/Upadica: Mikrofon uključite./ [[Govornik naknadno uključen.]] 10 minuta pauze da bih progovorio o neistinama, poluistinama i manipulacijama istinom koja kratkoročno i dugoročno generiraju kao model koji kratkoročno i dugoročno generiraju političku nestabilnost u Hrvatskoj.
Zastupnik Pernar. Molim vas samo pričekajte tren. Javio se, izvolite, zastupnik Škorić.
Evo poštovanje poštovani predsjedniče. Tražim stanku također zbog velikosrpskog vrijeđanja Hrvatske države i hrvatskog naroda u proteklih dana.
Zastupnik Pernar.
Htio bih 10 minuta pauze da progovorimo o problemu što marihuana nije još legalizirana. Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedniče, 10 minuta stanke kako bih se osvrnuo na neistine izrečene jučer u ovoj sabornici.
Ako nema drugih zahtjeva odobravam stanku od 10 minuta. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09,45 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo sa radom. Prvi zastupnik koji se javio za stanku je zastupnik Goran Dodig, molio bi da da obrazloženje.
Poštovane dame i gospodo, zapravo ponukan jučerašnjim izlaganjem profesora Nazora o pohranjivanju i istina i dokumenata koji su važni za svako društvo i za državu došao sam do zaključka da bi bilo uputno reći slijedeće ovaj Sabor nije samo da bi, nema samo funkciju da bi donosio zakone iako mu je to osnovna funkcija nego da šalje poruke. Mi živimo u društvu u kojem se istina da zanijekati, iskriviti, konačno poluistinama izmanipulirati javnost a to sve dovodi do ozbiljnih problema u društvu kojeg mi imamo koje se manifestiraju nestabilnošću i političkom a narod i pojedinca, na narod i na pojedinca imaju nesagledive posljedice. Na pojedince u smislu njegove nesigurnosti na skupine, na obitelj itd. Na toj istini oblikuje se slika o sebi i o sredini u kojoj pojedinac živi i slika o drugima. Danas mi imamo više istina koje teško da možemo, da se možemo nositi s time. Ona se često puta manifestira o ta različite istine i u ovom Domu. Za ovu priliku ja ću navesti 3 primjera, jedan primjer kako se manipulira s istinom ili kako se istina nesaznavajući tu istinu je činjenica da mi smo danas u tjednu u kojem je 71. godine počelo hapšenje zagrebačkih studenata. Tada je dragi moji prijatelji uhićeno u tjedan dana procjenjuje se preko 2 tisuće studenata. To su prve žrtve Hrvatskog proljeća. Preko 2 tisuće studenata u tjedan dana, kasnije je došla jedna grupa kao što je profesor tada bio Franjo Tuđman, Vlado Gotovac, u siječnju ali spomenut ću samo sada ove studente. Ne bi to bilo samo po sebi strašno da tim studentima nisu bila oduzeta građanska prava, da nisu mogli izići na izbore, da nisu njihove obitelji stradali, da nisu mogli dobiti putovnice, da nisu mogli dobiti zaposlenja i slično. A ja ću vam samo reći zbog čega, zbog čega smo mi bili u zatvoru? Evo npr. šta smo govorili još 27.3.1971. generacija smo koja nije opterećena poviješću niti će bilo kome dopustiti da joj pripisuje grijehe prošlosti. Mi imamo pravo na politički čin bez obzira što nas je jedan veliki dio izvan saveza komunista mi ne smijemo ostati, slušajte ovo 71. mi ne smijemo ostati pasivni promatrači društvenih prebiranja u trenutku kada je najveći dio našeg biološkog i intelektualnog potencijala nalazi po zemljama zapadne Europe i Australije. Kad naš krvavo zarađeni dinar plovi rijekom bez povratka mislilo se na Savu naravno. Zar smijemo šutiti kada smo u situaciju da nam čitava područja ostaju pusta primjerice otoci? Kad znamo da nam je veliki dio našeg lijepog Jadrana upravo u podčinjenim odnosima spram moćnih i privilegirani… Zar mi nismo investicija našeg radnog čovjeka, zar mu nije dosta školovanja za zapadnu Europu, kadrova za zapadnu Europu. Zar nije naša dužnost tom našem radniku poslije taj dug vraćati. Mi smo obvezatni spram povijesti i budućnosti zvoniti na uzbunu kad znamo da nas više umire nego nas se rađa, zar smijemo ostati nijemi i onda kad naš čovjek počinje gubiti svoja najelementarnija obilježja kako što su jezik i nacionalna kultura? Zar ćemo dopustiti da nam i dalje našu sudbinu kroje stravični ostatci prošlosti kojih ima još dosta. Dakle to je rečeno 71. Evo zbog toga smo dragi prijatelji bili u zatvoru, a danas o tim zatvorima našim govore oni koji su nas hapsili. Drugi način kako se o istini može govoriti na različite načine jeste šta je 20 godina nakon 71. nakon hapšenja za vrijeme Domovinskog rata bila jedna velika razmjena zarobljenika u kojima je sudjelovala čitava Hrvatska i u sjevernom djelu i u južnom dijelu. Tada je, to je bila najveća razmjena [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Pročitajte knjigu Stjepana Adanića pa ćete vidjeti koliko je bilo huma, to je jedna humanitarna akcija koliko je bilo humanitarnih elemenata i humanitarnog događanja u toj akciji. O tome se više ne govori.
Hvala zastupniku Dodigu.
Žao mi je još sam imao treću, samo ako dopustite.
Zastupnik Živog zida Ivan Pernar javio se za stanku. Molio bih obrazloženje.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala svima, poštovanje. U ovom Saboru predstavnik sam prvenstveno mlađih ljudi, odnosno mlade generacije i te generacije ne muče teme koje muče možda većinu ljudi koji ovdje sjede. Naime, mnogi mladi htjeli bi da se marihuana legalizira jer zbog toga što nju konzumiraju izloženi su zapravo političkom progonu. Kažem političkom jer je politika ta koja odlučuje da li će marihuana biti legalna ili ne. Budući da ona nije mnogi od njih moraju ići po Prekršajnim sudovima, dobivaju novčane kazne itd. Kada bi Hrvatska legalizirala marihuanu postali bi i prijestolnica turizma kao i Nizozemska. Turisti bi cijelu godinu ovdje dolazili, imali bi više deviza, deficit bi bio manji. Kažu ljudi da mandarine prodaju za kunu u Metkoviću, za kunu. A kaže kad bi se konoplja legalizirala svi bi prešli na profitne kulture. Isto mnogi i u Slavoniji koji sad uzgajaju kukuruz i pšenicu s gubicima sutra bi mogli zarađivati i bit uspješni poljoprivrednici. Mislim da bi legalizacija marihuane dovela do renesanse naše poljoprivrede, do renesanse turizma i mislim da bi mnogi ljudi bili veseliji u ovoj inače na žalost tmurnoj zemlji. I kada bi mlade ljude pitali hoće li se iseliti iz naše zemlje, vjerujem da bi mnogi rekli pa postoji barem jedan razlog zašto bi ovdje mogao ostati. Nadam se da će ovaj Sabor prihvatit naš prijedlog za legalizaciju marihuane koji ćemo uputiti u proceduru i da će imati srca za sve te mlade ljude, jer nije u redu da oni žive u strahu. Neki dan sam bio sa grupom njih koji su pušili marihuanu i oni su se svi tresli. Kažu Ivane što ako nas uhvate? A ja sam njima rekao mladi ljudi, gospoda iz HDZ-a cijelu državu su pokrali, nitko se od njih ne trese u Saboru. I zbog toga …
Zastupnik Pernar molio bih vas da se držite teme i da ne vrijeđate druge.
Dobro. Ispričavam se gospodine Petrov. I htio bih samo reći da mlade ljude treba, treba im dati slobodu, a slobode u ovoj zemlji nema. I kažem mnogi od njih su izloženi tom političkom progonu. Pa zamislite vi ići po sudovima zato jer ste imali ne znam jedan joint? Pa zar to nije sramota? Nikakvo zlo nikome nisu učinili, a suvišno je uopće govoriti o svim korisnim učincima marihuane. Recimo ulje koje se radi od nje, liječi rak. Mnogi su izliječeni. Rick Simpson je napravio i film o tome i nas često čuta iz Živog zida znaju ljudi pitati gdje nabavimo to ulje? Kako doći do toga? A mi samo možemo reći dok Živi zid ne dođe na vlast to ulje će biti ilegalno, morat ćete ga skupo plaćati i zapravo će vam bit uskraćeno pravo na prirodan lijek. Živi zid zalaže se protiv, znači te da tako kažem, protiv interesa farmaceutskih lobija. Farmaceutski lobiji žele da mi strani, da mi uvozimo recimo kad je došao Tim Orešković iz Kanade, on je rekao nećete vi Hrvati ovdje proizvoditi. Ne, ne, mi ćemo iz Kanade to uvoziti, tu marihuanu. Znači mi se zalažemo za to da se ona ovdje proizvodi i da se može, znači konzumirati za relativno malu cijenu. Također ima puno drugih proizvoda poput tekstila koji se mogu raditi od marihuane, odnosno konoplje. I to je i cijeli jedan široki spektar zapravo njene primjene. Sav taj široki spektar, znači stotine proizvoda trenutno se ne mogu raditi upravo zbog te prohibicijske politike koju provode na žalost i HDZ i SDP jer su ograničenja velika. Jednostavno ona su, netko će reći da je dekriminalizirana, da je nešto omogućeno. Ali u suštini sve su to slova na papiru, a najveći dokaz za to vam je činjenica da se konoplja, odnosno marihuana u Hrvatskoj ne proizvodi u velikim količinama iako za njom postoji velika potražnja. I zbog toga mi moramo uvoziti marihuanu recimo iz Albanije i od kuda već i tko je jedini tko je profitirao od toga? Profitiraju strani proizvođači, ovi dileri profitiraju od toga, a naši građani zapravo plaćaju cijenu. I umjesto znači trenutno građani plaćaju cijenu što ovim montiranim sudskim procesima, što kroz novčane kazne, što kroz visoku cijenu marihuane, a s druge strane profitiraju dileri. A mislim da tome treba stati na kraj. Hvala.
Hvala. Zastupnik MOST-a nezavisnih lista Nikola Grmoja javio se za stanku. Molio bih obrazloženje.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo jučer je naš kolega Zmajlović ovdje u svom izlaganju, odnosno u stanci koju je tražio iznio niz neistina. Besramno je pozvao ministra Dobrovića, čovjeka koji nastoji riješiti nered koji je on ostavio da da ostavku. I sad ću ja ovdje pobrojati sve neistinite tvrdnje, a puno ih je koje je on jučer u svojem izlaganju iznio. Znači neistinita je tvrdnja da je Europska komisija odobrila Plan gospodarenja otpadom koji su Zmajlović i Milanovićeva Vlada pripremili, a nisu usvojili. Europska komisija službene komentare na zakonske i podzakonske akte daje tek nakon što ih prihvati Vlada, tako da Europska komisija nikako nije mogla niti odobriti Zmajlovićev plan budući da ga nisu donijeli ni godinu dana nakon isteka roka za donošenje tog dokumenta. Zbog toga je Europska komisija još u rujnu prošle godine protiv Hrvatske pokrenula postupak povrede prava. Kvaliteta SDP-ovog plana je u najmanju ruku upitna. Dovoljno je pogledati primjedbe Europske komisije na njihov plan koje je Ministarstvo zaštite okoliša i prirode zaprimilo u siječnju 2016. godine. Te primjedbe ugrađene su u dorađeni plan. Evo nekoliko komentara na Zmajlovićev plan. U potpunosti je promašeno s procjenom ispunjenja obveza Direktive o odlagalištima, strana 12. Naopačke je razvijen sustav gospodarenja otpadom s čime je nastavljeno i u planu. Nepostojanje odvojenog prikupljanja biootpada, loš sustav sprječavanja nastanka otpada, generalan neambicioznost u postizanju ciljeva odvojenog prikupljanja otpada. Primjedaba ima puno. Stoga bi se zbog tog plana i tvrdnji u najmanju ruku bivši ministar Zmajlović trebao sramiti, a ne se s njima ponositi i tražiti ostavku ministra Dobrovića. Trebali bi se sramiti i ministar Zmajlović i svi u Kukuriku koaliciji ili Narodnoj koaliciji zbog činjenice da nisu povukli nijednog centa eu sredstava za razvoj sustava odvojenog prikupljanja otpada. Tu je prije svega gradnja sortirnica i kompostišta, pola milijuna kuna nacionalnih sredstava potrošeno ne kupnju neadekvatnih vozila za prijevoz otpada i kanti bez ikakve strategije i vizije. EU sredstva trošena su samo na realizaciju prekapacitiranih centara za gospodarenje otpadom koji nikako ne mogu omogućiti da Hrvatska do 2020. godine prikuplja 50% papira, stakla, plastike i metala. Jedinice lokalne samouprave koje su na vrijeme htjele spriječiti da građani financiraju preplaćene centre za gospodarenje otpadom, sustavno su šikanirane. Sve ove primjedbe ugrađene su u Prijedlog plana gospodarenja otpadom 2016.-2022., te taj dokument donosi nadu da bi Hrvatska napokon mogla krenuti u dobrom smjeru kada je riječ o gospodarenju otpadom. Postavlja se pitanje, jesu li u tzv. Narodnoj koaliciji uopće ikad čuli za cirkularnu ekonomiju? Bivši ministar Zmajlović proziva ne samo ministra Dobrovića nego i cijelu Vlade RH zbog kašnjenja s donošenjem Plana gospodarenja otpadom, a zaboravlja pri tom reći da je za kašnjenje odgovoran upravo on i da ova Vlada sada ispravlja pogreške njegove promašene politike i nerada. Dakle bivši ministar Zmajlović nije na vrijeme donio Plan gospodarenja otpadom. Plan je trebao biti usvojen još 31. prosinca 2014. propustio ga je donijeti i tijekom cijele 2015. godine zbog čega je Europska komisija pokrenula ovu povredu prava koju sam spomenuo. Jedino pitanje ovdje je ako se toliko zalaže za koncept koji je zagovarao zašto onda nije plan donio dok je bio ministar i zašto je dopustio da komisija pokrene povredu prava? To govori dovoljno samo za sebe. Zato što tadašnji koncept koji je on zagovarao odgovarao jedino otpadnoj mafiji, s kojom je on vjerojatno bio i povezan, nije bio usklađen s eu politikama nego je preuzeo zastarjeli model iz 2005. godine u kojem gospodarenje otpadom počiva na centrima za gospodarenje otpadom. Umjesto da se poticalo uvođenje takvog sustava ministarstvo je za Zmajlovićeva mandata odbijalo financirati i sortirnice ili su im zahtjevi za financiranje projekata bili odbijeni. Znači ministar Zmajlović za svog mandata nije imao snage mijenjati koncept u skladu s novim europskim politikama. Ministar Dobrović ima snage i neće ga zaustaviti oni koji su povezani sa otpadnom mafijom, neće ga zaustaviti bivši ministar Zmajlović i Hrvatska će konačno krenuti u smjeru cirkularne ekonomije. Znači gospodine Zmajloviću [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] nema ga ovdje, ali bolje bi vam bilo da se sramite, da šutite [[Upadica Petrov: Zastupnik Nikola Grmoja.]] da se poklopite ušima i pustite ljude koji da znaju da rade svoj posao.
Zastupnik Grmoja, zastupnik Miro Bulj, molio bih vas za red. Prva točka na dnevnom redu danas je: - Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Predlagateljica je pravobraniteljica za osobe s invaliditetom na temelju članka 4. Zakona o pravobranitelju za osobe s invaliditetom. Materijal je dostavljen u pretince. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Anka Slonjšak pravobraniteljica za osobe s invaliditetom.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici i zastupnice. Sukladno člancima 3., 4., 21. i 22. Zakona o pravobranitelju za osobe s invaliditetom objavila sam javni poziv za prijavu kandidata i kandidatkinja za imenovanje dva zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, na web stranici i u novinskom listu Večernji list te u Narodnim novinama. Ukupno je pristiglo 37 prijava na javni poziv. Jedna prijava bila je odbačena jer je stigla nakon roka objave, dok jedna osoba nije ispunjavala formalni uvjet. Sa 34 osobe objavljen je intervju. Održani su 25., 26., 28., 29. i 30. studenog u prostorijama ureda pravobraniteljice. Dana 30. studenog nakon uvida u zaprimljenu dokumentaciju prijave i razgovora utvrđena je rang lista kandidata i kandidatkinja za predmetno radno mjesto. Što se tiče osoba s invaliditetom i ostalih skupina po posebnim propisima na javni poziv prijavilo se dvije osobe s invaliditetom, jedan branitelj pravne struke, te dvije osobe s invaliditetom i jedan … drugih struka. S obzirom na dosadašnje osmogodišnje iskustvo postupak je obavljen na način kako bi se uz pregled dokumentacije neposredno sam obavila razgovor sa svih 34 kandidata u cilju odabira najboljeg kandidata koji će zadovoljiti radno mjesto zamjenika odnosno zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom u obavljanju dužnosti od jednostavnih do najsloženijih zadataka. Nakon prvog kruga razgovora u uži izbor odabrano je četiri kandidata s kojima je održan dodatno drugi krug razgovora. Nakon provedenog postupka, donijeta je odluka da Hrvatskom saboru predložim kandidate gospodina Darija Jurišića i Miru Pekić Knežević. Iako Zakon o pravobranitelju na temelju kojeg se biraju pravobranitelji i njegovi zamjenici upravo pravobranitelju daju ovlasti u biranju najbližih suradnika, željela bih dodatno pojasniti kriterije kojima sam se vodila u izboru kandidata koje sam predložila vama. Zakon o pravobranitelju navodi da prednost pri imenovanju pravobranitelja za osobe s invaliditetom ili jednog od njegovih zamjenika ima osoba s invaliditetom, ukoliko ispunjava sve tražene uvjete propisane natječajem. Budući da sam u ovom slučaju ja izabrana kao pravobranitelj, a osoba sam s invaliditetom, zahtjev da se prednost da osobi s invaliditetom je zadovoljena. Iznimno velik broj kandidata među kojima su bile i osobe s invaliditetom i hrvatski ratni vojni invalid iz Domovinskog rata pokazali su doista zavidne rezultate, ali isto tako i kvalitete. Međutim, u izboru jednog od kandidata pravne struke trebali smo se odlučiti za osobu koja zadovoljava u većini traženih kriterija. Uz uvjet pravne struke i iskustva u radu na zaštiti i promicanju ljudskih prava osoba s invaliditetom, ali i općenito, te specifičnost postupcima diskriminacije, tražila sam i osobu s iskustvom rukovođenja i prezentacijskim vještinama te izvrsno poznavanje engleskog jezika. Navedeno zbog razloga što jedna od važnih uloga pravobranitelja je područje međunarodne suradnje i predstavljanje ureda te sudjelovanje na stručnim raspravama na području zaštite prava osoba s invaliditetom i na raznim međunarodnim forumima u Europi i svijetu. Ured pravobraniteljice član je i međunarodnih tijela, sudjeluje u radu brojnih međunarodnih konferencija na kojima prezentira se rad ureda i hrvatska iskustva te izvještava UN ov Odbor za prava osoba s invaliditetom. Također posredujemo u razmjeni međunarodnih iskustava i predstavljanju dobrih inozemnih praksi u Hrvatskoj. Zbog toga jer sam i sama osoba s najtežim invaliditetom koji zbog svoje nedostatne pristupačnosti kao i prilagođenosti avionskog prijevoza vrlo često ne mogu osobno predstavljati ured u takvim situacijama, od izuzetne mi je važnosti bilo da jedan od zamjenika može predstavljati ured u tim prigodama. S obzirom da sam svim kandidatima postavila jednaka pitanja koja se tiču njihovih kompetencija, ali i dosadašnja iskustva u radu na zaštiti i promicanju prava osoba s invaliditetom posebno na temi vizije kako zamišljaju rad kao budući zamjenici, dvoje kandidata je kvalitetnije i sadržajnije u odnosu na ostale kandidate definiralo strateške ciljeve i konkretne aktivnosti ovog ureda s pozicije potencijalnog zamjenika. Stoga u nastavku obrazlažem kandidate. Gospodin Dario Jurišić završio je Prirodoslovno-matematičku gimnaziju u Osijeku, zatim diplomski sveučilišni studij prava na Pravnom fakultetu u Osijeku, poslijediplomski specijalistički studij upravljanja i razvoja lokalne i regionalne samouprave na Pravnom fakultetu u Osijeku, te od 2012. godini je na doktorskoj školi doktorand poslijediplomskog interdisciplinarnog doktorskog studija, europski studij u Osijeku. Kandidat se dodatno stručno obrazovao od 2010. do 2016. godine. Položio je državni stručni ispit 2010. godine te radno iskustvo stekao je od Ureda državne uprave u zagrebačkoj županiji, preko Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, Ministarstva rada i mirovinskog, a danas radi i zaposlen je u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture kao voditelj Službe sigurnosti cestovnog prometa. Imenovani kandidat je član Povjerenstva Vlade za osobe s invaliditetom od 2013. godine, član delegacije Hrvatske za obranu inicijalnog izvješća Hrvatske o provedbi Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, pred Odborom za prava osoba s invaliditetom u Ženevi, član Povjerenstva ministarstva za žalbe protiv rješenja koje donose inspektori, koordinator ministarstva vezano uz provedbu Nacionalne strategije izjednačavanja osoba s invaliditetom, kao i predstavnik nove Nacionalne strategije u njezinoj radnoj skupini. Sudjelovao je u izradi propisa vezano uz položaj osoba s invaliditetom. Aktivno je sudjelovao na stručnim skupovima i raspravama na temu prava osoba s invaliditetom. Ured pravobraniteljice uspješno je tijekom proteklih osam godina surađivao s gospodinom Dariom Jurišićem za vrijeme njegova zaposlenja na mjestu višeg upravnog savjetnika u ministarstvu. Također je radio na očitovanjima i primjeni preporuka vezano uz rješavanje pojedinačnih pritužbi stranaka, a vezano uz djecu s teškoćama u razvoju i osobe s invaliditetom, te informirao pravobraniteljstvo o promjenama vezano uz prava kao i godišnja izvješća, davao godišnja izvješća o podacima ministarstva vezano za osobe koje koriste prava na određena oslobađanja plaćanja od cestarine i drugih prava. Sudjelovao je kao predstavnik ministarstva na nizu sastanaka vezano uz pristupačnost i mobilnost te dao doprinos prijedlozima za poboljšanje primjene postojećih propisa. Uvidom u dokumentaciju kandidata i nakon provedenih razgovora utvrđeno je da je gospodin Jurišić odgovorna i stručna osoba razvijenih komunikacijskih vještina, spremna na suočavanje s izazovima, a ono što ga razlikuje od ostalih kandidata je poznavanje i iznimna zainteresiranost za unaprjeđenje položaja osoba s invaliditetom i djece s teškoćama u razvoju, a koju iskazuje konkretnim prijedlozima i inicijativama. Tijekom razgovora istaknuo je sudjelovanje na međunarodnim raspravama, stručnim skupovima na engleskom jeziku, a vezano uz problematiku osoba s invaliditetom. Gospodin je informatički obrazovan, posjeduje diplome verificirane i napredna informatička znanja i znanje engleskog jezika C2 razine odlično, te njemačkog jezika B2 razine dobro. Nije član nijedne političke stranke. Gospođa Mira Pekić Knežević srednju školu završila je u Slunju, Višu školu za socijalne radnike u Zagrebu te Zajednički studij za socijalni rad na kojem je diplomirala i stekla stručni naziv diplomirani inženjer socijalnog rada. Radno iskustvo je stekla 1977. godine u Centru za odgoj djece i omladine u Dugavama, potom u Centru za socijalni rad na Odjelu zaštite osoba s invaliditetom Zagreb, a od 2001. godine radila je kao koordinatorica u prvostupanjskom tijelu vještačenja Centra za socijalnu skrb Zagreb. Od 17. listopada 2008. godine do isteka osmogodišnjeg mandata obavljala je dužnost zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Kao predavač ili aktivni sudionik rasprave sudjelovala je na brojnim stručnim skupovima, konferencijama i simpozijima u zemlji i inozemstvu na temu zaštite i praćenja i promicanja prava osoba s invaliditetom. Dodatno se stručno usavršavala pohađanjem različitih tečajeva i edukativnih radionica. Gospođa Mira Pekić Knežević ima izrazitu sposobnost staloženost, strpljivost i koncentriranog komuniciranja, stručna je, odgovorna i poduzetna osoba. Izrazito je motivirana za daljnje obavljanje zadataka zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom te smatra da svojim znanjem, iskustvom i doprinosom koji je pokazala tijekom proteklih osam godina i nadalje može doprinijeti unapređenju položaja osoba s invaliditetom postupanjem povodom pojedinačnih pritužbi, predlaganjem izmjena relevantnog zakonodavstva te inicijativama za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom. Kao zamjenica pravobraniteljice gospođa Pekić Knežević je svoje znanje i iskustvo nesebično dijelila s mlađim suradnicima i suradnicama u proteklih osam godina i bila im svakodnevna podrška. Tolerantna je, iskrena i ima senzibilitet za rješavanje problematike i specifičnosti djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom. Sve zadatke uvijek je ispunjavalo predano, odgovorno i stručno. Ono što je razlikuje od drugih kandidata je poznavanje cjelokupne problematike vezano uz zaštitu prava osoba s invaliditetom uključujući zakonodavstvo, javne politike i međunarodne obveze Hrvatske uz sposobnost primjene multidisciplinarnog pristupa u rješavanju pojedinačnih predmeta kao i iznalaženja cjelovitih rješenja. Aktivno se služi engleskim jezikom te je informatički educirana. Također nije članica niti jedne političke stranke. Evo zahvaljujem što ste mi omogućili prijedlog budućih zamjenika i zamjenica.
Hvala pravobraniteljici za osobe sa invaliditetom. Za repliku se javio zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo danas svjedočimo konačno kompletiranju ureda pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Mislim da je nedopustivo bilo ono što se dešavalo u proteklom mandatu da smo trebali preko 4 mjeseca da izaberemo pravobraniteljicu iako smo znali da je gospođa pravobraniteljica najbolji kandidat za to pa na kraju smo završili da i zamjenica pravobraniteljice i da i njoj ističe mandat. Dakle hvala Bogu da smo konačno i taj dio riješili i da pravobraniteljica može nastaviti sa svojim punim radom koji je izuzetno dobar i kvalitetan. I nadam se da će još više poraditi na tome da se Zakon o zapošljavanju osoba sa invaliditetom, kvotno zapošljavanje osoba sa invaliditetom još više u Hrvatskoj implementira, da što više poslodavaca u Hrvatskoj zapošljava osobe sa invaliditetom jer one su osobe koje su predane svom poslu, dobri su radnici, osobe koje daju sve što mogu u okviru svojih sposobnosti. I nadam se da će pravobraniteljica nastaviti dalje sa svojim radom da i poslodavci, posebno Hrvatska udruga poslodavaca bude što bolji partner i pravobraniteljstvu ali i samom zavodu za zapošljavanje osoba sa invaliditetom i nadam se i da će taj zavod nastaviti još bolje raditi nego što je radio do sada. Bilo je naznaka da bi se on trebao uništiti, zatvoriti ali evo na kraju je ipak zavod ostao i zahvaljujući i pravobraniteljici i drago mi je da sada ima konačno ekipu na mjestu. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Mrsiću. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Zastupnica Ines Strenja-Linić, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani zastupnici, poštovana pravobraniteljice. Ja bih samo htjela reći da je Odbor jučer održao svoju sjednicu na kojoj je podhitno, nakon što smo dobili prije par dana zapravo prijedlog za zamjenika i zamjenicu pravobraniteljice, jednoglasno je usvojio Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Htjela bih vas ujedno obavijestiti, danas ste dobili svi na klupe i ove CD-ove, dvije riječi o tome zapravo kakva je intencija ovog odbora i ove Vlade. Predsjednik Vlade već 3. prosinca, 1. sjednica Vlade samo da ponovim, 1. sjednica Sabora je već bila posvećena i odmah je stavljena na dnevni red i odluka o imenovanju pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom, predsjednik Vlade je okupio sve krovne udruge i predstavnike osoba sa invaliditetom i pravobraniteljicu na 3. prosinac Međunarodni dan invalida i jučer je održana i tematska sjednica na tu temu, odnosno na temu 10-godišnjice usvajanja UN-ove Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom. Znači Konvencije koja je bila od velike važnosti za osobe sa invaliditetom u RH. Pa smo stoga jučer okupili na tematskoj sjednici mnogobrojne predstavnike udruga, edukacijskih i rehabilitacijskog fakulteta, Medicinskog fakulteta, saveza, krovnih udruga, osoba sa invaliditetom, sve pravobraniteljice su bile prisutne, predstavnici svih ministarstava koji su morali implementirati zaključke i tu Konvenciju UN-a u svoje pravilnike, zakone itd.. Dakle da vas podsjetim kako je Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom koju je Opća skupština Ujedinjenih naroda usvojila 13 prosinca 2006. godine i jučer je bila 10-godišnjica od toga RH potpisala među prvim zemljama u svijetu a Hrvatski sabor ju je ratificirao odmah među prvima već u lipnju 2007. godine i time je ovaj Sabor iskazao opredjeljenje za puno ostvarivanje svih temeljnih ljudskih prava i postizanje jednakosti osoba sa invaliditetom u RH. UN odbor je 2015. razmatrao početno izvješće o prvih 5 godina provedbe konvencije Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i ona vam je danas dostavljena na klupe. Izvješće je podnijela Vlada RH a usporedna izvješća podnijela je i pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom i Zajednica saveza osoba sa invaliditetom Hrvatske. Na temelju tih izvješća UN odbor uputio je preporuke Vladi RH koje daju daljnje smjernice za provedbu konvencije i sljedeće izvješće će biti 2021. godine. Shvaćanje invaliditeta koje konvencija promiče je revolucionarno jer naglašava da je društvo to koje oštećenje osobe pretvara u invaliditet i da je zapravo invaliditet rezultat neuspjeha društva, da uključe sve osobe i da prihvate razlike među pojedincima kako bi se cjelokupno hrvatsko društvo upoznalo sa tim novinama i zaokretom u pristupu prema osobama sa invaliditetom nužno je da se provedu rasprave od najnižih do najviših razina. Od stupanja na snagu ove Konvencije prije 10 godina ulažu se veliki napori u RH da se tijekom donošenja zakona i propisa koje utječu na živote osoba sa invaliditetom, vodi računa o njezinim odredbama te o potrebi da svi zakoni i propisi budu usklađeni sa ovim međunarodnim dokumentom. Stoga je zadaća svih nas saborskih zastupnika a prije svega onih koji će na naše preporuke i te zakone pripremati da pridonosimo i učestalo prozivamo na važnost razumijevanja osoba sa invaliditetom ali i promicanja jednakosti. Dakle namjera jučer je bila održane tematske sjednice kako bismo još jednom ukazali potrebu sagledavanja svih aspekata prije donošenja Nacionalne strategije izjednačavanja mogućnosti za osobe sa invaliditetom koja je trebala biti donijeta 2016., očito će biti u rano proljeće 2017. i koja planira provesti i ove preporuke UN-a koje do sada nisu. Dakle, ja bih samo htjela još jednom reći, na 28.11. u Hrvatskoj je bilo 511 tisuća 906 osoba sa invaliditetom što je 12% ukupnog našeg stanovništva a od toga čak 40 tisuća djece od 0-19 godina. Dakle u svrhu podizanja svijesti te implementacije Konvencije o pravima osoba s invaliditetom podijeljen vam je danas i ovaj tekst kao što sam rekla i CD. U priručniku ćete vidjeti na primjerima iz različitih zemalja objašnjavaju se osnovna načela novog pristupa prema osobama sa invaliditetom kao što je i načelo razumne prilagodbe to je potpuno novi termin koji zapravo možemo sresti sad u svim dokumentima, dakle razumna prilagodba i te donose iznimno vrijedne preporuke o načinima na koje mi saborski zastupnici možemo pridonijeti njezinoj provedbi i time ostvariti ono što nam je svima zajednički cilj a to je unaprjeđenje prava osoba s invaliditetom i djece s teškoćama u razvoju. Zahvaljujem.
Hvala zastupnici Ines Strenja-Linić predsjednici Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Otvaram raspravu. Za raspravu se prvi javio Klub zastupnika HDZ-a u njihovo ime predstavnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo pravobraniteljice, poštovane kolegice i kolege zastupnici evo meni je osobito čast i zadovoljstvo da danas ovdje u ovom Visokom domu pravobraniteljica za osobe s invaliditetom predstavlja svoje zamjenike odnosno zamjenika i zamjenicu. Koliko je to važno osobe s invaliditetom imale su prigodu vidjeti u prošlogodišnjem mandatu. Govorim to stoga što sama pravobraniteljica za osobe s invaliditetom ne može podnijeti svu količinu posla koji je vezan za osobe s invaliditetom stoga su njeni zamjenici jednako tako zaposleni kao i ona. Naravno uz sve njene kolegice i kolege zaposlene u uredu. Što se kandidata tiče čuli ste pravobraniteljica je vrlo detaljno opisala i jednog i drugog kandidata, ja ću ovom prigodom reći da gospođu Miru Pekić Knežević sve osobe s invaliditetom u RH već jako dugo poznaju. Dakle unazad 8 godina u kojem razdoblju je obnašala dužnost zamjenice pravobraniteljice kao i prije kada je bila zaposlena u centru za socijalnu skrb. Dakle osobe s invaliditetom su već i tada s njom imale jako puno iskustva. U ovih 8 godina gospođa Mira Pekić Knežević pokazala je da može obnašati dužnost zamjenice izuzetno dobro i kvalitetno stoga vjerujemo da će u daljnjem razdoblju od 8 godina jednako tako pošteno i savjesno obnašati svoju dužnost. Što se zamjenika, prijedloga za zamjenika pravobraniteljice za osobe s invaliditetom tiče jedino ono što moram primijetiti da gospodin Dario Jurišić ima sve kvalifikacije koje su potrebne kako bi obnašao dužnost zamjenika pravobraniteljice. Ono što je izuzetno važno, važno je da je gospodin Jurišić magistar prava i sami znate da su prava osoba s invaliditetom nešto što je izuzetno važno stoga evo i kolegice predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku vam je i ukazala na ove konvencije, dakle ove CD-ove koje danas imate svi na klupama i na ove prijedloge koje je odbor UN-a dostavio RH. Dakle i gospodin Jurišić, kao pravnik imat će izuzetno puno posla u Uredu pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Da će on to uspješno obavljati meni osobno a vjerujem i svima daje i to da je sudjelovao već dosada u izradi propisa koji su vezani za osobe s invaliditetom, da je član Povjerenstva za osobe s invaliditetom i neću sada nabrajati sve njegove kvalifikacije obzirom da je to pravobraniteljica vrlo detaljno objasnila. Htjela bih još reći vezano što se ovih preporuka tiče koje ste danas svi dobili na klupe i po kojima će i zamjenik i zamjenica zajedno sa pravobraniteljicom jako puno raditi da u ovom trenutku izražavam veliko doista veliko zadovoljstvo što su sve ove preporuke već uvrštene u izradu nove strategije za izjednačavanje mogućnosti za osobe s invaliditetom. Nova strategija će biti donesena uskoro. Ja ovom prigodom želim doista zahvaliti Vladi RH i resornoj ministrici gospođi Nadi Murganić što je dala još jednu prigodu osobama s invaliditetom, zajednici Savez osoba s invaliditetom kao i pravobraniteljici da doista detaljno pregledamo strategiju. I ukoliko smatramo da nešto u toj strategiji nije dobro da popravimo i da tek tada strategija ide na donošenje. U ovom trenutku manje nam je važno da li će strategija biti donešena mjesec dana prije ili kasnije ali nam je izuzetno važno da sve preporuke UN-ovog Odbora za osobe s invaliditetom budu uvrštene u konvenciju. Vjerujem da će tako i biti obzirom na to izuzetno važnom dokumentu radimo svi zajedno i Vlada RH je već evo u prvim danima svoga rada pokazala i pružila osobama sa invaliditetom izuzetno partnerstvo. Vjerujem da će sve osobe sa invaliditetom to prihvatiti, a što se tiče prijedloga pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će taj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio zastupnik Blaženko Boban.
Poštovani predsjedniče, ovo je isprika zbog glasa, ali razumjet ćete. Ma kolegice Ljubice nisam se javio za repliku, nego evo ukazati na neki način na jedan problem koji je žuran i hitan. Gospođa Ana Slonjšak vrlo dobro zna, evo malo prije smo ovdje razgovarali. Naime, gospodin Ante Raos to je predsjednik Udruge mreža invaliditeta Dalmacije je unazad 8 mjeseci ili godinu dana i više pokrenuo jednu akciju zahvaljujući fondu EU, a to je reciklaža hotelskih malih sapunčića. To je radio u gradu Solinu jer smo mi iznašli nekakav prostor i plaćali najam. Međutim, ako sada pod hitno nešto ne učinimo na tom području ostat će bez tog prostora a šteta da tako jedan vrijedan projekt propadne, jer jednostavno lokalna zajednica sama, a ni on koliko je truda uložio u to ne može na neki način to sam isfinancirati. Pa da evo i pravobraniteljica je upućena u to, a i znam da nije tema [[Upadica predsjednik: Zastupnik Boban.]] Nije prilika. Oprostite. Hvala.
Sve u redu. Vi ste se ispričali i unaprijed rekli da to neće biti. I zbog osjetljivosti teme sam pustio, ali molio bih zaista da se suzdržite na ovakav način od replika ukoliko imate nešto posebno reći pravobraniteljici ili ukoliko imate nešto vezano za temu, onda molim vas javite se za pojedinačnu raspravu. Ali evo vidim da je zastupnica podignula odgovor na repliku.
Hvala vam. Vrlo kratko. Ja izuzetno cijenim rad svih osoba sa invaliditetom ukoliko bilo koja osoba sa invaliditetom ima neki problem može se obratiti pravobraniteljici za osobe sa invaliditetom i svaki problem će sasvim sigurno u Republici Hrvatskoj biti riješen pa tako i ovaj. Hvala vam.
Zastupnik Željko Reiner javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Lukačić, uvažena pravobraniteljice. Vi ste u svojem izlaganju spomenuli naravno problem da pravobraniteljica sama teško može obaviti sav posao i da je dobro da se izaberu njeni zamjenici i naravno s time se svi slažemo. I podsjetili na problem koji se bio javio prije nekog vremena kada nismo imali izabranu pravobraniteljicu. Budući da je politička amnezija, endemska bolest u Hrvata onda samo želim podsjetiti zašto je do toga došlo. Dakle, tada je bilo predloženo na Predsjedništvu Sabora da se nakon raspuštanja Vlade održi jedna sjednica na kojoj bi bile dvije točke koje su od zajedničkog interesa i koje zapravo ne bi trebalo i ne bi smjelo se politizirati, a to je bilo, dakle ratifikacija ulaska Crne Gore u NATO, od interesa za Hrvatsku. I drugo, izbor pravobraniteljice. Na žalost klub SDP-a je to apsolutno odbio i zato nismo imali pravobraniteljicu na žalost dosta dugo vremena što nije bilo dobro. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Reineru. Zastupnica Lukačić, odgovor na repliku.
Pa hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora što ste podsjetili na taj momenat. Ja samo želim reći da u vrijeme kada pravobraniteljica nije bila imenovana njen posao su rekla bih skoro savršeno obavljali njeni tadašnji zamjenici. I ni u jednom momentu ured nije došao u pitanje. Nije se dogodilo da zamjenicima istekne mandat a da pravobraniteljica nije imenovana. Dakle, ovaj Hrvatski sabor, ovaj saziv ovog Visokog doma je imenovao pravobraniteljicu. A moram isto tako reći da kojim slučajem i nije opet se ništa ne bi dogodilo, jer svi vrijedni ljudi koji rade u Uredu pravobraniteljice i dalje bi radili svoj posao a Vlada bi imenovala povjerenika do novog izbora i ured bi sasvim normalno obavljao svoj posao. Hvala vam.
Hvala zastupnici Lukačić. Zastupnik Željko Jovanović, javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo pravobraniteljice, uvažene kolegice i kolege. Prije nego što krenem sa svojom raspravom moram opet i ja reagirati na ovo što je rekao uvaženi kolega Reiner jer on to uporno ponavlja valjda na tragu onih izjava svog kolege Hebranga koji kaže da nikad ne laže, samo ponekad govorii neistine. Dakle, netočno je da je izbor pravobraniteljice kasnio zbog kluba SDP-a. Kasnio je zbog toga što svi oni koji su trebali odraditi potrebne predradnje da bi izbor došao na dnevni red to nisu učinili i zato su svi rokovi ovako bili oduženi. Gospođo pravobraniteljice drago mi je što napokon imate i izabrane zamjenike. Želim vam puno uspjeha u radu. Želim se zahvaliti vama i svim vašim suradnicima na svemu što činite na unapređenju položaja osoba sa invaliditetom i želim reći da mi saborski zastupnici moramo iskoristiti svaki vaš dolazak u zgradu Hrvatskog sabora da kažemo koliku podršku imate sa naše strane jer zapravo i vaš uspjeh u radu u dobroj mjeri ovisi o tome u kojoj mjeri će imati podršku saborskih zastupnika i u donošenju kvalitetnih zakona koji proizlaze iz svih onih obaveza vezanih i uz ovu konvenciju čiju smo deset godišnjicu obilježili jučer kada smo posebno čuli koliko je važno posvetiti se svim problemima, osvijestiti javnost o problemima osoba sa invaliditetom, ali ponuditi i rješenja. Dakle, ako samo pričamo o problemima, ne nudimo kvalitetna rješenja onda je to sve uzalud. Posebno se jučer govorilo o obrazovanju, o zdravlju, o pravu na radno mjesto, pa evo citirat ću dio koji se tiče obrazovanja jer znam koliko se vi bavite tim problemom i koliko želite osigurati svim osobama s invaliditetom primjereno obrazovanje. Dakle preporuka je ovog odbora UN-a koji prati provođenje konvencije da „država potpisnica poduzme neposredne korake kojima će osigurati da sve osobe s invaliditetom imaju pristup inkluzivnom, osnovnoškolskom, srednjoškolskom i tercijarnom obrazovanju, te da se za njih unutar redovnog obrazovanja osigura razumna prilagodba. Nadalje, preporuča se usvajanje načela da je isključujuće i odvojeno obrazovanje diskriminirajuće. Preporuča se da se za učitelje i nastavke kao i sve ostale stručnjake osigura edukacija o inkluzivnom obrazovanju, te da svi objekti srednjoškolskog obrazovanja budu pristupačni osobama s invaliditetom“. Dakle i ovaj jedan kratak citat govori u kojoj mjeri i danas u Hrvatskom saboru trebamo osuditi sramotnu izjavu državnog tajnika Glunčića koji je za loše rezultate PISA testa optužio nacionalne manjine i djecu sa posebnim potrebama. To je toliko diskriminatorna, nestručna, neznanstvena i sramotna izjava da je i mi danas u Hrvatskom saboru moramo osuditi. Evo što se između ostalog čulo jučer na ovom okruglom stolu. Dakle Hrvatska se treba usmjeriti na novi kurikulum obrazovanja kako bi sva djeca u Hrvatskoj dobila kvalitetnije obrazovanje. Argumentacija državnog tajnika gospodina Glunčića za loše postignuće naših učenika na PISA-inim testovima osim što je uvredljivo, zabrinjava upravo zato što se relativizira odgovornost sada već zastarjelog sustava koji vapi za reformom o čemu su i struka i građani ove zemlje nepodijeljenog stava. Takovom se izjavom odgovornost za neuspjeh sustava prebacuje na djecu koja su ustvari njegove žrtve. Učenici s teškoćama u razvoju trebaju biti dio općeg obrazovnog sustava koji će i njima i svoj drugoj djeci omogućiti kvalitetnije učenje i bolje ishode učenja. Stav koji je iskazan u izjavi gospodina Glunčića dovodi u pitanje njegovu usmjerenost na promjene čime se svakako dovodi i pitanje opravdanosti njegove pozicije pa i s ovog mjesta danas tražim da gospodin Glunčić pa zajedno i sa svojim šefom, plagijatorom podnese ostavku. Hvala lijepa.
Zastupnik Jovanović … upozoriti ja bih vas molio da se držite teme, makar to bilo i u pojedinačnoj raspravi. I više neću upozoravati nego ću samo oduzeti riječ. Prvi za repliku javio se potpredsjednik Hrvatskog sabora Željko Reiner.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Jovanović, ja naravno ne namjeravam komentirati nepristojnost vašu kojom ste me zapravo nazvali lašcem odnosno lažljivcem. Ako vi ne znate onda si izvolite pogledati u zapisnik predsjedništva Hrvatskog sabora gdje sam ja predložio da se sazove ta sjenica sa te dvije točke smatrajući da su one nesporne i smatrajući da se na takvom pitanju, na pitanju pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, ne može, ne treba i ne smije politizirati i da se oko toga svi možemo složiti i oko one druge točke. Ako ne vjerujete niti transkriptu jer možda je i to dio zavjere sveopće, onda možete pitati svoju stranačku partijsku kolegicu, uvažena potpredsjednica Opačić je ovdje i ona zna da sam ja tražio takvu sjednicu i zna da je SDP odbio da se takva sjednica održi. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Reineru. Zastupnik Jovanović odgovor na repliku.
Kolega Reiner, ja to uopće ne osporavam. Ja znam da ste vi to predložili ali nije trebalo uopće doći do toga da su prije toga odrađene predradnje i da predmet nije stajao tri mjeseca u nečijoj ladici. U tome je problem uvaženi akademiče, potpredsjedniče Sabora gospodine Reiner.
