Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara, poštovani predstavnici medija, sve vas pozdravljam i otvaram 25. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je prisutno 14 delegata, od toga pet iz bošnjačkog, četiri iz hrvatskog i pet iz srpskog naroda. Gospodin Božo Rajić opravdao je odsustvo s obzirom da je opravdano spriječen da prisustvuje današnjoj sjednici. Za 25. sjednicu predlažem sljedeći 1. Izjašnjavanje Doma naroda o podnošenju neopozive ostavke doktora Mladena Ivanića na mjesto predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Imenovanje predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH iz srpskog naroda; 3. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 4. Usvajanje Zapisnika sa 24. sjednice Doma naroda; 5. Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 6. Prijedlog zakona o genetički modifikovanim organizmima (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH (drugo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 9. Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 10. Prijedlog zakona o vazduhoplovstvu BiH (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 11. Prijedlog zakona o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 2 12. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravnoj zaštiti djece i maloljetnika (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 13. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 14. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima – (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Savjet ministara; 20. Odluka Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine radi potvrđivanja; 21. Odluka Predsjedništva BiH o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u misiji Snaga međunarodne bezbjednosne pomoći (ISAF) u Islamskoj Republici Avganistan – radi potvrđivanja; 22. Odluka Zajedničke komisije za administrativne poslove o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH – radi potvrđivanja; 23. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu; 24. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti; 25. Imenovanje predsjedavajućeg, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH (Prijedlog Ad hok zajedničke komisije za sprovođenje procedure imenovanja Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana); 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju izmjena Sporazuma između Savjeta ministara BiH, koji predstavlja Ministarstvo finansija i trezora, i Vlade Republike Austrije, koji predstavlja savezni ministar finansija, o finansijskoj saradnji; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj – Projekat Koridor Vc; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švajcarske o olakšicama pri izdavanju viza, 3 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Švajcarske o readmisiji lica koja borave bez dozvole; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duhana; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memorandumu o razumijevanju između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o pridruživanju Bosne i Hercegovine Sedmom okvirnom programu Evropske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i ogledne aktivnosti; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zaštiti tajnih podataka između Vlade Slovačke Republike i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o saradnji u oblasti kulture; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit i Protokola između Ministarstva bezbjednosti BiH i Ministarstva unutrašnjih poslova i Javne uprave Crne Gore o sprovođenju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Crne Gore o vraćanju i prihvatanju lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda o kome se ne izjašnjava, ali ja pitam da li se neko javlja za riječ? Gospođa Majkić i gospodin Šaraba poslije toga.
Dakle, predlažem da se kao nova tačka dnevnog reda u današnju sjednicu uvrsti 'Inicijativa za pokretanje istrage i utvrđivanje odgovornosti za nezakonit rad u institucijama BiH'. U prilog tome, želim da navedem sljedeće. Dakle, zbog nelegalnog podnošenja Izvještaja o krivičnom djelu protiv premijera Milorada Dodika i 14 lica iz RS-a, odlučila sam da podnesem ovu inicijativu da se pokrene istraga i utvrdi odgovornost za nezakonit rad u institucijama BiH. Evidentno je da je proces protiv predsjednika Vlade RS-a i drugih urađen nezakonito i da Parlamentarna skupština BiH, kao najviši zakonodavni organ ove zemlje, ima obavezu i odgovornost da spriječi i sankcioniše svako antiustavno ponašanje, i to svih onih koji su u tome učestvovali. Tužilaštvo BiH i SIPA su institucije u čijem stvaranju su značajno učestvovali i predstavnici srpskog naroda i RS-a, zbog čega imamo puno pravo da tražimo energično poštovanje nezavisnosti, nepristrasnosti i strogu hijerarhijsku strukturu, u skladu sa zakonom. Međutim, ponašanje tužioca Engela i pomoćnika direktora SIPA-e, nezakonito djelovanje njihovo, govori o političkom procesu koji ima za cilj diskreditaciju premijera Vlade RS-a i lidera najveće političke partije, za šta oni, koji su to učinili, moraju snositi odgovornost. U skladu s tim i u skladu sa ovom inicijativom, ja predlažem Domu naroda da pokrene pitanje utvrđivanja nezakonitosti rada u ovim institucijama i to pojedinačno, počev od Savjeta 4 ministara koji ima svoje zadatke da u konkretnom slučaju utvrdi šta je, pokrene istragu i utvrdi odgovornost lica koji su u tome učestvovali i da predloži mjere kako se više nikada ovakvi slučajevi ne bi ponovili. Da na osnovu službenih zabilješki uzetih izjava, u konkretnom predmetu, utvrdi imena lica i nacionalnu strukturu svih onih koji su uzimali izjave, odnosno zabilješke, da se izvrši provjera navoda iz medija „Dnevni avaz“ o Mirsadu Barjaktareviću, zamjeniku Dragana Lukača, što bi moglo osvijetliti ukupna zbivanja u vezi sa pomenutim događajem. Takođe, kada je u pitanju SIPA, da Dom naroda traži od direktora SIPA-e da, u najkraćem roku, takođe odgovori na nekoliko pitanja kao što su: da li je bio upoznat sa prethodnim vršenjem istrage o SIPA-i, posebno sa načinom predaje izvještaja tužiocu protiv predsjednika Vlade RS-a i ostalih? Ako nije bio upoznat, ko je odobrio tajnu istragu SIPA-i, šta je preduzeo prema odgovornim licima u SIPA-i? Takođe, Dom naroda traži od glavnog tužioca Tužilaštva BiH da, u najkraćem roku, obavijesti Dom o preciznim odgovorima na sljedeća pitanja: da li je Tužilaštvo bilo upoznato, tužilac bio upoznat sa prethodnim vršenjem istrage, posebno načinom prijema ovog izvještaja protiv predsjednika Vlade RS-a i ostalih, kada i kako je saznao za ovaj izvještaj koji je predat Tužilaštvu? Ako nije bio upoznat, ko je odobrio tajnu istragu u Tužilaštvu BiH, šta je preduzeo prema odgovornim licima u Tužilaštvu BiH? Na kraju, Dom naroda traži od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća da, u roku od 30 dana, ispita referentnost svih stranih tužilaca i sudija u Tužilaštvu i Sudu BiH, da izvrši provjeru njihovog dosadašnjeg rada u pravosuđu zemlje iz koje dolaze, te da o tim nalazima izvijesti Parlamentarnu skupštinu, da konačno znamo ko su nam sudije i tužioci koji sjede u institucijama BiH. Da se pokrene i ispita odgovornost tužioca Drew Engela i Harija Furlana, u konkretnom slučaju, i da se naloži Visokom sudskom i tužilačkom savjetu da zatraži informaciju od Tužilaštva Republike Slovenije o podobnosti tužioca Harija Furlana za obavljanje funkcije tužioca u Tužilaštvu BiH. I na kraju sugestija, ... prijedlog je da Dom naroda nalaže Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost da, u skladu sa svojim ovlaštenjima, preduzme potrebne mjere za otklanjanje nezakonitosti u radu SIPA-e i da o tome obavijesti oba doma Parlamentarne skupštine. Duboko sam uvjerena da niko ovdje, ko sjedi od delegata iz Doma naroda, ne može biti protiv onoga što je ispitivanje zakonitosti rada institucija BiH. Znamo u javnosti kakve se priče sve vode, znamo koliko je nepouzdan sistem u kome živimo, znamo da nemamo odgovor kakva je bezbjednosna situacija u BiH. Ključne odgovore nemamo. I zato, kao čovjek i kao delegat, duboko sam uvjerena da nema onih koji bi mogli da podrže da se nezakonit rad institucija nastavi i u narednom periodu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Evo, čuli ste prijedlog, ima li rasprave? Gospođa Čolo. 5 Jeste da ova nova sala, ali ste mi predaleko od predsjedavajućeg. Sve novija sala, a mi sve dalje i dalje jedni od drugih, ali dobro. Izvinjavam se.
Predsjedavajući, mi smo dobili ovu inicijativu jutros na našim stolovima i ja sam mislila da će gospođa Majkić samo tražiti da se ova inicijativa uvrsti u dnevni red. Međutim, ona je ušla u meritum ove inicijative i pročitala nam sve ono što piše i ono što smo htjeli da ostavimo za diskusiju moramo sada da iskažemo. Ja evo, ispred našeg kluba mislim da u ovoj inicijativi se prejudiciraju određene stvari za koje mi nemamo dovoljno informacija. Ovdje se traži da se pokrene istraga i utvrđivanje odgovornosti za nezakonit rad u institucijama BiH. Znači, ovdje se prejudicira da je došlo do nezakonitog rada od strane Agencije za istrage i zaštitu BiH, da je tužilac, koji je postupao na ovom slučaju, nezakonito radio, za šta, evo, mi nemamo dovoljno informacija. Mi imamo Komisiju za odbranu i sigurnost koja je po članu 48. Poslovnika Doma naroda nadležna da vrši određenu kontrolu i određeni nadzor rada nad institucijama za provedbu zakona. Agencija za istrage i zaštitu koju nazivamo SIPA i koja vrši istrage u oblasti organiziranog kriminala i najtežih krivičnih djela propisanih Krivičnim zakonom BiH podliježe određenoj kontroli od strane naše Komisije za odbranu i sigurnost, koja je Zajednička komisija oba doma. I ja koliko imam informaciju: danas Vijeće ministara raspravlja o Izvještaju koji je pripremilo Ministarstvo sigurnosti BiH, i koji se odnosi na okolnosti ovog slučaja. Da bismo mogli meritorno raspravljati o ovoj inicijativi danas, ja nemam ništa protiv da mi raspravljamo o nekoj inicijativi, ali koja se neće zvati ovako, jer ova inicijativa prejudicira nezakonit rad, a mi ne znamo da li je taj rad nezakonit, ja predlažem da mi danas ovo ne stavljamo na dnevni red, da se zaduži Komisija za odbranu i sigurnost, kao Zajednička komisija oba doma, da razmotri Izvještaj Ministarstva sigurnosti BiH i eventualno izvještaj koji će izaći sa današnje sjednice Vijeća ministara povodom te informacije, te da, nakon toga, podnesu informaciju Domu, da bismo na osnovu te informacije mogli meritorno raspravljati i da bismo na osnovu te informacije mogli predložiti odgovarajuće zaključke. Ja bih, evo, još malo rekla. Gospođa Majkić je govorila o tajnim istragama. Ja ne znam koliko naša javnost zna, jer mi smo 2003. godine proveli reformu krivičnog zakonodavstva. Znate li vi da su istrage, naše krivične istrage tajne? I u većini evropskih zemalja istrage su tajne, jer se putem tajnih istraga omogućava da tužilac dođe do valjanih dokaza pomoću kojih će moći da podigne optužnicu, a svi dokazi se utvrđuju na glavnom pretresu. Znači, primjenom principa neposrednosti, usmenosti i javnosti, i samo može biti osuđena ona osoba za koju se na glavnom pretresu, uz njeno prisustvo; također, mi smo možda rijetka zemlja u Evropi koja nema suđenje u odsutnosti od 2003. godine; znači, obavezno je prisustvo optužene osobe na glavnom pretresu; znači, samo na glavnom pretresu neposrednim izvođenjem dokaza moguće je da se dođe do presude protiv određene osobe. Princip tajnih istraga je princip koji dovodi do efikasnosti krivičnog postupka i on je podržan u našem krivičnom zakonodavstvu. Egzistira evo šest godina. Naši novinari veoma brzo saznaju za pojedine podatke iz krivične prijave, što mislim da nije dobro i evo, ja, ja podržavam inicijativu da mi o tome raspravljamo ali kad budemo imali 6 mjerodavne informacije nadležnih institucija kao što je Ministarstvo sigurnosti i Vijeće ministara koje raspravlja danas o tome.
Daću ja riječ gospođi Majkić, ali ja bih zamolio učesnike zaista samo da se ograniče na utvrđivanje dnevnog reda, da ne ulazimo u raspravu o tome jer će onda, ako uvrstimo u dnevni red, rasprava biti besmislena. Zato vas molim samo da to bude i molio bih klubove da ne idemo u veliko. Ima naravno potrebe za obrazlaganjem, ali ne previše detaljno, da bi znali hoćemo li, mi ćemo se morati izjasniti o inicijativi, dakle da pristupimo tome, da čujemo eventualno još neku argumentaciju ali da ne ulazimo u sadržaj.
/nije uključen mikrofon/
Gospodin Ljubičić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo delegati, uvaženi gosti, ja ću se potruditi da uvažim koliko mogu sugestiju predsjedavajućeg. Ali, dozvolite mi, predsjedavajući, samo jedan kratak komentar, znači vezano za diskusiju gospođe Alme Čolo. Uvažavam njeno pravno iskustvo i struku kojom se bavi, znači cijenim to stvarno, jer nije ovo prvi puta i prvi primjer da nam je gospođa Alma baš sa stručne strane i obrazlagala određene stvari iz te oblasti i stvarno to cijenim i uvažavam, ali imam i svoje jedno mišljenje vezano upravo za ovu inicijativu koju je podnijela gospođa Dušanka Majkić. Prejudiciranje nekih stvari, slažem se evo, znači nemam ništa protiv ovakvog stava i mišljenja gospođe Alme Čolo, ali ima jedna druga stvar ovdje. Postojanje sumnje, vidite, u legalnost, zakonitost rada ovakvih važnih institucija koje su spomenute, da ih ja dalje ne spominjem, evo, u jednoj trećini delegata ili u jednom dijelu delegata, znači evo srpskog naroda, da li je to dovoljno da se pokrene istraga i u ovoj fazi o kojoj govorimo. Ja lično mislim da jeste. Upravo zbog svega što se izdešavalo, mislim da ne bi trebalo uopšte biti sporno i da li da se radi kada je u pitanju nadležna komisija ili da Dom naroda nađe rješenje i da se ovaj postupak istrage krene ... jer kome će te institucije odgovarati ako neće za svoju zakonitost itd., ako neće odgovarati ovom domu, odnosno Parlamentu, znači i Skupštini BiH. Hvala vam.
Ima li još zainteresovanih? Gospođa Majkić, pa gospodin Tihić. 7
Zaista nisam mogla da povjerujem da bi neko mogao da bude protiv i da pokaže i manifestuje još jedanput, dakle poslije svega ovog što se dogodilo i na naš zahtjev da se učini pokušaj da se ove institucije dovedu u red, da će neko glasati protiv. Da se ovaj događaj desio u vrijeme bivše Jugoslavije, ovo bi se tumačilo kao državni udar. I u takvoj konstelaciji snaga govoriti kako je sve dobro i fino i kako mi to trebamo prebaciti samo na teret nejakih leđa Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, koja je prije deset dana bila u posjeti SIPA-i i konstatovala kako je sve uredu? Nemojte mi pričati da je to posao ... to je stvaranje i guranje stvari pod tepih. Dakle, molim vas da nađemo toliko razuma da o ovakvim stvarima govorimo jasno, naglas. To što ćemo ćutati o stvarima, neće pomoći da se problemi riješe, naprotiv. Dakle, molim vas da ovo bude tačka dnevnog reda i da svako sa svoje strane kaže ono što ima. Zaista očekujem da niko neće ... biti protiv ovoga da se na legitiman način dođe do stvarnog stanja koje je bilo u povodu ovih događaja. Hvala.
Gospodin Tihić.
