k 3., v resnici je k 4. členu, to se pravi k 62. a členu. Zaradi tega bomo o tem tretjem amandmaju Socialnih demokratov razpravljali pri 4. členu. Torej, dajem v razpravo dva amandmaja Socialnih demokratov k 3. členu, in sicer k 4. točki in k 7. točki člena. Želi kdo razpravljati? Gospa Pečanova, imate besedo. Gospod Zamernik naj se izklopi. Izvolite, gospa Pečanova. Še vedno ni vklopljeno. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rada bi povedala, zakaj smo ponovno vložili k 4. točki drugega odstavka 3. člena amandma. Gre za to, da je bilo včeraj na odboru sprejet amandma štirih poslanskih skupin, kjer je bilo črtano besedilo, da se šteje kot osnova zakonsko določen kapitalski dobiček - bom povedala tako, kakor se ponavadi sliši, kakor se ponavadi govori - in da tega v zakonu ni določeno, se pravi, da nima smisla, da to besedilo v tem členu ostaja. Zaradi tega je seveda potem dana družbam, ki se ukvarjajo s prostovoljnim dopolnilnim zavarovanjem, možnost, da porabijo praktično ves dobiček za svoje - bom rekla, da svobodno razpolagajo z njim oziroma polovico vsega dobička ne pa polovico preostanka dobička ali, bom rekla, polovico dobička, ki nekako bi predstavljal pravzaprav ekstrapofit, kar je mnogo več kot pa po osnovnem besedilu. Zaradi tega predlagamo, ker so vzajemne zavarovalnice neprofitne družbe, ker so v lasti članov teh vzajemnih zavarovalnic, je potem logično, da ni interesa, da bi si dobiček na kakršenkoli način delili, temveč naj se vlaga celoten dobiček v vzajemne zavarovalniške posle. Torej bi bilo smiselno, da enostavno določimo z zakonom, da se celoten dobiček vlaga nazaj v vzajemne zavarovalniške posle oziroma v dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Tako predlagamo, da se besede "polovico tega izida" nadomestijo z besedama "celoten izid". Drugi amandma pa se nanaša znova na besedilo, ki je bilo včeraj popravljeno tako, da je bila provizija, ker temu ne moremo drugače reči provizija za izdajanje faktur, ponovno poudarjam: nemogoča, neživljenjska in po moji oceni nezakonita poteza, ki jo v zakon stiskate, predlagamo, da se enostavno črta, da tega nadomestila za dostavljanje podatkov, ki so v resnici čisto navadno fakturiranje, ne dovoli zaračunavati in temu primerno seveda je potem treba zapisati v 7. točki 3. člena, da "se zagotavlja brez nadomestila". Hvala.
Hvala gospe Pečanovi. Želi še kdo razpravljati o amandmajih k 3. členu? Ne. Potem, zaključujem razpravo o amandmajih in o 3. členu. In sicer, prehajamo s tem na 4. člen in o amandmaju Socialnih demokratov k 4. členu, to je k 62.a členu, kjer se predlaga sprememba besedila. Želi kdo razpravljati? Gospod Potrč.
Hvala lepa. Gospod predsednik, najprej hvala za dopolnitev, gre za 4. člen. Medtem ko smo mi pripravljali amandmaje, je na podlagi razprave na odboru prišlo do spremembe členov in zato je treba računati s tem, da je to 4. člen in predlagal bi, da se tudi uvodni stavek spremeni, da se glasi takole: "62.a člen se dopolni tako z naslednjim besedilom." Namreč besedila, ki je sedaj v 62.a členu, mi ne bi črtali, ampak bi ga dopolnili. Sedaj pa mi dovolite, da povem vsebino. Poglejte, veliko razprav je bilo o tem, ali je dodatno zdravstveno zavarovanje še vedno solidarnost in vzajemnost ali ni. In mi trdimo, da je solidarnost, da solidarnost v nobeni meri ni več, če morajo v enakem procentu plačevati prispevke za praktično nujno dopolnilno zdravstveno zavarovanje osebe z izjemno nizkimi in osebe z zelo visokimi dohodki. Soglašam z razpravo, ki jo je v imenu poslanske skupine imel kolega Žnidaršič, ko je opozoril, da je obremenitev na posameznika, če je približno 5 tisoč tolarjev mesečno, kolikor bo znašala, glede na razpone v plačah od 0,3 do tudi 12%. Jaz sem samo za primer vzel. Če vzamemo kot izhodišče minimalno plačo, ki je cca. 80 tisoč, bi obremenitev na minimalno plačo bila 6%, obremenitev pri plači 500 tisoč pa samo 1%. Zato se nam zdi nujno in prav že v spremembi in dopolnitvi tega zakona razmišljati, da se ta res velika krivica odpravi. Mi bomo zaradi visokega zneska obremenitev na nizke dohodke - mi pa kot kriterij jemljemo minimalno plačo, znesek pokojnine, ki je pod to minimalno plačo in podobne primere - skratka, pri ljudeh, ki bodo imeli pod 80 tisoč dohodka, se nam bo lahko zgodilo, da bodo še kako potrebni tudi uslug, da rečem, ki jih nudi dopolnilno zdravstveno zavarovanje, pa tega ne bodo zmogli, ker nihče namestu njih ne bo vplačal, sami pa tega plačevati ne bodo mogli. Zato računam s tem, da boste, ne glede na to, da vlada trdi, da je to samo začasna rešitev, pa da bo v kratkem prišlo do ponovnega razmisleka, morda tudi do združitve dopolnilnega in obveznega zavarovanja, samo do takrat bo kljub temu preteklo nekaj vode. In mislim, da bi bila priložnost, da sedaj to uredimo. Vprašali me boste, od kod? Piše! Ja, res, iz državnega proračuna. Če me vprašate, koliko? Če je naš izračun, ki ga imamo, približno 170 tisoč zavarovancev, ki bi bili oproščeni, krat 50 tisoč letno, je to cca. 8,5 milijarde letno, vendar za letošnje leto, ko začne veljati zakon šele s 1. septembrom, bi ta obveznost znašala cca. 2,8 milijarde in nič več. 2,8 milijarde, gospe in gospodje, je približno 20% tistega, kar smo na prejšnji seji na predlog vlade uredili za vprašanje upokojencev. Tam smo sprejeli, letos že, obveznost cca. 12 in nekaj več milijard, se pravi, morda petino tega bi tukaj dali za najbolj ogrožene na področju zdravstva. Zdravje pa verjetno vemo, kakšna dobrina je in kaj za slehernika od nas pomeni. Mi nočemo reči, da to ni amandma za razmislek ali pa, da nima tudi svoje teže v smislu materialnih bremen. Mislim pa, da so materialna bremena v tem primeru nesorazmerna z nujnostjo, ki jo za urejanje zdravstvenega varstva najširšega kroga državljank in državljanov imamo. In še ena stvar. Mi sicer predlagamo in upam, da bo še sprejeto, da se ne plačuje davka od vračila sredstev na podlagi starostnih teh zavarovanj. Če pa vlada tega ne bo storila, je tam dodatno milijarda in bi zopet polovico te obveznosti že s tem, da bo ta davek plačan, prihranili in za nov proračun, ker to je dodatna pravica, ki jo bo proračun iz plačila davka na dodano vrednost dobil. Tam bo dobil približno milijardo pa pol, tule bi pa na ta račun se nekaj zmanjšalo. In bi cela nova obveznost proračuna na podlagi našega predloga morda za letošnje leto bila milijarda pa pol tolarjev. Če gre za zdravje 170 tisoč državljank in državljanov, potem mislim, da je to denar, ki bi ga vlada, ne glede na to, da so razlike med mnenjem zdravstvenega ministra in financami lahko, morala dati in pričakujem, da boste kolegice in kolegi poslanci tudi koalicije takšen predlog našega amandmaja podprli. Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Še enkrat ponovim, kot sem razumel gospoda Potrča, gre za amandma k 4. členu, in sicer napovedni stavek se glasi: "Besedilo 62.a. člena se dopolni z naslednjimi novimi odstavki." In to so odstavki 5, ne 1, 2, ampak 5, 6, 7, 8, 9 in 10. Zadnji stavek amandmaja pa se črta, ker je brezpredmeten. Zadnji stavek, ki se glasi: "Predlagani spremenjeni člen je 42.a. člen" in tako dalje.
Gospod predsednik, hvala lepa.
Prosim. Želi še kdo razpravljati? Gospod Sok.
Hvala lepa. Torej nisem se mislil oglašati, ampak ker je, mislim da, neposreden televizijski prenos in ker je tudi kolega Potrč tukaj govoril verjetno na takšen način, zaradi tega je vseeno pač treba k temu nekaj povedati. On namreč pravi, da ta je ta amandma napisan za najbolj ogrožene na področju zdravstva. Rad bi pravzaprav opomnil, da smo štiri leta čakali na zakon o izravnalnih shemah. Da štiri leta prejšnja vladajoča koalicija takšnega zakona, ki bi pomenil dejansko medgeneracijsko solidarnost na področju zdravstva, kar se tiče izravnalnih shem, nismo imeli in da ga prejšnja koalicija v štirih letih ni sprejela. Danes pa s takšnim amandmajem, kot ga kolegi poslanci socialdemokratske stranke predlagata, nekako poskušate - vsaj jaz tako razumem - ta zakon, ki ga sprejemamo po nujnem postopku, ker je nujno potreben, ker je potrebno to čim prej urediti, vi poskušate s tem amandmajem zadevo dejansko postaviti na glavo. To, kar ste napisali, je lahko zelo všečno in se da seveda prodajati kot zavzemanje za te kategorije, ki prejemajo, ne vem, minimalno plačo, ki prejemajo varstveni dodatek in tako naprej, ampak pravnoformalno - in prepričan sem v to - v ta zakon ne spada. Če bi to sprejeli, potem je treba v skladu s tem urediti kopico drugih zakonov, da ne bodo v medsebojnem konfliktu, da ne bodo zakoni v medsebojnem nasprotju. Kajti že danes vemo, kar se tiče zakonov s področja žrtev vojne in potem zakonov, se marsikomu to dopolnilno zavarovanje že plačuje in je točno tudi navedeno, kdo je potem tisti, ki ti plača. Vi navajate, da naj bi bil to državni proračun in pri tem govorite, da gre za 2,8 milijard in da je to polovica tistega zneska, ki smo ga sprejeli, ko smo spremenili zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Če bi na takšen način razpravljali, bi lahko rekel, da je to samo 10% tistega zneska, ki ga je vaša vladajoča koalicija namenila za nakup letala in tako naprej. Se pravi, nikar ne delajte teh primerjav. Ostanimo realni in povejte, kdo naj potem - se strinjam s tem, ampak kdo naj potem zagotovi ta izpad, ker mi pišemo ta zakona za zavarovalnice, se pravi, kaj bomo naredili s tem, če takšen amandma, kot ga vi predlagate, sprejmemo. Tudi kar se tiče zakona o davkih, ko se na veliko problematizira in se odpirajo mnoga vprašanja v zvezi s tem, je treba še enkrat povedati, da je veljavno davčno zakonodajo s preglasovanjem sprejela prejšnja vladajoča koalicija in da se pripravlja sprememba te davčne zakonodaje. Obljuba je, da bo do konca leta ta sprememba tudi vložena v državni zbor. Dokler pač zakon je takšen kot velja, pa ga je treba spoštovati. In to bi dejansko kolega Potrč vi morali vedeti, ne pa, da nam tu poskušate prodajati neko demagogijo, da naj vlada to uredi drugače in naj ne spoštuje zakona. Se pravi, dokler velja takšen zakon na področju davkov, ker ste ga sprejeli - pa naj gre za dodatek za velike družine ali pa za obdavčevanje premij in tako naprej. Ne trdim, da se v Novi Sloveniji s tem ne strinjamo, da se nekatere zadeve na tem področju spremenijo. In bomo tudi, ko bo zakon vložen v državni zbor, predlagali, da na teh področjih pride do sprememb, ampak dokler ni zakon spremenjen, ga je treba kot takšnega potrebno spoštovati. Vse drugo je na nek način zavajanje javnosti in zahteva za nekaj, česar pa sami v štirih letih, kot sem rekel, niste storili. Hvala lepa.
Hvala gospodu Soku. Besedo ima gospa Pečanova.
Rada bi povedala, da nekateri ne razumete, za kaj gre. Ker je v tekstu 70.000 državljanov Republike Slovenije, je velika večina upokojencev in vemo, kakšna je struktura pokojnin v Sloveniji - in bi ravno upokojenci bili med tistimi, ki bi bili oproščeni plačevanja oziroma bi namesto njih plačevala zavarovanje država. Drugo, treba je opozoriti tudi na to, da v kolikor boste sprejeli amandma, ki smo ga vložili k 3. členu v zvezi z vlaganjem nazaj v dopolnilno zdravstveno zavarovanje vseh eventualnih dobičkov teh zavarovalnic, je že tukaj vir, s katerim bodo lahko zavarovalnice same pokrivale izpad prihodkov na račun oprostitve plačevanja premije socialno šibkejšemu delu prebivalstva. Dejstvo pa je, in to imamo konkretne dokaze v statistiki, da je zdravstvena ogroženost ljudi z nizkimi prejemki mnogo večja, ne glede na starostno skupino, kot pa tistih, ki imajo višje prejemke. Samo primerjamo, kakšna je življenjska doba v Prekmurju, kjer vemo, da je več prebivalcev z nizkimi dohodki, kot pa, recimo, v osrednji Sloveniji ali pa v zahodni Sloveniji, kjer je prebivalstvo premoženjsko oziroma dohodkovno v boljšem stanju. Torej, tukaj je treba razmišljati - ne kot pravijo nekateri demagoško, ampak je treba razmišljati tako, da bomo omogočili dostopnost dostop do zdravstvenih storitev vsem, ne pa samo tistim, ki imajo denar. Hvala.
Hvala gospe Pečanovi. Besedo ima gospa Kucler Dolinar.
Hvala lepa. Res govorimo ob tem amandmaju o socialno ogroženih, torej o tistih, ki še toliko težje bi plačevali premije za dopolnilno zdravstveno zavarovanje, in o predlogu, da se ta premija za njih drugače uredi in da se te premije ne plačujejo. Ko smo dobili predlog zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju v tistih osnutkih, v osnovi obliki, je vlada že sama se odločila, da bo v določeni meri določenim ljudem, torej tistim osebam, ki so še posebno ogroženi, sklop iz dopolnilnega zavarovanja uvrstila v okvir obveznega zavarovanja. Nekako sam proces sprejemanja in spreminjanja, po kakšnem postopku bomo sprejemali spremembe in dopolnitve zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, je sedaj v končni fazi, se izšel tako, da po nujnem postopku sprejemamo izravnalne sheme. Torej, samo en sklop iz tiste celote, ki ga moramo in ki ga je nujno v jeseni še dopolniti in spremeniti. Torej, s tega vidika jaz menim, da ne bomo ravnali nič krivično in nič slabo in nič zlonamerno, ker tega amandmaja ta trenutek ne bomo podprli. To bo predmet razprave, ko jo bomo opravljali ob naslednjih spremembah in dopolnitvah zakona in verjetno je javnosti že znano in tudi nam, poslancem, da je tudi sama vlada in sama koalicija se odločila za takšen pristop, tako da se mi zdi v tem trenutku ta amandma nekako preuranjen, glede na sam postopek in na cilj, ki ga zasledujemo s temi spremembami, torej, predvsem v zvezi z izravnalnimi shemami. Hvala lepa.
Hvala gospe Kuclerjevi. Besedo ima gospod Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz ne bi želel, da s tem amandmajem brez potrebe politiziramo na način, kot je začel gospod Sok. Ne nam očitati zlonamernosti in demagogije, gospod Sok. Ne nam očitati tudi tega, da štiri leta na oblasti nismo kaj naredili. Marsičesa nismo naredili, ampak počasi se bo treba navaditi, da od oktobra ste vi na oblasti in da bo vedno več tistega časa, v katerem bo treba ugotavljali, kaj je bilo storjeno, česa ni bilo. Amandma je dobronameren, ali je realen ali ne, boste vi ocenili in boste povedali. Ali je prav še nekaj mesecev, leto ali pa dve čakati v starem sistemu in pustiti pomemben obseg ljudi, ki z nizkimi dohodki velik delež svojih dohodkov namenja svojemu lastnemu zdravju ali bi bilo pa boljše te ljudi vključiti že sedaj v dopolnilno zavarovanje brez plačila prispevkov in bi prispevke za njih plačeval proračun - to je vredno razmisleka. Mi smo to idejo dali. Ideja je jasna in je izvedljiva. Proračun bi bil tisti, ki bi za te ljudi, ki bi bili obvezno po zakonu tudi dopolnilno zavarovani, plačeval premije. Vzajemne in zavarovalnice, ki so delniške družbe, skratka, zavarovalnice ne bi s tem bile v ničemer obremenjene niti omejene. Dobile bi vse zavarovanje, tudi za teh 170 tisoč ljudi, plačala pa bi jih država ne pa vsak posameznik. To je edina razlika. Vsak posameznik bi se pri tej drugi, tretji zavarovalnici zavaroval, če bi imel občutek, da so pogoji, pod katerimi se zavaruje, lahko za njega ugodnejši, kot bo veljalo tudi za vse druge, ki bodo sami zavarovalno premijo plačali. In povedal sem, koliko bi po naših ocenah to bila sredstva, ki bi jih morala država v letošnjem letu, gotovo pa v naslednjem že več, ker letos velja samo za štiri mesece tega leta, potem v naslednjem letu bi veljalo za celo leto, urediti. In dal sem en primer iz letošnjega leta, iz meseca nazaj - kaj vse se je dogajalo zadnjih 50 let, gospod Sok, se da vleči številke kakorkoli - ampak v zadnjem mesecu nazaj je ta vlada in mi smo glasovali za. Ne nam očitati, da ne. In tudi tokrat bomo s tem amandmajem ali brez tega amandmaja glasovali za. Ne nam očitati, da s tem blokiramo sprejem zakona. To je neresnica. Tega nismo rekli in tudi ne mislimo. Tudi o pokojninskem zakonu smo glasovali za, ker menimo, da je prav katerikoli kategoriji zagotoviti več pravic. Samo, če ste koalicija pred mesecem dni ocenili, da je prav, potrebno, nujno iz proračuna za letošnje leto cca. 12 ali 14 milijard sredstev zagotoviti za reševanje problema usklajevanja pokojnin, višjega zneska enkratnega nadomestila oziroma prejšnjega rekreacijskega dodatka in drugo. Prav! Samo mi pravimo, dajte primerjati to odločitev tudi s to, ki bi stala desetino teh sredstev, pa se mogoče odločite. Če se ne boste, nič ne bomo očitali, samo ne nam očitati nečesa, kar je nerealno ali pa demagoško. Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Repliko gospod Sok. Izvolite.
Hvala lepa. Tako spoštovani kolega Potrč, ja, seveda razumem, da opozicija tako govori. To je normalno, ampak težko je pa sprejeti dejstvo, da še eno leto ni mimo, kar ste imeli oblast vi in ko niste dejansko na področju izravnave zavarovalnih shem naredili tistega, kar ste obljubljali. Enostavno pač niste. Jaz drugače ne morem povedati, danes, ko na izredni seji po nujnem postopku to področje urejamo, pa ste prišli s temi idejami, ko pravite, da vas skrbijo določene kategorije prebivalcev, v istem stavku pa poveste, da zakon o spremembi zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je prinesel toliko in toliko obremenitev za državo. Ja, saj vendarle če 6 milijard v letošnjem letu po tem zakonu namenjamo več za pokojnine, bodo ta denar prejeli upokojenci. Vi pa v istem stavku to problematizirate in potem ciljate na neko drugo področje, kjer pa je treba še nekaj dodatno zagotoviti. Gremo počasi, korak po korak in približali se bomo temu in nikar ne poskušajte ustvarjati nekega mnenja, da pa zdajšnja vladajoča koalicija kategorije prebivalstva, ki dobivajo izredno malo ali prek pokojnin ali prek plač, da nas ne skrbijo. Seveda nas, ampak v tem trenutku so možnosti takšne, kot so. Hvala lepa.
Hvala gospodu Soku. Gospod Potrč, ali vas lahko dam v seznam razpravljavcev, ker replika na repliko ni dovoljena. Ja, v redu. Gospod Prijatelj.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, lepo pozdravljeni kolegice in kolegi prav tako! Torej, če govorimo o 3. členu, to je čista giljotina za sam zakon. Jaz bi rad isto povedal, kot sem že povedal na matičnem odboru, ki je bil voden tako, po domače, da razlogov dejansko za plačevanje nadomestila ni. To je ravno tako, kot če bi jaz šel v market in bi kupil neko robo v višini x tolarjev in bi hotel imeti račun, pa bi rekla blagajničarka: "Veste, za ta račun boste plačal še toliko in toliko, če ga hoteče imeti." Čista neumnost, gospe in gospodje. Drugo, kar želim povedati, da te dodatne stroške v približni višini, kot jih zakon v celoti in originalu predvideva, bi moral pokriti zavarovanec oziroma zavarovanka. To je milijarda tolarjev! Milijarda tolarjev! Eno milijardo bi mi prevrgli na zavarovance in zavarovanke! Seveda, s tem bi se povečala premija in s tem v zvezi bi tudi bila storitev dražja.
Gospod Prijatelj, mi govorimo o amandmaju k 4. členu. Tam je bila napaka.