Hvala. Zastupnica Lukačić javila se za repliku.
Hvala vam lijepa. Pa kolega Jovanoviću, vi ste savršeno dobro prenijeli ovdje što se jučer događalo na tematskoj sjednici. Čini mi se kako ste obrazovanje potencirali i doista je tako, obrazovanje je jedan od izuzetno važnih ako ne i najvažnijih segmenata. Osobe s invaliditetom moraju biti obrazovane kako bi se mogle kvalitetno i zapošljavati. Samo moramo evo ovom prigodom izraziti žaljenje da ste i vi imali prigodu da to učinite, obrazovanje što bolje i kvalitetnijim. Vi ste bili ministar, a u vrijeme kada ste vi bili ministar, konvencija isto tada bila na snazi. I tada smo mogli učiniti velike korake, no međutim nažalost nismo. Stoga evo ova Vlada imat će jako, jako puno posla ali drago mi je što smo krenuli jednim brzim tempom. Hvala vam.
Zastupnik Jovanović odgovor na repliku.
Uvažena gospođo Lukačić očito niste dobro upoznati sa time što je učinjeno u mandatu u kojem sa ja vodio Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta kada je kroz niz odluka, projekata povećana dostupnost obrazovanja svim osobama s invaliditetom u Hrvatskoj o čemu postoji pisani dokumenti.
Hvala. Zastupnica Ana Komparić Devčić, javila se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Jovanoviću ja samo želim potkrijepiti ono što ste vi iznijeli u svojoj replici, a vezano je za izbor pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Dakle prema članku 22. Vlada je dužna u roku od mjesec dana po isteku mandata predložiti novu pravobraniteljicu, a rok je tada bio 30.6.2016. godine. Javni poziv objavljen je 1.4.2016. prijavljeno je bilo sedam kandidata, napravljena su tri intervjua sa tri osobe 24.5.2016. godine. Ministarstvo socijalne politike i mladih poslalo je mišljenje Vladi i tu je zapravo priča stala. Dakle da je Vlada tadašnja odradila svoj posao kako je trebala odradit mi nebimo bili došli u onaj vakuum u koji smo došli gdje smo mi između ostalog ovaj Visoki dom je raspravljao Izvješće pravobraniteljice za osobe s invaliditetom za 2015. godinu, a da tada nije istekao bio rok postojećoj pravobraniteljici i ona je sjedila tamo iza stupa ako se svi dobro sjećamo, a mi smo ovdje u ovom visokom Domu bez obzira što je Klub SDP-a upozoravao da to ne činimo, proveli raspravu. Tek toliko da se zna kakva je procedura bila i da danas u ovom visokom Domu ne izgovaramo neistinu da je SDP kriv da mi nismo tad imali pravobraniteljicu.
Zastupnik Jovanović javio se za odgovor.
Evo hvala, kolegice Komparić Devčić. Ja se nadam da smo razriješili ovu dilemu da SDP nije kriv i da, kolega Reiner, da se više nećemo na to osvrtati nego se okrenuti budućnosti kao što je netko rekao i pomoći našoj pravobraniteljici i njenim zamjenicima da prava osoba s invaliditetom budu realizirana na što je moguće bolji način.
Zastupnik Mirando Mrsić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Jovanović, pa vi ste u svojoj raspravi dotakli se jednog pitanja koje se ovih dana pitaju svi u Republici Hrvatskoj, da li je neznanje isprika za diskriminaciju. Državni tajnik Glunčić je u svojoj raspravi…
Ja bih molio…
To je stvar, gospodine predsjedniče, mogli ste uzeti Grmoji riječ kad je blatio čovjeka koji nije bio tu. Dozvolite da ja završim svoju repliku.
Ja se ispričavam. Tada je gospodin Grmoja uzeo stanku i u stanci ima pravo najaviti i govoriti. Ja bih vas zamolio, bez obzira što sam pustio i mislim da sam dao dovoljnu slobodu osobi koja se javila za pojedinačnu raspravu da sad ne moramo trošiti vrijeme upozoravajući vas i onda opet odgovor na repliku za istu stvar koja se danas ne tiče teme.
… /Upadica Mrsić: Tiče se teme, gospodine predsjedniče. / …
Ne tiče se teme i zato možete, ispričavam se, zato slobodno kad završi ova točka, uzmite stanku i pet minuta potrošite na to, ali bih vas molio zaista da ovo sada utrošimo u samu temu. Nakon ove točke slobodno uzmite stanku i ponovo govorite.
Gospodine predsjedniče, ja kao saborski zastupnik imam pravo na repliku i ne možete mi repliku oduzeti. Ovo se radi o temi o kojoj razgovaramo. Podnijeta je prijava pravobraniteljici za osobe s invaliditetom gdje se gospodin Glunčić ogriješio o Zakon o diskriminaciji, prema tome.
Ja razumijem, vi govorite o polju, a ja ću vam pročitati današnju temu: Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. To je točka današnjeg dnevnog reda [[Upadica Mrsić: To je točno.]] Ja vas molim da se držite ove teme i odmah nakon ove teme ukoliko želite govoriti o ovoj novoj temi uzmite stanku, bit će vam odobrena.
Gospodine predsjedniče, vi meni nemate šta govoriti što ću ja raditi kao saborski zastupnik. Prema tome, imam pravo repliku. Osim toga, prijava pravobraniteljici za osobe s invaliditetom gospodina Glunčića je u pravobraniteljstvu i prema tome imaju…
Zastupnik Mrsić, nemate pravo govoriti. Oduzimam vam taj dio sada replike. Izričem vam opomenu. Nemate o tome, pokušao sam na lijepi način upozoriti. U ovome dijelu držat ćemo se teme. Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom Anka Slunjšak ima pravo na završnu riječ.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani zastupnici i zastupnice, zahvaljujem na raspravi i vjerujem da će moji budući zamjenici doista obavljati dužnost kao i dosadašnji zamjenici ako ne i bolje, ali u tome svemu ne budu mogli obavljati ako vi kao saborski zastupnici i zastupnice ne činite sve da na svojim pozicijama i u Saboru i u drugim vašim tijelima gdje je naša nadležnost da doista učinimo zakonodavstvo kvalitetnijim i boljim i da zapravo na taj način podržite ne nas kao ured već osobe s invaliditetom koji su građani jednakog reda u ovoj zemlji. Hvala vam.
Zahvaljujem pravobraniteljici. Ja bih samo jednu stvar volio upozoriti prije nego krenemo na sljedeću točku, jer s ovim je zaključena rasprava. Glasovat će se kad se steknu uvjeti. Ja bih zaista zamolio. Mislim da ovakve teme koje jesu osjetljive vrlo bitne za naše društvo. Ne bi trebati eksploatirati za neke druge potrebe i prepucavanja. Mislim da je kvalitetnije usmjeriti se prema temi, a upozoriti kroz stanku i sve druge mehanizme koje imate na raspolaganju. Hvala zastupniku Paneniću. Poštovane zastupnice i zastupnici prelazimo na glasovanje o raspravljenim točkama. Molim uključite se da provjerimo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum, te da možemo pravovaljano odlučivati. Prva točka je Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Predlagatelj je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom. Rasprava je zaključena. Prvo dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Darija Jurišića zamjenikom pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova, sa 112 za, 1 suzdržanim i bez glasova protiv donijeli Odluku o imenovanju zamjenika pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Mire Pekeč Knežević, zamjenicom pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Molim vas glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 116 glasova za donijeli Odluku o imenovanju zamjenice pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom. Člankom 23. Zakona o pravobranitelju za osobe sa invaliditetom određeno je da pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom i njezini zamjenici prije stupanja na dužnost daju prisegu pred Hrvatskim saborom. Nakon što pročitam tekst prisege zamjenik i zamjenica pravobraniteljice izgovaraju riječ „prisežem“. Tekst prisege glasi: Prisežem da ću u svom radu držat se Ustava i zakona, poštivati pravni poredak Republike Hrvatske i da ću svoju dužnost obavljati pravično, časno, savjesno i nepristrano u najboljem interesu osoba sa invaliditetom. Darijo Jurišić.
Prisežem.
Mira Pekeč Knežević.
Prisežem.
Čestitam zamjenicima pravobraniteljice. [[Pljesak.]] I želim uspjeh u obavljanju ove časne dužnosti. Sljedeća točka je: - Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2015. godini, sažetak. Podnositelj je Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti na temelju članka 7. Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Zbog obimnosti izvješća nije umnoženo već se nalazi na web stranici Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješće ste primili na sjednici. Podnositelj želi li dati dodatno obrazloženje. Akademik Pavao Rudan, glavni tajnik HAZU-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora Republike Hrvatske. Poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici, gospođe i gospodo, uvaženi kolege. Kada je 1861. godine 29. travnja shvaćajući poruku prosvjetiteljstva da je jedino prosvijećen narod slobodan narod, Josip Juraj Strossmayer je u onoj svojoj glasovitoj rečenici – Prosvjetom do slobode! – zatražio od članova Hrvatskog sabora da se osnuje institucija pod nazivom Academia sciencarum et acium slavorum medidionarium. Otada je naša akademija uvijek razvijala znanstvenu, umjetničku, kulturnu djelatnost, brine se o hrvatskoj kulturnoj baštini i njezinoj afirmaciji u svijetu, objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva, da je prijedloge i mišljenja za unaprjeđivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku. Svi vi članovi Hrvatskog sabora dobili ste izvješće o našem djelovanju u 2015. godini i zamoljen od svoga uvaženog kolege, dragog potpredsjednika Sabora, akademika Željka Reinera, da budem jako kratak a ne onako dug kao što sam bio na saborskom odboru ja ću vam samo, gospođe i gospodo reći nešto u zaključku moga izvješća. Hrvatska je Akademija još od dana osnivanja pa sve do danas bila jedna od temeljnih institucija, bila je i jest hram kulture hrvatskog naroda i svih građana RH, hram znanosti, umjetnosti, retorike i stvaralaštva. Naša je Akademija i prošle 2015. godine savjesno, ozbiljno i odgovorno izvršila zadaću koju joj je namijenio Hrvatski sabor još godine 1861. što smo jasno pokazali postignutim rezultatima tijekom 2015. godine. U Akademiji je održano 89 sjednica akademijinih razreda, 32 sjednice znanstvenih vijeća, 34 sjednice odbora, povjerenstava i uredništva, 123 znanstvena skupa, simpozija, savjetovanja i okrugla stola, 3 skupštinske zasjedanja, 23 svečane sjednice, dodjele nagrada i koncerata, posjete 42 delegacije i događanja iz područja međuinstitucijske i međunarodne suradnje, 38 radnih predavanja, 50 predstavljanja knjiga, konferencija za novinare, predstavljanja programa i prikazivanja filmova, 30 izložbi te 7 komemoracija preminulim našim članovima. To ukupno čini 471 događaj, čak je nekoliko tijekom istoga dana. Tijekom 2015. godine zahvaljujući djelovanju Hrvatske Akademije i njezinih članova te Zaklade HAZU objavljeno je ukupno 2066 publikacija. S pravom se ponosimo jer smo time našim zajedničkim radom i zahvaljujući nastojanjima svih članova akademije našu instituciju otvorili javnosti u vrijeme otvorenih vrata, našu je instituciju posvetilo više od 10 tisuća građana. Svojim smo radom zastupali najviše kriterije kvalitete i slobode znanstvenog i umjetničkog stvaralaštva, poticali smo a i promicali znanstveni, kulturni i gospodarski napredak oslanjajući se ponajprije na priznati stvaralački i moralni autoritet naših članova. Zato je naša Akademija i u 2015. godini kao što volim reći znala buknuti ponekad čistim plamenom intelektualne i moralne savjesti. Zahvaljujući i završavajući ovo izvješće, dopustite mi gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora da se u ime predsjedništva i uprave HAZU zahvalim svim djelatnicima posebno razrednim tajnicima, članovima predsjedništva, voditeljima znanstvenih i muzejsko-galerijskih jedinica, predsjednicima znanstvenih vijeća i odbora, svim članovima akademije, svim službenicima i namještenicima u jedinicama i stručnim službama, svim znanstvenicima i znanstvenim novacima na zalaganju i aktivnostima jer jedino smo svojim zajedničkim radom u otežanim financijskim uvjetima omogućili obavljanje mnogobrojnih i raznovrsnih zadaća koje tek naznačujem u ovom izvješću a detaljno su opisani u knjizi 119, dakle 119 godina Akademija tiska svoj Ljetopis. Knjiga je podijeljena svim zastupnicima u Saboru a u skladu sa otvorenim radom naše najviše znanstvene i umjetničke institucije u RH dostupna je i preko mrežnih stranica Akademije. Prema tome, sva izvješće možete dobiti na mrežnim stranicama akademije. Temeljem iznošenog te podataka objavljenih u 119. knjizi Ljetopisa, predlažem vam, Hrvatskom saboru da prihvati izvješće o radu HAZU u 2015. godini te Izvješće o financijskom poslovanju i završni račun za 2015. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem uvaženom akademiku Pavlu Rudanu na ovom obrazloženju. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika HDZ-a za raspravu prijavio uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskoga sabora, gospodin Željko Reiner.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi glavni tajniče HAZU. Dozvolite mi da na početku odmah kažem, da naravno klub HDZ-a će podržati ovo izvješće a vjerujem da će i svi drugi klubovi podržati to izvješće. No razlog moga javljanja je zapravo da ukažem na neke detalje o radu HAZU koji nisu možda toliko šire poznati. Prvo je percepcija, dakle percepcija je ne rijetko pojednostavljeno takva da je HAZU ona krasna, neorenesansna palača na Zrinjevcu i da je to HAZU. Nije to HAZU. HAZU ima 25 znanstveno istraživačkih jedinica, 12 mjesta u Zagrebu i 13 izvan i u Bjelovaru i u Križevcima i u Osijeku i u Požegi, Splitu, Varaždinu i u Puli. Ima 7 muzejsko galerijskih jedinica osim Strossmayerova galerija naravno koja se nalazi u palači Akademije. Ima Arboretum u Trstenu, ima knjižnicu itd., itd.. Prema tome HAZU jest daleko više nego li velim ta jedna Zgrada koja je nama obično pojam Akademije. S druge pak strane Akademija je doživjela zadnjih godina, ja bih rekao jedan novi pristup javnosti jer se puno više nego li je to, što je to bilo ranije otvorila javnosti, otvorila javnosti na razne načine i sve više srećom mediji prate rad Akademije i kroz to upoznaju šire pučanstvo sa time što Akademija radi. Nekoć je Akademija djelovala malo distancirano i možda se činilo da je u Akademiji, ja sam jedanputa na ovom mjestu prije nekoliko godina rekao da neki misle da Akademija skup tako jako mudrih i jako zaslužnih starijih ljudi koji međutim sad više ne rade baš jako puno. Evo dokaz, ova debela knjiga je dokaz da članovi akademije itekako rade i da oni i dalje itekako puno publiciraju, oni su publicirali veliki broj publikacija, 2728 znanstvenih radova iz raznih područja od društveno-humanističkih, prirodnih, tehničkih do bio-medicinskih. Naravno objavili su i veliki broj knjiga i kao što je i glavni tajnik rekao doslovce svakoga dana, a neke dane i po dva događanja što umjetnička, što znanstvena su organizirana od strane akademije. Postoji još nešto što je važno napomenuti, akademiji se svojedobno znalo predbacivati da ne reagira na neke aktualne usuđujem se reći političke događaje i kao prvo želim reći uloga akademije i nije da na to reagira, ona treba i ne smije biti podložna dnevnoj politici. Ona treba promišljati strateške stvari važne za hrvatski narod i hrvatske građane uopće a ne zapravo pojedinačne slučajeve, pojedinačne stvari koje se svakog dana događaju itd. I uistinu ona to i radi, i to iz raznih aspekata. Kad pogledate od prijedloga akademijinih za organizaciju državne uprave primjerice u Hrvatskoj, za modernizaciju prava u Hrvatskoj, o migracijama kao velikom problemu koji je aktualan ali nije dnevno politički, o položaju Roma u Hrvatskoj, manjina itd. akademija je o tome organizirala okrugle stolove, publikacije objavljivala itd. Međutim, treba reći da je akademija i reagirala na neka zbivanja koja bi se možda čak i mogla podvesti pod aktualno politička ali koja su imala šire implikacije na hrvatski narod i na hrvatske građane općenito svojim izjavama. Te izjave nisu uvijek dobivale adekvatnu pozornost u medijima, a značile su ja osobno mislim puno i mogli su zapravo poduprijeti mnogo toga zašto smo se zalagali pa i ovdje u ovom mjestu, primjerice od izjave o neprihvatljivosti svojedobno prvostupanjske osuđujuće presude Haaškog suda protiv generala Ante Gotovine i Mlade Markača koja se onda kasnije pokazala upravo ispravnim i Haaški sud je upravo učinio ono što je akademija znanstveno i na temelju dokaza dokazivala tada. Osim toga akademija je recimo kad se ulazilo u EU onda je dala izjavu o pozivu građana da dođu na referendum za ulazak Hrvatske u EU jer je to bio jedan važan događaj u hrvatskoj povijesti. Kad su se zbivala neki događaju koji su mogli potencijalno ugroziti opstojnost hrvatskog naroda u drugim zemljama i tada se akademija oglašavala, pa samo da podsjetim na izjavu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti o hrvatskom identitetu Bunjevaca jer sjećate se da su ti pokušaju bili i svako toliko ponovno se oživljavaju da se pokuša uvjeriti da postoje Bunjevci i Hrvati u Srijemu, Banatu i Bačkoj. Međutim, ima i aktualnih izjava koje su vezane uz neke stvari koje će se tek dogoditi ili se događaju primjerice izjava Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u povodu presude Međunarodnog kaznenog suda za bivšu SFRJ u predmetu Prlić i ostali gdje se opet dotiče jednog vrlo važnog segmenta koji može imati ozbiljne posljedice, mi smo i jučer o tome raspravljali u ovom Visokom domu za opstanak hrvatskog naroda ne samo u BIH nego li i imati implikacije i na hrvatsku državu. Prema tome, akademija se svojim izjavama referirala na niz događaja koji su imali i recimo aktualni karakter ali ne dnevno politički karakter i ja mislim da upravo na taj način ona treba i dalje funkcionirati, ona treba biti hram znanosti, kulture i umjetnosti koji će objedinjavajući sve ono najbolje što imamo u znanosti, kulturu i umjetnosti naravno imamo vrlo kvalitetnih ljudi i izvan akademije ali ona ima ograničen broj članova i nažalost mnogi koji zaslužuju ući u akademiju nisu u akademiji, ali ona treba i dalje davati strateške smjerove za razvitak dakle općenito hrvatske kulture, hrvatskog narodnog bića, hrvatske umjetnosti i hrvatske znanosti. I tako je funkcionirala dosada, ja sam uvjeren da će ona funkcionirati tako i odsada i to pokazuje zapravo upravo i ovo izvješće. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi potpredsjedniku Sabora gospodinu Željku Reineru na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi glavni tajniče akademiče Rudan, kolegice i kolege. Pa teško je nešto novo, kvalitetno, suštinski reći nakon izlaganja dva akademika. Ono što odmah na početku mogu reći da će klub SDP-a podržati ovo izvješće. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti kao savjest hrvatskog društva, kao hram kulture, znanosti i umjetnosti kako je govorio Strossmayer potiče i organizira znanstveni rad, zalaže se za primjenu postignutih rezultata, razvija umjetničku i kulturnu djelatnost i brine se o hrvatskoj kulturnoj baštini i njenoj afirmaciji u svijetu, objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva, te daje prijedloge i mišljenja za unapređivanje znanosti i umjetnosti na područjima od osobite važnosti za RH. Dakle, iz izvješća koje smo svi dobili iz Ljetopisa kojeg se nadam da smo ga bar prolistali, iz onog što je uvodno rekao akademik Rudan i što je u ime kluba HDZ-a govorio akademik Reiner jasno je da akademija u godini na koje se odnosi ovo izvješće 2015. ispunila sve svoje zadatke koje je postavila pred sebe. Stoga ja neću sad ponavljati sve ono što piše, što je rečeno. Možda samo nekoliko važnih podataka. Treba ponoviti da je akademija tijekom 2015. organizirala 471 događanje što je zaista impresivna brojka. Od svih događanja ja bih recimo posebno i danas izdvojio manifestaciju „Noć knjige“ i „Noć muzeja“ jer je te manifestacije posjetilo više od 10000 posjetitelja čime samo pokazuje u kojoj mjeri je taj projekt, projekt otvorenih vrata akademije značajan. Važno je napomenuti da se pod okriljem Hrvatske akademije započele pripreme za obilježavanje 450 godišnjice Sigetske bitke i pogibije Nikole Šubića Zrinskog. Značajno je naglasiti i da je akademija objavila 266 publikacija. Ako uzmemo 51, a sa 5 radnih dana, to znači praktično da se svaki radni dan objavi bar jedna publikacija zahvaljujući Akademiji znanosti i umjetnosti. Stoga mislim da zaista možemo pohvaliti rad akademije, svih ljudi koji su okupljeni oko akademije, sve što čine i pozitivnim ocijeniti nastojanja akademije da se kontinuirano promiče znanstveni, gospodarski i kulturni napredak Republike Hrvatske. Ono što posebno zaslužuje pažnju a što je rečeno i prošle godine kada smo raspravljali u izvješću i na Odboru za obrazovanje, a to je skup koji je organiziran u akademiji, dakle prva Međunarodna znanstvena konferencija koja se bavila položajem Roma u Hrvatskoj pod nazivom „Položaj Roma u RH, jezik, kultura i književnost“. Dakle, to je jedno događanje koje sigurno treba istaknuti danas ovdje u hrvatskoj sabornici. Već sam rekao da su ovi projekti otvorenih vrata nešto što je sigurno zasluga sadašnjeg vodstva akademije, akademika Kusića i njegove desne ruke glavnog tajnika Rudana ali i ostalih članova akademije. Jer akademija zaista prije je bila prezatvorena i nerijetko ono što je rekao akademik Reiner se svodilo na razmišljanje da je to ona lijepa zgrada, a ne ono što se događa ne samo u toj zgradi nego diljem Hrvatske. Posebno se veselim nekim novim projektima koji nisu u ovom izvješću, ali ćemo vjerujem o njima razgovarati iduće godine, a možda na neki način, evo i moja preporuka je akademiku Rudanu da nešto od toga se možda dogodi i u ovoj sabornici ili svi odemo u Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti, a to je projekt Hrvatska prirodna gospodarstva. Dakle, mislim da je to jedan sjajan projekt koji je počeo 2013. i završio 2017. gdje su na jednom mjestu popisana sva prirodna bogatstva RH. I vjerujem da bi to za nas saborske zastupnike bio još jedan način kako da se upoznamo sa radom Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Ja se recimo posebno veselim Muzeju medicine i farmacije koji očekujem da će biti dostupan svima. Posebno želim pohvaliti rad akademijinih zavoda i ne zato što dolazim iz Rijeke, jer govorim u ime Kluba zastupnika SDP-a rad najmlađeg zavoda, Zavoda za transplantacijsku i kliničku medicinu i molekularnu medicinu u Rijeci pod vodstvom akademika Rukavine koji čini sve ono zapravo čemu bi akademija trebala služiti. Dakle, gotovo jednom mjesečno okuplja studente, liječnike, gospodarstvenike i raspravljao o nekim važnim pitanjima koji se odnose na ovo područje koje ovaj zavod pokriva, ali zapravo i sve društvene teme u tom dijelu Hrvatske. Završit ću pohvaljujući i zahvaljujući se glavnom tajniku i akademiji na svemu što čini sa jednom rečenicom koju ako se ne varam je i akademik Rudan govorio prošle godine, dakle da je akademija plamen moralne intelektualne savjesti. Ja želim da taj plamen bude što veći i nadam se da će mjesto u akademiji naći i neki zaslužni drugi ljudi koji svojim bogatim opusom zaslužuju i Nobelovu nagradu. Međutim, još uvijek nisu našli mjesto u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Jovanoviću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Jovanović, kako komentirate nedavnu prijavu uglednog znanstvenika doktora Josipa Stjepandića Etičkom povjerenstvu da ste bili u sukobu interesa za vrijeme dok ste bili ministar u Vladi kad ste objavili šest znanstvenih radova u čemu vam je pomogao i ovdje prisutni tajnik HAZU gospodine Rudan koji je vrlo dobro znao za to, a omogućio vam je, dakle da te radove objavite o navodnom suautorstvu. I zanima me također da li je sestra predsjednika Zaklade za znanost izabrana isto u vašem mandatu bila vaša mentorica pri izradi doktorske disertacije? Da li su to razlozi zbog kojega vi ovakve hvalospjeve dajete Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti ili postoje možda neki drugi motivi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu. Ja bih vas zaista molio da se držite teme rasprave i da se ne spuštate na ovu razinu, ali budući da sam vam dao mogućnost replike, odgovor na repliku uvaženi kolega Željko Jovanović.
Hvala kolega Bunjac. Pa sve ovo što ste rekli ocjenjujem kao jedan običan pamflet frustriranog gospodina Stjepndića ako sam dobro čuo kako ste rekli. A što se tiče mog sukoba interesa u periodu dok sam bio ministar o tome se izjasnilo nadležno tijelo, Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa koje nije pokrenulo postupak jer je zaključilo da nema nikakve osnove za moj sukob interesa. Što se tiče radova koje sam objavio, pa evo ja ću vas pozvati na američkog nobelovca nažalost nisam ni blizu Nobelove nagrade koje je za vrijeme dok je bio državni tajnik, a to je recimo u rangu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, on je bio državni tajnik za energetiku, objavio je 50 cc radova. Eto volio bih da sam ja bio tako uspješan.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi kolega Marko Vučetić. Izvolite.
zahvaljujem. Ja ću se potruditi biti maksimalno kratak iz jednostavnog razloga što često u ovoj sabornici svjedočimo raspravama, a čini mi se da je i ova replika zadnja bila na razini antropološke regresije, da se neprestano vraćamo na nešto što je netko učinio da bi se odmakli od teme rasprave. Mi pred sobom imamo izvješće HAZU i to je ono izvješće koje je zasnovano na načelima progresa i nade. Dakle potpuno suprotno svim ovim regresijama, pogotovo antropološkim regresijama. Izvješće o radu HAZU za 2015. godinu, to izvješće ima jedan neskriveni informacijski paket u kojem saznajemo o mnogim aktivnostima ove institucije, ali u isto vrijeme sadrži jedan skriveni hermeneutički potencijal koji bi najbolje mogao prikazati jednostavnošću riječima upravo tajnika akademika Rudana koji je rekao da je ovo izvješće o djelatnosti HAZU, ali da samo izvješće nije djelatnost HAZU. Dakle preko ove distinkcije ne bi smjeli tako olako prijeći u maniri nekakvog ignorantskog pred razumijevanja stvarnosti jel stvarnost s kojom se susrećemo i stvarnost koja nam je ovim izvješćem posredovana je stvarnost uistinu jedne iznimne aktivnosti, a ta aktivnosti, a ta aktivnost se naziva logoiziranje svijeta. Svijet se pokušava učiniti smislen i ta smislenost svijeta se čini vidljivim samo univerzalnim govorom. Jedini univerzalni govor u ovom našem kozmosu je govor znanosti i govor umjetnosti. HAZU zahvaljujući svom znanstvenom diskursu zahvaljujući tome što traži svugdje zakonitost uma ili s druge strane ukoliko se radi o ovom umjetničkom geniju koji pokušava estetizirati ovaj naš svijet u kojem mi živimo i tako ovaj prostor i ovo vrijeme učiniti vrijednim, da čovjek napokon dođe do jedne nove dimenzije, da ne bude biće koje je pokošeno i uniženo različitim silnicama regresivnog nego da uistinu bude životnik, da bude živo biće i da ga pokušamo makar dok traje ova rasprava i rasprava o ovom izvješću promatrati kao biće koje ima životne potencijale. U izvješću što je iznimno značajno nema one nekakve normativne komparacije u smislu da se kaže tko je tu najzaslužniji. Čitav rad HAZU se promatra i postignuća koja je ova ustanova postigla, promatra se kao rezultat rada i rezultat djelatnosti svih zaposlenika. Prvi put se susrećemo i s tim zajedništvom koje bi trebalo uprizoriti ono što se naziva ljudskim. HAZU čuli smo, vidjeli smo, znamo da ima mnoge unutarnje organizacijske strukture od razreda, odbora, vijeća, muzejskih jedinica, knjižnice, arboretuma dakle sve je to potrebno. Zbog čega? Zbog toga da bi se ta univerzalna vrijednost znanstvenog i univerzalna vrijednost umjetničkog uprizorila u onoj konkretnoj mogućnosti. To je upravo ono što je svijetu potrebno, ne deklarativna mogućnost nego konkretna mogućnost. Naši akademici su taj prostor da se manifestira konkretna mogućnost vidjeli u čak 471 događanju u 2015. godini i to je iznimno pohvalno. Dakle to nije akademija koja se odmakla od svijeta nego akademija koja živi u svijetu. Razlog ovom je sasvim jednostavan. Da bi netko bio znanstvenik, da bi netko bio umjetnik treba napustiti pseudo religijski element, a to je onaj da nekog spašava ili da nekog upropaštava. To nekako priliči nama političarima, da zastupamo pseudo religijski diskurs da hoćemo sve odmah i sada i da želimo vidjeti koji su naši rezultati. A ako želimo sve odmah i sada onda često moramo i uništiti ono prethodno. U znanosti i umjetnosti vrijedi sasvim drugačija zakonitost. Netko je znanstvenik i neko je umjetnik ukoliko prihvaća ono tradicijsko i kontinuitet. Zahvaljujući HAZU ovaj naš prostor, dakle ovo u jezičnom i prostornom smislu nipošto nacionalnom imamo priliku da nešto hrvatsko uđe u kontinuitet tog univerzalnog civilizacijskog logosa, da se nastavimo i povežemo, nadovežemo na znanstvene rezultate i na tu kreativnost umjetničkog genija. Ukoliko ovo izvješće opet želimo promatrati u tom kontinuitetu sjetio bih se samo Pitagore primjerice, koji razlikuje trostruku razinu, razinu pojave, razinu onoga što se u pojavi pojavljuje, onoga kome ili čemu se pojava pojavljuje. Dakle, ako promatramo samo pojavu, imamo ovo izvješće. To je nekakav materijal i za ljude koji čitav svoj život baziraju na modelu intelektualne uštede oni će se zadovoljiti samo tim što su mu osjetila posredovala. To je pojava. Oni koji traže nekakvu dubinu, a to su i naši akademici, oni traže što se to u pojavi pojavljuje. A u pojavi pojavljuje se jedan magičan svijet znanstvenosti, zakona, umjetnosti i kreativnosti. I konačno, kome ili čemu se ova pojava pojavljuje, a očito se ona može pojaviti samo ljudima koji su životnici odnosno ljudima koji su osjetljivi za diskurs znanstvenosti i za snagu umjetnosti. Ovo su najkraće rečeno razlozi zbog čega Klub MOST-a prihvaća ovo izvješće, prihvaća ga s radošću i političkom ljudskom radošću i zahvaljujemo se Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti što sprječava da naše djelovanje bude djelovanje kapitulanata pred logosom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Vučetiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Davor Romić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Hvala lijepa akademiče. Gospodine Vučetiću, evo vi ste sve tako lijepo rekli o akademiji čime se ja u potpunosti priključujem, ali ipak bih htio reći jednu vrlo važnu rečenicu, a ona je na neki način i već ukazana u riječi gospodina saborskog zastupnika gospodina Jovanovića. Naime, svjedočimo jednom velikom djelu koje je akademija napravila, a to su hrvatsko prirodno bogatstvo, na kojem je radilo 46 znanstvenika i obznanjeno na jednom mjestu, inventura svega onoga što mi u Republici Hrvatskoj imamo. Evo mi smo isto tako htjeli i doprinijeti budući saborski odbor i pojedini saborski odbori raspolažu sa tim blagom. Tako unutar našeg odbora su aktivnosti vezane za zemljište, poljoprivredno zemljište, za šume, šumsko zemljište, za vode i donijeli smo odluku i pokrenuli već aktivnosti da ćemo organizirati jednu tematsku sjednicu koja će upravo biti posvećena ovom segmentu. Stoga bez obzira što je izvješće u ovom trenutku pozitivna ocjena od Kluba zastupnika MOST-a, ja bih želio na neki način da nećemo stati na ovim aktivnostima. Znamo da je akademija iznimno aktivna, ali i Sabor na ovom mjestu mora na neki način kao ustanova dati doprinos aktivnostima i povezati i jedno i drugo, znači i akademija i Sabor, kako bi istakli sve naše vrijednosti koje imamo, a u našem društvu i našoj državi imamo velike vrijednosti. Vaše mišljenje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Romiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem profesoru Romiću. To je upravo opet jedan primjer na koji način se stvaraju te konkretne mogućnosti. U znanosti i u radu akademije nikad nema stajanja i mnoštvo je perspektiva. I upravo s te perspektive ja vidim i mogućnost da na tome baziramo i da formiramo nadu. Svakako ovaj Sabor kao zakonodavno tijelo i Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti kao ono najvrjednije što imamo s područja ove logoičnosti znanstvene i umjetničke, imaju i određeni zadatak i to civilizacijski, ljudski. On se sastoji najkraće rečeno: Ne smijete nikad nipošto stati!
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Vučetiću. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi se za raspravu javio uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Nije nazočan. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa javio sam se za pojedinačnu raspravu iako sam većim dijelom sve što sam želio reći rekao u ime kluba, ali ovo je zaista moj osobni stav, a govorim ga zbog materijala koji smo svi kao saborski zastupnici dobili u svoje pretince. Tako kroz ovaj materijal koji se zove Prilozi za raspravu u cjelovitoj kurikularnoj reformi, a po završetku potpisuje ga predsjednik Znanstvenog vijeća za obrazovanje i školstvo Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, akademik Vladimir Paar. Dakle, moram reći da izražavam žaljenje što je uopće jedan ovakav dokument koji više liči pamfletu nego ozbiljnom materijalu nastao u izdanju Sveučilišta u Zagrebu. Radi se o ljudima koji su dobrim dijelom izmanipulirani od osobe koja je javno lagala, lažno se predstavljala, čak pisala plagijate i tim plagijatima se javljala na raspravu o kurikularnoj reformi. Dakle, ja vas kolegice i kolege, moram podsjetiti da je Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije koju je usvojio Hrvatski sabor nastala na smjernicama koje je izradila Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. Dakle, želeći da obrazovanje u Hrvatskoj krene od baze koju će izgraditi tijelo koje je neovisno, nadstranačko, natpolitičko, taj posao je povjeren Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti i temeljem tih smjernica izrađena je Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije iz koje je proizašla i kurikularna reforma, cjelovita kurikularna reforma, a jedan od predvodnika stalnih napada i na strategiju i na kurikularnu reformu potpuno je neutemeljeno na način pamfleta, plagijata, upravo je Vladimir Paar. I za zbog toga izražavam negodovanje što smo ovakav materijal bez ikakvog obrazloženja dobili na saborske klupe jer se radi o pamfletu koji nije cjelovit i koji uopće ne govori na kritički način kako inače radi akademija o jednom od temeljnih problema hrvatskog društva. Dakle, neovisno, stručno, lišeno osobnih taština, jala i plagiranja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo moram reći da me rastužila ova konstatacija gospodina Jovanovića. Smatram da je gospodin Paar jako puno doprinio kritičkom osvrtu na samu kurikularnu reformu i sam sam pročitao dio ove knjige i recenzija njihovih, tako da gospodine Jovanoviću, mislim da, mislim da morate biti više otvoreniji za kritiku, za jednu otvorenu raspravu a ne samo za jednoumlje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marinu Škiboli. Mislim da morate biti više otvoreniji za kritiku, za jednu otvorenu raspravu a ne samo za jednoumlje. Zahvaljujem uvaženom kolegi Marinu Škiboli na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Jovanović. Izvolite.
Kolega Škibola, u ovoj sabornici svatko može reći svoj stav i ja sam i naglasio da je to moj osobni stav, stav koji proizlazi na temelju onog što sam čitao iz radova gospodina Paara kada je reforma u pitanju i svega što je izjavljivao da se javio na natječaj, nije se javio, iz materijala koje je poslao, koje je prepisao, iz materijala koji je bio na raspravi u Srbiji, dakle plagirao je i kao takav je nedostojan svega onog što HAZU dana znači bez obzira na sve ono korisno što je prije toga radio u svom dugom i plodnom radnom vijeku.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega, potpredsjednik Sabora akademik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Jovanović, prvo držim da je neprimjereno opet kako se razgovarate i kako govorite o jednom akademiku koji nije još ovdje ni prisutan da se može obraniti od difamacija, od optužbi itd.. Ono što ste rekli je faktografski točno, naravno mi smo svi prihvatili strategiju. Međutim da li ta i takva kurikulska reforma, kakva je bila zamišljena je uistinu točni slijed onoga što smo prihvatili, to je otvoreno pitanje i o tom pitanju ne samo da mogu nego moraju diskutirati što je moguće širi krug ljudi koji su uključeni u obrazovanje i odgoj. Naravno da se s nekim stvarima, ljudi neki će složiti, neki se neće složiti. Akademija je opet svojom izjavom u 2015. definirala što misli o provedbi Reforme obrazovanja, ona je u to bila uključena ali mislim da je potpuno neprimjereno kritizirati drugačija mišljenja od onih koje možda vi imate. Pa upravo u razmjeni mišljenja će se iskristalizirati vjerojatno ono što je najbolje i najprimjerenije za hrvatski školski sustav, bilo visokoškolski, srednjoškolski, bilo osnovnoškolski. Ja ne vidim potrebe za jednu isključivost i za odbacivanje bilo kakvih drugačijih razmišljanja pa bila i ona kritička kao što je ovo ovdje na koje se vi referirate. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Reineru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Jovanović. Izvolite.
Pa kolega Reiner ja se slažem s vama, dakle potrebna su različita mišljenja da iz tih različitih mišljenja dobijemo najkvalitetnije rješenje. Iz tog razloga sam u nekoliko navrata kroz institut zastupničkih pitanja pisanim putem prošlu Vladu gospodina Oreškovića, bivšeg ministra Šustara pitao kada ćemo napokon dobiti da vidimo što se učinilo kroz povjerenstvo za praćenje provedbe Strategije razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije. Sve je to izrađeno, međutim nikada nije došlo niti do saborskih klupa jer je jednostavno projekt zaustavljen. Nažalost, kurikularna reforma je mrtva, kao što sam rekao nekoliko puta, ponoviti ću to i danas a jedan koji se snažno zalagao za to bio je upravo akademik Paar.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na odgovoru. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući gospodine Milijan Brkić. Pa eto, tema je danas HAZU. Mislio sam ovu temu preskočiti međutim dok sam sjedao ovdje u saborskim klupama primio sam poruku od jednog mladog čovjeka koji me je upitao kada će u Saboru biti rasprava o tome kako da mladi ljudi nađu posao u ovoj zemlji, kako da imaju normalnu plaću i kako da se zaustavi iseljavanje mladih iz zemlje. Mene zanima koliko je znanstvenih radova u HAZU napravljeno na temu kako recimo riješiti problem nezaposlenosti među mladima, kako riješiti problem niskih plaća ili kako zaustaviti bijeg mladih ljudi iz zemlje. Dame i gospodo koliko takvih radova je HAZU napravila? Ja se bojim niti jedan. A zašto? Zato jer se ne bavi centralnim pitanjima našeg društva. Oni šute, akademici šute, šute već 25 godina na svo ovo zlo koje se događa našoj državi a trebali bi vikati oni prvi jer za razliku od ljudi koji mogu reći nisam znao i koji imamu opravdanje iako neznanje nije opravdanje ali barem se mogu izvući nisam znao. Što Akademija može reći u svoju obranu? Je li može reći, ne vidimo, ne znamo da mladi ljudi svakog dana napuštaju ovu zemlju, ne znamo da mladi ljudi ne mogu doći do posla? Zašto onda ne kažu, zašto otvoreno ne kažu, neka budu iskreni i neka kažu nije nas briga za to, za nas to nije problem. Već oni šute. Do kada dame i gospodo? I zašto? S kojim ciljem? Politika tih akademika je sramotna. Oni su se odlučili ići niz dlaku režimu, dobili su određena materijalna prava, velike mirovine i baš njih briga za sudbinu našeg naroda. Kada ste čuli da je Akademija znanosti i umjetnosti upozorila na problem kopanja po kontejnerima, toga što ljudi kopaju po smeću? E ona to ne smatra problemom. Jeste li čuli da su govorili o problemu ljudi koji se smrzavaju u redovima pred pučkim kuhinjama? Ne. Akademiju to ne zanima. Jeste ikad čuli akademiju znanosti i umjetnosti da su rekli gledajte problem 360 tisuća blokiranih građana koji su blokirani na 60 milijardi kuna to je problem? Ne, akademija to ne smatra problemom, niti smatra da na znanstveni način treba tome pristupiti. Zašto ne, koje je obrazloženje? Zašto se o tome ne bi raspravljalo, zašto recimo neki od uvaženih akademika ne bi se bavili takvim tipom znanstvenih radova? Koji su uzroci toga što mi u Hrvatskoj imamo male plaće? To je problem za naše građane. Koji su uzroci masovnih blokada u zemlji to akademike ne zanima? Pa ja pitam dame i gospodo što vas u Akademiji znanosti i umjetnosti zanima? Čime se vi bavite, za što vi primate plaću? Da bi pisali o vodozemcima? Recite gospodo molim vas iz HAZU-a apeliram na vas recite hrvatskoj javnosti problemi koji muče hrvatsko društvo nas ne zanimaju, to nije naša briga. Recite to otvoreno jer vas hrvatsko društvo plaća, vas hrvatsko društvo plaća dame i gospodo. Za to da bi vas bilo baš briga za njega. Dame i gospodo uključite mozak ali nemojte ga uključiti samo za sebe i svoje interese. Što društvo ima koristi od vaše pameti ako ju vi koristite samo za sebe? Vi koji imate intelekt, koji imate tu sreću ima ljudi koji ga nemaju, ima ljudi koji ga nemaju, vi ga morate koristit za dobrobit hrvatskog društva. Zato ima predznak, vi niste samo Akademija znanosti i umjetnosti, nego Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, znači vi bi trebali svoj intelekt koristiti za dobrobit hrvatskog društva a na koji način ga koristite, kad ste zadnji put digli svoje glas zbog bilo čega? Čime se vi bavite, svjetonazorom? Kakvim temama? Ljudi u Hrvatskoj imaju egzistencijalne probleme, imamo demografski slom, imamo demografski slom u vidu toga što je pala, znači natalitet je katastrofa, stotine tisuća ljudi izlaze iz zemlje, imamo prisutnu, sveprisutnu mortalizaciju društva. Odite do Osijeka, bio sam tamo neki dan vidio sam prazan grad, vidio sam prazne lokale, bio sam u Mallu u Osijeku dame i gospodo svaki drugi lokal je prazan. Osijek će uskoro izgledati kao grad duhova. Da li to ikoga zanima u akademiji vašoj gospodo? Koliko je radova napravljeno na temu masovnog iseljavanja iz zemlje i koliko rješenja ste predložili da se to zaustavi? Niti jedan, vjerujem niti jedan. Ako griješim molim vas ispravite me, dajte meni na stol ja ću to čitat ako neće 150 drugih kolega, ja ću sam to čitati. Zanima me koje rješenje nudite? Zanima me na koji način taj problem percipirati, koji su njegovi uzroci? Ako vi o tome nećete govoriti ili nesmijete govoriti javno ja ću govoriti. Pa ne mogu dame i gospodo drugi ljudi raditi vaš posao, ne mogu drugi ljudi raditi ono što je vaša zadaća. Shvatite da je društvo mehanizam u kojem svaki član društva ima svoju društvenu ulogu. Ja imam svoju ulogu, vi iz Akademije znanosti i umjetnosti imate svoju. Dame i gospodo, dame i gospodo podsjećate me na ljude iz Isusovog doba koji su živjeli na visokoj nozi tzv. farizeji pismoznanci. Imali su svoje znanje su čuvali za sebe, i koristili su ga samo za svoju korist a narod je propadao oko njih. Isus ih je sve posramio, tako i vi ćete biti posramljeni pred sudom našeg naroda koji u vama umjesto ljudi koji bi trebali brinuti za njegovu budućnost u vama zapravo vidi najobičnije parazite, parazite koji novcem građana žive na visokoj nozi dok oni propadaju, dok oni propadaju. Koliko vas dame i gospodo iz Akademije znanosti i umjetnosti je napravilo znanstvene radove na temu neotplativosti kredita u isključivo kreditnom sustavu s centralnom bankom kao mjenjačnicom i kamo to vodi? Da li vi uopće na otplativost kredita percipirate kao društveni problem? Ne, vas to uopće nije briga. To što se država zadužuje iduće godine za 35 milijardi kuna što to vas briga, pa nije to moj problem. Pa čiji je to problem onda? Mislite da Marića je briga za to? Ja sam ga gledao tu, on, to je jedan činovnik birokrat, on se ponaša kao zaposlenik neke firme, on uopće nema svijest ni nacionalnu ni bilo kakvu drugu o budućnosti svojeg naroda, svoje zemlje. Njega to uopće nije briga. On ima službenog vozača, službeni auto, ima visoku plaću, što ga briga. Dame i gospodo iz akademije malo je vremena ostalo da se društvo probudi nego dođe do njegovog nestanka sa ovih prostora. Molim vas da nešto učinite po tom pitanju i kao odgovorna osoba odnosno kao savjestan pojedinac koji uvaža te sve moguće probleme za razliku od vas koji ih uporno ignorirate nemam savjesti, nemam morala da dignem ruku i kažem ja prihvaćam ovo izvješće, prihvaćam vaš rad jer ga ne prihvaćam, a vjerujte mi da ga ni većina hrvatskog naroda ne prihvaća ali vidjet ćete kada bude glasanje ti isti kojima služite, ti isti za čiji interes radite, ti isti kojima odgovara vaš rad odnosno nerad dići će ruku za vas. Izvješće će biti prihvaćeno. Ali javnost vaš rad ne prihvaća. Javnost je razočarana vašom šutnjom, ignoriranjem i zatvaranjem očiju pred očitim problemima. Koliko ste redova napravili na temu deložacija građana koji ostaju bez ičega? Niti jedan, vas to uopće nije briga. Živite u paralelnom svemiru dame i gospodo u akademiji tamo. Svako dobro.
