Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku u ime Kluba SDP-a kako bih govorila o teškom položaju starijih osoba i osoba s invaliditetom, pogotovo koji žive u višekatnim zgradama bez lifta.
Zahvaljujem kolegici Alfirev. Onda ide kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba Mosta, od 10 minuta, po pitanju ekološke bombe u srcu Ravnih kotara, točnije u Biljanima Donjim, gdje se nalazi crno brdo industrijske troske koja taj traj zagađuje. Evo, pa bi 10 minuta stanku.
Kolega Glasnović, izvolite.
Tražim stanku predsjedniče, po pitanju Zakona o privatnoj imovini.
Kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo predsjedniče tražim stanku u ime Kluba GLAS-a i HSU-a vezano uz klimatske promjene i problematiku otpada.
Kolega Bunjac.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i Mosta tražim stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi progovorio o ne uvođenju GMO deklaracija na hranu.
Može. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta, na temu aktualna politička situacija.
Hvala. To je to, 6 klubova, nastavljamo u 9,50. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Nastavljamo sa radom. Prvi je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Dakle, tražila sam stanku u ime kluba SDP-a jer želim ukazati na sporost državnih institucija u rješavanju konkretnih problema građana a koji se tiču poboljšanja kvalitete njihova života. Čak i onda kada financijska sredstva osigurava netko drugi mi nismo u stanju osigurati minimum podrške građanima u realizaciji projekata. O tom problemu su i mediji pisali. O čemu se konkretno radi. Više od 16000 stambenih zgrada u Hrvatskoj nema dizalo. Radi se o zgradama sa više od 4 kata. Neke zgrade imaju 9 ili 10 katova. Tu živi više od 700 000 ljudi, a mnogi su starije osobe sa velikim zdravstvenim problemima, osobe sa invaliditetom, obitelji sa malom djecom. Zar oni nisu ničija briga? Čija su oni briga? S druge strane za gotovo polovicu tih zgrada nema nikakvih prepreka za ugradnju dizala osim naravno novčanih. Procjena je da ugradnja jednog dizala stoji od 30 do 50 000 eura, pa je jasno da je to prevelik zalogaj za same stanare pogotovo kad se radi, a znamo da je tu dosta starih kućanstava. No postoji rješenje u vidu sredstava EU fondova i to operativnog programa koherentnost i kohezija. Stoga je neshvatljivo da se jedna ovako dobra prilika kao što je to ugradnja dizala sredstvima iz EU fondova ne koristi. Neshvatljivo je da se ne vidi kao prilika i da se čeka s raspisivanjem natječaja kojim bi se tako vidljivo poboljšala kvaliteta života starijih osoba i osoba sa invaliditetom koji možda mjesecima, a neki i godinama nisu izašli iz svog stana jer im je to nemoguće, jer žive u zgradi koja nema lifta. Kada Vlada ne radi svoj posao, a evidentno ne radi osim kad su u pitanju ortački ugovori u Agrokoru onda građani preuzimaju inicijativu. I ovdje imamo taj slučaj kada su inicijativu potakle udruga građana uz pomoć naše euro parlamentarke Biljane Borzan. S druge strane zapravo me ne čudi što je ovo stanje takvo, jer resorno ministarstvo i kod drugih natječaja je sporo, tromo, ne poštuje rokove, kasni s raspisivanjem natječaja, sporo rješava prijave, ima neujednačene kriterije itd. itd. Stoga pozivam ministricu Žalac da ubaci, da se pokrene i da ubaci se barem u drugu brzinu i napravi sve, pokrene sve što je potrebno kako bi se osigurala sredstva iz EU fondova za rješavanje ovog problema. Jer dizalo ovim ljudima zaista može značiti spas, spas za nemoćne. Dakle, pozivam ministricu Žalac da ima malo više sluha za potrebe građana jer nema opravdanje za čekanje i sporost. Hvala.
Idemo dalje. Drugi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege u ovome našem Visokom domu često donosimo zakone o zaštiti prirode, o zaštiti okoliša i naravno da održivi razvoj i naša priroda i okoliš je nešto najbitnije. Znamo da je ugrožen Nacionalni park Plitvice, znamo nasrtaje na Peruču, na rijeku Cetinu. Znamo nasrtaje na Ploče također sa štetnim projektima. Međutim, imamo jedan problem koji se događa u srcu Dalmacije, tj. Zadarske županije u Ravnim kotarima nekad najrazvijenijem području gdje su nekada mirisale breskve, jabuke, voće i povrće. Danas se pojavilo u posljednjih šest, sedam godina crno brdo koje ima 140 000 tona crne troske koja je znači iz tvornice TEF-a tvornice elektroda i ferolegura iz Šibenika tu odloženo kao otpad. Nasuto to brdo godinama u tom mjestu zadarskim Ravnim kotarima pretvaralo se malo po malo u zlokoban prizor. Troska koja se tu pod sanacijom koja se izvršila, znači kao otpad odlagao se u prirodu, u naseljeno mjesto u Ravnim kotarima, u Biljanima Donjim. To brdo opasne crne šljake vidi se čak i u satelitskim snimcima, tako kad idete autoputom vidite i turističku atrakciju toga crnoga brda. Godinama očajnički mještani zovu crno brdo. To crno brdo već traže otrov da se makne iz njihovoga dvorišta, jer u tome području odmah su do kuće stoji starije stanovništvo koje je prosvjedovalo, ali koga je briga za te ljude šta koriste imaju vodovod pa imaju bunare ili busterne i njima je voda crna, a salata je premazana jednim crnim slojem, jedan također turistički brend, a moramo znati da je u blizini samo more. Nitko nije mogao ništa učiniti, uostalom koga je briga za te starce. Rekao sam na početku da je ovo jedan ogroman problem koji se rješava deset godina, čak i Europska komisija, naša europarlamentarka je pokrenula to pitanje, prijeti Hrvatskoj tužbom zbog toga crnoga brda u naseljenom mjestu. Ja sam prije nekoliko dana bio sa predsjednikom Eko udruge Ravni kotari gospodinom Belušićom koji je dao nalaze u više instituta stranih američkih, njemačkih i koji su dokazali da je ta troska karcogena. Ja sam na tome brdu nosili su čak i analizu na vodu, ona nije pitka i ti mještani starije populacije, to je uglavnom nacionalna manjina to mjesto je Srpske nacionalne manjine, nitkoga nije briga za njih, nitkoga nije briga za podvodne vode, imamo dvije žile i to brdo možete vidjeti kada idete dolje u Dalmaciju sa live strane, ogromno je brdo i zaista je turistička atrakcija, ko da ste na mjesecu, crno brdo, nigdje ništa okolo osim par staraca. Tu je se nekada eko proizvodnja bila stočarstvo, sada trenutno nemamo ništa. Ja sam ovdje pitao i tajnika ministarstva gospodina Milu Horvata, on je rekao da će mi odgovoriti u pisanom obliku, još nisam dobio odgovor, poslao sam u pisanom obliku. Prije nekoliko dana bio sam u tome mjestu sa tim mještanima pa su me zamolili oni, ljudi su starija populacija da vama saborskim zastupnicima pokažem i da vam uručim vama pojedinačno ovu trosku koja je karcogena, dokazana karcogeno koja ima i Europska komisija traži da se ukloni kao otpad. I ja ću u ime svih nas staviti na svoj stol jednu kutiju koju ću otvoriti bez obzira što je karcogena pa možete pogledati kako to izgleda, a naravno u ime tih ljudi ću ovo uručiti i predsjedniku Sabora lipo umotano tako da neće štetiti, ipak ti ljudi su me zamolili, ali ne mogu sada svakome saborskom zastupniku to uručiti. Ali molim još jednom bez obzira ovo više nije političko pitanje, ovo je ekološko pitanje, govorim ovdje o komunalnom gospodarenju, govorimo o komunalnom otpadu, govorimo o razvrstavanju, a u najljepšeme dijelu gdje može biti eko proizvodnja, to je Ravni Kotari, slično se događa u Dalmatinskoj zagori jer isti ovaj primjer je trebao biti i to me uključilo u politiku, ovaj otpad je trebao biti u rudokopu u mome mjestu. Ovaj iz Dugoga Rata iz Željezare splitske, prema tome još jednom poruka svima nama, a poglavito nadležnim da nakon deset godina napokon odmaknu ovo, ali tražim odgovornost svih. Naravno netko mora ići u zatvor, netko mora ići u zatvor za ovo. Gospodine predsjedniče ovo su vam poslali mještani …
Hvala vam. Idemo sada na treću raspravu, to je poštovani kolega Željko Glasnovića i Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku.
Poštovane kolege. Razgovarao bih o jednoj temi o kojoj se puno govori, ali nema puno pomaka, to je kritična stvar i to je pitanje imovinskopravnih odnosa, oduzetog zemljišta. U Odboru za predstavke i pritužbe dolazi dosta predmeta svaki tjedan, 80% su vezani za pravno imovinsku problematiku. 30 godina nakon pada Berlinskog zida Hrvatska još nije definirala ovaj pojam, definicija privatnog vlasništva i sve post komunističke zemlje koje su poništile pojam privatnog vlasništva ne mogu naprijed i to je ključna stvar o čemu se puno ne govori. Govori se ustvari, ali se ništa ne radi po tom pitanju, to ignoriraju mainstream medije i institucije. Ima korelacije između tih prava i ekonomskog razvoja. Zemlje gdje nije poništeno privatno vlasništvo danas imaju BDP, imate Njemačku koja je izgubila rat de facto, a ima suficit stotine milijardi dolara, a gdje smo mi. Kada gledate toga šta se događa kod nas to ponavljam opet i treba opet ponoviti, tko će doći u zemlju gdje je 5% zemljišnih knjiga sređeno, gdje je katastar iz Austro-Ugarske, imate onda dozvole notarizacija, registracija, dozvole, dok dobijete građevinsku dozvolu košta točno isto skoro ko da ćete izgraditi kući. U Rusiji samo se plaća 3% za tu birokraciju. Kod nas imate vojsku birokrata, trećina njih su umjetno zaposleni ko u bivšoj Jugoslaviji. Ali šta se događa tu? Imate osim efikasnosti i rješavanje, imate izvedbu pravu, imate mito i korupciju, a gdje su kazne? U drugim zemljama ako ste vi javni službenik u administraciji imate propisano pet godina zatvora minimum i gubitak mirovine i drugih građanskih prava. To imate u Singapuru, tamo nema korupcije, a kod nas to cvate. Pogledajte sada zadnji primjer Porezne uprave, sada su maznuli još jednoga kneza drpislava on je tamo bio deset godina. Koje su žrtve tog, to je nasilje, a to je institucionalno nasilje država nad ljudima koje se provodi ovdje. Spomenut ću samo, ljudi koji traže povrat imovine, to nisu samo vlasnici stanova, ima oko 4 tisuće stanova koje je oduzeto ljudima, to su zemljište, poslovne zgrade na kojoj su izgrađeni objekti, ljudi ne mogu vratiti natrag. U Lici, nedavni slučaj došao je čovjek meni iz Like i njemu je oduzeta imovina '42. godine, ima sve papire ne može se vratiti. Hrvati se ne mogu vratiti u Zrinj, … Borićevac i drugi, a Zrinj je spaljen '43. godine ne može se vratiti. Kakva je to država? Zakon, zakoni se mijenjaju takom žestinom i brzinom da i sami ne mogu razumiti pravni stručnjaci. Tko će doći u zemlju gdje se zakoni mijenjaju investirat kada je poslovni ciklus deset godina, a mijenjate zakone svake godine. Nitko vam neće doći ovdje dok se to ne riješi mi ne idemo nigdje, ostat ćemo prikovani na gudurama Balkana. Totalni razlaz, imamo totalni razlaz između prava, propisa i izvedbe na terenu i to je srž svih problema. U funkcionalnoj državi očekiva se da kad propišete zakon da će se on provesti na terenu, kod nas imate propisane zakone, svake godine se provodi više i više zakona, proizvodi u ovomu Saboru, ja ne znam koliko je prošlo ovdje zakona plus onih propisa iz EU-a koji se moraju prepisati, prilagoditi, implementacija na terenu nikakva, to je samo dimna zavjesa i pravna kamuflaža. Šta nedostaje? Nama nedostaje i dok se to ne riječi, ovo je tabu tema u medijima. Zašto nama nedostaje pravna i politička ostavština? Tradicija? Zato jer je poništena u bivšoj državi. Ali to nije jedina stvar što fali, fali jedna filozofska tradicija, o tome se ne smije govoriti u mainstream medijima, to je tabu tema, to je također mentalna ostavština komunizma. Šta na kraju reći? Dok ne riješimo te probleme koje sam naveo, mi ne idemo daleko, ostat ćemo prikovani na … [[Govornik se ne razumije.]] Balkana i bit ćemo do kraja paradajz republika. Evo na kraju, kako je postala tradicija ovdje, dat ću hrvatski tjednik našim lumenima iza mene, Hrvatskog sabora i tu imate opet spisak Hrvata ubijenih, imate također [[Upadica predsjednik: Hvala vam, kolega Glasnović, hvala vam lijepa, isteklo je vrijeme.]] Dobro, ajde hvala.