Dame i gospodo, ja mislim da nije dobro da sjednicu Doma počinjemo sa ovakvim pitanjima. Nije dobro da teme iz neke aktuelne političke situacije ovdje prenosimo u Dom naroda koji je zakonodavno tijelo. I, ja razumijem sve ovo i ove reakcije na određeni način koje dolaze iz Saveza nezavisnih socijaldemokrata i iz RS-a, ali treba da spustimo tenzije mi ovdje u Domu naroda. Znate, da ovdje ne otvaramo neke velike rasprave, jer uostalom zašto imamo mi komisije. Zašto postoje komisije koje mogu ovakva pitanja da obrađuju, pa onda, ako se na komisiji procijeni, da se to dostavi ovdje u ovaj Dom naroda, jer moramo početi od toga da su svi građani jednaki pred zakonom, i Sulejman Tihić i Milorad Dodik i Mladen Ivanić i Dragan Čović i pozicija i opozicija i svi drugi, znate. I, ne trebamo nijedan predmet, nijedan slučaj izdizati iznad ostalih građana, pogotovo ne izjednačavati sa cijelim narodom. Konkretno ova inicijativa, kad se pročita, ona je otišla toliko daleko da je zašla u reviziju cijeloga pravosudnog sustava i Visokog sudskog tužilačkog vijeća i Tužilaštva i, ne znam ti, imenovanja i kvalifikacija tih ljudi itd. Mislim ... da takvu jednu inicijativu usvojiti i danas o njoj raspravljati, to je stvarno neozbiljno i bilo bi i suviše površno. A da mi pokrenemo istragu, za svaku istragu moraju biti osnove sumnje. Mi nemamo sada dovoljno elemenata da kažemo da postoje osnove sumnje da je neko radio nezakonito. To nam može tek komisija reći. Ja bih stvarno zamolio, evo i delegate u Klubu srpskog naroda, da se prihvati ovaj naš prijedlog i da se ovo uputi na komisiju i da nastavimo raditi sa ovim svojim poslom koji se nalazi na dnevnom redu. Jer, šta da smo mi isti slučaj kad je bio gospodin Ivanić, nikom nije palo napamet da to postavi, ne znam ti, bilo je još političara koji su bili prijavljeni i optuženi. Eto toliko. 8
Ja se izvinjavam, gospodin Zrno je prvo, pa onda.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja sam se mislio javiti samo da skratim ovu diskusiju i ovu priču. Mi smo otvorili zapravo raspravu prije usvajanja prijedloga. Prijedlog je bio jednostavan. Doduše jednostavno nije formuliran, mislim da je u tomu problem. Prijedlog je bio da se u dnevni red današnjeg zasjedanja uvrsti i točka pod, ne znam radni naslov, nisam ovdje mogao iz konteksta do kraja izvući, ali nekakav zahtjev za ispitivanje zakonitosti rada ili postupka policijske agencije. Mislim da se mi o tomu trebamo očitovati, a imat ćemo kad vremena objasniti svoja stajališta, objasniti što je za, što je protiv, i očitovati se glasanjem o zaključcima, ako ćemo ih donijeti. Krenuli smo, uistinu, i preširoko i preduboko, krenuli smo od onoga što i nije, ali isto tako i onoga što jeste u našoj nadležnosti. Da samo jednu stvar, ja mislim da se Dom i bez komisije može o određenim stvarima očitovati, to nije nikakva smetnja, iako komisija kao nadležna komisija, kao nadležno radno tijelo Parlamentarne skupštine BiH oba doma, jer je zajednička, svakako će odraditi svoj posao. Ja Vam, predsjedavajući, predlažem da Vi stavite ovu točku dnevnoga reda na, i to ne na raspravu, nego na usvajanje ili odbijanje. Hvala lijepa.
Ja sam, ja sam, kao što ste vidjeli, zamolio da se vodi o tome rasprava, ali rasprava ode, ne mogu ja i nemam namjeru zaustavljati delegate.
To je nažalost nedostatak našega poslovnika. To je to.
Gospođa Majkić.
To bi bilo, to što kaže gospodin Zrno, bilo bi zaista normalno kad mi ne bismo morali da se ubjeđujemo ili objašnjavamo o stvarima koje su nesporne, i onda bi to zaista tako bilo. Ali mi pokušavamo da ovdje objasnimo zbog čega uopšte ova inicijativa. Gospodin Tihić kaže nemojmo da prenosimo aktuelne političke teme u Dom naroda. Ja moram da Vas podsjetim, gospodine Tihiću, da sam ja delegat koji dolazi iz srpskog naroda i da me to obavezuje da vodim interese o predstavncima srpskog naroda, a ovdje se direktno odnosi na pokušaj da se dva ključna čovjeka i u Tužilaštvu i u SIPA-i dezavuišu i da se paralelnim sistemima, mimo zakona, vodi proces. Dakle, ja govorim o nezakonitostima i zbog toga vas molim da imate obzira da trećina delegata u Domu naroda osjeća ugroženost srpskog naroda u BiH. I zbog te ugroženosti molimo da se donese odluka da organi ispitaju i vide jesmo li mi jedan od tri konstitutivna naroda koji 9 treba da ima sva prava kao i ostala dva, odnosno da li sva, da li i treći, kao najveći narod, treba da ima prava kao ova druga dva. I nisam očekivala nijednog trenutka da bi Vi, bar Vi, ispred Kluba delegata bošnjačkog naroda to osporavali. Niko ovdje ništa neće nametnuti, ništa neće niko pogriješiti. Tražićemo samo, kao Parlament, kao Dom naroda, tražiti da se ispita situacija koja jeste. Mi ne govorimo o ljudima i proces taj treba da ide ... kako zakon kaže, ali govorimo o procedurama koje su prošle. I dakle, ja očekujem od vas da mi kažete šta su argumenti da tako, da se ne ponašamo kad su u pitanju procedure, a one nisu ispoštovane. I zbog toga je ova inicijativa. I šta ćete vi izgubiti ako ova inicijativa ne prođe? Kakav ćete nam znak pokazati, odnosno kakav ćete pokazati, kakva je poruka RS-u u tome? Trebamo li mi ovdje da sjedimo i da radimo i da očekujemo ko će sljedeći da mu padne napamet da nas dezavuiše, precrta ili zaobiđe. Ja vas molim ... da vodite o tome računa.
Hvala lijepo. Prije nego što dalje nastavim raspravu, ja jedno pitanje imam, sa željom da pokušamo stvar dovesti do kraja. Da li ima prostora, pošto je sadržaj ove inicijative, kad smo već o tome otvorili raspravu, praktično traženje informacija. To znači nešto što bi organi trebali da urade i da obavijeste Parlament. Da li ima prostora da gospođa Majkić promijeni naslov Inicijative i da li bi onda mogli sa, recimo, ne znam, nekim naslovom koji kaže 'Inicijativa za pokretanje istrage o eventualnoj', da li bi mogli postići dogovor pa da napravim malu pauzu da pokušamo vidjeti da se usaglasimo? Da li ima tog prostora? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, gosti, ovdje nije riječ samo o naslovu Inicijative, nego o sadržaju Inicijative. I mislim da je ovo vrlo umjesan i prihvatljiv prijedlog, pod uvjetom da gospođa Majkić povuče Inicijativu u ovom obliku.
Molim vas, nemojte da sad otvaramo raspravu, taman sam napravio pozitivan pomak da šefovi klubova sjednu, to je bio moj prijedlog zaključka, i pokušaju doći do usaglašenog teksta. Ako ne bude, ja ću Inicijativu staviti na glasanje i gotovo. Ali da ovo bude ipak pokušaj da se dođe do usaglašenog teksta. Gospodine Neimarlija, ja se Vama posebno izvinjavam što sam sad uletio.
Ne, ne, ... jer ja sam htio da poštujem i ovu Vašu raniju sugestiju i da budem ekonomičan u izrazu. Dakle, držim da je potpuno umjesno da gospođa Majkić uputi Inicijativu i da se mi o njoj očitujemo kao o prijedlogu za dnevni red. Ali taj prijedlog je već, s obzirom na ovu raspravu koju smo već imali, do te mjere okarakterizirao budući tok uopće našeg razgovora tako da je već na neki način prejudicirano izjašnjavanje. Ako ćemo mi raspravljati o Inicijativi, imajući u vidu postojeći sadržaj, onda smo mi već prinuđeni da se odredimo i u glasanju prema postojećem sadržaju. Ja sam samo zato apelirao, uvažavajući mogućnost, naravno da se očitujemo oko informacije. Jer ako se ..., molim Vas predsjedavajući, ako se u Inicijativi presuđuje ljudima koji obavljaju tužilačke poslove, ja ne mogu pristati da glasam za nju, svejedno kako se ona naslovila. Hvala.
Gospođa Majkić.
Hoću samo da kažem, pokažite mi jednu rečenicu u kojoj se presuda nekom govori. Traži se da u tom roku ispita, da kaže je li bio upoznat, da kaže kako je vršena. Nađite mi rečenicu u kojoj stoji ... za nekog presuda donesena. Nađite mi tu rečenicu koja kaže u Inicijativi. Nemojte molim vas da pričamo napamet. 11
Ja bih Dom zamolio da se izjasni o prijedlogu mog zaključka. Moj prijedlog zaključka je bio jasan: da tri predsjednika kluba sjednu i pokušaju doći do usaglašenog teksta koji bi bio prihvatljiv. Imate pola sata, nećete imati više. Ako toga ne bude, ja ću Inicijativu staviti na glasanje, pa ide ide, ne ide ne ide i uredu. Rekao sam, moja politička procjena je da bi bilo dobro da se dođe do nekog usaglašenog teksta prihvatljivog za sve, jer ne vidim da je problem da mi tražimo informacije o ovome, onome i sljedećem. Ako se tri šefa kluba usaglase, uredu. Ako ostane pri svojim pozicijama, idemo na glasanje, nema više rasprave i uvršćujemo ili ne uvršćujemo u dnevni red. Branko, jeste li Vi imali drugačiji prijedlog?
To je to.
Pa to. Ja predlažem onda ..., dakle stavljam moj sad zaključak na glasanje. Ko je saglasan da napravimo pauzu i da se pokušaju šefovi klubova dogovoriti o zajedničkom tekstu, oko teksta da bi mogli onda vidjeti da idemo na dnevni red. Hvala lijepo. Pauza pola sata. Za pola sata počinjemo, nemate više vremena ili se usaglašavate ili ne. [[PAUZA]] Još jedan delegat nam nedostaje i ja namjerno hoću da još i taj delegat dođe, jer je bio aktivni učesnik u razgovorima. Ali evo, ja se nadam da će brzo. Pa dobro, ja predlažem; evo, ja mislim da će ova izjava prema novinarima brzo biti završena, pa da mi nastavimo. Koliko sam ja dobio informaciju, šefovi klubova se nisu usaglasili, što onda sad znači da ja imam samo da postavim pitanje gospođi Majkić da li ostaje pri svom prijedlogu o utvrđivanju dnevnog reda. Predlaže vam da ne vodimo raspravu, nego da se sada izjašnjavamo.
Dakle, bila sam spremna zaista na sve kompromise koji bi omogućili da Inicijativa opstane, a da učinim ustupak i bošnjačkom klubu da se onaj dio koji možda njih posebno iritira u nazivu, u ovom prvom uvodnom dijelu, da ostanemo samo na zaključcima, međutim očito to nije bilo dovoljno i očito je sam koncept Inicijative problematičan i zato mislim da nema smisla više voditi dalju raspravu. Molim Vas da Inicijativu date na glasanje. 12
Hvala lijepo. Ima još Ibrahimpašić.
Meni je žao, mene ovdje ništa ne iritira. Ja jednostavno o ovom, o ovoj materiji nemam pojma. Jedini papir koji ja imam, vezano za ovo što se događalo, to je ovo ovdje. I ja ne mogu da glasam za to samo iz tog razloga, a ne da me nešto iritira ili ne iritira. Jesam za to da, ko god tamo učinio nekakav prekršaj, da bude kažnjen. Ali ljudi, ja nisam informiran, ja ovdje ne mogu da se izjasnim u posebnom smislu. Eto, samo da znate zašto.
Gospođa Majkić.
Gospodine Ademe, morate jednom naučiti da neznanje nikad nije opravdanje. To što Vi ne znate, to Vas ne opravdava. Dakle, spremite se za materiju koja je na dnevnom redu na sjednicama Doma.
Gospodin Ibrahimpašić.
Čekajte, molim vas. Ovo, prvo, nije na dnevnom redu i, drugo, ono što sam razumio maloprije, kako te nije, nisam ja tako pametan kao ti, pa ja ne mogu to, meni treba ovdje više vremena. Hvala.
Hvala lijepo. Predlažem da stanemo. Ako nema više zainteresovanih, a vidim da nema, ja vas molim da se izjasnimo o prijedlogu. Ako sam razumio, prijedlog je tačke da bude tačka, da dakle bude tačka 5., a da se ostale tačke pomjere. Zbog ovog novog sistema glasanja, jer nije elektronski, ja moram sad ići prvo pitanjem ko je „za“, ne, molim vas, da se izjasnite, nego ko je „za“, pa ko je „protiv“, pa ko je „uzdržan“, pa ćemo tim redoslijedom ići. Znate da smo dole imali sistem, samo, molim vas da se izjasnite. Pošto sad nema još elektronike u ovoj sali, ići ćemo ovim starim sistemom. Dakle, molim vas prvo, ko je „za“ da se kao tačka 5. uvrsti Inicijativa za pokretanje istrage, i sad dalji naslov, nisam sve stigao ja zapisati, da digne karton. Hvala. 13 Ko je „protiv“? Ko je „uzdržan“? Konstatujem da je glasanje bilo: pet „za“, pet „protiv“, četiri „uzdržana“. Nema većine i ovaj prijedlog nije prihvaćen. Pošto nije bilo drugih prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda, vraćamo se dnevnom redu koji je usvojen. Pardon, gospodin Šaraba je imao, ja sam to zaboravio, takođe prijedlog za dopunu dnevnog reda.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, moj prigovor je protiv termina održavanja današnje sjednice. A razlog zašto ja upućujem ovaj prigovor Kolegijumu je zato što je u toku rasprava o jednom izuzetno značajnom zakonskom projektu, ovdje samo dva sprata ispod u ovoj zgradi. Riječ je 'Zakonu o advokaturi' koji je na Komisiji za odbranu, odnosno na ... Ustavnopravnoj komisiji izazvao veoma puno polemika. Komisija se odlučila i uputila taj zakonski projekat na javnu raspravu. Javna rasprava je danas. Ja lično mislim da zbog složenosti zakonskog teksta, zbog izuzetno značajne problemika koju reguliše, zbog toga što se ovim zakonom vrši prenos nadležnosti sa Republike na nivo BiH, da je trebalo omogućiti nama poslanicima, odnosno delegatima koji smo imali poziv da učestvujemo u ovoj javnoj raspravi i da budemo prisutni na sjednici koja je upravo u toku. Dakle, ja molim Kolegijum da ubuduće vodi računa o nekim drugim obavezama koje mi imamo, kako bi uspjeli da stignemo i na one obaveze koje su značajne za dnevni red, a tiču se zakonskih projekata o kojima ćemo mi raspravljati ovdje. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. U skladu sa time, mi smo se već inače dogovorili da se odrede termini za četiri mjeseca unaprijed. Termine za sjednice četiri mjeseca unaprijed ste dobili. I ja molim i Vas i ostale i komisije da u skladu s tim terminima ubuduće organizuju ove druge aktivnosti mimo sjednica Doma naroda. Hvala lijepo. Pošto nije bilo prijedloga za dopunu dnevnog reda, primili smo k znanju ovu primjedbu. Prelazimo na, praktično, 1. tačku dnevnog reda, usaglašenog dnevnog reda, a to je: Ad. 1. Izjašnjavanje Doma naroda o podnošenju neopozive ostavke Mladena Ivanića na mjesto predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine Kao što znate, ja sam kao predsjedavajući podnio neopozivu ostavku na mjesto predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Razlozi ostavke, ukratko samo da 14 kažem, nisu vezani za rad u ovom domu i za odnose sa delegatima, nego su vezani za činjenicu da je došlo do raskida koalicije između PDP-a i SNSD-a. Ja sam smatrao potpuno prirodnim da u tim uslovima podnesem neopozivu ostavku i dam prostor da neko drugi iz reda SNSD-a, najvjerovatnije, bude izabran na ovo mjesto. Ja vas molim da se o toj ostavci izjasnite. Da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ, molim prisutne delegate da se izjasne o neopozivoj ostavci Mladena Ivanića na mjesto predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine. Ko je „za“? Hvala. „Protiv“? „Uzdržani“? Hvala. Konstatujem da je ... Gospodin Tihić traži riječ.
Samo kratko, s obzirom da smo na zahtjev gospodina Ivanića danas donijeli Odluku o razrješenju, ja želim da se u svoje ime i u ime našega kluba zahvalim na saradnji gospodina Ivanića, na jednom dobrom konstruktivnom radu u ovom proteklom periodu, i dok je obnašao funkciju predsjedavajućeg i kao zamjenika predsjedavajućeg. Nadam se da će i kao delegat u Domu naroda, također, dati svoj doprinos uspješnom radu i iznalaženju rješenja, rješavanju problema iz nadležnosti ovoga doma. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Filipović je tražio riječ.