Zahvaljujem uvaženom Ivanu Pernaru na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Pernar, evo mi smo zadnjih tjedana raspravljali o Imunološkom zavodu. Mislim da postoji i na akademiji Zavod za imunologiju. Mi dobivamo informacije da su u Imunološkom zavodu još uvijek postoje uvjeti da se naprave vrhunski krvni pripravci od krvi hrvatskih građana, a evo informacije koje dobivamo ovih dana da se recimo u bolnici u Vinogradskoj daju krvni pripravci proizvedeni u Srbiji. Navodno su problem čokoladice, evo ali krv nije. Međutim, također se krvni pripravci prodaju iz Koreje, a postoji i informacija da neki krvni pripravci dolaze čak iz Afrike. U pitanju je naravno koji će biti čim jeftinije. Ja ne znam, također bih volio da mi odgovori netko iz akademije, postoje indicije da se broj oboljelih od HIV-a i hepatitisa u Hrvatskoj povećava. Da li je to zbog krvnih pripravaka loših koje uvozimo, a trebali bismo ih sami proizvoditi ili je to možda nekakva tendencija koja općenito postoji u Europi? Dakle, mi imamo svjetsku slavu, tradiciju koju smo stekli u povijesti, a što činimo da tu slavu očuvamo i da na njoj nešto pametno dalje gradimo. Pitanje stečaja Imunološkog zavoda pitanje je dana, a nismo primijetili da je poduzet ni jedan konkretni korak da bi se nakon višegodišnje agonije stanje u ovom jednom od najvrjednijih hrvatskih ustanova na bilo koji način promijenilo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Bunjac, slušao sam vaše pitanje. I ja zapravo znam da ovaj problem o kojem ste govorili problem nestanka svake da tako kažem razvijene proizvodnje našu akademiju uopće ne zanima. Ali evo vam jedan primjer koji bi mogao zanimati. Hrvatski zavod za zapošljavanje nabavlja uredske stolice i plaća ih 4000 kn po komadu. Pazite uvjeti iz natječaja. Treba nam zvjezdano aluminijsko postolje, sinkrono podešavanje, antišok sustav lumbalna potpora. Eto gospodine Bunjac, takve stvari muče ljude u Zavodu za zapošljavanje. Takve stvari, a vidi cijela javnost da je to sve farsa, da se zapravo pljačka državu i narod i na kraju krajeva da Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti o svim društvenim relevantnim problemima o sveprisutnoj korupciji šuti. Do kada? S kojim ciljem? Zašto mladi ljudi moraju odlaziti iz ove zemlje? Jeste ikada taj fenomen išli proučavati tamo. Imate glave, stanite na kup, vas koliko ima tamo, okrugli stol napravite. Vas boli đon. Vaš uopće nije briga. I gospodine Bunjac, treba na sav glas vikati, imate još 30 sekundi da se za raspravu prijavite. Mislim da je prekasno. Ali mislim da bi svi ovdje 151 zastupnik trebao u jedan glas vikat na njih i pitat ljudi pa šta vi tamo radite odnosno ne radite. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvaženi kolega Pernar. Vaša je sreća da vaš više nitko ne shvaća ozbiljno. Međutim, koliko god vas nitko ne shvaća ozbiljno vi i dalje pokušate onako pretjerati da ipak izazovete reakcije i uglavnom uspijevate u tome. Ja ovdje, vidi se temeljno nepoznavanje teme o kojoj govorite, koje je zapravo u više-manje svakoj raspravi očito. Ali vi imate potrebu govoriti na sve teme, pa ste tako govorili o ovoj temi. Inače glavne zadaće akademije utvrđene su u članku 3. Zakona o HZZU i akademija potiče i organizira znanstveni rad, zalaže se za primjenu postignutih rezultata, razvija umjetničku i kulturnu djelatnost, brine o hrvatskoj kulturnoj baštini, njezinoj afirmaciji u svijetu, objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva, daje prijedloge i mišljenja na unapređivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku. Drugim riječima, to što vi govorite to je kao da govorite upravi Vodovoda da je velika tv pretplata, kao da nekom činovniku u Zagrebačkom holdingu govorite da američki svemirski program nije u redu. Znači, kada govorite o temi pokušate malo ući, pogledati izvješće. I opet ću vam reći na kraju, vaša je sreća da vas nitko ne shvaća ozbiljno, a sad vi opet pokušate malo privući pozornost.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hrvoju Zekanoviću na replici. Odgovor uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Pa dragi gospodine, vidim ja da vi na te akademike gledate kao na namjensko dobro, kao na veš mašinu koja služi samo za pranje rublja i nema drugu ulogu. Ja vam pokušavam objasniti da je uloga intelektualaca, ljudi koji imaju veći kvocijent inteligencije, koji su pametniji od ostatka društva, a vjerojatno su takvi okupljeni u akademiji, da se, da postoji tzv. društvena odgovornost njihova. Pa nema veze što to nije nužno u njihovom djelokrugu rada. Pa morali biste se time pozabaviti. Zašto? Zato jer ne postoji niti jedna institucija koja se time bavi i nikoga to nije briga. Nikoga to nije briga gospodine a zašto? Zato jer vlast koju vi predstavljate to nije briga, zato jer vlast koju vi predstavljate je dovela do toga. HDZ je taj koji je promijenio Zakon o narodnoj banci '94. i pretvorio u mjenjačnicu. HDZ je taj koji je proveo privatizaciju društvene imovine koja je pripadala narodu, ali ste vi za kunu predavali tu imovinu u ruke vama bliskih ljudi. Osiromašili ste društvo, razvlastili ga, doveli u stanje dužničkog ropstva i onda imate srama da meni koji pokušavam nešto napraviti, koji ukazujem za razliku od vas barem na problem, meni predbacujete i docirate ma šta ti Pernar nemaš pojma, mi smo pametniji od tebe. Da jeste gospodine, pamatniji ste za svoj džep, ali nažalost za društvo ne. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Pernar, ja bih se u puno stvari koje ste vi rekli s vama složio. Pa mi znamo da su naši akademici vertikala društva, ta vertikala koja se samo bavi kulturom, bavi znanošću, a ne vidi istina ovaj narod ovih 25 godina, ja bar nisam nigdje pročitao, da ste se posebno vi ustali i rekli pa ljudi ovo nešto ne valja. Ovaj narod je doveden do jednog problema, jedne bijede, a vi lijepo uživate u vašim uredima sjedeć, pisajući i ne izdajući u javnosti i ne kritizirajući pa bilo koju vlas i jednu i drugu i treću. Vi bi to trebali činiti često, vi ste ti ljudi koji imate jedan status koji vas narod poštuje, vjerujem da bi vam i vjerovao, međutim nemate vi tu potrebe. Ljepše je sjediti i šutiti nego izaći i reći nekakve stvari kada se nekome ne bi svidjelo. Mislim da ste se uspavali, da bi se trebali probuditi i malo početi kritizirati sve vlasti i pokušati ovoj državi donijeti nekakvo dobro. Koliko znam i neke akademike izvrsne hrvatske koji su vani, niste ih htjeli primiti ni u Akademsku zajednicu, pa se iz toga pitam da li vam konkurencija treba izvana ili ste vi sami dovoljni sami sebi. Mislim da bi malo morali izaći u javnost i početi kritizirati sve ono što ne valja u ovoj državi. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Hvala kolega Mišić. Pa da, vi ste svojim riječima ukazali na ono što gospodin iz HDZ-a pokušava reći da je vidljivo samo meni. Međutim to vidi cijelo društvo, vide svi osim gospode iz HDZ-a kojima je ta politika koju vodi HAZU dobra. Dobra je, njima to odgovara, njihovim neću reći čemu je dobro. A narod? Narod propada i tone. Gospodine iz Akademije znanosti i umjetnosti, prošećite se malo gradom, pogledajte broj prosjaka na ulici, pogledajte broj ljudi koji kopaju po smeću i zapitajte se jeli to problem, društveni ili je to problem pojedinca. Ako je društveni problem, zašto ga ne obradite sa znanstvene strane jer je i sociologija kao znanost o društvu znanost? Ali vas to ne zanima. Vi ste ovdje došli s tim papirima i šta kakve koristi mi imamo od vaših papira i kakve koristi imamo od vaše znanosti? Vaša znanost je pseudo znanost, ona liči na znanost ali nije. Zašto? Jer se ne bavi krucijalnim temama. Vi ste jedan dekoracijski ured, kulturni manekeni i kvazi intelektualci jer pravi intelektualci bi govorili istinu o temama koje su bitne za naše društvo u današnje vrijeme, a ne bi se baviti samo stvarima odnosno perifernim pitanjima koje nemaju konkretne primjene i od koje društvo nema nikakve koristi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. S ovime smo iscrpili sve replike. U ime podnositelja završnu riječ glavni tajnik HAZU-a uvaženi akademik Pavao Rudan. Izvolite.
Najljepše zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče Sabora RH. Čuo sam ovdje vrlo interesantnih, moram priznati nezanimljivih zadnjih rasprava, pa ću ono što je bilo lijepo reći zadnje, a to je od akademika Reinera, profesora Jovanovića, uvaženog kolege Vučetića i također Jovanovića. Ali ću se najprije osvrnuti na ovo što su s pravom neki rekli da možda ne bi trebalo obratiti na to pažnju. Ali ja ću obratiti na to pažnju što sam liječnik koji sam završio medicinu još 1966. godine i što sam antropolog pa razumijem sve ono što su mnogi ljudi ovdje pričali. Ono što je vrlo interesantno to je da se postavilo pitanje našega Isusa Krista i farizeja, pa bi ja morao reći mladome gospodinu ovdje, da je Isus Krist izjavio jednu rečenicu koja je rekla „Sramite se odvjetnici jer ste oduzeli znanje narodu, onima koji su željeli ući u raj znanja, vi ste zaprijetili, a vi sami u njega nikada nećete ući“. Zašto sam to rekao? Zbog toga što vidim da čovjek nema dovoljno znanja i da bi mu sada ja pojasnio kako akademija o mnogim stvarima govori, reći ću mu da u akademiji djeluje 18 znanstvenih vijeća. U tim znanstvenim vijećima djeluju ne samo članovi HAZU redoviti, dopisni ili članovi suradnici, već stručnjaci iz čitavog niza različitih predmetnosti. To su Znanstveno vijeće za daljinska istraživanja, Znanstveno vijeća za naftu i plin, Znanstveno vijeća za promet, Znanstveno vijeća za pomorstvo, Znanstveno vijeća za energetiku, Znanstveno vijeća za poljoprivredu i šumarstvo, Znanstveno vijeća za ekonomska istraživanja i hrvatsko gospodarstvo, Znanstveno vijeće za prirodno znanstveno istraživanje Jadrana, Znanstveno vijeće za tehnološki razvoj, Znanstveno vijeće za mir i ljudska prava, Znanstveno vijeće za državnu upravu, pravosuđe i vladavinu prava, Znanstveno vijeće za graditeljstvo, obnovu i razvoj, Znanstveno vijeće za zaštitu prirode, Znanstveno vijeće za antropologijska istraživanja, Znanstveno vijeće za istraživalačku infrastrukturu Hrvatske, Znanstveno vijeće za kazalište, film, radio i televiziju, Znanstveno vijeće Hrvatska kristalografska zajednica i tek nažalost 17. prosinca 2015. Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo. Žao mi je da ranije bilo osnovano jer onda ova knjiga koju je tiskala naklada u sveučilištu, i to je sveučilišno izdanje, a ne od akademije, možda bi bila nešto drugačija da smo je mi ovdje uzeli. Mi imamo različite ljude u akademiji i ti ljudi predlažu različite stvari. Neki ljudi npr. iz akademije, dvojica, predlažu i predložili su gospođi Predsjednici Republike da se u Hrvatsku vojsku uvede pozdrav: Za Dom spremni! I iz ureda gospođe Predsjednice odlično su odgovorili: To je neozbiljno i na granici provokacije. Ja bih rekao da je to stvarno možda i provokacija jer čovjek koji je to predložio je rođen 1948. godine u Socijalističkoj Republici Crnoj Gori. Završio je studij na Univerzitetu u Beogradu 1975. godine, završio je magisterij nauka na Univerzitetu u Beogradu 1977. godine, postigao je stupanj doktora nauka na Univerzitetu u Beogradu 1982. godine i onda dolazi nama ovdje i predlaže nam takve stvari. Onaj drugi koji je uz njega to također napravio, je bio član Saveza komunista i sekretar na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu. Ja kao liječnik shvaćam kolege što znači identifikacija sa agresorom i da su se neki ljudi uistinu uplašili nekih stvari. Ali mi se ne smijemo uplašiti nekih stvari zbog toga jer je akademija još 1997. godine kada je član razreda za društvene znanosti Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti bio najveličanstveniji čovjek u ovim prostorima akademik Franjo Tuđman. I na prijedlog toga razreda u kojem je bio akademik Franjo Tuđman, knjiga Branka Dubravice „Vojska antifašističke Hrvatske“ dobila je nagradu Hrvatske akademije. Prema tome, mi smo kolege dovoljni rekli o nekim stvarima. Sada dalje s obzirom na neznanje, moram priznati da je mladi kolega me jako iznenadio jer vidim da nema pojma. Akademija je kroz nekoliko godina objavila nakladnički niz koji se zove „Modernizacija prava“. I sad ću vam pročitati naslove tih knjiga: „Strategija reforme pravosudnog sustava“, „Reforma hrvatske državne uprave“, „Nacionalni program suzbijanja korupcije“, „Reforma upravnog sudstva i upravnog postupanja“, „Reforma pravnog obrazovanja“, „Modernizacija hrvatskog stvarnog prava“, „Pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji“, „Ograničenje suverenosti i afirmacija državnosti“, „Građanskopravna odgovornost u medicini“, „Hrvatska država i uprava stanje i perspektive“, „Hrvatsko upravno sudovanje de lege lata i de lege ferenta“, „Nova hrvatska lokalna i regionalna samouprava“, „Dvadeseta obljetnica Ustava Republike Hrvatske“, „Izbori zastupnika u Hrvatski sabor i referendum“, „Oblici demokracije“, „Republika Hrvatska u Europskoj uniji, Ustavi i demokracija strani utjecaji i domaći odgovori, „Vrijednosti suvremenog društva Hrvatske u 21. stoljeću“, „Hrvatski pravni sustav“ Ustavna demokracija i odgovornost, „Jezik u pravu“, „Intelektualno pravo i sveučilište“, „Profil hrvatskog kaznenog zakonodavstva“, „Hrvatsko insolvencijsko pravo“, „Konstitucionalizacija demokratske politike“, „Novo uređenje obiteljskih odnosa“, „Upravno-pravna zaštita okoliša“, „Nova upravno-teritorijalna organizacija Hrvatske“, „Pravna zaštita šuma“, „Zaštita potrošača u Hrvatskoj“, „Pravna zaštita tla“, „Pravo na dom“, „Pravna zaštita voda“, „Zaštita intelektualnog vlasništva“ te „Pravna zaštita prostora“. Ja bih molio ovog mladog gospodina zastupnika u Hrvatskom saboru, vidim da su ga građani Republike Hrvatske izabrali, prema tome imaju povjerenja u njegove intelektualne sposobnosti i ja sam siguran da će on budući da se sve ove knjige nalaze u knjižnici Sabora Republike Hrvatske da će on odmah, vidim da je pobjegao, nakon ovoga zastanka i ovoga zasjedanja otići u knjižnicu Hrvatskog sabora, zamoliti da mu ovih 30 knjiga daju i da će ih proučiti. Vjerujem da će učiti, učiti, učiti i samo učiti jer takvo je vrijeme vidim još uvijek, i da će onda doći sa nekim drugim rezultatima. Mislim da je postavio neka pitanja koja su me rastužila. Rastužila su me stoga što sam vidio da u Hrvatskom saboru čak sjede ljudi koji ne znaju što je akademija. Kada je moj sin, sinčić, moj sinčić je bio mali i pitao me: Tata, što je to akademija. Ja sam rekao: Sinčiću, sinčiće moj, dođi sa mnom. Uzeo sam sinčića za ruku i odveo sam ga u dvije institucije, u modernu galeriju na uglu Hebrangove ulice i odveo sam ga u palaču, u hram kulture hrvatskog naroda i svih građana Republike Hrvatske i pokazao sam mu i rekao: Sinčiću, gledaj, ovdje je ploča krsni list Hrvata. To je Bašćanska ploča. Kraljica Elizabeta kad je došla u akademiju ostala je izbezumljena, rekla je: Pa to je čak stotinu godina prije Magne Carte. Točno, to je stotinu godina prije Magne Carte. Jer mi Hrvati i mi koji živimo u ovim prostorima slijednici smo hrvatskog srednjovjekovnog tropismena naše glagoljice, naše hrvatske ćirilice ili bosančiće i našeg latinskog pisma. I mi smo zahvaljujući i glagoljici i hrvatskoj ćirilici i latinici, zahvaljujući Gutenbergovoj galaksiji proširili naš jezik, naša tri jezika, hrvatska jezika, čakavski, kajkavski i štokavski Gutenbergovom galaksijom. Mi znademo što je pisana riječ. I gospodin bi trebao uzeti ove knjige i trebao bi učiti, učiti i samo učiti. S druge pak strane, blokirani računi i sve ostalo, kolege to sve tu piše. Neka gospoda koja o tome ne znaju baš puno ili znaju jako malo neka uzmu i neka uče. Što se tiče kolegice Ivice Mišića izvana, a nema ni njega, pobjegao čovjek, šta mogu, šteta je da ne slušaju koji puta i relativno dobre riječi od malo starijih članova akademije jer ima u akademiji sada i puno mladih članova. On govori znanstvenici izvana. Koji znanstvenici izvana? Pa moj nećak Igor Rudan, profesor globalnog zdravlja na sveučilištu u Edinburgu član je Royal society of Edinburgh, izabran pred 5, 6 mjeseci kao jedini poslije Ruđer Boškovića Hrvat u tome. I nikada ne piše po novinama da bi želio biti član HAZU jer naš član može biti samo čovjek koji stalno živi i koji je stalno zaposlen ovdje. Svi oni koji izmišljaju različite lijekove, pa ćemo živjeti 154 godine itd., to su sve nekada bili veličanstveni znanstvenici a sada je već njihovo vrijeme prošlo. Ali oni su članovi zemlje u kojoj žive a to je npr. Francuska i članovi su Francuske akademije znanosti koja je stara 350 godina. Mi jadni zapušteni narod, naša Akademija je tek stara 155 godina. Prema tome, kuda nam se naguravaju izvana? Zašto nisu tu ostali i tu radili? Ovdje ima puno ljudi koji ovdje rade i zaslužuju da budu članovi naše Akademije. Ako radiš vani neka te i vani nagrade. A ovaj čovjek za kojega gospodin Mišić kaže veliki itd., pa on je čak i izabran za dopisnog člana naše Akademije prema tome član je Akademije. Znači to nije potrebno kolege da se uopće raspravlja. Evo ja ću sada završiti gospodine potpredsjedniče Sabora. Želio bih samo vam se najljepše zahvaliti i vama gospodine uvaženi kolega akademiče Reiner koji ste fantastično prikazali ono sa čim sam vas ja bio opteretio strašno u vrijeme onog našeg odbora, trajalo je preko 1 sata zato sam ovdje bio jako kratak. Kolega Jovanović, hvala vam najljepša jer ste stvarno ukazSli na mnoge velike stvari koje naša Akademija, HAZU radi i skrenuli ste pažnju na hrvatska prirodna bogatstva. Biti ćemo svakako u prilici da to prezentiramo svima i čak svim članovima Hrvatskoga sabora. Kolegi Vučetiću, morao bih priznati da me je kao antropologa strašno, strašno pogodio, kaže antropološka regresija kada je netko ovdje govorio, pogodio me u srce i naprosto sam se naježio. Naježio sam se zbog toga što je rekao da Akademija, naša Akademija živi u svijetu u univerzalnom, civilizacijskom ljudskom prostoru i hvala vam na tome. Kolega Branimir Bunjac, a šta da vam kažem? Moram vam kazati da je ovo bilo, vrlo, vrlo žalosno, reći ću da ne upotrijebim nešto drugo što ste kazali s obzirom na citiranost i objavljivanje. Vidim da ne znate o čemu govorite. Gospodin Steven Chu koji je inače dobitnik 2007. godine Nobelove nagrade, on je bio ministar energetike u vladi SAD-a. I tom trenutku dok je bio ministar energetike u Vladi SADA objavio je preko 40 znanstvenih radova u različitim časopisima. Meni je žao što naš gospodin profesor Jovanović, naš bivši ministar isto nije objavio 40 znanstvenih radova, 10 bi mu ih ja odmah objavio u časopisu Collegium Antropologicum jer sve ono što je radio i što objavljuje je odlično. Prema tome, kolega Bunjac, pazite što, informacije koje upotrebljavate, iznosite i sa čime pokušavate umanjiti ono što HAZU znači ovome narodu, svim građanima RH a ponosan sam naročito Romima u RH jer mi smo prva Akademija na svijetu gdje i uz predivnu našu himnu Lijepa naša domovina bila i odsvirana himna romskoga naroda. Prema tome, budite ponosni na svoju Akademiju a nemojmo mi tu dolaziti sa nekakvim ovakvim, oprostite što ću reći, neprimjerenim komentarima. Gospođe i gospodo, hvala vam na svemu i ne brinite, Akademija će i sljedećih godina obavljati onu zadaću koju joj je Strossmayer namijenio da bi se osnovala institucija kako bi se jedan zapušteni narod stvarno priveo onome čemu je potrebno jer nema slobode bez prosvjećenog naroda. Zato je kurikulna reforma izuzetno značajna a onda nam ljudi neće izlaziti iz ove zemlje. A što se tiče svih onih pravnih pitanja itd. neka kolega koji je postavio pitanje uzme odmah sada popis gore, neka ponese te knjige i neka ih čita preko blagdana. Želim vam u ime svih članova HAZU sve najbolje. Hvala. [[Pljesak]]
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Rudan, nisam impresioniran sa vašim izlaganjem. Vi tvrdite da imate znanja i tolike akademije na svijetu imaju znanja zašto te akademije nisu spriječile sve užase ovoga svijeta koje smo gledali u zadnje vrijeme, zašto nisu spriječile genocide u mnogim državama, zašto nisu spriječile holokaust, zašto nisu spriječile sve ove ratove koje gledamo zadnjih godina kad imaju znanje? Čemu služi to vaše znanje? Za proizvodnju oružja, smrti, zagađivanje prirode, uništavanje životinjskih vrsta i prirode? Zbog čega vi kad već imate Odbor za okoliš niste nešto poduzeli oko zagađenja u Slavonskom Brodu, zašto niste poduzeli nešto oko bušenja Jadrana? Kad štitite navodno ljudska prava i imate veliko znanje zašto ne poduzmete nešto oko pitanja deložacija, oko blokada računa? Zbog čega danas predsjednik Sabora govori da ćemo mi ovdje raspravljati o tome što se dogodilo u 2. Svjetskom ratu i u Domovinskom ratu? Pa zar ćemo mi pokraj vas živih i zdravih o tome raspravljati? Vi mislite da mi imamo veće znanje o tome nego vi? Što ste čekali 70 godina da niste rekli šta se dogodilo u vrijeme 2. Svjetskog rata? Pročitajte radove koji su i objavljivani u bivšoj Jugoslaviji. To je sve bačeno na smeće jer su tamo pisane neistine i gluposti, antihrvatske, to je radila vaša akademija. Pročitajte, nemojte sad se tu skrivati, jer to radite i danas. Recite nam istinu, ozdravite ovo društvo. Ako već doista imate takvo znanje na kakvo se pozivate. Hvala lijepa.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Odgovorit će uvaženi akademik Pavao Rudan. Izvolite.
Nadam se da me čujete, znanja imamo, na mnoga pitanja smo odgovorili ali na vama je gospodo upravo na vama kolega Bunjac i svima onima koji ne znaju o čemu se radi da postavite pitanja i da ih riješite. Sabor je mjesto gdje se donose rješenja. Mi smo vam na to ukazali. Ako ste sposobni shvatiti ono što smo vam poručili sve je u redu, ako niste vjerujem da vas hrvatski narod više slijedećeg puta neće izabrati na ovu časnu funkciju koju bi morali obavljati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. S time zaključujem raspravu. Zahvaljujem glavnom tajniku Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti akademiku Pavlu Rudanu. A glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeće je Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2015. godini. Podnositelj izvješća je HAZU. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu dajem na glasovanje slijedeći zaključak prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2015. godini. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 103 glasa za, 2 suzdržana i 2 protiv donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
Sada idemo na slijedeću točku, to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.50. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prilozi uz prijedlog zakona nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova gospođa Marija Pečinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Dopustite mi da vam ukratko predstavim Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane. Privremeni sporazum kojim se stvara okvir za sporazum u gospodarskom partnerstvu između država istočne i južne Afrike i Europske zajednica i njezinih država članica je mješoviti međunarodni ugovor koji je usuglašen prije pristupanja RH EU. Privremeni sporazum su 29. kolovoza 2009. godine potpisale četiri države istočne i južne Afrike, Mauricius, Sejšeli, Zimbabve i Madagaskar, te Europska zajednica. Od 14. svibnja 2012. godine privremeni sporazum se privremeno primjenjuje između EU i Mauriciusa, Sejšela, Zimbabvea i Madagaskara a 17. siječnja 2013. godine na njega je dao suglasnost i Europski parlament. Uzimajući u obzir da se ugovorom o pristupanju RH EU RH obvezala pristupiti sporazumima koje su države članice i Unija sklopile s jednom ili više trećih zemalja ili s međunarodnom organizacijom te činjenicu da ugovor o pristupanju RH EU ne sadrži spomenutu odredbu o pristupanju privremenom sporazumu potrebno je provesti postupak potvrđivanja privremenog sporazuma kako bi se ispunili uvjeti za polaganja isprava o pristupu kod depozitara. Privremeni sporazum temelji se na sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane. Potpisom 23. lipnja 2000. godine i predstavlja okvir za sklapanje sporazuma o gospodarskom partnerstvu između navedenih stranaka. Osnovni cilj privremenog sporazuma je s jedne strane zadržavanje bescarinskog i beskvotnog pristupa istočne i južne Afrike tržištu EU do stupanja na snagu sveobuhvatnog sporazuma o gospodarskom partnerstvu. S druge strane, stjecanje pristupa novom tržištu u državama istočne i južne Afrike kroz asimetričnu i postupnu liberalizaciju tržišta, te uspostava učinkovitog i transparentnog regulatornog okvira za trgovinu i ulaganja u skladu sa ciljevima održivog razvoja. Privremeni sporazum sadrži sve mjere potrebne za uspostavu područja slobodne trgovine sukladno Općem sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. godine i u tom kontekstu sadrži odredbe o trgovinskom režimu za robe, ribarstvu, gospodarskoj i razvojnoj suradnji, rješavanju sporova, te administrativne i institucionalne odredbe. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati i dodatna financijska sredstva iz Državnog proračuna Republike Hrvatske. Uzimajući u obzir prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora i činjenicu da se u ovoj fazi postupka ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora predlaže se da ovaj konačni prijedlog zakona se raspravi po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, pozdravljam i gospođu državnu tajnicu Mariju Pejčinović Burić i želim kazati da će klub SDP-a podržati ratifikaciju Privremenog sporazuma o gospodarskom partnerstvu između istočne i južne Afrike i Europske zajednice i njezinih država članica. Ciljevi sporazuma uklapaju se u razvojnu politiku Republike Hrvatske i naše obveze u provedbi milenijskih ciljeva razvoja na način kako je to predviđeno Deklaracijom Ujedinjenih naroda iz 2000. godine. Razvojna suradnja je važna komponenta vanjske politike i trebala bi doprinijeti ostvarivanju solidarnosti i pravednosti u međunarodnim odnosima, te posljedično promicanju u svim društvima zajedničkih vrijednosti kodificiranih u Povelji UN-a i temeljnim dokumentima na području ljudskih prava. Osnovni cilj razvojne politike je osposobiti građane svih država da sami upravljaju svojom sadašnjošću i budućnošću na vlastitu dobrobit, te omogućiti svakom pojedincu osobni napredak i razvoj. U središtu razvojne politike nalazi se čovjek, njegovo dostojanstvo, njegova prava i njegove potrebe. Danas su razlike između razvijenih i nerazvijenih država kao i nejednakost unutar samih država posebice između bogate manjine i siromašne većine velike i izazivaju razne društvene devijacije od terorizma do neprihvaćanja održivog razvoja, od protivljenja klimatskim promjenama do organiziranog kriminala. od korupcije do produbljivanja digitalnog jaza. Razvojna suradnja je instrument za korekciju ovih devijacija u jačanju digniteta čovjeka, u cilju jačanja digniteta čovjeka i stabilnosti međunarodnih odnosa. Za razliku od humanitarne pomoći čiji je primaran cilj spašavanje života u kriznim situacijama i olakšavanja patnji ljudi razvojna suradnja usmjerava se na rješavanje uzroka problema, te nakon prepoznavanja izvora problema daje prijedloge za poticanje sveukupnog političkog, ekonomskog i društvenog razvoja s krajnjim ciljem dosizanja njegove održivosti i osposobljavanja društva i pojedinaca da upravljaju svojom sudbinom. S obzirom da se ovi ciljevi žele ostvariti na području istočne i južne Afrike predmetnim privremenim sporazumom treba ga svakako podržati. Osim toga, to nam je i obveza iz Ugovora o pristupanju EU gdje se jasno kaže da smo obvezni pristupiti sporazumima koje su države članice i EU sklopile s drugim državama i međunarodnim organizacijama. No ovu prigodu valjda iskoristiti i na osvrt, na gospodarsku suradnju i diplomatsku prisutnost Republike Hrvatske u Africi. Afrika je kontinent velikih gospodarskih potencijala i hrvatski biznis sve više u njoj prepoznaje šansu bilo da se radi o obnavljanju starih veza iz doba nesvrstanosti, bilo da naše nove tvrtke nastoje ostvariti proboj na afričko tržište, a u tome im svakako treba pomoć hrvatske gospodarske diplomacije. Da bi diplomacija mogla uspješno realizirati ovu zadaću potrebno je da bude prisutna u Africi, a u istočnoj i južnoj Africi prostoru koji je veći od cijele Europe imamo samo jedno veleposlanstvo ono u Pretoriji, Južnoafričkoj Republici i ono je jedino u nearapskom dijelu Afrike. Nedovoljno za kvalitetnu potporu hrvatskom gospodarstvu. Hrvatske tvrtke ne samo da pokušavaju razviti trgovinske odnose sa Afrikom, one u nju i investiraju. Tako na primjer Podravka ima tvornicu u Tanzaniji. Najbliže hrvatsko veleposlanstvo je stotinama milja daleko i ne može biti od veće koristi. Također je u državnom proračunu potrebno odvojiti dio novca za gospodarsku diplomaciju jer je ona instrument pomoći hrvatskom izvozu i time investicija u gospodarski oporavak naše zemlje. No što se desilo u trenutnom državnom proračunu? Jedino ministarstvo koliko sam ja imao priliku vidjeti kome je smanjen proračun je Ministarstvo vanjskih poslova i to upravo na stavci gospodarske diplomacije. Upravo na onoj aktivnosti ministarstva koja je najvidljivija prema građanima, prema tvrtkama, prema poduzetnicima. Upravo tamo di je ministarstvo ostvarivalo najviše i najbolje rezultate tamo mu je smanjen proračun. Tako da ja ne znam kako se takva politika prema Ministarstvu vanjskih poslova uklapa u ukupnu politiku Vlade i deklarirani prioritet ove države i Vlade, a to je oporavak gospodarstva. Jer izvoz se odvija izvan Republike Hrvatske, a to je područje nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova. Investicija u gospodarsku diplomaciju je u stvari investicija u hrvatski izvoz jer Ministarstvo vanjskih poslova jedino na terenu od svih državnih tijela ima infrastrukturu u inozemstvu i može pomoći našim izvoznicima na proboju na međunarodnim tržištima. A zašto je izvoz tako važan? Pa on je jedan od najvažnijih, ako ne i najvažniji motor oporavka ove zemlje. Hrvatska je relativno malo tržište, kupovna moć našeg stanovništva je relativno skromna, nažalost, naši kapaciteti, proizvodi su puno veći od onoga što može apsorbirati naše tržište. Jedina šansa da prodamo pa zaradimo je na međunarodnim tržištima, jedina šansa da povećamo proizvodnju ako uspijemo plasirati na međunarodnim tržištima našu robu, je upravo ako prodamo vani i naplatimo, tada će doći nove narudžbe povećat će se proizvodnja. Povećanja proizvodnja znači povećano zapošljavanje ljudi, a upravo to su ciljevi i ove Vlade i prethodnih vlada i to su ciljevi gospodarskog oporavka RH. I zato ja nikako ne mogu shvatiti kako je Vlada mogla odrezati u proračunu Ministarstvu vanjskih poslova, kako je mogla odrezati gospodarskoj diplomaciji. I žao mi je što se ministar vanjskih poslova nije žešće borio upravo za ovu stavku u proračunu iako znam koliko je teško izbalansirati proračun, znam koliko je teško nekome dati, a drugome uzeti jer puno je gladnih usta u smislu financija u RH. Ali ovo je investicija u naš oporavak, investicija u gospodarsku diplomaciju je investicija u oporavak gospodarstva RH. Zaključno, želim reći da razvojna politika RH počinje imati pojačanog smisla kada se uveže i u gospodarske interese RH. Tako se treba definirati ukupna vanjska politika, a ona mora polaziti od državnih i nacionalnih interesa od kojih je svakako jedan važan oporavak hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Sljedeće će u ime Kluba HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Miro Kovač. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Srdačno pozdravljam i gospođu državnu tajnicu Pejčinović-Burić. Mi smo jutros na Odboru za vanjsku politiku glasovali za prihvaćanje ovog privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država Istočne i Južne Afrike s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane i mi u HDZ-u isto tako zalažemo se za prihvaćanje ovoga prijedloga zakona po hitnom postupku. Gospođa državna tajnica je već rekla da je teme za ovaj sporazum iz Kotonua u Beninu postignut prije 16 godina između EU i zemalja afričkih, karipskih i pacifičkih. Ove zemlje koje su obuhvaćene ovim privremenim sporazum male relativno male zemlje za afričke pojmove, nema tu puno stanovnika tu je Mauricius milijun i 200 tisuća stanovnika, tu su Sejšeli 81 tisuća stanovnika, Zimbabve 13 milijuna stanovnika, Madagaskar 17 milijuna stanovnika. U Africi na kontinentu imamo milijardu i 200 milijuna stanovnika trenutno, projekcija je za 30-ak godina da će ih biti 2,5 milijarde stanovnika na Afričkom kontinentu. Trenutno u svijetu imamo 60 milijuna izbjeglica, polovicu čine djeca, najviše ih je iz Sirije i Afganistana, nakon toga imamo afričke zemlje Somaliju, Južni Sudan, Demokratsku Republiku Kongo. Zašto ovo pričam? Jer moramo iskoristiti ovu prigodu da shvatimo da je Afrika kontinent gdje stanovništvo raste i dobro da EU razvija gospodarsku suradnju sa zemljama Afričkog kontinenta. Trebamo biti puno aktivniji, vidimo što rade Kinezi koliko su aktivni, koliko koriste svoju suradnju sa zemljama u Africi i za svoje gospodarske probitke, mislim na Kinu. Znači moramo toga biti svjesni i u Hrvatskoj iako nismo velika, mnogoljudna zemlja moramo i u Hrvatskoj u javnom prostoru pa tako i u Hrvatskom saboru razgovarati o Africi i o migracijama. To je vrlo važno i za nas ovdje u Hrvatskoj. Znači to je prvi apel, osvijestimo se i razgovaramo javno i razmišljajmo o Africi. Inače kada smo kod Afrike ovaj institut za međunarodne odnose zove se IRMO on se zvao kada je osnovan 1963. godine, znači 18 godina nakon Drugog svjetskog rata je osnovan institut koji se zvao tada Institut za proučavanje Afrike. Onda je promijenio ime naziv u Institut za proučavanje zemalja u razvoju itd., sada to nije bitno. Danas se zove IRMO. Znači to je prvi apel. Drugi apel, kada smo kod ovog sporazuma i za naše državne institucije i institucije koje se bave ekonomskim razvojem, mi moramo više i bolje proučavati kakve efekte ovakvi sporazumi imaju na hrvatsko gospodarstvo. Ja sam bio zapanjen kada sam konstatirao i moj jedan kolega iz partnerske stranke upozorio na to da kada je riječ o CETA-i o sporazumu između EU i Kanade, ja nisam vidio studiju o učincima toga sporazuma na hrvatsko gospodarstvo. Znači mi ćemo se složiti da nekih velikih učinaka neće biti od primjene ovog sporazuma na hrvatsko gospodarstvo, ali nedopustivo da mi u Hrvatskoj ne vršimo analize učinaka ovakvih sporazuma na hrvatsko gospodarstvo. To ne radimo u dovoljnoj mjeri i tu moramo biti puno, moramo jačati te svoje sposobnosti ili ih stvarati ako ih u nekim segmentima još nemamo u dovoljnoj mjeri. Znači, to je drugi apel da budemo na tom planu efikasniji, da bolje proučavamo efekte ovakvih sporazuma na hrvatsko gospodarstvo. Treći apel se odnosi na formuliranje i hrvatskih politika u onim organizacijama u kojima smo mi kao zemlja član, i u Europskoj uniji i drugdje i moramo biti puno bolje pripremljeni za formuliranje specifičnih hrvatskih nacionalnih interesa, bolje uvezati sve one čimbenike koji ovise o implementaciji tih politika. To je vrlo važno, vidimo sad aktualno na primjeru i pregovora susjedne Srbije o članstvu u Europskoj uniji gdje je hrvatska Vlada povukla jedan potez, upozorila na to da susjedna država neke svoje obveze ne izvršava, i to je pohvalno da postoji vjerodostojan stav, da postoji hrabrost, samo jasno da očekujemo da hrvatska Vlada izdrži i da nema popuštanja dok se onaj specifični zahtjev i ne ostvari. Znači, ponavljam, Klub HDZ-a će biti za prihvaćanje ovoga prijedloga zakona po hitnom postupku, uz ova tri apela da si osvijestimo izazove koje imamo na području kontinenta u Africi, posebno na području migracija, da drugi apel da bolje proučavamo, bolje analiziramo u Hrvatskoj koji su efekti sporazuma koje mi potpisujemo na hrvatsko gospodarstvo, na hrvatsku zbilju. I treće, posebno se to odnosi na one organizacije u kojima Hrvatska ima svoje mjesto kao član, konkretno u Europskoj uniji. Moramo bolje proučavati koji su efekti primjene određenih sporazuma, ugovora na samu Hrvatsku i na hrvatsko gospodarstvo. Zahvaljujem gospodine predsjedatelju i pozdravljam još jednom državnu tajnicu Pečinović Burić.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Štovani gospodine Kovač, spomenuli ste u svojoj raspravi u ime kluba da Hrvatska ne radi analize ili studije utjecaja trgovinskih ugovora na hrvatsko gospodarstvo. I moram reći u pravu ste. U pravo ste samo bih htio dodati i razlog zbog čega to ne radi. Naime, mi smo napravili samo jednu studiju i to studiju utjecaja TTIP-a, dakle ugovora trgovinskog sa Sjedinjenim Američkim Državama na Hrvatsku. Trenutno je Europska unija sklopila 46 ugovora sa raznim državama s kojima Hrvatska također ima trgovinske odnose, nismo napravili studiju i nismo znali kad smo pristali na te ugovore, kakav je točno učinak na hrvatsko gospodarstvo. Ali nismo ih napravili zato što Ministarstvo vanjskih poslova nema novaca da naruči takve studije, a samo nema kapacitete i vjerojatno nikad neće ni imati niti itko očekuje od ministarstva da ima takve kapacitete za takvu vrstu analitike i studija. I zato sam ja vidjevši da i u ovom novom proračunu je smanjen novac za Ministarstvo vanjskih poslova posebice za gospodarsku diplomaciju, čiji je posao naručivanje takvih studija, podnio amandman na proračun, tražeći da se poveća tim amandmanom iznos novca namijenjen gospodarskoj diplomaciji. Stoga molim sve saborske zastupnike kad taj amandman dođe na dnevni red, da razmisle o ovome što danas pričamo i da shvate da će puno aktivnija i kvalitetnija biti usluga našim izvoznicima, našim poduzetnicima na međunarodnom tržištu ako damo za ovakve svrhe više novca Ministarstvu vanjskih poslova i gospodarskoj diplomaciji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Mire Kovača. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju na riječi. Što je rekao gospodin uvaženi kolega Klisović stoji, ali nije samo pitanje troškova. Aktualno je pitanje organizacije, znači vrlo često se može dobiti informaciju ako odgovarajuće institucije koje u Hrvatskoj postoje, ako ih konzultirate. Znači, postoje organizacije, postoje institucije u Republici Hrvatskoj koje na upit, npr. Ministarstva vanjskih poslova nekog drugog državnog tijela u Hrvatskoj može pružiti informaciju. Dakle, ima tu raznih institucija. Tu postoji i Hrvatska gospodarska komora, tu postoje udruge poslodavaca, razne specijalizirane udruge koje onda na upit tijela državne uprave npr. Ministarstva vanjskih poslova, nekog drugo tijela, mogu dati informaciju, mogu pomoći sa informacijom koja će onda nama omogućiti u Hrvatskoj da bolje procijenimo što je u hrvatskom interesu, a što nije, ali načelno se slažem sa gospodinom Klisovićem kada je riječ o tome da moramo ubuduće bolje konzultirati one organizacije u Hrvatskoj koje raspolažu i resursima koji nam mogu dati više informacija o onome što je bitno za ovakav tip sporazuma, za ovakav tip ugovora. Zahvaljujem gospodine predsjedatelju.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.50. Predlagatelj je Vlada RH. Dajem na glasovanje prijedlog Zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim glasujte. Utvrđujem da većinom glasova 107 glasova za, jednim suzdržanim i bez glasova protiv donesen Zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane.
Sada ćemo prijeći na: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti između Vlade Republike Hrvatske i Zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju, kao i Vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 60. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172., 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu obrane gospodin Tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Sklapanje Memoranduma o suglasnosti predstavlja za RH koristan korak u olakšavanju operativnih poslova u vezi sa organizacijom i provedbom NATO vođenih vježbi i operacija. U skladu sa konceptom NATO višenacionalne logistike i pružanja potpore države domaćina Memorandum o suglasnosti predstavlja okvirni HNS sporazum odnosno host nation support sporazum. Ovim zakonom potvrđuje se memorandum o suglasnosti kako bi njegove odredbe u skladu s Ustavom postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Memorandum o suglasnosti predstavlja okvirni sporazum kojim se objedinjuje potpora države domaćina, ubrzava planski proces i organiziranje potpore države domaćina, te omogućuje njezina daljnja razrada. Memorandumom o suglasnosti uređuju se odgovornosti države domaćina, NATO zapovjednika, odnosno države šiljateljice, financijska pitanja, pravna pitanja, zaštita snaga te sigurnosti i otkrivanje podataka. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna budući da će se odvijati kroz redovne aktivnosti Ministarstva obrane. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojima država i formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta ugovora, Vlada RH predlaže da se ovaj prijedlog zakona raspravi po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Uvaženi kolega, Memorandum o suglasnosti sa NATO-m, znači korištenje naše zemlje i u logističke svrhe u slučaju operacija, određenih na ovom području i u slučaju zemlji na našem području. Činjenica da smo mi unatoč savezu, ali je isto tako činjenica da kada je trebalo Hrvatskoj najviše pomoći ni NATO ni Europska unija nisu baš tada zajednica na vrijeme stali u zaštitu Hrvatske. O ovome treba puno više govoriti i razgovarati jer ipak hrvatski teritorij za sve operacije NATO snaga i suglasnost ne znam, vi dajte mi objašnjenje šta to sve predstavlja za RH? Vi ste ovdje to općenito kazali, korištenje hrvatskog teritorija i za logistiku tj. kada im padne na pamet, kada oni odluče ili Hrvatska tu ima određene mogućnosti da ako ovaj sporazum podržimo određene mogućnosti gdje ne odgovara RH da se koristi u razno raznim operacijama koje NATO provodi da može stopirati. Pa možete li pojasniti u kojim to mogućnostima i kojim okolnostima se to može dogoditi. Hvala lijepa.
Evo, odgovoriti će na repliku uvaženi državni tajnik. Izvolite.