Torej, mi podpiramo ta predlog, ki ga je dala socialna demokracija. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Besedo ima gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa. Z zakonom o zdravstvenem varstvu in zavarovanju določamo obseg pravic in storitev, ki gredo zavarovancem iz naslova obveznega zavarovanja. Za spremembo tega zakona s tem predlogom, kot ga imamo zdaj tukaj, posegamo v segment celotnega zakona zgolj v področje dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj. Jaz razumem ali tudi sprejemam predlagatelje tega amandmaja, ampak sem trdno prepričan, da v koncept zakona, tako kot je celoten zakon grajen, to ne sodi. Mi moramo, tako kot je že zadaj predlog večjih sprememb zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju, v drugih poglavjih omogočiti posebnim kategorijam, ki so dohodkovno šibke, da zavod krije ali pa, če zavod razbremenimo v tem segmentu, da to krije državni proračun, celotno vseh pravic. In če krijemo tam določenim kategorijam celotni obseg pravic, za te kategorije in te zavarovalnice dohodkovno šibkejšega razreda ni potrebno dopolnilno zavarovanje. Jaz sem za to, da to vprašanje rešujemo, ampak povsem v drugem segmentu krovnega zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju. Nikakor pa to sistemsko, konceptualno ne sodi, še najmanj pa v 4. člen tega zakona, ki odpira 62.a člen zakona, ki zgolj urejuje, normativno določa prostovoljno dodatno zavarovanje oziroma konkretno dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Jaz namen podpiram, vendar ga moramo vgraditi, po mojem, v povsem drugi del celo krovnega zakona o zdravstvenem varstvu in zavarovanju, tako kot je tudi že v predlogu, ki ga je ministrstvo že imelo predhodno v neki javni obravnavi oziroma usklajevanju s socialnimi partnerji, bilo vsebovano. Vendar se je potem to preložilo na kasnejši rok, po mojem zaradi prezahtevne materije, da bi jo lahko uskladili dovolj hitro s socialnimi partnerji. Vendar to pa je prednostno bilo treba obravnavati, zato je šel ta segment ali ta del zakona naprej. Mislim pa, da to bo treba reševati drugje, in prav gotovo, da na to lahko tudi minister da kakšen argument. Hvala.
Hvala gospodu Brenčiču. Gospod Potrč, imate besedo.
Hvala lepa. Samo nekaj pojasnilVodje poslanskih skupin in gospod predsednik vedo, da sem izrecno podprl nujni postopek tega zakona na kolegiju in ne čutim se, bi rekel, nič slabe vesti, ali želimo ta zakon imeti ali ne. Vse drugo so čiste insinuacije in laži in jaz bi pač rad povedal, dokumentacija za to obstoja. Ta zakon je treba sprejeti, malo boljši, malo slabši, nujno ga je treba sprejeti. Želimo ga izboljšati, kolikor je mogoče in kolikor je v naši pameti. Drugo, meni je žal, da nismo vsega uspeli urediti v prejšnjem mandatu. Žal. Ampak prejšnji mandat smo govorili predlogo časa o celoviti zdravstveni reformi. Veste, da je sestavni del celovite zdravstvene reforme bila tudi oprostitev plačevanj - združitev obveznega in dopolnilnega zavarovanja in oprostitev dela prispevkov določenih kategorij. Mi smo se za to zavzemali, na koncu s tem dokončno nismo uspeli. Jaz bi želel novi vladi, da s tem uspe, in naš predlog gre samo v tem, da ji pomagamo, da uspe čim prej. Ali je sistemsko idealno ali ne, dopuščam možnost, da tudi ni idealno. Gotovo pa je mogoče in bi se dalo na ta način urediti. Glede neprijaznosti do zakona in do upokojencev. Ni res, mi nismo nikomur očitali niti besede, povedali pa smo, da bi to pomagalo tudi reševati najnižje kategorije. In če hočete vedeti številke, z usklajevanjem pokojnim, ki ste jih sprejeli - ali pa smo jih sprejeli, ker smo bili tudi mi "za", po prejšnjem zakonu bi dobil upokojenec s pokojnino 80 tisoč tolarjev, po vaših izračunih en procent, to je 800 tolarjev. Če bi sprejeli to rešitev, ki je naš predlog, bi bil razbremenjen za 5 tisoč tolarjev. To so pač številke, ki so grobe, ampak takšne so, zato se nam zdi, da bi v tem primeru veliko naredili za vse te najnižje kategorije: zaposlene, upokojence, tiste z varstvenimi dodatki in podobno. Najdite pameten argument proti njemu, ne pa reči, da zato, ker smo mi predlagali.
Hvala gospodu Potrču. Gospa Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice poslanke in poslanci! Govoriti o tistem, česar ni, je mlatenje prazne slame, zato se mi zdi potrebno govoriti o tistem, kar je. To pa je predlog sprememb in dopolnitev zakona, ki je pred nami. Predlagatelji so v 3. členu zapisali, da je dopolnilno zavarovanje v javnem interesu Republike Slovenije in da skupaj z obveznim zdravstvenim zavarovanjem to dopolnilno zavarovanje predstavlja del socialne varnosti zavarovanih oseb. Res bi bilo čez mero dobrega okusa očitati Socialnim demokratom, da se za socialne pravice in za pravice iz zdravstvenega zavarovanja, ki naj pritičejo tudi najbolj ogroženim skupinam prebivalstva v enaki meri, kot vsem drugim, da se poprej že kdaj za to nismo zavzemali, bi bilo res čez mero dobrega okusa. Zato se mi zdi, da je predlog dopolnila k 4. členu, ki govori o tem, katere kategorije prebivalstva naj bi bile oproščene plačila te premije, smiselno obravnavati in smiselno tudi sprejeti zaradi tega, ker gre za tiste kategorije zaposlenih oseb, ki ne dobivajo dohodkov v taki višini do minimalne plače, ker gre za brezposelne, ker ne gre samo za upokojence, ker gre tudi za druge prejemnike trajne ali občasne denarne pomoči, kmete in samozaposlene in tudi brezdomce, da lahko uresničujejo tisto, kar je po socialni listini tudi zapisano. Namreč, da mora biti zagotovljena dostopnost zdravstvenih storitev vsem prebivalcem. In zato se mi zdi smiselno tak amandma podpreti. Hvala.
Hvala gospe Potrati. Besedo ima gospod Barovič.
Hvala lepa, predsednik. Najprej dovolite vprašanje, ne zaradi nevednosti, ampak malce sem zbegan. Govorimo o 3. ali 4. členu in amandmajih k tem členu.
O 62.a členu.
Torej k 3. členu [[...]]
Ne, to je čistopis poročila, 4. člen, prej je bil tretji, 4. člen - besedilo 62.a člena se dopolni ob predlogu.
Dobro. Vsebinsko govorimo o dopolnilnem zavarovanju. Hvala lepa. Da ne bi motil ta cenjeni državni zbor s preveč besedami. Poglejte, malo prej je prvak naše stranke jasno in glasno povedal, ja, konkurenca je zdrava, zato podpiramo zakon. Ampak konkurenca na osnovi načel vzajemnosti, vezana na 3. člen. Po načelu vzajemnosti, ne po načelu profitabilnosti. Zato absolutno podpiram, sedaj bom pa rekel, amandma k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu k 3. členu s podpisanim gospodom Miranom Potrčem zato, ker govori: "Zavarovalnice, ki iz poslovanja dopolnilnega zavarovanja ustvarijo dobiček oziroma pozitivni izid morajo le-tega v celoti nameniti za izvajanje dopolnjenega zavarovanja." To je načelo vzajemnosti, po moji lastni in osebni presoji, se opravičujem, če sem preskočil zdaj. Ampak mi govorimo o dopolnilnem zavarovanju, sredstva, ki pridejo, naj gredo, ki se ustvarjajo kot dobiček, naj gredo k dopolnilnemu zavarovanju. Podpiram in želim to povedati še enkrat, v osnovi - sedem ali pa deset ali pa petnajst zavarovalnic naj bo, ampak naj delajo po načelu vzajemnosti, nihče pa, sploh pa iz tujine ne bo prišel brez želje po profitabilnosti. Tega si pa ne želimo, to je možno samo v ameriških filmih, kjer ljudje umirajo pred bolnicami.
Hvala gospodu Baroviču. Želi še kdo razpravljati o 62.a členu oziroma amandmaju k temu členu? Gospod minister je še javil. Izvolite.
Jaz bom čisto kratek, ker je predvsem gospa Mojca Kucler Dolinar, pa tudi gospod Brenčič, sta že povedala bistvo odgovora na ta amandma. Predvsem gre za to, da smo že v koalicijski pogodbi predvideli takšen način reševanja problema teh socialno šibkejših in tudi že pripravili zakon, ki bo to uredil, urejeval oziroma ga pripravili praktično, vendar je potem bilo ugotovljeno, da je potrebno ta zakon, drugi del zakona, sprejeti po rednem postopku, ker je zahtevnejši in zahteva tudi nekatere druge spremembe, ki so vezane s to spremembo, o kateri zdaj govorimo. In v tem drugem delu spremembe zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju bo to tudi seveda upoštevano, tako da bo tudi urejeno s posebnim načinom in brez proračuna. Moram pa reči, da je seveda letošnji rebalans proračuna že napravljen za letošnje leto in ne vem, od kod bi ta denar, letošnji, vzeli, ampak na vsak način, to bomo uredili v drugem delu zakona, ki ga bomo sprejemali po rednem postopku v jeseni.
Hvala gospodu ministru. Gospa Pečanova.
Čisto na kratko, bi samo rada opozorila, da mi nekaj podobnega že imamo. In sicer obvezno zdravstveno zavarovanje za osebe, ki so brezposelne, plačujejo občine. Konkretno, recimo za našo občino, lahko povem, da nas to stane kar nekaj deset milijonov tolarjev letno! In upam, da ne nameravate v tistem delu zakona, ki govori o obveznem zdravstvenem zavarovanju, prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja obesiti slučajno občinam, zaradi tega, ker bomo sprožili ustavni spor. Rada bi vam povedala, da je ravno v tem poanta, da mora država, v tem primeru pač tudi občina, zagotavljati javni interes v tem smislu, da omogoča zdravstveno varstvo vsemu prebivalstvu, zaradi tega, ker je škoda, ki je povzročena zaradi tega, ker nekateri prebivalci in tukaj gre za kar precej veliko število - nimajo možnosti priti do zdravstvene storitve v določenem obsegu, zaradi tega je zdravstveno stanje celotnega prebivalstva slabše. Tako, da ne moremo govoriti tukaj o nobenih demagoških potezah, o nobenem nagajanju ali kaj takega, ampak govorimo predvsem o javni koristi. In ta javna korist je v tem primeru, kot ste slišali, vredna 8 milijard in pol. Lahko pa se najde vire tudi drugje. Povedala sem, recimo pri tem, da te zavarovalnice nimajo pravice, da si lastniki delijo dobiček, ampak da ga morajo vlagati nazaj v dopolnilno zavarovanje.
Hvala gospe Pečanovi. Gospod minister, želite? Izvolite.
Seveda, moram odgovori na to vprašanje oziroma na ta komentar. Dejansko tega ne bomo obesili občinam, niti približno ne, dejansko imamo pač narejen načrt, s katerimi bomo ta sredstva znotraj zdravstvenega zavarovanja tudi dobili. Po današnjih izračunih gre za približno štiri in pol milijarde tolarjev za te skupine, po nekaterih izračunih lahko - odvisno od številke, seveda lahko tudi šest, sedem milijard. Na vsak način ta denar bo zagotovljen iz drugih sredstev. Celo nasprotno! Tisto, kar vi plačujete sedaj, občine, za socialno šibke, želimo v novi zakonodaji prenesti v državni proračun v prihodnjem letu, najkasneje po letu 2007, to je predvideno tudi v tem zakonu, ki ga bomo sprejemali v jeseni.
Hvala gospodu ministru. S tem zaključujem razpravo o amandmaju k 62.a členu. Prehajamo na 8. člen, to je na prvi amandma k 8. členu oziroma na 62.d členu, ki je na strani poročila na strani 8. In sicer imamo dva amandmaja Socialnih demokratov, in sicer k 62.d členu, dalje k 62.e členu in amandma Slovenske nacionalne stranke k 62.h členu, pri čemer vas pri tem členu opozarjam na redakcijski popravek, ki ste ga dobili tudi na klop. Odpiram razpravo. Gospa Pečanova, izvolite.
Zelo na kratko. V bistvu gre za nadaljevanje amandmaja, ki smo ga vložili k 3. členu v zvezi s popolno ukinitvijo provizije za izdajanje faktur, na katerih seveda mora biti podrobno opisana storitev, za katero mora vzajemna zavarovalnica poravnati stroške. Tako gre tukaj gre za to, da se črta, namesto da bi šlo za 0,75% "kosmate", kot temu pravijo tukaj, vrednosti plačila, da bi se to spremenilo v nič.
Hvala gospe Pečanovi. Želi še kdo razpravljati o teh treh amandmajih k 62.d, 62.e in 62.h členu? Gospod Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Torej, vložili smo amandma k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zdravstvenega zavarovanja, in sicer k 8. členu 62.h, ki govori o tem, če se v posameznem obračunskem obdobju izravnava ne opravi, se znesek, izravnava prenese v naslednji kvartal. Mislimo, da je to pravilno in pošteno, kajti, če se to ne bo storilo, potem bo vedno znova profitiral samo nekdo, drugi pa bodo plačevali polno ceno. Z drugimi besedami povedano, tisti, ki bo imel večjo rizično skupino v svoji masi zavarovancev bo, normalno, bo moral to plačilo 100% izvesti, drugi, ki pa bodo imeli manj rizično skupino, pa se bodo temu plačilu lahko izognili. Zato mislimo, da je ta amandma umesten in bi prosili tudi, da ga podprete. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Gospa Kucler, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi se omejila na ta del amandmajev s strani Socialnih demokratov, ko predlagajo še znižanje tega odstotka za obračun nadomestil za zagotavljanje podatkov. Jaz moram povedati, da na odboru je bila kar opravljena temeljita razprava okoli teh odstotkov, pa tudi že prej smo nekako ocenjevali, da je treba ta odstotek čim bolj približati nuli. Tudi pri naši poslanski skupini smo bili za to, sopodpisniki amandmaja, ki je bil tudi sprejet na odboru in se je ta procent oziroma odstotek z 1,5% znižal na 0,75%. In tukaj moramo opozoriti, da je tukaj izrecno določeno, da višino teh nadomestil dogovorijo zavarovalnice z izvajalci zdravstvenih storitev v obliki odstotka od zneskov kosmatih obračunanih škod. Znaša pa lahko največ 0,75. Torej, pač bo tudi od dogovora med izvajalci zdravstvenih storitev in pa zavarovalnih storitev odvisno, kakšne odstotke bodo dosegli. Predvsem pa mislim, da je ta odstotek sprejemljiv - 0,75, kot bo pač, če bo zakon sprejet, uveden kot maksimalen odstotek, sprejemljiv tudi z ozirom na obstoječo prakso. Kot smo slišali, zavarovalnice ta trenutek plačujejo nekje med - odvisno, katerim izvajalcem - 2 in 3%. Torej, tukaj limitiramo zgornjo mejo sedaj veliko nižje, na 0,75. Mislim, da je to potrebno posebej poudariti, da je to maksimalna meja, kot pa zakon pravi, da se za višino nadomestil dogovorijo zavarovalnice z izvajalci zdravstvenih storitev. In tudi tu ocenjujem, da gre za tak odstotek, ki ne bi smel bistveno vplivati na višino premij, ki jih bodo oblikovale zavarovalnice. Hvala lepa.
Hvala gospe Kuclerjevi. Besedo ima gospa Pečanova.
Rada bi povedala, da gre tukaj za kar 500 milijonov tolarjev, ko govorimo o 0,75% oziroma za milijardo, kadar govorimo o 1 in pol odstotku. Tako, da ne govorimo o drobižu. In rada bi vam tudi to povedala, če vam ni jasno, da glede na to, da je že sedaj praksa, da ne samo, da provizijo plačujejo, ampak predvsem da plačujejo nabavo programske opreme in pa tudi samega hardvera, da tako zdravstvena zavarovalnica kot tudi vse tri zavarovalnice, ki se ukvarjajo s prostovoljnim zdravstvenim zavarovanjem, plačujejo stroške zdravstvene kartice. To pomeni, da bi najmanj, kar bi morali storiti, ko ste vložili amandma, s katerim ste samo znižali provizijo, tudi zapisati, da zavarovalnice uporabnikom ne smejo dvigniti cene za teh 0,75%, ker je v sedanji obstoječi ceni že ta strošek zajet. Se pravi, da sedaj plačujemo to in potem bomo dodatno plačevali še 0,75%. Ko vlagate amandmaje, razmišljajte o tem, kakšne so potem v celoti posledice, ne pa vedno samo košček posledic. Tako bi lepo prosila, da amandmaje vlagate z razmislekom. Mi smo z razmislekom vložili amandma, s katerim zahtevamo, da se ne plačuje provizije, zaradi tega, ker je nesmiselna, ker je nezakonita in ker je poleg tega še smešna. Vi pa z zmanjševanjem te provizije samo pristajate na to, da lahko izvajalci s svojimi storitvami še izsiljujejo še z dodatnimi plačili.
Hvala gospe Pečanovi. Želi še kdo razpravljati o teh treh amandmajih k 8. členu? Ne. Potem, zaključujem razpravo o amandmajih k 8. členu. Prehajamo na razpravo o amandmaju k 13. členu in o členu. Amandma je vložila socialna demokracija. Gospa Pečanova, imate besedo.
Jaz bom sicer ponavljala tisto, kar sem povedala že včeraj, pa mislim, da vendarle tisti, ki niste bili na odboru, je prav, da si preberete, kaj piše v prvem stavku tretjega odstavka. Če dovolite, vam lahko preberem jaz, zaradi tega, da bo lažje. In sicer piše: "Sestava in izvolite skupščine zastopnikov družbe za vzajemno zavarovanje, ki izvaja dopolnilno zdravstveno zavarovanje, mora odražati sestavo njenih zavarovancev dopolnitvenega zavarovanja glede na razporeditev v starostne razrede iz sedmega odstavka 62.e člena zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju." Kaj to pomeni? To pomeni, da bodo morale biti volitve v skupščino organizirane tako, da bodo volivci na volilnih seznamih izpostavljeni v starostne skupine od 15 pa do 75 let, po 10 let razlike, in da bodo morali voliti svoje predstavnike, ki bodo znotraj posamezne volilne skupine morali biti enako stari med 15 in 25, 25 in 35 itd. let. Menim, da je nesmiselno, da puščate v zakonu tak, ne bom uporabila prehudega izraza, ampak dejansko neumno besedilo. Moram povedati, da se mi zdi, da je neizvedljivo in vas lepo prosim, dajte gledati na digniteto tega zbora. Če že vlada dela "traparije", pa vsaj vi ni treba, da jih delate.
Hvala gospe Pečanovi. Gospod Prijatelj, izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Torej, milo rečeno, lahko se samo nasmejemo temu tekstu zakona. Predstavljajte si, spoštovane kolegice in kolegi, da bi državni zbor sestavljali po starostnih skupinah, kot tu poskušamo sestaviti z zakonsko odredbo skupščino neke družbe. Mislim, da je to povsem nedopustno. Pa nedopustno je tudi drugo, da v bistvu govorimo, da je s socialnimi partnerji ta zadeva usklajena in zato dajemo možnost, kar je povsem pravilno, sindikatom, da so udeleženci v tej skupščini. Po drugi strani pa ugotavljamo, da to niso vsi sindikati, reprezentativni na nivoju države. In če je kaj pameti v tem državnem zboru, bo seveda z veseljem in z vso modrostjo negiral to, kar piše v osnovi zakona. Kajti, to je nemogoče izvesti, razen če vlada sama z odredbo, vladno odredbo predlaga, kdo naj bo v sestavi skupščine. To pa mislim, da ni v skladu z ustavno ustavo in pa ni zakonito. Torej, povsem smešno je, da to piše tukaj in po deset let razlike sestavljati skupščino, ki je v bistvu velika - 33 zastopnikov naj bi imela - mislim, da je povsem nerazumljivo, nerazumno in ne pametno dejanje. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Želi še kdo razpravljati o tem amandmaju? Potem zaključujem razpravo in prehajamo na obravnavo 19. člena oziroma na obravnavo dveh amandmajev k 19. členu. In sicer, en amandma je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov, ki ste ga prejeli že predhodno, sedaj pa ste prejeli na klop še amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Odpiram razpravo o amandmajih k 19. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Prijatelj, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na to, da je večino naših amandmajev gladko malo padlo na odboru matičnega delovnega telesa, ki je bil voden zelo po domače, smo primorani, da se oglašamo tokrat malo bolj pogosto. 19. člen dejansko obravnava razdelitev rezervacij, ampak pri tem je potrebno povedati nekaj, kar je zelo zanimivo. Da tisti segment 150 tisoč ljudi, ki je plačeval dejansko nižjo zavarovalno premijo, bi bil danes upravičen do vračanja tega denarja, en milijon ljudi pa bi bil oškodovan. In povejte mi, spoštovani kolegi in kolegice, kdo bo milijonu zavarovancev razložil, zakaj niso dobili svojega deleža. Preprosto to ni mogoče. Nobenega razloga ni, razen če je namen zakona sesutje ene zavarovalnice, ki deluje na sistemu vzajemnosti in dejansko pokriva najnižje socialne sloje, zato da bi se druge zavarovalnice uvrstile v prostor, ki pa vemo, da zavarovalnica sama po sebi ima vkalkuliran faktor donosnosti, in če gremo s tega stališča gledat tudi posledice, prav gotovo izhaja iz tega, da bodo zavarovalne premije za naše državljanke in državljane v prihodnosti bistveno dražje, zdravstvo pa za nižje socialne sloje nedostopno. In ravno zaradi tega, ko govorimo o tako krivičnem vračanju teh rezervacij, ki je sicer zelo mamljiv in zelo dobro slišan za nekatere, saj bi nekateri dobili 70 tisoč tolarjev, ki bi jih sicer država rada še malo obdavčila, mimogrede, in drugi zopet, ki so bili v Zajemni, nekje 10 tisoč tolarjev vrnjenih sredstev, govorimo pa o skupni številki 150 tisoč ljudi, medtem ko ostali milijon bi bil diskriminiran, ki je bistveno več plačeval, se pravi 200 tolarjev več na mesec, 3.800 je zavarovalna premija za tiste, ki so plačevali rezervacijo, 4 tisoč in nekaj pa za nekaj, ki v bistvu tega nismo plačevali, pa smo do leta 2002 bili vključeni v to. Gre za lapsus države pri sprejemanju zakonodaje, ki ga želimo zopet na krivičen način popraviti. Skratka. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da to za seboj potegne povzročitev novih krivic in da je to zelo krivično predvsem do ostalega večinskega dela zavarovancev, ker se tudi vsiljuje v nadaljevanju neka nova pogodba, ki bi opredeljevala neko novo pogodbeno razmerje in bi se morala, kljub temu da je samo pogodbeno razmerje obnovljeno, ponovno podpisati. In za tiste, ki ne bi dobili nič - normalno, jeza velika, ne bomo več pri Vzajemni, gremo k neki drugi zavarovalnici. In če vzamemo v ozir samo še to, da je zavarovalnica Triglav spisala ta zakon, ki ga imamo pred seboj, je potem to dodaten nonsens. Poslušajte! Delodajalec lahko na nek način sam sebi priračuna do države nek faktor donosnosti v pogodbenem razmerju - pa saj to je primer resnično za neko kriminalistično službo, ne pa za državni zbor. Hvala.