Molim. Idemo dalje, na redu je poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS-, izvolite.
Hvala lijepo poštovanu predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. Tema današnje stanke je tema nečeg što zasigurno će se RH i EU i svijet baviti ovo stoljeće, a to su klimatske promjene. U kontekstu klimatske promjene, jedan od velikih problema je otpad. Ono što mi imamo činjenicu, činjenica je da se otpad godinama odlagao neadekvatno, da su rasla odlagališta otpada kao što je uvaženi zastupnik Bulj rekao kao brda, ipak najveće brdo koje imamo je Jakuševac i to je brdo koje sad apsolutno jedanput ostane i slika grada Zagreba, ali Jakuševac je problem otpada u gradu Zagrebu, nije tema javljanja, tema javljanja je sanacija odlagališta otpada Karepovac. Ja možda govorim krivo, ali ja sam Bjelovarčanka pa ćete vi onda tu ako krivo sam rekla, oprostiti, ali ono što je suština, kad se ulazi u sanaciju tako jednog velikog odlagališta, onda morate imati projekt, morate imati hodogram i morate znati što radite ali pritom jednako tako morate imati novo odlagalište gdje ćete ići sa novim otpadom odnosno ono što znamo, znamo da će prema svim standardima dio se odvajati, ali onaj dio koji se neće odvajati mora biti prihvatljiv da se negdje mora odložiti. U Splitu pupe vjetar, e sad, ako idete u projekt sanacije na način da vam vjetar smeta, onda morate imati nešto kako ćete zaustaviti taj vjetar i ne možete ga zaustaviti na način da kažete „zaustavite vjetar“ jer ako puše bura, nosit će u jednom smjeru, neću reći mirise nego smradove, ako puše jugo, u nekom drugom smjeru. Kad se radi projekt tako veliki onda se mora imati dakle osim procjene utjecaja na okoliš procijeniti sve ostalo i jednako tako imati hodogram. Evidentno od hodograma nema ništa. Ono što smo imali prilike vidjeti medijski je kako vjetar otpad, onda smo imali prilike ćuti građane i zaista treba poslušati građane. Dobro je da ministar koji je nadležan za zaštitu okoliša i energetiku ide dole, no međutim svojim odlaskom neće riješiti suštinski problem. Ako nemamo i ako nismo dobro krenuli u projekt, najmanji problem je da se prizna nismo krenuli, nećemo ići dalje, zaustavit ćemo projekt dok ne napravimo sve elemente i ne stvorimo uvjete da se to radi kako treba. Ovo nije prvi put u Hrvatskoj da se krenulo u takav projekt. Krenuli su i neki drugi gradovi, sanirali su pa ajdemo i ne moramo gledati što to radi Europa, ne moramo gledati što to rade Slovenija, Austrija ili neke druge zemlje kad saniraju jer neke druge zemlje kad saniraju, to je novi posao koji je vezan uz otpad, a zove se urbano rudarenje. Kad se sanira, onda se izvlači ono što je kvalitetno, na tome se između ostalog i zarađuje ali ajmo reći da nemamo vremena, da nam je važno da se neće sad s tim baviti nego ćemo se baviti u nekom drugom vremenu, ali je nedopustivo, nedopustivo je da ne znamo da u Splitu puše bura, jugo pa recimo i maestral popodne, nedopustivo je da nismo znali da kad će krenuti sanacija da će se otvoriti svi mogući smradovi, da će oni ugroziti zaista pristojan život, zaista se ne usudim reći da su tamo neki plinovi koji mogu ugroziti zdravlje, to će reći netko drugi, ali ono što je sigurno, sigurno da se razvijaju plinovi koji ugrožavaju normalan život. Ja ne mogu ni zamisliti što će biti tamo negdje kasno proljeće ili ranio ljeto kad krenu vrućine, kad krenu turistu, što će to biti nova turistička atrakcija, da kažemo „evo u Hrvatskoj tako mi saniramo pa evo prilike i to vidjeti“, ja to ne želim gradu Splitu, ja to ne želim Hrvatskoj. U Hrvatskoj sigurno postoji stručnjaka koji su to već radili, koji na to ukazuju, nemojte slušati nas koji dolaze s ove govornice pa si otvaramo da nismo po putu neke stvari naučili i neke stvari znamo, ajmo slušati stručnjake. Zaustavite projekt, puno je manja šteta da malo sada stoji, ajmo vidjeti što napraviti i nemojmo pretvoriti Split u grad u kojem se neće moći živjeti a o turistima nećemo ni govoriti i nemojmo ugrožavati pristojan život građana grada Splita. Ja još jedanput da kažem da ne usudim se reći koliko je to ugroženo zdravlje, no međutim sigurno tu ima još nekakvih tvari, prema tome dobar potez je ministar da je otišao tamo ali da sve ovo ne bi ostalo na javljanju u ime kluba u našoj stanci, ja sam danas uputila i pismo, odnosno upit Vladi da daju točan odgovor o čemu je riječ. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Zakonom o GMO-u od lipnja 2005. g. propisana je obaveza označavanja GMO proizvoda deklaracijama. To je postupak koji je rutinski u mnogim zemljama EU, pa čak i onima izvan EU, primjerice Srbiji. U susjednoj Sloveniji ili bliskoj Austriji sva hrana bez GMO nosi jasno vidljivu oznaku, a uz to nosi niz drugih oznaka, npr. je li hrana bez aditiva, je li bez boje, je li hrana ekološka bio dinamička, ima oznaku kvalitete. Čak ima oznaku kojim načinom su životinje čuvane ili usmrćene. U nekim državama primjerice Francuskoj ili Austriji zabranjeno je hraniti životinje GMO harnom, a mi u Hrvatskoj hranimo ljude. Ono što je ovdje vrlo bitno naglasiti, da ustvari ne bi trebalo označavati hranu koja je bez GMO-a, nego upravo suprotno, trebalo bi označavati hranu, koja sadrži GMO, jer na ovaj način, situacija nije do kraja jasna. Zašto su ove deklaracije nisu uvele niti 14 g. od donošenja zakona, najbolje bi mogli sažeti u izjavi bivšega ministra zdravstva Andrije Hebranga, koji je ne možemo to učiniti jer bi na taj način oštetili profit korporacija. To je njegova izjava, javno dostupna, može se pronaći na internetu. Vrlo je zanimljivo razmišljati, zbog čega bi bio oštećen, profit korporacija, ako oni tvrde da je sva ta hrana, zdrava, prihvatljiva, znači u biti oni promoviraju zdravu hranu, nemaju se čega bojati. Označavanjem da je neka hrana GMO po njihovoj logici, prodaja bi se ustvari trebala povećati. Vrlo je zanimljivo znati, da je novi ministar Tolušić, na sjednici Odbora za poljoprivredu u prosincu 2016.g. znači prije 2 kalendarske godine, javno tvrdio da će Hrvatska uvesti te deklaracije, da ministarstvo rade na pravilniku, međutim, on do dan danas nije donesen. A na istoj toj sjednici ministar Tolušić objavio je da će biti održana tematska sjednica o … [[Govornik se ne razumije.]] što je također ostalo mrtvo slovo na papiru. Sve te tvrdnje sa odbora, ministar je ponavljao i u medijima, li istovremeno Ministarstvo poljoprivrede ne samo da nije ništa učinilo, nego je dozvolilo da se u Hrvatskoj koriste glifosati, iako je međunarodna agencija za istraživanje raka WHO-a zaključila kako je glifosat najvjerojatnije kancerogen za ljude. Naime, studija također pokazuju, kako herbicidi koji sadrže glifosate, djeluju kao endokreni prekidači ili distruktori, čime znatno utječu na lučenje hormone i naš endokrini sustav što može ugroziti plodnost kod ljudi. Da, plodnost, u Hrvatskoj je trenutno 20% parova neplodno sa tendencijom rasta. Između ostaloga europska agencija za sigurnost hrane naznačila je kritičnu zabrinutost zbog činjenice, da podnositelji zahtjeva, uključujući Monsanto, uopće ne podnose toksikološke procjene za proizvode koje namjeravaju staviti na tržište. Treba li spomenuti, da osim na ljude, GMO i glifosati imaju katastrofalne posljedice na životinjski svijet i na okoliš. Stavljanje cidokora, u prijevodu roundup na zemlju ubijaju se ne samo svi korovi, nego apsolutno svi mikroorganizmi, znači to je zemlja koja je mrtva i bilo tko od vas može kupiti cidokor u ljekarni, stavite na zemlju i pogledajte kakav ima efekt, zemlja će se pretvoriti u pustoš. Između ostalog podsjećam još jednom da u Hrvatskoj već djeluju GMO kompanije poput Singete … [[Govornik se ne razumije.]] Pionner i notornog Monsanta. Važno je napomenuti da GMO kompanije uništavaju male proizvođače, uništavaju domaću proizvodnju. Proučite slučaj Argentine gdje je propalo 300000 malih poljoprivrednika nakon što je legaliziran GMO. Ja moram nažalost zaključiti, da su ministri zdravstva i poljoprivrede i jedan dio saborskih zastupnika ništa drugo, do bijedne sluge korporacija i njihovi plaćenici koji prodaju zdravlje i živote naših građana, za kako bi rekao bivši predsjednik Tuđman, ljudi ne škude. U Hrvatskoj očito neće biti mira, dok se ne donese Zakon o GMO kao što imamo u Mađarskoj, gdje su sva polja GMO spaljena, ili u Rusiji, gdje se svaka aktivnost povezana sa GMO smatra jednakim terorizmom. Hvala lijepo.
Idemo i na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Sanja Putica. Izvolite.
Cijenjene zastupnice i zastupnici. Mi smo u ovoj sabornici svakodnevno svjedoci, kako se SDP žali na manjak demokratičnosti, slobode govora i skrivanja raznih informacija. Možda je za nekoga u politici za očekivati, da će se pokušati utjecati na medije, ali ovo o čemu smo jutros svjedočili u hrvatskima medijima, ne možemo nazvati ničim drugim, nego gušenjem slobode medija i pritiskom na medije. Pritisak SDP u kojoj očito nije ostalo gotovo ništa od toga demokratske, je očito vio toliko velik, da su morali reagirati urednici 5, gotovo najutjecajnijih medija u Hrvatskoj, a da bi prikazali zapravo tu svoju situaciju, objavili su naravno priopćenje. Znači, zapravo sve je suprotno od onoga zašto se prikazujete i još da stvar bude bolja s tim priopćenjem, vaš predsjednik tim urednicima odgovara putem odvjetničkog ureda. Dakle čak se ni osobno nije udostojao odgovoriti urednicima hrvatskim medija. Još jedna stvar iznimno zanimljiva u svemu ovome oko SDP-a a to je kad god istraživačko gospodarstvo ili mediji, otkriju ili napišu bilo što o stanju u SDP-u i to nažalost stvarnom stanju, vi to negirate i pokušavate prikazati drugačijim nego što jest. U SDP-u je toliko očito problema i frakcijskih i financijskih da biste vjerojatno i vi mogli razmisliti o jednom neovisnom povjereniku koji bi tamo uredio stvari. Hvala vam lijepo.
Time smo završili sa raspravama nakon stanke pa prelazimo na dnevni red.
Javila se gospođa Ninčević-Lesandrić. Budući da imamo puno replika dat ću najprije njoj riječi da vidimo o čemu se radi.
Tražim stanku vezano za najnovija saznanja vezano za EU fondove u našoj državi.
Ako možete odmah govoriti, onda ćemo to napraviti prije replika. Može? Može, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, morala sam uzeti stanku da upozorim na ove činjenice koje danas čitam iz medija jer jednostavno su prestrašne, pa ću krenuti redom. Zaključak sa sjednice Izvršnog odbora Hrvatske zajednice županija od predsjednika Vlade traži osnivanje državnog fonda iz kojeg bi se plaćali penali zbog nenamjernih propusta u pripremi i provedbi EU projekata. Pazite, dakle godinama se u Razvojnoj agenciji, inkubatori centra akceleratore zapošljavaju ljudi koji nemaju kompetencije, nisu stručni i ne znaju odraditi svoj posao, jer da znaju onda od 12,6 milijardi eura ne bi nam bilo isplaćeno 1 milijardu što je cijelih 8%. Dakle, očigledno je da ne znaju raditi svoj posao, pa je sada taj njihov nerad i neznanje nazvan nenamjerni propust ili pogreška. Da stvar bude još veći apsurd zapravo od predsjednika Vlade traži se da se osnuje državni fond. Dakle, nije dovoljno što su porezni obveznici do sada morali plaćati plaću i svim tim ljudima koji ne znaju odraditi svoj posao, niti su se trudili da ga nauče odraditi. Ne, e sad ćemo još skupljati sredstva za državni fond koji će plaćati sve ove penale koje smo dobili zbog nerada upravo ljudi koji rade u razvojnim agencijama, akceleratorima, inkubatorima i centrima. Poslala sam ujedno jutros i zastupničko pitanje premijeru, pa sam pitala ukoliko je odgovor na ovo potvrdan, dakle ukoliko potvrdi da želi osnovati državni fond zanima me da li će razmjerno navedenome osnovati i fond iz kojeg bi se plaćali penali zbog nenamjernih propusta u pripremi i provedbi za gospodarski razvoj i otvaranje radnih mjesta velikih i važnih projekata prijavljenih od strane poduzetnika. A isto tako zanima me ukoliko se prihvati ova suluda ideja o osnivanju državnog fonda, da li će se javno poreznim obveznicima definirati što je to namjerni propust i pogreška kako bi svi porezni obveznici bili zapravo i upoznati s tim što će točno plaćati. Ja imam jedan savjet za Vladu ukoliko odluči pristati na ovaj državni fond. Ne moraju se mučiti, dakle sa osnivanjem novog fonda. Imamo dakle, već imamo postojeći Fond za elementarne nepogode pa neka lijepo uz potrese, poplave i požare samo dodaju jednu stavku uhljebi. Hvala.