Dakle ovdje je riječ o Okvirnom sporazumu kakve sa saveznim zapovjedništvom imaju potpisane sve zemlje članice NATO saveza i on se odnosi prije svega je li tako, na organizaciju vojnih vježbi i drugih aktivnosti u zemljama članicama NATO saveza. Hrvatska je članica NATO saveza i članstvom je preuzela i obaveze i odgovornosti u sklopu saveza i koje nam jamče, je li tako, sigurnost i intervenciju u slučaju napada na RH. To je definirano i sporazumom koji je potpisala RH ulazeći u NATO savez. Vi napominjete tu '90.-tu, '91.-u kada kažete da NATO savez ili ne znam na koga ste mislili nije pomogao RH. Ja ću vas samo podsjetiti da se kriza na Balkanu nikada ne bi riješila da se izravno nije upleo NATO savez i Amerika kao ključna snaga, vojna snaga na svijetu. Ja mislim da oko toga smo odavno zaključili rasprave u Hrvatskom saboru oko članstva u NATO savezu, da je tu svo vrijeme bila potpora svih ključnih političkih aktera oko toga treba li Hrvatska biti članica NATO saveza ili ne treba biti. Naravno kao što sam rekao svako članstvo podrazumijeva i pravo ali i obaveze prihvačajući prava mi smo prihvatili i obaveze koje proizlaze iz tih prava i u tom smislu treba gledati i na prijedlog ovog sporazuma, odnosno Zakona o potvrđivanju memoranduma dakle kao jednu od obaveza koju imaju sve zemlje članice NATO saveza uključujući naravno i RH.
Hvala vam lijepa. Time bih dakle zaključio ovaj dio. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, pozdravljam državnog tajnika također. Klub SDP-a će podržati ratifikaciju ovog memoranduma. Hrvatska je članica NATO-a. Hrvatska kao članica NATO-a, kao i sve druge članice NATO-a ima obvezu pružiti tzv. host national support postrojbama NATO-a u obavljanju njihovih aktivnosti, bilo vježbi, bilo vojnih operacija. Ovakav ugovor imaju sve države članice NATO-a. I molio bih da nam predlagatelj to stvarno tako i potvrdi. Dakle ovo je jedan tipizirani i uobičajeni ugovor na koji vi de facto pristajete onim trenutkom kad ste odlučili ući u članstvo NATO-a. Dakle mi ništa novog ovdje ne nudimo, nego jednostavno samo dovodimo u red kompletnu regulativu koju jedna država članica NATO-a treba dovesti a koja proizlazi iz njezinog članstva u toj organizaciju. A raspravu o tome treba li ući u NATO ili ne treba smo imali davno i Hrvatska je odlučila ući u NATO. Temeljni razlog zašto ući u NATO je kako bi osigurali sigurnost naših građana, sigurnost našeg društva, sigurnost naše države. Sigurnost je pretpostavka bilo kakvog oblika razvoja jednog društva. Bez sigurnosti nema društva. Pogledajmo danas u Siriju i pitamo li ima li perspektive u ovakvim situacijama, u ovakvim okolnostima u kojima se Sirija nalazi bilo kakav razvoj Sirije? Mogli ste Vukovarce pitati u Domovinskom ratu 91. godine što misle o sigurnosti i da li bi se mogao grad razvijati bez sigurnosti? Dakle sigurnost je pretpostavka svega. Svaka odgovorna država ulaže u svoju sigurnost, svaka odgovorna država zna da sigurnost nije bogom dana. O sigurnosti treba brinuti i to brinuti svakodnevno. U sigurnost treba ulagati i ulagati svakodnevno. I zato sam i ja podržao javno obećanje proračuna za Hrvatsku vojsku jer to je jedna polica osiguranja za našu sigurnost. Da ona se aktivira u doba krize, u doba kada sigurnosne ugroze postaju toliko snažne da počinju ugrožavati naš život na ovom prostoru. No osim ulaganja u nacionalnu sigurnost u današnje doba u globaliziranom svijetu, u svijetu novih izazova rijetko je koja država koja može a ja mislim da nije niti jedna osigurati vlastitu sigurnost i sigurnost svojih građana sama u izolaciji. Nitko nema te sposobnosti, nitko nema te kapacitete. I što vam je slijedeći korak? Slijedeći korak je udružiti snage sa onim državama, onim društvima s kojima dijelite zajedničke vrijednosti. U našem slučaju to su prvenstveno vrijednosti slobode, vrijednosti demokracije, poštivanja čovjeka, poštivanja digniteta ljudskog bića. I zato smo ušli u zajednicu vrijednosti koju nazivamo NATO. Upravo da bi obranili svoju sigurnost i da bi se borili i obranili ove vrijednosti koje sam spomenuo. Svima nam je poprilično jasan odgovor na pitanje da li bi ikada došlo do agresije na RH, da li bi bili porušeni hrvatski gradovi, hrvatski mostovi, infrastruktura, da li bi hrvatsko kulturno blago bilo opljačkano iz Hrvatske, da li bi hrvatski građani propatili najveće ratne strahote? Njihova prava čovjeka bila kršena na najbezočniji način, bili su ubijani, mučeni, silovani od strane agresora i paravojnih formacija. Da li bi se sve to desilo da je Hrvatska u tom trenutku bila članica NATO-a? Moje mišljenje je da ne, a vjerujem i vaše. Da li nam je NATO pomogao u doba kad nam je bilo najteže? Nismo bili članica i nije imao obavezu. Tada se EU bavila našim prostorom i pokušavala pomoći, nakon toga UN. No kada je kap do kraja prelila čašu onda su se upravo uključile države članice NATO-a. I jako se dobro sjećate da je onaj trenutak kad se preokrenula situacija na vojnom polju u BIH bio kad se uključila članica NATO-a. A znamo kako su članice NATO-a gledale i na oslobađajuće operacije „Oluja“, „Bljesak“ koje je Hrvatska vojska uspješno i učinkovito provela. Prema tome, jedina garancija stabilnosti na ovom području, iskustvo nam pokazuje je bio angažman NATO-a bilo vojni bilo politički. I ja se nadam da će tako i ostati, da će NATO i dalje biti zajednica vrijednosti u kojoj zajednički vjerujemo i da ćemo se zajedno boriti na tim vrijednostima za njih i pokušavati gdje god je potrebno zaustaviti sigurnosne prijetnje našoj sigurnosti. Kad kažem gdje god je potrebno onda mislim da ne smijemo čekati da sigurnosne ugroze, da opasnost za naše živote, materijalna dobra, za naše društvo i državu dođu u naše dvorište. Ne daj Bože uđu u našu kuću. Danas u globaliziranom svijetu moramo se boriti protiv sigurnosnih ugroza na samom izvoru, tamo gdje one nastaju. Tamo se treba uhvatiti u koštac s njima i tamo treba razriješiti probleme bilo političkim i to preferabilno političkim metodama i načinima, diplomatskim također, a ukoliko to nije moguće onda je potrebno se i vojno angažirati. Sve izvore sukoba koji generiraju ugrozu u svijetu za našu sigurnost mi ne smijemo odbaciti, ne smijemo zanemariti jer prije ili poslije će zakucati na naša vrata. Da se to ne bi desilo aktivno surađujemo sa grupom vrlo kvalitetnih utjecajnih, sposobnih, sa velikim kapacitetima država, najučinkovitijih država svijeta koje su okupljeni u NATO-ou. Upravo na promociji ovih vrijednosti i na zaštiti naše sigurnosti i sigurnosti cijelog euroatlantskog prostora. No Hrvatska također mora znati da to nije jednosmjerna ulica, da ona može očekivati da NATO stane u obranu njezinog državnog teritorija, njezinih građana ali jednako tako Hrvatska imam obavezu dati svoj doprinos aktivnostima saveza na osiguranju sigurnosti cijelog euroatlantskog prostora. E pa ovaj memorandum je jedan od naših doprinosa da damo takav doprinos jer mi ne znamo šta nam budućnost nosi i mi ne znamo kakav će doprinos Hrvatska trebati dati na obrani svoje sigurnosti i obrani sigurnosti euroatlantskog prostora. I zato moramo biti spremni i pripremiti teren i u ovom pravnom smislu. Govorit i definirati uvjete pod kojima NATO postrojbe dolaze u Hrvatsku, postrojbe država članica NATO-a dolaze u Hrvatsku, vježbaju na našem državnom teritoriju ali jednako tako i provede s njega vojne aktivnosti koje su u interesu RH i njezine sigurnosti i samostalnosti. Nedavno je izašao, izašla informacija da li je točna ili ne ja ne znam, ali da u jednom NATO dokumentu od prije nekoliko tjedana stoji da je NATO spreman ukoliko se ukaže potreba za tako nečim i intervenirati na prostoru jugoistočne Europe. E to je prostor gdje živimo i mi. Kao ugroza se spominju ako je to točno prema neprovjerenim, dakle informacijama koje su bile u medijima, spominju se dolazak stranih boraca iz Sirije koji mogu radikalizirati pojedine države u jugoistočnoj Europi do te mjere da one postanu vjerojatno nefunkcionalne, ali se spominju i međuetnički sukobi koji mogu generirati neprijateljstva i oružane sukobe. Mi se sjećamo takvih i ne želimo prolaziti kroz to ponovo. Ono što želimo dati svoj doprinos miru i stabilnosti u jugoistočnoj Europi. Tako jačamo sebe, tako smo odgovorni prema svojim građanima. Za to koristimo vlastite sposobnosti, prvenstveno Oružane snage, ali ne samo njih. I snage policije i diplomaciju i ukupnu politiku. Ali za to koristimo i savezničke snage jer ne možemo sami. Reći da smo sami sebi dovoljni i da možemo sve sami je pogrešno i potpuni otklon od realnosti. Kao zrela država to ne smijemo napraviti i ja se nadam da oko toga postoji konsenzus glavnih parlamentarnih političkih stranaka koji su dobili najveći broj glasova naših državljana i da naši građani u stvari podržavaju ovakvu politiku. Zbog toga će i klub SDP-a podržati ovaj zakon i ratifikaciju memoranduma. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Klisović, slažem se sa vama da je najbitnija sigurnost građana i teritorij Republike Hrvatske. Ugrozbe svakodnevno prijete, u takvome svijetu živimo. Po svim pitanjima sigurnosti naših građana i teritorija. Međutim, mi govorimo ovdje o memorandumu koji ćemo potpisati i o sigurnosti, ali je činjenica da Hrvatska od 2002. nema novu Strategiju o nacionalnoj sigurnosti. Znači, imamo strategiju dok još nismo bili u NATO savezu i još nismo bili ni članica EU. Toliko je zanemaren hrvatski vojnik, a to smo svjedoci jer smo članovi obrane, Odbora za obranu pa smo vidjeli u kakvom stanju se nalaze vojarne, oprema i u kakvom j e stanju hrvatski vojnik. Hrvatska vojska, znači jedna stara poslovica kaže „uzdaj se use i u svoje kljuse“, nitko nije za suradnju. Međutim, kad pogledamo samo raspored hrvatskih snaga sad na teritoriju Republike Hrvatske vidimo da se ciljano uništava hrvatski obrambeni sustav, nemamo pričuvu. Nemamo nikakvi vojni rok osim dobrovoljnoga. Znači nemamo organizacijsku pričuvu da možemo intervenirati, a o profesionalnom vojniku da govorimo. Šta kazati o profesionalnom vojniku? O načinu života unutar vojarni, o mogućnosti obuke evo ove godine po prvi put ministarstvo dat će više sredstava i to je nešto pozitivno i zato vam još jednom ponavljam. Ne smijemo se samo uzdati u nekakve pomoći. Mi devedesete smo se uzdali, da krajem devedesetih, krajem Domovinskog rata jer se ustupilo jer se vidjelo da hrvatski vojnik ne može i … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskog naroda nije salomljiva. A u samom početku je to sasvim drugačije bilo. Obrambeni hrvatski sustav je na dnu dna [[Upadica Reiner: Hvala.]] i nadam se da mi moramo se izdignuti iz tog pepela. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Joško Klisović.
Hvala lijepo. Slažem se sa vama kolega Bulj da Oružane snage i cijeli obrambeni sustav nisu ona onoj razini kao što bi mi vjerojatno vi i ja željeli i zato trebamo u to investirati i zato smo se založiti za povećanje proračuna Oružanim snagama upravo da potaknemo taj proces. Jer nacionalne snage i kako narod kaže „use i u svoje kljuse“ je najsigurnije i sa time se slažem. NATO nam s druge strane nudi jedan okvir razvoja naših Oružanih snaga na najsuvremeniji način. NATO standardi su najviši standardi svjetski u ovom svijetu u kojem živimo na području obrane. Ako hoćemo kvalitetnu učinkovitu armiju, odnosno Oružane snage onda je najbolje slijediti upravo ova znanja koja imamo i koja možemo dobiti kroz NATO okvir. Naše Oružane snage imaju izuzetno učinkovitu suradnju vojno-tehničku sa mnogim članicama NATO-a i odavde srpe znanja i iskustva, da ne kažem da dobijaju i opremu. Dobijaju opremu i to kao donaciju, ali nemaju za platiti porez na tu donaciju, pa ju nekad i ne mogu donijeti što je stvarno sramota sa naše strane kad odobravamo proračun. Kada govorimo o ovom sporazumu i općenito o aktivnostima NATO-a ne govorimo samo o oružju, o pomicanju vojske, o rasporedu vojske u nekoj zemlji ili operacije tog tipa. Vi ste svjesni svi u ovoj sabornici kolega Bulj sigurno da su naše državne institucije pa prije neki tjedan bile predmet tzv. cyber napada, kibernetičkog napada. Dakle, postoji razina sigurnosti, prijetnje su puno šire od onog što se predmijeva kad se kaže NATO i misli se uvijek na oružje i pucanje. Znate, branit se od takvih sofisticiranih napada nije lako. Znanja koja imaju NATO države, operativne postupke koje imaju, kako zaštititi institucije države, energetske sustave, prometne sustave, elektronske od napada, cyber napada onih koji nemaju dobro mišljenje, ne žele dobro Hrvatskoj je vrlo korisno za nas. Možda mi nemamo tu razinu znanja, a ovako možemo dobiti. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformacije kao i vrhovnoga zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi sa pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti. U skladu sa konceptom NATO-a jasno je da više nacionalne logistike i pružanje potpore država domaćina … [[Govornik se ne razumije.]] Memorandum o suglasnosti predstavlja okvirni … [[Govornik se ne razumije.]] Kada nije propisan okvirni … [[Govornik se ne razumije.]] sporazum potrebno je sklapanje posebnih sporazuma za svaku pojedinu vježbu ili operaciju radi razjašnjavanja pravnih i tehničkih pitanja što otežava i usporava njihovu provedbu. I to su osnovne stvari koje se žele ovim sporazumom i memorandumom riješiti. Sklapanje ovoga memoranduma o suglasnosti predstavlja za RH koristan korak u olakšavanju operativnih poslova u vezi s organizacijom i provedbom NATO vođenih vježbi i operacija. Svjesni smo trenutka i svega što se događa u našem okruženju, svjesni smo novih ugroza kao i svega onoga što NATO znači u svjetskom poretku kao i mi zbog čega smo ušli u sustav NATO saveza. Ovaj memorandum je započet i suglasnost Vlade RH donijela je Vlada odluku još 29. svibnja 2014. godine o početku pregovora oko ovoga nacrata memoranduma o suglasnosti tipski ugovori koji su na snazi u svim zemljama, također će biti u RH, stoga ne treba nikakve dvojbe oko toga što on znači i što će on u budućnosti biti. Znači operativnost i brzina u donošenju odluka kao i vođenju vježbi i operacija, te logističkoj potpori zemlje šiljateljice. Mislim da ne treba previše širiti oko toga, imamo i podatak koji je o tome da je memorandum o suglasnosti u ime Vlade RH potpisao je 8. travnja 2016. godine u Zagrebu pomoćnik ministra Nikola Brzica, a za Vrhovno zapovjedništvo savezničkih snaga u Europi i zapovjedništvo Vrhovnog saveznog zapovjednika za transformacije potpisao je general Werner Freers, načelnik Stožera kopnene vojske Savezne Republike Njemačke u Monsu i to se dogodilo 24. svibnja 2016. godine i na osnovu toga je i ovaj sporazum danas i ovaj memorandum pred nama. Stoga još jedanput mogu naglasiti da klub HDZ-a nema dvojbi oko ovoga sporazuma i ovoga memoranduma te će aktivno podržati donošenje ovakvoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sljedeći klub zastupnika je ja ne znam zapravo Živi zid i SNAGA u ime kojega će govoriti uvaženi zastupi Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo. Vi svi znate da je naša stranka miroljubiva po svojoj prirodi odnosno da se protivimo i nasilju i ratu. Danas mi svjedočimo tome da se stavlja na stol jedan ugovor kojim se olakšalo razmještanje američkih vojnika ali i drugih NATO vojnika u našoj zemlji. Mi smatramo da naša zemlja nema nikakve koristi od NATO pakta, već samo financijske obveze, a ovaj ugovor daje određene financijske odredbe koje su za našu zemlju u najmanju ruku neobične. Pogledajte ovo kaže, oprema, materijalna sredstva, proizvodi, materijali i usluge privremeno uvezeni izvezeni kaže u svezi s NATO vojnom aktivnošću oslobođeni su svih carina, pristojbi, poreza. Znači de facto za razliku od naših građana koji moraju plaćati poreze i carine i sva moguća davanja oni znači NATO trupe neće morati plaćati nikakve poreze što znači da država kao takva od njihove prisutnosti ovdje neće imati nikakve koristi. Osim što nema koristi, osim što moramo financijski servisirati NATO i što dajemo stotine milijuna kuna za NATO-ve vojne misije, mi se tako razmještanjem američkih vojnika mi ćemo iz statusa da tako kažem neutralne zemlje i stavljamo se u izravni sukob u geopolitičkom smislu sa zemljama koje su potencijalni neprijatelji Amerike. Naša politika uvijek je bila jasna, ne ratu, ne NATO-u za neutralnost i mir naše države. Ovaj sporazum korak je koji nas odmiče u suprotnom smjeru. Htio bi napomenuti da jedan od razloga po meni ključan razlog zašto se protivimo prisutnosti američke vojske u Hrvatskoj je taj što američka vojska koristi osiromašeni uran u svojoj municiji odnosno u svojim mecima i artiljeriji u granatama. Imate primjer tenkova Abrams čiji oklop je velikim dijelom odnosno u ključnoj komponenti sagrađen od osiromašenog urana kao i njegova bojovna municija što u konačnici rezultirati time da ti penetratori koji probijaju oklop rade užasne posljedice za svakoga tko je izložen tom štetnom djelovanju. Budući da je osiromašeni uran po svojoj prirodi prilikom eksplozije odnosno penetriranja u objekt dolazi do njegovog, da tako kažem, spaljivanja i usred toga on pršti na sve strane u sitnim česticama, on trajno zagađuje prostor. Doug Ruki Amerikanac koji je radio na saniranju štete od strane tih penetratora odnosno objekata pogođenih projektilima sa osiromašenim uranom, on je rekao da 80% dijelova njegove jedinice već umrlo. Doug Ruki možete to zguglat. Također postoji film Smrtonosna prašina koji možete pogledati koji je na našem jeziku da biste se upoznali sa posljedicama djelovanja osiromašenog urana. I sada što se događa? Iako sva istraživanja govore da govore da je osiromašeni uran opasan za zdravlje ljudi i mi vidimo posljedice na djecu koja se rađaju s deformitetima u Iraku, na Kosovu i u Bosni odnosno sa određenim poteškoćama u razvoju, američka vlada do današnjeg dana tvrdi da je osiromašeni uran siguran, da je on zapravo neštetan iako i UN, znači UN tvrdi to je otrov, to je nešto opasno, ne, ne, američka vlada kaže ne, ne, to je sve OK. I sad što se događa? Događa se to da je moguće da američka vojska ako želi koristi osiromašeni uran na tim vježbama i da recimo u Slunju gdje je vojni poligon ljudi odnosno djeca obolijevaju zbog posljedica korištenja osiromašenog urana. Dat ću vam primjer Srbije. Istraživanja koja su se provodila tamo nakon NATO odnosno američke invazije na Jugoslaviju, pokazuju da u svim mjestima koja su bila izložena američkim bombama dolazi do porasta broja leukemije, a leukemija je znači rak krvnih stanica koji dovodi do smrti. I prihvaćanjem Amerike i američke vanjske politike, prihvaćanjem njenih vojnika u našoj zemlji, njene vojne opreme, mi izlažemo i svoj vlastiti narod opasnostima od tog oružja koje sadrži osiromašeni uran. Dame i gospodo, ja vas pozivam da ne prihvatite ovaj sporazum sa Amerikom jer će on dovesti do stacioniranja američkih vojnika u našoj zemlji i zapravo vi i sami znate da Amerika ima vojne baze po čitavom svijetu. Cilj Amerike odnosno NATO-a je jasan, to je kontrola nad resursima. To je bogaćenje nekolicine na štetu većine, to je jedna geopolitička igra u kojoj se lokalne zemlje, zemlje domaćini koriste samo kao poligoni za razmiještanje vojnih snaga, američkih vojnih snaga koje šire kaos, nemire i ratove u cijelom svijetu. Vi ste vidjeli na primjeru Libije gdje NATO, znači i Hrvatska samim time, jer se sve odluke u NATO-u moraju donositi jednoglasno, je dala zeleno svjetlo za bombardiranje te zemlje i zapravo za njeno uništenje i raspad. Također u Afganistanu, svi znamo tko je Talibane doveo na vlast, to je bila Amerika. I danas u okviru NATO-a su i hrvatski vojnici raspoređeni u Afganistan. Za razliku od tih vojnih misija za koje ima novaca i ima resursa, za siromašne građane u našoj vlastitoj zemlji nema. Mislim da ako se ovaj sporazum i prihvati, da bi se morale promijeniti njegove financijske odredbe koje oslobađaju NATO odnosno vojsku američku od plaćanja poreza i drugih dadžbina. Ne vidim razloga zašto bi oni bili izuzeti od plaćanja poreza, ako recimo mladi ljudi koji stoje gore na galeriju moraju plaćati svoje poreze i carine države. Američka vlada ima puno više novaca na raspolaganju od tih mladih ljudi i smatram da ne bi trebala biti izuzeta. Cijeli ovaj ugovor zapravo pokazuje jedan sluganski odnos naše zemlje spram Americi i NATO-u jer ovdje se spominju samo prava koja imaju američke vojne snage i oni imaju sva moguća prava. Imaju čak i odredbu, evo pravna pitanja, kaže: Neugovorena potraživanja koja proizlaze iz ili u svezi s provedbom ovog sporazuma rješavat će se kako NATO odredi. Znači, ne hrvatski sudovi. Pazite dalje! Ne trebaju čak ni osiguranje plaćati u Hrvatskoj njihova vozila nego kao NATO ima neko svoje tobože osiguranje i pitanje je kako će obitelji recimo ljudi koji poginu u nesrećama biti obeštećene. Imate situaciju da američki vojnici npr. u Okinawi u Japanu počine neko kazneno djelo, npr. siluju nekoga i oni za to ne odgovaraju u Japanu. Znači, nisu podređeni domaćim sudovima. Mene zanima jer ovaj sporazum o tom ne govori, hoće li američki vojnici koji budu činili zločine u našoj zemlji pa i one najmonstruoznije, hoće li biti pod ingerencijom hrvatskog pravosuđa ili će biti zaštićeni od strane našeg pravosuđa. Mi smo vidjeli kako se oni ponašaju u drugim zemljama u kojima su bili raspoređeni, u tim pod navodnicima mirovnim misijama, kao što je npr. u Iraku, Afganistanu itd. Izašli su dokumenti WikiLeaks, Julian Assange ih je objavio, koji razotkrivaju zapravo zločinačku narav američke te vanjske agresivne politike i govore dokumentirano o njihovim ratnim zločinima. Međutim, o čemu se radi? Amerika odbija potpisati pristupanje Međunarodnom kaznenom sudu. Zašto? Zato jer Amerika čini ratne zločine, ali pritom nikome ne odgovara. U Iraku je pod lažnom optužbom da je Sadam Husein imao oružje za masovno uništenje, a nije imao. Amerika je izvršila agresiju na tu zemlju protivno međunarodnom pravu i pritom je poginulo gotovo pola milijuna Iračana. U kakvom se stanju zemlja nalazi nakon invazije čitate svakodnevno na vijestima. Postoje uvjeti pod kojima bi ovaj sporazum eventualno mogao prihvatiti, a te odredbe bi uključivale, to je onaj minimum minimuma da ti američki vojnici i njihovi saveznici nisu oslobođeni poreza, da pristanu biti odgovorni pred hrvatskim pravosuđem ukoliko počine određena kaznena djela i također da američka vojska odnosno američka država potpišu pristupanje Međunarodnom kaznenom sudu bez odgovornosti Međunarodnom kaznenom sudu i bez poštivanja odluka Vijeća sigurnosti UN-a mi zapravo guramo svijet u nemir i kaos jer tamo gdje Amerika počinje, međunarodno pravo nestaje. Pozivam hrvatski narod kojemu je dosta rata, kojemu je dosta imperijalizma, jer na kraju krajeva dame i gospodo, pa vi svi vidite ova navala izbjeglica odakle je došla. Oni kažu da je Amerika i NATO nama jače mir i sigurnost. Pogledajte stanovnike Italije, pa i njima je jamčio NATO mir i sigurnost. Što su dobili nakon invazije na Libiju? Dobili su nepregledne kolone izbjeglica koje svakog dana pristižu u Italiju. I ne znaju sada što će sa tim izbjeglicama. I isti recept koji se dogodio u Libiji, Amerika je napravila u Iraku, u Afganistanu, pokušala je i u Siriji, bombardira čak i Jemen. Mene živo zanima po kojoj osnovi Amerika bombardira recimo Jemen? Kojoj pravnoj osnovi? Nikakvoj. I u tome je poanta te američke vanjske politike. Time što stavljamo našu zemlju u službu američkog imperijalizma, odnosno dajemo na raspolaganje našu zemlju, naš zrak i naše more za njihove vježbe i zapravo, odnosno vojne aktivnosti. Pazite ovo, NATO vojne aktivnosti, vojne akcije, znači mi dajemo našu zemlju na raspolaganje za vojne akcije a mi znamo da Amerika radi vojne akcije po svuda, uključujući vježbe, obuku, pokusne operacije i slične aktivnosti ili provođenje strateške, taktičke, servisne, obučne i administrativne vojne misije. Postupak vođenja borbi uključujući napad, kretanje, opskrbu i manevre potrebne za ostvarivanje ciljeva bilo koje bitke ili kampanje. Znači ako Amerika sutra odluči izvršiti invaziju na bilo koju zemlju svijeta i ako mi ovaj protokol prihvatimo naša zemlja moći će biti poligon za početak tih operacija. Mislim da tim činom izlažemo našu vlastitu zemlju ugrozi i opasnosti a samim time i naše građane. Kao predstavnik građana koji su miroljubivo nastrojeni i koji su protiv rata i globalnog imperijalizma predvođenim od strane SAD-a moram reći da znači u ime našeg Kluba zastupnika Živog zida ćemo glasati protiv ovog prijedloga i nećemo ga prihvatiti. Ostalim mojim kolegama u Saboru je na savjesti kako će oni sami glasati. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući [[Upadica Reiner: Kolega Bunjac prekasno ste digli pločicu.]] Pa kolega Pernar, kazali ste da Amerikanci, odnosno ne Amerikanci nego NATO država po ovom sporazumu neće plaćati poreze i carine. No NATO je organizacija međunarodna i vi nisam siguran da li ste upoznati da sve međunarodne organizacije koje djeluju na prostore imaju sličan sporazum i da je to jedna praksa u međunarodnim odnosima da zemlja domaćin oslobađa carine i poreza međunarodnu organizaciju u kontekstu njezinog rada. Dakle isti uživaju status i OESS i UN, uredi UN-a i njegovih organizacija, Vijeća Europe i ostalih organizacija. Dolazak NATO postrojbi u Hrvatsku na određene zemlje je ako se ja ne varam rezultirao i ulaganjem u infrastrukturu područja gdje se vježbe odvijaju. Tako vrlo često NATO ulaže u obnovu vodne mreže, u obnovu kanalizacijske mreže ili izgradi školu ili vrtić i ostvari jednu vezu sa lokalnim stanovništvom. Dakle nije da su čak i socijalno neosjetljivi na takve stvari. Također ste kazali da Hrvatska se odriče neutralnosti sklapanjem odnosno pristajanjem na ovaj sporazum. Hrvatska nikada nije proglasila neutralnost, to je posebna kategorija u međunarodnom pravu i o tome treba također nešto znati. Jednako tako poistovjećujete NATO i SAD, SAD su samo jedna članica NATO-a, imaju svoju nacionalnu vanjsku politiku kao što Hrvatska ima svoju i ne znači da će u svakom segmentu se te politike podudarati. Dakle u NATO-u sjede 28 članica koje usklađuju svoje stavove i zauzimaju zajedničke stavove organizacije i te stavove one zajednički provode, ne provode zajedničke stavove samo jedne države. Pa znate i sami da su Amerikanci intervenirali u Iraku, ne u NATO kontekstu, upravo zbog toga što su neke NATO države nisu složile sa tom intervencijom. Prema tome, razlučimo što je NATO, razlučimo što su članice i što je SAD kao jedna od članica. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Slušajući izlaganje kolegi iz SDP-a stekao sam privid da on na NATO gleda maltene kao na humanitarnu organizaciju koja gradi po svijetu vrtiće, škole, socijalizira se sa stanovnicima zemlje, domaćina itd. Međutim, ako pogledate u onim ukupnim iznosima koliko NATO troši, odnosno zemlje članice NATO-a u okviru NATO-a na borbene aktivnosti a koliko na ovo što ste vi naveli, shvatiti ćete da se radi o 0,0,01% sredstava odnosno da su sve te aktivnosti zapravo propagandne naravi s ciljem smekšavanja stavova lokalnog stanovništva. Tvrdeći da NATO nije instrument američke vanjske politike. Pa ja pitam čije je onda? Je li moguće da je Hrvatska bila za invaziju na Afganistan ili na Libiju. Je li to stvarno bila naša odluka ili prilikom slanja hrvatskih vojnika u Afganistan kada je HDZ u početku bio protiv tog prijedloga a trebala je dvotrećinska većina, je stigao poziv američkog ambasadora premijeru Ivi Sanaderu i da mu je taj ambasador rekao vi morate poslati svoje vojnike tamo. Znači te priče o tome kako kao samostalno mi odlučujemo i zajednički, tu bajku nam pričate već i za EU, tj. to ste nam pričali da ćemo odlučivati zajedno sa njihovim stolom ali mi vidimo da iz Brisela ovdje stižu samo direktive da mi tamo ne odlučujemo a identična stvar je i sa pitanjem Washingtona. Hvala.
Hvala. Zadnja replika je uvaženog Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, hrvatske politike u posljednjih petnaestak godina se ponašaju kao Alica u zemlji u čudesa. Pa ću sada ponoviti od 2002. godine nemamo Strategiju nacionalne sigurnosti, nego imamo staru koja je apsolutne neprimjenjiva i nevažeća. Imao Hrvatsku vojsku, opet ću ono što sam ponovio maloprije da hrvatska država mora imati hrvatskoga vojnika koje je obučen i spreman izvršiti hrvatske obrambene snage koje su spremne izvršiti zadaće na svom teritoriju i naravno ako nema pričuvu, ako nema vojni rok ne znam koliko sada mladih od 20 do 35 godina zna uopće rastaviti pušku i osnovne elementarne stvari koje u drugim članicama da se postroji pred barjakom toga nemamo. I naravno sad oni kad smo ulazili u NATO, kad smo ulazili u tu sigurnosti i EU sad odjednom smo svjesni da na ovome prostoru imamo prijetnje. Imamo prijetnje pa ministar ruski u Srbiji kaže da će naoružati Srbe, srpsku vojsku kao nekakva protuteža hrvatskim snagama zbog nekoliko helikoptera. Hrvatski vojnik je ponosno branio ovu domovinu, hrvatski vojnik je human, i hrvatsku vojsku kad promatrate i kad govorite o hrvatskom vojniku i hrvatskom narodu onda je human. Da je takvo bilo razmišljanje 90. godine znate dokle bi bila granica Srbije? Ono što je Šešelj, četnik je tada tražio i njegov pomoćnik Vučić često ste u Srbiji, njegov četnički vojvoda Vučić oni su tada htjeli granicu, samo bi ostala okolice malo Zagreba. Nije hrvatski vojnik nikada centimetar stupio na tuđu državu nego branio svoju državu i zbog toga sam razočaran hrvatskim političkim elitama koje su doslovno razoružale hrvatsku vojsku. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Već sam ranije prilikom jedne rasprave rekao da je ruska federacija priznala hrvatsku državu 2 mjeseca prije SAD-a iako je Dubrovačka republika bila prva država koja je priznala SAD. Što se tiče Amerike, Amerika je upravo svojim sankcijama spram svih zemalja bivše Jugoslavije a znajući da jedino Srbija ima oružje a mi ne stavila u nejednak položaj Hrvatsku i Srbiju i zapravo omogućila srpsku agresiju. Da Amerika nije uvela sankcije našoj zemlji Vukovar ne bi pao jer bismo mi mogli bez problema nabavljati oružje. Novac je dolazio i da se nije krao od strane zna se koga, taj novac koji je dolazio za oružje i da nije bilo američkih sankcija naša zemlja bila bi puno efikasnije obranjena. I sjećam se NATO-a kad NATO nama 10 godina nakon Domovinskog rata dolazi i kaže e dođite vi sad u NATO, sad ćemo vam mi dati mir i sigurnost. Pa ima ona izreka kaže „Kasno Marko na Kosovo stiže.“ Nama je obrana od strane srpske agresije trebala prije 25 godina a sada nam više ne treba. Onda kada nam je trebala, onda smo dobili od Amerike slikovito rečemo metak u leđa, a sada kada naše vojnike tjeraju u rat po tim svjetskim bojištima e sad nas NATO navodno treba i sad oni pokazuju ljubav prema Hrvatskoj itd. U pojedinačnoj raspravi ću se osvrnut na jedan primjer koji je jako bitan. Hvala.
Hvala. Kolega Pernar možete odmah nastupiti u pojedinačnoj raspravi. Izvolite.
Vezano uz te američke odnosno NATO vojne operacije, velika mi je želja navesti primjer crnaca u američkoj vojsci koji su bili u Vijetnamskom ratu. Tada je Vijetkong je dijelio flyerse, znači letke američkim vojnicima crncima i na tom letku je bio prikazan bijelac kao zapovjednik i crnci kao četa, znači crnci su obični vojnici a nadređeni im je bijelac i njima je taj bijeli zapovjednik rekao backing states nazad u Americi kaže crnci su na kraju reda. Ali ovdje u Vijetnamu stavljamo vas u prvi. Na isti način [[Upadica: Reiner: Oprostite kolega Pernar držite se teme, molim vas.]] Hoću. Na isti način NATO prilikom svojih vježbi i operacija odnosno Amerika koristi Hrvatsku ne na način da nama ne znam daje suvremene avione već isključivo nas koristi kao topovsko meso, znači treba samo našu pješadiju. I htio bi navesti primjer a pro po NATO-ovog djelovanja u Hrvatskoj i zašto se protiv ovom sporazumu slučaj iz Jarmine, naime u Jarmini je NATO radar i tamo je epidemija raka. Pazite ovu situaciju Franji Dumboviću iz Jarmine nedaleko od Vinkovaca liječnici su krajem godine dijagnosticirali rak želuca, od tada je prošao 38 kemoterapija, ali nažalost bez velike pomoći. Franjo Dumbović nažalost nije izolirani slučaj u Jarmini. U poslijednjih 8 godina od kako je na rubu sela s 2,5 tisuće stanovnika odmah pored voćnjaka nekadašnjih Borinaca podignut vojni radar u Jarmini se pod čudnovatim okolnostima od raznih oblika karcinoma razboljelo gotovo sto mještana. Zabilježena su čak 3 slučaja raka oka, pa sinusa, prostate. Kaže Zdravko ima tumore na oba bubrega a otac mu je umro od raka pluća. Kaže da radijaciju kod njih nitko nije mjerio. Na njihove pozive različitim institucijama da dođu i izmjere zračenje radara odazvao se jedino neki bioenergetičar koji im je nakon samo nekoliko minuta boravka u selu poručio bježite odavde. Najugroženijom se smatra Ulica bana Jelačića u kojoj su zabilježena čak 23 slučaja oboljelih od različitih karcinoma. U prvih 10 godina u toj ulici tvrde naši sugovornici svi su oboljeli, a kuće su udaljene oko 500 metara od goleme radarske kupole. Kad dolazimo na pregled u Vinkovačku bolnicu liječnici se hvataju za glavu kad vide odakle smo i odmah kažu joj Jarmina, nije valjda karcinom. I oni vide da kod nas nešto nije normalno. Kaže Isma Črčić njezinu suprugu rak je zahvatio pluća i mozak, sa opakom i teškom bolešću bori se već 6 godina. Veli ovdje je toliko zračenje da smo počeli doživljavati da majke pokapaju svoju djecu. Ovo je strašno tvrdi Isma. Dame i gospodo, ja vas pitam na primjeru Jarmine možete vidjeti kakve koriste od NATO-a imaju njeni stanovnici. Ako ovaj sporazum odnosno ovaj memorandum, kako ga god nazvali mi prihvatimo sutra bi umjesto Jarmine mogli čitati o nekom drugom hrvatskom mjestu, gdje su upravo ti NATO odnosno američki vojnici postavili neku svoju bazu, svoje radare gdje koriste oružje znači sa osiromašenim uranom itd. itd. Moja je dužnost kao izabranog predstavnika naroda založiti se za sve građane Hrvatske pa tako i onih iz Slunja kojima je dosta američkih bombi, kojima je dosta američkih metaka i američkih granata. Moja je dužnost založiti se za stanovnike Jarmine koji žele da se taj NATO radar od njih makne. To je moja dužnost. Međutim na žalost većini građana, tj. većini zastupnika u ovom Saboru izuzev mojih kolega iz našeg kluba više je stalo do interesa Amerike i NATO-a nego do interesa recimo Isme Črčić ili recimo da navedem neki drugi primjer Zdravko Črčić, njen muž. Ili Franje Dumbovića. Meni su dame i gospodo bitnije sudbine naših vlastitih građana i budućnost naše zemlje nego širenje američke logistike po cijeloj kugli zemaljskoj. Mislim da je kolega ispravno napomenuo iz SDP-a da Hrvatska nije neutralna zemlja već se svrstala uz Ameriku. Pa da, u pravu ste. I ta odluka bila je po meni pogrešna i vidim kao što sam malo prije čitao koje su neke od njenih posljedica. Po meni Hrvatska mora bit samostalna i suverena zemlja koja je neutralna i kojom se ne upravlja izvana. Umjesto toga vidimo da samo par mjeseci nakon što je NATO tražio da šaljemo svoje vojnike na rusku granicu danas dobivamo memorandum kojom se američkoj odnosno NATO vojnicima dozvoljava korištenje naše zemlje ne samo u mirovne svrhe. To je ključna stvar, ne samo u mirovne svrhe nego vojne akcije, postupak vođenja borbe uključujući i napad, kretanje, opskrbu i manevre potrebne za ostvarivanje ciljeva bilo koje bitke ili kampanje. Da li će kampanja biti iduća na istočnom frontu mi ne znamo? Ako hoće, znači ako se našu vojsku šalje tamo, ako se donosi ovaj memorandum mora se postavit pitanje postoji li neki širi plan? David Icke kaže postoje dvije teorije. Jedna je teorija zavjere, a druga je teorija slučajnih događaja. Vi nas uvjeravate da igrom slučaja mi sad dobivamo prijedlog memoranduma kojim se, znači američkim snagama dozvoljava da zapravo vode rat iz naše zemlje, da je slučajno što se traži od naših vojnika da idu na rusku granicu itd. Ja mislim da ništa od toga nije slučajno, da je sve ciljano i planirano sa ciljem ostvarenja američke hegemonije i dominacije nad kako nad cijelim svijetom tako i nad našom zemljom. Kada bi podržao ovaj sporazum, podržao bih zemlju, odnosno politiku koja je sve samo ne miroljubiva spram ostatka svijeta i koja stavlja profit ispred čovjeka. Jer ciljevi svih američkih ratova kako na Bliskom istoku, tako i u Latinskoj Americi nikad nisu bili ljudska prava i širenje demokracije već naprotiv zavladavanje resursima i uspostava diktatura. Diktatura kao što smo imali prilike vidjeti u Latinskoj Americi gdje su svoju vlast održavali uz pomoć odreda smrti, slugansku a ne putem izbora. Moram napomenuti u ovom slučaju, ovom prilikom i one famozne banane Chikita. Znači, tamo kada je kompanija United fruit kada im je oduzete ogromne količine zemljišta i kad je ta zemlja dana seljacima Amerika je zapravo izvršila invaziju na tu zemlju. Irak je odbio prodavati naftu za dolare. Već iduće godine je bio napadnut od strane Amerike. Iluzorno je vjerovati u ove bajke o tome da NATO širi mir i slobodu i demokraciju po svijetu, a prilikom razgovora svog sa predsjednicom stekao sam osobni dojam da ni ona sama baš u to ne vjeruje. Tako da mislim da jedini koji u to vjeruju su zapravo naivni građani koji su prevareni i obmanuti od strane proameričke propagande u našim medijima čije informiranje je sve samo ne objektivno već isključivo subjektivno. I javne rasprave koje se vode na HRT-u zapravo nema. Znači mi nismo na HRT-u imali jednu emisiju u kojoj bismo mogli čuti. Evo koje su koristi od toga što mi dajemo našu zemlju za NATO vojne aktivnosti koje uključuju vojne akcije, manevre, postupke vođenja borbi, napad, kretanje potrebne za ostvarivanje ciljeva bilo koje bitke u kampanji. Koje su koristi od tog akta za našu zemlju? Pa naša zemlja samo može biti izložena ratu i sukobu zbog prihvaćanja ovog memoranduma. Apeliram još jednom na birače da se osvijeste i da prestanu podržavati stranke koje služe Americi, američkom imperijalizmu i stranim interesima, interesima stranih banka i stranih korporacija, interesima Bruxellesa i Washingtona a ne vlastitog naroda. Hvala.