Hvala gospodu Prijatelju. Želi še kdo razpravljati o 19. členu oziroma o dveh amandmajih k temu členu? Gospa Pečanova, izvolite.
Rada bi opozorila, da je v predzadnjem odstavku 19. člena govora o dolžnosti zavarovalnic, da obračunajo davek od prometa zavarovalnih poslov po zakonu, ki je veljal do sprejema sprememb zakona, ki smo jih sprejemali na zadnji redni seji. To pomeni, da bodo zavarovanci, ki bodo dobivali izplačane rezervacije za starost, morali plačati 6 in pol odstotka od tega, kar bodo dobili izplačano. Menim, da je to krivično, in menimo, da država ne bi smela za napake, ki jih je sama storila, ko je sprejela zakon leta 2000, zakon o tem, da je treba ustvarjati rezervacije tudi za starost, sedaj se odloča, da teh rezervacij ne bo več in jih je treba zavarovancem izplačati. Sedaj bo pa naenkrat kasirala oziroma pristavi lonček: 6 in pol odstotkov boste pa, fantje in dekleta, plačali od tega, kar vam bo plačala zavarovalnica. Mislim, da je to - da ne rečem, moralno vprašljivo: najprej zadolžimo ljudi, da plačujejo, potem jim vrnemo sicer denar, zraven pa malček pokasiramo. Če je to pošteno in prav, potem mi boste morali to verjetno dodatno razložiti, ker sem preneumna, da bi lahko to razumela.
Hvala gospe Pečanovi. Želi še kdo razpravljati o teh amandmajih? Potem zaključujem razpravo in tudi zaključujem razpravo o celotnem zakonu. Glasovanje o amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po končani 5. točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SOGLASJU REPUBLIKE SLOVENIJE DARS, D.D ZA NAJETJE KREDITOV IN IZDAJO DOLŽNIŠKIH VREDNOSTNIH PAPIRJEV ZA REALIZACIJO GRADNJE AVTOCESTNIH ODSEKOV IZ NACIONALNEGA PROGRAMA IZGRADNJE AVTOCEST V REPUBLIKI SLOVENIJI V VIŠINI 360 MIO EVROV. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem [[...]]Gospoda ministra ni tu, zato dajem besedo poročevalcu odbora za promet, ki je obravnaval predlog kot matično delovno telo. Izvolite.
Hvala za besedo. Danes smo na odboru za promet, na nujni seji, obravnavali predlog zakona o soglasju Republike Slovenije DARS za najetje kreditov in izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz Nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov. Uvodoma je predlagatelj zakona poudaril, da na osnovi resolucije o nacionalnem programu o izgradnji avtocest v Republiki Sloveniji poteka intenzivna gradnja avtocestnega omrežja, ki v dveh krakih poteka od Maribora do Kopra in od Karavank proti Obrežju, kot tudi na priključek avtoceste na vipavski in pomurski krak. Predlog zakona bo letos omogočil začetek gradnje avtocest, hitrih cest in povezovalnih cest, ki so s svojo lego enakomerno razporejene po vsej državi, njihova gradnja pa je zajeta v nacionalnem letnem programu razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2005. Zakonodajno-pravna služba je imela pripombe na omenjeni predlog zakona, zato je odbor sprejel tako amandma k 1., k 2. in 3. členu. Na koncu pa smo soglasno upoštevali [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]133. členu poslovnika državnega zbora pripravljen dopolnjen predlog zakona o soglasju Republike Slovenije za najetje kreditov in izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov, ki je sestavni del tega poročila.
Hvala gospodu Kanglerju. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Spoštovana predstavnika ministrstva za promet. Nova Slovenije ja na 5. redni seji državnega zbora Republike Slovenije aprila letos podprla letni plan razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2005. Razprave so pokazale, da imam vpetost slovenskega avtocestnega križa v evropsko avtocestno mrežo za Republiko Slovenijo in države Evropske unije strateški povezovalni pomen. Zato je še kako pomembno, da državni zbor Republike Slovenije z vso skrbnostjo obravnava tudi finančne vire za realizacijo letnega plana razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2005 oziroma finančne vire za nemoteno izpolnjevanje nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji. Po našem mnenju je sprejem vladnega predloga zakona o soglasju Republike Slovenije DARS-u za najetje kreditov in izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov nujen predvsem iz dveh razlogov. Prvič, zaradi sprejetega rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2005, s katerim se namenska sredstva za gradnjo avtocest znižujejo za 8,5 milijard tolarjev, in drugič, da se pravočasno zagotovijo sredstva v višini 360 milijonov evrov, ki bi skupaj z lastnimi sredstvi, ki predstavljajo eno tretjino ocenjene investicijske vrednosti oziroma 179,3 milijone evrov, in da se skladno z zakonom o javnih naročilih omogoči javne razpise za oddajo del na odsekih naslednjih avtocest: Lendava-Pince, Nova Zrkovska cesta, navezava na Luko Koper, prva faza, Koper-Izola, Vrba-Peračica, Lešnica-Kronovo in Hajdina-Ptuj. V letošnjem letu je za gradnjo avtocestnem odseku iz letnega plana razvoja in obnavljanja avtocest za leto 2005 potrebno najeti kredite ali izdati dolžniške vrednostne papirje za okvirno 11,4 milijarde tolarjev, torej za dobrih 13% skupnega zneska, ki je predmet obravnavanega zakona. Zakon nalaga DARS-u, da s potencialnimi kreditodajalci oziroma organizatorji izdaje dolžniških vrednostnih papirjev poskuša doseči čim nižje stroške in takšno ročnost, ki ne bo obremenjevala njegove odplačilne sposobnosti. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlagani zakon podprla z željo, da gradnja omenjenih etap poteka zares po terminskem načrtu in seveda kvalitetno, torej po visokih evropskih gradbenih standardih. Hvala za pozornost.
Hvala gospodu Horvatu. Gospod Franc Kangler bo predstavil stališče poslanske skupini Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona o soglasju Republike Slovenije DARS za najetje kreditov in izdaje dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa v višini 360 milijonov evrov. Kot smo že na zadnji seji v državnem zboru prav tako dali soglasje in podprli predlog soglasja k najetju kredita za nekatere odseke v Sloveniji, smo v poslanski skupini mnenja, da je nujno potrebno, da se avtocestni program, kot ga predvideva omenjeni zakon, enakomerno po Sloveniji gradi in s tem sprosti in omogoči možnost čimprejšnjega vključevanja nekaterih drugih odsekov na avtocestni križ v Republiki Sloveniji. Tako ta predlog zakona o soglasju omogoča, da se bo pričela gradnja avtoceste Lendava- Pince na pomurskem kraku, Vrba-Peračica na gorenjskem kraku, avtocesti Lešnica-Kronovo na dolenjskem kraku, hitra cesta Koper-Izola ter prva faza navezovalne ceste na Luko Koper na primorskem kraku in hitra cesta Hajdina-Ptuj na podravskem kraku in navezovalna cesta Nova Zrkovska na štajerskem kraku, kar kaže na to, da je predlagatelj v programu izgradnje avtocestnega programa skupaj z najetim kreditom v višini 360 milijonov evrov enakomerno porazdelil na vse konce Slovenije, in kar kaže na to, da se gradnja avtocestnega programa intenzivno nadaljuje in na ta način omogoča vključitev nekaterih drugih cestnih odsekov, ki so nujno potrebni za transport potnikov in blaga iz vzhoda na zahod, od severa na jug. Skupna investicijska vrednost navedenih odsekov avtocest, hitrih cest in navezovalnih cest znaša 539 milijonov evrov, za kar pa lastna sredstva, namenska sredstva zadoščajo v višini 179 milijonov evrov in je potrebno zagotoviti 360 milijonov evro kredita ali izdajo dolžniških vrednostnih papirjev v skupni višini za omenjeni znesek. Zato bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke z veseljem podprli predlog zakona o soglasju Republike Slovenije za najetje omenjenega kredita.
Hvala gospodu Kanglerju. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. V Slovenski nacionalni stranki bomo predlog zakona potrdili. Nesporno dejstvo je, da Slovenija potrebuje avtoceste. Potrebujemo jih čim prej in čim boljše. Konec koncev ne tako slabih, kot jih delajo Hrvatje, ki jih delajo samo zato, "da izgleda", ampak takšne, kot jih gradimo pri nas, ki so dobre. Vendar pa marsikaj bo treba še spremeniti. Pri nas imamo ogromno število težkih tovornjakov na avtocestah. Slovenska nacionalna stranka je že nekajkrat predlagala, da ti tovornjaki ne bi smeli voziti kar po dolgem in po čez, ne samo po avtocestah, ampak še posebej ne po državnih cestah, kajti ko se večina tovornjakov izogiba avtocestam, da ni treba plačevati pristojbin, uničujejo ceste naokrog. Država do sedaj ni imela posluha, da bi to uredili. Upam, da bo sedanja vlada naredila kaj na tem področju. Skratka, težki tovori naj gredo na železnico in težki kamioni naj se tako kot v Evropski uniji, vozijo po železnici, ne pa, da pridejo do slovenske meje, potem se pa "švercajo" čez celo državo, poleg tega še pravzaprav ničesar ne plačujejo. Zato bi bilo tukaj smiselno uvesti tudi, zgolj kot ideja, da naj, recimo, vsi tisti, ki prihajajo s hrvaške meje proti Sloveniji, da plačujejo na meji določeno pristojbino, odvisno od kubature avtomobila oziroma od osnega pritiska. Tako so naredili Italijani za kamione na meji - pa kaj je bilo, nič. Enostavno računali so, naši so "malo skakali", potem se je bilo pa treba dogovoriti. In to znotraj Evropske unije! Mi pa navzven si tega ne upamo narediti, zato ker smo "pezdetje", ne morem drugega reči. Upam, da se bo sedaj spremenilo. Če je bilo 12 let takšnega delovanja vlade, je že skrajni čas, da enkrat Slovenci pokažemo, da smo tukaj mi doma in da ne bomo pogoltnili ravno vsake svinjarije, ki prihaja čez slovensko mejo. Pomembno je še nekaj. Ko bomo izgradili ta avtocestni križ do konca, je nujno potrebno, da takoj pristopimo k gradnji cestne povezave s Koroško. Koroška se nam odmika in Koroška se bo navezala na sosednjo Avstrijo, v kolikor ne bomo naredili te povezave med koroško regijo in ljubljanskim centrom. To je že skrajni čas. Koroško so vedno odrivali in brcali nekam na kraj, ne vem zakaj. Verjetno zaradi tega, ker jim kakšni Korošci niso všeč, Korošic pa poznajo ne. Rekel bi, da so bili nekateri zelo nagnjeni na kakšno drugo stran kot na žensko in potem pač je to logična posledica. Skrajni čas je, da se vendarle zgradi ta cesta. Tukaj bi uporabil ta trenutek, ko govorim, da bi apeliral tako na državni zbor, kakor na vlado, kot tudi na ustrezne organizacije, še posebej na DARS, da začne razmišljati o tem in da začne čim prej pripravljati dokumentacijo za povezavo od Arje vasi prek Slovenj Gradca, Dravograda, Raven in potem na navezavo na evropski cestni križ v Avstriji. Mislim, da si Koroška to zasluži, ravno tako kot drugi deli Slovenije. Zato ne zapostavljamo nekaterih delov Slovenije in naredimo to čim prej. Mislim, da se bodo ti dolgovi poplačevali iz cestnin, zato je potrebno tudi tiste težke tovornjake, ki "bluzijo" po Sloveniji po dolgem in počez in zapirajo lokalne ceste in državne ceste, da jih spravimo čim prej na avtoceste, da bodo plačali cestnino, če že drugega ne. In ko preidejo hrvaško-slovensko mejo jih je treba lepo "stisniti za vrat" in - gospodje dragi, če se hočete voziti po lepi Sloveniji, plačajte. Hvala.
Hvala gospodu Jelinčiču. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa. To kratko stališče naše poslanske skupine bo pravzaprav veljalo za obe točki: za to, kateri sedaj govorimo, in tudi za naslednjo, ker gre za identične stvari. Je pa morebiti dobro reči, da gre za to, da nadaljujemo razpravo, ki je bila ne dnevnem redu v prejšnjem mesecu in je najbrž ravno to, da to razpravljanje nadaljujemo po posamičnih kosih razlog za to, da se na matičnih odborih postavljajo vprašanja, ki bi morala biti že razčiščena. Dobro bi bilo, ko se ne bi več ponavljalo v kosih, torej po posamičnih delih, ampak da bi hkrati dobili celo sliko o tem, kaj je v tem obdobju potrebno še narediti. Ocenjujemo, da je kljub temu da so bila izražena nekatera vprašanja in pomisleki o ustreznosti virov in zadostnosti virov na odboru za finance in monetarno politiko, treba podpreti ta predlog zakona, predvsem zavoljo tega, ker iz vsebinskih razlogov ni kakšnih posebnih tehtnih pomislekov bilo izraženih. Sodimo tudi, da je resolucija o nacionalnem programu, da so letni načrti, da so študije, ki so bile narejene in da je zagotovilo, da bo ministrstvo po posamičnih delih k posojilom moralo dajati soglasje, dovolj tehten razlog, da lahko verjamemo v dobro pripravljeno investiranje in da se bodo te ceste v ustreznem času izgradile. Dvomimo, da je prav, da tisti, ki hočejo plašiti ljudi s tem, češ, kako se s tem obremenjuje posamičnega Slovenca in Slovenko. Mi sodimo, da je to pravzaprav bolj plašenje ljudi kot pa resen pomislek, kajti tudi če bi bilo tako, je treba vedeti, da nobene ceste ne dobimo podarjene in da je za te ceste treba zbrati sredstva. Ni prav tudi, to tudi sodimo, če nekateri skušajo davkoplačevalske obveze pomešati s plačili cestnin in siceršnjimi plačili, ki z davki nimajo nobene zveze in z državnim proračunom. Zato ker verjamemo, da je bilo s strani vlade gradivo pripravljeno korektno, zato ker verjamemo, da so viri zadostni, zato ker verjamemo, da je tudi dinamika ustrezna, bomo v poslanski skupini DeSUS oba predloga zakona - tega, o katerem sedaj razpravljamo, in tudi tistega, o katerem bomo razpravljali v naslednji točki dnevnega reda - podprli.
Hvala gospodu Rezmanu. Gospod Branko Marinič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi poslanci! V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog zakona o soglasju Republike Slovenije Družbe za avtoceste Republike Slovenije podprli. S potrditvijo navedenega zakona bodo izpolnjene zakonske podlage za najetje kreditov in izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov. Skupna investicijska vrednost izgradnje avtocestnih odsekov Lendava-Pince, Nova Zrkovska cesta v Mariboru, navezava na Luko Koper - prva faza, Koper-Izola, Vrba-Peračica, Lešnica-Kronovo in Hajdina-Ptuj znaša 539,29 milijona evrov. Sredstva za financiranje teh odsekov bodo zagotovljena iz lastnih sredstev v višini 179,29 milijona evrov in predvidenih finančnih kreditov ali z izdajo dolžniških vrednostnih papirjev v višini 360 milijonov evrov. Cilj predlaganega zakona je omogočiti pravočasno zagotovite vseh potrebni virov sredstev, ki so predpogoj za oddajo del in začetek gradnje prej naštetih avtocestnih odsekov. Predmet zakona je torej soglasje državnega zbora Republike Slovenije za najetje skupno 360 milijonov evrov sredstev. Kot že rečeno, bomo v Slovenski demokratski stranki glasovali za predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala gospodu Mariniču. Gospod Geza Džuban bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije ne bomo nasprotovali sprejetju obeh zakonov, torej zakonov, ko gre za soglasje in poroštvo, ki bosta omogočila DARS-u, da se za zaprtje finančne konstrukcije izgradnje sedmih avtocestnih odsekov zadolži v višini do 360 milijonov evrov, in sicer v obliki najetja kreditov oziroma v obliki izdaje dolžniških vrednostnih papirjev. Ob tem pa se nam ne zdi primerno, da oba zakona sprejemamo po nujnem postopku v času parlamentarnih počitnic na izredni seji državnega zbora. Več kot očitno je tudi, da je višina zadolžitve pogojena z rebalansom državnega proračuna za leto 2005, s katerim je koalicija sredstva, ki je za graditev avtocest namenila že prejšnja vlada, znižala za 8,5 milijarde tolarjev. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije obžalujemo, da nam predstavniki vladi niso odgovorili na vprašanja, kot so, ali so nova in nova poroštva države usklajena s pomembnimi cilji, ki jih ima ta država, predvsem pa s projektom prevzema evra. Ravno tako nam predstavniki vlade niso bili prepričljivi pri pojasnjevanju načina zagotavljanja sredstev za odplačilo glavnic in plačilo obresti. Popolnoma jasno je namreč, da bomo tisti del, ki ga ne bo uspel pokriti DARS skozi koncesijsko dajatev, plačevali vsi davkoplačevalci, pa s tem ne mislimo plašiti davkoplačevalcev. V poslanskem klubu ne nasprotujemo temu izredno pomembnemu medgeneracijskemu projektu, kar izgradnja avtocest v naši državi nedvomno je. Mimogrede, predvideno je, da se bodo glavnice in obresti za obravnavanih 360 milijonov evrov vračala oziroma plačevale do leta 2033. Čudi pa nas sprejemanje takšnih odločitev izjemno visokih sredstev, ki si jih je privoščila vlada v tem primeru, menimo, da ni nikakršnih zagotovil, da poroštvo za ta del sredstev ne bo unovčeno v breme državnega proračuna. Kot sem že omenil, pa kljub vprašanjem, ki se pojavlja v poslanskem klubu, ne bomo nasprotovali sprejetju obeh zakonov. Hvala lepa.
Hvala gospodu Džubanu. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Tudi jaz vas prosim za dovoljenje, da lahko v predvidenem času hkrati povem naše stališče tako o zakonu o soglasju Republike Slovenije DARS-u za najetje kreditov kot tudi po zakonu o poroštvu za enake kredite. Mi bomo v naši poslanski skupini oba zakona podprli, nismo pa zadovoljni z načinom, kako ti zakoni in kako realizacija programa izgradnje avtocest pa tudi državnih cest v ta državni zbor prihaja. Vedno znova smo soočeni s tem, da moramo sprejemati zakone od danes na jutri, mi bi si želeli, da bi sam program avtocest bil vsaj za vsako leto nesporno jasno določen, da bi nesporno jasno bilo določeno tudi finansiranje, da bi se pravočasno opravljali razgovori tudi s potencialnimi bankami in drugimi, ki dajejo kredite, ker smo prepričani, da je takšen miren razgovor lahko tudi po vsebini in kvaliteti odnosov, ki jih takšen kredit zagotavlja, boljši kot pa, če stalno na vrat na nos zahtevamo neke rešitve in se pri tem tudi tisti, ki nam kredite dajejo, čutijo, da imajo ugodnejši položaj in lahko izkoriščajo pogoje. Menimo in pričakujemo, da bo DARS jeseni čim prej prišel z letnim programov avtocest za prihodnje leto, da bomo o tem imeli priložnost ponovno razpravljati, kako ta program pospešiti, da bi vse dele Slovenije, ne samo tisto, kar je sedaj načrtovano, mogoče kaj tudi v krajših rokih lahko medsebojno povezali in zagotovili za naše gospodarstvo in za državljanke in državljane ugodnejše prometne povezave. Najbrž bo pa prav takrat, na to smo že opozorili, razmišljati in opozarjati, ali so res samo sredstva cestnin, proračuna in eventualni krediti, ne glede na to, da se potem samo ali deloma v cestninah vračajo, edini vir, ali pa bi našli tudi kakšne druge, morda tudi sredstva EU, kdaj pa kdaj tudi kakšna sredstva prek finansiranja tujih partnerjev, da bi lahko naš program izgradnje avtocest in tudi državnih cest v njihovi povezavi lahko čim prej v celoti realizirali. Hvala lepa.