Hvala i vama.
Kolega Pernar, izvolite.
Molio bih stanku na temu presude županijskog suda u slučaju jedne ovrhe. Hvala.
Deset minuta 16,15.
Može i bez pauze ako želite.
Ne, ne može prošli put mi niste dozvolili. U 16,15 nastavljamo.
Može, može.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, želja mi je govoriti o slučaju deložacije Vjekoslave Čukušić iz Pavletićeve ulice u Zagrebu. To je za one koji ne znaju kraj Doma sportova, preko puta N1 televizije. Zašto je ta deložacija bitna? Zato jer me sutkinja Županijskog suda Neri Radas osudila da sam kriv za njeno ometanje i potvrdila kaznu sutkinje Općinskog suda koja mi je dodijelila 2000 kuna kazne. Zašto govorim o ovom slučaju? Razlog je jednostavne naravi. Naime, predmetnu deložaciju sam snimao i na snimci se jasno vidi što se događa. Vidi se žena koja je polupokretna, sjedi na stolici ispred vrata svojeg stana i zapravo ona sprječava prolaz policiji u kuću. I policija ju moli da se makne, ona ne želi a ja u ulozi snimatelja snimam gospođu, snimam policiju i meni sa lijeve strane snimam i bravara sudskog kojeg su angažirali. I iz snimke, ja govorim policajcima vidite problem nije do mene. Ja nisam taj koji ometa ovrhu. Ako želite postupati postupajte, pokažite pred kamerom ono što želite napraviti, odnosno izbacit ženu iz stana. Naravno policija takvo što nije htjela napraviti pred kamerama i zato je molila gospođu dajte se maknite a ona nije htjela. Ja sam kao svjedok vremena bio tamo, snimio cijeli incident. I što se dogodilo kasnije? Sutkinja je optužila mene da sam ja kriv što ovrha nije provedena i osudila me. Ja kažem o.k. Vjerovala je sudskom ovršitelju na riječ. Međutim u žalbi ja šaljem CD sa snimkom cijelog događaja i kažem vidi se iz snimke da ja ne ležim pred vratima, da nisam taj koji ometa već je posrijedi nešto sasvim drugo. Sutkinja Neri Radas ne uvažava moju žalbu. Netko će reći radi se o 2000 kuna, iznos uistinu nije velik, nije značajan, u mojem životu ništa se neće promijeniti, u nečijem možda tuđem bi. Možda je, tj. vjerujem da je 2000 kuna puno. Meni Bogu hvala to nije neki strašan udarac. Međutim, radi se o principu. Radi se o tome da suci ne donose presude po zakonu. Znači sudac koji sudi po zakonu trebao bi uzeti sve argumente, sve činjenice u obzir i ako je zakon, odnosno trebao bi presuditi u korist one stranke u čiju korist idu činjenice. Sutkinja Neri Radas sa Županijskog suda to nije napravila i zbog toga mogu otvoreno reći da nije sudila po zakonu. Netko će od vas reći Ivane zašto to govoriš? Pa govorim to zato jer postoji snimka cijelog događaja. Govorim to zato jer ju arhiv, znači ne može snimku nitko pobiti, ne može ono što je snimljeno, što se dogodilo netko tvrdi da se nije dogodilo. Neri Radas upravo to čini. Ona očiti dokaz stavlja sa strane i jednostavno nju on uopće ne zanima. I na kraju krajeva postavlja se pitanje što će bit sa drugim postupcima koje ona vodi, pitanje se postavlja što je s drugim predmetima koji će pasti u ruke sličnih sudaca poput nje i gdje će isto nepravda pobijediti. A zašto to govorim? Zašto je to bitno? Pa bitno je zato jer na mjestu u Županijskom sudu moraju biti iskusni suci, jer odluke Županijskog suda su pravomoćne. Vi možete tražiti reviziju na Vrhovni sud, ali to ne odgađa provedbu ovrhe. Znači, odnosno izvršenje presude, u mojem slučaju je 2000 kuna kazne po Ovršnom zakonu koliko sam dobio za ometanje ovrhe. I na kraju krajeva pozivam sve građane da kad budu izbori izađu, da podrže Živi zid, da slome ovu vladavinu korumpiranog i nepoštenog pravosuđa, jer inače je samo pitanje trenutka kad će se svatko od nas naći u tim raljama tog užasa. Hvala.
Hvala.
- Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu, prvo čitanje, P.Z. broj 264. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje zakona? Ako želi, molio bih državnog tajnika u Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja poštovanog Željka Uhlira da nam se obrati. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Zakonom o komunalnom gospodarstvu određuju se načela obavljanja i financiranja komunalnog gospodarstva te ostala pitanja glede svrhovitog obavljanja komunalnih djelatnosti, pri čemu se pod pojmom komunalnog gospodarstva u smislu tog zakona podrazumijeva obavljanje komunalnih djelatnosti, a naročito pružanje komunalnih usluga od interesa za fizičke i pravne osobe te financiranje građenja i održavanje objekata i uređaja komunalne infrastrukture kao cjelovitog sustava na području općina, gradova, grada Zagreba, županija kada je to određeno tim zakonom. Trenutno važeći Zakon o komunalnom gospodarstvu donesen je davne 1995. godine i do danas je promijenjen 18 puta. Taj neobični veliki broj promjena jednog zakona učinilo je da ovaj zakon u provedbi postane problematičan, nečitak i stvara poteškoće u svakodnevnoj primjeni. Tome dodatno doprinosi činjenica što je Zakon o komunalnom gospodarstvu šest slučajeva mijenjan drugim zakonima te posebice činjenica da su tim zakonima u većoj ili manjoj mjeri paralelno uređena pitanja vezana uz određenu komunalnu infrastrukturu njeno građenje i financiranje te su prema tri od tih zakona određeni poslovi prestali biti komunalna djelatnost u smislu Zakona o komunalnom gospodarstvu i to Zakonom o vodama, Zakonom o održivom gospodarenju otpadom i Zakonom o pogrebničkoj djelatnosti. Nadalje, bilo je potrebno provesti usklađivanje i sa četiri sljedeća zakona Zakonom o javnoj nabavi, Zakonom o koncesijama, Zakonom o cestama i Zakonom o uslugama koji u svaki u svom posebnom dijelu utjecali na pojedine dijelove Zakona o komunalnom gospodarstvu. Iz svega navedenog razvidno je kako je Zakon o komunalnom gospodarstvu kroz višegodišnji vremenski period mijenjan u svojim bitnim dijelovima, tako da se za vrijeme javne rasprave o Nacrtu prijedloga zakona kao i o odborima koji su održani ovih dana moglo primijetiti da veliki broj dionika tih rasprava nije bio niti upoznat sa svim promjenama koje su se kroz godine obavljali. Veliki broj primjedbi odnosio se upravo na dijelove koji više nisu regulirani ovim zakonom ili na one dijelove koji su uvjetovani nekim drugim propisima. Današnje komunalno gospodarstvo već dulje vrijeme nije ono kao što je bilo uređeno 1995. godine. Što se dakle sve mijenja donošenjem ovog zakona, navest ću kroz šest cjelina. Prvo, uspostavit će se sustav komunalnog gospodarstva usklađen sa zakonima kojima se uređuje opskrba vodom i odvodnja, gospodarenje otpadom, pogrebnička djelatnost, javna nabava, koncesije, pružanje usluga te s posebnim zakonima kojima se uređuju druga pitanja komunalnog gospodarstva. Drugo, jasno i na odgovarajući način će se urediti pitanje značaja komunalnog gospodarstva za život i rad u jedinicama lokalne samouprave i načela na kojima se mora temeljiti komunalno gospodarstvo, organizacioni oblici kojima se obavljaju komunalne djelatnosti i pitanja vezana uz obavljanje tih djelatnosti, pitanja vezana uz građenje i održavanje komunalne infrastrukture uključujući financiranje istog s tim u vezi pitanja vezana na razrez i naplatu komunalnog doprinosa i komunalne naknade. Treće, Zakon o komunalnom gospodarstvu uskladit će se sa Zakonom o javnoj nabavi kojim su u hrvatski pravni sustav preuzeta Europska direktiva o javnoj nabavi. Četvrto, osigurat će se normativni uvjeti za poboljšanje provedbe komunalnog reda na području jedinica lokalne samouprave. Peto, omogućit će se jednostavno i brzo evidentiranje u katastru i upis zemljišne knjige, komunalne infrastrukture izgrađene do stupanja na snagu novog Zakona o komunalnom gospodarstvu. I konačno šesto, tekst Zakona o komunalnom gospodarstvu postat će pregledan i jednostavan za korištenje u svakodnevnoj provedbi čime će se poboljšati učinkovitost njegove provedbe. Na sam proces izrade ovog prijedloga zakona utjecale su i istovremeno izmjene drugih zakona sa neizbježnim refleksijama na ovaj zakon u nastajanju, tako da je tekst zakona tijekom same pripreme nekoliko puta mijenjan, a ujedno je zakon imao i vremensko ograničenje zbog potrebe žurnog usklađenja sa Zakonom o javnoj nabavi i Direktivom Vijeća EU o javnoj nabavi. U procesu izrade Prijedloga zakona o komunalnom gospodarstvu sudjelovali su svi poznati dionici kroz različite oblike, od savjetovanja s javnošću, rada u radnoj skupini i posebnih tematskih sastanaka, a posebno su bili uključeni predstavnici jedinica lokalne i područne samouprave, HUP-a i HGK. Predloženi tekst Zakona o komunalnom gospodarstvu usklađen je sa svim državnim tijelima i prošao nadležne saborske odbore na kojima su zaprimljeni dodatni korisni prijedlozi za moguća poboljšanja pojedinih odredbi u nastavku procedure donošenja zakona. Dakle, poštovane i zastupnici, pred vama se nalazi tekst prijedloga zakona koji je nakon 20 godina i brojnih pojedinačnih izmjena, pojedinačnih zahvata u tome samome propisu, konačno uređen i usklađen sa pravim sustavom RH. Ja vam zahvaljujem.
Poštovane kolegice i kolege, imamo 16 replika. Krećemo s poštovanim kolegom Vešligajem, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, prvo moram izraziti nezadovoljstvo što danas ovdje nema resornog ministra jer stvarno uistinu radi se o zakonu koji je ja ću reći, nama u jedinicama lokalne samouprave daleko najvažniji i najbitniji, zato je najkompleksniji, smatram da je ministar danas trebao biti ovdje. No u redu, državni tajnik nam je ukratko ovo izprezentirao, međutim zakon je u cijeloj svojoj suštini loš. Ono što posebno bode u oči, ono što treba hrvatska javnost znat je članak 36. stavak 3. gdje se komunalnim društvima na jedan diskriminatoran način ograničava obavljanje tržišne djelatnosti. Dakle, tu ili pogodujemo određenim ljudima odnosno djelatnostima iz privatnog sektora ili idemo prema dodatnoj birokratizaciji, dakle osnivanju brojnih novih firmi u jedinicama lokalne samouprave a to znači dodatnu birokratizaciju, znači nove direktore, znači nove članove nadzornih odbora, nove stručne službe, pa da li je to u nekakvom javnom interesu? Naravno da nije. Smatram da to također nije niti u skladu sa ustavnim odredbama jer i komunalna poduzeća su trgovačka društva, imaju pravo na poduzetničke slobode. Također, spomenuli ste u svojoj raspravi da su bili uključeni i predstavnici jedinica lokalne i područne samouprave, ne znam, možda neki, imate brojne primjedbe udruge gradova koje ste zaprimili, koje niste uvažili, ne znam čemu u zakonu neprofitne udruge, čemu u zakonu određene odredbe o ustanovama, još je puno toga što ne valja unutra i nadam se da će s to do drugog čitanja promijeniti. Hvala.