Hvala lijepo. Mi ćemo sad napraviti stanku i vidjet ćemo se opet u tri sata i nastaviti o tome i sljedećim točkama diskutirati. Hvala vam lijepa. STANKA U 13,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, evo završila nam je stanka pa nastavljamo dalje. Ostala nam je replika uvaženog Branimira Bunjca. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Odustajete dobro. Onda ćemo prijeći na pojedinačne daljnje i prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo razgovaramo o memorandumu o suglasnosti gdje Hrvatska svoj cijeli teritorij daje u biti na raspolaganje NATO snagama. Ovdje se postavlja osnovno pitanje, postoji li mogućnost i šta ako RH u određenim okolnostima nije u interesu kao strateškom, ni nacionalnom da NATO snage budu na našem prostoru ili logistički, a što se tiče samih vježbi o tome su već određeni odnosi već su postojale razne vježbe i uvježbavanja NATO snaga na našem području sa hrvatskom vojskom. Mi ovdje govorimo o sigurnosti, sigurnosti RH znamo da je hrvatska vojska nastala u Domovinskom ratu, da je to pobjednička vojska, da je vojska koja je oslobodila veliki dio okupiranog zemlje RH koja je doslovno bila nenaoružana i u vrlo kratkom vremenu je pobijedila treću silu JNA zajedno sa četnicima predvođenim i danas aktualnim čelnicima srpske politike, tj. upravljaju državom Srbijom. Kada govorimo o sigurnosti činjenica je da nacionalna sigurnost tj. Studija nacionalne sigurnosti dokle je došla, ne znam, ali znam da koristimo dokumentaciju još iz 2002. godine tj. ono što je Sabor donio Strategiju nacionalne sigurnosti 2002. godine dok nismo bili ni u EU niti smo bili u NATO-u. To govori koliko je hrvatska politika vodila brigu o nacionalnoj sigurnosti i hrvatskoj vojsci tj. hrvatskom vojniku koji je bio do 2000. obučen i opremljen na jednoj zavidnoj razini, međutim u zadnjih tih 17, 18 godina nemamo više pričuvu, nemamo ni vojni rok koji bi trebao biti obavezan bar u nekakvom intervalu da naši mladi momci koji sada imaju 18, 19, 20 godina da mogu se postrojiti pred zastavom i ne osjetiti taj dio bar socijalizirati se zajedno kako sa skupinom svojih kolega vojnika, tako i sa svojom državom za koju se ginilo ne tako davno. Postavljaju se brojna pitanja ovdje, što je sa hrvatskom vojskom u ovome trenutku? Šta je sa svim vidovima vojske organizacijski kao što sam spomenuo sa pričuvom, što je sa zrakoplovstvom, šta je sa mornaricom? A najbitnije pitanje, a vidjeli smo to i nedavno, šta je sa uvjetima življenja hrvatskoga vojnika? Također postavlja se pitanje plaće jer profesionalni vojnik se zna šta je profesionalni vojnik, to treba biti jedino ne zanimanje nego zvanje koje će biti to mogu kazati kao čovjek koji je bio 18 godina profesionalni vojnik, šta znači biti hrvatski vojnik, koja su to odricanja za svoju domovinu i u kojim se uvjetima živi. Promatrajući danas hrvatsku vojsku promatrajući sigurnosti aspekt rasporeda hrvatske vojske danas, činjenica je da od Prevlake do Knina nemamo nigdje stacioniranu niti jednu vojarnu, a znamo da je tu Hrvatska najuža. I sada govorimo o NATO snagama, znači hrvatska vojska je nažalost imamo mnogo generala čini mi se 120-ak generala, više nego Kina i Amerika zajedno sa cijelom EU, imamo više mi Hrvati, ali je činjenica da hrvatski vojnik nažalost sve više i više mladih ljudi odlazi iz vojske, sve više i više mladih ljudi ne namjerava ući u hrvatsku vojsku ali to je i ponašanje hrvatskih politika prema hrvatskom vojniku kako poslije Domovinskog rata politikom uhićivanja, lociranja, transferiranja i procesuiranja hrvatskih junaka onda šalju poruku zašto bi i ja branio domovinu kada će me na kraju moji kerati nogama i rugat se. Znači sustav nacionalne sigurnosti mora biti baziran da je hrvatski vojnik stup i temelj borane RH kao i Ministarstvo obrane koje po prvi put nakon dugo godina ove godine predlaže u proračunu više sredstava tj. izdvajanje sredstava za obranu i nadam se da će ta najviša sredstva, tako je ministar obrane Krstičević kazao, da će najviše sredstava se usmjeriti za uvjete življenja hrvatskoga vojnika. Pa poznate su nam zrakoplovstvo, kolika su ulaganja bila kada su naši avioni otišli u normalnom letu u Ukrajinu, a vratili su se kako se vratili. Ja sam kazao da su vratili u kariolu naši borbeni zrakoplovi, ali je činjenica da u tako lošem stanju sigurnosti i ugroženosti hrvatskog vojnika jer ako pilot vozi neispravan avion ugrožen je i on i ugroženi su i oni koji su ispod, to je činjenica, to je jedan apsurdizam. Hrvatska je država apsurda. Mi se moramo uzdati u sebe i u svoje kljuse. Ovako je činjenica, nemamo dobro ustrojen obrambeni sustav. Ne znam koliko je hrvatski vojnik ispalio uopće metaka bojivih zadnjih nekoliko godina. Evo govorim o profesionalnom vojniku. Zna se šta je biti vojnik. Vojnik mora biti uvježban po svim standardima kao pojedinac, kao skupina od desetine, voda, satnije, bojne, brigade do strateške razine. U nas ne funkcionira ni strateška razina ni običan vojnik koji treba po standardima biti uvježban za profesionalnoga vojnika, osim skupina koje su podređene za operacije NATO misije ili misije UN po cijelome svijetu. Šta kazati! Ključno mi je pitanje i ključna poruka je da se Hrvatska mora uzdati u se i u svoje kljuse, stara poslovica. To je dokaz bio 1991. godine. Da je hrvatski vojnik u Domovinskome ratu pokazao što znači biti vojnik u obrambenom domovinskom ratu, a vidimo danas da je i Srbija i to jest govor u Srbiji i poruka ministra vanjskih poslova ruski gdje je rekao da će naoružavati srpsku vojsku. Kao a propos što mi imamo nekoliko novih ili starih helikoptera, znači to je jedna poruka gdje šalju poruku nestabilnosti na ovome području. Ali ja šaljem poruku nama ovdje koji odlučujemo i vama da nitko nam ne može pomoći koliko mi sami sebi jer jednostavno što je se napravilo od hrvatske vojske u zadnjih 17 godina je katastrofa. Ja ću vam reći katastrofa. Toga ste svjesni i vi i vi ste sad novi u Ministarstvu obrane, tek ste preuzeli mjesto vrlo bitno u ministarstvu i znate o čemu govorim vrlo dobro jer ste iskusni, dugo ste bili u sustavu i zapovjednom sustavu i vidite da naš hrvatski vojnik danas nije ono čemu smo mi težili i za što smo se borili. Vidimo da se ne drži do digniteta hrvatskog vojnika, a taj dignitet je da jednostavno, opet ću ponoviti, naši mladi ne žele ući u hrvatsku vojsku ne samo zbog potplaćenosti i zbog loših uvjeta nego zbog toga šta jednostavno kad vidi odnos prema Domovinskome ratu, kad vidimo otvaranje 23. poglavlja Srbi gdje su hrvatski branitelji, hrvatski vojnici koji su obranili hrvatsku državu, ostavljeni na lovište srpskom pravosuđu, a Hrvatska ništa nije poduzela da se prekinu pregovori, tj. da se blokiraju pregovori zbog 23. poglavlja pravosuđa Republike Srbije, gdje su jednostavno ugrožene elementarne stvari jednoga mladoga čovjeka koji želi biti vojnik. Ne može biti hrvatski obrambeni vojnik lovina na lovištu agresora, a nažalost u ovome trenutku tako stoji. To je greška diplomacije, Ureda Predsjednika ili Predsjednice, nebitno. Hrvatski vojnik mora biti, to se ne može dogoditi ni u Izraelu ni u Americi. Mi smo kao u NATO-u. A mi pustili da se otvori 23. poglavlje. Koga mi štitimo, tko će nas braniti, šta je s pričuvom, šta je s ročnom vojskom? Gdje smo mi u biti? Nemamo ništa. Ni osnovni dokument nemamo o nacionalnoj sigurnosti koji 2002. godine. To su činjenice. Zato pozivam na jedan ozbiljan rad kao Odbora za nacionalnu sigurnost i obrane unutar Sabora, tako i Ministarstvo obrane i svih tijela koji trebaju biti zaštićeni. Vidimo u Ministarstvu vanjskih poslova kako je probijena dokumentacija [[Upadica Reiner: Vrijeme.]] Zato još jednom pozivam vas za ozbiljnost da se ne igramo i da se uzdamo u se i u svoje kljuse. Hvala lijepo.
Ja vas molim da se držimo vremena. Izvolimo kolega Bunjac.
Evo, kolega Bulj, vi govorite o tome kako Hrvatska vojska sve više i više propada. Obično nekada tendencija u povijesti je bila da što više vremena prođe to su neki kapaciteti države sve veći kako, ne znam, brojem stanovnika, izgrađenošću, infrastrukturom, bogatstvom, a mi ustvari kad čitamo knjige iz hrvatske povijesti onda vidimo da je kod nas nekakav obrnuti proces pa smo, ne znam, u doba kralja Tomislava imali 100 tisuća vojnika. Vjerovatno je ta brojka pretjerana, pazite! u 10. stoljeću 100 tisuća. Čak je ban Jelačić prije 150, 160 godina imao nekih 50, 60 tisuća vojnika, a mi danas ako je vjerovati medijima imamo 17 tisuća vojnika što podsjeća recimo na hrvatsku vojsku u doba Krbavske bitke ili nekog takvo srednjovjekovnog sukoba i zaista se moramo s pravom zapitati što je sljedeće. Hoćemo li za deset godina imati 5, 6 tisuća vojnika i zašto mi predajemo, dakle, jedan vrlo bitan element suverenosti i samostalnosti u ruke nekoga za koga nismo 100 posto sigurni da ima prema nama dobre namjere. Možda bi se evo Hrvatska vojska mogla naoružati kvalitetno i ovim sredstvima koja uplaćujemo NATO savezu. Naime, mi ne možemo platiti ročnike jer plaćamo američke ročnike. Jer smo vidjeli da plaćamo afganistansku policiju. Imali smo ovdje, nemamo 20 milijuna da damo za naše policajce za otpremnine, ali plaćamo afganistanske policajce. Po meni je to jedna politika koja ne ide na korist ovoj državi niti osigurava našu budućnost. Hvala lijepo.
Odgovor uvaženog Mire Bulja.
Pa složiti ću se s vama da je Hrvatska država apsurda, … [[Govornik se ne razumije.]] ali to su stvarno politike koje su vodile Hrvatsku državu, u biti, dobro ste kazali da je sve išlo naprijed poslije Domovinskoga rata, ono je išlo unatrag. Pa tako se možemo sjetiti, evo vratiti ćemo se da je dug … [[Govornik se ne razumije.]] godine ili poslije Domovinskog rata bio 9 milijardi kuna, sada i ne znamo koliki je dug. Znači imali smo Domovinski rat, imali smo 5 milijardi kuna prebačenih iz bivše države a sada ne znamo koliki je dug a niti imamo vojsku, niti imamo sigurnost, niti mladi mogu opstati ovdje, niti jedan aspekt nemamo. To govorim kakve su se vodile i provodile politike. Pa mi nemamo osnovni dokument nacionalne sigurnosti iz 2002. godine. Svi ovi što su glasali za NATO u to vrijeme i EU oni nisu bili spremni u tome dokumentu unijeti da smo ušli u NATO i da smo u EU. Znači dokument nacionalne sigurnost RH strateški dokument. A vojnik danas nema za metak, slažem se. Znači ja ne znam koliko je vježbi. Imam informaciju jer sam bio hrvatski vojnik, ne tako davno, profesionalni časnik. Hrvatski vojnik je zanemaren, zanemarivanjem čovjeka. Čovjek je motivacija i čovjek je, sve polazi iz čovjeka. Sve se može napraviti i tenkovi i avioni ali ako je zanemaren čovjek kao ljudski potencijal i motivacija čovjeka a to su sve hrvatske politike učinile ne može biti zagarantirana sigurnost RH. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će u pojedinačnoj raspravi govoriti uvaženi Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. S obzirom na to da ovaj ugovor dakle predviđa aktivno hrvatsko sudjelovanje u NATO operacijama ja sam dužan, dakle upoznati građane s time kako izgledaju te NATO operacije, u čemu ćemo mi to sudjelovati i o kakvoj se tu dakle radi borbi, često puta proklamiranoj kao borbi protiv terorizma. Evo uzeti ću jedan konkretan primjer, a konkretan primjer je NATO intervencija u Libiji 2011. godine koja je između ostaloga okarakterizirana kao borba za demokraciju. Ta borba za demokraciju završila je kao što znamo svrgavanjem tadašnjeg libijskog predsjednika Gaddafija koji je ubijen. Gaddafi je preuzeo Libiju 1969. godine kada je ona bila jedna od najsiromašnijih država na svijetu. U njegovo vrijeme postignuti su takvi rezultati da su stanovnici Libije imali besplatno obrazovanje i zdravstvenu zaštitu. 25% njih steklo je fakultetsku diplomu a onaj tko se odlučio baviti poljoprivrednom dobio bi od države besplatnu kuću, poljoprivrednu opremu i stoku. U toj državi nisu postojale kamate na kredite a sve banke do zadnje bile su državne, niti jedna banka nije bila u stranom vlasništvu. Muammar Gaddafi rekao rekao je da on neće stanovati u kući tako dugo dok zadnji Libijac ne bude stanovao u kući pa je i on sam stanovao u šatoru dobar dio svoje vladavine, čak mu je i vlastiti otac umro u šatoru. U Libiji kada se mladi par odlučio za vjenčanje dobivao je od države u doba Gaddafija pomoć u iznosu 50 tisuća dolara. Ako se želio liječiti u inozemstvu ili se želio školovati u inozemstvu Libijac je dobivao državnu pomoć i to mu je bilo omogućeno besplatno. Libijci su kupovali automobile uz državnu subvenciju od 50% učešća, litra benzina iznosila je oko 1 kunu a toliko je iznosila i kila kruha. Usred Sahare, Muammar Gaddafi napravio je vodovod i plodna i zelena polja. Ovo je vrlo važno za naglasiti da država nije imala vanjski dug nego je umjesto vanjskoga duga imala državne rezerve u iznosu 150 milijardi dolara. Za svako dijete koje se rodilo u Libiji davao se iznos od 5 tisuća dolara, molim vas, ja vam to govorim da usporedite sa stanjem u Hrvatskoj. Kada je započela NATO intervencija glavna optužba je bila protiv Muammar Gaddafia da je u vrijeme svoje vladavine od 42 godine ubio 2 tisuće ljudi i zatvorio njih oko 15 tisuća. Ta država danas je razorena, u njoj je ubijeno nakon NATO intervencija najmanje 100 tisuća stanovnika, 100 tisuća ih se nalazi u zatvorima, a stanovnici Libije koji u doba Gaddafia nisu plaćali struju danas uopće nemaju struju, nemaju Internet i nemaju telefon. Pogledajte one slike bombardiranja NATO-a iz Libije, iz Tripolija, Sirta i drugih gradova iz 2011. godine, pogledajte način na koji je Muaamar Gaddafi ubijen i zapitajte se koja je razlika između svih onih totalitarističkih zločina koje osuđujemo i onih slika koje tamo vidimo. Ja razlike ne vidim. I to nema veze sa politikom nego to ima veze sa ljudskom savješću. Ako ćemo mi sudjelovati u tome, tko zna nekoj tako sličnoj akciji, pa kuda će otići naša duša danas, sutra? Pa Hrvatska doista nema nikakvog interesa sudjelovati u takvim akcijama prvenstveno zbog tog razloga a s druge strane Hrvatska sa ovim akcijama trpi ogromnu gospodarsku štetu. Mi smo u Libiji izgubili poslove vrijedne milijarde i milijarde nakon NATO-ve intervencije. Mi svake godine rata u Siriji gubimo 2 milijarde kuna sa naših naftnih polja koja tamo imamo. Izgubili smo brojne poslove u Iranu i Rusiji i drugim zemljama zbog sankcija su nam nametnute da ih mi dajemo drugima a protiv su interesa hrvatskoga gospodarstva. A što tek kad bismo išli uspoređivati ove brojke sa recimo brojkama koje se nalaze u SAD-u koji je kao glavni kreator i voditelj NATO saveza? Što znači 15 tisuća zatvorenih Libijaca u 42 godine ako je danas u SAD-u zatvoreno 2 milijuna 300 tisuća ljudi, 2 milijuna 300 tisuća ljudi. I takva zemlja optužuje nekoga da druge ljude zatvara. Na 100 tisuća stanovnika u Americi 800 ljudi sjedi u zatvoru a u Kini 100, u Turskoj koju optužuju za kršenje ljudskih prava sjedi 90 na 100 tisuća stanovnika 10 puta manje nego u SAD-u. Američka policija svake godine na ulicama SAD-a ubije minimalno 500 ljudi, u zadnjih 15 godina oko 8 tisuća ljudi 4 puta više nego su ubijeni u diktatorskoj, nedemokratskoj Libiji. To je samo jedna mala usporedba stanja u svijetu koje proizvode NATO intervencije i koje proizvodi jedna imperijalna politika koja služi za porobljavanje malih država radi stjecanja resursa a prije svega nafte. Stoga razloga ja želim reći da Hrvatska nema interesa sudjelovati u takvim akcijama ni ljudskih, ni moralnih, ni ekonomskih. Hrvatska se sudjelovanjem u NATO operacijama odrekla svoje vlastite samostalnosti i suvereniteta a ono što je nama istinski potrebno, potrebna nam je proglašenje trajne neutralnosti, jednaka politika i prema istoku i prema zapadu i prema jugu, miroljubiva politika i politika u kojoj ćemo mi sami dakle odlučivati o svojoj vlastitoj sudbini o kojoj će nam naša vojska služiti samo i jedino za obranu vlastite zemlje. I u tom smislu pozivam da se prekinu ne samo sve NATO operacije, hrvatsko sudjelovanje u njima nego da se svi hrvatski vojnici vrate kući i da na taj način pošaljemo svijetu jednu humanu i ljudsku poruku da postanemo uzor u Europi a ne da uvijek Hrvatska mora protiv svoje volje sudjelovati u nečemu što nam kasnije u povijesti neće služiti na ponos i što će nam u svijetu samo nepotrebno stvarati neprijatelje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Poštovanje kolega Bunjac. Pa htio bi pročitati baš na temu ovog što ste govorili oproštajno pismo Muammer al-Gaddafija prije nego su ga pro američki pobunjenici ubili. Kaže „U ime Allaha premilosnog, samilosnog već 40 godina a možda ima i više ne sjećam se činio sam sve što mogu da ljudima obezbijedim stanove, bolnice, škole a kad su bili gladni davao sam ih hranu. U Benghaziju sam čak načinio plodnu ravnicu od pustinje. Usprotivio sam se udarima onog kauboja Reagana. Koji je ubio moju kćerku usvojenu kao siroče pokušavajući da ubije mene, ubio je to siroto nevino dijete. Zatim sam pomagao svojoj braći i sestrama iz Afrike novcem za Afričku Uniju čineći sve što mogu da pomognem ljudima da razumiju ideju realne demokracije. Ali to nikad nije bilo dovoljno rekli su mi neki. Ljudi sa čak deseto sobnim stanovima, novim odjelima i namještajem, nisu nikako mogli da se zadovolje. Sebični kakvi jesu uvijek su željeli više. Oni su poručili Amerikancima i drugim strancima to vjerojatno misli na ove ostale članice NATO pakta da žele demokraciju i slobodu bez imalo predstave da je u pitanju jedan razbojnički sistem gdje najveći pas jede ostale. Njih su očarale ove riječi a da nisu znali ni u jednom trenutku da u Americi nema besplatnog liječenja, besplatnih bolnica, besplatnog stanovanja, besplatnog obrazovanja niti besplatne hrane osim za prosjake ili u dugačkim redovima za supu odnosno juhu.“ To je ono što sam ja imao prilike gledati tamo u Jukićevoj. „A što je učinio, što god ja učinio nekima nikad nije bilo dovoljno.“ Kaže dalje: „ Da je išao stopama Gamala Abdela Nassera koji je vratio Sueski kanal od Engleza i kaže njegovim sam stopama pokušavao da koračam kako bi svoj narod sačuvao od kolonijalnog porobljavanja, od lopova koji su došli da nas opljačkaju. Sada se nalazim pod udarom najveće vojne sile u istoriji ratovanja a moj mali afrički sin Obama želi da me ubijem, da našoj zemlji oduzme slobodu, da oduzme naše besplatne stanove.“ Hvala.
Hvala lijepo na ovom čitanju iz srbijanskih portala o ljepotama Gaddafijevog režima a sad će vam odgovorit uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Evo ja neću čitati, ja neću čitati ali ću se pozvati također na izjavu doaena američke vanjske politike Henry Kissingera kojega kad su pitali kako komentirate to da je NATO napao Libiju koja je bila najsigurnija zemlja na kugli zemaljskoj a on je na to odgovorio to je apsolutna sramota. Znači on je sam potvrdio dobro poznavajući stvari da se radilo o nečemu što će u povijesti biti označeno kao jedan gnjusni zločin, zločin protiv maloga naroda koji ima otprilike broj stanovnika kao i Hrvatska koji je želio biti slobodan, koji je želio imati svoju vlastitu politiku, svoju vlastitu sreću nije im to bilo dozvoljeno a ovo što sad imamo evo dovoljno je pogledajte u Sredozemno more gomile čamaca koje napreduju prema Europi, strašne sudbine ljudi koji su utapaju, izbjeglice bježe, Libijci sjede u mraku i ko sad za to da snosi odgovornost? Zamislite da je neka druga država to na svijetu napravila svojoj susjednoj državi kakve bi to bile osude, kakvi bi to bili sve filmovi snimljeni. A ovdje s druge strane mi samo sliježemo ramenima i kažemo to je bila viša sila, to je tako moralo biti, ništa se nije moglo učiniti. Ali bez obzira na sve, na taj sav sustav koji melje svatko od nas sam dolazi pred Boga. Ne dolazimo mi 151 sami pred lice Boga. Svatko će od nas doći sam i nećemo moći reći drugi su me nagovorili, nećemo moći reći stranka je rekla, nećemo moći reći NATO je naredio. Taj izgovor nam neće vrijediti, znate. I zato je vrlo dobro da razmislimo što radimo tako dugo dok još imamo vremena. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Ja slušam mlade kolege ovdje, ali mislim kad se gleda povijest treba otvoriti oba dva oka, ne jedno oko. Prvenstveno Afganistan. Od '89. godine 9 godina su Rusi pobili 1 i pol milijun Afganistanaca. To je bio ruski Vijetnam. Sad ja čujem ovdje neke ove poglede na sadašnju situaciju globalnu. Hrvatska ima populaciju Sidneya možda ili predgrađe Londona. A koje su solucije u ovom svijetu gdje Vlada real politic. Ja ne znam jel' ikad itko čuo u povijesti 20 st. da je netko kopao tunel prema Tadžikistanu, Uzbekistanu. Gdje bježe te izbjeglice? Bježe prema Americi. Jeste li ikad čuli da je netko pobjegao iz Floride ili na Kubu? Jeste ikad čuli na primjer da je netko kopao tunel Berlinski zid u suprotnom smjeru? Je li imate tri vala imigracija Australija, funkcionalna zemlja, SAD naravno imate tamo rasizma. A šta je kad crnac ubi crnca? Jel' to rasizam? Ili bi rađe živjeli u Washingtonu, DSI ili u južnoj Africi? Probajte hodati tamo u Nigeriji u Lagosu. A zašto su neke zemlje funkcionalne? A što je problem kod nas? Malo smo obratili pažnju što je naš problem. Naš problem nije vanjski problem, nego unutarnji problem. Sad ću završit ubrzo. Samo jednu usporedbu. Crna kuga je ubila u 14 stoljeću, crna kuga trećinu Europe, 25 milijuna ljudi. A komunizam je ubio od boljševičke revolucije do dan danas oko 110 milijuna. I o tome trebamo malo razmisliti.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Glasnović, ja ne znam u kojem vi svijetu živite ali ako vi mislite da NATO savez se bori protiv komunizma ja ne vidim … … [[Upadica Glasnović, ne čuje se.]] Pa sad ste rekli.
[[Upadica Glasnović: Nisam to reko. Ne, ne, ne. Nisam to reko. To je vaša solucija što ste sad.]] [[Upadica Reiner: Samo molim vas, nemojmo iz klupe.]] [[Upadica Glasnović: Nemoj mene … prijatelju!]]
…/Upadica Reiner: Molim vas! Molim vas nemojmo iz klupa dobacivati. Izvolite kolega Bunjac./…
Neću hvala.
Dobro. Sljedeća replika je uvaženi Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bunjac, čitajući ovaj ovdje memorandum sjetio sam se jedne velike laži. Kako sam pratio politiku od desete, petnaeste godine sjećam se onog napada na Irak. Sjećam se predsjednika Bucha i one famozne kratice odnosno akronima od tri slova WMD. U to vrijeme mediji su iskorišteni na jednom okrutnom putu da se pokuša prikazati Irak kao zemlja koja ima oružje masovnog uništenja. To je prezentirano svijetu kao opravdanje za invaziju, invazija je izvršena. Međutim, danas svi znamo da tog oružja nije bilo. Prema tome, izmišljena je namjerno jedna laž kako bi se došlo do nafte, kako bi se došlo do resursa i ako treba opet će se izmisliti laž. Očito našoj dobroj i poštenoj NATO strani nije strana takva propaganda Gabelsova niti im je strano vući strana savezništva u rat na temelju jedne laži i izmišljotine. Mislim da je to jedno nečasno postupanje pogotovo kad se radi o napadačkome ratu. Prema tome, svakako neću poduprijeti ovakav jedan memorandum. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Branimir Bunjac.
Hvala lijepo. Pa da, što je problem sa Irakom uvaženi kolega Sinčić? Problem je u tome što se u Iraku nalazi 12% svjetskih zaliha nafte. Tko je stvorio Sadama Huseina? Tko je naoružao njegovu vojsku? Američki predsjednik Ronald Reagan zamalo je pao u aferi Irangate u kojoj se vidjelo da je direktno umiješan u to. A on je isto tako potaknuo Iračane kao i Sunite da napadnu Iran, jer je Iran bio Šijitska zemlja u kojoj je provedena islamska revolucija jer se Iran drznuo napasti američko veleposlanstvo u Teheranu 1979. godine. I nakon što su oni tjerali Irak da napada Iran i nakon što su naoružali iračku vojsku do zuba, e onda se iračka vojska u jednom trenutku otrgnula kontroli svojih šefova i odlučila vodit neku samostalnu politiku. Znači u biti da se Amerika nije miješala u ono područje nikad Sadam Husein ne bi nastao. Ne može okupacijska vojska, odnosno vanjske intervencija donijeti mir u bilo kojem području. Proučite slučaj Napoleonovog osvajanja Španjolske ili ako vam nije previše mrsko Njemačkog osvajanja Hrvatske. Ne može se narod pokoriti nikakvom silom. Stvorit će se gerila, ljudi će počet mislit svojom glavom i zagorčavat će svojem osvajaču život tako dugo dok on konačno ne shvati da se mora povući. I zato je najbolje da se strane države ne miješaju u unutrašnje probleme drugih država osim u krajnjoj nuždi, krajnjoj nuždi isključivo pod patronatom Ujedinjenih naroda, a nikako pod patronatom nekakvog vojnog saveza.
Hvala lijepo. Sada će završno imati pet minuta uvaženi zastupnik Ivan Pernar u ime kluba Živog zida. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. U ovom sporazumu nisam vidio nikakve elemente pravne sigurnosti. Vi ćete se pitati zašto pravna sigurnost, radi se o pitanju odštete, odštete za ubijene ljude, ljude koji su poginuli recimo na Kornatima. Svi znate za kornatsku tragediju, to je bila jedna užasna situacija koja je bila posljedica toga što je te ljude ubila odbačena NATO bomba. Mi ćemo sada NATO-u opet omogućiti borbene akcije i vježbe ili što već u našoj zemlji, a još uvijek leže ljudi u grobovima, tijela su im se ohladila, a da njihove obitelji nisu dobile zadovoljštinu odnosno odštetu. Ja ću napomenuti njihova imena. Poginulo je kaže šest vatrogasaca iz Vatrogasne postrojbe Šibenik Dino Klarić, Ivica Crvelin, Ivan Marinović, Marko Stančić, Gabrijel Skočić i Hrvoje Strikoman. A još sedmero je preživjelo uz teške opekline po tijelu od kojih je petero prebačeno na liječenje u Zagreb Tomislav Crvelin, Ante Crvelin, Josip Lučić, Karlo Ševerdija i Marinko Kneživić koji su ubrzo preminuli od posljedica teških opeklina. Posljednji je u splitskoj KBC-u dana 16. rujna preminuo Ante Juričev-Mikulin. Jedini preživjeli vatrogasac Frane Lučić nakon oporavka u KBC Split otpušten je na kućno liječenje. Govorim o ovome s razlogom, zato jer Amerika ima jednu krvavu povijest sijanja smrti po cijelom svijetu pa tako su njihove bombe po svemu sudeći ubile i te mlade živote, te vatrogasce. Žalosno je što naša država do današnjeg dana nije pronašla ako već Ameriku štiti od tih kako bih rekao odštetnih zahtjeva, zašto onda sama država koja je dozvolila američkim avionima nadlijetanje naše zemlje zašto onda naša država barem nije dala odštetu. Rezultati istrage govore da se radilo o temperaturi višoj od 1200 stupnjeva uz brzinu kretanja većom od 40 m/s to je posljedica toga što je bio od tamo eksploziv, znači od tih odnosno rasuti eksploziv od tih bombi. Svaki čovjek koji digne ruku za NATO pakt za Ameriku on zapravo sudjeluje u tome kao što je Hrvatska sudjelovala u zločinu u Libiji. Žao mi je sudbine libijskog naroda, njemu je bila izvožena demokracija, demokracija kakvu bi mogli poželjeli samo neprijatelji. U takvoj demokraciji koju širi Amerika vidjeli smo u Libiji zapravo demokracije nema, u Afganistanu je marionetska vlada i dan danas. Talibani su čak bili sveli proizvodnju maka malte ne na nulu, sada pod NATO-vom upravom mak buja i raste. To je izazvalo problem sa ovisnicima heroinskima po cijelom svijetu i sada je to opet problem. ali to je i prije Amerika radila kada je bio Vijetnamski rat tada su u ovim kako se to kaže, u sanducima s pokojnim vojnicima isto drogu nosili u Ameriku i znamo da tj. tada se govorilo da CIA stoji iza toga. Mi možemo samo pretpostaviti tko danas ima prste u tome, ali u svakom slučaju podržati ovaj sporazum koji stavlja našu zemlju u podređeni položaj i pretvara nas u poligon za djelovanje imperijalističkih sila mogu sve samo ne podržati kako ja tako i moje kolege iz kluba zastupnika. Žao mi je što nitko od vas nema što za reći na ovu temu, što ne sudjelujete u raspravi. Vjerojatno jer je osim nekolicine poput Mire Bulja, skidam kapu, ali golema većina ljudi nažalost misli da je ovo nebitno da se ovo njih ne tiče. Tako će biti sve dok oni sami ili njihovi najbliži ne budu žrtve američkih bombi. Hvala.
Hvala lijepo. Sada smo još nešto novog doznali. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Pa gledajte vi ste mene … zadnjeg našeg na raspravu zadnju ali vezano je sve ovo ukupno. Ja nisam tvrdio da je NATO alfa omega sigurnosti na svijetu, ali u isto vrijeme vaš žargon malo mene zbunjuje me ovdje i zbunjuje me ustvari kada opet ta jednooka povijest kako mi to gledamo. Ja sam za teorije, ne urote, nego teorije sa činjenicama ali npr. zašto su neke zemlje disfunkcionalne to nema veze s NATO-om. Pogledajte Kongo druge zemlje, cijela Afrika je disfunkcionalna, a mi govorimo šta su srž našeg problema. A prvi problem ovdje tu nikad nije provedena prosvjetljenje lustracije po nijednom elementu. Ja ne znam gospodin Pernar vaš nekad žargon …, a vi gledajte sada ja vama govorim vi gledate tamo Internet gore, jako se interesirate što ću ja vama reći. Evo to je primjer toga, totalna hipnoza tamo gore desno. Nema smisla ništa reći njemu, njemu je mozak oporan jel pati od bipolarnog poremećaja. Evo ja bih rekao tu ne. Samo da imam ja još 40 sekundi.
Kolega Glasnović ne možemo vrijeđati druge zastupnike, molim vas.
Kada razgovaram s nekim ja gledam u oči i on mene gleda. Nek priča da gospodine. Trebao bi nešto naučiti malo o … mister Pernar shvaćate što govorim. Već ste dojadili ljudima ovdje. Tu vam sjedi šef OZNA-e bjelovarske OZNA-e imate stotine masovnih grobnica a vi šutite. Vaša pravda je selektivna pravada.
Kolega Glasnović to niti je tema. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Glasnović niti je to tema niti se smije vrijeđati. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Kolega Glasnović oduzimam vam riječ [[Upadica Glasnović: To je njemu smješno. To je tebi velika predstava ovdje zar ne.]] Kolega Glasnović.
Da, dobro. Pa to više nije tolerancija. Kad ovakvi ljudi sjede… stotine tisuća žrtava, to je tebi smiješno?
Kolega Glasnović, molim vas sjednite. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče.
Ne, nisam vama dao riječ. Povredu Poslovnika dignuo je uvaženi zastupnik Bunjac, jel'?
Povrijeđen je članak 238. Znači ovdje se već danima…
Pa ja sam oduzeo riječ, ja se slažem s vama.
Danima se ponavlja da zastupnici jedan drugome odnosno zastupnicima Živog zida se obraćaju sa ti čime ruše dignitet Sabora na koji vi uporno pozivate, da ih se naziva psihičkim bolesnicima i bipolarni poremećaj, što si čak i stručne službe dopuštaju, a da nema nikakve reakcije. Meni je jučer oduzeta riječ jer sam navodno nešto uvrijedio, a govorio sam o onome što je spominjala Ana-Marija Petin.
Kolega Bunjac, vi ste rekli da je povrijeđen Poslovnik. Ja sam se s vama složio, ja sam dao opomenu. Uopće ne vidim razloga za daljnje eksplikacije. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Pa da. Slušao sam gospodina Glasnovića. Žao mi je što ga sada nema ovdje, a zašto? Zato jer upravo ponavlja američku propagandu i ponavlja riječi Baraka Obame. Barak Obama je rekao: Imigranti ne idu ka Moskvi u težnji ka mogućnosti. Međutim, zaboravlja da je u apsolutnim brojkama Rusija druga zemlja na svijetu broj imigranata odmah iza Sjedinjenih Država, što znači da milijuni ljudi traže bolju budućnost u Rusiji. Međutim, kolegu Glasnovića ne zanima statistika, ne zanimaju ga znanstvene činjenice. On je došao ovdje agitirati za Ameriku i kažem, ponavlja njihove teze i stalno za sve krivi komuniste i valjda i ja sam kriv za te ratne zločine partizana i možda i neki od kolega ne znam iz SDP-a, ali to je sve jedna priča koja nažalost u ovom trenutku ne rješava ništa i nema veze sa temom pristupanja ovom sporazumu koji nas stavlja u podređeni položaj zapravo spram Amerike i NATO-a. Moja je želja da gospodin Glasnović jednog dana shvati da Amerika ne vodi ratove po svijetu kako bi širila demokraciju, slobodu i ljudska prava već iz puno, puno prizemnijih motiva kao što često ponavljam, kontrole nad svjetskim resursima jer ćete vidjeti da sve te zemlje koje je Amerika bombardirala zadnjih 20 godina manje-više su sve sa izvorima nafte. Znači, cilj je nafta, da se nafta prodaje za dolare i zbog toga se rijeke krvi prolijevaju sa samo tim jednim ciljem. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar, vi ste spomenuli u jednom trenutku da su Hrvati napravili zločin u Libiji. Te teze ćete morati potvrditi, znači argumentirano. Kako vam je poznato dugo godina se poglavito poslije Drugog svjetskog rata namećala zločinačka teza prema Hrvatima dižući se broj žrtava, svakoj žrtvi dat je pijetet, pa evo i posljednje vrijeme vidimo da Hrvatsku se obrnuto i u Domovinskom ratu će se govoriti, izokreće se istina, ispada da smo mi bili agresori a ne četnici koji sad vode Srbiju, Vučić i Nikolić koji su bili četnici, pobočnici Vojislava Šešelja. Ja mislim da kad te teorije govorite o zločinu hrvatskog naroda da to nije dobro na taj način govoriti. To je jedna strašno loša teza koju ste rekli da je hrvatski narod napravio zločin nad libijskim narodom. Znate li vi što vi govorite? Znači, ako je nekakav zločin negdje bio mora biti pojedinac. Tu nametanje teze o zločinima hrvatskog naroda je katastrofalna. Samo znam da je hrvatski vojnik, hrvatski čovjek gdje god bio da je bio human. Samo bihaćka enklava, gospodine Pernar, kad odete, pokolj deset puta veći nego u Srebrenici bi bio. A mnogo je mladih ljudi Hrvata tu ostavilo svoj život. U istom trenutku 500 tisuća Bošnjaka je bilo u Hrvatskoj kad smo ginuli ovdje kao izbjeglice. Bolje uvjete su imali nego hrvatske izbjeglice. Prema tome, i kornatska tragedija je žalosna tragedija, ali samo o žrtvama govoriti na ovaj način nije dobro [[Upadica Reiner: Hvala.]] Problem je države što nisu riješili problem žrtava tragedije u Kornatima, a ne valja namećati tezu da su Hrvati zločinci, gospodine Pernar.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi Ivan Pernar.
Ma uvaženi kolega Bulj, Hrvatska je članica NATO saveza, da ili ne? Da. Da li je u NATO-u model odlučivanja o ratnim operacijama takav da se sve države članice moraju složiti oko određene vojne akcije? Da. Znači da je Hrvatska rekla ne, NATO ne bi mogao izvršiti invaziju na Libiju. Činjenica druga, činjenica broj 2. Činjenica broj 3. Da li je invazija odnosno bombardiranje Libije izvršeno bez mandata Vijeća sigurnosti UN-a? Da ili ne? Da. Bez mandata Vijeće sigurnosti UN-a. I četvrto pitanje, koje su posljedice te invazije? Ne moramo ih objašnjavati. Da li je Hrvatska, ako ništa drugo, zapovjednom odgovornošću odnosno time što je dala zeleno svjetlo za tu akciju u njoj sudjelovala? Pa nije morala Hrvatska osobno sudjelovati u napadu na Libiju. Bilo je dovoljno da kaže da, dajemo svoj pristanak. Znači, Hrvatska nije ono u smislu da je bila suzdržana. Ne, Hrvatska je rekla da. I samim time rekla je da za bombardiranje Libije, da, Libiji je prekršeno međunarodno pravo, izvršena je agresija na tu zemlju, katastrofa nad libijskim narodom, ratni zločin i onda vi kažete: Hrvatska nije kriva. Pa kamo sreće da nije kriva, kamo sreće da Hrvatska nije u NATO-u, kamo sreće da ne podržava američki imperijalizam, kamo sreće da naša Vlada nije u službi Washingtona, već da je suverena i da vlada u interesima zemlje za koju ste se vi i njenih građana za koju ste se vi gospodine Bulji vaši suborci borili u ratu. Hvala.
Hvala. Sljedeći se javio uvaženi Ante Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Pernar, nije mi želja s vama se pravdati, pravdati ni vama dokazivati neke teorije ali mislim da nije dovoljno da vi u svom obraćanju sa NATO-om i Amerikom to radite preko vatrogasaca. Mogu vam odgovorno reći evo kao vatrogasac 40 godina da nitko, ama baš nitko, niti jedan emanentniji stručnjak nije potvrdio tezu o kojoj vi govorite. A suprotno, najemanentniji ili najpriznatiji svjetski stručnjak prof. Viegas je potvrdio tezu eruptivnog požara. Isto to su potvrdili i domaći stručnjaci ali evo da mi ne bi vjerovali domaćim stručnjacima možemo vjerovati svjetskim stručnjacima. Tako da ta teorija vam ne stoji, normalno vi se nećete sa tim složiti to je vaše pravo ali kako ćete onda, kakav je vaš osvrt na to da u svijetu vatrogasci stradavaju od istog fenomena eruptivnih požara, da je u Americi stradalo 50-ak vatrogasaca u zadnjih godina od eruptivnog požara i još u nizu europskih zemalja po nekoliko vatrogasaca. Znači sada vi nas možete uvjeravati ovdje, ali tvrdim vam da nije dobro, nije lijepo da o najvećoj hrvatskoj tragediji vatrogasaca vi govorite na takav način da dirate kosti tih ljudi na takav način, neistinit, netočan i da svoj obračun sa NATO-om i Amerikom radite preko vatrogasaca. Oštro prosvjedujem u ime svih vatrogasaca.
Hvala lijepo, odgovorit će uvaženi Ivan Pernar.
Poštovani kolege iz HDZ-a, pročitati ću sljedeće: Ekskluzivno, vatrogasce na Kornatima ubila je odbačena NATO bomba. Uzrok Kornatske tragedije, stradanja 12 Šibenskih, Tisnjanskih i Vodičkih vatrogasaca nije nikakav eruptivni požar nego detoniranje, vjerojatno zbog požara, rasutog eksplozivnog punjenja jedne ili dviju odbačenih bombi po svojoj prilici CBU-87 s NATO-vih aviona nakon Kosovske krize u proljeće 1999. godine, tvrdi umirovljeni vojni časnik HV, sudionik Domovinskog rata, Nedjeljko Pušić, čovjek zavidnog znanja o novim vojnim tehnologijama, eksplozivnim sredstvima i medicinskim posljedicama za ljude izložene njihovom razornom djelovanju. Do senzacionalnih saznanja Pušić je došao nakon uporno 7-mjesečnog istraživanja kojim je prikupio relevantno vojnu-medicinsku i znanstvenu dokumentaciju tešku 18 kg a koja uvjerljivo podupire njegovu tezu o uzroku tragične smrti. Kaže ovako, pročitao sam sve što je bilo raspoloživo o eruptivnim požarima i shvatio da to s Kornatskom tragedijom nema nikakve veze jer za eruptivni požar preduvjet je šuma, velike količine drvne mase i kisika čega u ovom slučaju nije bilo a niti sam u literaturi sličan primjer našao. Surfajući internetom naišao sam na dokument o savezničkoj žetvi, odnosno o tome da je NATO odbacivao bombe po Jadranu zbog čega među ostalom na dijelu Jadrana je i u talijanskom, gdje je došlo do štete za riblji fond. Zbrojio dva i dva i sve povezao sasvim logičnu priču. Znači nije to neka moja dosjetka, nego se radi o tome da takva brzina širenja požara od 40 metara u sekundi kod makije je jednostavno neuvjerljiva i znači u svjetskoj literaturi a on je pronašao bazu podataka najveću na tim svim eruptivnim požarima, odnosno nije našao niti jedan slučaj. Ako vi nađete gospodine ja vas pozivam da javno iznesete tako da vidimo imaju li vaše teze činjenice. Hvala.
Hvala vam lijepa. I zadnja replika je uvažena Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Pernar suzdržavam se jer se tresem od živaca slušati vas kako koristite žrtve Kornatske tragedije u svojoj raspravi. Ovo je nedopustivo. Ušli smo u 10-tu godinu od Kornatske tragedije, brojne su bile rasprave, brojne su bile, brojna su bila ispitivanja i još uvijek se nije to utvrdilo. Vi na temelju jedno članka, nekog stručnjaka navodimo, da je to neki stručnjak čiji se iskaz isto tako slušao u tim ispitivanjima kod suda i nije se utvrdilo da je to upravo to bilo. Vi iščitavate imena svih nastradalih. Ako ste mogli to samo kao činjenicu jednu navesti ali niste trebali iščitavati sva imena i to loše iščitavati, nalupati iz nekog novinskog članka. Tu ste naveli tko pripada kojoj postrojbi, da li su dobili ili nisu dobili sredstva. To je nedopustivo da žrtve Kornatske tragedije koristite u svojim raspravama i manipulirate sa svom javnošću. To više ne radite.
Pa evo pročitati ću…
Ja vam nisam dao riječ kolega.
A ha, javio sam se samo za repliku, gospođi.
Ja vam nisam dao riječ, vi ste se javili nakon što je kolega Juričev, ali dobro. Recite, ali tek kada vam ja dam riječ. Izvolite.
Frane Lučić: Spržila nas je NATO bomba. Kaže ovako, sve se odvijalo jako brzo i praktički nas je velika toplina spržila. Od te Kornatske trave to nije moglo biti. U trenutku kada je došao nalet vrućine skinuo sam vizir i vidio u daljini vatru i puno dima, vidio sam bijeli, crni i žuti dim. Eksploziju nisam čuo ali vjerujem da za Kornatsku tragediju nije kriv eruptivni požar jer za to nije bilo uvjeta. Kriva je bomba koju je NATO odbacio nakon povratka iz Srbije. Naše ozljede iste su kao ozljede žrtava bomce CBU-87 u Afganistanu. Rečenice su to jedinog preživjelog vatrogasca Kornatske tragedije. Smatram da se sve dogodilo i pola sada prije nego se navodi. Sjećam se da smo nakon stradava pili vodu i kako smo pili vrlo brzo sve što smo imali. Sjećam se panike koja nas je uhvatila i kako smo zapomagali tražeći pomoć koja nije dolazila. 6 sati ne prošlo dok me nisu prebacili u bolnicu. Kaže, ovako više ne mogu a da ne kažem da su nas pustili da umremo na stijenama Kornata, rekao je Frane Lučić koji se nadaju da će istina o Kornatskoj tragediji početi rasvjetljavati na suđenju. Međutim, kaže očekivao sam da će se doznati istina zbog čega smo nastradali i zbog čega nam se nije pomoglo. Međutim, nije nam se pomoglo cijeli se sustav raspao. Puno se tu krije i zanima me što je vojska radila na Kornatu a bilo ih je navodno petstotinjak. U ostalom di je izvještaj vojske? Neki su svjedočili o stijeni koja je bila crna i prepolovljena a unutar bijela te su je slijedećih dana vojnici uklonili. U MORH-u znaju istinu ali je ne žele reći. No ja znam da će istina kad-tad pobijediti laži. Eto gospođo draga žalosno je što i dalje pokrivate i štitite one koji su odgovorni za tu tragediju. Hvala.
Hvala lijepa. S time ćemo napokon zaključiti raspravo o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti a govorilo se o svemu i svačemu. Ja zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.60. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 102 glasa za, 3 suzdržana i 4 protiv donesen Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i zapovjedništva Vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti.