Hvala gospodu Potrču. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razpravo o členih, zaradi razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili danes, pol ure po zaključku 5. točke. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI DARS D.D IZ NASLOVA KREDITOV IN IZDANIH DOLŽNIŠKIH VREDNOSTNIH PAPIRJEV ZA REALIZACIJO GRADNJE AVTOCESTNIH ODSEKOV IZ NACIONALNEGA PROGRAMA IZGRADNJE AVTOCEST V REPUBLIKI SLOVENIJI V VIŠINI 360 MILIJONOV EVROV. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite, gospod minister.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Na osnovi resolucije nacionalnega programa izgradnje avtocest, sprejete s strani državnega zbora v februarju 2004, poteka intenzivna gradnja avtocestnega omrežja, ki dobiva vedno bolj jasne obrise tako na samem avtocestnem križu, ki v dveh krakih poteka od Maribora do Kopra - ta krak bo 12. avgusta tudi v celoti zaključen - ter od Karavank proti Obrežju - ta krak bo zaključen v naslednjih teh letih - kot tudi na priključnih avtocestnih smereh na sam avtocestni križ. V mislih imam predvsem vipavski in pomurski avtocestni krak. S tem se povečuje notranja, zlasti medregionalna povezanost države ter njeno ustrezno vključevanje v mednarodno cestno-prometne tokove. Predlog zakona o soglasju in poroštvu - govorimo o dvojčku, o zakonih, ki sta med seboj soodvisna -, o katerih teče danes beseda, gre za najetje kreditov in izdajo dolžniško-vrednostnih papirjev v višini 360 milijonov evrov, bo letos omogočil začetek gradnje avtocest, hitrih cest in povezovalnih cest, ki so s svojo lego enakomerno razporejene po vsej državi, njihova gradnja pa je zajeta v letnem planu razvoja in obnov avtocest za leto 2005, na katerega je ta državni zbor podal soglasja aprila 2005. Gre za naslednje odseke: avtocesta Lendava-Pince na pomurskem avtocestnem kraku, avtocesta Vrba-Peračica na gorenjskem kraku, avtocesta Lešnica-Kronovo na dolenjskem avtocestnem kraku, hitra cesta Koper-Izola ter prva faza navezovalne ceste na Luko Koper na primorskem kraku, potem še hitra cesta Hajdina-Ptuj na podravskem kraku in navezovalna cesta Nova Zrkovska cesta na štajerskem kraku, gre za odsek avtoceste Pesnica-Slivnica. Torej finančna sredstva, potrebna za izgradnjo navedenih odsekov, so v skladu z resolucijo o nacionalnem programu, se zagotavljajo tako z namenskimi viri, proračunskimi sredstvi Republike Slovenije na osnovi zakona o zagotovitvi namenskih sredstev za graditev državnih cest, potem s krediti, najetih pri domačih in tujih bankah ter mednarodnih finančnih institucijah in pa tudi z izdajo dolžniško-vrednostnih papirjev oziroma obveznic. Skupna investicijska vrednost navedenih odsekov avtocest, hitrih cest in povezovalnih cest znaša 539,29 milijona evrov, sredstva za financiranje teh odsekov pa bodo zagotovljena iz namenskih sredstev v višini 179,29 milijona evrov in predvidenih finančnih kreditov ali z izdajo dolžniških vrednostnih papirjev v skupni višini 360 milijonov evrov. V letu 2005 bo kvota črpanja kreditov oziroma izdajo dolžniških vrednostnih papirjev okvirno dosegla 47,57 milijona evrov oziroma 11,4 milijarde tolarjev. V informacijo temu državnemu zboru naj povem, da je stanje zadolženosti DARS-a, d.d. za financiranje nacionalnega programa izgradnje avtocest na dan 30.6.2005 znašalo milijardo 401 milijon evrov, po srednjem tečaju Banke Slovenije, kar na ministrstvu za promet ocenjujemo kot ugodno stanje. Resolucija o nacionalnem programu namreč v svoji dinamiki finančnega in investicijskega toka v časovnem obdobju do konca leta 2013 predvideva najetje kreditov in izdajanje dolžniških vrednostnih papirje oziroma obveznic v skupni višini 2 milijarde 606 milijonov evrov, kar pomeni, da se bo glede na dejstvo, da se izgradnja avtocestnega omrežja v Republiki Sloveniji preveša v zaključno fazo, vrednosti, najetih kreditov in izdanih obveznic gibala v okviru finančnega modela resolucije nacionalnega programa izgradnje avtocest oziroma pod njim. Vključno z obema zakonoma o poroštvu, ki sta obravnavana v mesecu juliju se bo za zadolženost DARS-a glede do konca leta 2010 povečala na 2 milijardi 11 milijonov evrov, kar znaša cca 75% vrednostnega okvira, določenega z resolucijo o nacionalnem programu. Pri tem bi pa poudaril naslednje. Resolucija o nacionalnem programu v svojem finančnem modelu, ki ga, spoštovane poslanke in poslanci, dobro poznate, predvideva vračilo najetih kreditov in izdajanje vrednostnih papirjev do konca leta 2033, in to s pobrano cestnino in ne z obremenjevanjem državnega proračuna. Pri tem je potrebno povedati, da je 2% letna rast prometa, kot jo predvideva finančni model resolucija o nacionalnem programu, med leti 2003 in 2005 že zdavnaj presežena in še vedno tudi narašča. Ministrstvo za promet je pri pripravi finančnega modela resolucijo o nacionalnem programu namreč izhajalo iz konzervativne napovedi rasti prometa. Seveda je pa potrebno razumeti, da bo kreditne obveznosti, ki jih je DARS, d.d. najemal na začetku izvajanja nacionalnega programa, pod dosti bolj neugodnimi pogoji, kot tudi veljajo danes na bančnem trgu, potrebno refinancirati oziroma nadomestiti z bolj ugodnimi kreditnimi paketi, kar pa je v poslovnem svetu povsem običajno. Gre namreč za upravljanje z najetimi krediti, kot je naloga DARS, d.d., ki se izvaja na osnovi sklenjene agentske pogodbe med njim in Republiko Slovenijo v aprilu 2004. Hvala lepa za besedo.
Hvala gospodu ministru mag. Janezu Božiču. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na 11. nujni seji dne 27.7.2005 obravnaval predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije iz naslova kreditov in izdanih dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo izgradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa avtocest v Republiki Sloveniji. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki vlade, predstavniki DARS-a, predstavnica finančnega ministrstva in predstavnica zakonodajno-pravne službe. Kolegij predsednika državnega zbora je 22.7. sklenil, da se zadevni predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Cilj predlaganega zakona je omogočiti pravočasno zagotovitev vseh morebitnih pogojev virov sredstev, ki so predpogoj za oddajo del in začetek gradnje navedenih avtocestnih odsekov Lendava-Pince, Nova Zrkovska, navezava na Luko Koper, prva faza, Koper-Izola, Vrba-Peračica, Lešnica-Kronova in Hajdina-Ptuj in s tem omogočiti in zagotoviti pogoje za izgradnjo navedenih odsekov v predvidenih rokih. Vsi ti odseki imajo skupno predračunsko vrednost 539,29 milijonov evrov, od tega naj bi bilo lastnih sredstev DARS-a 179 milijonov, 360 milijonov se bo pa DARS zadolžil s tem poroštvom. Glede finančnih posledic zagotavlja DARS, da bodo sredstva za odplačila kreditov oziroma izdanih obveznic zagotovljena iz sredstev koncesijske dajatve. Tako bi finančne posledice zadele proračun Slovenije samo izjemoma. Povedati moram, da je bila razprava na odboru jasna, nobenega ni bilo - vsi poslanci smo enotno podprli namenjeni in predvideni potek gradnje in seveda tudi zagotovitev pogojev za to izgradnjo. Postavljeno je bilo kar precej vprašanj in na nekatere nismo dobili dovolj prepričljivih odgovorov. Predvsem je tukaj glavno vprašanje, koliko oziroma kakšna je verjetnost, da bi del vračanja prišlo na davkoplačevalce oziroma da bi morala dejansko kot porok država tudi dejansko vračati kredite oziroma zagotavljati sredstva za obveznice oziroma druge vrednostne papirje. Zagotovilo je bilo dano večkrat, vendar bi bilo mogoče dobro, da bi kompletno sliko, ki jo je tudi minister prej omenil - milijardo 400 imamo vseh zadolžitev do tega momenta, s tema dvema kreditoma, kar se je tudi postavljalo vprašanje na odboru, zakaj 250 milijonov pred kakšnim mesecem in sedaj ponovno 360, pa še za železnice in tako najprej, če je pametno, da tolikokrat in po nujnih postopkih obravnavamo to zadevo, kljub temu naj bi bil zdajšnji znesek 2011 milijard tolarjev, kot je minister povedal. Skupno je predvidenih 3,6 milijarde tolarjev zadolžitev za planirano izgradnjo našega avtocestnega programa. Seveda se zelo jasno lahko naredi simulacija na osnovi obstoječih podatkov in na osnovi vključevanja novih odsekov, ki se gradijo, in neke statistike in bi lahko bolj natančno videli, kakšni bodo dejanski prilivi iz cestnin oziroma ali bodo lahko pokrili vse te nove investicije in nove kredite. Rekel bi še nekaj, da je splošno mnenje, da seveda vsi podpiramo pospešeno gradnjo avtocest. Veseli smo, da vidimo, da so se na posameznih področjih in krakih, kjer se dolgo časa ni nič premaknilo, dejansko začele stvari premikati in da se lotevamo malo bolj pospešene gradnje. Mogoče bi bilo dobro tudi, glede na to splošno mnenje, razmisliti, ker ravno take finančne konstrukcije nam postavljajo vprašanja, zakaj se ne zadolžiti več, saj imamo možnosti moratorijev, imamo možnosti kreditov na daljši rok in seveda na tak način omogočiti hitrejšo izgradnjo in dokončanje avtocestnega programa in seveda zagotoviti čim hitrejšo možnost, da bi to lahko koristili. Odbor je podprl zakon z amandmajem k prvemu členu in predlaga državnemu zboru, da ga tudi potrdi. Hvala.
Hvala gospodu Starmanu. Gospod Presečnik bo predstavil stališče Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik, spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. Kot smo že najavili pri drugi točki današnjega dnevnega reda seje državnega zbora, bomo seveda podprli tudi predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS-a, ki je ravnokar na sporedu. Ta zakon je v sklopu prizadevanj Slovenije, prizadevanj ministrstva in vlade, da realizira v lanskem letu sprejeti nacionalni program izgradnje avtocestnega omrežja v Republiki Sloveniji, najmanj v takšnem obsegu, kot je začrtan - po možnosti seveda v okviru možnosti še hitreje -, in pa, da realizira tudi sprejeti plan dela za leto 2005. Kot rečemo, bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Presečniku. Gospod Srečko Prijatelj bo predstavil stališče Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kot že rečeno, predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS-a iz naslova kreditov podpira tudi Slovenska nacionalna stranka, saj menimo, da gre za ključno nacionalno vprašanje dokončne izgradnje avtocestnega križa v Republiki Sloveniji. Zlasti smo veseli, ker se dejansko na najbolj kritičnih območjih Slovenije, to je Lendava-Pince in pa Koper-Izola, Hajdina-Ptuj in pa Pesnica-Slivnica odpravljajo prometni zamaški, ki bistveno pestijo državne ceste v takem obsegu, da se že osnovna infrastruktura državljanov dobesedno uničuje. Hiše pokajo po šivih in dejansko tam so tudi največji prometni zamaški. Ob tem pa, kot je že predsednik ob prejšnjem zakonu poudaril, bi želel tudi sam povedati sledeče. Mi imamo na slovenskih cestah največjo smrtnost v Evropi, da kar za en razred otrok umre na slovenskih državnih cestah in da so ravno te državne ceste najbolj obremenjene ravno zaradi neustrezne zakonodaje. Seveda, mi bomo avtoceste zgradili, kaj hitro jih bomo tudi uničili, ker nimamo omejitve za te avtoceste, še več, povečali smo z zadnjim zakonom o varnosti cestnega prometa tudi dovoljeni osni pritisk, zmanjšali smo kazni, tako da bo pretočnost na teh cestah, govorim o državnih cestah, ker mnogi se izognejo plačilu in gredo raje na državne ceste, še večja in iz tega naslova bo tudi smrtnost in ekološka ogroženost - skratka, varnost udeležencev v cestnem prometu manjša oziroma ogroženost večja. Zato smo tudi trdnega prepričanja, da bi morali v skladu z nadaljevanjem tega paketa zakonodaje na ministrstvu za promet, ki ima sicer velikopotezne načrte in dobro dela, po naši oceni, tudi v kratkem času sprejeti zakon, ki bi imel omejevalno politiko do težjega tranzitnega tovora, zlasti v tranzitu na območju Republike Slovenije. Prepričani smo, da bi ta tovor po vzoru Avstrije, ki ima to najbolj vzorno urejeno v Evropi, moral biti preusmerjen na železnice, na tako imenovane oprtne vlake. Zato tudi s tega mesta pozivam ministra za promet, da v najkrajšem možnem času pripravi tako zakonsko osnovo, ki bo predočena državnemu zboru in da se s tem izognemo nesrečam, ki so, kot že rečeno, največje v Evropi, in da povečamo tudi ekološko varnost v Sloveniji. Upam, da bo vlada po počitnicah hitro zbrala toliko razuma in modrosti, da bo to tudi podala državnemu zboru v proceduro in sprejem. Hvala lepa.
Hvala gospodu Prijatelju. Gospod Srečko Hvauc bo predstavil stališče Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Pri sistemu financiranja izgradnje avtocest, ki ga pač imamo v Sloveniji, je jasno, da izgradnje v predvideni, še manj pa v potrebni dinamiki nikakor ni mogoče izvesti zgolj s proračunskimi sredstvi in cestninami. Jasno je tudi, da se ceste ne gradijo samo za eno generacijo ali pa neko krajše obdobje, ampak za neko daljše obdobje in breme te izgradnje si je potrebno razdeliti oziroma porazporediti po daljšem časovnem obdobju. To lahko storimo s kreditiranjem, z izdajo dolgoročnih vrednostnih papirjev, kar pa seveda ni mogoče brez poroštva države. Zato mislimo, da je ta poroštveni zakon, kar se tega tiče, tudi potreben. Drugo, kar bi povedal, je to, da če pogledamo dinamiko in lokacijo izgradnje avtocest v preteklosti, nikakor ne moremo reči, da smo gradili nepotrebne avtoceste. Je pa res, da se včasih postavlja vprašanje, ali so bile pravilno postavljene prioritete. Po našem prepričanju je kar nekaj območij v Sloveniji, ki so bila, kar se tega tiče, zapostavljena, govorim o Prekmurju, Koroški, Štajerski, pa še kakšen konec Slovenije bi našli. In ravno to poroštveni zakon bo omogočil, da si bo na teh območjih dinamika izgradnje teh avtocest povečala in da se bo, pač, izgradilo to, kar je potrebno. V naši poslanski skupini nimamo nekih posebnih pomislekov, kar se tiče nujnega postopka, glede tega zakona. Vemo, da je premalo, če imamo pripravljen program izgradnje avtocest, nimamo pa na drugi strani zagotovljenega vira financiranja. In ravno ta zakon oziroma ta dvojčka omogočata, da se bo ta izgradnja vršila v teh predvidenih rokih in da na ta projekt izgradnje dejansko ne bo zastal. Mislimo tudi, da ne gre za neko brezglavo zadolževanje, ampak dejansko gre za en vir, ki je potreben za to, da bo prepotreben projekt izgradnje avtocest tudi v neki dogledni prihodnosti končan. Navsezadnje imamo vsa zagotovila in vsa predvidevanja, ki kažejo na to, da do unovčevanja poroštev praktično ne bi smelo priti, zato ker se bodo celotne obveznosti poplačale iz sredstev koncesijskih dajatev. Zaradi vsega navedenega bomo v Slovenski demokratski stranki ta predlog zakona tudi podprli. Hvala.
Hvala gospodu Hvaucu. Gospod Geza Džuban. Se odpoveduje. Gospod Martin Mikolič bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlagani zakon o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS-a iz naslova kreditov in izdanih dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 mio evrov podprli. S sprejetjem predlaganega zakona o poroštvu bo zagotovljeno nemoteno izvajanje nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji. Sredstva se bodo črpala v več obrokih do konca leta 2009. Zakon o izvrševanju proračuna za leti 2004 in 2005 določa zgornji limit poroštev za kreditne obveznosti, in sicer le-te ne smejo preseči skupne višine glavnic 150 milijard. V začetku julija je bila poroštvena kvota izkoriščena v višini 102 milijardi tolarjev. Zakonski predlog jasno opredeljuje, v kolikšnem znesku bo porabljen oziroma najet kredit v letošnjem letu ter za koriščenje tega kredita skozi daljše obdobje za planirane odseke. Na navedene odseke, ki so v polni gradnji, je tako v letošnjem letu predvidena poraba kredita v višini 47 mio evrov oziroma 11,4 milijarde tolarjev. Investicijski programi oziroma računske simulacije, ki se permanentno izdelujejo, vsako leto izkazujejo, da cestnina zadoščajo za poplačilo kreditov, ki bodo omogočili načrtovano realizacijo tovrstnega nacionalnega programa. Zato je bojazen, ki je bila s strani opozicijskih poslancev izražena na matičnem delovnem telesu, da bi najete kredite odplačevali iz proračuna, glede na sedanje stanje in dokaj optimistično sliko v prihodnje, neutemeljeno. Prav gotovo pa se tudi mi v poslanski skupini Nove Slovenije zavedamo, da je ključni parameter izračun višine cestnine, odvisen od prometa, od rasti prometa v bodoče in od samega cestninskega sistema. Ampak, kot sem že omenil, ni nobenega vzroka za bojazen. Prav gotovo je program izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji eden najpomembnejših nacionalnih projektov sedanje in bodoče generacije. Pomembnost lahko primerjamo z našim članstvom v EU. Zato je pomembno, da se projekt izvaja po planu oziroma na osnovi sprejetega nacionalnega programa. Še več, nujno bo potrebno modernizirati tudi tako imenovane državne, glavne in regionalne ceste. Le z ustrezno rešeno cestnoprometno infrastrukturo bomo lahko v bodoče postali zanimivi za investitorje tudi na manj razvitih območjih Republike Slovenije. Prav gotovo brez najetih kreditov ne bo možno reševati oziroma graditi tudi to tako pomembno in prepotrebno infrastrukturo. V poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog zakona o poroštvu podprli. Hvala lepa.
Hvala gospodu Mikoliču. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, v okviru glasovanj, pol ure po končani 5. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNEM SVETU. Državni svet Republike Slovenije je na 6. izredni seji 15. julija 2005 sklenil, da na podlagi tretji alineje prvega odstavka 97. člena ustave Republike Slovenije od državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo zakona ponovno odloča o zakonu o dopolnitvah zakona o državnem svetu. Zahtevo je obravnaval odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, ki je zboru pisno poročal. Besedo dajem predsednici odbora, Mojci Kucler Dolinar, za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj, tudi predstavniku državnega sveta! Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na svoji 10. nujni seji obravnaval sklep državnega sveta, s katerim zahteva, da državni zbor ponovno odloča o zakonu o dopolnitvah zakona o državnem svetu, ki ga je državni zbor sprejel na svoji 8. seji dne 14.7 [[..]] Na sejo so bili vabljeni državni svet, zakonodajno-pravna služba, vlada RS in ministrstvo za javno upravo. Predstavnik državnega sveta je v imenu predlagatelja zahteve o dopolnilni obrazložitvi sklepa najprej oporekal temu, da je bil zakon o dopolnitvi zakona o državnem svetu sprejet po skrajšanem postopku, saj gre za spremembo, ki ogroža ustavni položaj državnega sveta. Po mnenju predlagatelja, predstavnika državnega sveta, je prišlo do neke vrste konfliktne situacije med državnim svetom in državnim zborom, ki se kaže v nepravem pristopu reševanja problemov, ki so nastali v zvezi z odločitvijo računskega sodišča. Državni svet meni, da bi bilo v tem primeru potrebno razmisliti ali o spremembi ustave, ali o ukinitvi državnega sveta ali pa, da se v ustavo vnese člen o nagrajevanju državnih svetnikov, ki bi ustrezal 95. členu ustave, ne pa, da se skriva za nedokazano trditev protiustavnosti in protizakonitosti poslovnika državnega sveta. Glede statusa državnih svetnikov je povedal, da državni svetniki opravljajo to funkcijo častno, torej nepoklicno, z ustreznimi predpisi pa po njihovem mnenju, torej po mnenju državnega sveta, ni dobro in pa ni ustrezno urejena povrnitev nadomestila za izgubljeni zaslužek. Povedal je še, da bodo ob ponovni potrditvi zakona v državnem zboru uporabili vse pravne poti, tako doma kot v mednarodnem prostoru, da pa razmišljajo tudi o samorazpustitvi. Predstavnik vlade RS, minister za javno upravo, dr. Gregor Virant, je predstavil pisno mnenje vlade, iz katerega izhaja,da se vlada z obrazložitvijo sklepa državnega sveta ne strinja in glede zakona o dopolnitvi zakona o državnem svetu vztraja na svojih do sedanj podanih obrazložitvah in stališčih, ter poudaril, da nasprotuje temu, da se ta zakon predstavlja kot nekakšna zarota ali vojna ministra, vlade, državnega zbora proti državnemu svetu. Gre kvečjemu za bitko za zakonitost, za spoštovanje in načela zakonitosti. Spomnil je na bistveni element ali bistveno dejstvo, ki je botrovalo predlagani spremembi, in sicer na 62. člen veljavnega zakona o državnem svetu, ki določa, da je funkcija člana državnega sveta častna in da ima član državnega sveta pravico do nadomestila in da noben od členov, ki je predstavnik državnega sveta citiral, niti slučajno ne govorijo o plači predsednika ali kateregakoli drugega člana državnega sveta. Na spornost profesionalne funkcije predsednika je opozorilo tudi računsko sodišče, zaradi česar je državni svet predlagal državnemu zboru spremembo zakona. Predstavnik zakonodajno-pravne službe se seje ni udeležil, vendar pa smo dobili pisno mnenje, v katerem je zakonodajno-pravna služba opozorila, da ne v ustavi ne v sistemu, ki ga določa veljavni zakon, ni najti opore za profesionalizacijo in s tem povezano določitev plače državnega sveta. V razpravi pa so članice in člani odbora večinoma nasprotovali utemeljitvam sklepa državnega sveta in izrazili podporo zakonu. Izpostavili so naslednje: da ni dobro,da se celotna razprava o državnem svetu koncentrira na vprašanje profesionalizacije predsednika državnega sveta, da je odprto vprašanje glede delovanja državnega sveta potrebno urediti in glede tega tudi dali pobudo, naj vlada prouči dejansko stanje in pripravi predlog, ki bo v skladu z ustavo in veljavno zakonodajo rešil tovrstna vprašanja, da obstaja možnost, da predsednik državnega sveta za svoje delo dobi poleg nadomestila za izgubljeni zaslužek še določen pavšalni znesek. To je bilo napotilo vladi, da naj prouči to možnost, ali je to možno. Nadalje so člani povedali, da je neresno in neodgovorno, da državni svet celotno svoje delovanje povezuje samo s profesionalizacijo ali neprofesionalizacijo svojega predsednika ter na koncu sprejeli sklep ter predlagali državnemu zboru, da pri ponovnem odločanju o zakonu o dopolnitvah zakona o državnem svetu sprejme.