Lijepi pozdrav svima. Dakle, ja imam također potrebu reći par riječi u odnosu na ovaj čin. Mi smo sad izglasali, prihvatili neopozivu ostavku. O njoj se u biti ne raspravlja. Mi to nismo ni činili. Gospodin Ivanić je rekao i koji su to razlozi bili podnošenja njegove ostavke. Dogodilo se ovo, evo nakon nešto više od dvije godine obnašanja ovog mandatnog razdoblja, i ja mogu izraziti samo svoje veliko zadovoljstvo u radu sa gospodinom Ivanićem i hoću vjerovati da ćemo nakon evo nekoliko trenutaka imati novog predsjedatelja iz Kluba Srba i da ćemo također jednim metodom međusobnog uvažavanja, međusobnog poštivanja, uvažavanja određenih specifičnosti, dolaziti do kompromisnih rješenja do kojih smo dolazili i u ovom sastavu Kolegija. Zahvalio bih se na jednoj korektnoj suradnji gospodinu Ivaniću. On ostaje s nama u Domu naroda i vjerujem da će i dalje pridonositi konstruktivnom radu ovoga doma. 15
Hvala lijepo. Ja konstatujem da je Dom sa 13 glasova“za“, bez „protiv“ i jedan „uzdržan“ ...
Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad. 3. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su delegati: Alma Čolo, na pitanje postavljeno na 23. sjednici Doma naroda; Hilmo Neimarlija, na pitanje postavljeno na 24. sjednici Doma naroda i Rudo Vidović, na pitanje postavljeno na 24. sjednici Doma naroda. Molim delegate da se izjasne da li su zadovoljni dobijenim odgovorima. Ko se javlja za riječ? Alma Čolo.
Ja sam, koliko se sjećate, postavila pitanje da li išta radi Ministarstvo finansija i trezora na izjednačavanju zaposlenica institucija BiH koje primaju različitu naknadu za vrijeme porodiljskog odsustva, a neke uopće ne primaju tu naknadu. Dobila sam odgovor sa kojim mogu biti zadovoljna. Međutim, ne mogu biti zadovoljna sa sistemom koji postoji u BiH, a sada se, čini mi se, taj jaz i dalje produbljava, jer imamo situaciju da sada imamo zaposlenike koji dolaze sa teritorije RS-a i koji ne snose nikakve troškove poreza na plaću. Te troškove snosi poslodavac, dok zaposlenici sa teritorije Federacije plaćaju sami porez na plaću. To je sve rezultat te takve podjele nadležnosti između entiteta i što država ne može ili što mi nećemo da to regulišemo na državnom nivou. Ja želim da predložim da Ministarstvo finansija i trezora na nivou BiH još jednom razmotri mogućnost na koji način možemo zaposlenike u institucijama BiH dovesti u jednakopravan položaj, i po osnovu naknada i po osnovu plaća i po osnovu svih drugih primanja koje primaju iz radnog odnosa.
Izvinjavam se, da li je to u formi novog pitanja i ako jeste molim Vas da dostavite to ...
Ja ću to dostaviti u formi novog pitanja ali koje se vezuje na ovo ranije postavljeno pitanje. 16
Hvala lijepa. Ko je sljedeći? Gospodin Vidović.
Zahvaljujem, gospođo predsjedateljice. Ja sam zadovoljan odgovorom koji je dostavila Regulatorna agencija za komunikacije, međutim stanjem korištenja frekventnog spektra u BiH apsolutno nisam i naravno da ću postavljati nova pitanja koja će slijediti na narednim sjednicama Doma naroda. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Neimarlija.
Moje pitanje o obespravljenosti Fate Orlović ja sam uputio na šest adresa i dobio sam odgovor od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća kojim mi stavljaju do znanja da nisu nadležni, tako da ja mogu samo da kažem da sam primio na znanje njihov odgovor i da očekujem odgovore od onih koji su valjda više nadležni od njih da mi na pitanje odgovore. Hvala.
Hvala lijepa. Time bi završili komentare na postavljena pitanja. Ima li novih delegatskih pitanja? Molim vas, sada idemo redom. Gospodin Šaraba.
Zahvaljujem, gospođo predsjedavajuća. Dakle, moje pitanje će biti veoma kratko. 'Kada će se u parlamentarnoj proceduri pojaviti zakon o denacionalizaciji, s obzirom na veoma veliki značaj ovog zakonskog projekta za BiH?' Kratko obrazloženje. Prije godinu dana smo imali taj zakonski projekat u proceduri. Nažalost, u Domu naroda zakon nije dobio podršku sa obrazloženjem da u zakonskom tekstu postoje jako loša rješenja ... koja je potrebno promijeniti. 17 Budući da je od tog vremena do danas prošlo godinu dana i budući da mi zakonski projekat nismo dobili, ja upućujem ovo pitanje, sa zahtjevom da se zakonski projekat čim prije pojavi u proceduri, kako bi riješili ovo značajno pitanje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći je gospodin Ivanić.
Gospođo predsjedavajuća, ja imam pitanje Upravi za indirektno oporezivanje. Pitanje glasi: 'Da li je Uprava za indirektno oporezivanje pripremila analizu efekata uvođenja niže stope PDV-a, s obzirom da je to bio jedan od zaključaka nadležne komisije kada je odbijen prijedlog koji smo ja i gospodin Dokić, u ime PDP-a, podnijeli o uvođenju niže stope PDV-a na ograničen broj proizvoda?' Naime, bio je zaključak ove komisije da se do tada pričalo napamet i da je potrebno jednom napraviti finansijsku analizu šta bi konkretno značilo uvođenje niže stope i da se vidi da se nedostajuća sredstva obezbijede povećanjem akciza. Bio je to zaključak od prije godinu, godinu i po dana, još nikada taj dokument nismo dobili i zato postavljam ovo pitanje.
Hvala lijepa. Sljedeći je gospodin Koprivica. Ja se izvinjavam, ukoliko ne vidim dobro ... i nemam osjećaj ko je prethodno digao ruku, tako da me izvinete ...
Zahvaljujem se, gospođo predsjedavajuća, na datoj riječi. Ja imam jednu inicijativu upućenu Zajedničkom kolegiju obadva doma Parlamentarne skupštine BiH, a ona se tiče nabavke jednog minibusa. Predlažem naslovu da u najskorije vrijeme razmotri ovu inicijativu te donese odluku o nabavci jednog putničkog vozila minibus do 15 mjesta. Vozilo bi služilo potrebama Parlamenta, parlamentarnih komisija i službi prilikom posjeta okolnim i bližim evropskim državama. Imajući u vidu cijene avioprevoza, smatram da bi se jedna ovakva investicija otplatila za kratko vrijeme. Zato pokrećem ovu inicijativu, te predlažem Zajedničkom kolegiju da nakon sačinjene analize potreba Parlamenta BiH, te ogromnih troškova avioprevoza, donese odluku u predloženom smislu. Jasno je da je Budžet za ovu godinu već usvojen i da ova stavka nije predviđena ali takođe predlažem da to bude potencijalni prijedlog za eventualno narednu godinu. Hvala. 18
Hvala lijepa. Sljedeći je gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepa, uvažena predsjedateljice. Pozdravljam Vas i supredsjedatelje, uvažene kolege izaslanike i sve nazočne ovdje na današnjem zasjedanju našeg doma. Ja ću postaviti pitanje ispred Kluba izaslanika hrvatskog naroda u Domu naroda. Primorani smo uputiti pitanje spram Suda BiH, Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, Tužiteljstva i Suda BiH. Imamo ... da praksa koju je imao .../kratko prekinuto snimanje/... Čini mi se da, nažalost, takvu praksu preuzima i Sud BiH i da to se odvija u tom smjeru. 'Naime, ... 2009. godine na Sudu BiH izrečena je nepravomoćna presuda četvorici Hrvata za navodne zločine nad Muslimanima, Bošnjacima, u to vrijeme Muslimanima, u zatvoru Vojno kod Mostara od 80 godina kazni. Nisu optuženi za ubojstvo a ubojstvo se nije ni desilo. Istog dana, i to je ono što nam smeta, isti Sud je oslobodio četiri Bošnjaka iz Bugojna koji su optuženi za zločine nad Hrvatima u zloglasnom logoru Stadion. Podsjećanja radi, Hrvati su bili zatočeni na otvorenom, znači na nogometnom stadionu od 11.7.'93. do 19.3.'94. godine, znači punih osam i po mjeseci, i pored toga što su bili registrirani kod Međunarodnog crvenog križa. Također želim podsjetiti da su ljudi koji su bili visokoškolski obrazovani – bili ubijani ili se još uvijek vode kao nestali. Znači, bio je u tom slučaju selektivan pristup, da je bilo važno da je čovjek liječnik, inženjer, profesor, do pjesnika Frane ... Još se, znači, traži 21 zatočenik ovog logora. Isto tako, Sud u Hagu je utvrdio da je bilo oko 20 mjesta za pritvaranje Hrvata u Bugojnu, i taj dan ovi ljudi su oslobođeni. Kako je to moguće i radi li ovaj sud po načelu pravednosti?' Također, drugo pitanje istim institucijama. 'Kako je moguće da oni koji su osuđeni za ratne zločine nad Hrvatima civilima u Grabovici – Nihad Vlahovljak, Haris Rajkić i Sead Karagić, svi osuđeni na po 13 godina zatvora presudom Županijskog suda u Mostaru, potvrđenom kaznom na Sudu BiH 18. rujna 2008. godine – još uvijek budu na slobodi?' Motiv ovih pitanja je nastojanje ukazati na potrebu i nužno pravosuđe ove zemlje mora učiniti sve oko kažnjavanja svih zločina u cilju istine i pravde kako bismo mogli graditi bolju budućnost.
/nije uključen mikrofon/
Drage kolege, ja bih samo, prije nego što pročitam ovo pitanje, čestitao jednom čovjeku, odnosno instituciji. Mislim da se zove Ured za veterinarstvo ili tako nešto koja je promtno 19 djelovala i zabranila uvoz mlijeka i mliječnih proizvoda iz Hrvatske zbog toga što je prethodno hrvatska vlast zabranila izvoz mlijeka iz mljekare u Dubici, ako se ne varam. Znači, prvi put se neko usudio u ovoj zemlji da recipročno odgovori nekakvom potezu iz susjedne zemlje, a pljačkaju nas neviđeno. Moje pitanje je u tom smislu, dakle upućujem ga Vijeću ministara jer on donosi odluku o tome. BiH je jedina zemlja u Evropi koja nema pravilnik o prirodnim izvorskim i mineralnim vodama, to je tačno. Dakle, imamo potpuno neregulirano stanje u ovoj oblasti na bh. tržištu što, naravno, koriste proizvođači ovih proizvoda iz okruženja. Istovremeno su ti proizvođači iz okruženja izlobirali da u njihovim istovjetnim pravilnicima budu ugrađene odredbe koje praktično onemogućavaju izvoz izvorske i mineralne vode iz BiH u npr. Hrvatsku. Pitanje glasi: 'Zašto mi u BiH još uvijek nemamo pomenuti pravilnik, odnosno kada ćemo 'Pravilnik o prirodnim izvorskim i mineralnim vodama' dobiti? Napominjem da u njemu moraju postojati recipročne odredbe o odredbama iz istovjetnih pravilnika iz zemalja u okruženju.' Zašto vam to govorim? Naš pravilnik, ovaj o kojem govorim, prije četiri godine je bio već usaglašen i kada su prije, možda, jednu godinu ili osam mjeseci u Komori prezentirali proizvođačima sve je bilo ok osim odredbe po kojoj svako može uvoziti, izvoziti ove proizvode u BiH, dovoljno je da pri tome pokaže certifikat svoje domicilne organizacije koja se bavi analizom. U pravilnicima u okruženju stoji da mi kada hoćemo to da izvezemo u Hrvatsku moramo imati certifikat iz neke institucije koja je iz EU. I, uredu, mislim da to nije problem, sve je ok, međutim taj certifikat košta između 5.000 i 8.000 eura. Kako je voda jeftina roba to nama, (a vrijedi šest mjeseci), to nama opterećuje cijelu proizvodnu ... oko 20% do 25% i zbog toga mi to ne možemo tamo izvoziti. A u nas možete izvoziti šta hoćete, ne možete čak ni kontrolirati, jer nemate čime uporediti. Može biti teških metala, može biti svega, jedino što se može može se mikrobiološki kontrolirati. Zašto se, ljudi, ovo ne završi?. Hvala.
Hvala lijepa. ... [[nije uključen mikrofon]] , dakle zbog nelegalnog podnošenja Izvještaja o krivičnom djelu protiv premijera Milorada Dodika i 14 lica iz RS-a tražim da mi se dostavi informacija o sljedećem: 1. Tražim od Savjeta ministara da pokrene, da me obavijesti da li je pokrenuta istraga u SIPA-i u smislu utvrđivanja odgovornosti učesnika u ovoj akciji i tražim da me obavijesti kakve su mjere predložene u toj instituciji. Dakle, to je prva stvar. Druga stvar je da mi – moram, inicijativu pretvaram ... pa ćete mi oprostiti – da mi da informaciju koje su mjere preduzete za prevazilaženje stanja u instituciji SIPA. Da mi dostavi informaciju o imenima lica i nacionalnu strukturu onih koji su učestvovali u uzimanju izjava. 20 2. Tražim od direktora SIPA-e da me, u najkraćem roku, izvijesti o preciznim odgovorima na sljedeća pitanja: - Da li je bio upoznat sa prethodno vršenom istragom u SIPA-i, posebno sa načinom predaje Izvještaja tužiocu protiv predsjednika Vlade RS-a i ostalih? - Ako nije bio upoznat, ko je odobrio tajnu istragu SIPA-i? - Šta je preuzeo prema odgovornim licima u SIPA-i? 3. Tražim od tužioca Tužilaštva BiH da me, u najkraćem roku, izvijesti o preciznim odgovorima na sljedeća pitanja: - Da li je bio upoznat sa prethodno vršenom istragom, posebno sa načinom prijema ovog izvještaja protiv predsjednika Vlade RS-a i ostalih, kada i kako saznao za ovaj izvještaj koji je predat Tužilaštvu? - Ako nije bio upoznat, ko je odobrio tajnu istragu u Tužilaštvu BiH? - Šta je preduzeo prema odgovornim licima u Tužilaštvu BiH? 4. Tražim od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta: - Da u roku od 30 dana ispita ... svih stranih tužilaca i sudija u Tužilaštvu i Sudu BiH, izvrši provjeru njihovog dosadašnjeg rada u pravosuđu zemalja i da o dome dostavi mi informaciju. - Da mi se dostavi informacija o odgovornosti tužioca Drew Engela i Harij Furlana, u konkretnom slučaju. - Takođe tražim od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da zatraži informaciju od Tužilaštva Republike Slovenije o pogodnosti tužioca Harij Furlana za obavljanje funkcije tužioca u Tužilaštvu BiH. 5. I na kraju tražim od Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost da u skladu sa svojim ovlaštenjima preduzme potrebne mjere za otklanjanje nezakonitosti u radu SIPA-e i da mi dostavi o tome izvještaj. Hvala lijepo. Dakle, ima li još neko pitanje? Nema. Možemo preći na sljedeću tačku. Tačka 4. 21 Ad. 4. Usvajanje Zapisnika sa 24. sjednice Doma naroda Dobili ste ovaj zapisnik. Ko se javlja za riječ? Ima li ko primjedbi na Zapisnik sa 24. sjednice Doma? Dakle, nema. Smatram da smo Zapisnik 24. sjednice usvojili. Prelazimo na 5. tačku. Ad. 5. Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara
Hvala lijepa, gospođo predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, dakle, ja znam, kao što ste i Vi rekli, da je ovo faza razmatranja ovog zakona na način da mi sada glasamo o zakonu u cijelosti, s obzirom da je prošla amandmanska faza i da je na nadležnoj komisiji došlo do usvajanja određenih amandmana na tekst Prijedloga zakona. Poznato nam je svima da je na prošloj sjednici bio predložen ovaj zakon i pred samu sjednicu smo mi svi, kao delegati i kao klubovi naroda, dobili određena pismena i određena upozoravanja od strane udruženja građana koja se bave određenim tradicionalnim manifestacijama koje su nama poznate, je li, kao koride, tvrdeći da predloženi tekst zakona će u budućnosti onemogućiti ova tradicionalna dešavanja koja, je li, imaju svoj istorijat i po nekoliko stotina godina. Imajući to sve na umu, mi smo prošli put bili spremni da predložimo, dakle zajedno sva tri kluba, da ovaj zakon razmotrimo na sljedeći način: da poštovani Kolegij dopusti primjenu člana 112. Naravno, može se on tumačiti i na ovaj i na onaj način, s obzirom da su nam se obratili građani nakon što su istekli rokovi i mogućnosti amandmanskog djelovanja, dakle da postupimo na način da Kolegij i Dom odloži današnje izjašnjenje, da produži eventualno amandmansku fazu, da nam svima dopusti da još jednom izvršimo konsultacije i sa udruženjima građana, a i sa ustanovama koje se bave zaštitom životinja. Jesu li to veterinarske stanice, je li to ovaj ured, je li to fakultet, i svi drugi koji imaju potrebu da daju svoje mišljenje na ovaj zakon, pa 22 da kada sve to sagledamo da na narednoj sjednici odlučimo o zakonu. Naravno, svi mi smo imali kontakte i sa predstavnicima Ureda i OHR-a. Poznat nam je naš stav. On je unekoliko promijenjen vezano za današnju sjednicu, koji ide otprilike u tom pravcu da zakon eksciplite ne zabranjuje organizovanje ovih tradicionalnih manifestacija, da bi to eventualno moglo u podzakonskom aktu da se dozvoli, dopusti itd. Naravno, luksuz je to prepustiti da se reguliše u podzakonskom aktu, jer je pitanje da li će to biti, ko će biti, u kojem kvalitetu će to biti. Znamo da podzakonski akt, je li, mora biti u skladu sa zakonom, stoga bih ja sve nas zamolio, evo, da uvažimo ove stvari i da još jednom damo šansu da ovaj zakon razmotrimo na ovaj način, pa da eventualno na sljedećoj sjednici usvojimo ovaj zakon. Dakle, u principu i ja i Klub delegata bošnjačkog naroda jesmo za ovaj zakon, ne prejudiciram stvar, dakle da damo sebi šansu da još jednom razmotrimo sve ove mogućnosti i aspekte i da onda glasamo o zakonu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još neko ko se javlja za riječ? Gospodin Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospođo predsjedavajuća. Dozvolite mi da i na ovaj način i u ovoj prilici da Vam još jedanput čestitam izbor na mjesto člana Kolegijuma. Želim Vam uspješan rad, znači u novoj ulozi, u novoj poziciji i ne sumnjam uopšte u dobru saradnju sa ostalim članovima i vjerujem u dobru saradnju sa ostalim članovima Kolegijuma. Gospodinu Mladenu Ivaniću, također, se zahvaljujem na dosadašnjem radu u Kolegijumu, kao člana Kolegijuma, zahvaljujem mu se i na dosadašnjem predsjedavanju, na dobroj saradnji u okviru ovog kluba i vjerujem da će se ta saradnja nastaviti u okviru ovog kluba i u ovoj novoj ulozi. Ja ću iznijeti stav sada o ovom prijedloga zakona koga imamo ovdje. Naš stav je i mi ćemo podržati prijedlog ovog zakona u istovjetnom tekstu kako je prošao proceduru Predstavničkog doma, na bazi svega onoga što ste Vi, predsjednice, u uvodu i rekli. Uvažavam i ovo što je gospodin Rančić rekao. Svi smo dobili te dopise od ovih udruženja i oni zaslužuju pažnju ali ja predlažem, na osnovu onoga što sam rekao, da, evo naš je stav i mišljenje da usvojimo ovakav zakon koji je prošao proceduru Predstavničkog doma, uvažavajući ovo, gospodine Rančiću, što ste Vi rekli, pa u kratkom vremenu, evo da, na bazi tih zahtjeva i dopisa tih udruženja, ne trebamo puno čekati, pa da izvršimo izmjene one koje su oni tražili. Mislim da možemo na takav način da to uradimo. Hvala vam.