Hvala. Hoćete li odgovoriti na repliku ili ćete na kraju? Dobro. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, nažalost također moram konstatirati da smo i mi u klubu MOST-a danas očekivali ministra iako znam da ste i vi ovlašteni ovdje izlagati o prijedlogu zakona. Međutim [[Upadica predsjednik: Kolegice i kolege, ja vas molim, govori kolega Podolnjak da mu dozvolite.]] veliki broj članova Vlade ovdje ipak dolazi jer su odgovorni Hrvatskom saboru, očekivali smo da će biti i gospodin Štromar. Premalo ste vremena obrazlagali zakon koji je izuzetno složen, koji donosi brojne novine, vi ste u 6 minuta pokušali reći nešto što doista apsolutno zahtijeva daleko više vremena. Niste ni odgovorili na puno pitanja, niste ih odgovorili u javnoj raspravi. Izuzetno je zanimljivo da na stotine primjedbi koje su u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću došle na nacrt zakona, vi ste u pravilu odgovarali sa nekoliko riječi. Prima se na znanje. Iz toga se dosita nije moglo zaključiti što je vaš stav. Ali želio bih vas prije izlaganja pitati jednu ključnu stvar. Oko reguliranja komunalnog doprinosa u odnosu na raniji prijedlog građevinske rente koju ste izostavili iz ovog prijedloga. Dakle, pitanje je tko i za što će plaćati komunalni doprinos? Vrlo jasno, dakle, po vašem prijedlogu plaćat će se za korištenje već izgrađene komunalne infrastrukture i plaćat će je svi vlasnici zemljišta. Moje pitanje s obzirom na sasvim drugačiju regulaciju od postojeće, da li to znači da će komunalni doprinos od sada ako zakon bude usvojen biti stalno novčano davanje svih vlasnika zemljišta odnosno postojećih građevina koje su veće izgrađene a ne samo onih koji će se ubuduće graditi? Molim vas jasan odgovor o tome.
Hvala vam. Idemo na treću repliku, poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pridružujem se negodovanju kolege Vešligaja i Podolnjaka jer zaista se radi o zakonu koji je zaslužio da ga ovdje predstavlja ministar a i potpredsjednik Vlade nadležan za ovo područje. Prema tome, već na početku pokazujete opet neuvažavanje saborskih zastupnika ali i jedinica lokalne samouprave. Dakle, ovo je ključan zakon koji utječe na kvalitetu života građana, na obavljanje nekih temeljnih funkcija jedinica lokalne samouprave a vidimo da Vlada praktički u potpunosti ignorira stavove jedinica lokalne samouprave, opet negira i Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, očekivao sam da ćete kad već nema ministra barem u svom slovu reći nekoliko rečenica o temeljnim primjedbama koje su došle sa terena i koje ukazuju na to da u ovom zakonu veliki broj rješenja je neprovediv u praksi, smanjuje ovlasti jedinica lokalne samouprave, smanjuje prihode jedinica lokalne samouprave i direktno utječe na kvalitetu pružanja usluga građanima na terenu. Prema tome, vi ste rekli da je pripremi zakona sudjelovao veliki broj različitih subjekata, a spomenuli ste izrijekom i jedinice lokalne samouprave međutim meni se čini da vi da apsolutno niste uvažavali stavove udruga gradova niti zajednica županija. Pa prema tome, molim da onda u komentaru na ove replike kažete nešto i o tome a posebno o članku 36. o kojem je govorio i kolega Vešligaj gdje se opet čini da se želi pogodovati nekim privatnim interesima na štetu javnog interesa naših jedinica lokalne samouprave a time i svih građana koji žive u njima.
Prije prelaska na 4. repliku pozdravio bih učenike škole za cestovni promet iz Zagreba koji su nam se pridružili na galeriji, pozdrav lijepi … [[Pljesak.]] Sada je na redu poštovani kolega Mateljan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ma sam nedolazak ministra i 5 minutno izlaganje, državnog tajnika, u vezi ovako važnog zakona, zapravo govori koliko je predlagatelj ponosan na ovakav zakonski prijedlog. U tih 5 minuta, vi ste propustili ili namjerno ili nenamjerno reći, onu glavnu intenciju ovoga zakona. Glavan intencija ovoga zakona je sadržan upravo u članku 36.č a to je daljnja liberalizacija, odnosno, bolje reći privatizacija javnoga sektora, odnosno, dijela komunalnim u sluga. Naime, dakle, tim člankom se onemogućava komunalnim trgovačkim društvima da vrše više od jedne komunalne djelatnosti, odnosno, da budu registrirana za neke od gospodarskih djelatnosti. Na taj način dakle, jedinica lokalne samouprave i to ne samo one male i to ne samo one u ruralnom području, biti će prisiljene, dakle, komunalne usluge davati privatnim tvrtkama i na taj način, što se dosadašnjom praksom pokazalo smanjuje se razina komunalne usluge, smanjuje se kvaliteta komunalne usluge, cijena se povećava ili u najmanju ruku s e dakle, smanjuje omjer kvalitete i cijene. I na taj način, umjesto dakle, da ovaj zakon ide u smislu povećanja standarda građana oni idu u sasvim suprotnome smislu. Hvala.
5. je na redu, poštovani kolega Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, s obzirom da je ovaj zakon vrlo bitan za jedinice lokalne samouprave, jasno mi u Klubu HSS-a s ovim prvim čitanjem, jasno da ima niz neslaganja u ovo zakonu. Kao prvo, kad će ovaj zakon, kad se donese u Hrvatskom saboru, on će može biti primijenjen u jedinicama lokalne samouprave. Jer ima stvarno nekih nelogičnosti, da moraju jedinice lokalne samouprave, mijenja se koeficijent, drugačiji je način obračunavanja koeficijenta, moraju napraviti nova komunalna rješenja, imaju druge ovlasti komunalnim vladarima. Znamo da pojedine općine u malim jedinicama lokalne samouprave imaju komunalnog redara, 4 općine, da li će ti komunalni redari, moći uopće obavljati sve ove djelatnosti, mijenja se komunalni doprinos. Znači, kad će taj zakon uopće saživjeli u jedinicama, malim jedinicama lokalne samouprave. I smatram da je to opet udar na male jedinice lokalne samouprave, da je to opet udar na ruralnu sredinu, koja nam je i ovako opustošena. Ali, kolege saborski zastupnici, ovaj zakon je bitan, ali moramo upozoriti na jedno, evo mi se bavimo i jučer Zakon o državnim arhivima, da ovaj Sabor se bavio temama koje nisu bitne za naše građane, a to vjerojatno predsjednik zna, sa koliko smo ocjenjeni u siječnju, ocjenom 1,98 od građana RH. Kolege idemo se jedanput, šta je bit ovog Hrvatskog sabora, da rješavamo probleme, ovršenih, koji je 300000 obiteljskih i gospodarstva i poduzetnika i malih obiteljskih kućanstvima. Da imamo 150000 ljudi koji su otišli van. Kada će ovaj Sabor konačno početi rješavati probleme koji su bitni za ovu Hrvatsku?
Idemo dalje. Na redu je poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, pridružujem se kolegama, koji izražavaju negodovanje, što ovdje danas nije ministar. Naime, mi ćemo uskoro imati izmjenu Poslovnika Hrvatskog sabora, kojim se želi disciplinirati zastupnike koji pričaju previše. Pa bilo bi dobro da se malo i discipliniraju članovi vlade koji pričaju premalo. Ili bi možda ovih 30 minuta, ne bi ni trebalo dati predstavnicima Vlade, ako ministar ne dođe ovdje. Jer mi smo dobili obrazloženje zakona, vi ste ukratko prepričali, što možda nije niti potrebno. A meni je žao što ja ovdje ne mogu ministru postaviti konkretno pitanju, potpredsjedniku Vlade. Ali, budući da ste ovi ovdje, nadam se da ćete mu vi to prenesti. Naime, ja sam jedini zastupnik u Hrvatskom saboru, koji je glasao protiv Zakona o uvođenju poreza na nekretnine. Vi u ovom zakonu, ostavljate komunalnu naknadu, a ministar je najavio, to sam jučer čitao u Jutarnjem listu, kako od 6 mjeseca planira uvesti određene izmjene u izračun komunalne naknade. Ja pozdravljam, neka uvede, neka to bude i komunalni zakon. Neka to bude i komunalni zakup, neka napravi što god hoće sa komunalnom naknadom. Ali sam ga pitati kao potpredsjednika Vlade, hoće li suprotstaviti o uvođenju poreza na nekretnine. To je ključno pitanje za građane ove zemlje. Komunalna naknada je u redu, neka ostane u ovom zakonu i dobro neka se definira i bolje plaćanje, ali porez na nekretnine, ne bi trebalo uvoditi. Možete li vi kao državni tajnik odgovoriti koji je vaš stav. Ja vjerujem da nećete odgovoriti, kao što niste odgovorili ni na jedno pitanje ovdje, jer nemate za to mandat. I zato bi i u budućem poslovnik, evo, predsjedniče Sabora treba razmišljati i o tome, da predstavnici Vlade, ako dođu ovdje, zašto da uzimaju 30 minuta, ako se već želi smanjiti i minutaže naš zastupnika. Mislim da je to legitimno. Možete mi za to dati i opomenu, mislim da je to legitiman stav o kojem treba razmišljati. Hvala.
Nemam razloga dati vam opomenu, nego vas mogu uputiti da svoj prijedlog uputite Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Svi prijedlozi su dobro došli. U tijeku je rasprava sa zainteresiranom javnošću. Tako da svaka vaša ideja je dobro došla. Ali, neće to rješavati predsjednik Sabora, nego nadležni saborski Odbor, pa onda plenarna sjednica. Idemo dalje. Poštovani kolega Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani i uvaženi državni tajniče i ja ću se pridružiti kolegama i izraziti ću negodovanja, tj. nezadovoljstvo da ovdje danas nije prisutan ministar. Siguran je ovo jedan od najvažnijih zakona za funkcioniranje i rad lokalnih samouprava, tj. njihovih javnih, komunalnih poduzeća. A sami ste se u uvodnom izlaganju rekli, da je bilo jako dobre suradnje između lokalne samouprave, kao i komunalnih trgovačkih društava, udruga, fizičkih osoba i slično. I konstatirali da je stigla 501 primjedba od strane tih subjekata. Međutim, izražavam opet žaljenje, da od tih 501 primjedbe, 19 je prihvaćeno, 1 je djelomično prihvaćeno, 3 su odbijene, a čak 478 primjedbi po vašem odgovoru primljeno je na znanje, bez konkretnog odgovora da li se prihvaća ili ne prihvaća. Iz vašeg izlaganja mogu shvatiti da ste na tih 478 primjedbi odgovorili to se rješava drugim zakonima, Zakon o vodama, Zakon o otpadu i slično. Međutim, ja ću reći da u vašem materijalima stoji da je to krovni Zakon o komunalnom gospodarstvu i komunalne djelatnosti bez obzira po kojem zakonu se rješavaju mislim da trebaju viti navedene i da upravo iz tog razloga niste prihvatili ono što na terenu vam govore. I ispada da Vlada, budući da je to zakon koji se odnosi na lokalnu samoupravu i na jedinica lokalne samouprave i neprisustvo danas ovdje u Saboru ministra, da jednostavno niste dovoljno ja ću reći, založili i položili pažnju da se kvalitetno nakon 25 godina riješi taj zakon nakon onih 18 promjena koje je doživio do sada. Hvala.
Idemo dalje, replika broj 8 poštovani kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo poštovani državni tajniče. U zakonu ovom kojim se sada trenutno predlaže piše da komunalna poduzeća se više neće moći baviti tržišnom djelatnošću, to znači da sve podružnice Zagrebačkog Holdinga koje se ne bave komunalnom djelatnošću morat će ići u privatizaciju, a odvoz smeća odnosno gospodarenje otpadom nije komunalna djelatnost i morat će ići u privatizaciju. Dakle mislim da se tu krije jedna velika opasnost i na neki način ću usporediti to sa privatizacijom hrvatskog dakle telekomunikacija jer grad Zagreb je krenuo u plan gospodarenja otpadom, dobili smo obećanje da će grad Zagreb uložiti milijune i milijune kuna u kontejnere za razvrstavanje otpada, u sortirnice, u kompostane i vrlo lako se može dogoditi da za godinu, dvije jedan privatnik to sve preuzme, a građani grada Zagreba su sve to platili kao i telekomunikacije. Dakle, molio bih da mi objasnite tu činjenicu jel vi mislite da se tu krije određena opasnost da građani plaćaju nešto, a privatnik uzme to u koncesiju i zapravo zarađuje ogroman dio novca na to? Hvala lijepo.