Sad ćemo preći na slijedeći zakon, a to je: - Prijedlog Zakon o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, prvo čitanje, P.Z.BR.64. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na temelju članka 2. Ustav RH i članka 172. Poslovnika. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuje se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici pred vama je prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji ima dvije osnovne namjere. Jedna namjera je da se ovim zakonom uredi da i koeficijent i osnovicu kod plaća državnih dužnosnika uređujemo u Hrvatskom saboru. A druga namjera je da onemogućimo povećanje plaća za državne dužnosnike koje nastaje nedavno usvojenom poreznom reformom. Dakle ovim zakonom želi se plaće državnih dužnosnika urediti tako da ubuduće i koeficijent i osnovicu za obračun plaća utvrđuje Hrvatski sabor a ne više Vlada RH svojom odlukom. Predlagatelj smatra da je ispravno a i na tragu spomenute u obrazloženju odluke Ustavnog suda da Hrvatski sabor utvrđuje ne samo koeficijent plaće dužnosnika već i osnovicu za obračun plaće svih dužnosnika kako pravosudnih tako i ostalih državnih dužnosnika. Prema analizi Interparlamentarne unije iz rujna 2013. a na temelju dostavljenih podatka od strane pojedinih parlamenata 58% parlamenata je odgovorilo da je parlament ono tijelo koje određuje plaće zastupnika pa se predložena zakonska promjena temelji i na ovoj anketi ili istraživanju. Drugo, ovim se zakonom utvrđuju novi koeficijenti za obračun plaća državnih dužnosnika. Donošenjem novog Zakona o porezu na dohodak utvrđene su nove stope poreza na dohodak od 24 i 36% a najviša dosadašnja stopa porez na dohodak od 40% dakle smanjena je na 36. Ta će promjena stupiti na snagu 1. siječnja 2017. godine i ona će uvjetovati značajniji porast plaća zaposlenima posebno onima koji imaju plaće iznad 15 tisuća kuna. Na indirektan način sniženjem najviše stope poreza na dohodak dužnosnici će pored drugih skupina zaposlenika ostvariti veću plaću. Mi kao predlagatelji smatramo to u ovom trenutku neopravdanim i stoga predlažemo nove niže koeficijente za obračun plaća državnih dužnosnika kako bi se što je moguće više ograničio učinak porezne reforme na porast plaća dužnosnika. Predlagatelj pritom naglašava da zbog značajki koje bitno utječu na iznos neto plaće pojedinih dužnosnika primjerice broj uzdržavanih osoba, visina prireza, olakšica za invaliditet, učinak novog obračuna plaće će se razlikovati kod pojedinih dužnosnika i nije moguće u potpunosti izbjeći djelomični porast dužnosničkih plaća uz primjenu određenih nižih koeficijenata i postojeće osnovice za obračun plaće državnih dužnosnika. Međutim, želimo posebno istaknuti da će uz primjenu novih nižih koeficijenata biti bitno ograničen odnosno smanjen rast plaća državnih dužnosnika u 2017. godini. To me u prilog smo uz ove materijale ste dobili i tabele izračuna neto plaća za sve koeficijente dužnosnika u koje se daje izračun neto plaća s postojećim koeficijentima i osnovicom i onim plaćama i izračunom koji će nastati usvajanjem ovog zakona. Ono što je važno ovdje naglasiti dakle mi promjenom ovog zakona za kojeg smo imali namjeru da ide po hitnoj proceduri kako bi stupio na snagu kad i izmjene poreznih zakona želimo onemogućiti značajniji rast plaća državnih dužnosnika. Smatramo da rast plaća državnih dužnosnika u vremenu u kakvom se Hrvatska danas nalazi dakle još uvijek prolazimo kroz krizu nije nešto što se treba dogoditi i ne samo da se radi o lošoj poruci nego se radi o nelogičnom ponašanju. MOST Nezavisnih lista kao predlagatelj nema ništa protiv da plaće državnih dužnosnika rastu nekim drugim poreznim reformama, u nekim drugim vremenima kada budemo imali rast BDP-a npr. od 4% što će značiti da smo mi kao državni dužnosnici radeći svoj posao napravili uvjete da možemo imati veće plaće, međutim mislimo da za to danas uvjeta nema i tražimo podršku svih drugih saborskih zastupnika. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče ako sam dobro shvatio vi kao predstavnik vladajuće većine želite ovaj zakon donijeti uz pomoć oporbe. Prema stanju u odborima vi nemate podršku vaših koalicijskih partnera i sad mi nije jasno na koji način onda uopće mislite dakle ovaj zakon progurati jer u biti mi vama nismo ništa dužni. Kad je bila porezna reforma vi ni za jedan naš amandman niste glasali, a kamoli za zakon. Sve ste glatko odbili. Vi naime ne samo da ne prihvaćate naše amandmane ni zakone, nego nam otimate i zastupnike i time izvrćete volju građana, izbornu volju. Građani nisu glasali za pojedince osim ako se nisu kandidirali kao nezavisni zastupnici, nego su glasali za stranke, ali bi bilo lijepo da ih vrate onima kojima pripadaju ti mandati ako su već odlučili promijeniti stranu. Ne razumijem na koji način mislite da bismo mi prema vama trebali biti uviđavni a vi se prema nama odnosite na takav grubi način. Naravno da je ova tema važna. Mi ćemo je već odmah mogu reći unaprijed podržati. Ali vaš odnos prema oporbi morao bi biti isto tako biti drukčiji, da ne velim dvosmjerni a ne da imamo samo jednosmjernu ulicu, a vi malo lijevo, malo desno, a uvijek na svoju korist. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Bunjac, mi ovdje ne tražimo podršku oporbe. Mi tražimo podršku zastupnika bez obzira iz koje političke stranke došli. Što se tiče nas u ovom trenutku kao predlagatelja a koji jesmo dio vladajuće većine opće je poznato da mi i naši partneri imamo drugačiji stav oko plaća i statusa dužnosnika. Međutim i to je bilo jasno i u našim pregovorima, pa smo kao nekakvo kompromisno rješenje umjesto smanjivanja naših plaća što je MOST od početka želio za one koji ne rade svoj posao došli do toga da se kažnjavaju oni koji ne dolaze na posao prilikom glasovanja. To je jedno kompromisno rješenje i mi smo teško na njega pristali. Ne mislimo da je ono potpuno dobro, ali ni naše kolege iz HDZ-a sigurno nisu s tim u potpunosti zadovoljni. Kompromis nosi to da svatko bude djelomično zadovoljan ili nezadovoljan. Ali da se vratim na temu. Dakle, mi pozivamo zastupnike da nas podrže oko ovoga, mi ne tražimo od vas da budete uviđajni, ni slučajno. Ako se vi sa ovim ne slažete ne tražimo da to podržite. Ako se slažete drago nam je da ćete to podržati. Kad se glasovalo o amandmanima oko porezne reforme mi smo jasno stali čak i iza nekih amandmana koje smo podržavali, a one koje nismo, nismo glasovali za njih. To je prirodno ponašanje svakog od nas zastupnika. Svatko od nas ima dio svoje odgovornosti i vi kao zastupnik imate dio svoje odgovornosti. I ako imate nešto protiv ovog zakona, protiv ovog prijedloga nemojte ga podržati.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Šimić, ja ću vam postaviti pet pitanja. Prvo da li ste vi dio vladajuće koalicije? Drugo da li ste vi dio oporbe? Treće pitanje da li je vaš predsjednik stranke MOST-a nezavisnih lista predsjednik Hrvatskog sabora? Treće da li je gospodin Ivan Kovačić potpredsjednik Vlade RH? I četvrto, peto pardon. Zašto ovo ne riješite na Vladi na Užem kabinetu Vlade ili je ovo samo jedan od vaših spinova i jeftinog populizma koji prodajete danas u četiri sata popodne u Hrvatskom saboru?
Odgovor uvaženog zastupnika Miroslava Šimića.
Poštovani kolega Klarin, evo samo da kažem, neću vam odgovarati na sva ta silna pitanja. Ja mislim da nisu ni postavljena sa namjerom da se na njih odgovori. Ja znam da vama nije zgodno što se ovo mora raspravljati, što ćete morati o ovom glasovati. I onda je najlakše reći, e pa da, to je populizam, MOST-ov populizam. Imate prilike reći ja nisam populista. Mislim da je ovo populizam i ja ovo neću podržati. Ili imate prilike reći, ja ne mislim da je ovo populizam. Mislim da je ovo pošteno, mislim da ovo ima svoje logike i zato ću glasovati. O.k. Možda se malo lošije osjećate što se o tom mora razgovarat u Hrvatskom saboru, ali evo to je posao nas zastupnika, za to su nas izabrali. A mi bez obzira što smo i dio vladajuće koalicije mislim da imamo pravo kao klub podnositi svoje prijedloge zakona. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je Marta Luc Polanc. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Ja također kao i moj kolega Klarin ne mogu vas ne upitati zbog čega idete sa izmjenama i dopunama ovoga zakona kad ste prije nepuna dva tjedna kao dio vladajuće koalicije izglasali poreznu reformu kojom ste isključivo pogodovali onima koji imaju velike plaće, koji imaju velike prihode a da pri tome niste ni na koji način gledali na, gledali građane koji žive od minimalnih plaća. I sad idete izmjenama zakona samo moram to primijetiti samo kako bi senzibilizirali javnost i kako bi se raspravljalo o tome u Hrvatskom saboru, a zna se da ste to mogli unutar Vlade odlukom donijeti odluku o smanjenju plaće. I šta se sad događa nakon izmjena i dopuna ovog zakona? Stvarate jedan paradoks gdje ne dirate u plaće direktora trgovačkih društava koji su u vlasništvu Republike Hrvatske, a s druge strane dovoditi do toga da smanjujete koeficijente i dovodite do situacije da će predsjednik Ustavnog suda sa manjom osnovicom i manjim koeficijentom imati manju plaću od predsjednika Vrhovnog suda ili glavnog državnog odvjetnika. Isto tako degradirate ulogu premijera koji će sada imati manje prihode od predsjednika Vrhovnog suda ili glavnog državnog odvjetnika. Dakle, ako mijenjate koeficijente onda to morate uskladiti i sa ostalim zakonima. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Miroslav Šimić.
Poštovana kolegice, što se tiče porezne reforme i njene intencije da pojedini porezni obveznici, a govorim o ljudima, dakle koji plaćaju određeni iznos poreza, a plaćaju manji iznos poreza, pa samim tim imaju veće plaće. Mi nemamo ništa protiv da se to, ne da nemamo ništa protiv, nego se snažno za to zalažemo i podržavamo da veće plaće imaju svi oni koji su liječnici, IT stručnjaci, inženjeri, ljudi koji rade u realnom sektoru. Mi jesmo za to. Mi smo protiv toga da državni dužnosnici koji nose odgovornost za stanje u Republici Hrvatskoj ovim poreznim promjenama, a ne reagiranjem kroz ovaj zakon sami sebi podižu plaće. U ovom trenutku smo protiv toga. U nekoj budućnosti kada budemo imali drugačije statističke pokazatelje koji se odnose na stanje gospodarstva u RH nećemo biti protiv toga. Ako treba samo ćemo inicirati ove promjene. Što se tiče bilo kakvih drugih plaća koje ste između ostaloga navodili, dajte svoje prijedloge ako mislite da i kod nekog drugog treba slijediti korekcije, razgovarat ćemo o tome i spremni smo sve dobre prijedloge podržati.
Hvala lijepo. Sljedeći je uvaženi Miro Bulj, replika. Prvo uvaženi Nikola Grmoja pa onda Miro bulj.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Šimiću dobro ste u svojoj raspravi istaknuli u biti da se radi ovdje samo o jednoj stvari, tko se slaže s tim da nama kao saborskim zastupnicima raste plaća, a tko se s tim ne slaže. Sve ostale rasprave su samo pokušaj skretanja s teme, izbjegavanje ove rasprave jer nekima ne odgovara i ne radi se uopće o tome da ovdje mi tražimo podršku oporbe. Mi tražimo podršku svih zastupnika u ovom Saboru, tražimo njihovo mišljenje o ovoj temi, što oni misle o tome jeli korektno, jeli uredu da nama rastu plaće. Oporba je pokušala s tim da u biti zaustave rast plaća liječnicima koji odlaze iz Hrvatske, IT stručnjacima, mi nismo za to. Mi smo za to da njima rastu plaće, a da nama plaće ne rastu i ovdje je samo pitanje kako će se svi zastupnici u ovom Saboru postaviti prema tom jedinom i osnovnom pitanju, jeste li za to da nama u ovom trenutku rastu plaće? Što će biti kada pokazatelji budu drugačiji, to ćemo vidjeti.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi Miroslav Šimić.
Pa sa svojom replikom ste me podsjetili na jednu stvar, a to je inicijativa SDP-a na svojoj konferenciji za novinare kada su rekli da su protiv toga da ljudi koji imaju plaće od 15-ak tisuće kuna koji su kako sam prije toga rekao liječnici, inženjeri ili IT stručnjaci da njima ne trebaju rasti plaće onda sam ja bio na jednoj radio emisiji gdje je opet predstavnik SDP-a rekao da to nije službeni stav SDP-a da se on ispričava hrvatskoj javnosti zbog toga i sada evo čuo ponovo za saborskom govornicom odnosno saborskim klupama kolegicu koja je rekla da taj njihov prijedlog nismo podržali. Meni je jasno da su kolege imale unutar stranačkih izbora da je to moglo doći do pomutnje u njihovim redovima u stavovima i sve, ali stvarno bi volio tijekom ove rasprave da čujemo i taj stav SDP-a što je na kraju službeni stav SDP-a dal su oni protiv rasta odnosno smanjivanja poreznog opterećenja liječnicima, inženjerima, IT stručnjacima ili nisu protiv toga.
Hvala. I sljedeća replika uvaženog Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Šimiću, evo dobro ste kazali saborski zastupnici će glasati o ovome prijedlogu kao npr. evo ja sam potpisnik također od prijedloga Živoga zida o Imunološkom zavodu ne samo ja iz kluba MOST-a, neki su potpisali koji su bili tu, neki nisu tako da će svaki pojedinac moći glasati onako kako želi. Činjenica je da imamo mi tu nekakvih problema, spominjali su se direktori tvrtki kao npr. znate u slučaju Hrvatskih šuma kolike su bonuse dobivali direktor Hrvatskih šuma, a dok je tisuću radnika otpustio i bacio ih na cestu i falio se sa velikim rezultatima apsolutnim monopolima na šumama. Znači ulaziti u povijest nekakvu kakvu kolege žele nije dobro. Ovo je jedan od prijedloga da se pokuša staviti na mjesto trenutak u kojem se nalazimo jel svi ljudi su uperene su oči prema Hrvatskome saboru i naravno da svakom saborskom zastupniku će biti na savjesti hoće li glasati o ovome ili neće i svaki klub saborskih zastupnika ili 15 saborskih zastupnika može dati svoj prijedlog. Inače poznato je da nije dobro, a poznato je da saborski zastupnici glasaju na klik ili šta kaže iz Živoga zida kada su na vlasti na jedan su, kada su u oporbi na dva su i tako se izmjenjujemo. Kada je slučaj bio Živoga zida naravno da će MOST i prihvatiti nekakve amandmane kod svojih prijedloga koji su bili prije neki dan, a također ja sam osobno isto glasovao za prijedlog Živoga zida bez grižnje savjesti. Prema tome, ne vidim ovdje nikakav problem nego dapače ovaj … amandmani mogu uvijek biti uloženi i … hvala lijepa ili vladajući.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. I prvi se javio Živi zid u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Nekada davno dok sam bio dijete ja sam naivno vjerovao da u državi najveću plaću ima predsjednik države odnosno oni koji vladaju narodom da bi oni imali najveće plaće, tako sam to zamišljao. A sada kada sam došao u Sabor i kada sam čuo kakve sve plaće postoje u Hrvatskoj doista sam se zaprepastio. Znači od saborskih zastupnika veće plaće imaju i župani i gradonačelnici i profesori Ekonomskog fakulteta i nekih drugih koji si po dvije, tri plaće isplaćuju jednu šta potpiše ugovor sam sa sobom, drugi dobije od države. Saznao sam isto tak da ne znam uprave banaka poput HNB-a, HBOR-a, Mirovinskih fondova imaju plaće po tri, četiri puta veće nego mi pa i viša. Saznao sam isto tako da se dijele u državnim tvrtkama otpremnine koje iznose ne znam saborsku plaću koja se ne može dobiti za cijeli radni staž, da cijeli radni staž budete u Saboru ne možete dobiti toliko koliko netko dobije otpremninu za kratko vrijeme koje je proveo u nekoj javnoj ustanovi. A sad kad bi još išao uspoređivati saborske plaće sa utajivačima poreza i tajkunima i onima koji iznose novce na tajne račune, mogli bismo ustvrditi da su saborski zastupnici doista pravi pravcati siromasi. Međutim, bez obzira na to što je tomu tako, mi podržavamo ideju da se plaća saborskih zastupnika ne povećavaju, a štoviše podnijet ćemo i amandmane da se one smanje. A zašto? Zato što mi saborski zastupnici trebamo predstavljati uzor u ovoj državi. Mi moramo davati primjer. Mi smo najviša zakonodavna vlast. Mi postavljamo Vladu i sve te uprave, a na koncu konca odlučujemo i o lokalnim upravama. I u nas su uprte oči javnosti tako kao nikoga drugoga. A ove plaće i privilegije koje mi imamo one su nas odvojile od naroda. Odvojile su nas od njega i narod nam to jasno poručuje već godinama. A zašto nam to poručuje? Ne zato što bi te plaće dakle bile nekako basnoslovno visoke nego zato što su plaće većine hrvatskih građana nedovoljne za normalni život. To je problem. Oni napadaju naše plaće iz razloga da kažu: Zaboravili ste na nas. Ne tičemo vas se više. Ja znam, ovdje sam slušao mnoge od vas prije izbora. Mnoge, koji su govorili: Saborske plaće su previsoke. Zalagat ću se za to da se smanje. A sada? I vi ste govorili iz MOST-a da ćete smanjiti na 9.999 kuna kao u Konzumu, jednu kunu manje da izgleda još ljepše. Jednu lipu, pardon. Ali sad kad ste došli u Sabor sad ste sve to lijepo zaboravili. Sad su plaće OK. Možemo ih i povećati. Svatko će od vas pronaći, jedva čeka da počnu argumenti zašto plaće treba povećati. E, treba uskladiti s ovim, treba uskladiti s onim, ovo je tehnički problem, onaj, znate vi. Jedva čeka sad ovaj festival opravdanja zašto plaće trebamo povećavati. A znate kad ste, kad smo mi svi skupa, evo i ja isto, zaboravili kako građani žive. Da vam kažem kako žive, evo ja pokušavam svakodnevno s građanima komunicirati i saznajem za priče. Saznajem da u jednoj tvornici obuće radnici rade za minimalac, ali da bi ostvarili normu moraju ostati svaki dan na poslu dva, tri sata duže ako žele uopće dobiti taj minimalac. Rade prekovremeno bez da im se plati. Rade subotu potpuno besplatno, bez plaćene pauze, bez plaćenog toplog obroka, i kad ovdje vide ove poluprazne saborske klupe oni su bijesni. Oni su žalosni što mi tako bahato ponekad povećavamo sebi primanja kao sa poreznom reformom, a ne želimo obratiti pažnju na njihove probleme. Znam za tvornicu hrane u kojoj nema prozora niti klima uređaja gdje radnici moraju pakirati hranu nedjeljom. Nedjeljom. Na temperaturama kao u pustinji i tko padne u nesvijest samo ga van nose. Znam za ljude koji deset godina nisu kupili jedan komad odjeće, jedan jedini. Posuđuju odjeću od rođaka, od mame, od brata. Mlađe dijete nasljeđuje od starijega. Znam za ljude koji svaki daj doručkuju kruh i marmeladu, kupe si teglu, onu kantu marmelade i mažu 365 dana u godini. Znam za majku koja je cijelu noć plakala i nije spavala jer svojem djetetu ujutro nije imala dati šta za doručak. Znam za hrvatskog branitelja koji mi je u 6 sati ujutro pisao, isto nije spavao, da će se ubiti jer su mu djeca odrasla i već su postala punoljetna, a on nikad u životu nije odveo na more. Nikada nisu ljetovali. Sve što im je dao bilo su plaćanje režija i plaćanje hrane. To je bilo to. To je život prosječnog hrvatskog radnika. 70 posto radnika u Hrvatskoj ne ostvaruje ni prosječnu plaću. A što nama fali? Kakvi će biti vaši blagdanski stolovi? Hoće li nešto nedostajati na njima? Hoćete li dobiti božićne poklone, hoće li vaša djeca ostati bez darova pod borom? Za što vama treba? Recite! Za ići na skijanje? Za novi Rolex? Zbog čega je potrebno povećati plaću ne znam predsjedniku Sabora ili premijeru, svejedno, predsjednici za 2 tisuće kuna. Na koji način mi nju oštećujemo ako mi joj to sad ne damo. Na koji način mi njezin standard kvarimo? A ljudi to vide i kakvu poruku im mi šaljemo? Što im govorimo? Povećat ćemo vam mirovine za 15 kuna i plaće za 53. Sjetimo se pape Franje koji je skinuo onaj zlatni križ i stavio željezni, drugi dan su svi biskupi promijenili križ? A zašto? Zato što sve ono što radi osoba koja je na vrhu piramide, koja ima vlast u rukama to se sve multiplicira, tisućama primjera se slijedi. I kakvu mi sada poruku šaljemo ako sebi povećamo plaće a onima koji krvavo rade da bi preživjeli za golu egzistenciju, da bi jeli, te iste plaće istovremeno ne povećavamo? Dakle, važno je da se svatko od nas zapita da li smo mi ovdje došli da zarađujemo, da li smo došli ovdje zato da sami sebi ostvarimo nekakvu ugodnost, nekakve užitke ili smo došli ovdje da budemo narodni zastupnici i da služimo svome narodu. Vjerujemo svojim građanima, oni su nas ovdje izabrali i oni imaju od nas ogromna očekivanja. Zašto mislimo da ne trebamo slijediti njihove želje? Ja vam garantiram da onaj dan kada mi konačno prihvatimo biti stvarni sudionik stanja u društvu, da će nas naš narod nositi kao malo vode na dlanu. Biti ćete izabrani na svim izborima na kojima god se budete ikada pojavili. Narod će vas štitit. Vjerojatno neće više trebati ni Živi zid, naši zastupnici će saditi povrće i voće, ja ću pisati knjige. Jer možda će se jedan drugi dio zastupnika ne znam baviti nečim drugim. Ali želim vam reći da moramo ostvariti komunikaciju sa svojim građanima na način da vidimo njihove probleme i da pokazujemo suosjećajnost, solidarnost i empatiju. Oni to žele. Oni ne žele da mi danima raspravljamo o ne znam nekakvom članku zakona, svejedno o pristupanju nekakvom protokolu ili nečemu itd., oni žele malo pažnje, samo malo pažnje. Žele vidjeti da smo mi s njima. Iz toga razloga ja vas pozivam da svoju nagradu tražite u tome što ste uopće ovdje, to vam je nagrada, to vam je čast, najveća plaća. Nemojte da opet sada sudjelujemo u nečemu što nam dakle neće služiti na čast, nešto što će dodatno srozati povjerenje naroda u institucije ove države, u saborske zastupnike, u Sabor, nešto što će pet izmamiti suze i bijes, kod mnogih hrvatskih građana. Ostanimo skromni bez obzira na to što će neki imati službenik možda veću plaću od saborskog zastupnika, mi si povećajemo plaće onoga trenutka, mi si povećavamo plaće onoga trenutka kada iskorijenimo siromaštvo, kada nestane beskućništvo, kada odblokiramo račune građana i kada će se sa plaćom, pošteno zarađenom plaćom moći platiti režije, moći kupiti hrana i moći svoje dijete školovati bez da se neko mora zaduživati, bez da netko mora ići u minus, bez da mora probdjeti neprospavane noći i živjeti u brizi i u stalnom strahu od budućnosti i želji, stalnoj podsvjesnoj želji da se otputuje negdje jako, jako daleko gdje je neki puno bolji svijet nego što ga mi ovdje sada imamo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje ima cijeli niz replika. Krenimo redom, prva je ona uvaženog Nikole Grmoje.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Bunjac, ja se zahvaljujem što ćete podržati ovaj naš prijedlog i što smatrate da s obzirom na trenutak u kojem se nalaze naši građani da nije u redu da nama saborskim zastupnicima rastu plaće i to je uostalom i intencija ovog našeg prijedloga. Vi ste ostali na riječima. Mi smo to što vi govorite pokazali djelima. Ja sam zamjenik gradonačelnika grada u kojem gradski vijećnici nemaju nikakvu naknadu za svoj rad, u kojem se predsjednik gradskog vijeća odrekao naknade od 2500 kuna za tu funkciju. Ja sam zamjenik gradonačelnika grada u kojem članovi nadzornih odbora i upravnih vijeća ne primaju nikakvu naknadu. Ja sam zamjenik gradonačelnika grada u kojem sam radio paralelno u školi i bio volonter u gradu i odrekao se naknade u iznosu od 2500 kuna. Ja sam zamjenik gradonačelnika grada u kojem sam na svoj osobni zahtjev tražio da mi se plaća smanji za 40% i radio za 7 tisuća kuna dok nisam došao u ovu sabornicu. Ja sam jedan od ljudi političke opcije koja konstantno zahtjeva da se smanje privilegije saborskim zastupnicima i u tim našim zahtjevima smo uspjeli se izboriti za to da se barem kažnjava, odnosno kažnjavati će se i nadam se da ćemo dobiti podršku za to, nedolazak na sjednice petkom. Izborili smo se za to da ne bude, da se ne događa to da netko bude 3 dana saborski zastupnik i onda ostvari privilegiju od 6+6. Evo ja sam saborski zastupnik političke opcije koja predlaže prijedlog zakona prema kojem neće doći do povećanja plaća saborskih zastupnika. A ja sam i saborski zastupnik političke opcije koja će podržati ovaj vaš prijedlog o smanjenju. Hoćemo li za to dobiti podršku u ovom Saboru, to ćemo vidjeti. Hoćemo li dobiti podršku za ovaj prijedlog da ne rastu plaće saborskim zastupnicima to ćemo također vidjeti.
Hvala. Odgovor uvaženog Branimira Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Dobro vi ste sad ovako sami sebi jedan hvalospjev ispjevali. Ja nemam ništa protiv, ja sam rekao bez obzira na vaše nekorektno držanje prema oporbi mi ćemo to podržati. Nama su interesi građana ispred stranačkih interesa. Međutim, kad govorimo o tome kako ste vi dakle jako napredni i humani ipak postoji ono kako se kaže jedan kamenčić u cipeli a taj kamenčić u cipeli je da ste vi ipak prije nego ste podnijeli ovaj prijedlog zakona instalirali na vlast stranku koja uopće ne podržava taj vaš prijedlog zakona i koja je provela poreznu reformu koja će od 1. siječnja napraviti jedan mali udar na životni standard građana počevši od kupnje automobila, počevši od plaćanja poreza na nekretnine, od ne znam skuplje kave u kafiću itd. Tako da ustvari vi na neki način niste 100% iskreni. Vi podnosite zakonski prijedlog a mogli ste još prije 15 dana stvoriti uvjete da se taj prijedlog uopće ne mora podnositi znači tijekom glasanja o poreznoj reformi. E sad je to malo situacija u kojoj vas ja prepuštam jednostavno sudu javnosti. Javnost neka presudi da li ste vi dakle u ovom posve iskreni ili je možda ovo ipak negdje skriven i određeni stranački interes. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog Gorana Aleksića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, mislim da je ovo početak kakav takav gdje bismo mogli pomalo jedni drugima izlaziti u susret kada su u pitanju dobre ideje pa tako ćemo i podržati taj prijedlog zakona koji je dobar. Šteta je da u tzv. poreznoj reformi nismo napravili više jer moglo se Zakonom o porezu na dohodak povećati poreznu stopu na one bezobrazno velike plaće i moglo se izbjeći da se bezobrazno velike plaće još više povećaju. Međutim što je tu je. Isto tako ću podržati i ideju SDP-a da se riješi minimalac na drugi način. SDP je na Odbor za zakonodavstvu rekao da će podržati ovaj zakon ukoliko MOST podrži novi zakon kojim bi se rješavao minimalac na jedan drugačiji način. Ja ću podržati bez obzira na to hoće li MOST podržati taj minimalac ili neće njihov zakon kao što ću podržati i SDP-ov zakon jer mislim da je dobar. Isto tako očekujem da se podrže neki slijedeći zakoni koji dolaze u vezi s maržama, u vezi sa sprječavanjem ovrhe, dakle sve ono što je dobro za naše društvo. Pa moram i ja reći da ja dolazim iz jedne udruge, iz udruge koja se zove Udruga Franak koja je djelovanjem od 5 godina smanjila dugovanja građana za ukupno 6,5 milijardi kuna uz pomoć ovog ovdje Visokog doma. Pa čestitam svim onima koji su sjedili u Hrvatskom saboru, koji su izglasali Zakon o konverziji CHF kredita ali toga sigurno ne bi bilo da nije bilo Udruge Franak. Tako da postoji ta jedna sinergija raznih dijelova ovog društva koje može doprinijeti boljem društvu. Pa apeliram na sve nas da ubuduće sve dobre ideje podržimo. Hvala.
Hvala. Uvaženi Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Aleksić, da vi ste u pravu u smislu kad kažete da bi ovo trebao biti dakle prvi korak ne jedini korak koji bi trebali slijediti i drugi koraci a sasvim sigurno u to ulazi i prijedlog ovog povećanja minimalca ali općenito dakle trebalo bi ići za time da se građanima omogući da normalno žive. Postoje dakle brojni načini na koje bi se mogla izvršiti poštena preraspodjela u društvu. Vi sami ste spominjali dakle neke od tih mogućnosti. Evo imat ćemo i amandman profesora Lovrinovića da se stvore neki prihodio koji će ići u korist građana. Međutim, mi sad ovdje moramo dobiti ovu prvu bitku, prava bitka je dakle zadržavanje plaća saborskih zastupnika na postojećoj razini eventualno smanjenje a ta će bitka bojim se biti vrlo teška. Već samo odgađanje postupka, prijedloga zakona po hitnom postupku pokazala je na određen način kako Sabor diše. Tako da ja se nadam da ćemo tijekom ove rasprave uspjeti još potaknuti i neke druge zastupnike, neke druge klubove da stanu na stranu pravde, na stranu građana. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac, vi ste kazali da saborski zastupnik, zastupnici MOST-a su mogli više stvari mijenjati pa i po pitanju ovih plaća, ali je činjenica i nemojte to zaboraviti da nije bilo 12 ljudi iz MOST-a ne bi bilo izvanrednih izbora i vi sada u ovom trenutku ne bi bili u ovome Parlamentu. Možda vam to nije jasno ali evo da ne bi više ponavljali. Jer se nismo htjeli preslagivati kao neki iz Jedine opcije koji su bili s vama u klubu zajedno tj. na vašoj listi. Vi prozivate MOST zbog toga što je s HDZ-om u suradnji a oni koji su htjeli preslagivati vlast bez izbora gdje vi ne bi sjedili sada tu to je vama kao u redu? Što se tiče, vi kako narodni zastupnik šta hoćete reći da mi nismo narodni zastupnici? Ja sam osobno dobio 11 tisuća glasova, ne smatram se manje vrijednim ni više nego netko drugi. Znam da živim u sedmeročlanoj obitelji i da jedini imam primanja kako prije, tako i sada i da imam punoljetnih osoba koje ne rade. Znam da živim među tim ljudima koji teško žive, jer sam svakodnevno s njima i prije što sam bio u Saboru bio sam na njihovoj strani i radnicima Dalmatinke koji su bili iz moje obitelji, koji su ostali na cesti i odgajan sam u jednoj seljačkoj obitelji gdje sam morao poljoprivredom se baviti, prodavati te poljoprivredne proizvode. I tako nas je odgajao. Niti jednom nisam od 18 godine ljetovao, a niti moja djeca. Prema tome, ne morate sebi samo uzet vi za pravo iz Živog zida da ste vi jedini koji ste narodni zastupnici. Potpisivao sam vaše prijedloge, glasovao sam za vaše amandmane. Možete reći nije to istina, ali je to činjenica. Prema tome, smatram da ovaj prijedlog i vaš amandman za koji ću glasati kakav bude da bude, ja ću ga podržati. Evo unaprijed. Hvala.
Hvala lijepa. Pa evo, ja nisam rekao da smo mi jedini narodni zastupnici, nego sam rekao da bi mi svi to trebali tek postati. A što se tiče vas osobno istina je da vi glasate prema svojoj savjesti, međutim činjenica je da vas većina vaših zastupnika ne slijedi. A sad što se tiče ovoga vašega preslagivanja, nepreslagivanja, znači vi tvrdite da su, ne znam zastupnici promijenimo Hrvatsku se htjeli preslagivat. Ja to ne znam. Ja to nikad nisam vidio da su oni na bilo koji način obnašali vlast. Vidio sam da je prof. Lovrinović glasovao protiv Vlade kad je bila, a vi ste potpisivali javnobilježničke ovjere, davali ne znam izjave kako nećete ni lijevo, ni desno. Na tomu ste dobili povjerenje birača. Na tomu ste dobili. A odgovornost ste dobili, ali znate nazad više ne možete, nazad više nećete tako lako. Ovo je možda vaš pokušaj da manevrirate, da zadržite još jednim dijelom onu poziciju koju ste imali prije izbora. Ali vi ćete snosit posljedice i porezne reforme i proračuna za 2017. godinu. Ja vam ne bih volio biti u koži, znate.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta.
Hvala predsjedavajući. Gospodine Bunjac, pa ja mislim da narodu a svi bi mi trebali biti narodni zastupnici jer zastupamo narod a ne Hrvatski sabor, pa mislim da nam je krivi naziv saborski zastupnici. Mislim da narodu nisu najveći problem plaće saborskih zastupnika ili narodnih zastupnika već ono što se dešava u ovome Visokom domu od kojega ponekad se napravi i cirkus. U ovom Domu koji je u biti glasačka mašinerija jer sve što dođe s druge strane Markovog trga, s Vlade ovdje se usvoji. Ne usvajaju se amandmani. Previše populizma u ovome je Domu, pa mislim da i ovaj prijedlog MOST-a. Meni je žao što Klub zastupnika MOST-a nije podržao prijedlog zastupnika, Kluba zastupnika HSS-a a to je povećanje rudne rente sa 10 na 13% gdje bi mi Mađare natjerali da više plaćaju naš proračun, a ne bi crpili iz našeg proračuna. I financijski učinak ovog prijedloga isto nisam čuo od predlagača, pa mislim da je možda dobro da se i o tome govori. Plaće su uvijek diskutabilne da budu i 10000 kuna, one će biti velike. Ja ovo ne govorim jer iz moje perspektive je svejedno kolika će mi biti plaća u Hrvatskom saboru i ona je jako mala što se tiče izdavanja Hrvatskog sabora prema meni. Jer i ja sam za razliku od gospodina Bulja i danas seljak, pa onda mogu živjeti i bez ove plaće. Mislim da trebamo raditi više na dignitetu Sabora, biti ozbiljni ovdje, da trebamo biti stvarno narodni zastupnici, ne bavit se populizmom, nego zastupati interese hrvatskog naroda. A koliko su izvanredni izbori koštali, ja mislim da je to nekoliko desetaka puta više nego što će biti ušteda na ovome. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Uvaženi kolega, ako Sabor zaista predstavlja glasačku mašinu, onda je to doista žalosno. Ako mi ovdje, dakle ispunjavamo samo ono što se od nas traži izvan zgrade ovoga Sabora onda je pitanje da li uopće zaslužujemo plaću, a posebno plaću ovako veliku. Dakle, mi bismo trebali biti dovoljno hrabri zastupati istinu neovisno o tome što nam govore neke velike sile i recimo evo jučer smo imali tako lijepu mogućnost. Ja vjerujem da se svih 151 zastupnika u dubini duše mislili da onaj Zakon o policiji ipak treba prihvatiti, odnosno da treba dati otpremnine policajcima. Ali vidjet ćemo na glasanju da do toga na kraju ipak neće doći. I s te strane doista se mora svatko od nas zapitati o tim plaćama i o svojoj vlastitoj odgovornosti. Plaće doista nisu velike. Evo vidimo da su neki ljudi došli u Sabor i nisu uzeli saborsku plaću što znači da su im negdje drugdje te plaće veće. Ali javnost garantiram vam 90% javnosti misli da se plaće saborskih zastupnika ne bi trebale povećavati. I ako smo iskreni i ako smo zaista otvorenoga srca onda ćemo reći da, u ovom trenutku nije primjeren trenutak. Možda za koju godinu kad budu drugi imali onda ćemo imati i mi. I na to tada nitko neće obraćati puno pažnje. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bunjac, pozorno sam vas slušao. Ja ovo sve smatram gospodo populizmom. Ovo je priča koja se priča već 25 godina. Mi se nikad nismo trznuli i rekli šta je problem? Nije problem Hrvatski sabor, nije problem plaća hrvatskih sabornika. Problem je promašaja u ovoj državi. Zato je narod siromašan u javnim nabavama, prodajom INA-e, prodajom Croatia osiguranja, prodajom i pretvorbama. To je problem i zašto su građani siromašni. Mi možemo ne uzeti ovdje plaću u Saboru opet će građani biti siromašni i to nije rješenje. Ja ne mislim da je to rješenje, a da je to istina ja želim da se plaće ne bi trebale povećati u Saboru, ja to podržavam. Međutim, gospodo, ja sam privrednik, ja dvije godine nisam otišao na godišnji odmor, gledam kako ću svojim radnicima isplatiti plaće i kako ću im sve više dati da i oni kao ljudi dobro žive, toga se ne stidim ni u gradu gdje ja živim. Međutim masa obrtnika, privrednika ne može isplatiti plaću svome radniku. Nije kriv već jednostavno ne može ili propada ili zatvara ili se ubijaju čak pojedini ljudi, to je problem gospodo. Nije problem da mi populiziramo da li je ovo i evo što je malo prije rekao Bulj, pa gospodo mi smo bili u MOST-u. Pa zašto su Lovrinovića nisu prihvatili kao ministra ili bilo šta u MOST-u? Nisu htjeli sposobne ljude. Nisu htjeli. Pa onda vi recite da li taj čovjek valja ili ne valja. Koliko mi gubimo u javnim nabavama, evo Lovrinović je izračunao, od 200 tisuća 10 milijardi 2 milijarde kuna uštede. Da li je netko prihvatio? Ma nije prihvatio, a štedimo ne znam, neće ovaj uzeti za ovo pa to je ništa, to je populizam čisti, to je čisti populizam. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Mišić. Doista je istina saborske plaće u državnom proračunane predstavljaju neku osobitu stavku. Kao što ste rekli taman da mi plaće ne dobivamo stanje u ovoj državi se ne bi bitno promijenilo. Međutim, ovdje se ne radi o financijskoj razini nego se radi o simboličkoj razini i to je ono što je bitno za shvatiti, da mi ovdje ustvari pošaljemo jednu poruku da u Saboru više nećemo poticati one koji su ovdje došli radi zadovoljenja vlastitih materijalnih interesa i osobnih užitaka, nego da ćemo ovdje tražiti ljude koji će naporno raditi i doista iskreno se boriti za dobrobit naroda. Dalje što ste spomenuli, stanje u državi. Da, stanje u državi ja sam isto tako siguran da u ovoj državi pravosuđe funkcionira, da se plaće i doprinosi isplaćuju na vrijeme i da se ne isplaćuju na ruke, da se plaćaju prekovremeni sati, da se daju otpremnine niko u ovoj državi ne bi pitao kolike su plaće saborskih zastupnika, nitko. Ljude to uopće ne bi zanimalo. Njih ovo pitanje zanima samo jedino zato što nam šalju snažnu poruku da su oni na samoj granici izdržljivosti da oni više ne mogu, da su očajni i kao što sam rekao u samom svom izlaganju, da žele napustiti ovu predivnu zemlju. Pa zar u ovoj našoj Hrvatskoj nema resursa, nema uvjeta da bi se mogao stvoriti jedan mali raj na zemlji. Pa pogledajte kakvu samo imamo zemlju kakve vode, kakvu klimu, a mi tako teško živimo.
Hvala lijepo. I zadnja replika uvaženog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, vi ste rekli u više navrta u svojoj raspravi kakvu mi sada poruku šaljemo ako sebi povećavamo plaće, što to nam skupa treba, apelirate na nas da to ne radimo i cijelo vrijeme govorite vi odnosno mi ovdje. Vidite kolega Bunjac poruka je poslana prije dva tjedna kada se glasalo o poreznoj reformi. Nismo to mi. To je MOST i HDZ, oni su digli MOST-ovi ministri su u Vladi RH digli ruku za paket zakona kojima se povećavaju plaće državnim dužnicima, njihovi zastupnici su ovdje glasali za poreznu reformu i svojom odlukom omogućili da se te plaće rastu, a onda licemjerno kao što sve rade cijelo ovo vrijeme, nakon nekog vremena sada šalju zakon da bi zamazali oči hrvatskim građanima kao oni se bore da se te plaće ne povećaju. A oni su ih povećali zajedno sa HDZ-om. Pa svima su se povećali kolega Grmoja. Pa što vaša Vlada, vaša i HDZ-ova ne donese uredbu i smanji te plaće, kao što je napravila recimo bivša SDP-ova vlada. Možete vi sada klimati ovdje koliko god hoćete. Vi ste zajedno dignuli ruku za poreznu reformu sa svojim partnerima iz HDZ-a da se te plaće dignu. I mi danas ovdje ne odlučujemo o tome hoće li one rasti ili ne. One rastu, trenutno je na snazi odluka kojima su plaće narasle. I kolege iz MOST-a se uvijek ljute kada njima neko kaže da su oni to donesli, ali su donesli. Ne prozivamo mi MOST što je on u suradnji sa HDZ-om ko što oni govore. To je njihov prirodni partner od prvoga dana. Od prvoga dana su tamo trčali. Nego nije uredu da ovdje prodaju demagogiju do podne na Markovom trgu donose jedne odluke, a onda popodne s druge strane Markovog trga glume velike moraliste i predlažu zakone koji bi trebali pobiti zakone koji su oni već donesli. Evo to je tu kolega Bunjac, iako ste vi u svojim replikama već i ukazali na te stvari. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, prema vama treba biti pošten i reći da je vaša vlada SDP-ova mislim ne konkretno vas osobno u nekoliko navrata i smanjivala plaće saborskih zastupnika. Sjećam se još dok je bila vlada Ivice Račana mislim da je dva puta plaća bila smanjena saborskim zastupnicima. Isto tako kada ste povisivali plaće, kada, prije godinu dana, vi ste odmah donijeli uredbu kojom ste plaće političarima ostavili na istoj razini. I s te strane zaslužujete pohvale. Ono gdje možda biste mogli još dodatno poraditi kada govorimo o ovoj temi je činjenica da neki župani, gradonačelnici imaju veće plaće nego saborski zastupnici, pa čak i ministri a oni se isto tako ne nalaze samo u redovima HDZ-a i MOST-a nego se nalaze i u vašim redovima. Bilo je nekih neugodnih oko toga afera, vi ste ih relativno dobro neke razriješili, tako da evo nadam se da će ovaj zakon utjecati i da se stanje na lokalnoj razini isto malo popravi i da svi zajedno snosimo jedan svoj dio odgovornosti, ali posebno ipak ponavljam ovo je prioritet. Saborski zastupnici su iznad svih njih i saborski zastupnici moraju pokazati primjer. Jer znate ima jedna priča vrlo zanimljiva, kad vi kažete svome djetetu: A zašto gledaš toliko televizor, zašto si toliko na mobitelu, zašto si toliko na računalu? A vaše dijete kao što znate uvijek vam odgovori jedan te isti odgovor: A zašto si ti, tata, toliko puno na mobitelu, na računalu, zašto si ti tako puno pred televizorom? Prema tome, na neki način mi možemo shvatiti ovaj odnos saborskih zastupnika i naroda kao i odnos u obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub je onaj Promijenimo Hrvatsku u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi zastupnici i zastupnice. Pa evo u prijedlogu zakona MOST-a našao sam neke kontradiktornosti i nelogičnosti, i prije svega populizam. Ovako piše: Na indirektan način sniženjem najviše stope poreza na dohodak dužnosnici će pored drugih skupina zaposlenika ostvariti veću plaću. I sad ovo je bitno: Predlagatelj smatra neopravdanim da državni dužnosnici posebno zastupnici u Hrvatskom saboru ostvare značajno višu plaću nakon što su prethodno izmijenili zakon kojim su smanjili poreznu stopu na visoke plaće. Znači, populizam je zato što se ističe posebno zastupnici u Hrvatskom saboru. Pa zar su zastupnici u Hrvatskom saboru glavna anomalija i glavni problem ovog sustava i ovog društva. U javnom sektoru imamo toliko onih koji opstruiraju razvoj ove države i u Saboru su se znali predlagati dobri zakoni, biti prihvaćeni dobri zakoni, ali onda su oni bili opstruirani i na drugim razinama vlasti. Ne možemo za sve kriviti saborske zastupnike, a u ovom prijedlogu zakona se oni posebno ističu kao najveći problem. A zašto? A zašto? Zbog populizma. Nadalje, riječ je prema mišljenju predlagatelja o svojevrsnom sukobu interesa. Ali o kakvom sukobu interesa? Ja nisam bio u sukobu interesa. Ja sam glasao protiv ove porezne reforme. Prema tome, nisu svi saborski zastupnici u sukobu interesa, tako da ni to po meni ne stoji. Cijela porezna reforma bazirana je na tome da sve ide na korist onih koji imaju visoka primanja. I to je činjenica, da posjeduju visoki kapital. Što je sa plaćama bankara, menadžera nekim u upravama? Znate li koliko srednji menadžer u nekoj stranoj poslovnoj banci ima plaću? 10 tisuća eura, a da ne pričam o članovima uprava itd. Prema tome, zakon koji će ograničiti sada porast plaća državnim dužnosnicima je ništa drugo nego bavljenje posljedicama, a ne uzrokom problema. Znači, uzrok problema se morao spriječiti u samoj poreznoj reformi, a ne sada nekim naknadnim rješenjima koja su zapravo periferne naravi i po meni ne rješavaju ono krucijalno, a to je da će bogatiji biti sve više bogatiji, a siromašniji sve više siromašniji i to je to raslojavanje društva. Bez obzira na ovo izrečeno, podržat ću svaki prijedlog zaleđivanja plaća državnim dužnosnicima iz moralnih razloga, smatram da je to moralno pa tako i ovaj. Ali ono što je bitno za naglasiti da je MOST bio iskren, ne bi dali potporu poreznoj reformi u ovakvom obliku, a sada nastoje sanirati političku štetu prijedlozima koji ne obuhvaćaju one koji imaju mnogo veće plaće od državnih dužnosnika, što sam već naveo. Eto toliko od mene. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Miroslava Šimića.
Poštovani kolega Škribola, evo samo kratko objašnjenje. Što se tiče ovdje navođenja „posebno zastupnici“, radi se o tome da smo mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru glasovali o pojedinim zakonima pa i o poreznoj reformi koja nama posljedično povećava plaće jer nam smanjuje naše porezno opterećenje. Zbog toga su zastupnici posebno istaknuti. Ne mislimo mi da su zastupnici nekakav dio hrvatskog društva po kojem treba najviše udarati. Sigurno da imamo i u javnim tvrtkama često puta puno veće probleme nego u ovim zastupničkim klupama, međutim, ovim zakonom sada rješavamo državne dužnosnike odnosno njihove statuse. Što se tiče menadžera u privatnim tvrtkama, kako ste rekli, nekih srednjih menadžera i njihovih plaća, mi jesmo za to da se tim ljudima smanji porez i da im posljedično po tom bude povećana plaća. Zbog toga smo i glasovali za ovu poreznu reformu između ostaloga. Kad se povezuje naše glasovanje za poreznu reformu i nelogičnost onda ovakvog jednog zakonskog prijedloga, moram reći da takve veze uopće ne stoje, dakle MOST podržava poreznu reformu koja smanjuje porezno opterećenje građanima koji porez plaćaju. Ali MOST ne podržava to da državnim dužnosnicima u toj poreznoj reformi također porezno opterećenje bude manje. To ne podržavamo ali ne možemo zbog toga ne podržati poreznu reformu nego možemo upravo to što sada radimo, s jedne strane podržati poreznu reformu a s druge strane Izmjenom zakona o državnim dužnosnicima utjecati na to da plaće državnih dužnosnika ne rastu, to smo na kraju i napravili. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Škibola.