Hvala lijepa. 23 Ima li još neko ...? Evo, dajem sebi riječ. ... na prošloj sjednici, ja sam i gospodin Rančić smo razgovarali na ovu temu, posebno u momentu kada su se pojavile različite organizacije koje su kao saznale u zadnji momenat šta se dešava sa ovim zakonom i da će to dovesti u pitanje tradicionalne borbe bikova koje se više stotina godina održavaju na ovim prostorima. Ja sam tragom te informacije, prvo ... da se medijski odjednom pojavilo jako mnogo ljudi koji su govorili o zaštiti domaćeg govečeta ili, ne znam, šta sve tu nije bilo priča. Ali sam ja, recimo, provjerila – Grmečka korida je najtradicionalnije mjesto gdje se natječu bikovi i onda sam htjela da vidim kako to izgleda. I dobila sam informaciju da se ... ta korida održava u tradicionalnoj manifestaciji „Kočićevi dani“, koja traje sedam dana i jedan dan je, zaista, posvećen nadmetanju bikova ali bez ikakve krvi i bez ikakve nagrade novčane i bez ikakvog klađenja, u tom smislu da će onaj ko pobijedi dobiti taj i taj novac. Dakle, nagrada za borbu je plaketa Jablana koja veže sve ovo za ovaj tradicionalni događaj. Ta vrsta nadmetanja bikova i nije tretirana ovim zakonom. Dakle, mislim da one borbe bikova koje su vezane za mučenje životinja i treba zabraniti i Klub srpskih delegata će podržati ovakav zakon u izvornom tekstu kakav je došao sa amandmanima koje smo usvojili i koji su prošli na Predstavničkom domu. Izvolite, Branko.
Gospođo predsjedavajuća, svi ostali, vas sam već pozdravio. Evo, moram i ja malo progovoriti o bikovima, jer ja sam već kolegi Rančiću rekao da ćemo mi podržati inicijativu. Sada dolazimo u jednu situaciju, zakon ne pada hvala Bogu, samo produžavamo ... jedno vrijeme. Volio bih da ovo usuglasimo da ne padamo na ovako jednostavnim stvarima. Ja sam mislio, potaknut onim što ste Vi kazali o Grmečkoj koridi, kazati da uistinu postoje, doduše moj prostor ne zna što je to borba bikova, ali znam medijski, znam iz priča da to uistinu jeste problem, ali problem koji ima i svoje lice i svoje naličje. Priča o Grmeču je lice koje nije problem, međutim priča sa nekih drugih strana gdje se u jednu sasvim drugu svrhu organiziraju slične manifestacije, provode, gdje je novac jedino mjerilo i jedini kriterij i to se pretvara, jednostavno, u klaonicu. To vrijedi, ne samo za borbe bikova nego borbe pasa itd., ovoga, onoga, što je u cijelom svijetu, civiliziranom svijetu, jednostavno zakonom zabranjeno. Ovdje, uistinu, treba naći, ako ćemo ići sa zakonom, ovdje treba naći točno utvrđenu mjeru. Moraju postojati stvarno utvrđeni kriteriji po kojima će se imenom i prezimenom, manifestaciji imenom i prezimenom dopustiti to što se zove borbom bikova. E sad, je li nam izlaz ovdje u pozivanju na članak 112. ili, ... ili nam je izlaz u zaključku da ćemo odmah pristupiti, odmah pristupiti prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona, znači prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona. Znači, odmah inicijativu možemo prenijeti i na, evo, kolegu Hazima i u jednom od sljedećih zasjedanja prihvatiti te izmjene i dopune ovoga zakona, ali ... [[isključen mikrofon]] ne možemo ostati, ozbiljno vam sad govorim, ne možemo ostati na razini zakonitog Balkana, znamo što je i kako je europsko zakonodavstvo. Znači, ovdje treba dobro promisliti i uistinu zakonom definirati što to jeste korida i gdje je moguća korida. Izvan toga to jednostavno podliježe zakonskoj zabrani. 24 Ja sam pokušao naći izlaz iz ove situacije zato da se opet ne preglasavamo i da opet u trećem krugu svi ne glasamo za prijedlog, prijedlog ovoga zakona. Znači, prihvatljivo mi je šta god usuglasimo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Evo, ja bih, dakle ovo što je gospođa Majkić kazala, ja potvrđujem, ja sam bio na tim koridama i od nas gore više Sanice to isto ima. I, kad tako to gledaš, to treba dopustiti i to jeste tradicija, tu se zna okupiti i 50, 60, 70 hiljada ljudi. Ja predlažem, ne znam ima li provedbeni akt nekakav, je li predviđen u ovom zakonu, ako jeste da mi ovdje zaključimo da se u provedbenom aktu kaže, dakle u pravilniku nekom, da su takve koride dozvoljene, a da o tom odluku donosi, po nečijem zahtjevu, nakakvo tijelo, ne znam ni ja, koje je inače i ponudilo ovaj zakon, ne znam, ili da se ide na ovo o čemu govori, meni je egal. Dakle, ja jesam danas da usvojimo ovaj zakon, ili sa ovim zaključkom ili sa zaključkom gospodina Zrna. A da o zakonu glasamo sa jednim zaključkom, da li da se to u provedbenom aktu kaže šta i kako ili da se ide na izmjenu zakona što je malo teža stvar. Ali, ako zaključkom ..., ako ima provedbeni akt, onda bi to bilo najlakše tamo riješiti. Eto, hvala.
Gospodin Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, u dopisima tih udruženja stoji da i u susjednim državama postoji tako ili slično rješenje gdje se dopušta, je li, to tradicionalno okupljanje i provođenje takvih manifestacija. Isto tako svi znamo da u Španiji, koja je zemlja članica EU, aktivnosti određene vrste na tom polju se dešavaju. Da li je to dobro ili ne, ja nisam za to stručnjak i neću da tvrdim. Jesam zato da BiH ima usklađene svoje propise sa EU. Pa evo, možda kao alternativa, na tragu ovoga šta smo govorili, da, uz podržavanje zakona, molim kolege, kolegice – da podržimo jedan ili dva zaključka. Prvi je da nakon usvajanja ovog zakona u provedbenim aktima bude sadržano rješenje o kome su govorili ljudi iz Ureda, a to je da se dopuštaju te tradicionalne manifestacije i sa ovakvim zakonom. A drugi zaključak, evo, da se zadužuje Vijeće ministara da odmah pristupi sagledavanju ovog aspekta ovog zakona i da se eventualno pokrenu izmjene i dopune ovog zakona. Evo, molim vas da to podržite. Hvala. 25
Ima li još neko da se javlja za riječ? Gospodin Koprivica.
Zahvaljujem, gospođo predsjedavajuća, na datoj riječi. Ja smatram da u svakom slučaju ne bismo smjeli propustiti priliku da konačno BiH dobije 'Zakon o zaštiti i dobrobiti životinja'. Imamo pred sobom dvije mogućnosti, jedna je prihvatiti, kao što reče gospodin Rančić, tekst koji smo dobili od Predstavničkog doma sa usvojenim amandmanima, a druga je izlazna mogućnost koju predlaže gospodin Rančić (ova prva opcija u smislu da se provedbenim aktom reguliše ovo pitanje o kome je on govorio). Mislim da je i jedna i druga varijanta sigurno prihvatljiva. Moj lični stav i moje lično mišljenje je i mišljenje našeg kluba: da se Dom izjasni o ovoj prvoj varijanti gospodina Rančića, znači da se provedbenim aktom riješi ovo pitanje po kome je on sada dao prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ko je sljedeći? .../mikrofon isključen/... IVO MIRO
: Hvala lijepa. Mislim da ću vratiti možda svojim javljanjem na početak, ali nužno osjećam reći. Ovo je jedan od zakona koji izgleda da je malo bezazlen, ali oslikava društvenu zajednicu jel' ona hoće ili ići prema onim postignućima što ih ima civilizacija. Ja sam od onih koji se zalaže da ovaj zakon prihvatimo u ovoj formi u kojoj jeste i sa ovim prijedlogom zaključka uvaženog izaslanika Rančića da se naloži Vijeću ministara za izradu dijela provedbenog, a razlog je što mora struka, prije svega veterinari i oni drugi koji skrbe o životinjama, reći u takvim slučajevima. Ukoliko se i odobre takvi skupovi, ne možemo ovu praksu koju sad imamo da od rođenja teleta pa dalje hormoni se daju tim životinjama, bruse se rogovi. Kada bikovi neće ni da se sučele, onda ih se nagoni. Ipak, moramo znači postići i ove dvije stvari pomiriti. Zato predlažem da, kolege, danas usvojimo u ovoj formi ovaj zakon, a zaključak prema Vijeću ministara da struka kaže svoje kako organizirati i uopće što organizirati.
Hvala lijepa. Ima li još neko da se javi za riječ? ... [[nije uključen mikrofon]] o zakonu, a poslije ćemo o zaključcima. Dakle, dajem zakon na glasanje. Prvo glasamo, prvo ko je „za“? Konstatujem da je jednoglasno ovaj zakon usvojen ... 26 Jel' još treba još jednom ponoviti? Ok. Sad idemo na zaključke. Znači, prijedlog gospodina Rančića precizno, iako nije precizno definisan, ja bih voljela da gospodin Rančić definiše pismeno svoj zaključak, jer on ovako nije sasvim zaključak. Dakle, ja zaista vas molim da, evo stavićemo taj zaključak na glasanje, ali tačno da se vidi kako on glasi. Kako sam shvatila: da Savjet ministara podzakonskim aktima reguliše pitanje koride, je li, borbe bikova. Molim vas, pa evo vidite, nas pet pravi zaključak. Molim vas napravite zaključak kako treba da glasi. To važi i za gospodina Jovića takođe, jer je i on imao zaključak. Mislim da će Savjet ministara svakako napraviti provedbeni akt i apsurdno je da mi sad dajemo neku njima instrukciju te vrste. Evo, možemo tražiti da oni taj ... razmotre, ali da im nalažemo da to pitanje riješe podzakonskim aktom, zaista ... Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Dok uvaženi kolega piše zaključak s kojim ću ja vjerojatno biti suglasiv, ja samo želim da se izbjegne riječ 'borba', da se izbjegne riječ 'borba'. Da to bude ili korida, natjecanje ...
/nije uključen mikrofon/
/nije uključen mikrofon/
Dakle, zakon isključuje borbu i tu ne treba o tome pričati, znači treba da definišemo ovaj zaključak. Gospođo Čolo, pomozite radije kolegi Rančiću da izađemo sa ovim zaključkom.
I nema drugih zaključaka, je li tako?
Nema dugih.
To je tako. Da smo oko svega suglasni kao oko bikova.
Može da čujemo.
... molim vas da podržite to.. Dakle: 1. Zadužuje se Vijeće ministara, resorno ministarstvo i Ured za veterinarstvo da u podzakonskim aktima Zakona o dobrobiti životinja dopusti organizovanje tradicionalnog natjecanja bikova na tradicionalnim manifestacijama.' 27 2. Zadužuje se Vijeće ministara da sagleda aspekt tradicionalnog natjecanja bikova i tradicionalnih manifestacija, te pokrene izmjene Zakona o dobrobiti životinja.
... [[nije uključen mikrofon]] Ko je „za“? ... Ko je „uzdržan? Možemo još jednom glasati?
Predsjedavajuća, ... mogu li dobiti riječ?
Izvolite.
Dakle, lijepo Vas molim da doslovno primjenjujete Poslovnik. Izvršili smo glasanje. Nesporno smo utvrdili, i Vi ste to kazali, da nas je osam bilo „za“, mogu da Vam prenesem ko je sve bio i da vas je četiri bilo „protiv“ i niko nije bio „uzdržan“.
Ja vas molim da imate razumijevanja da radim danas prvi put u ovoj sali i da se oslanjamo na ljude koji nam pomažu da dođemo do broja glasova.
Nisam završio, mogu li završiti? Mogu li završiti? Hvala lijepo. Dakle, osam glasova, u tih osam glasova je sadržana odgovarajuća potrebna entitetska većina. I dakle, ovaj zaključak je dobio potrebnu većinu. Ja Vas molim da to ne sporite. Uvođenje novog glasanja je upravo osporavanje te stvari. A to mislim da nema niko pravo.
Znači, s obzirom da je .. [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Izvolite. 28
Ja ću glasati kako sam glasao, a glasao sam za ovaj zaključak. Prema tome, ako služba ima problem sa ponovnim glasanjem, nije problem. I gospodin Šaraba će isto glasati kako je glasao i prema tome.
Dakle, molim vas, shvatite da se moramo uhodati u ovaj sistem, da smo na elektronskom glasanju ne bi nam ovo trebalo. Znači ponovo glasamo. Ko je „za“ ovaj zaključak gospodina Rančića? Ko je „protiv“? Ko je „uzdržan“? Prošao ovaj zaključak (dva, trebaju dva, ok). Zaključak je prošao. Prelazimo na sljedeću tačku. Gospodina Rančića molim da donese zaključak, bez obzira što ga je pročitao, da ga donese i preda ovamo. Dobro. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad. 6. Prijedlog zakona o genetički modifikovanim organizmima (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon sa 26 amandmana. Dobili ste Izvještaj nadležne komisije ... Komisija je usvojila svih 26 amandmana. Novih amandmana nije bilo. Da li se neko javlja za riječ? Da li se neko javlja za riječ? Znači, zaključujem raspravu i idemo na glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona o genetski modifikovanim organizmima? Jednoglasno. Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Dakle, jednoglasno smo usvojili Prijedlog zakona o genetski modifikovanim organizmima. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara 29
Gospođa Alma Čolo.