Poštovani kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče. Pa evo pričali ste o ovom nacrtu prijedloga u uvodu da će se prije svega uvesti reda, a u ovoj državi jedino što funkcionira kao treba to su jedinice lokalne samouprave, a sada opet uzimate iz ruku jedinica lokalne samouprave neke stvari. Primjer su čisto evo recimo da uzmem prvi članak, stvarno sam proučio taj zakon na šest stranica sam napisao primjedbe koje imate u ovom zakonu, tko god da je radio zakon svaka mu čast, to su dimnjačari recimo koji su sada ni na nebu ni na zemlji. Francuska je to prije par godina napravila, kasnije su opet vraćali jer je bilo trovanja plinom ljudi, znači dimnjačari sada zabrinuti nema ih nigdje. Velite da je zakon dobro donesen, javna rasprava vam je bila katastrofalna znači nije uopće bilo komunikacije, pisali ste primljeno na znanje. Velite da je zakon usklađen sa ostalim zakonima što mogu reći da nije točno i tu ste kontradiktorni, pogledajte samo članke vašeg članka 40. nacrt prijedloga zakona, članak 39. jer ne može Zakon o komunalnom gospodarstvu uređivati stvari koje su uređene Zakonom o trgovačkom društvu, a isto tako pojam ustanove ne može biti definiran tim zakonom jer je on definiran Zakonom o ustanovama. Znači niste niti to uskladili jer tu su vam kontradiktorne stvari u nacrtu prijedloga zakona. Isto tako ministra danas tu nema, a evo već u članku 26. ministar će se baviti poslovima koje ste uzeli jedinicama lokalne samouprave, a to je ukinuta mogućnost da određujemo što su to komunalne djelatnosti. Piše fino sada će za takav čin tražiti se prethodna suglasnost Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, navodeći pri tom strogo propisane uvjete pod kojima je to moguće. Sada zamislite čime će se naš ministar baviti i ministarstvo. I ovako nema dovoljno ljudi, bit će novih zapošljavanja, smislili ste poslove da se mogu opet zaposliti uhljebi. Hvala.
Hvala. Idemo dalje poštovani kolega Pranić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Pred nama je jedan od najvažnijih zakona koji neću reć najvažniji za jedinica lokalne samouprave nego najvažniji zakon za sve građane jer zadire u džep svih građana s obzirom da je riječ o komunalnoj naknadi i komunalnom doprinosu ne samo građana nego i privatnika. Što se tiče samog zakona mislim da su bolje bile one stare odredbe važećeg zakona nego što je prijedlog ovoga i nije mi jasan odnos da nadležni ministar ne dođe pred saborske zastupnike i ne obrazloži ovaj zakon. Očito on smatra da to nije važan zakon za sve građane. Načelo ovog zakona je neprofitabilnost, a vidimo kao i sada u raspravi saborski zastupnika da trgovačkim društvima kojima se dodjeljuje komunalna djelatnost oni ne mogu izlaziti na tržište. Očito vi smatrate da neprofitabilnost će obavljati privatnici koncesionari, pa ja ne znam nekog privatnika koji uzima komunalnu djelatnost, a da bude neprofitabilan, osim ako vi ne mislite da će obavljati Crveni križ odnosno Caritas, tako je. A što se tiče mogli smo ovim zakonom riješiti također jedan važan problem odnosno prestat više pogodovat raznim teleoperaterima na način da ste jednostavno u komunalnoj infrastrukturi napisali da je distribucijska telekomunikacijska kanalizacija sastavni dio komunalne infrastrukture. To je jedna siva zona koju koriste operateri i ne plaćaju pravo služnosti ni jedinicama lokalne samouprave niti državi Hrvatskoj. Ali što se tiče izrade zakona, ja sam očekivao da će ovaj zakon izrađivati ljudi koji zbilja poznaju stanje na terenu, pa tako imamo članak 1. od 131. koji definira kako se komunalna infrastruktura evidentira u katastar i upisuje u zemljišne knjige. Pa onda zadnji stavak koji pobija apsolutno sve članke jer se ne odnosi na infrastrukturu izgrađenu na zemljištu u vlasništvu RH. Pa praktički ova sva infrastruktura o kojoj mi danas pričamo je upisana u vlasništvu RH tako da ovaj zakon ne rješava apsolutno ništa što je važna problematika jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. 11. replika poštovani kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi državni tajniče. Mene manje brine što nije ministar ovdje, što ste vi izlagali, više me brine ono što piše u ovom zakonu. Ja još nikad nisam čuo da je netko napravio beton na način da je smiješao pijesak i prašak za pecivo. Što želim reći? U članku 135. Ustava, piše koje su ovlasti i što rade jedinice lokalnih samouprava i koje su obveze. ukoliko želimo zakonom o komunalnom gospodarstvu ući u tržište i nekakvo tržišno promišljanje, prilagođavati se nekakvim poduzetnicima, onda smo na krivom putu. Jer zato postoji potopno drugi zakon. Postoji Zakon o poticanju ulaganja, postoji u poduzetničkoj infrastrukturi, postoji čitav niz zakona. A ukoliko mrtvaca pretvaramo u tržišnu robu i ograničavamo jedinice lokalne samouprave, obje su po dosadašnjim zakonima i po čitav niz godina ustrojavala komunalna društva, prilagođavala tim potrebama, investirale silna sredstva u nabavku opreme, u zapošljavanju ljudi na tim poslovima, onda nismo na dobrom putu. Isto tako, ne može mi nitko reći, da ograničavanje jedinice lokalne samouprave, u tome dal će nekome smanjiti, osloboditi komunalnog doprinosa u trenutku kad odlučuje o privlačenju investitora na svom području, da je to nekakvo pogodovanje, mislim da je opet na krivom putu. Zakon bi trebao biti alat, alat jedinica lokalne samouprave i ovo je ključan zakon upravo za ono što najviše rade jedinice lokalne samouprave. Komunalno gospodarstvo, zadovoljavanje potreba svojih građana i tu ne smijemo stavljati ograničenja koje će vezati ruke jedinicama lokalne samouprave prilikom donošenja odluka. Puno primjedbi je bilo i od udruge građana, puno primjedbi je bilo i od gradova i općina. Jučer ste na odboru čuli čitav niz primjera i dobro da se radi o ovakvoj proceduru, da pište što vam se govori i ja vas molim da uvažate primjedbe koje ćete čuti i da zakon napravimo kako treba.
Kolega Bulj, sada ste vi na redu. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi tajniče, evo vidimo da i prekomjerno granitiranje, kolega iz HDZ-a s pravom na ovaj zakon, govori više od ovoga što treba oporba reći, pa evo, gospodin Klarić je sve rekao gospodinu Štromanu koji je nazočan o ovome zakonu i činjenica pa primjer, evo komunalne djelatnosti koji mora osiguravati znači, održavati jedinice lokalne samouprave. Pod jedan, održavanje nerazvrstanih cesta, to je bilo i do sada. Međutim, pod dva, održavanje dijelova javnih cesta, koja prolaze kroz naselje, što znači prevedeno, da županijske, državne ceste će održavati lokalne samouprave, u granici naselja, naravno. Ali, vis te s ovim činom, izvršili udar, centralizirali ste svoje funkcije, vlasnici su država i županija, regionalna samouprava a lokalna samouprava će to plaćati, odnosno, građani. Umjesto da imaju besplatne udžbenike, besplatan prijevoz jer ne mogu osigurati, u Slavoniji se autobusi, gase se linije, kao i u cijelom području Dalmatinske zagore i cijeloj Hrvatskoj, a vi na teret stavljate lokalnim samoupravama, da održavaju ceste državne. I ne samo to, oko DTK i pravac dužnosti, šta pogodujete teleoperaterima na pravo služnosti. Nego i bazne stranice Ministarstvo graditeljstava ne poduzimaju nikakve mjere i stavljaju ih gdje ih god žele kao jednostavne građevine. Ljudi me zovu iz svih krajeva, na kuće, u vrtove, na vrtiće, na škole u mome Sinju, u Zaprešiću, sada, evo ljudi, bazne stanice, pogoduje se teleoperaterima i ovo je sve na štetu onih krajnjih korisnika, poglavito nerazvijenih krajeva, koji, lokalnih jedinica, koji neće moći održavati ceste koji su u vlasništvu države i županije. To je člankom 2. vi ste to dodali, meni je žao što nije ministar, očito niste pročitali ovaj zakon, pročitajte ga. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, poštovani kolega Ante Babić.
Hvala vam poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče gospodine Uhlir sa suradnicima, vi ste u vašem izlaganju rekli, da je Zakon o komunalnom gospodarstvu, doživio 18 izmjena. Što vam to govori? Dakle, ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu jeste temeljni zakon svih jedinica lokalne samouprave, regionalne i područne samouprave. Dakle, jedan živi zakon, stvari koje se mijenjaju i koje su bitne na terenu, ondje gdje problem nastaje. E sad ako idemo načelo centralizacije određenih stvari, a držimo se načela supsidijarnosti, onda trebamo uvažavati činjenice koje ste u ovom kratkom izlaganju, a i od replika svih saborskih zastupnika do sada čuli i razmišljati s obzirom da se radi o prvom čitanju. A sam zakon, prijedlog ovoga zakona, zapravo govori o načinu obavljanja i financiranja komunalnog gospodarstva i ostalih poslova, kaže se s vrhovitog obavljanja komunalnih djelatnosti. Dakle, ta se činjenica ne smije zanemariti. U sam zakon, koji je dobar, prijedlog je zakona pozitivan, treba vidjeti sve one stvari koji zapravo tište ljude na terenu i treba ih kao takve uvažavati. Ako, sa zainteresiranom javnošću imamo gotovo 121 stranicu, gotovo 500 ljudi koji su u to bili uključeni, treba razmisliti o takvim stvarima, koji će bolje urediti stvari na terenu. Zato kroz ovo prvo čitanje, slušam ono što govore saborski zastupnici s terena, uvažavajmo to i sve ono što možemo promijeniti do drugoga čitanja, učinimo da ovaj zakon stvarno bude dobar, da bude životan i da bude učinkovit. Hvala vam lijepo.
Idemo dalje, poštovani kolega Borić, sada ste vi na redu.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, mislim da treba pohvaliti namjeru predlagača, znači da imamo jedan cjelovit Zakon o komunalnom gospodarstvu, nakon brojnih i brojnih izmjena i da su vriš manje ti članci prilagođeni sadašnjem sustavu koji već postoji na lokalnoj samoupravi, ali da se pojavljuju i neke novine, koji će danas sigurno u raspravi izazvati i određene dvojbe. I oni su se već čule i svako da je tu najsporniji članak 36. stavak 3 koji bira u znači mogućnosti koje, znači, životno sada, imamo posložene, a trebali bi se nakon donošenje zakona desiti nešto drugo. Mislim da tu treba uvažavati ono što dolazi od prijedloga lokalne samouprave, jer sigurno ne rade ili ne predlažu nešto što će im pogoršati sustav nego poboljšati. Tako da evo u tom smislu mislim da treba voditi današnju raspravu. I drugi dio što se tiče izvještavanja, znači predstavničkih tijela, s obzirom da se radi o trgovačkim društvima da li je to najbolje ili najpametnije to ćemo morati isto riješiti. Podnošenje financijskih planova itd., da bespotrebno ne birokratiziramo ako znamo tko je skupština sada u izvršnoj vlasti, tj. u trgovačkim društvima, pa da vidimo što se može još kažem kroz dobru raspravu danas u Saboru, kroz prijedloge uvažiti da drugo čitanje bude što manje opterećeno amandmanima, a da ipak postignemo velika poboljšanja.
Idemo na petnaestu repliku, poštovani kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče. Ovaj zakon regulira negdje oko 40 do 50% izvornih prihoda jedinica lokalne samouprave i samo zbog toga je vrlo bitan i vrlo značajan za jedinice lokalne samouprave, a s obzirom da se iz njega financira ono što određuje kvalitetu života na području jedne jedinice lokalne samouprave onda je isto tako bitan i za građane. Međutim, meni je ovdje u ovom zakonu nekoliko pitanja visi u zraku. Prije svega visina komunalne naknade. Opet se na žalost ne uzima dohodovni kapacitet hrvatskih građana. Nije logično, imate dvije kuće jednu staru i jednu novu. One plaćaju potpuno identičnu komunalnu naknadu, potpuno identičnu. U ovoj staroj vjerojatno žive ljudi koji nemaju toliki dohodovni kapacitet, u novijoj vjerojatno žive ljudi koji imaju malo više. Druga stvar, znamo i sami kako su nekretnine osobito ove individualne u Hrvatskoj rasle i kako su se gradile. Na žalost površina i kvadratura tih nekretnina ne odgovara današnjem realnom stanju i prihodima ljudi koji žive u tim nekretninama. To je naprosto činjenica od koje ne smijemo pobjeći. I s obzirom da se radi o jednoj vrsti poreza htjeli mi to ili ne htjeli priznati, onda se moramo držati onoga načela iz Općeg poreznog zakona, a to je pravičnost. To je jedno. Druga stvar ono što mi visi u zraku a to je da li država za nekretnine u svom vlasništvu plaća komunalnu naknadu? To je to. Treća stvar oko komunalnih poduzeća bit će puno pitanja. Meni jedno pitanje samo ostaje visit u zraku. Ako se ne smije bavit na tržištu komunalno poduzeće, da li komunalno poduzeće koje dobije posao od jedinice lokalne samouprave za izvođenje tih radova može uzeti od izvođača. Hvala lijepo.