Hvala uvaženi zastupniče. Međutim, koeficijenti se smanjuju svima, znači ne samo, tj. prema vašem prijedlogu, ne samo saborskim zastupnicima a vi ovdje ističete posebno saborske zastupnike. Po meni je riječ jednostavno o populizmu. Drugi vaš odgovor na moje izlaganje jest taj što jednostavno radi se o raslojavanju društva. Znači u poreznoj reformi vi ste podržali da bankarima još više rastu plaće a zašto niste oporezivali bankare i onda iz tih prihoda pomogli onima koji nemaju. Iz kojeg razloga u tom smjeru nije išla ta porezna reforma pa se ne bi još više raslojavalo društvo na siromašne i bogate? Eto, to je moja zamjerka.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog Nenada Stazića. Izvolite.
Poštovani kolega ovo vaše kratko izlaganje ima u sebi dvije greške. Prvo, prva greška, vi o ovom zakonskom prijedlogu raspravljate ovdje kao o nečemu ozbiljnome, ovo je posve neozbiljno. Drugo, vi kažete da će zakon ovaj ograničiti rast plaća državnim dužnosnicima. Neće, on je u prvom čitanju, sutra je naš posljednji radni dan, raspuštamo se, sastati ćemo se opet poslije 15.-oga siječnja. Ovaj zakon napisali su treba vrijediti od 1. siječnja. Nemoguće. Dakle jedan najobičniji MOST-ovski šlamperaj dogovoren sa HDZ-om, 'ajmo varati ljude još malo, nismo ih dosta izvarali do sada, 'ajmo ih još malo varati.
Zastupnik Ivica Mišić javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče. Kolega Škibola, o vašem izlaganju u tom zakonu neće biti ništa o ovome što su oni donijeli, to će ostati isto. Uzroci svih dosadašnjih problema u ovoj državi je Narodna banka koja je dozvolila da se naši građani opljačkaju i da dovedu u ovakav nezavidan položaj. A ovo smo rekli da je čisti populizam. Naravno trebalo je banke oporezovati, njihovu dobit smanjiti, njihove kamate gledati kako smanjiti, ne dozvoliti pljačku građana što je dozvoljeno. Mi se sada nalazimo u jednom … [[Govornik se ne razumije.]] , ne znamo kako izaći iz toga, onda je i najbolje populistički donesti neke amandmane i probati nešto riješiti da bi javnost čula da mi ipak želimo nešto riješiti a ustvari sve je više ne rješivo dok se monetarna i fiskalna politika u ovoj državi ne dotjera onakva kakva bi trebala biti. To je svima jasno samo to nitko neće dotaći i nitko neće pokušati napraviti. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Škibola.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, pa da gospodine Mišiću, saborski zastupnici nisu glavni problem u ovoj državi. Znači kao što sam rekao ima onih zastupnika i dobar dio zastupnika koji stvarno odgovorno obavljaju ovaj posao i ne možemo predstavljati narodu kao da su ti saborski zastupnici glavna anomalija svih problema svih problema koje imamo u državi. Znači ti problemi u sustavu su puno veći i oni se opstruiraju sa svih razina vlasti a ne samo ovdje u parlamentu. Prema tome isticanje da se posebno zastupnicima trebaju zalediti plaće je za mene populizam. Eto, nemam šta više … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem zastupniku Škiboli. U ime Kluba zastupnika HDZ-a koji se javio za sudjelovanje u raspravi njihova predstavnica Marija Jelkovac.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona u prvom i drugom čitanju a ustvari javnosti poznatiji kao prijedlog MOST-a o smanjivanju plaća za državne dužnosnike. Kako je predlagatelj i sam istaknuo cilj ovog zakona je urediti plaće državnih dužnosnika tako da ubuduće i osnovicu i koeficijente za obračun plaća državnih dužnosnika utvrđuje Hrvatski sabor. A ne kao da do sada osnovicu svojom odlukom utvrđuje Vlada a koeficijenti su utvrđeni zakonom. Međutim, ipak najvažnija novina u ovom prijedlogu zakona je određivanje novih manjih koeficijenata za državne dužnosnike kako dužnosnicima plaće ne bi u neto iznosu rasle od 1. siječnja iduće godine a primjenom novog Zakona o porezu na dohodak, odnosno primjenom predloženih novih koeficijenata rasle bi značajno manje te bi se tako ograničio učinak porezne reforme u ovom dijelu isključivo na porast plaća državnih dužnosnika. Razmatrajući ovaj prijedlog moram istaknuti da treba uzeti u obzir da su plaće državnih službenika i namještenika uređene Zakonom o državnim službenicima i namještenicima te da su u ovom slučaju koeficijenti utvrđeni Uredbom o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova a osnovica je utvrđena Odlukom o visini osnovice za obračun plaće za državne službenike i namještenike i iznosi 5 tisuća 108,84 kune bruto. Nadalje, u slučaju određivanja plaća župana, gradonačelnika i općinskih načelnika plaću također čini umnožak koeficijenta i osnovice za izračun plaće uvećan za onih 0,5% za svaku navršenu godinu radnog staža a ukupno najviše za 20% a osnovicu i koeficijente za njih određuje svojom odlukom predstavničko tijelo. Pa tako imamo zaista različite plaće na lokalnim razinama a gdje su neke i puno veće od plaća državnih dužnosnika. Nadalje, Zakonom o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika uređuju se plaće pravosudnih dužnosnika gdje osnovica iznosi 4443,958 lipa bruto a najviši koeficijent je čini mi se 7,14. Zašto sve ovo nabrajam? Zato jer smatramo da plaće državnih dužnosnika ne treba promatrati kao izdvojeni segment u cijelom sustavu plaća onih koji čine državnu upravu i lokalnu samoupravu kao jednu cjelinu u javnom sektoru. Klub HDZ-a smatra da treba načiniti temeljitiju analizu plaća u cijelom tom sustavu i nakon toga utvrditi na koji način treba regulirati između ostalih onda i plaće državnih dužnosnika kako ne bismo na ovakav način ishitrenim postupkom ustvari napravili disbalans i u nekim slučajevima i nelogične situacije da recimo jedan državni službenik ima veću plaću od svog nadređenog samo zato što je on državni dužnosnik. Kakvu poruku šaljemo? Ako direktori pojedinih javnih poduzeća imaju veću plaću od državnih dužnosnika. Klub HDZ-a nadalje smatra da umjesto određivanja konkretnog iznosa osnovice za obračun plaće trebalo bi razmotriti mehanizam kojim bi se utvrđivala osnovica u skladu sa ili gospodarskim ili ekonomskim kretanjima kako ne bismo svaki put kada se ta osnovica mijenja sada je predloženo u apsolutnom iznosu morali mijenjati zakon. Nadalje treba razmotriti i odnos koeficijenata između pojedinih državnih dužnosnika jer postoje određene nelogičnosti obzirom na dužnosti koje obnašaju i odgovornosti koju imaju pri tome. Nadalje, trebalo bi dakle sagledati ukupnost cijelog sustava plaća u javnom i državnom sektoru kako bi odnosi bili ujednačeni obzirom na složenost poslova i odgovornost svih dužnosti i plaća koje se za njih primaju. Populističke mjere nisu nikad najbolje i najučinkovitije mjere da nekad mogu imati suprotan učinak od željenog. Hrvatska država i vlast moraju stvarati uvjete za jačanje institucija a u tom pogledu je svakako važan i ljudski faktor odnosno kvalitetna i stručna administracija koja treba biti adekvatno plaćena za svoj rad. Klub HDZ-a nije u načelu protivan prvom djelu prijedloga ovog zakona gdje bi se osnovica i koeficijenti utvrđivali zakonom od strane Hrvatskog sabora. Međutim, zbog svega ovdje navedenog ne mogu prihvatiti ovakvo smanjenje koeficijenata plaće državnih dužnosnika iz razloga koje smo naveli i koje bi doveli do disbalansa u svim odnosima svih ostalih plaća u cijelom javnom sektoru. Hvala.
Hvala zastupnici Jelkovac. Zastupnik Mirando Mrsić javio se prvi za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo što HDZ misli o ovom zakonu vidi se i koliko ima zastupnika HDZ-a dvije žene su ostavili da se bore sa ovim zakonom koji ima, je kratak ali u principu je ovaj zakon kukavičje jaje. Jer oduzima se Vladi mogućnost da ona uređuje troškove i da proračun koji se usvoji u Saboru Vlada RH provodi. Što ako Sabor odluči povećati osnovicu za državne dužnosnike a da to ne korespondira sa sredstvima koja se nalaze na proračunu, da li to znači da će se ići odmah u rebalans proračuna. I na ovaj zakon bi trebalo vidjeti što misle pravni stručnjaci jer se miješaju ovlasti Vlade i ovlasti Sabora. Nitko ne dvoji da Sabor može donijeti visinu i razinu osnovice, ali je pitanje kako to staviti u kontekst proračuna i sredstva koja se nalaze na poziciji isplata materijalnih prava državnih dužnosnika. Prema tome, mislim da je ovo zakon koji je dosta dvojben, a s druge strane oslikava sukob između MOST-a i HDZ-a jer umjesto ovog zakona vrlo jednostavno smo mogli ili je Vlada mogla donijeti odluku o smanjenju osnovice za određeni postotak kao što je to donijela Vlada kojoj je na čelu bio Zoran Milanović. Prema tome, ovo je samo epilog sukoba oko ovog zakona. Neće se ništa razriješiti samo bacamo prašinu u oči građanima umjesto da se sjednemo i pošteno uredimo cijeli sustav plaća, pa i sustav državnih, plaća državnih dužnosnika. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnica Jelkovac.
Poštovani kolega Mrsiću zaista naši kolege zastupnici smatraju da se nas dvije možemo nositi s obrazloženjem ovog prijedloga kvalitetno ali nisu nas ostavili nego nisu ovdje u sabornici, trenutno zbog drugih obaveza. Hvala.
Zastupnik Nenad Stazić javio se za repliku.
Zahvaljujem predsjedniče. Prvo ja nikada ni u najsmlijem snu nisam mogao predvidjeti da ću se ovoliko složiti sa stavom HDZ-a koliko se slažem danas. Ja ne samo da se slažem sa svim onim što ste vi ovdje rekli, ja se slažem i s ovim zadnjim sad što ste rekli da vaš klub smatra da ste vas dvije cijenjene predstavnice sasvim dovoljne da se obračunate s ovakvim prijedlogom zakona. I jedna bi bila dovoljna jer taj zakon upravo toliko vrijedi. Vi ste rekli da je ovaj zakonski prijedlog ishitren, neuravnotežen, populistički i sve je to točno. On uvodi nered tamo gdje je postao red, on uvodi disbalans potpuni u odnose plaća gdje bi državni službenik kao što ste rekli imao veću plaću od svoga ministra. Mislim ovo je jedan cirkus, ali daj vi meni recite nešto drugo zašto ja vama repliciram, a zašto vi, vi ste koalicijski partner s MOST-om, a zašto zaboga miloga vi maltretirate javnost sa ovakvim prijedlozima zakona jer vi ste jedno tijelo, vi ste koalicija. Pa što se niste na koaliciji dogovorili? Pa što im niste rekli? Pa gledajte ova populistička ishitrena i neuravnotežena, ovaj vaš prijedlog ne može to ići na Sabor. To ne može. Pazite, ovaj zakon nema ni mišljenja Vlade. Mišljenje Vlade uvijek dolazi kad zastupnici ili klubovi predlažu zakon. Ali Vlada se toliko prezrivo odnosi prema ovom prijedlogu, da čak nije htjela ni mišljenje napisati, pa čak ni negativno. To je ono što Vlada misli o ovom prijedlogu. A sad mi odgovorite a što nas maltretirate kao koalicija?
Odgovor na repliku, zastupnica Jelkovac.
Poštovani kolega Stazić, ne znam da li bih shvatila ovaj jedan dio vaše replike kada ste rekli da zaista se slažete da smo nas dvije kolegice dovoljne za obrazloženje ovako beznačajnog i bezvrijednog prijedloga. Da li ste time mislili da smo i mi malo vrijedne? Ne znam kako bih to protumačila. S druge strane, na ovaj drugi dio replike moram vam reći, dakle da klub zastupnika je zaseban klub od našeg kluba i sukladno Poslovniku imaju pravo predlagati sve kao i svi ostali klubovi u Hrvatskom saboru. A mi smo tu da se očitujemo svatko prema svojim stavovima. Hvala.
Hvala zastupnici Jelkovac. Zastupnik Miroslav Šimić javio se za repliku.
Poštovana kolegice Jelkovac, evo htio sam samo ovako jednu stvar napomenuti kad ste govorili o tome da ćemo se dovesti u situaciju da pojedini državni službenici imaju plaće veće od državnih dužnosnika. Pa evo moram reći na žalost, istina na žalost mi tu situaciju imamo već danas. Imate tri konkretno radili smo usporedbe, imate tri pozicije državnih službenika koji imaju veće plaće od saborskih zastupnika. I to nije ništa novo. Slažem se sa vama da moramo mijenjati i druge zakone i te stvari dovesti u red. Žao mi je samo što evo o ovom ipak ne raspravljamo po hitnom postupku i što neće biti na snazi od 1.1. što je kolega Stazić bio i rekao da evo to tako piše, a nema smisla o tome raspravljati jer neće biti na snazi od 1.1. Neće biti na snazi između ostalog jer klub SDP-a to nije podržao. Koliko su ovo ozbiljni zakonski prijedlozi ili neozbiljni i o tome ćemo moći danas razgovarati ovdje. Ali koliko sam čuo SDP je najavio da će podržati ovaj zakonski prijedlog ako mi podržimo neki drugi, što znači da bi podržali i ovaj neozbiljni zakonski prijedlog.
Odgovor na repliku zastupnica Jelkovac.
Poštovani kolega, dakle ovim što ste iznijeli da već sada postoje određeni disbalansi, odnosno da već sad određeni državni službenici imaju veću plaću od državnih dužnosnika nije opravdanje da tu situaciju još više pogoršavamo. Dakle, naš klub smatra da zaista nije niti dobro, niti pravedno, a u konačnici ne pridonosi ni efikasnosti sustava da nadređeni službenik, tj. da nadređeni po položaju u ovom slučaju državni dužnosnik ima manju plaću od svog podređenog službenika. U ovom slučaju po vašem prijedlogu taj bi disbalans u budućnosti kad bi se ovakav prijedlog usvojio bio još veći. I mislim da nije dobro da u ovom Saboru donosimo zakone ishitreno, na brzinu, a da nismo prije toga sagledali kako ukupno djeluju na cijeli sustav. Mislim da možemo bolje. Hvala.
Hvala. Zastupnik Željko Lenart javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ne znam ovaj zakonski prijedlog mi sve više liči na brod koji tone ili mogu reći most koji se ruši, jer vidim da koalicijski partneri su napustili brod i prepustili to gospođama da to lijepo odrade. I evo čestitam im na hrabrosti. Da je ovo bila iskrena namjera to bi se riješilo kroz poreznu reformu jer tamo se je to moglo u biti i riješiti na kvalitetan način. Jer na državnom proračunu su i mnogi predsjednici uprava i direktori i svi oni koji nisu dužnosnici, koji još imaju nadzorne odbore, upravna vijeća ili ne znam gdje sjede, koji beru jako velike iznose na svoje račune tijekom mjeseca. Ja mislim da se je trebalo zahvatiti onda svuda. Jer kako kaže Ustav svi smo mi jednaki, pa je onda trebalo jednako zahvatiti na svima onima koji dobivaju svoj osobni dohodak iz državnog proračuna. Na žalost nije se posegnulo niti malo bankarima, uvesti porez. Mogli smo to u susjedstvu vidjeti kako to Orban radi, pa smo i tu mogli popuniti naš skromni proračun koji imamo, koji nam je ovako šupalj i fali mu poprilično toga. Mislim da je zbir dobrih želja. Evo još jednom se pridružujem svima onima koji su čestitali gospođama iz HDZ-a koji brane plave boje. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnica Jelkovac.
Poštovani kolega, opetovano ponavljam da zastupnici kluba HDZ-a nisu napustili brod, dakle nisu trenutno u sabornici zbog drugih obaveza koje imaju kao zastupnici. A ja vas molim da ne oduzimate meni pravo možda samo zato što sam žena da zastupam klub. Hvala lijepo.
Ja bih molio saborske zastupnike da se suzdrže komentara ukoliko nisu zahtijevali repliku. Zastupnik Nikola Grmoja javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče, kolegice Jelkovac vi ste rekli da bi izglasavanjem ovog našeg prijedloga zakona doveli do još veće nejednakosti, da bi mnogi imali veće plaće nego saborski zastupnici, nego državni dužnosnici. Spominjali ste županije, spominjali ste gradonačelnike i načelnike. Mi tu situaciju kao što je rekao kolega Šimić imamo i sada. Ja mislim da župan Dubrovačko-neretvanski, znači župan županije iz koje ja dolazim ima veću plaću nego premijer čiji sada je ta situacija na stolu. Mi samo tražimo, znači ovim prijedlogom zakona da sada, znači ne rastu plaće državnim dužnosnicima. Kolega Stazić to naziva smiješnim prijedlogom što u biti znači da on smatra da je Vlada koju je on podržavao bila smiješna jer je donijela uredbu kojom je ograničila rast dužnosničkih plaća. To znači kolega Stazić tvrdi da je Milanovićeva Vlada smiješna. Ova Vlada smatra i premijer Plenković, znači da nije dobro smanjivati plaće odnosno ići sa ovakvim prijedlogom zato nemamo podršku i mi tu podršku tražimo ovdje u Hrvatskom saboru od svih zastupnika koji se s tim prijedlogom slažu i ja ne vidim tu nikakav problem niti je to sukob u vladajućoj koaliciji.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnica Jelkovac.
Hvala predsjedniče. Kolega Grmoja, ja zaista isto ne vidim da je neslaganje potpuno u mišljenju problem u ovoj koaliciji dakle ono što ste rekli da i sada postoji disbalans i maločas smo o tome govorili, ja samo smatram da mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru trebamo težiti da zakonskim prijedlozima u budućnosti postignemo bolja rješenja od onih koje imamo sada trenutno. Tako da smatram da analizom cijelog sustava plaća u državnom odnosno javnom sektoru možemo iznaći pravednije i bolje rješenje i ajmo se potruditi da to u budućnosti izanaliziramo pa da vidimo šta treba napraviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupnici Jelkovac. Zastupnik Darko Parić javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovana kolegice da vas upozorim ovo je područje u kojem nitko od nas nije dorastao MOST-u i gdje MOST ima apsolutni primat nad nama svima, a to je područje političkog licemjerja i političke dvoličnosti. Jer samo MOST i kolege iz MOST-a mogu prijepodne otići na Markov trg i dogovoriti zakon sa svojim, ne znam da li partnerima ili suradnicima ili već čim to ćemo jednog dana definirati o poreznoj reformi, samo MOST može doći u Sabor dignuti ruke za taj zakon i samo MOST nakon toga može predložiti novi zakon kojim ispravlja greške u onom zakonu koji su oni sami donijeli. I onda prodavat priču o tome kako to treba napraviti da bi narodu bilo bolje ili ne znam ni ja čemu. Samo MOST može pričati da će promjena ovog zakona smanjiti plaću županu Dubrovačko-neretvanske županije jer ovim zakonom ta plaća nije niti dirnuta, ta plaća se radi kroz neke druge zakone. Ono što moramo podsjetiti u ovaj relativno kasni sat u ovom malom Saboru, Zakon o poreznoj reformi za koji sad MOST daje kontra zakon da nešto spriječi ne bi bio niti donesen da nije bilo ruku istog tog MOST-a. Prema tome, kolege iz MOST-a vi imate još uvijek onaj divni, lijepi kontrolni paket sa svojim rukicama kada ih dižete, vi donosite te zakone. Ne bi bilo 76 ruku da nije bilo vaših 15, 14, 13 ili koliko ruku imate. Zato ovo što sada radite je krajnje licemjerje i krajnji labuđi pjev. Ovo je licemjerno prema građanima i prema svima nama ovdje, trošite nam vrijeme. Mišljenja Vlada nije bilo, znaš zašto nije bilo mišljenje Vlade jer su svi MOST-ovi ministri dali svoje mišljenje na ovaj zakon i rekli da je sve o.k. jer se tako donose zakoni kroz mišljenja ministara. Prema tome, MOST je već dao mišljenje na ovaj zakon i rekao da je sve O.K. A ovo ovdje što gledate je predstava i mazanje očiju kompletnoj hrvatskoj javnosti, svima nama [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] a priča oko plaća župana uopće nema u ovom zakonu samo da se razumijemo. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnica Jelkovac.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega vi ste meni replicirali mada ja nisam nijednom u svom izlaganju u replikama govorila o tome da je ovaj prijedlog MOST-a izraz njihovog licemjerja ili ne znam čega, to su vaše riječi. Dakle ja sam navela iz kojih osnovnih razloga se klub HDZ-a ne slaže s ovim prijedlogom i ne bih sada to ovdje ponavljala. A isto tako samo bih navela da ste krivo izgleda čuli, gospodin Grmoja nije rekao da bi se ovim prijedlogom utjecalo na plaće župana i da bi se one time smanjile. Dakle on je svjestan da ovaj zakon utječe samo na plaće državnih dužnosnika. Hvala.
Zastupnik Davor Vlaović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac. Rekli ste u svom izlaganju da je ovaj zakon ishitren, da nije sveobuhvatan, da nije obuhvatio sva područja. Čuli smo da je neozbiljan, nepripremljen, a ja bih rekao i da je trošak i pitanje tko će platiti ovaj trošak što mi sada ovdje raspravljamo trošimo struju, grijanje i sve, a nije uopće bilo potrebe da ovaj zakon dođe u sabornicu jer se to moglo riješiti i uredbom Vlade, moglo se riješiti kod porezne reforme. Upozoravali smo da se plaće dižu najviše onim ljudima koji su u javnim poduzećima i državnim upravama koje ne kontrolira ovaj Sabor i da će oni s tim novcem koji će dobiti veće plaće 5, 6 tisuća kuna otići na skijanje u Austriju, Njemačku, Italiju a neće trošiti u Hrvatskoj. I tek na pritiske, recite mi da li je istina, tek na pritisak novinara su se sjetili gospoda kolege partneri vaši da treba nešto učiniti da plaće saborskim zastupnicima ne rastu jel su u kampanji obećali da će smanjivati plaće saborskim zastupnicima. I ja se osobno slažem da nama plaće ne trebaju rasti, ali ne mogu prihvatiti, a vjerujem da ni vi svi ne možete prihvatiti da se troši novac poreznih obveznika kroz neozbiljne i nepripremljene zakone. Pa što vi mislite o tome.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnica Jelkovac.
Poštovani kolega zastupniče, pa ja smatram da svaki prijedlog koji dođe pred nas zastupnike zaslužuje raspravu i tako je i do sada bilo bez obzira koliki je bio stupanj njegove pripremljenosti ili ne, mi smo tu zato da raspravljamo i da iskažemo svoje stavove o njemu, tako da ne bih se složila s ovim argumentom da smo sada tu bespotrebno. A što se tiče vašega pitanja prema meni da vam odgovorim o pritisku medija na MOST ja vam na to zaista ne mogu odgovoriti jer nema tih saznanja. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Jelkovac. Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo vidimo kolegice da su svi protiv MOST-ovog prijedloga šta naravno vi ste u pravu kada kažete da ima svaki klub pravo predlagati zakonska rješenja. Pa vidimo evo i gospodin Pupovac kaže čudom se čudi gospodin pardon Stazić se čudom čudi da HDZ podržava vas, podržava svim srcem kada se radi o njegovome džepu. Naravno da HSS ne podržava ovaj naš prijedlog o plaćama. Naravno. Jer da se Stjepan Radić digne ponašanjem HSS-a u posljednje vrijeme, ne znam što bi taj čovjek kazao. U biti okreću mu se kosti u grobu. Prema tome, svaki saborski zastupnik i svaki klub ima pravo davati svoj prijedlog i nema pravo nitko osporavati niti jednome klubu, nitko nema pravo niti jednome klubu osporavati da daje prijedloge. Nitko od saborskih zastupnika. Ovo je predložilo 15 saborskih zastupnika, a vi se zapitajte i komentirajte zbog čega vi ne dajete svoje prijedloge. Šta bude dobro, ja ću vam potpisati. A blatiti ovdje saborske zastupnike što potvrđuje da su svi saborski zastupnici protiv nas…
Zastupnik Miro Bulj!
Hvala lijepo.
Prije odgovora na repliku podignuli ste povredu Poslovnika.
Jesam gospodine predsjedniče Sabora. Trebali ste upozoriti saborskog zastupnika da nisam replicirao njemu nego gospođi Jelkovac, a on meni se obraćao i HSS-u. Ja sam rekao da sam protiv povećanja plaća saborskim zastupnicima, a nijedno ime i nijednu stranku nisam spomenuo u svojoj raspravi. Ako se on prepoznao, žao mije.
Ja bih samo htio upozoriti budući da trenutno traje rasprava i budući da saborski zastupnik ima pravo komentirati ono što je iznijela u raspravi zastupnica i isto tako komentirati u toj raspravi usmjereno na njezinu temu stav drugih saborskih zastupnika iznesen, i to se ne može tretirati udaljavanjem od teme. To je razlog zašto sam dopustio. Odgovor na repliku zastupnika Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani kolega Bulj, vi i ja se slažemo, dakle, ja sam i u svojoj prijašnjoj replici tvrdila da je zaista vaše pravo kao kluba zastupnika kao što je i pravo svih klubova u Hrvatskom saboru da ističete prijedloge, a naše je kao zastupnika da o njima raspravljamo. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba SDP-a za sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o Zakonu o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, ali prava tema ove naše današnje rasprave je vjerodostojnost i dvoličnost. Da bi govorili o vjerodostojnosti i dvoličnosti kada razgovaramo o ovoj temi, a to je tema plaća državnih dužnosnika i njihovih primanja, moramo se vratiti malo u prošlost i sjetiti se vremena također jedne velike ekonomske krize koja je 1998. godine tresla svijet, mislim da se radilo o ruskoj krizi, a naravno odrazilo se i na Hrvatsku te je dovela do velikog smanjenja pada bruto društvenog proizvoda. U tim vremenima tadašnja vladajuća stranka HDZ donosi 1999. godine Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji diže plaće, primanja državnih dužnosnika na razine koje su višestruko veće nego što ih oni imaju danas. Jedna od važnijih tema u kampanji 2000. godine odnosno za izbore koji su se dogodili 3. siječnja 2000. godine su bile upravo te plaće. I SDP i naši koalicijski partneri su odmah nakon stupanja na vlast zajedno bez pompe, bez ovakvog cirkusa niti mjesec dana nakon formiranja Vlade u veljači 2000. godine donijeli zakon kojim su promijenili koeficijente, zajedno u dogovoru bez prevaljivanja odgovornosti na treće strane. U duhu nekih poznatih ljudi potporu nismo tražili, a pitanje bili bi je dali. 2011. do 2016. godine opet sa više-manje istim koalicijskim partnerima tri puta smo smanjivali plaću državnim dužnosnicima. Tri puta. Sa 4.630 osnovica je smanjena na 3.890 kuna ili elementarnom matematikom za 16 posto. Da li je bilo cirkusa oko toga? Nije. Da li je bilo tiskovnih konferencija oko toga? Nije. Da li je bilo rasprava u Hrvatskom saboru oko toga? Nije. Zašto? Jer smo znali što moramo napraviti, jer smo prihvatili odgovornost i dogovorili smo se s onima koji su s nama preuzeli tu odgovornost za upravljanje Republikom Hrvatskom i napravili smo pravu stvar. S druge strane, prava političkih dužnosnika bila su tema i kampanje 2015. i kampanje 2016. godine. Pa smo 2015. godine govorili o plaćama u iznosu od 9.999 kuna. 9.999 kuna. Sjeća li se tko toga? To su bili uvjeti inače za formiranje vlasti, uvjeti za formiranje vlasti. Naravno, nakon dolaska na vlast o tome niti riječi. 2016. godine postavlja se 7 jamstava. Jedno od tih jamstava su i prava dužnosnika, ali prije svega saborskih zastupnika jer su oni tu najsporniji. I govori se o onih famoznih 6 + 6. A da li tih famoznih 6 + 6 za saborske zastupnike ukinuto? Nije. Jer smo promijenili Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika, ali smo zaboravili promijeniti Zakon o pravima saborskih zastupnika pa je u tom zakonu koji se primjenjuje na nas saborske zastupnike 6 + 6 ostalo. Inače, inače samo da znate i Zakon o pravima i obvezama saborskih zastupnika je bio u proceduri, ali u njemu se nije predložilo mijenjanje one odredbe od 6 + 6, vjerodostojno nema što. Gospodin Petrov koji trenutno sjedi iza mene predstavljajući ta jamstva rekao je da u njih ulaze i primanja dužnosnika prilikom predstavljanja. To su njegove riječi. Pogledao sam na internetu, neki zaboravljaju, za njih je tu google, on pamti sve. I vrlo je jasno to rečeno. To su bili uvjeti za ulazak u koaliciju. Koalicija evo danas broji 2 mjeseca ali to se ne ispunjava. HDZ je vrlo jasno iznio zbog čega ne želi podržati ovaj zakon. A da bi ušli u koaliciju s njima kolege iz MOST-a su to tražili, to je vrlo vjerodostojno i licemjerno, ovisno kako gledate. Danas, danas od koga traže potporu? Od nas. Od nas iz oporbe. I možete se vi zavaravati da ne tražite potporu od oporbe jer je tražite. Kada vi govorite o saborskim zastupnicima od kojih tražite potporu obraćate se prije svega nama, ne samo zato što smo mi jedino trenutno u sabornici nego zato što su vam vaši koalicijski partneri jasno rekli da vam potporu za ovo dati neće. Kolega iz mog kluba koji su govorili prije mene na neki jak način su se poigravali, da ne kažem ismijavali vaš prijedlog i imali su dobre razloge za to. Jer ponoviti ću, kada smo mi iz SDP-a to htjeli napraviti onda smo to napravili. Sjeli smo sa našim koalicijskim partnerima, razgovarali smo a vjerujte ti razgovori često nisu bili laki niti ugodni i niti trebaju biti takvi jer se radi o važnim stvarima a odgovornost za upravljanje jednom državom je važna stvar. Ali smo se dogovorili i onda smo to napravili. Mi smo politiku vodili djelima a ne riječima. Vi ju vodite riječima i tražite od nas potporu. E pa mi vam sada kažemo, mi smo vas spremni poduprijeti. Jesmo, što god mislili o ovom zakonu, pa čak zato što među nama ima onih koji misle da je on loš, a je on skandalozan ali svejedno smo vas spremni poduprijeti a reći ćemo zašto. Zato što vam nudimo političku trgovinu. Mi vam sada nudimo političku trgovinu ali ne iza stola, ne iza zatvorenih vrata, odavde sa ove govornice, sa ovih saborskih klupa. Nudimo vam jasnu političku trgovinu. Klub zastupnika SDP-a podržati će Zakon o pravima i obvezama državnih dužnosnika, podržati će smanjenje plaća državnih dužnosnika ukoliko Klub zastupnika MOST-a pristane na naš uvjet a to je povećanje plaće radnicima koji u Hrvatskoj primaju minimalnu plaću i to upravo na način kako smo predložili, na 45% prosječne plaće u RH počev od 1. siječnja 2017. na 50% prosječne plaće u RH počev od 1. siječnja 2018. Ima onih koji se čude, kažu pa kako možete ucjenjivati ako podržavate i jedno i drugo a ja ću vam reći kako. Prvo, učili smo od onih koji na političkoj ucjeni grade svoju političku karijeru, legitimno je učiti. I mi to činimo. A drugo i to je glavni razlog, mi smo u ovom trenutku potpuno svjesni da kao klub koji ima 37 zastupnika nemamo političku snagu da samostalno donesemo Zakon o minimalnoj plaći. I kao što smo plaću dužnosnika za vrijeme našeg mandata smanjili za 16% tako smo minimalnu plaću za vrijeme tog mandata povećali za 14% a istovremeno smo ju do kraja mandata oslobodili od poreza na dohodak. Tako da je neto povećanje minimalne plaće u RH gotovo dosegnulo 18 ili 19%. Dakle povećali smo minimalnu plaću za veći postotak nego što smo smanjili plaću državnih dužnosnika. Hoćemo to napraviti i sada. Za to nam trebaju partneri. Te partnere ne možemo tražiti unutar opozicije jer nemamo dovoljno glasova, tražimo je kod vas. I spremni smo s vama sudjelovati u političkoj trgovini kako bi ostvarili svoj cilj koji je nama daleko bitniji. Međutim, kako to obično biva od javne političke trgovine nema ništa. A znate kako to znamo? Zato što je Zakon o minimalnoj plaći u saborsku proceduru upućen istoga dana kao i Zakon o izmjenama i dopunama, pardon, Zakon o izmjenama Zakona o pravima državnih dužnosnika, istoga dana. Istoga je dana uvršten u dnevni red ali o njemu ne raspravljamo. On nije došao na sjednice odbora, kada smo tražili da se sjednice odbora, u njihov dnevni red uvrsti minimalna plaća, to nije prihvaćeno jer je očito vladajućima a tu su bili jedinstveni, vladajućima bitnije igrati se, bacati prašinu u oči javnosti nego povećati minimalnu plaću, nego učiniti ono što je bitno za život onih hrvatskih građana koji imaju najmanje. Predsjednik Sabora je meštar ceremonije, u punom smislu te riječi, ne u negativnom nego u onom najpozitivnijem. Predsjednik Sabora ima ovlasti odrediti što će biti na dnevnom redu a što neće. Ovaj zakon jest Zakon o minimalnoj plaći nije zato što to očito nije bitno. Klub zastupnika SDP-a ostaje pri svom stavu, mi ćemo o ovom prijedlogu biti suzdržani a naša ponuda vam je do daljnjega na stolu. Hvala.
Hvala zastupniku Grbinu. Prvi zastupnik koji se javio za riječ je zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Ja bih kolega Grbin citirao članak koji kaže da se definiraju plaće dužnosnika sa koeficijentima pa u stavku 3. kaže dužnosnicima u Uredu predsjednika Republike koeficijent za izračun plaće utvrđuje predsjedniku RH a u skladu sa odredbom stavka 3. ovoga zakona, dakle predsjednica republike može i zanemariti ovo smanjenje plaća, može odrediti koeficijente više nego što ih ima, može iz ovog spiska izabrati koeficijente koje hoće. Dakle to je nešto što ovaj zakon, zakon nudi. Opet napominjem da zakon nema niti procjene fiskalnog učinka, dakle nešto što bi trebalo jasno biti, jasno smanjuju se plaće barem po ovom zakonu ali je PFU obrazac za sve zakone obavezan pa čak i za one kada nema financijskog učinka i to treba napisati točno i jasno zbog čega nema. I opet napominjem da umjesto da se donese uredba Vlade gdje bi se ograničile plaće dužnosnika vrlo jednostavno kao što se danas donijela odluka da će se isplatiti božićnice do kraja ovog mjeseca ali ne znam iz kojih sredstava jer u proračunu tih sredstva nema. Ovdje se ta ovlast Vlade prenosi na Sabor što znači da će Sabor odlučivati o svojim plaćama ali bez mišljenja Vlade. Vrlo kompliciran sustav a može biti vrlo jednostavno ali očito da nema suglasja između MOST-a i HDZ-a o Vladi jer bi imali mišljenje Vlade na ovaj jednostavan i kratak zakon. Hvala lijepo.
Hvala vama. Zastupnik Grbin odgovor na repliku.
Inače kolega Mrsić znate li koji bi ministar trebao pripremiti mišljenje za ovaj prijedlog zakona? Potpredsjednik Vlade i ministar uprave koji dolazi iz kvote upravo one stranke koja je ovo predložila. Pa mogao se toliko potruditi da mišljenje pripremi, uputi na Vladu pa neka ga Vlada odbije i nek Vlada predloži drugačije mišljenje, nek se o tome raspravlja ali niti to. Međutim, ukazat ću vam na jedan drugi detalj koji govori o tome koliko vladajući uključujući i MOST vjeruju da će se ovaj zakon usvojiti a taj argument proizlazi iz proračuna za 2017. godinu. Ne znam da li ste primijetili ali troškovi za rad Sabora uključujući sve troškove i materijalne troškove i plaće itd. rastu. Dakle vladajući uključujući i MOST koji je na svim odborima podržao proračun za 2017. godinu uopće ne vjeruju da će se ovaj zakon usvojiti. Što je to drugo onda nego bacanje prašine u oči? Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče, kolega Grbin vi ste pričali o vjerodostojnosti jeste li čuli možda za gospođicu ili gospođu Biljanu Gaču? Ona je sjedila u ovom Saboru dan ili dva i uzela je privilegiju 6+6. Niti jedan MOST-ov zastupnik koji je sjedio u prošlom sazivu Saboru a koji sada nije u ovim klupama nije iskoristio tu privilegiju. To pokazuje tko je vjerodostojan a tko nije vjerodostojan. Kada smo predlagali ove zakone vi ste tražili ocjenu ustavnosti. Očit je smjer u kojem MOST ide, smanjenje privilegija saborskih zastupnika. To je vidljivo iz našeg prijedloga da se kažnjava nedolazak zastupnika petkom, to je vidljivo iz toga da više se neće ponoviti Biljana Gaća ako prođe naš prijedlog. Imali ste priliku to mijenjati niste. Ovo što ste rekli da je vaša Vlada ograničila, smanjila rast plaća dužnosnika to je istina i na tom vam čestitam, o tome nitko ne spori, problem je jedino što vaš kolega Stazić ovaj naš prijedlog naziva smiješnim a to je napravila upravo vaša Vlada, Milanovićeva Vlada. MOST ima jasan smjer, smjer je takav da privilegije saborskih zastupnika treba ograničiti, da one koji svoj posao ne obavljaju savjesno da ih treba kazniti i da nam se više nikad ne ponovi Biljana Gaća koja evo čujem će možda biti i predsjednica Foruma mladih SDP-a.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Grmoji. Odgovor na repliku uvaženi kolega Grbin. Izvolite.
Vidite iskreno rečeno ja se nadam da će kolegica Gaća se ponoviti i da će što je prije moguće sjediti u ovim klupama jer je i ono kratko vrijeme nažalost kratko vrijeme u kojem je bila u Saboru pokazala kako i netko tko je po godinama mlad može biti odgovoran u svojem radu. A vi bi trebali znati cijelu historijografiju njenog ulaska u Sabor i toga da je ona zbog toga izgubila posao i da se nije imala gdje vratiti i da je isključivo i jedino zbog toga uzela ono što joj po zakonu pripada. A zanimljivo je kao Biljanu Gaću prozivate zbog toga što je uzela ono što joj po zakonu pripada, a kada jedan kolega iz vaše stranke uzme ono što mu po zakonu pripada iako je to u 2016. uzelo još samo uz njega dvoje ljudi u RH i na temelju toga si izgradi kuću onda je to uredu. Znači kad Biljana Gaća nešto napravi onda to ne valja, a kada netko tko je iz MOST-a to napravio onda je to uredu. I to je ono licemjerje o kojem sam ja vama govorio. Međutim, kolega Stazić je bio vrlo jasan u tome zašto je ovaj prijedlog zakona nazvao smiješnim. To što vi zabijate glavu u pijesak i što se od vas te strelice odbijaju kao da ste od teflona je vaš problem. A kolega Stazić vas je prozvao smiješnima iz jednog jedinog razloga. Vama je uvjet za ulazak u koaliciju s HDZ-om bilo smanjenje prava državnih dužnosnika. Vama je uvjet za ulazak u koaliciju s HDZ-om bilo smanjenje plaća državnih dužnosnika. Prava državnih dužnosnika nisu smanjena, plaće nisu smanjene a vi u koaliciji ostajete. Jel to dvolično? Za mene je.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na odgovoru. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miroslav Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Grbin, evo samo da vam odgovorim što se tiče prava državnih dužnosnika. Da, smanjuju se prava državnih dužnosnika. Jedan od smanjenja je ukidanje prava 6+6 za one koji se ovdje nalaze 3 dana kao što se nalazila vaša kolegica pa ih onda poslije toga koriste godinu dana. To smo napravili. Napravit ćemo još neke stvari, jer kao što znate dolazi drugo čitanje, izmjena Zakona o pravima zastupnika u Hrvatskom saboru. No, nisam zbog toga htio replicirati nego zbog jedne druge stvari. Što se tiče minimalne plaće o kojoj ste govorili i za koju u MOST-u kako tvrdite, kako govorite nudite političku trgovinu pokušali ste ovdje koristeći postotke ili nekakvu statistiku za koju često kažu da je dobar način za prijevaru, da govorite kako evo SDP nešto kvalitetnije riješio odnos minimalnih plaća i plaća državnih dužnosnika. Evo ja ću vas samo podsjetiti da je SDP u svojoj Vladi 2013. podigao minimalnu plaću za 30 kuna, 2015. za 90 kuna, a ova Vlada je podigla minimalnu plaću za 156 kuna. Mi smo s tim zadovoljni, mi to podržavamo i mislimo da će prostora za nova povećanja biti, ali ne u ovom trenutku. Međutim, ono što je meni zanimljivo, odnosno ono što je meni apsurdno da vi postavljate situaciju na sljedeći način. Ili ćemo podići minimalnu plaću koju vi niste podigli koliko je podigla ova Vlada, u dva puta niste je toliko podigli. Ili ćemo mi podići svoje već maksimalne plaće. Kako vi povezujete s jedne strane minimalnu plaću i svoju vrlo visoku plaću saborskog zastupnika. Nikako se to povezat ne može, nego se događa sljedeće. Tražite izliku da ovaj prijedlog ne podržite, a izliku ne možete naći.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miroslavu Šimiću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kolega Šimiću, ponovit ću još jednom. Promijenili ste Zakon o državnim dužnosnicima koji sada opet mijenjamo prije dva mjeseca. Zakon o pravima i obvezama državnih dužnosnika ne regulira 6+6 za saborske zastupnike već to regulira Zakon o pravima saborskih zastupnika. Njega promijenili niste što znači da svi oni koji su ovdje bili i 24 sata još uvijek mogu iskoristiti prava koja mu tim zakonom pripadaju. Dakle, ne govorite istinu, da ne kažem nešto grublje od toga. E sad vratimo se na pitanje minimalne plaće. Izuzetno mi je drago što ste napokon nakon 6 dana što vas pokušavamo natjerati da nešto o tome kažete izrekli svoj stav. I napokon ste rekli da smatrate da minimalnu plaću u Republici Hrvatskoj ne treba podići na 50%. Hvala vam na tome. I hvala vam na tome jer sada znamo gdje smo, sada znamo da s vama o pravima radnika uopće ne treba razgovarati. Naša ponuda i dalje ostaje na stolu. I sada kad govorimo o povećanju plaća drugima to neću govoriti, ali vama hoću jer ste vi pravnik, jer bi vi morali znati kako je uređena plaća u hrvatskom zakonodavstvu. Članak 92. Zakona o radu kaže da se plaće u Republici Hrvatskoj određuju u bruto iznosu. To znači da poreznom reformom ne rastu plaće državnih dužnosnika već raste udio iz plaće koja ostaje ista, koji će im biti isplaćen neto na ruke, a smanjuje se iznos koji će pripasti putem poreza na dohodak lokalnoj samoupravi. Dakle, to je istina. Mi ne govorimo o povećanju ili smanjenju kada govorimo o poreznoj reformi, već o tome da li će više doći nama ili će više biti javnim servisima. I to je istina. A vidim da mi vrijeme ističe, ali još par kolega je diglo repliku, pa ću imati vremena odgovoriti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grbinu na odgovoru. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, kolega Grbin. Evo raspravljamo o plaćama državnih dužnosnika, međutim nitko nije spomenuo plaću guvernera na primjer Centralne banke. Najviše instance ovog sustava i države su premijer i predsjednica države i oni imaju plaću oko 20000 kuna, a guverner Centralne banke ima plaću preko 30000 kuna i on nije uopće uključen u ovo smanjivanje koeficijenata plaća državnim dužnosnicima. Eto, htio bih vas zamoliti da to iskomentirate malo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marinu Škiboli na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Pa bit ću kratak u pravu ste.
Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Grbin. Vrstan ste pravni stručnjak, dugi niz godina ste u Saboru i u ovom svom izlaganju ste iznijeli niz točnosti o smanjenju plaća saborskih zastupnika, državnih dužnosnika, ali treba reći i istinu da je u tom trenutku smanjivana odnosno zaustavljen rast plaća i nastavnika, učitelja, ljudi u državnoj javnoj upravi i da su i oni iznijeli taj teret i da su imali i potpisan sporazum, da kad bude se popravila gospodarska situacija bude rast bruto društvenog proizvoda u Republici Hrvatskoj, da će im se povećati plaće. I započeti su pregovori. Bila su i obećanja dva plus dva, tri plus tri posto. Na kraju kad se vidjelo da nema interesa ili novca za to pita se pravna valjanost tih sporazuma. Pa se pitam da li je i pravna valjanost ovakvih zakona koji nisu do kraja pripremljeni, koji nisu sveobuhvatni, gdje nema mišljenja Vlade, gdje nema mišljenja zainteresirane javnosti da li je to pravno valjano i zašto onda uopće raspravljamo ako ovakav zakon nije pravno valjan. A isto tako rekli ste da nema nikog osim vas SDP-a, MOST-a u sabornici. I mi iz HSS-a smo tu i mi smo govorili u okviru rasprave o poreznoj reformi, o minimalnoj plaći i tražili da ona bude dio tog paketa i da bude 3800 kuna. i slažem se s vama da minimalna plaća mora ići pod hitno u raspravu i rast da ovih 156 kuna nije dostatno i mi smo u ime kluba i pisali Vladi da dali bi mogli živjeti s takvom minimalnom plaćom. A isto tako mislim da treba razmišljati pod hitno i o umirovljenicima jer su mirovine ispod 40% prosječne plaće u RH pa onda kada već raspravljamo o plaćama o dužnosnicima o svima mislim da treba sveobuhvatno riješiti to i učiniti pravednim da i oni koji imaju najmanje dobiju novce. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Davoru Vlaoviću. Odgovor uvaženi kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Prvo moja ispravka, možda sam tu malo pogriješio. Ja sam bio u uvjerenju da sam rekao da se kolege iz MOST-a obraćaju oporbi i da od oporbe traže potporu i tu doista moja isprika ako nisam bio dovoljno jasan u izričaju jer to je sukus cijele moje rasprave, da s jedne strane su postavili uvjete za ulazak u Vladu, a s druge strane kada ti uvjeti evidentno nisu ispunjeni oni i dalje ostaju u Vladi, ali od oporbe traže da izglasa njihova jamstva kako bi valjda pred sobom kada se gledaju u ogledalo ili ne znam što mogli mirnije spavati i sa sobom funkcionirati. Da se vratim na početak vašeg izlaganja. Doista ste u prvu i to je točno i mi to nikada nismo krili. Mi smo smatrali da je u trenutku kada se iz razloga što se mora intervenirati u primanja prije svega u javnima, ali i u državnim službama onda mora intervenirati i u primanja državnih dužnosnika. I sjetit ćete se da su za vrijeme mandata SDP-a i naših koalicijskih partnera bile dvije porezne promjene koje su se ticale poreza na dohodak. Prva je bila ona porezna iz 2012. koja je utjecala na način da su sve dužnosničke plaće smanjene, ali nismo tada zbog toga dizali osnovicu, ona je ostala ista. I neto iznos koji smo nakon toga primali je smanjen. Nakon toga smanjivali smo osnovicu, smanjivali smo i neka dodatna prava koja su se ticala između ostalog zastupničkog paušala i onda na kraju kada smo 2014. mijenjali porez na dohodak bila je odluka da će se smanjiti jer je to pravedno. I jednostavno u tom kontekstu mislim da smo postupili ispravno, ali najispravnije smo postupili što od toga nismo radili cirkus. Evo to bi bio moj odgovor.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grbinu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Grbin. Postoji dakle kao što se čulo u vašoj raspravi sada određeni zakoni koji možda nisu posve u skladu sa moralom ali neki ih ljudi koriste, pa je tako recimo MOST iskoristio pravo da uzme od Živog zida milijun i pol kuna koji im ne pripadaju. Jesu doduše zakoniti ali im ne pripadaju, s obzirom da je naš zastupnik prešao u njihove redove i prijavio se pod njihovim imenom iako su birači drukčije htjeli, oni nisu glasali za MOST nego za Živi zid i uzeli su te novce. Pa evo sada kada su toliko moralni nisu za zloporabu zakona, neka nam ih vrate pa onda mogu vas prozivati za nekakvih 6+6, 3+3 šta ja znam koliko. A inače kada ste spominjali ona obećanja niste bili posve precizni moram vas upozoriti jer je tih 9.990 kuna bilo predviđeno samo za prvu godinu, a za drugu još 50% dolje znači otprilike 4.998 pa je bilo rečeno da će biti 999 kredita za mlade poduzetnike od 99.999 kuna bez kamata i onda na kraju ideja da će Sabor imati samo 99 zastupnika. Pa bih vas ja molio s obzirom da vas predstavljaju kao stručnjaka za ustavno pravo da nam kažete, da li je po Ustavu moguće imati 99 zastupnika u Saboru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Po ovom sadašnjem nije i to znate i vi i zato me i pitate. Krenut ću, dosta ste pitanja postavili, krenut ću od kraja tako mi je lakše. Zaboravio sam evo doista bilo je toliko tih obećanja da sam na neka i zaboravio i hvala vam što ste me na njih podsjetili. Ali opet kada prozivate MOST zbog otimanja zastupnika, ne mogu se ne prisjetiti da je MOST prizivao neke kolegice i kolege koji su i danas zastupnici u Hrvatskom saboru, da su prije godinu dana na isti način njima oteli novac pa prije konstituiranja Sabora formirali svoju stranku koja je primala taj iznos. Znači ono što su danas napravili, što im je danas uredu, prije godinu dana im je smetalo. Ali ima tu i kod vas jedna mala nedosljednost jer kada prozivate MOST zbog toga onda bi bilo uredu da i kolegu Pernara prozovete jer on je na izbore išao kao Živi zid, a danas se pred svima nama deklarira kao Abeceda demokracije, tako se prijavio i tajništvu Hrvatskog sabora. Predsjednik vaše stranke koji sjedi pored vas je rekao da je to sve napravljeno u dogovoru iako on nije član te stranke da bi novac išao na račun Abecede demokracija. Tako da nažalost, svako kada se malo zakopa može se naći kod njega malo skretanje i iskorištavanje onoga što je zakonito, ali da li je normalno prosudit će javnost. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vi ste pravi ekspert stručnjak, bili ste predsjednik Odbora za Ustav … pravno iskustvo imate i sigurno poznajete ovu materiju o čemu govorimo i naravno da iz opozicije i oporbe morate iznositi neke činjenica. Međutim, je činjenica da vi kao ekspert pravni je nevjerojatno kad govorite u svojoj karijeri evo političkoj ovdje, pa vi ste poslije referenduma koji je održan u Republici Hrvatskoj kazali da bi trebali saborski zastupnici glasati o tome referendumu. Ili primjera evo Tompson ne smije pjevati pjesmu u Puli, … se spominje „Za Dom spremni“, a vi to možete pjevati i danas prozivati taj pozdrav. Zaista to da se dogodi ljudima koji su ne-pravnici koji površno mogu sagledati stvari, ali od vas te stvari nisu baš bile očekivane. Htio bih kazati tako i u ovome slučaju. Toliko nabacivanja blata na MOST cijelo vrijeme sa govornice pa do gore kao da smo mi krivci za svih 20 godina što se događalo danas u hrvatskoj politici. Kolega Škibola je dobro rekao, mi imamo Hrvatsku narodnu banku gdje čelni čovjek te banke zapošljava i određuje visinu plaće i ima carstvo, a upoznat je s time da se MOST oko toga i prethodnoj Vladi borio i da je 12 ljudi, i jedan od razloga je i taj zbog čega je pala Vlada. Dobro se sjećam tih detalja, međutim nećete istinu pogledati u oči. Ali nadam se da vi kao stručnjak da možete pronaći ovdje i dobrih elemenata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Šećer dolazi na kraju. Čekao sam vašu repliku. Na trenutak sam se i uplašio da niste dignuli pločicu, ali naravno da je taj strah bio bez ikakvog temelja. Kolega Bulj, kolega Bulj, sad ću se još malo nabacivati blatom na vas i prozvati vas za licemjerje. Da, kolega Škibola je govorio o Narodnoj banci. Kolega je upozorio na jedan problem i ja se moram složiti s njim. Doista, i to je nešto što bi trebalo urediti. Ali, kolega Bulj, vi ste sada isto rekli da bi to trebalo urediti. A jeste li to uredili? Niste. E pa, kolega Bulj, sada je prilika da se to uredi. Ovaj zakon u dva mjeseca ove Vlade mijenjamo već drugi put. Drugi put. Znači, dva puta kada ste mogli napraviti nešto što ste htjeli, niste napravili. Ova rasprava će trajati po mojoj procjeni još sat i 30 minuta. Ustanite i jasno kažite. Ne možete se nažalost više prijaviti, ali možete završno u ime kluba, ustanite i kažite: Predlažem da se u ovaj zakon doda još jedna stavka koja će regulirati plaću guvernera Hrvatske narodne banke. Imate priliku. Ustanite, recite, predložite koeficijent. Evo vam. Prilika vam je. Vaš klub je predlagatelj, ne ja. Ispravite to!
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grbinu na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Sabina Glasovac.
Kolega Grbin, dobro ste vidjeli da vam MOST zapravo nema šanse da pristane na javno ponuđenu trgovinu i da ukoliko mi podržimo njihov prijedlog da se smanje plaće državnim dužnosnicima, da se u tom slučaju povećaju minimalne plaće svim hrvatskim radnicima. I, tu ste rekli da, da je zapravo vrlo jasna intencija jer je prijedlog Zakona o minimalnoj plaći gurnut tamo negdje dolje na kraj dnevnog reda. A ja imam tu nesreću da moj prijedlog zakona odnosno prijedlog zakona kluba kojeg sam napisala u jedan sat, da bih zapravo sanirala štetu koju će napraviti ova Vlada, njega niti nema, nije uvršten na dnevni red. Dakle, za 17 dana nastupa blokada u sustavu obrazovanja. Nijedan ravnatelj osnovne i srednje škole neće moći biti biran na mjesto ravnatelja jer neće zadovoljavati uvjet da posjeduje licenciju za ravnatelja. I ova Vlada to naprosto, nitko od zastupnika vladajuće većina, ova Vlada ne upućuje taj zakon iako je javna rasprava završena, dva članka su izmijenjena. Taj zakon ne dolazi. Mi se sutra raspuštamo i ja sam sjela, napisala sam taj jedan članak kako bismo spasili blokadu sustava, međutim tog zakona nema i o njemu se neće raspravljati. A znate zašto neće? Zato što će ova mudra Vlada mudro izbjeći raspravu o svojoj nesposobnosti i zaobići Hrvatski sabor i vjerojatno će to pitanje rješavati uredbom u narednih 14 dana kao nešto hitno iako znamo koje stvari i kako urgentne i ozbiljne stvari se smiju rješavati uredbom. Eto. To vam je slika i prilika ove Vlade, to vam je slika i prilika ove vladajuće većine. Što dalje govoriti, što reći, koju poruku poslati.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Peđa Grbin.
Poštovana kolegice, još jedan prilog onome čime sam započeo svoje izlaganje, a to je razgovor o vjerodostojnosti i dvoličnosti. Ali ima još jedan bolji primjer od toga, da ne govorimo samo o onome što mi radimo. Kolege iz Hrvatske narodne stranke su istovremeno sa kolegama iz MOST-a uputili u proceduru izmjene i dopune Zakona o lokalnim izborima kojima se trebalo regulirati još jedno ostalo predizborno obećanje, a to je ono o uvođenju preferencijalnog glasovanja i na lokalnih izborima. Sjetit ćete se mnogih rasprava i prijedloga koje je imala bivša ministrica uprave, koja je u međuvremenu dobila šut-kartu iz MOST-ove formacije gdje je govorila da bi po uzoru na parlamentarne izbore i na lokalne izbore trebalo uvesti preferencijalno glasovanje. Mi ne samo da mi to nećemo uvesti, mi o tome uopće nećemo niti raspravljati. Zašto? Zato što one riječi predsjednika Sabora izrečene prilikom njegov inauguracijskog govora da će se prema svima odnositi jednako su bile samo riječi i za njih niti u tom trenutku nije stajala namjera da se ispune. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, da se vratim na sukus vaše rasprave. Bilo mi je na neki način i ugodno slušati jer koliko se sjećam do sada nije bilo ovakve transparentne i otvorene ponude političke trgovine što stvarno čestitam jer imate stila a ja sam inače uvijek se zalagala za otvorenost i transparentnost pa mi je baš dakle ova rasprava bila, imala jednu zdravu dozu sarkazma i bilo mi ju je ugodno slušati iako znam da od te trgovine naravno neće biti ništa. Spomenuli ste povećanje minimalne plaće radnicima kao mogućnost te trgovine. Pa ja sam isto osobno za povećanje minimalne plaće radnicima i vjerujem da će se u mandatu ove Vlade to vrlo vjerojatno i dogoditi, možda ne na početku ali barem pod kraj. I možda ćete tada to … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali znam na koju razinu je mislio, ne na ovu. I možda ćete tada to i podržati jer uređivati će se mnoge stvari i ne vjerujem da će biti blokada kako se ovdje moglo čuti. Ali da se vratimo na sukus onoga što je stav kluba, dakle sukus je da plaće državnih dužnosnika ne treba promatrati kao izdvojenu kategoriju i to je zapravo što je sukus zapravo cijele ove rasprave i što je kolegica istaknula kao najbitniji segment i dakle svi smo za socijalnu pravdu ali ne pod bilo kojim uvjetima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ireni Petrijevčanin Vuksanović na replici. I odgovor uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa mislim, dobro ste primijetili sarkazam ali problem sa političkom trgovinom je što ona ne uspijeva kada je javna. To je velika mana javnog nuđenja dogovora jer na političku trgovinu se u onom njenom najnegativnijem smislu, onom koji joj je dao ime pristaje i provodi se samo kada je ona iza zatvorenih vrata i po mogućnosti da se za nju niti ne sazna. Mi smo to pokušali okrenuti. Iz izlaganja kolege Šimića vidjeli smo kako će to završiti. I ja se samo nadam da će doći u jednom trenutku do prijedloga zakona o minimalnoj plaći koji će udovoljiti ovome što smo mi tražili. Ja nemam problema da to bude prijedlog Vlade, ja nemam problema niti da Vlada prepiše ono što je u našem prijedlogu. Ja ću za to i tada glasati jer mi u ovom dijelu mojeg obavljanja posla političara uopće nije bitno kako ćemo doći do onoga što je cilj a to je da radnici koji primaju najmanje dobiju barem malo više. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću. U ime Kluba zastupnika SDSS-a uvaženi kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kada bi se sa ovim prijedlogom zakona ozbiljno doprinijelo smanjivanju ili zaustavljanju ili smanjivanju siromaštva u RH onda bi klub SDSS-a bio među prvima koji bi ga podržao i štoviše imao radikalnije stavove. Međutim, ovo izgleda kao milosrdna gesta u vrijeme kada sve veći broj građana RH siromašno. A mi nismo crkva da dijelimo milosrđe, mi smo Parlament koji donosi odluke i zakone kojima se uređuju društveni odnosi. Drugo, kada bi se ovim prijedlogom zakona zaustavila narastajuća nejednakost u ovoj zemlji između bogatih i siromašnih, između razvijenih i nerazvijenih, između onih koji mogu školovati djecu i onih koji ne mogu školovati djecu, između onih koji mogu otići u bolnicu i osigurati pristojno liječenje i onih koji to nikako ne mogu onda bi klub SDSS-a bio prvi koji bi podržao ovaj zakon. I štoviše predložio da saborski zastupnici rade besplatno barem dok se takvi odnosi ne urede u ovom društvu. Kada bi ovaj zakon povećao moć ovoga Parlamenta u odnosu prema drugim centrima moći od Vlade dakle preko puta ovoga trga pa do drugih centara moći koji su se formirali u ovih 25 godina onda bi i ja i moj klub smatrali da je neophodno da saborski zastupnici zasjedaju 24h i da samo oni koji nemaju drugoga posla i radnoga mjesta na kojem primaju plaću primaju plaću u ovom Saboru. Ne, ali mi to ne diramo. Mi tu novo uspostavljenu distribuciju moći ne diramo kolege i kolegice. Mi je s ovim samo dodatno cementiramo jer spadamo među one koji u zadnjih 20 godina ili 15 godina ili 10 godina žele parlamentarizam oslabiti do toga da bude mjesto koje će svako pljunuti i koje će svatko osramotiti. Ako netko dolazi u politiku da bi se tom vrstom mjera dokopao političke moći dočekati će ga sutra isto, dočekati će ga pljuvanje zbog toga kako je upotrijebio povjerenje naroda da bi stekao moć a tu moć ne iskoristio za ono što su najteže i najveće teškoće ovoga društva. Kada bi ovaj zakon doprinio tome da naša zemlja povrati minimum svoje suverenosti ne imaginarne, ne simboličke, nego efektivne u odnosu prema drugim državama i odnosima prema centrima moći u vlastitoj zemlji. Onda i ja i moj klub ne bismo imali apsolutno nikakve zapreke da podržimo ovaj zakon, ali ovim prijedlogom zakona mi samo širimo iluziju među ljudima da nešto činimo i istovremeno dodatno obezvrjeđujemo ne zastupnički mandata nego Parlament i parlamentarizam kao takav a puštamo i prepuštamo zemlju neophodnu moć koju ona treba imati i koja iz Ustava treba proisteći i iz narodne volje treba proisteći mi je prepuštamo kome? Oni koji izvana imaju moć i oni koji iznutra imaju moć. I ne znam ko se gore odnosi prema narodu ove zemlje da li oni koji iznutra imaju moć ili oni koji izvana imaju moć jer se ne prestaju bogatiti, jer se prelijevanje bogatstva ne zaustavlja. E sad mi dozvolite nešto što želim kazati o temi koja nije popularna ali ja o njoj govorim već 15 godina ovdje, a nešto sam duže u Saboru, ali 15 godina govorim i govorit ću dok budem ovdje izlazio za ovu govornicu. Ako ćemo mi doprinositi tome da se Parlament smatra krpom, ako ćemo mi doprinositi tome da ne jačamo svoje odluke ovdje nego da širimo lažne iluzije i lažna očekivanja onda mi zapravo destruktivno djelujemo prema vlastitom poslu i prema vlastitoj odgovornosti neovisno o tome da li primili 16, 14, 9 ili 5 tisuća kuna. I to je neodgovorno. Naša odgovornost i naša moć ne proizlaze iz novac koji primamo nego iz odluka koje donosimo, i stavova i vizija koje imamo a ovo nisu ni stavovi ni vizije, ovo je kao što je netko rekao jeftinu populističko zamazivanje očiju. Žao mi je što to tako moram reći ali to jeste tako. Jer da nije tako onda bi se uredilo sistemski i uskladilo sa plaćama u javnom sektoru kako valja i uspostavili bismo norme kako i koliko je moguće da ljudi prihoduju javnom sektoru uključujući sve one koji primaju javni novac ali onda bismo došli i na one koji se bogate, onda bismo došli i na one koji su se u vrijeme kad se bogatstvo počelo stjecati počeli pitati za različite oblike dobiti koje imaju, za različite oblike ekstra profita, za različite oblike ekstra profita, za različite oblike iskorištavanja države i državnih sredstva i za različite oblike izrabljivanja ljudi i njihovoga rada. To naravno zahtjeva drugu vrstu politike, to naravno zahtjeva ne da se dodvoravamo javnome mijenju nego da se sukobimo sa onima koji imaju moć. A mi tu moć nemamo. I ako je nećemo povratiti ovim putem kako vi to predlažete ona neće biti povraćena ni obnovljena. Bit će obnovljena samo novim govorom, samo novim idejama i samo vjerom da parlamentarizam u Hrvatskoj može biti osnažen ili da mu se može povratiti snaga ukoliko ćemo se koncentrirati na odluke, na zakonitost u postupanju, na ideje koje dijelimo a onda uz to je na odgovornost prema općem stanju u društvu i na to koliko mi, koliko je pristojno da zarađuju ljudi u Parlamentu s obzirom na to koliko prihoduju drugi ljudi i koliko je siromaštvo. Ako to nemamo onda nismo napravili dobro ni za siromašne a osiromašili smo vlastiti Parlament i osiromašili smo njegovu politiku. Ovo nije prijekor, jer ovo je rasprava, podjela mišljenja između onih koji su odabrali jedan način rada i onih koji su odabrali drugi način rada, između onih koji znaju što je parlamentarizam i koliko je teško kroz njega izboriti se za nove odluke, za nove ideje i onih koji traže prečac i najjeftiniji put kako da se to uradi. Dakle, ovdje u ovom Saboru bilo je zastupnika do kojih su većina imali svoje prihode i svoje poslove i danas ih ima, ima i onih koji kad ne bi bili u Parlamentu bi imali veću plaću nego što je imaju u Parlamentu i nisu među onima koji su se u ovih 25 godina obogatili. Možda jesu među onima koji su donosili odluke koje su omogućile drugim da se obogate. Možda jesu među onima koji su donosili odluke da se izvrši upravo ovakva redistribucija društvenog bogatstva, da imamo ovu vrstu raslojavanja na iznimno bogate i vrlo siromašne. Ako jesu idemo na to kolege iz MOST-a. To je mnogo teže, ali mnogo imperativnije za ovu zemlju i mnogo poštenije prema onome tko očekuje od nas da počnemo donositi odluke koje će promijeniti ove okolnosti koje su stvorene u 25 godina koje sam spominjao na početku. Hvala vam što ste me slušali.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Pupovcu na ovoj raspravi. Mi imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Pupovac, vi ste već u nekoliko navrata rekli da su plaće saborskih zastupnika premale, da mi imamo loše uvjete za rad, da vi nemate potrebu dodvoravati se javnosti. Pa mi svi znamo da je to tako. Vi nemate nikakve potrebe uopće razmišljati o tome što misle hrvatski građani, ali to je jedan drugi problem, to je problem Izbornog zakona. Vi ćete ovdje biti, vi ćete ovdje vjerojatno većinu ovih zastupnika nadživjeti zato što je takav Izborni zakon. I vi to govorite ne zato što ste hrabri, nego zato što je takav Izborni zakon. I to je činjenica. A ovo o čemu govorite, znači da MOST nema hrabrosti govoriti o nekim drugim pitanjima, MOST ima hrabrosti. To smo vidjeli kod rasprave o HNB-u gdje tražimo da revizija uđe u HNB. Pa kad je stiglo pismo iz Europske unije mi smo glasno ustali protiv toga. Mi raspravljamo o svim stvarima koje su bitne za hrvatsko društvo. Ja nemam nikakvih problema ustati protiv Hanžekovića da me onda dere Jutarnji list. Ja s tim nemam nikakvih problema. I da je plaća saborskih zastupnika 7000 kuna ja se takvima ne bih prodao. I da je 4 i da je 3 ja bih govorio ono što mislim. Isto tako imamo sada pitanje koje sam otvorio, znači optičke mreže gdje sam rekao da Hrvatska treba graditi svoju optičku mrežu ma što god Njemačka mislila o tome. Rekao sam ako trebamo reći i tisuću puta danke Deutschland i danke Angela. Mi znamo što je naš nacionalni interes i to ćemo gurati. A mi smo pokazali da ne umanjujemo važnost ovog Parlamenta samim time što smo dali prijedlog zakona kao klub zastupnika, a kolege iz oporbe nam to predbacuju, kažu da nemamo mišljenje Vlade. Pa želimo li da ovdje bude koncentrirana moć ili da moć bude koncentrirana isključivo u Banskim dvorima. Mi smo ti koji moć želimo vratiti ovdje. Podržite naš prijedlog zakona ako smatrate da je dobar, ako smatrate da nije nemojte ga podržati. Vi smatrate da nije, da su plaće previsoke i o tome slobodno govorite i ja to poštujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji. Odgovor na repliku. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A povreda je bila prije. Onda ispričavam se. Uvaženi kolega Peđa Grbin, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ja se ispričavam kolegi Pupovcu, vidim da je bio spreman odgovoriti ali moram istaknuti povredu članka 238. Poslovnika kojim se zastupniku zabranjeno omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Naime, kolega Grmoja je upravo doveo u pitanje nešto što je na žalost predmet debate u Hrvatskom saboru i u široj javnosti već duži niz godina, a to je pitanje položaja i prava svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, kolega Grmoja je ukazao da kolega Pupovac zato što je izabran sa manjinske liste nema sva prava niti odgovornost kao što imaju svi zastupnici u Hrvatskom saboru [[Upadica: Upravo to.]] To je nedopustivo, neprihvatljivo i godinama smo se svi zajedno borili protiv takvog stava, da se to kaže u Hrvatskom saboru nakon svih ovih godina, nakon donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina je najblaže rečeno skandalozno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu. Kolega Grmoja nije ni na koji način vrijedio osim što je komentirao Izborni zakon i način biranja zastupnika i ne vidim tu nikakav problem što se tiče nekakve uvrede. Tako da što se tiče ta vaša povreda Poslovnika ne stoji. I zahvaljujem se na vašoj intervenciji. Prelazimo na odgovor na repliku, uvaženi kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Razmišljam kako da odgovorim na ovih nekoliko replika koje je u jednom dijelu mimo teme, a u jednom uz temu izgovorio kolega Nikola Grmoja. I mislim da ću se ograničiti samo na jedno. Kolega Grmoja koliko ste dugo u Parlamentu i u politici? Koliko dugo? Pogledajte se kako ste izgledali prije tri godine? Koliko ste imali kila i koliko vam je bilo loše, a pogledajte kako sad izgledate i kako vam je dobro. A pogledajte mene koji sam toliko dugo kao što vi kažete u Parlamentu i sjedim na pripremljenom mjestu, samo me unesu u Parlament. Pogledajte se! Pogledajte se i zamislite se. Dobro vam je, jako vam je dobro! Toliko vam je dobro da možete omalovažavati i vrijeđati druge ljude i ne znajući o kome govorite ni o čemu govorite jer ste jeftini populist.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Pupovcu i zaista bih vas zamolio da se držimo teme i da ne idemo na osobne rasprave. Uvaženi kolega Nikola Grmoja, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika 238. vrijeđanje zastupnika, znači kolega Pupovac me je na osnovu moje težine i mojih kila uvrijedio da sam ja, ne znam, od kada se bavim politikom da mi je jako dobro, a on je evo mršav i šlang i njemu je jako teško kroz ovih ne znam koliko godina je u hrvatskom Parlamentu.
Uvaženi kolega Pupovac je koliko sam ja razumio iznio svoj stav, odnosno svoj dojam, svoju percepciju o vama i vašem liku tako da ne bi to shvatio kao bilo kakvo vrijeđane. Ja bih vas još jednom molio kolegice i kolege da ne idemo na osobne rasprave nego da se držimo teme. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću repliku uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pupovac. Tih 15 godina koliko se zalažete za to da saborski zastupnici postupe po svojoj savjesti su vaš idealizam. Još prije stotinu godina jedan sociolog, ne znam kako se zove, reko da je Sabor mašinerija za glasanje. Dakle izuzetno je rijetko da saborski zastupnici postupaju po svojoj savjesti. Oni uglavnom postupaju onako kako je odlučio njihov politički milje u kojem hodaju u kojem se kreću. Dakle jako rijetko će saborski zastupnik postupiti po svojoj savjesti. Sve se to dogovara unaprijed i meni je žao što moram reći činjenicu da prije onih izbora prije pretprošlih izbora Udruga Franak je dobila javna jamstva od budućih saborskih zastupnika da će promijeniti neke stvari u korist dužnika koji su oštećenim djelovanjem banaka međutim to se nije dogodilo. Isto tako sada ja apeliram na savjest saborskih zastupnika da svaki dobar prijedlog koji ide u smjeru za društvo bude prihvaćen pa sa bilo koje strane došao. Šteta je da je ona zakon o porezu na dohodak prošao kako je prošao, šteta je da nisu prihvaćeni amandmani koji su bili kvalitetni, ali nažalost nisu prihvaćeni samo zbog toga što saborski zastupnici nisu djelovali prema svojoj savjesti nego su djelovali prema zapovijedi odozgora. Nažalost, tako se radi u Saboru i tako će se raditi dok postoji parlamentarizam i Parlament postoji samo zato da bismo mi raspravljali, ali ne i zato da bismo donosili odluke po svojoj savjesti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Goranu Aleksiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac.
Prvo, ja mislim da kolega Aleksiću Parlament postoji zbog toga da bismo u njemu raspravljali ono što je tema i razmijenili argumente, razmijenili strasti ako je potrebno, razmijenili uvjerenja i prije toga slušali jedne druge i stvorili mjesto da čujemo jedni druge, ne podbacivali jedni drugima, ne tražili irelevantne argumente za ono što sa raspravom i sa temom nema nikakve veze. Zato postoj parlamentarizam kako ga ja vidim i kako ga ja razumijem i kako ga ja nastojim prakticirati, bio to idealizam ili ne bio idealizam, ali to je ono što ja razumijem etičkim, dosljednim ponašanjem u parlamentarnoj raspravi i u parlamentarnom djelovanju. Što se savjesti tiče, ona je kao i znanje raspoređena nejednako među nama, pri čemu stranačke obaveze koje nažalost ili na sreću … vas vi nemate na način na koji imaju velike stranke su dodatni element koji usmjerava ponašanje i postupanje ljudi. Ali jedno je sasvim sigurno, ukoliko nećemo imati potrebnu svijest o tome što su važniji, a što su manje važni problemi u društvu onda nećemo moći imati ni savjesti o njima. Ja sam u svojoj raspravi pokušao upozoriti što su prioriteti prvoga reda u zemlji, a što su manje važni prioriteti, s čim možemo nešto i što bismo trebali, a s čim ne možemo ništa i što ne bismo trebali.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Pupovcu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, moram vam reći ja nisam političar, ja se nisam bavio politikom, nisam nikada dobio iz proračuna plaću 40 godina radnog staža. Ne znam da li sam se šta promijenio vizualno, možda jesam, možda nisam, ne znam ali nebitna stvar, zato ali vi ste dobar političar. Odlično ste govorili politički govor i stalno ste spominjali o problemu. Ja vas sada pitam, dobrog političara koji sjedite ovdje u Saboru već 20 godina i više, koji su to problemi, tko je to napravio probleme i zašto ne govorite direktno o problemima? Znate rekli ste, politički o problemima i onda ste rekli imaju neko moć. Pa ljudi tko ima veću moć nego mi ovdje u Saboru? Da li iko u ovoj državi ima veću moć nego što je Sabor? Nema. koji su to moćnici zašto to ne kažete javno? Ja da znam da bi je prozvo. Smatram slično kao i vi da nije u redu da nije dobro, ali postavlja se stalno pitanje o nekoj moći. Tko su ti ljudi moćnici? Znamo da se pretvorbe bile kakve jesu, nisu dobre, znamo da Narodna banke i banke izlihvarile ove naše građane, da je to najveći problem, ne … saborski zastupnici. Naš narod su banke opljačkale u ovoj državi što je Narodna banka dozvolila, to vi znate sigurno i to je problem. a naše plaće, pa ja bih postavio pitanje zašto dobivamo onih 30 tisuća kuna za svakog saborskog zastupnika kao stranka. Prije bi o tom postavio pitanje … pitanje plaća. Tu bi se moglo više uštediti u Saboru nego o plaćama što će neko 500 kuna smanjiti. Pa neka malo stranke financiraju sami sebi i sami saborski zastupnici. O tom nitko neće reći e to je lijepo, to je sa strane koji narod ovaj ne vidi. I svi šute o tome. Nemojte do tih 30 tisuća kuna, ne znam tko dobiva milijun kuna, koliko dobiva 200, 150, a to ne dirajte jer to ćemo mi negdje rasporediti [[Upadica Brkić: Vrijeme kolega.]] To je pitanje, gospodine Pupovac, a ne plaće ili populizam koji obično govori se za Sabor. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivici Mišiću na replici. S ovime smo završili sa replikama po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Za pojedinačnu raspravu se javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Nema ga. Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo na kraju jedino pitanje ovdje koje je bilo i na početku nakon ove sve silne rasprave, žele li zastupnici u ovom visokom Domu podržati to da nama rastu plaće ili da ostanu na istoj razini. Nekima će se ovim našim prijedlogom plaće čak i smanjiti, to su oni koji imaju više od petero djece. Mi smo napravili kalkulacije i pokušali napraviti to što pravednije, znači da onima koji imaju više djece se ne dogodi taj negativni efekt da im plaće čak budu i manje, i napravili smo mnoštvo kalkulacija i onda izašli s ovim koeficijentima, ali nažalost to ne može spriječiti da oni koji imaju više od petero djece, npr. tu je ministar Slaven Dobrović, da njima plaća ako ovaj prijedlog prođe, ako dobijemo podršku za njega, da im plaće budu manje nego što su sada. Znači, osnovno je pitanje smatramo li mi da zbog svega onoga što je politika napravila u Hrvatskoj posljednjih 20 godina o čemu je govorio i kolega Pupovac, a i on je u tome sudjelovao i svi oni koji su bili dio vladajućih većina, je li pravo vrijeme da nama rastu plaće. On je sudjelovao u tome, u tim odlukama koje su Hrvatsku dovele u ovu situaciju, priča načelno, ne govori konkretno, ne govori tko su odgovori. Ja uvijek vrlo konkretno prozivam ljude imenom i prezimenom koji su odgovorni za određena događanja u Hrvatskoj i sada imamo samo jedan izbor i to je na savjest svim saborskim zastupnicima. Oporba kaže da se mi pozivamo samo na njih i da tražimo potporu za ovaj zakonski prijedlog. Ne, ja potporu, gospodine potpredsjedniče, tražim za ovaj prijedlog i od vas, tražim i od kolega sa moje lijeve strane jer mislimo da nije trenutak da sada nama rastu plaće. Nama se predbacuje porezna reforma. Porezna reforma je porezno rasterećenje za sve one koji imaju više plaće, za IT stručnjake, liječnike. Mi smatramo da njima plaće trebaju rasti, da je dobro da ih zadržimo u Hrvatskoj. Predlagali smo ministru Mariću da se više rasterete i srednje plaće. To bi bilo negdje oko 800 milijuna kuna još jedan udar na proračun, ali to u ovom trenutku nije bilo moguće. Ministar je dao garanciju znači ako situacija bude ovakva kako sada se čini da će biti, a očit je i porast svih pokazatelja, da će se onda ići i u tom smjeru i mi smatramo da se treba i povećati minimalna plaća, i ova Vlada je to nedavno napravila. To je veće povećanje nego što je Vlada SDP-a napravila u tri godine. Znači, jednom odlukom više nego što je Vlada SDP-a napravila u tri godine kroz dvije svoje odluke. Jasan je smjer i MOST-a i ove Vlade na čelu s premijerom naravno i ministra Marića. I mi smo spremni sve one amandmane koje su dobri podržati, ali morate shvatiti da određeni amandmani imaju i učinak na državni proračun. Ovaj amandman nema nikakav, odnosno ovaj naš prijedlog nema nikakav učinak na proračun. Dapače, više će novca ostati u proračunu zbog ovog prijedloga i ne vidim razloga ako se svi slažemo da naši građani nas doživljavaju kao one koji imaju visoke plaće, koji ne donose dobre odluke. Dok se ta percepcija ne promijeni, dok se pokazatelji ne promijene da plaću zadržimo na sadašnjoj razini. Ako pokazatelji budu bolji onda možemo razmišljati o drugim odlukama. Nisam želio uvrijediti kolegu Pupovca na bilo koji način, ali on je mene osobno uvrijedio. Njegova linija koju ima, evo sad je otišao, vjerojatno je takva zato što od izbora do izbora trče od vladajućih, znači prijeđe dobru kilometražu i onda je u jako dobroj formi, ima jako dobru liniju. Znači, ja nisam takav, imam svoj stav, ne trčim za bilo kim i neću trčati. Uvijek ću jasno iznositi svoj stav i o svim ovi problemima o kojima je kolega Pupovac govorio, ja ću jasno govoriti u ovom visokom Domu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Nikoli Grmoji. Zaista bih vas još jednom molio i apelirao na vas da se držimo teme i da se ne vraćamo nazad gdje smo već bili i što smo prošli. Replika uvaženi kolega Marko Vučetić.
Zahvaljujem. U ovoj raspravi smo popodnevnoj smo gotovo najčešće čuli pojam populizam. Međutim, čini mi se da je ovom Domu svojstven i jedan drugi pojmovni par, a to je elitizam. Možete li mi reći držite li da se ovim zakonom makar na simboličkoj formi pokušava raskrinkati i dimenzija ovog političkog elitizma. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Vučetiću na replici. Odgovor na repliku Nikola Grmoja. Izvolite.
Da. Znači, šalje se poruka hrvatskim građanima: Mi znamo u kakvoj ste vi situaciji. Mi znamo da ne primate plaće, mi znamo da ne radite, mi znamo da nemate od čega živjeti, mi znamo da nemate od čega svoju djecu školovati i mi zbog toga donosimo ovaj zakon da nam plaće ne bi rasle, da bi pokazali da imamo sluha za vas. Ja se mogu složiti s kolegama iz HDZ koji kažu ako smanjimo dužnosničke plaće nitko tko je sposoban neće ići u politiku jer će negdje drugdje imati veće plaće. I to je činjenica. Ali jednostavno sada nije trenutak za rast dužnosničkih plaća. Mi znamo kolike plaće imaju saborske službe, ovi ljudi ovdje koji su nam svima na usluzi. I moramo biti svjesni kako žive hrvatski građani, moramo biti svjesni toga što misle o politici i o političarima, što misle o odlukama u kojima je sudjelovao i gospodin Pupovac? A to ne znači da je ovo najbitnije pitanje, ovo je jedno od nebitnijih pitanja. I bit će vremena i bit će mjesta da o svim pitanjima koje otvaraju i kolege iz Živog zida, koje otvara i kolega Aleksić, koje otvara kolega Mišić, koje otvaraju kolege iz oporbe i naši partneri iz HDZ-a da o njima govorimo. I ja mislim da treba vratiti znači dignitet ovom Saboru da on bude centar i mjesto odlučivanja a ne da nam kolega predbacuju zato što nemamo mišljenje Vlade, pa ne moramo imati o svemu mišljenje Vlade. Možemo li o nečemu imati svoje mišljenje? Pokažimo svoje mišljenje, pokažimo svoj stav, pokažimo hrvatskim građanima da znamo u kakvoj situaciji oni žive i u kakvim okolnostima znači svaki dan se dižu, idu na posao ako ga imaju i u kakvim okolnostima odgajaju i školu svoju djecu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida gospodin Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, evo riječ koja je danas najčešće korištena jest riječ populizam, možete slobodno pogledati i u rječnik definiciju ide otprilike ovako, dakle politički pokret odnosno pojava podilaženja strastima, osjećajima, strahovima širokih narodnih masa ili tako nešto već kako koji rječnik uzmete. Možete vidjeti i na drugim jezicima itd. Međutim ono kako ja vidim populizam to je bavljenje popularnim problemima. Dakle, bavim li se ja Hanžekovićem i još nekoliko odvjetnika koji po nemoralnom Ovršnom zakonu ovršavaju ljude, a ovdje … tom nekolicinom od 4, 5 ljudi, 10, neka i 50 ili se bavim sa onih 300 tisuća koje oni ovršavaju? Što je tu manjina a što je većina? Mislim da je popularan problem svakako ovaj koji zahvaća 10% našega naroda. I ja sam u tom kontekstu ponosan što se bavim problemom koji tišti 10% hrvatskih građana. Pa ako me netko hoće nazvati populistom neka me nazove da raščistimo tu riječ. Moje osobno uvjerenje kao što je poznato da hrvatski saborski zastupnici imaju veoma dobre plaće za posao koji rade, ako taj posao radite dobro kao što ja mislim da ga radim relativno dobro, trudim se onda je to težak posao, ako se ne trudite onda to nije težak posao. Možete doći ovdje ne reći ni riječ, ne pročitati ni jedan zakon plaća će svejedno doći, odgovornost je manje-više nikakva pogotovo ako ste u velikim strankama. I poduprijet ćemo kolektivno kao što smo poduprijeli i kog glasanja dakle prije neki dan ovaj zakon. Međutim, treba usmjeriti pozornost na nekoliko stvari, poznato je da sam osobno eto odrekao se privilegija u prošlome sazivu, tako činim i sada to je jednostavno moje osobno uvjerenje ali moram upozoriti evo baš je spomenut problem malo ranije u raspravi kad idemo na ručak dolje u menzu ljudi koji nas poslužuju namještenici koji rade za Ured za opće Sabora i Vlade imaju užasne koeficijente. Kažu mi neki su otišli raditi u Ustavni sud, evo ga tu preko jer su tamo veći koeficijenti a slični je posao. To su plaće 3000 kuna, možda netko ima malo više. Je li moralno da mi imamo ogromne plaće a oni tako male? Ja mislim da to nije moralno. To je moje osobno mišljenje. Nadalje, postavlja se pitanje evo pošto vladajuća većina odnosno MOST koji je njezin dio traži potporu od oporbe htio bi upozoriti na jednu, nepoštenje, nepravilnost a to je prije svega kada dolazi stvari na dnevni red i koji su uvjeti rada u ovoj sabornici? Gospodin predsjednik Sabora kolega Božo Petrov je najavio da će ne znam dignuti standarde, da će stanje biti bolje međutim mi i dalje svjedočimo da se u zadnji čas znaju mijenjati teme za raspravu, svjedočimo tome da materijale dobivamo prekasno da bismo to i pročitali jedanput, ponekad da se mijenjaju dakle teme itd. itd. Pa i ova rasprava je jedanput već preskočena pa je sada u kasni sat nekako ubačena što mislim da nije dobro i mislim da je to jedan potez kojim se ne pokazuje poštovanje prema hrvatskim zastupnicima pa evo molim barem malo od predsjedništva Sabora da nas poštuje ne samo nas iz oporbe kojima je još teže jer nismo na izvoru informacija … Nadalje, nešto na što treba upozoriti je, evo kolega Grbin je govorio o trgovini, Zakon o minimalnoj plaći za ovaj Zakon o plaćama, ja neću govoriti o trgovini ja ću govoriti o altruizmu to je nešto puno veće i jače. Mi smo iz altruizma poduprijeli i ovaj prijedlog i onaj prijedlog o minimalnoj plaći zato što smatramo da je to dobro za socijalnu pravdu i da je to dobar smjer u kojem hrvatsko društvo treba ići da se nama smanjuju plaće i privilegije a da se minimalne plaće povećavaju. I na kraju krajeva to smo se zalagali i u kampanji. Pa pozivam i sve vas kolege zastupnici da poduprete iz čistog altruizma našu inicijativu o Imunološkom zavodu da dođemo do istine u toj prevažnoj instituciji iz čistog altruizma. Nadalje, konkretno zašto je predan ovaj zahtjev ovdje danas? Ja osobno nemam povjerenja u MOST Nezavisnih lista. Još iz prošlog saziva slušam kako će se ukidati 6+6, pa kako će manje novac ići strankama, pa kako će se kažnjavati dolazak i cijeli taj prošli saziv od toga je bilo malo ili ništa. Sad opet nekakva jamstva koja su reducirana na nekakav neprepoznatljiv oblik u vrlo malome iznosu se odnose na ono što se je najavljivalo u kampanji. Tako da smatram osobno … [[Upadica se ne čuje.]] hvala još samo jedna rečenica molim vas, da je ovaj zakon predložen iz jednostavnog razloga što MOST misli da neće proći a ne zato što mnogi od njih stvarno u to vjeruju. Eto hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću na ovoj završnoj riječi. Imamo jednu repliku uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Evo na kraju današnje rasprave podržavam završnu riječ koju je rekao kolega Sinčić, doista altruizam bi nas trebao voditi kod izglasavanja ovog zakona. A za kraj evo sada svi oni koji su ovdje prisutni hvala vam, okrenite se oko sebe pa pogledajte i dobro razmislite da li je ovaj saziv Sabora zaslužuje povišicu plaća, ako nas je u ovoj dvorani trenutno točno 20 uključujući i predsjedavajućeg. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branimiru Bunjcu. Odgovor na repliku uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolega Bunjac govorili ste o zaslugama, što se tiče MOST-ovim jamstava o čemu sam govorio na kraju svog izlaganja evo uzmimo Zakon o Narodnoj banci, uzmimo verziju koju je predložio kolega Lovrinović u odnosu na ovu trenutačnu MOST-ovu verziju, a tko zna kakav ćemo oblik dobiti do kraja drugoga čitanja. Prema sadašnjem prijedlog cilj je bio da se svi ovi, a nazvat ću ih tako ljudi koji čine štetu u monetarnom smislu štetu čine, koje već dugi niz mandata tamo sjede, da im se onemogući ponovna kandidatura. Međutim što radi MOST-ov prijedlog? On kaže era počinje sad, od sada brojimo mandate. Prema tome neki od njih će moći još 12 godina tu sjediti i tamo negdje za 12 godina sin kada moj sin, ako Bog da bude završavao osnovnu školu tek tada ćemo ih moći ukloniti iz ove institucije. Prema tome nema lustracije institucija, a i za 12 godina tko zna što će biti koliko će se promijeniti Vlada, kavo će biti stanje u zemlji i hoće doći opet neki treći, peti zakon kada ovo zaboravimo što je sada bilo i nametne neko novo stanje koje će im opet produžiti ne znam koliko moć. Prema tome, zato sam i općenito protiv trulih koalicija jer da bih provukao jednu svoju reformu i pitanje hoću li povući cjelovitu ili će mi ju srezati kao što je srezan ovaj prijedlog, moram izglasati 22 drugih loših zakona i raditi protiv svoje savjesti, to ne mogu i neću i zato kažem što kažem. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću na odgovoru. S ovime smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Po ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeći je prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, prvo čitanje, P.Z.BR.64. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak prihvaća se prijedlog Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Naglašavam da predloženi zakon nije dobio potrebnu većinu glasova na saborskom matičnom radnom tijelu. Molim uključite se glasujmo. Molio bih cijenjene zastupnike da se suzdrže od komentara. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je s 68 glasova protiv, 21 glasom za i 20 suzdržanih predloženi zaključak nije donesen. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Zastupnik Sinčić.