Molim Klub Hrvata da predlože.
Gospodin Rudo Vidović.
Hvala lijepa. I srpski klub.
Gospodin Zoran Koprivica.
Zoran Koprivica. Evo, znači imamo Komisiju za usaglašavanje koja će se sastati i usaglasiti ovaj zakon koji je donesen u različitom tekstu. Ko je „za“ ovakav prijedlog komisije? Hvala lijepo. Jednoglasno. Ima li neko „protiv“? 30 Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Ad. 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dobili ste Prijedlog zakona kao i Mišljenje nadležne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje, prvo se vodi rasprava o principima na kojima je zakon zasnovan. Ko se javlja za riječ? Otvaram raspravu. Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Pa evo, ja samo da kažem, dakle mi ćemo, Klub delegata Bošnjaka će glasati za ovaj zakon u prvom čitanju, ali hoću da kažem da mnogo ovdje ima stvari koje ljudi ne razumiju. Dakle, radi se o sljedećem. Mi smo sad, hoćeš-nećeš, sastavni dio tržišta EU, mi više carina nemamo nikakvih s EU, oni su nama dali koncesiju da na gotove proizvode koji idu iz EU u BiH rušimo carinu svake godine po 15% i za šest godina je to nula. Dakle, mi moramo imati carinsku tarifu koja je ista kao tarifa EU. I to je egal. Ovaj šećer, o kojem je ovdje bila riječ, upravo jest to ... [[isključen mikrofon]] carinske tarife ima 10%. Međutim, nije to jedini proizvod koji nije u suglasju sa carinskom tarifom EU. Zbog toga se i tražio ovaj poček da se amandmanima djeluje. Ima još nekih 42% do 45% proizvoda koji moraju imati isti ovaj tretman kao šećer. Mene su moji, recimo iz BIRA-e, zadužili za dva ili tri proizvoda koje uvoze iz Kine, iz Tajvana, ne znam ni ja, koji imaju opet ovdje kod nas carinu, EU nema. I onda je on nekonkurentan kad izvozi frižidere tamo za taj dio carine koji plaća EU. Zbog toga ćemo mi uložiti amandman, za sljedeću sjednicu kada se bude usvajao u drugom čitanju, u kojem ćemo pobrojati sve ono da budemo u suglasju sa carinskom tarifom EU. Eto, o tome se radi.
Hvala lijepo. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje. Dakle, ko je „za“ Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH? Ko je „za“? [[zajednička diskusija]] Ja se izvinjavam, Prijedlog zakona o carinskoj tarifi BiH. Ko je „za“ Prijedlog zakona? Dakle, usvajamo u prvom čitanju ovaj zakon. 31 Ima li neko „protiv“? Jedan 12 „za“, jedan „protiv“. Ima li „uzdržanih“? Nema. Smatram da smo usvojili, u prvom čitanju, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara
Zahvaljujem. Poštovana gospodo, ja smatram da ne postoji ustavni osnov za donošenje ovog zakona, s obzirom da su pojedine njegove odredbe u direktnoj koliziji sa Ustavom RS-a u kojem je jasno naglašeno da je tehnološki razvoj, u koji spada i informaciono društvo, u isključivoj nadležnosti entiteta. Sam termin informaciono društvo BiH za čiji bi razvoj bila zadužena Agencija koja se uspostavlja ovim zakonom je upitan s obzirom na to da je po Odluci Vlade RS-a o osnivanju Agencije za informaciono društvo RS-a to tijelo zaduženo za razvoj informacionog društva u RS-u. Imajući u vidu da u Federaciji BiH i Brčko Distriktu BiH ne postoji relevantno tijelo istih ili sličnih nadležnosti, mi smo stava da samo uzajaman rad ovih organa može razvijati informaciono društvo u BiH. Takođe, u članu 6. stav (2) se daje mogućnost uspostavljanja organizacionih podružnica takvog tijela koje bi, u odnosu na Agenciju za informaciono društvo RS-a, bile u direktnoj koliziji. Član 8. propisuje nadležnost buduće Agnecije za ispunjavanje ciljeva iz politike i strategije razvoja informacionog društva BiH. Dosadašnje iskustvo pokazuje da je, po pitanju ostvarivanja tih ciljeva, urađeno vrlo malo. Iz svih navedenih razloga, Klub delegata spskog naroda ne može podržati ustavni osnov i principe pomenutog zakona, jer smatramo da je riječ o isključivoj nadležnosti entiteta u BiH. Stoga izražavam naše protivljenje donošenju ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još prijavljenih? Rudo Vidović.
Zahvaljujem, gospođo predsjedateljice. 32 Dakle, ne ulazeći u obrazloženje kolege Koprivice, ovo obrazloženje smo čuli kad je nadležno povjerenstvo razmatralo ovaj Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj infomracijskog društva BiH i, bez obzira što je prvo čitanje, ja također osjećam potrebu da kažem par riječi koje bi kasnije, naravno, kod drugog čitanja, kada je u pitanju sadržaj zakona, vjerovatno slijedilo nekakvih prijedloga amandmana u nekim člancima ovog zakona. Međutim, ono što mislim da je sada važno kazati je zapravo potreba za ovim zakonom iz više razloga. Nama je svima poznato da su se nadležne institucije BiH davno opredijelile da BiH sa svim svojim programima razvoja treba pokazati dobru volju da želi da bude informacijsko društvo. I ne treba zaboraviti važnu činjenicu da je Vijeće ministara BiH na 69. sjednici, dakle 16.11.2004. godine, usvojilo politiku, odnosno Strategiju i Akcijski plan razvoja informacijskog društva u BiH i ukoliko se ne bi pokrenula procedura utemeljenja ove agencije koja bi pratila čitav taj proces, onda bi vjerojatno to ostalo mrtvo slovo na papiru. Iz tih razloga, naravno, ja apsloutno podržavam načela ovog zakona u prvom čitanju i evo rekao bih neke korekcije koje određenim člancima sam ja primijetio. Sad, naravno, neću ih sad detaljno iznositi, ali kad bude vrijeme amandmanske faze, naravno ću ih dostaviti u predviđenom roku, pogotovo kada je u pitanju u članku 13. djelokrug rada Vijeća Agencije, gdje se definiraju nadležne određene suglasnosti i pravilnici itd. – slijedit će naravno amandmanima. Hvala lijepa.
Gospodine Rančić.
Hvala lijepa, poštovana gospođo predsjedavajuća. Dakle, Klub Bošnjaka će podržati donošenje ovog zakona i smatramo da ako je naša Ustavnopravna komisija ocijenila postojanje ustavnog osnova da je on nesporan. Naravno, svako može iznositi pojedinačno mišljenje, ali ono nema ... kao što ima stav Ustavnopravne komisije. Nadležnost BiH, dakle jedna od nadležnosti institucija BiH jesu i stvari koje se tiču međunarodnog pravnog subjektiviteta BiH. A kao što je kolega Vidović govorio, u obrazloženju ovog zakona o razlozima za donošenje ovog zakona, stoji da je Vijeće ministara BiH, na 69. sjednici, 2004. godine usvojilo ... Strategiju i Akcioni plan razvoja informacionog društva u BiH. Navedeni dokumenti su rukovodeći se .../mobitel ometa snimanje/... jasno identificirali potvrdu postojanja posebne institucije na nivou BiH u čijoj ... [[isključen mikrofon]]
Hvala lijepa. Gospođa Čolo. 33
Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije je razmatrala ovaj zakon u prvoj komisijskoj fazi i tad smo iskazali dobru volju prema prijedlogu delegata koji dolazi iz RS-a, jer su tražili da se prva komisijska faza produži za mjesec dana kako bi oni obavili dodatne konsultacije sa institucijama vlasti u RS-u. Iako u Poslovniku Doma naroda nismo imali uporište za odgađanje razmatranja zakona u prvoj komisijskoj fazi, mi smo njima izašli ususret, sačekali mjesec dana. Nismo dobili nikakvu povratnu informaciju i na sjednici Komisije, sa tri glasa „za“ i dva glasa „protiv“, su podržani principi ovog zakona. Ja bih samo malo podsjetila delegate da je Direkcija za evropske integracije dala svoje mišljenje koje je razmatrano na sjednici naše komisije, gdje je rečeno da je osnivanje Agencije za razvoj informacionog društva preduslov za uspostavljanje kvalitetnog razvoja informacionog društva BiH, što je svakako jedan od prioriteta iz Evropskog partnerstva sa BiH, kao i Strategije razvoja informacionog društva u BiH, o kojoj smo se saglasili još u 2004. godini.
Hvala lijepa. Ima li još neko ko se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH? Ko je „protiv“? Četiri. Ko je „uzdržan“? Jedan. Dakle, nemamo entitetsku većinu iz RS-a. Idemo na usaglašavanje. Znači, idemo u drugi krug. Znači, ko je „za“ Prijedlog zakona? Ko je „protiv“? Četiri. Zakon nije prošao. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda. Ad. 10. Prijedlog zakona o vazduhoplovstvu BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dobili ste Prijedlog zakona kao i Mišljenje nadležne komisije. Komisija je prihvatila predložene principe sa zaključkom. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje, znači u skladu sa članom 100. prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Ko se javlja za riječ? Evo, gospodin Koprivica. 34
Zahvaljujem. Pred nama je u prvom čitanju Prijedlog zakona o vazduhoplovstvu BiH. Kao što reče gospođa predsjedavajuća, Ustavnopravna komisija, odnosno nadležna komisija je dala pozitivno Mišljenje kada je riječ o ustavnopravnom osnovu, te usaglašenosti zakona sa Ustavom BiH i dala je saglasnost da se zakon uputi u dalju parlamentarnu zakonodavno-pravnu proceduru. Ne bih ovom prilikom govorio dalje, da ne uzimam vrijeme i prisutnima predlažem da ovaj zakon prihvatimo u prvom čitanju, a u daljoj proceduri da se amandmanski ili na drugi način izjasnimo o predloženom tekstu zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još? Gospodin Vidović.
Hvala lijepa. Evo, za razliku od maloprije, naravno da ću podržati razmišljanje kolege Koprivice, dakle zakon u prvom čitanju ovakav kakav je i, što se tiče mog promišljanja, može ići u dalju proceduru. Međutim, ono što bih ja želio kazati o ovako važnom zakonu je zapravo sadržaj nekih članaka koje bi trebalo, po meni, promijeniti, koji će također biti sadržaj amandmana u drugoj fazi ali, evo, nije loše i ne škodi da kažem i sad, kod prvog čitanja, jer se zapravo radi o načelima zakona koji bi, evo po mom mišljenju i po mišljenju kolega s kojim sam se ja konsultirao, trebalo uskladiti i sa nekim domaćim propisima, a naročito je nužno uskladiti sa europskim zakonodavstvom iz oblasti zrakoplovstva. Ali ono što sam ja primijetio kao nedostatak u nekim člancima, npr. članak 10. gdje se bira ravnatelj i dva zamjenika ravnatelja, naravno u zakonu treba da stoji mandat, na koji je mandat, dakle da li je to četiri godine ili, naravno četiri godine je logično, pa ne znam, organizacija u članku 3., dakle uz ono ko odobrava, da li ministar uz suglasnost Vijeća ministara. Zatim, financiranje? Molim vas, ovaj zakon treba u poglavlju koje govori o financijskoj procjeni jasno pobrojati okvirni financijski plan. Dakle, šta su rashodi, šta su prihodi, šta BiH dobiva donošenjem ovog zakona, važnog zakona. Dakle, to će sve, po mom mišljenju, dakle biti sadržano u amandmanima koji će biti u drugoj fazi i naravno da, evo, sada u ovoj prvoj fazi ja apsolutno podržavam u prvom čitanju ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala, gospodine Vidoviću. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na glasanje. 35 Ko je „za“ Prijedlog zakona o vazduhoplovstvu u prvom čitanju? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Jednoglasno usvojen ovaj zakon. Tačka 11. je zakon koji prati ovaj prethodni. Ad. 11. Predlog zakona o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dobili ste Prijedlog zakona i Mišljenje nadležne komisije. Prihvaćeni su principi predloženog zakona sa zaključkom. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom čitanju. Vodimo raspravu o principima na kojima je ovaj zakon zasnovan. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospođa Čolo.
Molim vas, predsjedavajuća, i kod ovog zakona i ovog prethodnog, Komisija je predložila produženje amandmanske faze. Pa samo, propustili smo to, možemo jednim zaključkom poslije oba ova da odobrite produženje amandmanske faze.
Hvala lijepa. Mislim da na sljedećoj sjednici Predstavničkog doma se vodi rasprava o tome. Dakle, da usvojimo zaključak koji je predložila Komisija: da, s obzirom da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine još nije završio proceduru usvajanja Prijedloga zakona o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi BiH, produžava se amandmanska faza za ovaj prijedlog zakona do 24 sata prije održavanja sjednice Komisije na kojoj će biti razmatran. ... Dakle, glasamo prvo o zakonu pa ćemo onda glasati o zaključku. Pozivam vas da glasamo. Ko je „za“? Ko je „protiv“? „Uzdržan“? Nema Dakle, jednoglasno je usvojen ovaj zakon. Idemo na zaključak koji se odnosi i na prethodnu tačku 10. i na 11. Ko je „za“ zaključak? Ima li „protiv“? „Uzdržan“? Dakle, jednoglasno je usvojen i ovaj zaključak. 36 Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka 12. Ad. 12. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravnoj zaštiti djece i maloljetnika (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Raspravu o navedenom prijedlogu zakona obavili smo na 23. sjednici Doma. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona odgodili smo do završetka javne rasprave. Kao što znate, javna rasprava je završena i imamo Izvještaj. Dobili ste Mišljenje Komisije i sad nam je ostalo samo da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravnoj zaštiti djece i maloljetnika u prvom čitanju. Podsjetiću vas samo da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Koprivica.
Pred nama je još jedan zakon za koji Klub delegata srpskog naroda ne može dati pozitivno mišljenje i nećemo glasati iz razloga što je članom III Ustava BiH utvrđena nadležnost i odnosi između institucija BiH i entiteta. Dakle, članom III stav 1. utvrđena je nadležnost institucija BiH, a stavom 2. i 3. nadležnosti entiteta. Tako je stavom 2. utvrđeno da su entiteti, između ostalog, obavezni obezbijediti i provođenje međunarodno priznatih standarda ljudskih prava i osnovnih sloboda utvrđenih Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, a stavom 3. da su u nadležnosti entiteta sve vladine funkcije i ovlaštenja koja ovim Ustavom nisu date u nadležnost institucijama BiH, i da su entiteti dužni da u cijelosti se pridržavaju ovog Ustava, te ustava i zakona entiteta. Stoga, ne ulazeći u detaljnije obrazlaganje teksta predloženog zakona, Klub delegata srpskog naroda neće podržati donošenje ovog zakona, jer ne postoji ustavni osnov za njegovo donošenje. Hvala.
Ko se sljedeći javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje. Molim vas da se izjasnite ko je „za“ Prijedlog zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravne zaštite djece i maloljetnika u prvom čitanju? Ko je „protiv“? Nema entitetske većine. 37 Znači, slijedi usaglašavanje u Kolegiju. Nemam s kim da se usaglasim. Ostavit ćemo to za naknadno usaglašavanje, da idemo dalje, jer ne možemo čekati. Znači, ostaje usaglašavanje, nemamo entitetsku većinu za ovaj zakon. Idemo na sljedeću tačku, to je tačka 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dobili ste Prijedlog zakona, kao i Mišljenje nadležne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom čitanju. Znači, vodimo prvo raspravu o principima na kojima je ovaj zakon zasnovan. Otvaram diskusiju. Ko se javlja za riječ? Gospodin Koprivica.