I zadnja replika poštovani kolega Batinić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Državni tajniče, pa i moja replika ide u smjeru detaljnijeg, preciznijeg tumačenja članka 37. odnosno članka 36. stavka 3. članka 37. a vezano također na tumačenje članka 54. Vezano je na komunalna trgovačka društva. Znači tu piše da obavljanje komunalnih djelatnosti može se povjeriti trgovačkom društvu u kojem jedinice lokalne samouprave može, znači isključivo na povjeravanje i u tom slučaju ukoliko JLS povjeri komunalnoj tvrtki poslove komunalnog gospodarstva ne može se baviti istovremeno tržišnom djelatnošću. Da li to društvo ukoliko jedinica lokalne samouprave raspiše javnu nabavu pa dobije taj posao, da li ona može raditi ostale tržišne djelatnosti. To je dilema. To je jedna stvar. Ukoliko ne može onda je to pogrešno, jer ne vidim razloga, jer fizičke i pravne osobe mogu raditi komunalne djelatnosti preko javnog natječaja, a komunalno trgovačko društvo u vlasništvu JLS-a koje je svjesno da ima veliki obim ostalih djelatnosti da javi se na natječaj kao i pravne i fizičke osobe druge i ono ne može to raditi. Mora istog momenta ugasiti. To je pogrešno. Znači, da li zato pitam da bi trebalo preciznije tumačenje. Zašto to govorim? Samo u zadnjih tri do četiri godine Vodoopskrba i odvodnja je postala tržišna djelatnost. Ono što je ključno, što i dan danas trgovačka društva rade otpad koji je gorući problem u Republici Hrvatskoj, znamo da se zadnje dvije godine nije radilo u dovoljnoj mjeri. Neću reći ništa oko toga. Ova godina će biti veliki problem. Molim vas dodatno tumačenje.
Hvala. Evo ovime smo došli do kraja replika. I sada bih molio izvjestitelje odbora ako žele da uzmu riječ? Ne javlja se. Ne može sada odgovoriti, nego tek kada otvorimo raspravu. Tako je. Sada idemo prvo na raspravu Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite. Što? … [[Upadica Podolnjak, ne čuje se.]] Ne, ne po Poslovniku ne može u ovome trenutku odgovoriti, nego tek nakon prve rasprave. Ne može odgovarat, može odgovarat na repliku po dvije minute, a ovo su bile replike na izlaganje predlagatelja. Dakle, ne možemo. Pa dobro a zašto sad o tome raspravljamo ne razumijem?
Gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče evo na žalost moram reći da smo imali veliki broj replika na kratko izlaganje državnog tajnika. Petnaestak replika pola sata, niz vrlo značajnih pitanja i nismo dobili niti jedan jedini odgovor. Zapravo očekivao sam da ću ovo izlaganje početi na način da već dio odgovora koje su tražili kolege i kolegice zastupnici ćemo već imati. Ali očekujem da će ipak tijekom današnje duže rasprave predlagatelj odgovoriti i na suštinska pitanja. Prije svega kao što je već istaknuto Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu vjerujem da ćemo se o tome svi suglasiti, jedan je od najvažnijih zakona koji regulira djelatnosti i način obavljanja poslova u lokalnoj samoupravi. Izuzetno je važan za naše građane jer zapravo komunalne djelatnosti su srž onih poslova kojima se bave jedinice lokalne samouprave. Mislim da većina zastupnika koji su ovdje prisutni jako dobro razumije suštinu komunalnih djelatnosti i da veliki broj zastupnika obnaša ili je obnašao neku dužnost u lokalnoj samoupravi, dal u izvršnoj vlasti, dal u predstavničkoj i na temelju toga sasvim sigurno će moći kvalitetno raspravljati o ovoj temi. Ovaj zakon je bio na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, ali moram reći da na veliki broj vrlo kvalitetnih primjedbi koje su upućene u javnoj raspravi nadležno ministarstvo nije dalo relevantne odgovore. Naime, ako pogledate javnu raspravu i stotine primjedbi i sugestija koje su date gotovo na svaki članak predloženog nacrta zakona, vidjet ćete nešto vrlo neuobičajeno, a to je da se u pravilu na sve primjedbe odgovara sa prima se na znanje. Dakle u najvećem dijelu vi zapravo ne znate jeli predlagatelj sklon uvažiti primjedbu koja je iznijeta ili ne iznosi argumentaciju koja je relevantna zašto neki prijedlog ne prihvaća. Zbog toga je u ovom zakonu ostao vrlo velik broj nerazjašnjenih odredbi koje očekujemo da u ovom prvom čitanju otklonimo. Prije svega dozvolite mi da krenem redom, ovaj zakon navodi kao krovni zakon koji se bavi komunalnim djelatnostima, niz načela obavlja komunalnih djelatnosti. Znači na samom početku od članka 4. navodi 16 temeljnih načela kojima se moraju rukovoditi jedinice lokalne samouprave u obavljanju komunalnih djelatnosti. Između ostaloga zaštite javnog interesa, solidarnosti, neprofitnosti, ekonomičnosti i učinkovitosti u obavljanju komunalnih djelatnosti, prihvatljivosti cijene komunalnih usluga itd. Postavlja se pitanje komplementarnosti odnosno sukladnosti pojedinih načela. Predlagatelj nigdje niti u obrazloženju ne navodi na koji način nalazi da su pojedina načela, primjerice načelo neprofitnosti koja je karakteristika za javne ustanove koje na taj način moraju obavljati svoje djelatnosti, koliko je ona sukladna primjerice sa obavljanjem djelatnosti putem trgovačkog društva ili putem koncesije. Koncesija je način obavljanja poslova u kojem u pravili neka privatna osoba želi određenu zaradu obavljajući određenu koncesiju, na koji način se to može povezati sa načelom neprofitnosti, meni nije jasno. Ovaj zakon u značajnoj mjeri odstupa od temeljnih načela obavljanja komunalnih djelatnosti. Prvi veliki problem koji su uočili neke kolegice i kolege u svojim pitanjima je činjenica da za razliku od još sada važećeg Zakona o komunalnom gospodarstvu u novom zakon vi izrijekom nemate navedene sve komunalne djelatnosti. Predlagatelj je u svojem nacrtu spomenuo barem izrijekom komunalne djelatnosti koje su i u postojećem zakonu, međutim nakon određenih primjedbi od toga odustao. Vi danas u prijedlogu koji je sada pred nama nemate neke među najvažnijim komunalnim djelatnosti, dakle one se uopće ne navode kao komunalne djelatnosti. Primjerice, javna opskrbe vodom, gospodarenje otpadom, dimnjačarska djelatnost za predlagatelja to više nisu komunalne djelatnosti. Ali koja vrsta djelatnosti su one? Prepuštene tržištu, liberalizirane, prepuštene nekoj drugoj vrsti djelatnosti. Prema Ustavu ako gledate članak 135. koji točno nabraja kojim se djelatnostima i područjima bave lokalne samouprave, jasno je kada se posebno ne navodi javna opskrba vodom ili javna odvodnja ili gospodarenje otpadom, da one spadaju u komunalne djelatnosti kao što su i izvorno bile definirane zakonom koji je donesen nakon stvaranja sadašnjeg sustava lokalne samouprave i koji je još uvijek na snazi. Smatramo da nije dobro izostaviti sve komunalne djelatnosti i zadržati samo neke kako je sada princip u ovom prijedlogu zakona, iako posebni zakoni poput Zakona o vodama ili Zakona o gospodarenju otpadom navode neke druge djelatnosti i definiraju u potpunosti kako se one obavljaju. Predlažemo dakle da Zakon o komunalnom gospodarstvu definira sve komunalne djelatnosti. Ne slažemo se da bi trebale postojati dva ili više režima obavljanja komunalnih djelatnosti. Ako imamo definirana načela kojem predlagatelj zakona daje veliku pozornost jer ih navodi na samom početku zakona, da li one komunalne djelatnosti koje nisu sadržane u ovom prijedlogu zakona ne podliježu istim načelima? Da li ona podliježu nekim drugim načelima? To apsolutno ne bi bilo prihvatljivo. Dozvolite mi nešto o konkretnim odredbama ovog prijedloga zakona. Ako će komunalne samouprave, dakle jedinica lokalne samouprave u svojim odlukama ugraditi i dodatne komunalne djelatnosti, a takve situacije redovito imamo u njihovim odlukama, prema predloženim za to bi morale dobiti suglasnost nadležnog ministra. Do sada to nije bilo potrebno, lokalne samouprave mogle su i niz drugih djelatnosti definirati kao komunalne i regulirati odlukom o komunalnim djelatnostima. Nema nikakve potrebe da ministar odlučuje o odlukama preko 550 jedinica lokalne samouprave i o njihovim komunalnim djelatnostima. Drugo, članak 36. stavak 3. o kojem je već bilo riječ, u javnoj raspravi mnogi su subjekti tražili izostavljanje odredbe da trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. To je apsolutno prijeporna odredba. Onako kako je mi čitamo i kako su je čitali u javnoj raspravi ona bi značila, da postojeća komunalna društva koja obavljaju neku komunalnu djelatnost, ali uz to i određenu gospodarsku djelatnost, tu djelatnost više ne bi smjela i mogla obavljati. Dakle mogla bi obavljat isključivo komunalnu djelatnost. To bi izazvalo velike i silne transformacije postojećih komunalnih društava vjerojatno u stotinama jedinica lokalne samouprave. Evo jedan primjer da građanima pojasnimo što bi se moglo dogoditi. Imate komunalno društvo, primjerice postoji u mojem gradu, koje se sada bavi pogrebnom djelatnošću i ta komunalna djelatnost je u srži obavljanja njihovih poslova, ali uz to obavljaju i neke gospodarske djelatnosti, primjerice proizvodnja cvijeća, građevinski radovi na groblju, prodaja pogrebne opreme to su tržišne djelatnosti koje zapravo jesu u funkciji i na neki način sastavni dio njihove temeljne komunalne djelatnosti. I naravno te djelatnosti pomažu da komunalna tvrtka može poslovati bez gubitaka jer komunalnu djelatnost može obavljati po prihvatljivim cijenama kao što je i pravilo za komunalnu djelatnost. Ukoliko bi ovaj zakon bio prihvaćen, a očekujemo odgovor predlagatelja u tom smislu, ta komunalna tvrtka bi se mogla isključivo baviti ukopom pokojnika odnosno kremiranjem pokojnika i ničim drugim. Dakle sve ostalo što sada ta tvrtka radi više ne bi smjela raditi, dakle to bi se moralo izdvojiti u neko posebno trgovačko društvo. To apsolutno smatramo neprihvatljivim. Dodatna trgovačka društva će sasvim sigurno onemogućiti kvalitetno obavljanje poslova koje sada radi komunalno društvo. Vjerojatno postoje slični primjeri sličnih komunalnih društava i u nizu drugih jedinica lokalne samouprave. U ovoj odredbi, a veliko je protivljenje je tome iznijeto u javnoj raspravi, predlagatelj nije rekao ništa osim prima se na znanje. Nadalje, članak koji slijedi nakon toga, članak 37. obavljanje komunalne djelatnosti može se povjeriti trovačkom društvu u kojem jedinica lokalne samouprave ima sve udjele ili dionice u odnosu na sadašnji zakon gdje se zahtijeva da lokalna samouprava ima većinski udio dionica. U čemu je bitna razlika? Dakle postoje komunalna društva u kojem je jedinica lokalne samouprave dio udjela mogla prodati zaposlenicima koji su sada manjinski dioničari u toj komunalnoj tvrtki. Konkretno, u mojem gradu postoji komunalna tvrtka u kojoj je većinski vlasnik jedinica lokalne samouprave dakle grad, manjinski dioničari su svi zaposlenici te tvrtke. Što sada ukoliko bi ovakva odredba zakona stupila na snagu? Kako odjednom transformirati komunalno društvo u kojem 40 i nešto posto udjela imaju zaposlenici tvrtke, a zakon zahtjeva da komunalno društvo bude u 100%-tnom vlasništvu jedinice lokalne samouprave. Koliko takvih društava u Hrvatskoj ima gdje su zaposlenici manjinski dioničari u komunalnom društvu i takvo rješenje postoji koliko ja znam u mojem gradu od '93. godine, dakle 20 godina su zaposlenici manjinski dioničari komunalne tvrtke. Sada to mijenjati nakon 25 godina, apsolutno neprihvatljivo. Na kraju očekujemo odgovore na novčana davanja koja se predviđaju ovim zakonom, potpuno je nerazjašnjeno plaćanje održavanja i korištenja komunalne infrastrukture. Što to znači održavanje komunalne infrastrukture plaćanje jedno novčano davanje, a za korištenje drugo? Dakle po ovom prijedlogu komunalni doprinos bi se trebao plaćati za sve postojeće građevine od vlasnika zemljišta ili od onoga koji će investirati, a to je bitna razlika u odnosu na postojeći zakon gdje se komunalni doprinos plaćao pri gradnji novih građevina. I očekujemo da se predlagatelj o tome očituje jer zapravo do sada mi o tome u odgovoru nismo dobili niti kroz javnu raspravu, niti do sada u ovoj raspravi i očekujem da predlagatelj pruži odgovore na izrazito važno pitanje, da li ovaj zakon u tom smislu donosi novo dodatno kontinuirano opterećenje za sve vlasnike nekretnina pored komunalne naknade.