Zahvaljujem se predsednici odbora, gospe Mojci Kucler Dolinar, za predstavitev poročila. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Ustavni položaj državnega sveta ni ogrožen in pomeni, po mnenju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke in seveda po večinskem mnenju nas vseh tukaj, da je funkcija članstva v tem organu zgolj častna in ne more biti opredeljena s težo pol milijarde tolarjev stroškov, kolikor jih namenjamo, po izpisku, ki sem ga danes pridobil, dejansko za delo tega organa. Najbolje bi bilo, če bi ustanovili še zbor občin, pa bi imeli tridomni sistem. In potem dejansko bi bila socialnost zagotovljena. Menda pa je gospod Janez Sušnik, kot je videti iz dejansko pregleda tiska, na zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije že oddal vlogo za upokojitev. In če je to res, potem vlada dejansko odgovarja točno v tem primeru, ko govori, da je predsednik, če je upokojenec ali brezposelna oseba, neupravičen do prejemanja nadomestila. In da bi bila slika še bolj popolna, bom popestril dejansko zahtevo državnega sveta ob zadnjem sprejemanju zakona, ko smo ga imel v državnem zboru glede RTV-ja, ko so mirne duše zapisali, da državni svet bi moral imeti možnost na osnovi 17. člena omenjenega zakona imenovati 5 članov programskega sveta v RTV, saj bojda zastopajo interese delodajalcev, kmetov, obrtnikov, samostojnih poklicev in tako naprej in tako naprej. Skratka, prefinjeno gre zgolj za zagovarjanje njihovih interesov, ki naj bi bili polpoklicni ali poklicni, profesionalni in za pridobivanje dodatnih zaslužkov na tem področju. Če državni svet potrebujemo, naj bo to častna funkcija in seveda za to častno funkcijo naj se ne bi prejemalo nič. Čast ima tudi svojo ceno. Zdi se mi pravilno, da tudi v tem zakonu opredelimo to neprofesionalno funkcijo kot resnično neprofesionalno in črtamo proračunske postavke in dejansko ne dovolimo, da se državni svet sam ukinja, ampak, da poskrbimo, da se ga ukine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu DeSUS-a. Prosim.
Hvala lepa. Čeprav smo danes že slišali tako rekoč napoved, da se bo ta problem celo internacionaliziral, mi v poslanski skupini DeSUS vendarle upamo, da je danes zaključna faza več kot polletnih razpravljanj v zvezi s problematiko, ki je sedaj na dnevnem redu. Očitno pa je, da tako državni svet, kot vlada vztrajata v nekih zelo oponentnih stališčih in skoraj bi se dalo napovedati, da bo vztrajal tudi državni zbor in še enkrat podprl predlagani zakon, ki je bil že sprejet. Ta protislovna stališča pa najbrž kažejo tudi na to, da je vendarle treba še globlje in na daljši rok razmisliti o vlogi, funkciji, uspešnosti dela državnega sveta in si ne zatiskati oči, da se je temu treba v resnici posvetiti. Če ne bi bilo tako, ne bi bilo torej tako nasprotujočih si stališča. Ta nasprotujoča si stališča so bila razvidna ali pa so razvidna tudi iz gradiva, ki nam ga je sedaj poslal državni svet, ampak v poslanski skupini DeSUS v teh stališčih nismo našli nove argumentacije, ki bi vplivala na to, da bi svojo stališča spremenili. Pravzaprav se nam zdi, da je možno razbrati iz tega zadnjega dopisa, ki smo ga prejeli, neko vrsto moraliziranja. Pri tem moraliziranju in opravičevanju ali upravičevanju dobrega dela državnega sveta pa gre najbrž tudi za nekaj napak v procesu logičnega razmišljanja. Jaz bom zelo na kratko skušal nekaj tega tudi predstaviti. Ne bo držalo, da bi častno opravljanje nekakšne funkcije bilo v nasprotju z nečastnim. Državni zbor tega ni trdil. Državni zbor je preprosto terjal, da se funkcija opravlja nepoklicno in častno nima nobene zveze z nepoklicnostjo ali poklicnostjo oziroma ena kategorija drugi ne more zagotavljati ustreznega statusa. Mi sodimo, da je lahko tudi nepoklicno opravljanje neke funkcije častno, in ocenjujemo, da bo predsednik državnega sveta, potem ko ne bo več poklicni funkcionar, ker je napovedano nadaljevanje opravljanja svoje naloge, to nalogo opravljal častno. In pri tem bomo, verjetno, tudi mi v podporo, ko bomo delo, ki bo, če bo častno, kot takšno tudi ocenili. In to ne bo igralo prav nobene vloge pri poklicnosti oziroma pri brezplačnosti. Seveda tudi to ni res, kakor je bilo zapisano, da bi se častno izključevalo z brezplačni ali pa brezplačno z nepoklicnim. Ne bo tako, najbrž, kot je govorec pred mano trdil, da bi čisto zastonj nekdo opravljal to nalogo, ampak nepoklicno še ne pomeni čisto brezplačno, ampak pomeni določeno nadomestilo in pomeni tudi povračilo tistih stroškov, ki jih nekdo z opravljanjem neke funkcije ima. Zdi se, da je nekoliko nelogično tudi to, kar je zapisano v sporočilu oziroma v stališčih državnega sveta, da bi zato, ker se spreminja v enem samem delu - namreč, pri poklicnem opravljanju te funkcije v državnem svetu -, zdaj kar sistem porušil. Kajti piše tam, da s tem rušimo sistem. Mi smo prepričani, da bo sistem tudi v bodoče deloval, upamo, da bo deloval najmanj tako dobro kot doslej, kajti iz teh razprav, ki smo jih doslej doživeli, se najbrž lahko vsi tudi kaj malega naučimo in korigiramo svoje delo takrat, kadar ni bodisi dovolj dobro bodisi takrat, kadar je vprašljivo s stališča častnosti. Je pa tudi nekaj takšnih pomislekov bilo, ali je delo državnega sveta oziroma ali so določitve zmeraj takšne, da jim moramo kar direktno častnost pripisovati. Funkcija sama po sebi še ni častna. Delo, ki ga nekdo na tej funkciji opravlja, bo zagotovilo spoštovanje in čast. In ker v poslanski skupini DeSUS nismo našli kakšne nove argumentacije, bomo ponovno podprli sprejetje zakona, kakršen je bil že sprejet.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič, SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predsednik državnega sveta, kolegice, kolegi! Rad bi na začetku povedal to, da se s spremembo oziroma z dopolnitvijo tega zakona ne pogovarjamo o ukinitvi ali neukinitvi profesionalne funkcije, ne pogovarjamo se o potrebnosti ali nepotrebnosti državnega sveta, ne pogovarjamo se o tem, ali bo delo potekalo še naprej nemoteno ali ne, kar se je večkrat v razpravi dogajalo, ampak se pogovarjamo samo o tem, da novi zakon, predlagani zakon dikcijo določa oziroma dikcijo postavlja bolj jasno in bolj nedvoumno, kot je bila prej, ko je omogočala tudi različno razumevanje. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagani zakon tudi tokrat podprla in ne glede na veto, ki ga je sprejel državni svet in njegove utemeljitve ob izglasovanem vetu, menimo, da gre v predlaganem zakonu za ureditev, ki bo odpravila različno razumevanje dosedanjega določila zakona o državnem svetu. To različno razumevanje statusa državnih svetnikov in še zlasti njegovega predsednika in podpredsednika predlagana dopolnitev nedvoumno odpravlja in to je tudi glavni namen predlaganega zakona. Dopolnitve zakona s svojo vsebino v ničemer ne posegajo v nemoteno opravljanje dela državnega sveta, kot poskuša to utemeljiti državni svet. Nemotenost dela se ne zagotavlja s profesionalizacijo predsednika, pač pa z ustrezno, na zakonskih določilih vzpostavljeno organizacijo, pri čemer predsednik državnega sveta opravlja na zakonu temelječe obveznosti in pri čemer je seveda za svoje udejstvovanje kot predsednik državnega sveta tudi upravičen do ustreznega nadomestila izgubljenega zaslužka za čas opravljanja funkcije in do povračila stroškov v zvezi z opravljanjem te funkcije. To nadomestilo oziroma povračilo stroškov pa je določeno na podlagi veljavnih kriterijev, ki so za ta namen predpisani. Jasno je, da ima predsednik poleg pravic in dolžnosti člana državnega sveta še dodatne naloge, ki so povezane z delom in vodenjem državnega sveta ter s sodelovanjem z drugimi državnimi organi, vendar to samo po sebi ne pomeni, da mora zaradi tega biti funkcija predsednika profesionalna. Druga določila zakona opredeljujejo status predsednika državnega sveta, iz katerih potem izhaja, ali je funkcija profesionalna ali ne. In ta druga določila pravijo, da funkcija ni profesionalna. To je izhajalo že iz dosedanjih določil zakona, vendar pa je s predlagano dopolnitvijo sedaj to popolnoma nedvoumno in sedanja dikcija ne dopušča več nikakršnih dvomov, kot jih je prejšnja, vsaj pri nekaterih. Državni svet med drugim tudi ugotavlja, da vprašanje zakonitosti izplačila plač predsedniku državnega sveta ni odvisna od poslovnika državnega sveta, kar dejansko tudi drži, saj je tudi ustavno sodišče odločilo, da določilo tega poslovnika, ki govori o plači predsednika državnega sveta, ni pravna podlaga za izplačevanje te plače. Ne drži pa navedba državnega sveta, da je pravna podlaga za izplačevanje plače predsedniku državnega sveta proračun, ki ima moč zakona. To pa ne drži, kajti sama proračunska postavka namreč še ni pravna podlaga za izplačilo plače, če hkrati ni ustreznega zakonskega določila, ki bi to predpisoval. In takega zakonskega določila že doslej ni bilo, s sedanjim zakonskim predlogom pa je to celo eksplicitno prepovedano. Državni svet kot posebno utemeljitev nasprotovanja zakonskemu dopolnilu navaja tudi primer iz bivše Jugoslavije, ker je v tedanji republiški skupščini lepo število tedanjih delegatov opravljajo častno družbeno funkcijo poklicno. Dejstvo je, da tudi to drži, vendar pa ne gre primerjati ureditve bivšega nedemokratičnega sistema s sedanjo parlamentarno ureditvijo in celo nekatere tedanje rešitve ponujati kot vzgled za sedanjo ureditev. Ne glede na to, da so v sedanjem zakonu o državnem svetu naloge predsednika urejene v posebnih in ločenih poglavjih, pa to ne daje nobene dodatne podlage za trditev, da mora biti funkcija predsednika poklicna. Kot sem že omenil, se takšna dodatna angažiranost predsednika in s tem izguba njegovega zaslužka in povračilo njegovih stroškov rešuje in zagotavlja na drug način. Državni svet med drugim tudi pravi, da predlagani zakon nima pravne podlage za spremembo poklicne funkcije predsednika v nepoklicno. To je napisano v obrazložitvi, ampak saj pri obravnavanem zakonu ne gre za spremembo poklicne funkcije v nepoklicno. Že doslej, kot je bilo že večkrat rečeno, pravne podlage za poklicno funkcijo predsednika državnega sveta ni bilo in z dopolnitvijo zakona o državnem svetu se to, kar je že sedaj veljalo, vendar se ni izvajalo, le bolj jasno in nedvoumno zapiše. Potem naprej. Državni svet navaja, češ da ukinitev profesionalne funkcije - ki je le dejanska ukinitev, ne pa normativna, saj predpis profesionalne funkcije ni določal -, torej da ukinitev profesionalne funkcije predstavlja protiustavno delovanje, ki državnemu svetu onemogoča nemoteno delo in kvalitetno opravljanje njegovih ustavnodoločenih pristojnosti. Ta navedba državnega sveta je po mojem prepričanju nesmiselna, saj vsebina opravljene pristojnosti državnega sveta ni v ničemer spremenjena. Pristojnosti so popolnoma enake kot doslej, le delo predsednika ne bo profesionalno, bo pa njegov izgubljeni čas med opravljanjem funkcije in stroški, ki jih bo zaradi tega imel, v skladu z veljavnimi kriteriji tudi ustrezno nadomeščeni, kot je bilo tudi že večkrat povedano. In zato v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne vidimo nobenega razloga, da bi odločitev, ki smo jo že enkrat sprejeli, sedaj kakorkoli menjali, zato bomo tudi predlagani zakon še enkrat podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod doktor Gantar v imenu LDS. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupni LDS menimo, da je zakon o dopolnitvah zakona o državnem svetu nepotreben. Častna funkcija predsednika državnega sveta je že opredeljena v sedanjem zakonu, takem kot je. Če je funkcija častna, to še ne pomeni, da ni tudi delovna, da ni zahtevna in da nima neke pomembne in potrebne simbolne funkcije. In če ima vse to, je seveda tudi prav, da se jo plača. Seveda pa menimo, da to plačilo glede na obstoječo zakonodajo ne more prihajati iz delovnega, rednega delovnega razmerja predsednika državnega sveta. Vendar tako to opredeljuje že sedanji zakon. Hkrati seveda v nasprotju z nekaterimi drugimi menimo, da dosedanja plača predsednika državnega sveta ni bila nezakonita, ker je bila predvidena v proračunu, ki ima moč zakona. Ker pa ste z rebalansom to postavko pravzaprav spremenili ali ukinili, tudi po tej plati ni več osnove za ta zakon, kajti z rebalansom je bila ta postavka za plače tudi že na nek način ukinjena. Torej, vlada s tem zakonom dejansko s topovi strelja na vrabce. Edini rezultat bo še naprej še dodatna simbolna degradacija državnega sveta, njegovega predsednika in tudi svetnikov in svetnic. Hkrati se bo vlada seveda pohvalila, da je prihranila nekaj milijonov pri tem. Mi se moramo vseeno vprašati, koliko denarja pa izgine za tiste operacije, s katerimi se dovoljuje in omogoča tako rekoč selekcionirano dozirano uhajanje informacij iz predkazenskih virov v policijskih postopkih, ki pravzaprav mečejo čudno luč na pravno državo. Mogoče bi se temu vidiku pravne države kazalo bolje in več posvetiti. Seveda z ustavnim položajem državnega sveta nismo vsi zadovoljni, jaz osebno sem že takrat opozarjal, da takšen državni svet ni dobra rešitev, zato namesto parcialnih rešitev, kot jih predlaga ta zakon, podpiramo predlog, da se o vlogi in položaju državnega sveta opravi resna diskusija. Tako v strokovni kot laični javnosti namreč že več let poteka razparava o upravičenosti obstoja državnega sveta. Bili so tudi že predlogi za ukinitev državnega sveta. Menim, da je treba vlogo državnega sveta ponovno premisliti v luči bodoče regionalizacije Slovenije in funkcije, ki bi jo v takšni regionalni strukturi državni svet lahko opravljal. Vedno smo bili pripravljeni za tako razpravo in mislimo, da je taka razprava nujna in da jo ne more nadomestiti nek zakon, ki pravzaprav ukinja nekaj, kar pravzaprav ni nikoli obstajalo. Od tega zakona nobeden ne bo imel koristi, škodo pa bodo imeli predvsem tisti, ki vendarle v državnem svetu vidijo neko institucijo, ki ima nekaj besede in včasih tudi kaj sporoči in pove. Hvala lepa. Še to. Zakona v LDS-u ne bomo podprli, seveda pa dopuščamo, to lahko storimo, da vsakdo v LDS-u seveda tu glasuje po svoji vesti in prepričanju.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Miranu Potrču v imenu Socialnih demokratov.
Hvala lepa. Po prepričanju v socialni demokraciji ni dobro in tudi ni v čast visokih organom, ki obravnavamo ta vprašanja, da so se odnosi med državnim svetom in državnim zborom spolitizirali na oceni, da bo državni svet obstojal ali ne, če bo imel profesionalnega predsednika ali ne; in na diskusiji o tem, ali želimo s tem, ko postavljamo vprašanje načina ureditve teh obveznosti ali pravic, pod vprašaj dati delovanje državnega sveta. Meni je žal, da ne znamo o realnih problemih realno razpravljati, in prepričan sem, če bi o realnih problemih realno razpravljati bi ugotovili, to je moje mnenje ali pa o mnenju naših poslanskih skupin, da ta moment za profesionalizacijo in delovno razmerje ni ustreznih pogojev - lahko bi jih določili, ampak ta moment jih ni -, da pa to ne pomeni, da funkcija predsednika državnega sveta ne zahteva tudi ustrezen delovni angažma. Jaz osebno sicer mislim, da 8 ur in pa 10 in 12 ur na dan - lahko misli kdo tudi drugače - prav gotovo pa ni samo volonterski, mora tudi kdaj pa kdaj fizično določen čas tukaj sedeti. Trdim, da bi se ob najmanjši dobri volji ne samo državnega zbora, ampak predvsem tudi predsednika in članov državnega sveta to dalo že zdavnaj urediti, in mi je žal, da o tem vprašanju razpravljamo kot o prestižnem vprašanju. Jaz torej mislim, da je nujno potrebno, da se možnosti zagotavljanja uspešnega dela državnega sveta tudi prek angažmaja predsednika zagotavljajo, da pa pogoj za to v nobenem primeru ni njegova polna profesionalizacija. Upam, in samo v tem smislu se nam zdi predlog zakona smotrn, da bo ta zakon vsaj v miru sedaj končno spodbudil to razpravo in to je bil ves čas tudi naš predlog, ne kako, ampak da to mora biti urejeno, da ne bomo med seboj, tako kot delamo že desetletje, igrali pink ponk, kdo je bolj za eno ali drugo rešitev odgovoren. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Drago Koren, Nova Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, predstavniki državnega sveta, kolegice poslanke in kolegi poslanci. V poslanski skupini Nove Slovenije Krščanske ljudske stranke imamo enako stališče, kot smo ga imeli že pred 14-imi dnevi, ko smo sprejeli zakon o dopolnitvah zakona o državnem svetu. V teh 14-ih dnevih nismo prišli do nobenih novih dejstev, ki bi bili vzrok, da bi spremenili naše stališče. Začudeni pa smo, da je državni svet sprejel veto in nam zakon vrnil v ponovno odločanje. V sklepu oziroma v obrazložitvi sklepa, ki ga je sprejel državni svet, so med drugimi zapisali tudi tole: "Dopolnitev zakona namreč s svojo vsebino bistveno posega v nemoteno opravljanje dela državnega sveta, ne nudi pravih argumentov za dopolnitev zakona, kar je v nasprotju z zakonom o javnih financah, ki že med cilji proračuna in načeli zakona v 2. členu določa, da se sredstva proračuna uporabljajo za financiranje funkcij državnih in občinskih organov za izvajanje njihovih nalog in druge namene, ki so opredeljene z ustavo, zakoni ali občinskimi predpisi, v višini, ki je nujna za delovanja in izvajanje njihovih nalog in programov." In pa v nadaljevanju so napisali še tole: "Vprašanje zakonitosti izplačil plač predsedniku državnega sveta ni odvisno od poslovnika državnega sveta, temveč so imela izplačila podlago v proračunu." V poslanski skupini Nove Slovenije se s temi argumenti ne strinjamo, kajti smatramo, da je v dosedanjem zakonu o državnem svetu stvar dovolj jasna in tudi v ustavi. Da naši argumenti vzdržijo, menimo tudi zato, ker je že računsko sodišče v svojem poročilu opozorilo na spornost profesionalnega opravljanja predsedniške funkcije. In zato menimo, da mora državni svet spremeniti svoj poslovnik, da bi bil v skladu z zakonom. Kajti, to sem že zadnjič poudaril, da si državni svet kot državna institucija ne more privoščiti kršitve načela zakonitosti. Zakon, ki ga danes ponovno sprejemamo, izrecno definira, da sta funkcija predsednika in podpredsednika častni in se opravljata nepoklicno. In v Novi Sloveniji, Krščanski ljudski stranki bomo ponovno podprli zakon, saj želimo, da se to načelo zakonitosti, ki je temelj demokracije, spoštuje povsod, še posebej pa v državnih organih. Hvala.