Zahvaljujem. Kao što je poznato, u toku 2007. godine pred ovim domom, odnosno pred Parlamentarnom skupštinom BiH, Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima već je bio u proceduri. Takođe, poznato je da tada nismo imali jedan konsenzus da taj zakon nazovemo okrivnim zakonom i da njime regulišemo pitanje besplatne pravne pomoći i došlo je do poznatog ishoda, dakle u tom trenutku zakon o besplatnoj pravnoj pomoći BiH u građanskim stvarima nije usvojen. Evo, sada ponovo pred nama imamo priliku da govorimo o jednom istom takvom, sličnom takvom zakonu. Republika Srpska, kao što je poznato, već je usvojila Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći čiji je ustavni osnov sadržan u Amandmanu XXXII na član 68. stav 1. tačka 10. Ustava RS-a, prema kome Republika uređuje i obezbjeđuje organizaciju nadležnosti i rad državnih organa, kao i u članu 16. Ustava, prema kome svako ima pravo na jednaku zaštitu svojih prava u postupku pred sudom i drugim državnim organima i organizacijama i članu 19. Ustava gdje je zajamčeno pravo na odbranu, jamči se pravo na slobodan izbor branioca i nesmetano opštenje s njim. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći RS-a predstavlja ispunjenje obaveze RS-a na osnovu Ustava i prema obavezama koje je RS preuzela prema Evropskoj konvenciji o zaštiti ljudskih prava, a koja je ugrađena u pravni sistem RS-a. Naime, jedno od osnovnih načela Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava je i načelo zaštite pristupa pravdi. Pravna pomoć je oblik ostvarivanja prava fizičkog lica na pravično suđenje, jednak pristup pravdi. Analizirajući tekst ovog dostavljenog zakona, koji smo imali priliku razmatrati, utvrdili smo da u pojedinim članovima pomenutog zakona se nalaže RS-u i Brčko Distriktu BiH da 38 svojim zakonima utvrde određena prava i obaveze što predstavlja kršenje Ustava RS-a. Dakle, nemoguće je državnim zakonom nalagati entitetima prava i obaveze koja su u isključivoj nadležnosti entiteta. Stoga je to poseban razlog zbog koga ne možemo dati pozitivno mišljenje i glasati za predloženi zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Takođe, odredbom člana IV a) Ustava BiH, koji je u preambuli Prijedloga zakona o besplatnoj pravnoj pomoći naveden kao ustavnopravni osnov za donošenje ovog zakona, propisana je univerzalna nadležnost Parlamentarne skupštine za donošenje svih zakona, zbog čega, po našem mišljenju, to ne može biti dovoljan ustavni osnov za donošenje predloženog zakona. Ovo iz razloga što je članom III Ustava BiH određena nadležnost i odnosi između institucija BiH i entiteta. Dakle, radi se u konkretnom slučaju o isključivoj nadležnosti RS-a. Odredbom člana 16. stav 1. Ustava RS-a, kao što sam već rekao, utvrđeno je da svako ima pravo na jednaku zaštitu svojih prava u postupku pred sudom i drugim državnim organizacijama. S tim u vezi u RS-u je, takođe sam već naveo, donesen Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći u kojem je obezbijeđena primjena Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava, jednog od osnovnih načela Evropske konvencije, načela zaštite i pristupa pravdi koji, između ostalog, podrazumijeva ravnopravnost i mogućnost pristupa zaštiti svojih prava u svim postupcima, svih građana, bez obzira na njihove imovinske mogućnosti. Stoga, iz svih ovih razloga, koje sam već naveo, smatram da ne postoji ustavnopravni osnov za donošenje ovakvog zakona i Klub delegata srpskog naroda će glasati protiv ovog prijedloga. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Čolo.
Pa evo, kako je danas krenuo gospodin Koprivica, BiH izgleda nema nadležnosti ni za šta, RS ima za sve. Pitanje besplatne pravne pomoći je pitanje koje se garantira Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, Vi ste to lijepo pročitali, i to je pravo koje se daje siromašnim. Znači, osobama koje nemaju pravo da plate pomoć branioca u sudskom postupku koje im je zagarantirano tom konvencijom. BiH je zemlja koja je dužna da provodi Evropsku konvenciju o ljudskim pravima i ona je odgovorna pred Evropskim sudom za ljudska prava. Svaki građanin ove zemlje ima pravo protiv odluke bilo kojeg suda u BiH, sa kojom nije zadovoljan, a smatra da je povrijeđeno njegovo pravo koje mu je garantirano članom 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima, a to je pavo na pravičan postupak koje, između ostalog, pored ... nevinosti i prava na pristup sudu podrazumijeva i pravo na branioca, pravo na odbranu, koje je veoma široko pravo. Svaki građanin ima pravo da pokrene postupak pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Ko je odgovoran po presudi Evropskog suda za ljudska prava? Možete li mi Vi, gospodine Koprivica, reći je li odgovorna BiH ili su odgovorni entiteti po svim presudama Evropskog suda 39 za ljudska prava, a mi sad imamo pred Evropskim sudom za ljudska prava blizu dvije hiljade apelacija, na kraju 2008. godine. Imamo osam presuda, samo osam presuda koje je sud donio, znači BiH predstoje silni procesi po apelacijama koje su podnijeli naši građani pred Evropskim sudom za ljudska prava. I Vi sad ovdje tvrdite da BiH nema nadležnosti da svojim zakonom uredi neke okvire u pružanju besplatne pravne pomoći. Ja Vas molim, predsjedavajuća, prije izjašnjavanja da predstavnik resornog Ministarstva pravde, koje je obrađivač ovog zakona, pojasni malo delegatima koji se evo možda i ne razumiju dovoljno u ovu problematiku, a evo gospodin Koprivica je to fino pročitao s papira, da nam malo pojasne da li BiH ima nadležnosti u ovoj oblasti i da li ovaj zakon zadire u nadležnosti entiteta, a te nadležnosti se propisuju nižim aktima. Ustav i Federacije i RS je niži akt od Ustava BiH. Zakon o pravnoj pomoći RS-a je niži akt od ovog zakona koji mi treba ovdje da donesemo. Prema tome, ja molim predstavnika Ministarstva pravde da da ovdje, prije izjašnjavanja, jedno kratko pojašnjenje.
Hvala lijepa. Ima li neko prisutan iz Ministarstva? Koprivica, je li nešto vezano, može li nešto pomoći ovo ili da sačekamo? Izvolite Vi, izvolite.
Ja ću pokušati da vam ne okrenem leđa, hvala lijepo. U kontekstu čitave ove diskusije zapravo mislim da je gospodin Koprivica spomenuo da je 2007. godine ovaj zakon bio u parlamentarnoj proceduri u Parlamentarnoj skupštini BiH i da zapravo tad nije osporen ustavni osnov. Dakle, prošao je ustavni osnov i na jednom i na drugom domu. I sad je ustavni osnov prošao u Ustavnopravnoj komisiji. Dakle, ovaj zakon ne ograničava pravo u entitetima da se organizuje besplatna pravna pomoć i koristeći se dobrim dijelom zakona iz 2007. godine RS je u prošloj godini donijela svoj Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Obaveza BiH je da prema konvencijama i Konvenciji o ljudskim pravima i drugim konvencijama pruži zaštitu i u građansko-pravnim stvarima, upravnim stvarima, dakle da se pruži jedna univerzalna zaštita svima pred postupcima, pred bilo kojim organima, dakle uprave, pravosuđa itd. U tom smislu, dakle pozivanje u Ustavu je bilo na ono univerzalno pozivanje, zapravo nadležnost Parlamentarne skupštine BiH, jer se od Ministarstava traži da se obavezno naznači samo ta nadležnost, a u obrazloženju smo naveli još i član III 3.e) kojim se garantuje pravo na pošteno saslušanje u građanskim i krivičnim stvarima i druga prava vezana za krivični postupak i naravno na Konvenciju o ljudskim pravima. Mislim da smo sve to napisali i obrazložili. I isto tako mislim da malo čudno izgleda da nam prođe zakon jedanput, ustavni osnov prođe raspravu i ne prođe zbog neprihvatanja naziva zakona, je li okvirni ili je zakon, da mi zapravo ovim uspostavljamo sistem besplatne pravne pomoći za sve građane BiH. Da postoji kancelarija u Brčko Distriktu već uspostavljena, da postoje kancelarije za besplatnu pravnu pomoć u kantonima. Dakle, ne utičemo na prava kantona, entiteta da ovo organizujemo. 40 Omogućavamo i državi da organizuje besplatnu pravnu pomoć i uvodimo principe. Dakle, ako nešto se može popraviti, moglo se u amandmanskoj fazi popraviti, ali ako zapravo ne možemo mi organizovati besplatnu pravnu pomoć na nivou države, onda se nalazimo u problemu o kojem je već bilo riječi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Koprivica.
Pa evo, osjećam potrebu da kažem još nekoliko rečenica. Ja ću zaista ponovo pozvati se na ovaj član III Ustava BiH gdje se određuje nadležnost i odnosi između institucija BiH i entiteta. U stavu 1. ovog člana taksativno su navedene nadležnosti institucija BiH koje uključuju spoljnu politiku, spoljnotrgovinsku politiku, carinsku politiku, monetarnu politiku, finansiranje institucija i međunarodnih obaveza BiH, te politiku i regulisanje pitanja imigracija, izbjeglica i azila, te sprovođenje međunarodnih i međuentitetskih krivičnopravnih propisa, uključujući i odnose sa Interpolom, uspostavljanje i funkcionisanje zajedničkih i međunarodnih komunikacionih sredstava, te regulisanje međunarodnog transporta i kontrolu vazdušnog saobraćaja. Dakle, u istom članu u stavu 2. i 3. Ustava BiH propisane su nadležnosti entiteta, ali nisu taksativno nabrojane, već je stavom 3. ovog člana propisano da sve vladine funkcije i ovlaštenja koja nisu ovim Ustavom izričito povjerena institucijama BiH pripadaju entitetima. U konkretnom slučaju, znači nesporno je sve ovo što sam naprijed rekao, te stoga ponovo ostajem kod svog stava i mišljenja koje sam ...
Hvala lijepa. Replika, gospođa Čolo.
Pa može svako od nas, gospodine Koprivica, čitati Ustav kako njemu odgovara. Možete Vi čitati i nadležnosti samo jedne, one koje su taksativno pobrojane, a možete pročitati i dodatne nadležnosti gdje stoji da će BiH preuzeti nadležnosti koje su u skladu sa aneksima 5 do 8 Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH. Tu spada Sporazum o ljudskim pravima. Pitanje prava na branioca, na besplatnu pravnu pomoć – prava na odbranu osobama koje nemaju pravo, koje nemaju sredstava da tu pomoć plate – je pitanje ljudskih prava koje se garantira, ne samo Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i dodatnim protokolima nego i svim drugim međunarodnim dokumentima kojima se štite ljudska prava tako da mislim da Vi Ustav čitate onako kako Vama odgovara i Vi možete to raditi i dalje, a i možete priječiti ovdje donošenje zakona koji su u interesu BiH, jer imate mehanizme. Ali mislim da to nije dobro. 41
Hvala. Gospodin Rančić.
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Ima li još ko da se javi za riječ? Gospodin Zrno.
Ja znam da neću izmijeniti ništa kao i što ću kazati, ali evo kad smo počeli govoriti, mislim ne bih želio ni čitati ništa i nemam ništa pred sobom, nikakav pravni akt, jer evo već smo čuli i pravni akti se mogu čitati onako kako ko hoće. Međutim, činjenica je da se u pravilu i praksi jednostavno pokazala potreba i nužnost donošenja jednog ovakvog zakona. To je činjenica i od nje ne možemo, bez obzira šta o njemu mislili, od te činjenice ne može nitko pobjeći. Drugo, činjenica je da ovaj prijedlog ovoga zakona (je li prijedlog? – jeste) ..., koji je prošao proceduru prvoga čitanja u Zastupničkog domu, zaslužuje istu takvu pažnju, jer isto tako je činjenica da on ni u jednom svom dijelu ne derogira postojaće zakone na razini entiteta, niti im priječi, ako ih nema, niti priječi njihovo usvajanje, odnosno njihovo donošenje. Ovaj zakon je potreba na ovoj razini zbog toga da u kontekstu onoga što definira Konvencija o zaštiti ljudskih prava i sloboda to bude i mora biti regulirano na ovaj način. Ja znam da ovakvim logiciranjem mi nećemo izići iz postojeće situacije i pokušavam pronaći mehanizme kojim ćemo, na jedan drugi način, dolaziti na sjednice Parlamenta da se ovdje ne bismo uvjeravali što je to prenošenje ili nije prenošenje nadležnosti, nego da bismo ovdje malo više, svi odreda, raspravljali što to nama uistinu, kada je riječ o zakonodavstvu, što to nama uistinu treba, odnosno što to mi moramo imati da bismo bili i ozbiljna zemlja i ... ... Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još neko da se javio za riječ? Ja želim da kažem. Hoću da kažem da je bilo pokušaja da se napravi kompromis na ovom zakonu i da su predstavnici iz RS-a, na Ustavnopavnoj komisiji Predstavničkog doma, pokušali da ovaj zakon proglase okvirnim i da mu daju prohodnost. I sve bi bilo isto, i ta jedna riječ ne bi ga degradirala, ali bi nama omogućila jednu odstupnicu, on je okvirni zakon, jer čuli smo da je u RS-u takav jedan zakon već donesen i nije bilo zaista sluha ni tada na Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma, nije bilo sluha ni sada na sjednici Ustavnopravne komisije našeg doma, jer i tu su predstavnici iz RS-a preglasani. Na sjednici Predstavničkog doma nije bilo dovoljno 42 glasova „protiv“ iz RS-a, pa je zakon prošao ali s obzirom da nije ništa od naših inicijativa i sugestija predloženo kada je u pitanju ovaj zakon mi ne možemo glasati za njega. I zato nema apsolutno potrebe više da se ubjeđujemo, svako ima svoj stav oko toga. Dakle, izjašnjavaćemo se o zakonu. Dakle, ima li još neko da se javlja za riječ? Evo, gospodin Ljubičić.
Gospođo predsjedavajuća, ja želim samo da, na jedan određen način, malo nadopunim vezano za Vašu diskusiju. Vratimo se malo unazad kada smo imali prilike da razgovaramo o zakonima koji se odnose na obrazovanje. Vratimo se malo opet unazad na zakone koji se odnose i koji su regulisali pitanje sporta u BiH itd. Mislim da imamo upravo i imamo i u ovom zakonu slične situacije. ... Znači, ovdje je jedna oblast koja je slična ovome što sam maloprije rekao. I ja lično mislim da je upravo ovo, samo želim da dopunim ovo što ste Vi rekli, mislim da je na ovakav način, ako se tretirala i ova oblast i ova problematika, ovaj zakon mogao dobiti podršku i u ovakvom tekstu kakav je. Znači malo mu je falilo i malo nedostajalo. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Aha, pardon. Može, evo, znači za 10 minuta. [[PAUZA]]
... u pauzi doći do određenog kompromisa ili izlaza vezano za zakon koji je na dnevnom redu. Dakle, poštovane kolegice i kolege, s obzirom da je zakon u prvom čitanju, ako smo suštinski za to da donesemo ovaj zakon i da se uvaže svi eventualni argumenti i razlozi o kojima ste govorili, mi ćemo onda, ja vas molim da podržimo zakon, radi se o prvom čitanju, a onda ćemo nakon što podržimo ovaj zakon, otvoriti amandmansku fazu u kojoj ćete moći i u kojoj ćemo moći svi mi, a u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa na koja se često pozivamo, doći do prihatljivog teksta zakona u drugom čitanju i da o njemu glasamo. 43 Dakle evo, ja vas molim, radi se o prvom čitanju, o principima, da podržimo ovaj zakon, a da upravo u amandmanskoj fazi popravimo ono šta eventualno nije dobro u zakonu.
Hvala lijepa. Ima li još neko da traži? Dajem sebi riječ. Obavili smo konsultacije, nemamo saglasnosti mi iz RS-a da glasamo za ovaj zakon, tako da nema smisla da se i dalje vodi rasprava o ovome. Je li se neko javlja? Izvolite.
Nakon ove Vaše izjave, dakle očigledno je da vi ne želite ovaj zakon, a da se ne radi o nekim stvarnim razlozima ili argumentovanim razlozima o kojima ste navodno govorili, tvrdeći da u zakonu nešto nije dobro ili treba ga popraviti ili ne popraviti. Vi a priori odbijate zakon, a niste za to da ovaj zakon se usvoji sa eventualnim popravkama koje bi mogli učiniti kroz amandmansku fazu.
Hvala. Da, želim samo komentar jedan. U poziciji smo kao i jutros, gospodine Rančiću, kad smo mi pokušavali da vidimo koji su to razlozi zbog čega ste vi odbili našu inicijativu, pa ih nije bilo. I mi nismo više ulazili u traženje zašto vi to nećete ili shvatiti kao našu odluku, pa ma kakva ona bila. I dakle, mi snosimo odgovornost za ono što odlučujemo. Tako da evo, molim vas. Gospođa Čolo.
Ja bih voljela da ovdje kažete da ćete snositi odgovornost ukoliko država BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava bude kažnjena, jer znate kakve su sankcije, novčane sankcije i sankcije koje se izriču presudama Evropskog suda za ljudska prava, ukoliko se građanima BiH ne omogući pravo na besplatnu pravnu pomoć, pogotovo mislim na Sud BiH i druge organe na državnom nivou.