Imamo niz replika. Prva replika gospodin Grmoja, izvolite.
Poštovani kolega Podolnjak, već je nešto o tome govorio i kolega Pranić. Slučajno ili ne u komunalnu infrastrukturu, znači nije stavljena ova DTK mreža. Ja sam u više navrata ovdje govorio o pogodovanju, znači politike Hrvatskom telekomu i tele operaterima i ovo što je kolega Pranić iznio mislim da je nužno ugraditi u ovaj zakon jer time možemo velika sredstva osigurati jedinicama lokalne samouprave, a osim toga na jedan kvalitetan način pomoći građanima i oko cijene usluga, znači samih telekomunikacija. I to je ono na čemu ću ja osobno jako inzistirati. Evo zahvaljujem se ovim putem kolegi Praniću što nas je upozorio na to i mislim da definitivno ta DTK mreža mora ući na ovaj popis koji je stavljen unutar ovog zakona. Što vi mislite o tom prijedlogu i na koji način to možemo postići?
Hvala. Odgovor gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, ovo što ste istaknuli jest točno i to je samo jedan od velikih nedostataka ovoga prijedloga što zapravo ni na koji način jedinicama lokalne samouprave ne daje pravo da gospodare svim javnim površinama na svom području. Do sada su lokalne samouprave bile prinuđene pojedinačno pregovarati o korištenju DTK mreže na svojem području. Ovo bi pitanje svakako morali regulirati zakonom i omogućiti da jedinice lokalne samouprave imaju sva prava na svom području za svu komunalnu infrastrukturu, pa i onu koja je položena pod zemljom, dakle i DTK mrežu. Nadam se da će predlagatelj ovo uvažiti i da će ugraditi u zakon da jedinice lokalne samouprave imaju pravo na naknadu za svu DTK mrežu koja je položena i koja se nalazi na njihovoj javnoj površini.
Hvala lijepa. Druga replika gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Kolega Podolnjak, vi ste tu otvorili niz tema. No međutim, ja bih vas kao stručnjaka za ustavno pravo pitala jednu drugu stvar. Sigurna sam da ste detaljno pročitali zakon i u zakonu postoji odredba članka 33. koja govori o tome kako javne ovlasti se mogu prenijeti. Člankom 117. stavak 2. Ustava je definirano tko može obavljati javne ovlasti. Da pojasnim. Dakle, oni koji mogu pojedinačnim upravnim stvarima donositi rješenje i bojim se da je ova odredba članka 33. u suprotnosti sa odredbom članka 117. stavak 2. Ustava. Riječ je o Zakonu o komunalnom gospodarstvu jedan od najdugovječnijih zakona, to je i on je kao što je vjerojatno uvodno bilo riječ imao niz, niz primjera i svi su čerupali nešto iz tog zakona van. I on je bio primjer kako su u drugim zakonima mijenjani ovaj zakon, nešto što zaista i u praksi nije dobro da se napravi. No međutim, ja ću imati tamo negdje u popodnevnim satima priliku govoriti u ime kluba, pa ću neke stvari tamo jasnije definirati, reći koji je naš stav. No međutim, bojim se da je ovim zakonom sad napravljeno nešto suprotno, da je ovim zakonom krenulo u neke druge zakone da se odlučilo i nekim stvarima, dakle i nekim tijelima dati javne ovlasti. I bojim se da je tu osnov za, da se pokrene i pred Ustavnim sudom ustavnost zakona. Pa mislim da je dobro da to raspravimo u ovom trenutku, da si ne otvaramo problem tamo ako ga prepoznamo sad, da ga zatvorimo odmah a ne naknadno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem. Govorite o izuzetno važnom pitanju povjeravanja javnih ovlasti. Kome se te javne ovlasti mogu povjeriti? Sklon sam tome da se javne ovlasti u pravilu mogu povjeriti trgovačkim društvima, odnosno ustanovama koje su u vlasništvu, odnosno koje su osnovale lokalne samouprave. Ali kada govorimo o trgovačkim društvima koje su na neki drugi način dobile te poslove, onda je to druga stvar. Primjerice kada lokalna samouprava ima svoje trgovačko, komunalno društvo ja ga još uvijek nazivam javnim komunalnim društvom iako svi izbjegavaju taj naziv. I predlagatelj ga je htio ponovno predložiti i meni se čini primjerenim govoriti, jer to nije, to ne bi moglo biti isto trgovačko društvo kao što su trgovačka društva koja su regulirana Zakonom o trgovačkim društvima. Jer za ovo trgovačko društvo se traže poštivanje i određenih načela koja su specifična za komunalnu djelatnost. Dakle, ako imate takvo komunalno trgovačko društvo koje je obvezano određenim načelima koje zakon definira ono se ne može ponašati na isti način jednako tržišno kao što se primjerice ponašaju i ostala trgovačka društva koja su na liberalnom slobodnom tržištu. U tom smislu kada je to u nadležnosti trgovačkog društva u vlasništvu lokalne samouprave onda mi je razumljiv prijenos javnih ovlasti. Primjerice da komunalno društvo koje se bavi brigom oko groblja izdaje rješenja o grobnoj naknadi. To je dakle prijenos javne ovlasti, da je izdato rješenje i da zapravo imate tu javnu ovlast. To je razumljivo. Ali neka to radi trgovačko društvo koje nije u vlasništvu jedinice lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Gospodin Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Podolnjak vaša rasprava me na neki način usmjerila u jednom drugom pravcu. Mi velika većina nas raspravlja i veže što je i logika ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu i ono što ste se referirali na komunalne tvrtke sa ovlastima, odnosno djelatnostima jedinica lokalne samouprave. Javna vodoopskrba je također briga jedinica lokalne samouprave. Znači, ono što propisuje Zakon o jedinicama lokalne samouprave, organizirati zbrinjavanje sakupljanja, otpada da. Ali ovaj zakon to ne tretira i meni je to pitanje zašto. Ali, jednako tako se sjećam isto kao i vi da smo gospodarenje otpadom Zakonom o otpadu stavili van komunalne djelatnosti. Zakon o vodama je također otišlo, pa krenimo od plina, više nije komunalna djelatnost. Očito zaboravljamo da smo 2013.g. postali članica EU, preuzeli smo određene direktive, koje moramo poštivati, koje moramo poštivati. To je jedno, druga stvar, Zakon o javnoj nabavi, govori sasvim drugačije. Po drugoj strani imamo malo i nekih paradoksalnih stavova, jedan dio nas, kada govorimo o čelnicima lokalne samouprave koji su predsjednici skupština komunalnih društava, e tada govorimo da bi to trebalo i ta komunalna društva na jedan drugi način resetirati, da bi trebalo nadzor nad njima da su prevelike ovlasti. Moramo se odlučiti što je. Znači ovaj zakon nije taj koji stavlja točku na i. Iako imam dilemu, i volio bi, vjerujem da ćemo dobiti pojašnjenje za one članke koje sam u prethodnoj replici bio rekao.
Hvala. Odgovor gospodin Podolnjak.
Ne znam kakav je vaš stav i da li se mi oko toga ne razumijemo. Ali, ovlast javne opskrbe vodom i odvodnjom je suštinski komunalna djelatnost. To ne može biti neka druga vrsta djelatnosti. I ako vi gledate kako Ustav u članku 135. nabraja djelatnosti kojima se bavi lokalna samouprava, on posebno ne spominje javnu opskrbu vodu, koja je zapravo par exellence jedna od najvažnijih opskrba vodom je zapravo jedina od ključnih djelatnosti koju vi morate zapravo svojim građanima osigurati kontinuirati i kvalitetno. Dakle, kako ćete ju definirati, ako ono nije komunalno? Prema Zakonu o vodama, zakon propisuje da tu djelatnost obavlja se isključivo preko trgovačkih društava u potpunom vlasništvu lokalne samouprave. Dakle bez izuzetka, jedna ili više jedinica lokalne samouprave, mogu biti vlasnici trgovačkog društva. I to je jedini modalitet koji zakon dopušta. Ja govorim da nije dobro da postoje 2 režima obavljanje komunalne djelatnosti. Zašto kod javne vodoopskrbe, ne bi bilo moguće tu djelatnost obavljati putem javne ustanove, koja je po prirodi neprofitna, nego mora biti isključivo trgovačko društvo? Zašto? Tako je, izdvajamo pojedine djelatnosti u posebne zakone i tako gubimo logiku čitavog sustava. Zar nije logično, kao što postoji za ustanove krovni zakon, Zakon o ustanovama, pa onda postoje i posebni zakoni. Ali, temeljna načela su definirana Zakonom o ustanovama. Tako isto očekujem da i u ovom Zakonu o komunalnom gospodarstvu budu temeljna načela i djelatnosti komunalne.
Hvala. Gospodin Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Zastupniče Podolnjak, evo govorimo o najbitnijem zakonu što se tiče naših građana o komunalnom gospodarstvu. Nisam još dobio odgovor, ali nejasan mi je čl.22. stavak 2., tj. u stavku 1 opisuje se ono što donosi do sada lokalna samouprava, je bila obaveza, do odražavanja nerazvrstanih cesta, međutim, dodat je stavak 2 održavanje dijelova javnih cesta koji prolaze kroz naselja. Evo, pa vas pitam, da li je ovim zakonom, u biti prijedlogom zakona se pokušaju ozakoniti da teret i održavanje županijskih i državnih cesta pada na jedinice lokalne samouprave, u konačnici na lošije, u biti centralizacija, jer ja bi ga nazvao, opet će to građani, na kraju, lokalnoj samoupravi, gore živjeti, jer će im morati biti veće naknade da se ovo održavanje. Pa bi ja ovo nazvao prije lex harač, naravno što se tiče DTK mreže, kolege su govorile, to se ovdje ne spominje, jer to očito ministarstvo ne smije spomenuti, niti kao bazne stanice, isto vrlo bitan komunalni objekt, gdje ga postavljaju gdje god hoće, gdje god žele, bez ikakvih rasprava, znači jednostavno taj problem sam ukazao. Što se tiče javnih ovlasti, tj. dobro ste pitanje postavili, opskrba vodom i odvodnja, da li će i to ići u privatne ruke i da li je tu možda pomalo se teži privatizaciji vodoopskrbe naše vode gdje bi trebao biti isključivo javna ovlast, znači ili lokalne ili državne samouprave i nikako u privatnim rukama, jer cijena vode je naše dobro, a ne da je kontrolira neki privatnik. Čini mi se da ovim zakonom se teži i cilja privatizacije vode i svih vodocrpilišta. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, odgovor gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem kolega Bulj. Ja želim skrenuti pažnju gospodinu državnom tajniku da on može uzeti učešće o raspravi i javiti se za riječ u ime predlagatelja, kako bi nam u bilo kojem trenutku odgovorio na silna pitanja koja su nam do sada postavljena. Jer nažalost, mi smo već ovdje, koliko sati i pol ili duže govorimo iznosimo brojna pitanja, ukazujemo na nejasnoće. Ja ne znam kada predlagatelj misli odgovoriti na sve ono što smo iznijeli, ali ima priliku zapravo u svakom trenutku tu reći. Činjenica je da postoje nejasnoće i oko ovoga o čemu kolega Bulj kaže, činjenica jeste što je važno reći, da u ovom trenutku, kada je riječ o javnoj vodoopskrbi koja je regulirana Zakonom o vodama, to nije ovog sadašnjeg prijedloga i da tamo postoji jasna odredba da se ta djelatnost obavlja preko trgovačkih društava u vlasništvu lokalne samouprave i postoji samo onda druga dimenzija gospodarskog korištenja voda koje mogu biti date u koncesiju. Ali činjenica je da u ovom prijedlogu zakona postoji jedna evidentna tendencija da se značajne komunalne djelatnosti mogu povjeriti obavljanju putem koncesija to je zapravo prvi korak ka liberalizaciji komunalnih djelatnosti. Jer činjenica je kada vi neku djelatnost povjerite u koncesiju nekom privatnom trgovačkom društvu, da tu o načelima komunalnog gospodarstva, o načelu solidarnosti i niže komunalne cijene, nema više niti govora.