Hvala lepa. V dvorani pozdravljam tudi gospoda predsednika državnega sveta, Sušnika, in moram reči, da je po protokolu in po poslovniku imel prvi besedo. Bil je v dvorani, vendar je sedel v zadnjem delu dvorane, tako da ga predsedujoči ni opazil. Sprašujem vas, gospod predsednik, želite besedo? Dobro. Izvolite, prosim. Gospod mag. Zlatko Jenko, oba sta bila v [[...]]Še to bi vas vprašal, kdo ugovarja tej moji odločitvi? Hvala lepa. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav, enako tudi predsedujočemu, predstavnikom vlade in gospodu ministru, ter seveda našemu predsedniku državnega sveta. Jaz bom izkoristil to priložnost, da poudarim tiste zadeve, za katere menimo, da so pomembne pri našem predlogu. Državni svet ne nasprotuje, da se začne razprava o oceni dela državnega sveta, o njegovi vlogi, o namenu in sestavi. Vendar je to druga zadeva. Menimo, da ta predlog zakona, ki je bil sprejet s strani državnega zbora, ni v tej smeri, da bi rešil pravno zagato, za katero menimo, da ne gre zgolj za uveljavljanje načela zakonitosti. Če bi bilo temu tako, potem bi sprejeli predlog, ki ga je dal v proceduro državni svet. Gre izključno za politično odločitev o neprofesionalni funkciji predsednika državnega sveta. Glede na predlog tega zakona oziroma za ta zakon bi lahko ugotovili, da je dejansko ogrožen ustavni položaj državnega sveta. Državni svet je ustavna kategorija, ki je opredeljena v ustavi takoj za državnim zborom in pred predsednikom države. To mu daje tudi ustrezno težo. S tem zakonom jemljemo, ne glede na to, kar je bilo rečeno, da ne gre za konflikt med državnim zborom, vlado na eni strani in državnim svetom, gre za poskus degradacije državnega sveta in tudi svetnikov. Strinjamo se, da če je potrebno, se gre v proceduro za spremembo ustave, vendar se ne strinjamo,da se pobere tako imenovano "bypass pot" in se na račun proračunskega postavke oziroma spremembe zakona bistveno posega v delovanje državnega sveta. Zakaj ne more biti predsednik državnega sveta neprofesionalec oziroma zakaj mora imeti delovno razmerje za nedoločen čas? To je opredeljeno v členih zakona o državnem svetu, predvsem je opredeljeno v 44. členu, kjer pravi: "Predsednik predstavlja državni svet, pripravlja, sklicuje in vodi seje državnega sveta ter usklajuje delo med državnim svetom in državnim zborom." Kdo pozna delo državnega sveta in kdor si predstavlja, kakšno je delo predsednika državnega sveta, potem ve, da to delo ni mogoče opravljati drugače, kot da je predsednik državnega sveta zaposlen. Tudi ni primerno iskati rešitve pri sedanjem predsedniku državnega sveta, ki ima poseben status. Če bo ta zakon obveljal v taki obliki, kot je predlagan oziroma kot je bil sprejet na državnem zboru, pomeni, da ne more nihče od državnih svetnikov, ki je v delovnem razmerju, kandidirati za položaj predsednika državnega sveta. To lahko storijo samo tisti, ki so upokojeni oziroma nezaposleni. Kljub temu da je bilo večkrat rečeno, da je status državnih svetnikov urejen z drugimi predpisi, to ne drži. Prosil bi, da predstavnik vlade ali pa tudi predstavniki parlamentarnih skupin te svoje argumente podkrepijo z materialnimi dokazi. V tem smislu bi rad opozoril na to, da je delo državnih svetnikov častno, neprofesionalno, sočasno pa pomeni prisotnost državnih svetnikov, tudi predsednika državnega sveta, če ni zaposlen, se šteje kot neplačana odsotnost z dela. Sedaj vas sprašujem, glede na obseg dela predsednika državnega sveta, kako bi bilo mogoče v naravi to funkcijo opravljati. Nihče zmed delodajalcev sigurno ne bi pristal na to, da je zaposlen predsednik državnega sveta v njegovi firmi, sočasno pa prisoten v državnem svetu, ob tem, da ni upravičen delodajalec do refundacije plače za čas odsotnosti. Tudi sklicevanje na nezakonitost in protiustavnost nima pravnih temeljev, saj sta računsko sodišče in ustavno sodišča opozorila samo na to; računsko sodišče, da je treba uskladiti zadeve tako, da bodo pravno vzdržale, ustavno sodišče pa ni ugotovilo protiustavnosti ne v zakonu o državnem svetu ne v poslovniku. Toliko z moje strani. Hvala, ker ste me poslušali.
Hvala lepa. V dvorani pozdravljam gospoda ministra Viranta in mu dajem besedo ob začetku razprave.
Hvala lepa. Gospod predsednik državnega sveta, podpredsednik državnega zbora, poslanke in poslanci! Mislim, da se vsi strinjamo, da bi bil naš čas veliko bolj gospodarno uporabljen, če bi ga porabili za vsebinsko razpravo o vlogi, pristojnostih in bodočnosti državnega sveta. Vendar moram tudi ob tej priložnosti poudariti, da ni krivda vlade, da se toliko časa izgublja za razpravo o profesionalnem ali neprofesionalnem opravljanju funkcije predsednika državnega sveta. Ponovno poudarjam, da ne gre za vojno ministra, ali vlade, ali državnega zbora proti državnemu svetu in da obžalujem, da je ta zakon sploh potreben in da bi bil lahko državni svet že zdavnaj zadeve uredil sam in vsa ta procedura sploh ne bi bila potrebna. Ne gre torej za vojno proti državnemu svetu, ampak gre za bitko, za spoštovanje zakonov, za zakonitost. Ne smemo namreč zamegljevati nekaterih osnovnih dejstev. Osnovno dejstvo je, da je zakon o državnem svetu od samega začetka, ko je bil sprejet leta 1992, določal in še vedno določa, ne samo da je funkcija člana državnega sveta častna, ampak takoj v nadaljevanju pravi tudi, da član državnega sveta ima pravico do nadomestila in tako naprej. Iz te določbe je nedvoumno jasno, da je za člane državnega sveta predvideno nepoklicno opravljanje funkcije in nikjer ni zapisana nobena izjema za podpredsednike ali predsednika državnega sveta. Državni svet je na podlagi svojega poslovnika izpeljal in ohranjal to prakso profesionalnega opravljanja funkcije predsednika. Računsko sodišče je leta 2003 opozorilo na ta problem, na spornost takšne prakse, in državni svet je odreagiral na to tako, ko je začutil problem, da je predložil državnemu zboru v sprejem spremembo zakona, ki bi dala zakonsko podlago za profesionalno opravljanje te funkcije in državni zbor je to zavrnil, torej zakonodajalec je sprejel izrecno odločitev, da ne ustvari pravne podlage za profesionalno opravljanje funkcije predsednika državnega sveta. Nevzdržno bi bilo, če bi se takšno stanje, kot smo ga imeli in kot ga imamo še danes v praksi, vleklo v nedogled. Namreč, državljani upravičeno pričakujejo od državnih institucij, da bodo dosledno spoštovale predpise, in to ne samo takrat, kadar odločajo o pravicah in obveznostih državljanov in pravnih oseb, ampak tudi takrat, kadar odločajo o svojih pravicah. Lahko torej rečem, da vladi ni preostalo drugega, kot da odreagira na način, na kakršnega je odreagirala. In poudarjam, vlada ne spreminja statusa predsednika državnega sveta, ker je ta status od prvega dne, odkar je zakon stopil v veljavo, urejen na takšen način; samo državni svet je zakon razlagal na način, ki po, bi rekel, vseh kriterijih pravne stroke ne vzdrži, ne more vzdržati. Nobenih tehtnih razlogov ni, da bi se ta status, kot je bil v zakonu predviden, spreminjal in tudi UZUS, torej taktična profesionalizacija predsednika državnega sveta, ne more biti argument za takšno zakonsko spremembo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban, LDS. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. K besedi sem se javil zaradi tega, da zelo na kratko povem izključno to, da dokler imamo državni svet, toliko časa bi kazalo, da bi imeli poklicnega predsednika. Razlogi so v naslednjem. Mi verjetno tudi s temi obrazložitvami ne bomo mnenja tukaj spremenili, zadnjič je glasovanje bilo toliko prepričljivo, da je prav gotovo tudi ta zakon danes podprt in se bo zgodba zgodila tako, kot se pač mora zgoditi. Vendar ta državni svet ima 40 svetnikov in približno toliko zaposlenih in če gledamo s stroškovnega vidika, ne predstavlja plača predsednika nekega bremena proračuna, zaradi katerega bi morali početi to, kar počnemo. In verjetno je potrebna pri teh nekaj deset stalno, redno zaposlenih, in občasno, ko prihajajo svetniki v to hišo, potrebna profesionalna funkcija predsednika. V nadaljevanju sem pa med tistimi, na način kot mnogi opozarjate, da se sistematično pristopi k razpravi o vlogi, pristojnosti državnega sveta, da se ta svet ukine. Jaz sem med tistimi, ki ves čas podpirajo ukinitev državnega sveta in na tem stališču stojim še danes. Vmes so bile določene nerodnosti, o katerih se je danes že tudi tukaj govorilo, ko je državni svet na opozorila, ki so bila glede višine prejemkov, tako bom rekel prejemkov, vedno iskal pot, kako bi obšel ta opozorila in zadržal tisti status, ko se je na nek način reklo: tretjino poslanske plače in potem vse ostalo. Verjetno so to bile nerodnosti, zaradi katerih se je tudi to zgodilo, kar se je zgodilo. Zanimivo mi je pa to, da tisti, ki se boste spomnili predzadnjega rebalansa proračuna, ko smo z nekim amandmajem jemali državnemu svetu neka sredstva, ko so bili ravno tisti zagovorniki, da je potreben državni svet kot nadzorni sistem nad državnim zborom, da mora biti, da ostane, da je pomemben - večina tistih danes govorite o tem, kako ni potrebna profesionalizacija te funkcije, in tudi to, kar jaz govorim, da se državni svet ukine. Verjetno je prišel nek novi čas, kjer bo treba vlogo v celoti državnega sveta rešiti. Moje mnenje je, da s tem, kar danes rešujemo, ne bomo veliko rešili, ker v naslednji fazi bo potrebno tisto, kar vsi skupaj ugotavljamo, da govorimo o pristojnostih, vlogi državnega sveta in morda njegovi ukinitvi. Sama deprofesionalizacija predsednika pa mislim, da ni dobra rešitev, vse ostalo pa se naj reši v tem času, dokler bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Stališče, tako moje kot poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, je to, da je državni svet treba ukiniti. Državi svet je ostanek socialističnega razmišljanja, to je še zmeraj nek tridomni parlament znotraj državnega zbora, ki nima nobene teže, še manj pa kakšnega haska. Nesporno dejstvo je, da tudi v primeru tega zakona, ki ga ponovno obravnavamo in ki ga bomo podprli, gre za to, da hočejo nekateri gospodje samo dobro plačo za sebe, kaj drugega jih pa ne zanima. Mi smo analizirali delovanje državnega sveta in smo ugotovili, da pravzaprav ne moremo ugotoviti niti ene pozitivne zadeve, ki jo je državni svet izpeljal. Vedno je šlo nekako ali za določene politične interese ali pa za lastne interese državnega sveta in niti v enem niti v drugem primeru državni svet ni potreben. Mislim, da gre za eno zgrešeno razmišljanje gospoda Bučarja, ki je hotel nekako narediti nekaj novega, pa vendar ostati pri starem. Nekaj podobnega kot naši prevajalci, ki še vedno pravijo, da imamo narodno skupščino, ko prevajajo v angleščino, pa vendar narodne skupščine od leta 1992, od uvedbe večstrankarskega parlamentarizma ni več. Smiselno bi bilo ugasniti državni svet, smiselno bi bilo državi zbor povečati na 120 članov, tako da bi lahko delovali. V okviru vseh služb, ki služijo tudi državnemu svetu in ki bremenijo proračun državnega zbora, bi lahko to mirno izvedli in še nekaj denarja bi prihranili. Skratka, pri nas bomo z veseljem podprli ta zakon in če bi bilo potrebno, bi ga podprli še enkrat. Nesporno dejstvo je, da takšne institucije, kot je državni svet, ne rabimo, navkljub temu, da se po svetu predstavlja kot drugi dom državnega zbora oziroma kot drugi dom Republike Slovenije. Vsi vemo, da imamo enodomni sistem, nekateri tega nočejo vedeti. In v kolikor nekdo noče spoznati resnice, potem mu jo je treba predočiti na tak ali drugačen način. Raje na malo bolj boleč, če ne drugače, zaradi tega, da se bodo drugi od tega kaj naučili. Vendarle nismo v neki "banana republiki", kje bi si lahko ljudje krojili zakone, kakor jim "paše", in bi si strigli platno tako veliko, kot bi želeli. Ko pa vendar vemo, da tisti, ki bi rezali, bi ne odrezali samo za svojo obleko, ampak bi odrezali še obleko za sebe, za svojo družino, pa še za vso vas zraven, ne glede na to, da je pol vasi že odšlo v mesto. Skratka, ne podpiramo želje državnega sveta po tem, da bi zakon padel. Konec koncev gre za privatne interese, kar najostreje obsojamo. Mislimo, da državni svet, dokler še je, naj bo časten organ, tako bi moralo biti. Vendar, žal, državni svet to ni. Je zelo političen organ, še bolj pa je skorajda sprivatizirani organ, kajti kadar bi bilo potrebno vložiti kakšen veto, takrat tega veta zagotovo ni. Kadar dobimo kakšen veto, je ponavadi to veto, kadar se tiče njihovih lastnih koristi ali njihovih lastnih pravic. Še enkrat, z veseljem bom podprl ta zakon.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič. [[Se odpoveduje.]] Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič.
Hvala lepa za besedo. Prejšnji teden smo se soočali z obravnavo, ko praktično nismo mogli govoriti o ničemer drugem, razen o tistem, kar je bilo na dnevnem redu, to pa je bil odlok o razpisu referenduma. Ampak če bi danes podobno razpravljali oziroma da bi tudi danes tako vodili to sejo, potem bi tudi danes zadevo verjetno v 5 minutah končali. Namreč, 90% razprave se nanaša na vsebino, ki ni predmet današnje razprave. 90% razprave poteka o tem, ali je prav, da bi se državni svet ukinil ali ne, ali je prav, da je funkcija predsednika državnega sveta profesionalna ali ne. Pa vendar, to ni vsebina tega zakona, o katerem govorimo. Vsebina zakona je samo to, da se določilo o tem,da je funkcija članov državnega sveta častna in seveda s tem tudi predsednika in podpredsednika, da se to bolj jasno in nedvoumno zapiše. Samo to je vsebina tega zakona in nič drugega. In glede na to, da je dosedanja dikcija bila za nekatere dvoumna, in glede na to, da državni svet sam ni želel udejaniti tega, kar je zakon že urejal, je sedaj vlada s tem predlogom to tako zapisala, da niti slučajno ni več mogoče to drugače razumeti, kot tako da je funkcija predsednika državnega sveta nepoklicna. In s tem eksplicitno prepoveduje poklicno opravljanje funkcije, kot se je sedaj v praksi dogajalo - in nič drugega. Vse drugo, o čemer pa je bilo danes govora, je pa predmet lahko neke druge debate, nekega drugega predlaganega akta, ki ga bo ta državni zbor lahko kdaj v bodoče obravnaval. Enkrat ga je v preteklosti že. Pred meseci, ne vem točno kdaj, je državni zbor že obravnaval predlog, po katerem pa dejansko bi funkcijo predsednika državnega sveta postavili tako, da bi bila poklicna. Torej, že takrat se je očitno takratni predlagatelj državnega sveta zavedal, da dikcija obstoječega veljavnega zakona tega ne omogoča, in je želel na ta način to dikcijo spremeniti, to določilo spremeniti in da bi s tistim zakonom postala funkcija poklicna. In ker je takrat državni zbor temu nasprotoval, to ni bilo sprejeto, je stvar jasna. In vsa debata izven tega, mislim, da bi lahko bila tudi danes bolj omejevana, kot je. Kajti, govoriti o vsem drugem, mislim, da ni na mestu, kajti predmet je samo en stavek, ki pomeni dopolnitev obstoječega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik državnega sveta, gospod mag. Zlatko Jenko. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo. Jaz bi rad samo povedal, da je državni svet poskušal narediti vse, da bi ta problem rešil, vendar državni zbor se je odločil drugače, zato imamo tudi ta odložilni veto pred seboj. Treba je tudi povedati, da je državni svet o tem predlogu edini ustavni organ, ki ne bi imel profesionalnega predsednika. Državni svet meni, da dokler ne bi spremenili ustave, ne bi smeli zakonov spreminjati, položaja državnega sveta in pogojev za izvrševanje njegovih ustavnih funkcij. O tem, kar je bilo rečeno o vlogi, o obstoju državnega sveta, smo se pripravljeni pogovarjati in mislimo, da je ta prava pot. Če se lotimo samo tega, kar je bilo predlagano z zakonom, in se samo na utemeljitve osredotočimo, na tako imenovani pravni temelj in za načelo spoštovanja zakonitosti, bi rekli tako, da je vlada predložila državnemu zboru zakon z napačno in zavajajočo utemeljitvijo. Protiustavnost in protizakonitost poslovnika ni dokazana s strani ustavnega sodišča in to sploh ni o tem govorilo. Neresnična je tudi trditev, da je 62. člen zakona o državnem svetu določa častno funkcijo tudi za predsednika in da zakon nima o predsedniku drugih določb. To si lahko preberete v zakonu. Tudi skrajšani postopek ni utemeljen po poslovniku, saj gre za ustavno kategorijo. Tudi ni predložen primerjalni prikaz ureditve v drugih državah in mislim, da ta pravna utemeljitev ne vzdrži, zato predlagamo, da upoštevate naš predlog, to je odložilni veto, in da o tem zakonu ponovno odločate v prid državnega sveta.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, so dobili besedo. Ker pa določen čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena poslovnika še kdo razpravljati. Mag. Sajovic in mag. Štebe. Na voljo imata vsak po pet minut, največ.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Seveda tudi jaz mislim, da je ta razprava o državnem svetu enostavno prehitra, parcialna in pa na tak način nepotrebna. Zadevo, kar se tiče državnega sveta, je treba reševati bistveno širše in pa drugače, kot pa, da se vse to zoži na nivo neke plače in za to teorijo plače seveda tudi vpliv in pa zavajanja javnost. Državni svet, dokler ga imamo, je ustavna kategorija in se je treba do njega tudi tako obnašati in pa ravnati. Nasploh pa sam kot mlad poslanec vidim, da državni svet precej dela, precej se tam dogaja. Sam sem bil nekajkrat na tistih tematskih razpravah in pa debatah, vendar pa sem bil žal nekajkrat edini, večkrat pa tudi eden redkih v tisti dvorani. In zato mislim, da samo parcialno ukinjati nekaj, kar dela dobro, ni v redu, kajti tudi ni ključen problem tega, ali bomo ukinili plačo ali ne bomo. Gre za to, da enkrat ocenimo pa rečemo, ali je državni svet sploh potreben ali ni potreben. Po mojem mnenju je zadeva bistveno drugačna, kot se jo pa danes tukaj prikazuje, in zato bom tudi ravnal po svojem prepričanju in pa to zadevo, ki je ustavna kategorija, tudi podprl.
Hvala lepa. Gospod Štebe, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod predsednik državnega sveta, gospod minister, kolegice in kolegi! Nadomestilo za opravljanje funkcije naj bi bila kategorija tega, kar pripada predsedniku državnega sveta kot prvemu med enakimi v državnem svetu. Oglasil sem se zaradi tega, ker vam želim prikazati anologijo s podobno institucijo, ki je v Evropski uniji, katere član sem, to je odbor regij, kjer smo predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, vsi tisti, ki smo bili izvoljeni na lokalnih ali pa regionalnih volitvah in predstavljamo pravzaprav interese teh nivojev, državni svet pa predstavlja več različnih vrst - jaz pravim temu cehovskih interesov. In v tej instituciji, odboru regij, nihče ne prejema plače. Imajo sicer administrativno osebje, podporno osebje in ustrezne službe, ampak nihče, ki je član tega organa, delegat, odbornik, kakor hočete, ne prejema plačo. Prejemajo pa nadomestilo v obliki dnevnic in plačila vseh stroškov v zvezi z opravljanjem njihovih funkcij, in to je vse. Celo več, ta institucija izdeluje ustrezna mnenja predvsem glede dokumentov, ki jih producira Evropska komisija. Vsa ta mnenja, ki jih delajo ali jih delamo posamezni poročevalci, delamo samo za svojo čast in za to nismo posebej plačani. Tudi eksperti, ki jih angažiramo, za to niso plačani, razen nadomestila za to, za potovanja in pač stroške v zvezi s temi potovanji, podporne službe pa pri tem sodelujejo. Menim, da je popolnoma nesprejemljivo se sklicevati na ustavo, ob tem pa kršiti evidentni zakon. Zelo lep oziroma slab vzgled vsem tistim, ki pravzaprav tudi kršijo zakone in se izgovarjajo na to, da drugi kršijo zakone. Menim, da tako, kot je - mislim, da je - rekel gospod minister, s tem zakonom pravzaprav tudi mi priznavamo, da z nekim dodatkom želimo zadevo še nekoliko bolj poudariti in potem po sprejemu tega zakona, ki ga podpiram, tudi ukrepati. Upam, da bomo sedaj tudi končno ukrepali. Razprava o državnem svetu kot instituciji pa je seveda zelo dobrodošla in menim, da besede, ki so bile o tem izrečene ob vseh teh tednih, bodo in naj bi privedle do tega, da se tudi o statusu državnega sveta oziroma njegovi potrebnosti resno razmisli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Zbor bo o zakonu odločal v skladu s časovnim potekom seje zbora in opravil danes v okviru glasovanj pol ure po končani 5. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50, najkasneje. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O DELOVNEM ČASU IN OBVEZNIH POČITKIH MOBILNIH DELAVCEV TER O ZAPISOVALNI OPREMI V CESTNIH PREVOZIH. Državni svet Republike Slovenije je na 7. izredni seji 22.7.2005 sklenil, da na podlagi tretje alineje 1. odstavka 97. člena ustave Republike Slovenije od državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo zakona ponovno odloča o zakonu o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovanju premij v cestnih prevozih. Besedo dajem predstavniku državnega sveta za obrazložitev zahteve sveta. Izvolite, gospod Sušnik.