Hvala lijepa. 44 Građani RS-a imaju svoj zakon i oni su zaštićeni u tome. Hoće li Federacija donijeti sličan zakon ili očekuje ovaj da bi se građani njeni zaštitili, to je već drugo pitanje. Ali da ne otvaramo tu temu. Ima li još ko ko želi da govori na ovu temu? Izvolite.
Gospođo Dušanka Majkić, Zakon o Sudu BiH, Zakon o Tužilaštvu BiH nisu entitetske institucije i ne mogu se entitetski zakoni primjenjivati na te institucije, na osobe koje su osumnjičene, optužene ili osuđene pred tim institucijama, tako da stvarno ja ne znam, ne znam jeste li dovoljno svjesni odgovornosti koju preuzimate svojim glasom „protiv“ ovog zakona.
Ja nemam zaista komentara. Mislim da snosimo odgovornost kakva god je. Molim vas, ako nema nekih konkretnih novih prijedloga da završimo ovu diskusiju. Javlja li se još neko za riječ? Ne. Završavamo ovo i prelazimo na glasanje. Zatvaram raspravu. Ko je „za“ Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći? Je li sedam? Ko je „protiv“ ovog zakona? Nema entitetske većine. Ima li „uzdržanih“? Ostavljamo za usuglašavanje. Možemo preći na sljedeću tačku.
Predsjedavajuća, poslovnička intervencija. Niste utvrdili rezultate glasanja. Jeste Vi prozvali ko je „za“, ko je „protiv“, ko je „uzdržan“, ali niste rekli ...
Hvala. Sedam „za“ i pet „protiv“. Izvinjavam se, hvala. Znači evo, vidi se nema entitetsku ... Prelazimo na tačku 14. 45 Ad. 14. Predlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili smo prijedlog i Mišljenje nadležne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je takođe usvojio zakon u prvom čitanju. Vodi se rasprava o principima. Ko se javlja za riječ? Izvolite, gospodin Koprivica.
Zahvaljujem se, predsjedavajuća. Evo, pred nama je još jedan u nizu zakona za koji takođe ne mogu dati pozitivan stav i pozitivno mišljenje u smislu njegovog ustavnopravnog osnova. Prije svega, ovaj 'Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima' za podlogu, kao što je poznato, ima evropsko zakonodavstvo koje konvencijama i međunarodnim ugovorima reguliše pitanje pravne pomoći, te smo u tom dijelu saglasni da je taj dio zakona i sigurno i kvalitetno urađen. Ali, odredbom člana 92. ovog zakona decidno je navedeno da danom stupanja na snagu ovog zakona prestaju važiti odredbe Glave XXX i Glave XXXI ZKP-a, Zakona o krivičnom postupku BiH, a samim tim i odgovarajuće odredbe Zakona o krivičnom postupku RS-a. Drugim riječima, ovdje se predloženom odredbom ovog zakona indirektno vrši prenos nadležnosti sa entiteta na državu, budući da je djelokrug ovih poslava do sada obavljalo upravo ovo ministarstvo, odnosno Ministarstvo pravde RS-a. Dakle, riječ je o direktnom prenosu nadležnosti i stoga Klub delegata srpskog naroda osporava i ovaj zakon i njegov ustavnopravni osnov. U obrazloženju nalazimo da je ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan u članu III Ustava BiH kojim su regulisana pitanja nadležnosti i odnosi između institucija BiH i entiteta. Maločas sam čitao šta taj član III reguliše, da to sad ponovo ne ponavljam, i takođe se ističe da razlozi za donošenje ovog zakona, prema navodima obrađivača, se nalaze u nedovoljno i neprecizno obrađenim odredbama Zakona o krivičnom postupku BiH i entiteta kojima se regulišu postupci pružanja međunarodne pravne pomoći i potrebe usklađivanja sa evropskim konvencijama koje regulišu ovu oblast. Dakle, prije svega Evropskom konvencijom o međusobnom pružanju pravne pomoći u krivičnim stvarima iz 1959. sa njenim protokolima, Evropskom konvencijom o ekstradiciji iz 1957., Evropskom konvencijom o prenosu postupaka u krivičnim stvarima iz 1972., te Evropskom konvencijom o transferu osuđenih lica iz 1983. godine. Međutim, donošenje ovog zakona uslovilo bi izmjene i dopune Zakona o krivičnom postupku RS-a, kako sam već naveo, i brisanje Glave XXXI Zakona, kojom se reguliše postupak pružanja međunarodne pravne pomoći i izvršenja međunarodnih ugovora o krivičnopravnim stvarima. To bi za posljedicu imalo direktan gubitak nadležnosti u ovom dijelu Ministarstva pravde RS-a. To je dovoljan razlog da mi iz Kluba delegata srpskog naroda ne možemo dati pozitivno mišljenje i glasati za predloženi zakon. Hvala. 46
Hvala lijepa. Gospođa Čolo.
Pa evo, ja ne znam što nam treba ovoliko da se ubjeđujemo danas. Ustavni osnov za ovaj zakon je sadržan u članu III 1.g) Provođenje međunarodnih i međuentitetskih krivičnopravnih propisa, uključujući i odnose sa Interpolom. Mi smo prije rata u BiH imali jedan Zakon o krivičnom postupku. To je bio Zakon o krivičnom postupku bivše SFRJ koji se odnosio i na BiH i sve države. Bivše nam zajedničke države su primjenjivale taj zakon. U Zakonu o krivičnom postupku postoje posebne glave koje se odnose na međunrodnu krivičnopravnu pomoć. S obzirom da je BiH država koja mora da primjenjuje međunarodne konvencije, kako Konvenciju o ekststradiciji tako i druge konvencije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, to je normalno da se zakonom na državnom nivou regulira ovo pitanje i to je ovim zakonom i učinjeno. I, naravno da donošenjem ovog zakona prestaje potreba da te odredbe budu paralelno ugrađene u četiri zakona koja sad imamo, to su dva entitetska zakona, Zakon o krivičnom postupku Brčko Distrikta i Zakon o krivičnom postupku BiH. Ja ne trebam napominjati da su i međunarodne institucije a i neke druge zemlje, koje su dobronamjerne ka našem putu ka EU, ocijenile da Izvještaj o napretku BiH, zadnji, govori da postoji preregulacija u oblasti krivičnog prava. Četiri zakona o krivičnoj proceduri i četiri zakona o materijalnoj, četiri materijalna krivična zakona su stvarno previše za jednu zemlju kakva je BiH, s obzirom na teritoriju i broj stanovnika, a pogotovo odredbe koje se tiču pružanja pomoći na međunarodnom nivou trebaju biti ugrađene u ovaj jedan zakon i prestaje potreba da to bude u entitetskim zakonima. A mislim da je greška bila kad su doneseni entitetski zakoni što je to ostalo u entitetskim zakonima, jer je to trebalo naravno da ide na nivo države BiH.
Hvala lijepa. Ima li još neko da se javio za riječ? Nema. Rančić, pardon.
Dakle, samo još jedna dopuna. Ovaj zakon se odnosi na međunarodno-pravni subjektivitet BiH. On se i zove 'Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima' i reguliše odnose između dvije države, države moliteljice i zamoljene države, a međunarodno- pravni subjektivitet je nadležnost BiH, propisana u članu III tačka 5. pod a) našeg Ustava. Dakle, nesporno je da jeste nadležnost i da je naša obaveza donijeti ovakav zakon iz ove oblasti, kako bi, je li, i provodili i bilatelarne sporazume kada su oni zaključeni, a u slučaju kada sporazumi 47 nisu zaključeni da imamo zakon po kome će naša država, u saradnji sa drugim državama, imati adekvatnu saradnju u ovoj oblasti, krivičnopravnoj. Hvala.
Hvala lijepa. Ko se još javlja za riječ? Je li se neko javio? Predstavnik Savjeta ministara?
Ja sam Nikola Sladoje, pomoćnik ministra, obrađivač ovog zakona. Ja jedino što sam mislio da u zakonu ne može biti sporan ustavni osnov. Gospodin Koprivica je pročitao maloprije nadležnost institucija BiH i tačno ova tačka 1.g) Provođenje međunarodnih ugovora. Čak i ako bi se brisale neke, ako je negdje predloženo da se brišu neke odredbe iz entitetskih zakona, to više ne spada u ustavni osnov, znači to možemo popraviti već sada. A, ja ne znam šta je gospodin Koprivica čitao, mijenja se ova glava koja reguliše međunarodnu pravnu pomoć iz Zakona o krivičnom postupku BiH. Dakle, samo se razrađuje postupak pružanja međunarodne pravne pomoći. I prema svim međunarodnim konvencijama, Ministarstvo pravde BiH je centralni organ veze za postupke pružanja međunarodne prvne pomoći. Dakle, nijedan sud u ovoj državi se ne može obratiti nijednom organu druge države bez Ministarstva pravde BiH. Postavlja se pitanje, komunikacija postoji putem Interpola, svaki sud u državi i iz RS-a može da komunicira putem Interpola BiH. Znači ... i ministarstvo entitetsko i državno. Ako postoji ta mogućnost, zašto ne bi bila direktna komunikacija sudova sa Ministarstvom pravde BiH. Dalje, čak u prelaznim odredbama, ako su one sporne, može se reći, to čak stoji i jedan, možda, prijedlog za amandman, da se može reći da su entiteti dužni da usklade svoje zakone u roku od šest mjeseci, dakle da ne brišu te odredbe. Dakle, put komuniciranja u međunarodnoj pravnoj pomoći može da ide i preko entiteta, ne mora se isključiti, mada su entiteti, čak i RS tražila da ide direktna komunikacija, jer jedan najobičniji poziv iz Trebinja, (možda sam ja široko počeo da objasnim, ali hoću da kažem da se ne radi uopšte o ustavnom osnovu), jedan poziv iz Trebinja za svjedoka u Njemačkoj mora ići u Banja Luku u Ministarstvo pravde, pa u Ministarstvo pravde u BiH, pa u drugo Ministarstvo pravde druge države, tako najobičniji poziv putuje tri mjeseca. I sudovi su insistirali da se ovaj postupak skrati. Možda da zaključim. Ustavni osnov, po meni, ni po čemu ne bi mogao biti sporan, mogu eventualne određene izmjene da se vrše u zakonu, sada u amandmanskoj proceduri. Ja ne znam da li treba objašnjavati da li je.
Hvala Vam, hvala, dovoljno ste objasnili. Hvala Vam. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. Spremamo se za glasanje. 48 Ko je „za“ Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima? Ko je „protiv“? Ko je „uzdržan“? Zakon nije prošao.
Nema entitetske većine.
Nema entitetske većine, nije prošao. Nema gospodina Tihića, znači ostaje za sljedeću sjednicu da se napravi izvještaj o usaglašavanju. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda, to je 15. Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste ovaj zakon i dobili ste stav nadležne komisije. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Koprivica.
Evo, pred nama je konačno jedan tekst Prijedloga zakona koji možemo podržati, s tim da postoje određene odredbe koje ćemo u daljoj fazi, u daljoj proceduri donošenja zakona sigurno tražiti da se koriguju. Prije svega u članu 2. u dopuni člana 40. u stavu (4) smatramo da predloženo rješenje, koje se odnosi na ovlaštenje inspektora, treba da se odnosi isključivo prema licima koja izdržavaju kaznu zatvora i mjeru pritvora koju je izrekao ili odredio Sud BiH. Naime, u predloženom rješenju ova odredba nije decidno navedena. Razlog za ovakav stav proizilazi iz činjenice da je nadležnost inspektora propisana Zakonom o izvršenju krivičnih sankcija RS-a. Tu su takođe određeni prijedlozi i korekcije koje ćemo predložiti u članu 3., te članu 13. i članu 22. Mislim da nema potrebe sada da detaljnije o njima govorim, to ćemo u daljoj fazi donošenja, proceduri donošenja ovog zakona iskoristiti priliku i djelovati amandmanski. Dakle, mi ćemo kao Klub podržati donošenje ovog zakona i predlažem da Dom ovaj zakon prihvati u prvom čitanju. Hvala. 49
Hvala. Ko se javlja za riječ? Zaključujem raspravu i prelazimo na glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera? Hvala. Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Dakle, Dom je jednoglasno usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda. Ad. 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara Dobili ste ovaj zakon. Usvojen je na Predstavničkom domu u prvom čitanju. Otvaram raspravu o principima. Ko se javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Pripremimo se za glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH? „Protiv“? „Uzdržan“? Dakle, Dom naroda je jednoglasno usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, broj 17. Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara
Rančić.
Pardon, ne vidim, nezgodna mi je pozicija pa loše vidim, pozadina mi takva. Izvolite, gospodine Rančiću.
... [[mikrofon nije uključen]] Agenciji za rad i zapošljavanje. Dakle, bilo je upozorenje da uključim, evo od poštovanog gospodina Filipovića, evo ja sam uključio mikrofon. Nakon što su usaglasili teze ili cjelokupan taj tekst, radni materijal oko izrade ovog zakona, Ministarstvo je, ne obrazlažući, izostavilo taj usaglašeni dio teksta. Oni su imali negativne stavove i od pojedinih članova radne grupe, pa mislim i od Ureda za zakonodavstvo, kao i od Ministarstva pravde. Namjera je da se sa ovim zakonom poboljšaju i ojačaju institucije, dakle u ovom slučaju Agencija za rad i zapošljavanje i da ona bude efikasnija u svom radu u okviru svoje nadležnosti. Ovdje se radi o prvom čitanju. Znamo da je ovaj zakon prošao na Predstavničkom domu u prvom čitanju i mislim da je danas sjednica Ustavnopravne komisije, nadležne za ovaj zakon, i da će oni tamo razmatrati određene podnesene amandmane. Dakle, mi iz Kluba delegata bošnjačkog naroda ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju, ali ćemo najvjerovatnije ići i sa podnošenjem odgovarajućih amandmana vezano za amandmansku fazu za ovaj zakon, naravno prateći i rezultate rada Ustavnopravne komisije i Predstavničkog doma. Evo toliko, hvala lijepo. 51
Hvala lijepo. Ko se sljedeći javlja za riječ? Nema niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Ko je „za“ Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje u prvom čitanju. Prelazimo na 19. tačku. Ad. 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet minsitara BiH Takođe smo dobili stav nadležne komisije. Raspravu vodimo o principima. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Niko. Zaključujem raspravu. Molim vas da pristupimo glasanju. Ko je „za“ Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH u prvom čitanju? Ima li „protiv“? „Uzdržani“? Konstatujem da je Dom naroda jednoglasno usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine. Prelazimo na tačku 20. Ad.20. Odluka Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – radi potvrđivanja
Zahvaljujem, gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja želim da istaknem jednu primjedbu na ovu odluku koju smo mi dobili a ona se odnosi na tačku 3., a to je bezbjedonosni aspekt učešća pripadnika Oružanih snaga BiH. Tačno je i činjenica je da se u Zakonu o učešću pripadnika Oružanih snaga u članu 4. navedeno da je neophodno istaći bezbjedonosni aspekt učešća pripadnika Oružanih snaga u mirovnim misijama, a mislim da je to ovdje urađeno, na jedan način, pogrešno. Dakle, ja očekujem, kada se govori o ovome bezbjedonosnom aspektu, da se izvrši procjena bezbjedonosnog aspekta na mjestu gdje se upućuju naši pripadnici Oružanih snaga iz BiH. Ono što je urađeno ovdje u ovoj tački 3., utvrđen je bezbjedonosni aspekt, ali u BiH. Dakle, ja smatra da u nekim narednim odlukama, koje ćemo mi sigurno dobivati ovdje, ta tačka mora da bude obrađena daleko kvalitetnije, daleko bolje, sa daleko više argumenata, kako bi mi, zaista, ovdje imali pravu sliku stanja na terenu gdje idu pripadnici Oružanih snaga BiH, a to ovdje u ovoj tački 3. nije obrađeno. Dakle, očekujem da će u nekim budućim vremenima, u 53 nekim budućim odlukama, kojih će sigurno biti ovdje, ovaj bezbjedonosni aspekt biti obrađen daleko kvalitetnije, daleko bolje, ali sa pozicije mjesta gdje se upućuju pripadnici Oružanih snaga iz BiH. Zahvaljujem, gospođo predsjedavajuća.
Hvala lijepa. Ko se sljedeći javlja za riječ? Zatvaram raspravu. Pristupimo glasanju. Ko je „za“ Odluku Predsjedništva BiH o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH u misiji ISAF u Islamskoj Republici Avganistan, dakle potvrđivanje te odluke. Ko je „protiv“? Nemamo glasova „protiv“. „Uzdržan“? Dakle, Dom naroda je sa 11 glasova „za“, jednim „protiv“ i bez „uzdržanih“ glasova donio, potvrdio Odluku Predsjedništva BiH o učešću pripadnika Oružanih snaga. Dobro, gospodin Šaraba je dakle jedini bio uzdržan. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka 22. Ad. 22. Odluka Zajedničke komisije za administrativne poslove o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH – radi potvrđivanja Dobili ste Odluku Zajedničke komisije za administrativne poslove o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH – radi potvrđivanja. Predstavnički dom je potvrdio tu odluku. Vidjeli ste da se radi o dosadašnjoj isključivoj mogućnosti da se ne koriste privatna vozila, dakle jedino vozila službena. Ovim putem se otvara ta mogućnost, jer se briše član 35. Pravilnika i sad se u određenim prilikama može koristiti i privatno vozilo za putovanje u inostranstvo. Dakle, vidjeli ste, u prilogu imate tu odluku, da se član 35. Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine briše i ova odluka stupa na snagu nakon potvrde našeg doma, jer je ovaj prethodni već to potvrdio. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Nema rasprave. Zaključujem raspravu. Ko je „za“ da potvrdimo ovu odluku Administrativne komisije. Ima li „protiv“? „Uzdržani“? Dakle, Dom je jednoglasno potvrdio Odluku o izmjenama Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH. 54 Prelazimo na tačku 23. Ad. 23. Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu
Alma će.
A, Alma će, hvala.
Pa evo, iz Izvještaja koje je potpisao predsjedavajući radne grupe gospodin Šefik Džaferović, proizilazi da smo mi došli do jednog teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu, koji u stvari podržava stavove grupe zemalja Vijeća Evrope za borbu protiv korupcije, to su stavovi GRECO-a. Međutim, bilo je u radnoj grupi, s obzirom da je nju radila Interresorna radna grupa koja je radila i na Izbornom zakonu, Zakonu o sukobu interesa, to je jedna šira radna grupa, nismo se mogli dogovoriti oko nekih principa da li taj zakon treba da šire regulira pitanje imuniteta ili treba samo da regulira pitanje procedura pozivanja na imunitet. Znači, ono što je sada dozvoljeno Zakonom o imunitetu, samo da se malo te procedure više razrade i da se ugrade stavovi GRECO- a. Radna grupa je pripremila ovaj zakon, međutim na kraju, kad smo izradili taj zakon, nema jedinstvenog stava oko njegovog upućivanja u parlamentarnu proceduru. Neki članovi radne grupe ne žele da potpišu ovaj zakon. Gospodin Šefik Džaferović je ispred Predstavničkog doma odbio da sam potpiše taj zakon i da ga pusti u proceduru Predstavničkom domu. Meni je sugerirano da i ja odbijem, jer drugi članovi neće da odbiju, tako da možda mislim da bi dobro bilo da Dom zaduži radnu grupu da usaglasi svoje stavove i da onaj zadatak, zbog kojih je i postavljen pred njih, završi do kraja i predloži Domu tekst, usaglašen tekst Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o imunitetu. 55
Ima li još? Ko se javlja za riječ? Gospodin Šaraba.
Zahvaljujem, gospođo predsjedavajuća. Dakle, mi smo ovdje dobili jedan veoma obiman materijal i ja sam ovaj materijal shvatio da je radna grupa, pored napora koje je imala u radu ili ih je uopšte imala, došla u situaciju da nije mogla da ponudi nešto konkretno, odnosno oni traže odgovor na tri suštinska pitanja ovdje. Traže pomoć, dakle traže pomoć ovog našeg Doma naroda i Predstavničkog doma, bar tako stoji u ovom materijalu, ja sam to tako shvatio. Članovi Interresorne radne grupe traže detaljne smjernice za dalji rad, kako bi u okviru precizno definisanih smjernica mogli usaglasiti tekst zakona. Dakle, oni traže smjernice nas, kao članova ovoga doma, u pogledu ova tri konkretna pitanja koja su naveli ovdje, u pogledu vrsta imuniteta, u pogledu obima imuniteta i u pogledu procedura ... Dakle, oni se nisu uspjeli dogovoriti oko tih pitanja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodine Šaraba, samo da znate da to nije tačka dnevnog reda. To o čemu Vi govorite smo razmatrali prošli put. Sad smo dobili, u međuvremenu, Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu. Ja zaista ne znam šta da uradimo mi u situaciji kad imamo da se nekoliko puta pokušava Interresorna grupa sastati. Pa 13. novembra nije bilo kvoruma, 21. novembra nije bilo kvoruma. Onda su prisutni članovi Interresorne radne grupe i predstavnici OHR-a vodili raspravu onako, ne kao na formalnom skupu. Dakle, ja zaista očekujem od naših predstavnika koji su bili u Interresornoj radnoj grupi da tačno kažu šta misle da je izlaz, odnosno prijedlog gospođe Čolo da se Dom zadužuje radi usaglašavanja – pa, vi da ste se mogli, da se radna grupa mogla usaglasiti, ona bi se do sad usaglasila. Dakle, ja molim da tu bude neki konkretniji, ovakav način rada ne govori da je moguće izaći iz situacije u kojoj se nalazimo. Gospođa Čolo.
Radna grupa je davno dobila rješenje u kojem joj je prestao rad. Znači, ta radna grupa ne radi, ona je dobila rješenje da ne radi. I ja ne znam stvarno, ovo je upućeno od strane gospodina Šefika Džaferovića. Mi smo uradili Prijedlog zakona, ali je Poslovnik o radu Interresorne radne grupe takav da se sva rješenja moraju dogovoriti konsenzusom. Konsenzus je postignut samo oko jednog dijela rješenja. Za druga rješenja se nije mogao postići konsenzus. Mi smo napravili ovaj zakon. Taj zakon je meni nekidan dostavljen da ga potpišem, ali sama ja. Ja ne želim sama ukoliko neće svi članovi radne grupe. Gospodin Džaferović neće sam ukoliko neće svi članovi radne grupe. Prema tome, ja stvarno ne znam šta da predložim dalje. 56
Hvala, gospođo. Ja zaista ne znam način na koji radi ta Interresorna radna grupa. Ja sam pretpostavljala da radi kao i ostale komisije. Da se usvaja većinom. Dakle, ako se pojedinačno donosi ljudima, da kaže hajde potpiši, kakav je to rad. I još nešto da podsjetim. Ja se sjećam da smo na toj komisiji, kad smo razmatrali tu tačku dnevnog reda, na toj sjednici Domu, da smo rekli da se formira nova komisija od strane Doma naroda i predložili, mislim, gospodina Filipovića, Vas i još, ne mogu se sjetiti ko je bio.
Gospodin Ivanić.
Gospodin Ivanić. Dakle, tri člana da produže rad na ovom zakonu. I dolazimo, poslije toliko vremena, dolazimo, evo ovo je Izvještaj od 3.12.2008. godine koji ništa u međuvremenu nama ne otvara prostor veći nego što smo ga imali. Ja zaista ne znam, neko bi morao da kaže šta je prijedlog i kako dalje. Ako se ne može usaglasiti, a konsenzusom se moraju donijeti odluke, koji je vid i kako ćemo izaći iz ovog stanja u kojem se nalazimo? Ima li neko? Jeste li Vi, gospodine Zrno?
Jesam.
Izvolite i hvala Vam što ste se javili da nam pomognete.
Ja sam samo zbog toga što prvi put, meni se čini, za ovih šest godina, meni ovdje apsolutno ništa nije jasno. Stvarno vam kažem. Ja vam stvarno predlažem da ovo prihvatimo kao informaciju, jer u suštini ovo i nije ništa drugo, ovo nije nikakav izum, ovo je samo informacija. Da je prihvatimo kao informaciju i da tražimo konačno izvješće i da tražimo, pazite, pa ne može netko od nas tražiti upute. Stvarno mi je izvan pameti. Ja vas molim da prihvatite moj prijedlog da ovo prihvatimo kao informaciju i da se na ovome više ne iscrpljujemo i ne zadržavamo. Ovo i nije ništa drugo.
Hvala lijepo. Gospodin Ivanić. 57
Sticajem okolnosti, u to doba nije se moglo .../mikrofon isključen/... Ja sam se uključio ali neko se igra sa mikrofonom. Dakle, da ostane princip kakav je bio. Ako nema saglasnosti, ostaje rješenje kakvo jeste. Tako smo radili prvi put i mislim da smo napravili pristojan zakon. Ja bih volio da je bilo još više promjene, ali nije bilo saglasnosti. Ali, ono što je bilo, mislim da je išlo korektno. Tako da ja mislim da ovdje treba primiti informaciju k znanju i eventualno zadužiti Interresornu grupu da poštuju svoj Poslovnik o radu i izađu sa prijedlogom zakona.
Nema je više, Mladene.
Pa, ako nema Interresorne grupe, ništa onda. Molim vas nemojte, onda samo primamo informaciju k znanju bez zaključaka i konstatuje Dom da nema zakona, nema prijedloga zakona o ... Ja nisam učestvovao, zdravstveno nisam bio u toj mogućnosti tada, pa tako da ni ja sam nisam bio potpuno u toku. Prema tome ništa, primiti k znanju i nema ovog zakona o imunitetu pred Parlamentom.
Evo, gospodin Filipović.
Ma, ne znam. Tjerate me da uzmem riječ, a ja nisam mislio.
Još nisam čula prijedlog šta da radimo s ovim i da li uopšte Interresorna grupa stoji iza ovog što je došlo ovdje. Da, važno mi je da to znamo da li Interresorna grupa stoji iza ovog.
Pa mogu li dobiti riječ?
Hvala lijepo.
Dakle, prisiljen sam uzeti riječ, jer me je, dakle, evo kandidirala da uzmem riječ gospođa Dušanka. Mislim da je dosta rekla kolegica Čolo oko ovoga. Mi smo imali dugotrajan rad oko ovoga zakona. Problema jako puno, odlučivanje konsenzusom. Raznih opcija u tom što to treba regulirati, u kom okviru i na koga se odnosi imunitet. Tu smo mi praktično se totalno razišli, jer imamo različita rješenja u okruženju i čini mi se da je jedna dobra većina bila za to da se 58 imunitet odnosi i na Predsjedništvo i na članove Parlamenta i na Vijeće ministara, dakle na izvršnu vlast. I tu je bila kočnica. Tu su bila sporenja da li će ministri u svom radu imati imunitet, dakle zaštitu od progona u kaznenoj i građanskoj odgovornosti, neka me kolegica Alma ispravi ako griješim, i tu smo se razišli. Bilo je nekih pokušaja usuglašavanja i približavanja određenih stajališta, ali bilo je i isključivosti i tvrdoglavosti u radu Međuresorne skupine i Međuresorna skupina se razišla. A onda je uvaženi kolega Džaferović sjeo i napravio ovo što je napravio. Poslao je to i jednom i drugom domu. Ovo je dosta, dakle dosta korektno u sadržaju, mada je bilo tu, moglo je malo više upravo biti u sadržajnom smislu gdje smo se razišli, gdje smo se razišli i gdje je prestala raditi Međuresorna skupina. Ova Međuresorna skupina je radila nekoliko zakonskih rješenja. Svako od tih rješenja je doživjelo neku sudbinu i neki happy end, ovo je, tu smo se potpuno, Mladene, razišli. Ti si u to vrijeme bio jedno vrijeme izočan, nisi bio, ali mi nismo postigli suglasje, da kažem, evo, to je sad izmjene i dopune. To je bilo nedovoljno izmjena onoga što smo već imali. Gdje je izlaz iz ovoga? Primiti k znanju ovo izvješće i eventualno (dakle radne ove međuresorne skupine više nema) vraćati nešto i zaduživati nepostojeće tijelo, to je besmisao! Zadužiti Vijeće ministara ili staviti u proceduru Zakon o imunitetu, uzimajući u obzir sve iznesene činjenice ... i sukobljena stajališta na Međuresornoj skupini nek to radi, ili da Vijeće ministara ide u novu avanturu, formiranje nove međuresorne skupine koja bi se bavila ovim poslom. Čini mi se mudrijim da to u skladu sa komparativnim rješenjima koje postoje u okruženju puste u parlamentarnu proceduru jedan uradak i neka se žvače to i u jednom i u drugom domu. Dakle, bio bih sklon takvom jednom zaključku našeg doma. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Javlja li se još neko za riječ? Ne. Zaključujem diskusiju. Ne možemo glasati, fali nam, imamo problem s kvorumom iz bošnjačkog naroda, fali jedan.
Pozvonite tamo neka uđu.
Dakle, ima li još neko da se javlja vezano za ovu tačku? Nema. Zaključujem raspravu i stavljam Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu na glasanje. Ko je „za“?
Da primimo k znanju. 59
Ali evo, da primimo k znanju. Dakle, jednoglasno. Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Dakle, Dom naroda je jednoglasno primio k znanju Izvještaj o radu Interresorne radne grupe za izradu Prijedloga zakona o imunitetu. Prelazimo na 24. tačku. Ad. 24. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti
/nije uključen mikrofon/
... prvu sjednicu, valjda bit će mi tolerisano, ja sam zaboravila da predložim maloprije zaključak vezan za tačku 23. koji je izložio gospodin Filipović. Mi imamo stenogram, ali otprilike da se zadužuje Savjet ministara da stavi u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o imunitetu, u skladu sa sličnim u okruženju. Tačno ćemo uzeti kako je definisan bio prijedlog iz stenograma. Ko je „za“ takav prijedlog zaključka? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Dakle, jednoglasno smo usvojili i ovaj zaključak vezan za tačku 23. Prelazimo na tačku 24. Ad. 24. Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti Dobili ste Mišljenje nadležne komisije. Nadležna komisija je usvojila Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti i predlaže Domu naroda njegovo usvajanje. Predstavnički dom usvojio je ovaj izvještaj. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Zatvaram raspravu. Ko je „za“ ovaj Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“. Ima li neko „protiv“? 60 „Uzdržan“? Dakle, Dom naroda je jednoglasno usvojio Izvještaj o aktivnostima na projektu „Autoput na Koridoru Vc“ i Plan narednih aktivnosti. Prelazimo na tačku 25. Ad. 25. Imenovanje predsjedavajućeg, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH (Prijedlog Ad hok zajedničke komisije za sprovođenje procedure imenovanja Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana)
Pa evo, u ime ove Interresorne grupe pošto sam ovdje zadužen da predstavim, hoću da kažem da je jedan izvještaj i dopuna izvještaja lijepo napisana, vrlo tečno i vrlo skladno i da ima jedan konkretan prijedlog, iako do njega nije bilo jednostavno doći. To je bio prijedlog oko koga se jako puno radilo, jako puno usaglašavalo i na kraju usaglašeno kompromisima s jedne, s druge i s treće strane. I moj prijedlog je da se ovaj prijedlog koji je ova komisija usvojila usvoji, zato što mislim da bismo time ispunili jednu od obaveza vezanih za reformu policijskih struktura. Sticajem okolnosti ja nisam zbog ... razloga bio u prilici da glasam o kandidatima, ali u potpunosti stojim iza toga što je ova komisija uradila i moj prijedlog je da podržimo izbor i Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana.
Ko se javlja sljedeći? Zatvaram raspravu. Pristupamo glasanju. Ko je „za“ prijedlog imenovanja predsjedavajućeg, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH (Prijedlog Ad hok zajedničke komisije za sprovođenje procedure imenovanja Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe)? Ko je „za“? Ko je „protiv“? Ko je „uzdržan“? Takođe, još jedno usaglašavanje, takvih imamo tri, čini mi se, tri usaglašavanja za naredni, ni ovu tačku ne možemo okončati. Imamo ratifikacije od tačke 26. do tačke 34. Predlažem da o tome glasamo zajedno. Ima li neko, javlja li se, ima li nešto protiv toga? Ne. Ko je „za“ prijedlog za davanje, ko je za ovaj prijedlog za davanje saglasnosti za ratifikaciju za sporazume od tačke 26. do 34.? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Jednoglasno je ... data saglasnost za ratifikaciju. Molim vas samo još jednu napomenu. Završili smo sjednicu znači u 20 do 4 h (15,40), a imam jednu informaciju da vam dam da je u četvrtak, 5.3., 26. sjednica Doma naroda sa početkom u 11,00 sati na temu Amandman na Ustav BiH u vezi Brčkog. Mislim da su već pripremljeni pozivi. Evo, danas će pozivi otići. Hvala vam lijepo na saradnji. Izvinite za greške koje su se desile za prvi put. Sjednica je završena u 15,40 sati.