Spoštovane poslanke in poslanci. Spoštovani predsedujoči, gospod minister z ekipo. Torej, jaz bi na kratko, ker imam čas omejen, v petih minutah obrazložil. Material državnega sveta ste dobili, jaz bi pa nekaj dodatno še povedal. Torej, razlogi za utemeljitev so naslednji. Ker predlagatelj zakona ni upošteval pripomb predstavnikov prevoznikov, to se pravi, predlogi amandmaja na gospodarski zbornici, obrtni, GIZ-u in SAS-u, in natančno opredelil, da zakon velja kot specialni predpis in se tako z dnem uveljavitve posamezne odločbe zakon o delovnih razmerjih za mobilne delavce prenehajo uporabljati. Dne 5.7.2005 je bila na ministrstvu za promet medresorska delovna skupina, ki je sprejela naslednji sklep: "V kolikor se ne doseže konsenza glede členov zakona o delovnem času in obveznih počitkih ter zapisovalni opremi o cestnih prevozih se predlog umakne iz postopka iz državnega zbora." Naslednja točka. Ker zakon ni v celoti usklajen z minimalnimi standardi EU; tretjič, ker slovenske prevoznike postavlja v slabši konkurenčni položaj; četrtič, ker predlagatelj ni upošteval utemeljenih pripomb zakonodajno-pravne službe državnega zbora; petič, ker je zakon o posameznih pomembnejših določbah nejasen in nerazumljiv, ker dopušča različne razlage v praksi. Tako zastavlja vprašanje skladnosti zakona z 2. členom ustave Republike Slovenije, ki določa, da je Slovenija pravna država, kar pomeni, da mora biti zakonska beseda jasna in razumljiva povprečnemu državljanu. Preprečiti bi bilo treba, da bo pravila glede uveljavitve posameznih določb novega zakona oblikovala šele sodna praksa. Obrazložitev. Leta 1985 je bila na ravni EU sprejeta uredba EU 3820/85, ki določa pravila glede časa vožnje. V Sloveniji je trenutno uredba implementirana v zakonu o varnosti cestnega prometa, in sicer iz leta 2002. Splošna evropska direktiva o delovnem času 93/104/S iz leta 1993 omogoča državam članicam sprejetje posebnih predpisov za organizacijo delovnega časa v dejavnostih, za katere veljajo specifična pravila. V to posebno področje padajo tudi mobilni delavci. Iz stališča EU je torej področje mobilnih delavcev popolnoma ločeno in posebej urejeno, delovni čas, počitki, odmori, nočno delo, predvsem zaradi tega, ker veljajo posebna pravila glede varnosti v cestnem prometu. V Sloveniji zakon o delovnih razmerjih omenjene specifike in možnosti posebnega urejanja delovnega časa mobilnih delavcev ni opredelil oziroma ne dovoljuje odstopanja od sprejetih minimalnih standardov. Ker iz posameznih določb novega zakona ni jasno razvidno, katere določbe zakona o delovnih razmerjih se bodo z dnem uveljavitve tega zakona za mobilne delavce še naprej uporabljale, se postavlja veliko vprašanj. Za izboljšanje varnosti in preprečevanje, izkrivljanja konkurence morajo vozniki natančno vedeti: kaj se šteje kot delovni čas; ali se v delovni čas šteje tudi čas odmora; kaj se šteje v čas počitka; ali se lahko maksimalni tedenski čas vožnje poveča na 60 ur, kot določa direktiva 2002/15, ali je ta lahko samo 56 ur, kot določa zakona o delovnih razmerjih. Ali velja povprečni delovni čas 48 ur za štiri mesece skupaj oziroma v povezavi za 40 ur šest mesecev, kot določa zakon o delovnih razmerjih. Ali se bo razpoložljivi čas delavca, spremljava vozila na trajektu, na vlaku in podobnih zadevah, tudi štel v delovni čas? Konkretno, po podatkih gospodarske in obrtne zbornice v cestnem prevozu blaga in potnikov dela 9 tisoč 442 gospodarskih subjektov in zaposluje 27 tisoč 535 voznikov. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Ali je čas že pretekel? Ali lahko zaključke preberem? Predlog, ker ni časa - predlagamo, da državni zbor zakon o delovnem času mobilnih delavcev, to je zapisovalni opremi v cestnem prometu, ne sprejme, da bodo slovenski prevozniki lahko konkurenčni prevoznikom iz drugih evropskih držav in v praksi lahko izvajali delovno pravno in socialno zakonodajo v cestnem prometu. Morda naj vlada dejansko s tem zakonom ponovno prične in aktivno. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] Še tole, samo dve besedi. Uredba EU iz leta 1993, s katero je slovenska vlada soglašala in dovolila ves tranzit prevoznikov iz držav EU brez dovolilnic, torej prosto, naši prevozniki pa so morali v Avstriji dati kamion na vagon, ali drugače povedano, konja na osla, kar ni normalno za sodobno transportno logistiko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zahteval je obravnavo tudi odbor za promet, ki je zboru pisno poročal. Želi poročevalec odbora predstavitev sporočila? Ne. Besedo dajem predstavniku vlade kot predlagateljici zakona za obrazložitev mnenja. Prosim, gospod magister Božič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Zakon o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih določa za izvrševanje uredbe sveta EGS številka 3820/85 in uredbe sveta EGS številka 3821/85 pristojne organe, nosilce javnih pooblastil, uradne evidence ter globe za prekrške. Zakon v slovenski pravni red tudi prinaša direktivo sveta 88/599 EGS, ki ureja nadzorne postopke za izvedbo prej omenjenih direktiv, še direktivo evropskega parlamenta in sveta številka 2002/15 EC, ki podrobneje ureja nekatera področja delovnega časa mobilnih delavcev. Poudarjamo, da za mobilne delavce veljajo pravila tega zakona. Zakon predstavlja torej na področju, ki ga ureja, dejansko "lex specialis", vendar pa ne more v celoti spreminjati splošnih zakonov, ki urejajo splošna pravila na določnih področjih in delno vplivajo tudi na področje mobilnih delavcev, kot sta to, recimo, zakon o delovnih razmerjih in zakon o prekrških. Temu je pripravljalec zakona tudi moral sledi. Pri pripravi zakona je bil glede na obstoječo zakonodajo dosežen največji možni kompromis v zvezi s povprečnim tedenskim delovnim časom. Pri tem je sicer možno tudi poseganje v delovni čas voznikov v okviru tega zakona, vendar pa je potrebno predhodno ustrezno popraviti zakon o delovnih razmerjih, ki pa ga je možno popraviti le ob doseženem dogovoru med vsemi socialnimi partnerji. V kolikor bo prišlo do tovrstnega dogovora ter spremembe zakona o delovnih razmerjih, lahko predlagatelj zakona ustrezno popravi ta zakon. Iz zakona tudi izhaja, da mora direkcija Republike Slovenije za ceste podeliti javno pooblastilo izdajatelju kartic najkasneje v sedmih mesecih po uveljavitvi tega zakona. Podelitev javnega pooblastila izdajatelju kartic pa je pogoj za pripravljenost Republike Slovenije na uvedbo digitalnega tahografa. Skrajni rok za uvedbo digitalnih tahografov v državah članicah EU je 1. januar 2006. Poglavitni cilj uvedbe digitalnih tahografov pa je povečanje varnosti v cestnem prometu ter zagotavljanje poštene konkurence na področju cestnih prevozov. Iz vsega tega izhaja, da je sprejem zakona zelo nujen, zato predlagamo državnemu zboru, da ob ponovnem glasovanju zakon tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. V imenu SDS ima besedo gospod Zvonko Černač. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Danes se že tretjič srečujemo z zakonom o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih. Resnici na ljubo gre za neke vrste tehnični zakon in zanimivo je, da mu je bil kljub temu dan tako močan poudarek. Veto, ki ga je izglasoval državni svet, izhaja predvsem iz nestrinjanja z določbami, ki sicer predstavljajo zelo majhen del zakona. Gre za specifično urejanje delovnega časa mobilnih delavcev v členih 4. 5., 6., 7. in 8., torej v petih členih, zakon pa sicer vsebuje 46 členov. Po mnenju državnega sveta, tako kot smo danes tudi tukaj slišali, bodo s tem zakonom mobilni delavci, torej šoferji, zaposleni pri delodajalcih s sedežem v Republiki Sloveniji, opravili, gledano v obdobju pol leta, približno 300 delovnih ur manj kot pa njihovi kolegi v drugih državah Evropske unije. S tem naj bi bila na udaru konkurenčnost naših slovenskih prevoznikov. Ta trditev ne drži, pa tudi sicer gre po našem mnenju za izredno ozek pogled predlagatelja veta na zakon, saj se omejuje le na manjši del zakona, ki ga je zakonodajalec uredil v skladu oziroma ga bomo uredili v skladu z določbami našega pravnega reda, predvsem v skladu z določbami zakona o delovnih razmerjih in upoštevaje uredbe in direktive Evropske unije. Po našem mnenju tudi ni mogoče samo zaradi enega vprašanja zanemariti oziroma zapostaviti mnogih drugih vsebin, o katerih je, kot ste slišali, malo prej govoril gospod minister. Uveljavitev tega zakona je tudi pomembna in je nekako vezana na obdobje od 1. januarja 2006, tako da mislim, da je dovolj razlogov za to, da se ta zakon sprejme. Tudi sicer je ta zahteva državnega sveta kontradiktorna oziroma je v nasprotju sama s sabo, saj bi zavrnitev zakona pomenila ohranitev obstoječega stanja, kar pa je za delodajalce, na interese katerih se predlagatelj veta sicer sklicuje, še bistveno slabša ureditev od te, ki se predlaga in ki je ustrezna z zakonom, ki je pred nami. Vse to in razlogi, ki smo jih navedli ob splošni razpravi o zakonu, predvsem pa dejstvo, da je s predlaganimi rešitvami na nek način vzpostavljeno ravnovesje med interesi delodajalcev, interesi delojemalcev, nas utrjujejo v prepričanju, da je ta zakon potrebno sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban v imenu LDS.
Hvala lepa, predsedujoči. Tudi zahteva državnega sveta, da državni zbor ponovno odloča o zakonu o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih kaže na zahtevnost tega zakona. Zakon namreč v slovenski pravni red vnaša dve direktivi ter določa pristojne organe oziroma nosilce javnih pooblastil in globe za izvrševanje dveh uredb sveta. Kot vemo, prenos uredb v slovenski pravni red ni mogoč, za nameček pa direktivi urejata področja delovnega časa drugače od našega zakona o delovnih razmerjih, zato je zakon kljub trudu predlagatelja in s prizadevanjem zakonodajno-pravne službe državnega zbora težko razumljiv in morda slabo pregleden. Eno izmed temeljnih načel pravne države je tudi razumljivost pravnih predpisov. Pravni predpis ne sme biti razumljiv zgolj uradnikom ministrstva ter pravnim strokovnjakom, ki so sodelovali pri njegovem nastajanju, temveč mora biti razumljiv tudi uporabniku. Napoved pravnih strokovnjakov, da bo za izvrševanje zakona nujno potrebno pripraviti posebne priročnike, pa kaže na dejstvo, da je bilo omenjeno načelo razumljivosti pravih predpisov v tem konkretnem usklajevanju slovenskega pravnega reda s pravnim redom EU zapostavljeno. Ker bomo v prihodnje morali tudi nekatera druga področja urejati na podroben način, vidimo v poslanskem klubu izziv za slovensko pravno znanost. V poslanskem klubu smo v postopku sprejemanja tega zakona izpostavljali nekatera vprašanja vpliva rešitev na konkurenčnost slovenskega cestnega prevozništva ter vprašanja veljavne socialne zakonodaje v cestnem prometu v državah, iz katere prihaja konkurenca našemu cestnemu transportu. Vprašanje o konkurenčnosti so zastavljali tudi predstavniki gospodarske zbornice Slovenije in prav tako obrtne zbornice Slovenije. Zmanjšanje konkurenčnosti slovenskega cestnega prevozništva pa kot enega izmed argumentov za ponovno odločanje v svoji zahtevi navaj tudi državni svet. V poslanskem klubu sprejemamo razlago pravnih strokovnjakov, da gre za "lex specialis", da se glede teh vprašanj zakon o delovnih razmerjih, čigar pravila o delovnem času so bolj ugodna od posebnih pravil, ne bo uporabljal ter da se tudi v naši državi morajo uporabljati ta posebna pravila, ki morajo biti enaka v vseh članicah EU. Ob tem je potrebno še enkrat opozoriti na dejstvo, kot primer v Avstriji, kjer vozniki na zahtevo delodajalcev še vedno vozijo 56 ur na teden, ob upoštevanju referenčnega obdobja 12-ih mesecev, ter da postopka za prenos direktive v svoj pravni red še niso pričeli. Obravnavani zakon je del socialne zakonodaje v cestnem prometu, ki skupaj s prometno varnostjo, učinkovito oskrbo gospodarstva in varstvom okolja predstavlja rdečo nit evropske prometne politike. V poslanskem klubu Liberalne demokracije smo mnenja, da bo zakon tudi z obširnim poglavjem, ki ureja področje digitalnih tahografov, izboljšal prometno varnost. Ocenjujemo tudi, da so na zastavljena vprašanja državnega sveta povečini že odgovorili pravni strokovnjaki, soavtorji zakona na seji matičnega delovnega telesa v drugo obravnavi, zato ne nasprotujemo dokončnemu sprejetju zakona o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovani opremi v cestnih prevozih. Želimo pa si, da bi bili bodoči zakonski teksti, ki bodo na podoben način urejali določeno področje, razumljivejši in preglednejši, kar pa mora biti, kot smo že opozorili, tudi izziv za našo pravno znanost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcema, spoštovani gospod predsednik državnega sveta, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Nove Slovenije razumemo, da zakon o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih, ki ga je na 8. redni seji 15. julija letos sprejel državni zbor Republike Slovenije, prinaša v slovenski pravni red zahteve direktiv, med drugim v zvezi z delovnem časom, ter določa pristojne organe oziroma nosilce javnih pooblastil za izvedbo uredbe sveta v zvezi s časom vožnje in o tahografih. Zakon se uporablja za mobilne delavce, zaposlene pri podjetjih, ustanovljenih v državi članici Evropske skupnosti, ko opravljajo dejavnosti cestnega prevoza, na katere se nanaša uredba sveta 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu, to je vsem nam poznani nadzorni napravi v cestnem prometu. Razumljivo pa je, da zakon velja za mobilne delavce samo za tisti čas, ko delajo na ozemlju Republike Slovenije. Za mobilne delavce veljajo po tem zakonu drugačne definicije delovnega časa ali na primer nočnega dela, pa tudi drugačne omejitve delovnega časa ter drugačna določila odmorov delavcev. Zakon je prevzel v slovenski pravni red samo nekatere področja delovnega časa mobilnih delavcev, ki ga zakon podrobneje ureja, in to seveda drugače kot zakon o delovnih razmerjih. Zakon sam ne bo imel drugih posledic, res pa je, da bo izvajanje predpisov EU v zvezi z delovnim časom mobilnih delavcev in v zvezi z digitalnimi tahografi naložilo prevoznikom in voznikom določene obveznosti. Te obveznosti imajo glede analognih tahografov sicer že dosedaj, postopna uvedba digitalnih tahografom pa bo naložila nove obveznosti glede opreme vozil in glede vodenja evidenc, kot tudi glede opremljenosti voznikov s tako imenovanimi pametnimi karticami. Delovna skupina za promet evropske komisije je 1. julija določila skrajni rok za uvedbo digitalnih tahografov, to je 1. januar 2006. Kot izhaja iz besedila zakona, mora direkcija Republike Slovenije za ceste najkasneje v sedmih mesecih od uveljavitve zakona podeliti javno pooblastilo izdajatelju kratic. To je namreč pogoj za pripravljenost Republike Slovenije na implementacijo digitalnih tahografov. Tudi zaradi tega in zaradi prej navedenega razumevanja zakona bo poslanska skupina Nove Slovenije danes zakon ponovno podprla. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Kangler, SLS.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! V poslanski skupini bomo podprli sklep matičnega delovnega odbora, odbora za promet, kot ga je danes odbor sprejel. Stališča državnega sveta poslanske skupine Slovenske ljudske stranke niso prepričali. Mnenja smo, da vsak posameznik ima pravico, da na posamezne določbe omenjenega zakona lahko da presojo ustavnosti. Arumenti državnega sveta, da posamezne določbe zakona o delovnem času, o obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih niso v skladu s 102. členom ustave Republike Slovenije, ker morajo biti v skladu z določbo ustave vsi členi in določbe omenjenega zakona za povprečne državljane čitljivi in jasni. Mnenja smo, vsakdo ima pravico, da v presojo ustavnosti da posamezno določbo ali posamezen člen. Pomembno je tudi potrebno poudariti, da je ta zakon nastal na podlagi dveh direktiv. Res je, da nekatere dikcije so tako omenjene, da se lahko maksimalni tedenski čas vožnje omeji za nekatere segmente, poudariti pa je potrebno, da smo bili danes s strani predstavnikov vlade tudi informirani, da vlada pripravlja spremembo zakonov o delovnih razmerjih, kjer bo potrebno izvzeti predvsem mobilne delavce in v zakonu o delovnih razmerjih predvsem tisto popraviti in omogočiti normalno delo za mobilne delavce, kot ga tudi nekateri očitki državnega sveta danes v državnem zboru očitajo. Zato bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ponovno podprli predlog zakona in tudi istočasno podprli predlog sklepa matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Besedo ima še predstavnik Slovenske nacionalne stranke, gospod Prijatelj. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani ministri, spoštovani predsednik sveta. Torej, ko govorimo o ponovnem odločanju o zakonu o delovnem času in obveznih počitkih, je potrebno gledati ta zakon bolj kompleksno. Sam bi rad poudaril, da v bistvu smo se odločili, da je prav, da zakon ostane v veljavi tak, kot je. Pri tem nas je vodilo predvsem to, da v zakonu o delovnih razmerjih jasno piše, koliko naj bi smel delavec opraviti delovnih ur na teden, in pa seveda, če gledamo tudi prej povedana dejstva, da smo z nekim zakonom o varnosti cestnega prometa že zvišali dejansko osne pritiske, se pravi, dovolili več obremenitve tovornjakov na cestah in pa zmanjšali kazni, da bo tega tovora več in da bo dejansko tudi pretočnost na cestah večja. In glavni argument, ki ga navaja poročevalec sveta, da bo sedaj delodajalec moral zaposlovati več delavcev, je na mestu. Zakaj pa ne. Zakaj pa ne bi imeli več delovnih mest na tem področju, na tem segmentu prevoza in s tem tudi večjo varnost na cestah. Sam sem že danes govoril, da izgubimo za en razred otrok v prometnih nesrečah in prav gotovo je nujno potrebno narediti vse, da se varnost na cestah poveča, kajti vemo, da je zlasti na prevozu težje tranzitne robe na državnih cestah udeležen kamionski promet v višini 80% vsega opravljenega prometa in na avtocestah, kjer je nesreč nekoliko manj, 20%. Na državne ceste tovor gre zaradi tega, ker se tako avtoprevozniki izognejo plačilu cestnine. In ravno državne ceste so tiste, ki so nekoliko zanemarjene in slabše urejene, tako da je ta faktor nesreč lahko tudi zaradi tega, ker cestišča niso dobra, toliko večji. In prav zaradi tega potrebujemo bolj razsodne voznike, bolj spočite voznike, da če že ne moremo dejansko kurativno odpravljati posledic, da lahko vsaj preventivno vplivamo na večjo varnost prometa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj. Se odpoveduje. Gospod Zmago Jelinčič. Se odpoveduje. Gospod Branko Marinič, SDS. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Vsekakor velja tudi o tem zakonu kaj ponovno spregovoriti, da bi se poslanke in poslanci lažje ponovno odločali za sprejem zakona o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev. Ko sem danes bil v prostorih državnega zbora, so se novinarji, ki so sedeli za isto mizo, pogovarjali o tem, kdo pa sploh so mobilni delavci. Jaz sem prepričan, da vemo, da gre to za delavcev, ki so seveda na nek način mobilni in so za volanom, ampak očitno nekateri zahtevajo neka dodatna pojasnila. Skratka, gre za voznike, ki so ali zaposleni pri samostojnih podjetnikih ali v kakšnih drugih delovnih organizacijah. Kakor koli že, zakon izboljšuje socialni status mobilnih delavcev, to je ena prednost. In izboljšuje tudi ekonomski status delodajalcev in pa v tretjem pomenu, v pomenu zapisovalne opreme v cestnem prometu, vendarle gre za uskladitev z evropsko zakonodajo. Tako da menim, da bomo danes lahko ponovno odločali za zakon o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Hvauc. Se odpoveduje. Gospod Bojan Rugelj. Se odpoveduje. Besedo dajem gospodu Janezu Sušniku, predstavniku državnega sveta. Izvolite, prosim.
Spoštovani, še enkrat se oglašam in bi ne apeliral na poslanke in poslance, da je stroka, o kateri govorimo, zelo pomembna. Pravzaprav to prevozništvo naredi letno 5% bruto družbenega produkta, kar ni malo. Zato seveda so nekatere stvari, ki so odprte in ki niso bile skonsolidirane med obrtno gospodarsko zbornico in pa z ostalimi sogovorniki, mislim, da to ni prav. Dajmo se več pogovarjati, dajmo priti do uskladitve in potem takih stvari ne bo. Meni je kot predstavniku državnega sveta, da sem dejansko edini, ki utemeljujem ta zakon, da ni dovolj dober. Namreč, tako je tudi državni svet sklenil. Drugo vprašanje je moje mnenje, ki ga imam tudi, namreč jaz sem v stroki delal veliko let, zato jo dobro poznam in bi predlagal vseeno, da so še nekatere pomanjkljivosti. Ne vemo, namreč evropska uredba govori o možnostih posameznih izjem. In sedaj ne vemo, kam spadajo vozila iz kmetijstva, vrtnarstva, gozdarstva, komunale in tako naprej. In pa praktični primer - v Evropi glede na minimalni standard direktive 2002/15 bi voznik lahko opravil vožnjo in druge javnosti v šestih mesecih 1248 ur. V Sloveniji seveda 300 manj. To pomeni 20%. Kar tudi v denarju za dodatno obremenitev prevozništva pomeni 16,5 milijard SIT, denarja je tukaj veliko. Ko je govoril gospod, mislim, da Prijatelj, o dodatni zaposlitvi - ta stroka ne dopušča več dodatnih obremenitev, ker je stanje na nuli. Ekonomska upravičenost prevozov je daleč izpod nivoja, za katerega se dejansko vsi skupaj borimo. Potovalna hitrost v mednarodnem prometu je 60 km/uro. To se lahko glede na možnost vožnje v obdobju šestih mesecev, zmanjša kilometrina za 18 tisoč 600 km po vozilu. Gospe poslanke in pa poslanci, mislim, da je treba trezno razmisliti in spoštovati stroko. S prevozniki je pač tako treba početi, kot se počne, in sem trdno prepričan, da če bomo našli konsenz z njimi, bo zadeva mnogo lažja kot pa sicer, ker veste, kako je pri njih zadeva usmerjena. Zato predlaga še enkrat, da se pogovarjamo in pa utemeljujemo zadevo, da bi se mogel 2. člen zakona o delovnih razmerjih - je pa postopek - in pa pričeti postopek za sprejem posebnega specialnega zakona, o katerem danes govorimo, o delovnem času mobilnih delavcev, v katerem bodo jasno opredeljena posebna določila glede delovnega časa mobilnih delavcev v smislu minimalnega standarda direktive EU 2002/15. Samo to sem imel še povedati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Prijatelj, replika. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči.
Replika?
Ja.
Prosim.
Spoštovani predsednik, me je omenil. Bi želel povedati, da je čudno, če ima on kaj proti temu, da bi zaposlovali nove ljudi zaradi tega, da bi voznike v obstoječem delovnem razmerju razbremenili. To je nonsens. Ravno ti ljudje so povzročitelji prometnih nesreč na naših cestah. In ravno zato je potrebno tukaj iskati rešitev, ker imamo cestno infrastrukturo na državnih cestah tako slabo, kot jo imamo - bolj razsodne voznike. In to ta zakon ureja. Hvala.
Hvala lepa. Želi morda še predstavnik vlade besedo?
Hvala lepa za besedo. Dolžan sem odgovor na vprašanje, kje so določene izjeme. Izjeme določa 13. člen uredbe 3820/85, ki govori o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki so to želeli, so dobili besedo. Ker pa čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi kdo še razpravljati. Ugotavljam, da ne. S tem zaključujem razpravo. Zbor bo o zakonu odločal v skladu s časovnim potekom seje zbora in to bo opravil danes v okviru glasovanj pol ure po končani 5. točki dnevnega reda. S tem, prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali točno ob 15. uri.
Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 28.7.2005, ki ste ga prejeli na klop. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalne naprave. In na desni strani vložene kartice mora goreti oranžna lučka, v tem primeru se glasovanje lahko opravi. Prehajamo k odločanju o amandmaju k 3. členu, k 3. členu imamo dva amandmaja, ki ga je vložila poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo o prvem amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Glasovanje končano. 59 navzočih, za je glasovalo 15, proti 43. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 3. členu. Glasujemo. Glasovalo je 60 poslancev in poslank, za 14, proti 45. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da predloženi amandma ni bil sprejet. Nadaljujemo odločanje k 4. členu - poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo o amandmaju k 4. členu. Glasujemo. Glasovalo je 60 poslank in poslancev, za se je odločilo 11, proti 45. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma k 4. členu ni bil sprejet. Na glasovanje dajem prvi amandma k 8. členu, poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Ugotavljam, da je od 60 poslancev, za glasovalo 13, proti 45. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da prvi amandma k 8. členu ni bil sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 8. členu. Glasujemo. Za je glasovalo 14 poslank in poslancev, proti 44, 61 navzočih. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju k 8. členu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih 61 poslancev. Za je glasovalo 49, proti 11. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo k 13. členu, amandmaju k 13. členu, ki ga predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 39 poslancev. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma k 13. členu ni bil sprejet. Glasujemo o amandmajih k 19. členu. Prvi amandma poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslancev in poslank. Za je glasovalo 14 poslank in poslancev, proti 44. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo k drugemu amandmaju k 19. členu. Glasujemo. Od navzočih 59 poslank in poslancev je za glasovalo 9, proti 47. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 19. členu ni bil sprejet. Zaključujem drugo obravnavo in prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo sprejetih amandmajev - eden je bil. Ponovno zaključujem drugo obravnavo, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona in ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 8. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma? Prosim. Proceduralno vprašanje, gospa Pečanova? Prosim.
Se opravičujem, ampak gospa me je sedaj - ravno o tej temi smo se pogovarjali. V 18. členu je bil na odboru sprejet amandma, ki sem ga vložila jaz, bil je pa seveda pripravljen s strani zveze potrošnikov Slovenije in pri pripisovanju tega amandmaja v besedilu 18. člena je prišlo do tega, da je bilo izpuščen en del teksta in je sedaj pomanjkljivo napisan. In sedaj, ko sprejemamo zakon v celoti, bomo v tem členu potrjevali nepravilno zapisano besedilo, tako da bi prosila, da to - gospod Jazbec je tudi to predložil in je treba verjetno vsaj opozoriti, da ko glasujemo o zakonu, glasujemo s tem popravkom.
Hvala lepa za vaše opozorilo. Gospod Jazbec, lahko morda vi še pojasnite to kot podpredsednik odbora, ki je včeraj o tem sklepal.
Hvala lepa. Spoštovani. Do napake pri pripisu je v zapisniku dejansko prišlo in mislim, da je že v razmnoževanju pisni popravek, ki bo to napako tudi odpravil. Mislim pa, da sam postopek za tretjo obravnavo po poslovniku ni takoj in da bo to možno še sprejeti danes.
Mislim, da boste prav v kratkem ta popravek prejeli na klop. Ga imate? Potem ga bom še enkrat prebral. "V dopolnjenem predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju - nujni postopek - se v 18. členu v 5. odstavku v tretjem stavku za besedama "število soglasja" doda besedilo "ter datum izdaje soglasja". To je drugi popravek, ki ga na klopi še nimate. O tako dopolnjenem oziroma popravljenem besedilu zakona bomo tudi glasovali. To, kar sem sedaj prebral. Sprejemate? Ja. Hvala lepa. Še enkrat sprašujem, če predlagatelji nameravajo vložiti amandma k 8. členu? [[Ne.]] Ugotavljam, da v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba in vlada nista obvestili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen. Prehajamo na odločanje o zakonu. Proceduralno vprašanje, izvolite gospod Brenčič.
Pred odločanjem zahtevam 10 minut odmora za posvet poslanske skupine.
Ali želi morda kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Potem ugodim prošnji poslanca in prekinjam sejo za 10 minut. Sejo nadaljujemo ob 15.23 uri.
Prehajamo na odločanje o zakonu. Sprašujem predstavnika poslanske skupine SLS, ali želi besedo? Prosim.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo, kot sem povedal uvodoma v predstavitvi stališč poslanske skupine, podprla zakon. Na tem smo mi testirali že mnogo let poprej, kot je ta zakon prišel. Me pa preseneča način dela v koaliciji, ampak to ne zavezuje, da bi mi svojega prepričanja - drugače ravnali, kot smo že tako dolgo na tem zakonu gradili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje končano. Glasovalo je 56 poslank in poslancev. Za 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno drugo točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o soglasju Republike Slovenije DARS za najetje kreditov in izdajo dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz Nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov, nujni postopek. Ker k dopolnjenemu predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Glasujemo o zakonu. Glasujemo. Glasovalo je 58 poslank in poslancev. Vsi za, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti DARS iz naslova kreditov in izdanih dolžniških vrednostnih papirjev za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz Nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 360 milijonov evrov, nujni postopek. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženi amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me je zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Glasujemo o zakonu. Obrazložitev glasu.
V zvezi s tem zakonom, v svojem imenu seveda, bom povedal, da tega zakona ne morem podpreti. Tega zakona ne morem podpreti zato, ker ni problem, da DARS vzame kredit, da pa Republika Slovenija daje poroštvu DARS-u za najemanje kreditov, pa postaje sporno, potem ko smo v tem državnem zboru ob rebalansu proračuna za leto 2005 zmanjšali sredstva DARS-u in ko ni znano, [[...]]
Prosil bi za mir!
[[...]]seveda vladajoča koalicija problem zaključiti pogajanja o proračunu za leto 2006 in 2007, kolikor denarja bo DARS dobil v proračunu za leto 2006 in 2007 s strani državnega proračuna. V kolikor bo DARS dobil manj kot 37 milijard v letu 2006 in 2007, potem se bo pojavil problem DARS-u izpolnjevati obveznosti iz izvrševanja nacionalnega programa. Ker o tem na tako seji odbora za finance kot v razpravi ni bilo podanih informacij, bom sam kot predsednik komisije za nadzor proračuna sklical sejo komisije, kjer bomo to obravnavali, in upam, da bo vlada prišla s takšnim predlogom proračuna za leto 2006 in 2007, ki bo zagotovil, da se bodo lahko ta poroštva nevnovčila. Dokler to ne bo znano, sam ne morem podpreti tega zakona. Zato se bom pri tej točki vzdržal. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala za besedo. Sam bom z veseljem podprl predlog zakona o poroštvu, kajti sam ocenjujem, da je potrebno zagotoviti sredstva za izgradnjo avtocest. Ker sam prihajam z Dolenjske in Novega mesta, kjer smo bili v preteklosti zapostavljeni pri izgradnji avtocest, sam ocenjujem, da je ta denar nujno potreben. Številna podjetja, močna podjetja potrebujejo avtocestne povezave. Sam verjamem, da jim bo to bistveno doprineslo k boljšemu razvoju. Kot sem omenil, bom ta zakon z veseljem podprl.
Hvala lepa, gospod Grill. Gospod Štebe, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Glasoval bom o poroštvu DARS-u, toda z naslednjimi pričakovanji: da se avtoceste zgradijo v najkrajšem možnem času. Nedopustno je, da je Slovenija imela ob osamosvojitvi imela najmanj 30 let zaostanka za razvitimi v Evropi in da se še vedno niso zgradile vse glavne avtoceste v Sloveniji. V skladu z možnostmi je potrebno bistveno pohiteti z zaključkom izgradnje. Pred nami so večje obnove in razširitve sedanjih smereh ter izgradnja dopolnilnih tras. Ob tem ne smemo pozabiti na popolnoma zanemarjeni javni promet, predvsem uporabo železnice. Druge države intenzivno gradijo tretje generacijo superhitrih železnic, ob tem pa naše železnice niso sposobne niti normalno poslovati, kar je delno razumljivo zaradi popolnoma neustrezne železniške infrastrukture, ki na nekaterih odsekih tudi še niti ni dograjena. Na primer, glavna proga Ljubljana-Jesenice, proga do Luke Koper sta še vedno enotirni, letališče Brnik nima železniške povezave. Ljubljana kot glavno mesto s svojim somestjem ima le nesodoben in hkrati subvencioniran avtobusni javni promet. Pričakujem pohititev izvajanja nacionalnega programa avtocest ter tudi hitrejšo izgradnjo povezovalnih hitrih in glavnih cest ter drugih državnih cest, še posebej ekonomsko in okoljsko zelo utemeljenih obvoznih cest. Pričakujem uvedbo sodobnega sistema cestninjenja s sistemom cestninjenja glede na dejansko prevoženo razdaljo in sorazmerno glede na pridobljeno korist oziroma povzročeno škodo za uporabo avtocest. Sedanji sistem ABC je popolnoma zgrešil svoj namen in je sorazmerno drag in kljub strokovnim priporočilom še do danes ni zamenjan z enostavnejšim. Imam kar nekaj podatkov, ki kažejo na veliko možnost [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod Štebe.
Hvala lepa.
Besedo ima gospod Barovič.
Hvala lepa. Še enkrat naj povem, kar smo danes že slišali, kar je povedal predsednik naše stranke, Zmago Jelinčič Plemeniti, da v Slovenski nacionalni stranki podpiramo predvsem kvaliteten in hiter razvoj infrastrukture, ki je nujen in potreben za nadaljnji gospodarski razvoj te države. Včeraj tudi nismo zastonj tisti, ki smo sedeli na odboru za finance, kjer so na večino zastavljenih vprašanj predstavniki ministrstva za promet, manj za finance, jasno in glasno povedali, da je v finančni projekciji zagotovljeno kritje tega kredita iz cestnin. Vlada je to zagotovila, vlada to jamči, projekcijo ima in mi moramo vladi verjeti, katerikoli. In mislim, da danes govoriti o tem, kako in kaj, v kakšni meri se bo ali se ne bo obremenjeval državni proračun - ne, ne smemo, ker smo včeraj dobili zagotovilo, da po projekciji pobiranja cestnin glede na število prometa, se bo iz cestnine pokrilo posojilo. Seveda, je pa tu zadaj druga varovalka, ki jo bo lahko nekdo izkoristil, če jo bo hotel, da bo spremenil način pobiranja cestnin. Takrat pa lahko nastane problem, ampak mi danes ne moremo govoriti o tem, kaj bo, če bo, ko bo. Mi moramo danes skupaj stopiti in reči, mi moramo konkretno ceste, ki so navedene, in zneski, ki so navedeni, te ceste dograditi.
Hvala lepa. Gospod Guluč, imate besedo.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, gospod minister. Jaz bom glasoval za to, da se razvoj avtocestnega omrežja v Sloveniji nadaljuje. Vem pa, da se bodo vse te obveznosti krile iz naslova cestnin. Cestnine plačujemo bolj kot ne vsi davkoplačevalci, redki so tisti, ki jih ne. In tukaj se mi zdi, da je ta zadeva zelo krivično urejena. Tisti, ki jih najbolj, uničujejo plačujejo sorazmerno najmanj. Po svetu primerjalno gledano, recimo, motoristi plačujejo zelo malo, pol manj, četrt manj ali celo ne in tudi del osebnega prometa se na nek način forsira v to smer, tudi v samih mestih ne samo na avtocestah. Pri nas pa je obratno. Gre za veliko krivico, če pogledamo osne obremenitve, obremenitve avtocest, potem boste kmalu ugotovili, da največji uničevalci in tudi na ta način največ škode, največ stroškov povzroča ravno promet, ki je na nek način tranziten, ne samo na avtocestah, tudi drugje, in to bi bilo treba čim prej urediti in spremeniti. In jaz upam, da bo ta vlada to tudi storila. Zaenkrat je pa tako, da Slovenci avtocestni križ, omrežje potrebujemo in zato bom glasoval za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok imate besedo.
Hvala lepa. Rad bi povedal, da bomo v Novi Sloveniji poroštevni zakon za obveznosti DARS-a podprli, seveda ne z velikim veseljem, predvsem nas skrbi draga gradnja v Republiki Sloveniji. Na to smo imeli tudi kot opozicija že pripombe in upamo, da bo tudi kakšen premik v tej smeri v prihodnje. Sicer pa, kar se tiče trenutne situacije je takšna, da bi lahko kdaj v preteklosti tudi kakšen odsek avtoceste gradili s koncesijo, žal temu ni tako, ampak se je na vseh odsekih začelo nekaj graditi, tako da danes to ni več možno. Dejstvo pa je, da bi avtoceste Slovenija morala začeti graditi oziroma jih imeti zgrajene pred 30-mi leti, ne pa danes. Danes je nujno čim prej končati slovenski cestni križ. In tudi to še naj povem, da dokončanje ceste v Pomurju nismo obljubljali pravzaprav mi, ampak je to obljubila prejšnja vlada in da sedaj seveda to obljubo treba na nek način tudi izpolniti. Vsi pa smo seveda soglasno tudi v tem državnem zboru podprli nacionalni program izgradnje avtocest, tako da težko razumem to argumentacijo kolega Cvikla, s katero danes tukaj nastopa. Mi bomo torej to podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jelinčič, prosim, imate besedo.
Hvala lepa predsedujoči. Jaz ne bi pristajal na to, da bi v Sloveniji gradili cenene ceste, poceni. To delajo Hrvati in po dveh letih je treba preplastiti cesto na novo ali kaj podobnega. Njihovi tuneli puščajo, se lomijo, se prekoljejo po dolgem in podobno. Treba je graditi kvalitetno in če hočemo graditi kvalitetno, je treba že v samem izhodišču narediti nekaj potez, ne pa iti na podobne zadeve, kot smo jih bili priča pri gradnji tunela pod Trojanami, ko so gospodje zaradi političnih kuhinj dveh, takrat vodilnih strank, pripeljali notri Italijane za nekaj manjšo ceno, končna cena pa je bila bistveno, bistveno višja od ponujene druge cene, katere podjetje je pravzaprav moralo prevzeti gradnjo tunela in dokončati tisto, česar Italijani niso zmogli. Zato pravim, potrebno je razmisliti in ne jemati najcenejših ponudb, kajti ponavadi se najcenejše ponudbe izkažejo za najdražje. Treba jih je razmisliti in treba je pametno reagirati ter delovati. Me pa veseli ekološka osveščenost nekaterih kolegov iz bivše vladajoče strukture oziroma stranke, kajti Slovenska nacionalna stranka je trikrat v državnem zboru predlagala, naj bi se veliki tovornjaki nalagali na vlak in bi se jih z železnico prevažalo čez Slovenijo. Zdaj, neki razmisleki v tej smeri so, upam, da bo ta ekološka zavest pač prevladala in da se bodo zadeve začele obračati tudi v tej smeri. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Džuban imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz bom podprl ta zakon iz razloga, da se pospešeno začne gradnja tudi pomurskega kraka avtoceste. Danes se mi lahko tukaj obtožujemo, čigave prioritete so bile na eni in drugi strani, Dolenjska prav gotovo ni bila podhranjena. Za odsek Maribor-Beltinci smo že sprejeli poroštvo oziroma garancijo Republike Slovenije za najetje kredita, izostal je odsek od Beltincev do madžarske meje oziroma do Lendave in ta del sedaj s tem delom poroštva pokrivamo. Istočasno bi pa rekel to, da je avtocesta edina, pa prav edina rešitev za nastajajoči promet skozi Slovenijo, ker zgodbe o selitvi tovornega prometa na železnice so iluzorne, so nesmiselne, ker v tistem času, v tistem dnevu, ko naložimo 100 tovornjakov na železnic, jih tisoč čaka v vrsti, ki se nikoli ne bodo v stanju naložiti na železnico in prepeljati skozi Slovenijo. Torej, avtocesta je edina rešitev, za katero je res dala prejšnja vlada obljubo, da jo bo zgradila do leta 2008, in sedanja vlada ne nadaljuje, pač pa tudi ta vlada dala obljubo, da jo bo zgradila, in upam, da jo bosta dve vladi skupaj zgradili do konca leta 2008. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosil bi, držimo se teme o zakonu. Gospod Prijatelj, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči. Seveda zakon bomo podprli, me pa moti tako majhna razgledanost nekaterih, ko govorijo o tem, da ni nujno težje tranzitne tovore preusmerjati na železnico. Ja, gospoda žlahtna, ekološka ogroženost bo prav gotovo manjša, varnost udeležencev v cestnem prometu pa prav gotovo večja. Tako da - to je nujna. Žalostjo je, da nekateri to trdijo, poglejte malo po svetu, pa boste videli. Hvala.
Jaz sem opozoril, prosim vas, ne polemike. Hvala lepa. Ugotavljam, da ni več nobenega, ki bi hotel obrazložiti glas, zato glasujemo o zakonu. Glasujemo. Ugotavljam, da je bilo prisotnih 60 poslancev in poslank, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - ponovno odločanje o zakonu o dopolnitvah zakona o državnem svetu. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena ustave RS za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Gospod Gantar, v imenu poslanske skupine posebno? Izvolite. Obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V imenu poslanske skupine sem že obrazložil, kako bodo poslanke in poslanci glasovali po svoji vesti. Sam bi rad poudaril, da nameravam glasovati proti sprejemu zakonov iz dveh razlogov. Prvič, zato in iz razloga politične in pravne higiene. Sprejemati zakone, ki samo na drug način, z drugimi besedami povedo, kar že sicer v zakonu, ki ga spreminjamo, piše, je pravno nepotrebno in mislim, da seveda tudi dolgoročno škodljivo in zavaja. Drugi razlog je bolj političen in je vezan na to, da ima že sedaj državni svet okrnjeno legitimnost, da s tem dejansko nehote - nisem rekel, da je to, ne trdim, da je to namena predlagateljev - dejansko okrni in spodbija simbolno vlogo predsednika in državnega sveta, kar v situaciji, v kateri državni svet je, ni dobro. Zato bom sam glasoval proti sprejemu zakona.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje je končano. Ugotavljam, da je glasovalo 58 poslank in poslancev. Za 51, proti 3. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je ponovnem odločanju o zakonu o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v cestnih prevozih. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena ustave Republike Slovenije za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Glasovanje je končano. Ugotavljam, da je glasovalo 59 poslank in poslancev. Za 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem 11. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Vsem skupaj želim prijeten oddih in pazite na svoje zdravje.