Hvala. Predlagatelj će odgovoriti odmah poslije gospodina Bačića, malo kasnije tako da ćemo imati tu priliku. Gospodin Lenart, naravno nakon svih replika, dajemo prednost svim replikama.
Zahvaljujem potpredsjedniče. A poštovani kolega Podolnjak, vi ste ovdje dobro spomenuli priču oko toga da komunalna gospodarstva više po novom zakonu ne bi mogli vršiti pogrebne usluge. Znate što je tragedija? Tragedija je da HDZ donosi ovakav zakon a da meni na terenu na ovu nepravilnost ukazuju HDZ-ovi direktori komunalnih poduzeća. Ne znam čemu određivati tržište i dozvoljavati privatnim poduzećima da rade neku uslugu a komunalnom poduzeću koje je vlasništvo grada, takvu uslugu uskraćivati. Čemu to nametati zakonom? Neka tržište određuje tko će biti taj tko ć pružiti neku pogrebnu uslugu i za koga će se odlučiti onaj kome je takva usluga potrebna. I još jedna stvar koju ste ovdje spomenuli, to je dimnjačarska služba koja danas lebdi negdje u međuzemlju, nije propisana zakonom, gradovi nešto propisuju svojim redom i onda na terenu se dešava jako puno nereda, dimnjačari dolaze, budu loše primljeni od ljudi kojima bi trebali izvršiti uslugu jer neki tvrde da im se usluga ne treba izvršiti, oni tvrde da se treba i onda se šalju kazne i dešava se dosta nereda. Smatram da i taj dimnjačarski dio isto treba propisati kroz zakon, da to bude vrlo jednostavno i jasno kako tog nereda na terenu ne bi bilo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Podolnjak.
To sam rekao na početku, da mislim da u ovoj temi i komunalnim djelatnostima možemo veliki broj nas kompetentno govoriti jer imamo veliko iskustvo u ovom ili onom smislu o lokalnoj samoupravi. Ja sam bio 20 godina i u predstavničkom i u izvršnom tijelu, znam kako rade komunalne tvrtke, na koji način su organizirane i kakve će posljedice za njih imati prihvaćanje ovog zakona. Po mojem, jednom od komunalnih društava, ovaj zakon bi izazvao velike potrese. Dakle, i dio zaposlenika bi moramo biti otpušten, to komunalno društvo više ne bi moglo poslovati rentabilno jer sada je zapravo moralo uvažavati da u onoj komunalnoj djelatnosti ima i socijalno prihvatljive cijene i da ne može očekivati da će dobiti maksimalnu cijenu u onom djelu u kojem gradonačelnik daje suglasnost ali se taj dio mogao kompenzirati u onom tržišnog djelu gdje je komunalna tvrtka mogla zarađivati u određenom djelu baveći se gospodarskim djelatnostima koje su ipak bile u funkciji te komunalne djelatnosti. I to je funkcioniralo prilično dobro, evo već zadnjih 25 godina. Zašto sada to narušavati na način da se moraju stvarati posebna, nova trgovačka društva koja će ogoliti s jedne strane komunalnu djelatnost i ostaviti je na teret eventualno i proračuna lokalne samouprave ako želimo imati socijalno prihvatljive cijene jer upravo se to govori u načelima ovog Zakona o komunalnom gospodarstvu. Kada radite u komunalnoj djelatnosti na načelu neprofitnosti i socijalno prihvatljivih cijena, a to je u načelima definirano, onda ne možete težiti profitu. Ali u onom drugom segmentu gospodarskih djelatnosti se to moglo kompenzirati i uravnotežiti ali ne na štetu građana.
Hvala. Sada gospodin Vešligaj, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Podolnjak, stvarno su se brojne teme ovdje otvorile, oko članka 36. ja bi imao zapravo jedno pitanje zapravo vas. S obzirom da je jučer na Odboru za lokalnu samoupravu bilo u jednom trenutku spomenuto od strane predlagatelja da nas Europa tjera na to, da postoje nekakve direktive EU-a zbog kojih moramo mi to implementirati u naše zakonodavstvo, ja stvarno nisam te direktive nisam nigdje pronašao s obzirom da bi trebale biti ili negdje u obrazloženju stajati naravno naziv direktive kako već to ide, pa bi vas zamolio prvo komentar oko toga. A druga stvar, kad smo već na Europi, ja isto smatra, da se tu na neki način krši načelo supsidijarnosti s obzirom da se sad komunalne djelatnosti koje su prije gradovi i općine imale pravo po zakonu odrediti, trebamo tražiti suglasnost ministra, a znamo da EU, Europska povelja o lokalnoj samoupravi isto počiva na načelu supsidijarnosti a to je da se odluke koje se tiče niže razine se pita tu nižu razinu a onda i središnja vlast na neki način samo nadopunjuje pa bi također vas zamolio i komentar malo i za ovo. Hvala.
Izvolite gospodine Podolnjak, odgovor.
Zahvaljujem. Pa odgovorit ću vam vrlo jednostavno na ovaj upit da li je ovaj zakon rezultat usklađivanja sa europskim pravom, ovo je P.Z. br. 264. ovo nije P.Z.E. br. 264. Dakle ovaj zakon nije ono što mi kolokvijalno nazivamo zakonom koji usklađuje sa europskim pravom. Apsolutno ne stoji da mi moramo na bilo koji način privatizirati, liberalizirati, koncesionirati naše komunalne djelatnosti. Apsolutno ne. Bilo bi to protivno Ustavu Republike Hrvatske, apsolutno protivno članku 135. koji govori koje su djelatnosti kojima se bave jedinice lokalne samouprave. Naravno da se na mala vrata, na mala vrata sve više djelatnosti omogućuje obavljanje putem koncesija koje su apsolutno po meni neprimjerene za koncesije i da se tu omogućuje jačanje privatnog interesa je apsolutno nesporno. U srži je komunalnih djelatnosti da interes građana najviše možete ostvariti putem vlastitih komunalnih tvrtki ili ustanova. I iza toga apsolutno stojim nakon 20 godina rada u lokalnoj samoupravi. Kad god smo nešto povjerili u koncesiju imali smo probleme, sudske tužbe, dugogodišnje sporove pa i danas. I primjerice da se dopuštaju koncesije i ovim prijedlogom zakona primjerice do 20 godina trajanja je po meni apsolutno neprimjereno. 20 godina trajanje koncesije za naplatu parkiranja. Zašto na 20 godina? Zašto.
Hvala lijepa. Posljednja replika gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Podolnjak, članak 135. Ustava je rekao što jedinice lokalne samouprave mogu raditi, koje su njihove obveze. I u ovome zakonu idealno je napisano i pripremljenost članka 4. do članka 20. načela obavljanja komunalnih djelatnosti ovoga zakona. Svi ostali članci bi se trebali temeljiti na tom načelu. Jel' tako? Ali isto tako bi trebalo voditi računa kad smo ovdje propisali obveze jedinicama lokalne samouprave što sve moraju raditi, onda isto tako moramo osigurati tim istim jedinicama lokalne samouprave sredstva kojima će tako nešto moći i raditi. Ovdje se netko dotaknuo održavanja cesta u vlasništvu županijskih hrvatskih cesta unutar naselja. Obveza održavanja, građenja, projektiranje, izgradnje, rješavanja imovinsko-pravnih odnosa nerazvrstane lokalne ceste i na jedinicama lokalne samouprave. Zato u skladu sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu dobivaju sredstva iz komunalnog doprinosa i komunalne naknade. Koja sredstva gradovi i općine dobiju za održavanje hrvatskih cesta ili županijskih cesta unutar naselja? I ne govorim samo to iz razloga održavanja, nego i odgovornosti za štetne događaje unutar naselja gdje sudovi redovito kažnjavaju jedinice lokalne samouprave i terete ih za štete koje imaju na vozilima ili pješaci na tom području. To su pitanja koja su riješena u načelima, jer načela govore zaštita javnog interesa, razmjene koristi, solidarnosti, javne službe, neprofitnosti. A drugi zakoni obvezuju gradove i općine da izgrade reciklažna dvorišta. Isti taj zakon propisuje kaznene odredbe za čelnika lokalne samouprave i grad ili općinu ukoliko ga ne izgradi, a ovdje mu nameće obvezu da ne može njegovo komunalno društvo obavljati tu djelatnost. A isto tako mu zabranjuje njegovo komunalno društvo da se javi i na natječaj. To su sve stvari koje moramo raspraviti prilikom donošenja ovog zakona i dobro je da se šira rasprava provodi [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] I dobro je da je ovo prvo čitanje.
Hvala. Gospodin Podolnjak, odgovor.
Da, zahvaljujem. Vi ste svjesni i ovo je prvenstveno i trebala bi biti jedna stručna rasprava jer u srži komunalnih djelatnosti ne vidim bilo kakvu potrebu za političkom raspravom. Ovo je zapravo izuzetno stručna rasprava o temeljnim pitanjima kako treba urediti komunalno gospodarstvo. Ja polazim od toga da bismo stvari trebali pojednostaviti, dakle da znamo koje su nam komunalne djelatnosti, a i da ih vidimo zapravo u krovnom zakonu, da vidimo na koji način se ona obavljaju temeljna načela na kojima se obavljaju i sredstva kojima se može financirati obavljanje tih djelatnosti. Ali to imati na jednom mjestu, a ne razbacano u nizu zakona koji su, čak mogu biti međusobno i suprotstavljeni ili konfliktni. Već zapravo biste sve to trebali imati uređeno zakonom koji je temeljni u tu svrhu. A vi danas da pokušate nabrajati komunalne djelatnosti vjerojatno ne biste mogli, jer su razbacane već sada u nizu drugih zakona. I tendencija ide na žalost u tom smjeru. Ovo je možda posljednja prilika da preko Zakona o komunalnom gospodarstvu vratimo priču na početak, na onaj izvorni Zakon o komunalnom gospodarstvu koji je navodio sve komunalne djelatnosti u jednom zakonu. I mislimo da je dobro što je predlagatelj ugradio temeljna načela komunalnog gospodarstva, ali ja ne vidim poveznicu između tih temeljnih načela i svih ostalih kasnijih odredbi zakona. Kako ćemo jednog dana poštivati ta načela, a u nekim segmentima zakon upućuje na sasvim drugačiji način i sasvim druga načela tržišna, liberalna, profitna, koja nisu vezana na ova načela koja spominje.
Hvala lijepa. Idemo dalje raspravom po klubovima. Gospodin Branko Bračić, oprostite. Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu u prvom čitanju uz jasno potrebu uvažavanja i razmatranja svih primjedaba koji su istaknuti u ovoj, koji će biti izneseni u ovoj raspravi. Ja bih na početku odmah rekao da ovaj zakon predstavlja na određeni način i suočavanje jedinica lokalne samouprave sa činjenicom da smo 2013. godine postali članicom EU, nije točno da se na niti jedan način direktive EU-a ne ogledavaju u ovom zakonu jer to je i uostalom piše u samom obrazloženju ovoga zakona, pogotovo u djelu koji se odnosi na provođenja Zakona o javnoj nabavi. Zakon propisuje što je komunalno gospodarstvo i koje djelatnosti jesu komunalne djelatnosti i čiji je sastavni dio tog komunalnog gospodarstva, a pri tome se mogu i složiti sa iznesenim već u raspravi, a to je da ako gospodarenje otpadom nije sastavni dio zakona, ako vodoopskrba i odvodnja nije ovog zakona, da time znači da su to i dalje komunalne djelatnosti odnosno bolje rečeno da one ne predstavljaju komunalnog gospodarstvo no njih detaljnije propisujemo, rješavamo drugim zakonima kao što je Zakon o održivom gospodarenju otpadom i Zakon o vodama. Prema tome, u tom djelu stoji da te djelatnosti dakle i otpad i briga o vodoopskrbi i odvodnji jesu i dalje jedna od temeljnih zadaća jedinica lokalne samouprave, prema tome to što one nisu dio ovog zakon, one i dalje jesu dio komunalnog gospodarstva. Već tijekom rasprave dato je već niz primjedaba pa da i ne ponavljam i nemam potrebe ih ponavljati, ono što na što bih se osvrnuo a što mislim da bi trebalo do drugog čitanja posebno razraditi i da se o tome očituje predlagatelj. Naime, kada govorimo o održavaju odnosno prije svega ću se prisjetiti evidentiranja komunalne infrastrukture, ja bih pripomenuo da je Zakon o cestama već propisao obvezu jedinicama lokalne samouprave da evidentiraju nerazvrstane ceste i to je upisano u tom zakonu, treba onda utvrditi kolika je potreba propisivati takvu odredbu i Zakon o komunalnim djelatnostima s obzirom da je ona propisana Zakonom o cestama. Maloprije je kolega Klarić govorio i o obvezi jedinice lokalne samouprave za održavanje nerazvrstanih cesta u kojem djelu se te nerazvrstane ceste odnosno ulice poklapaju i dio su javnih cesta bez obzira da li njima upravlja državne ceste ili njime upravljaju Županijska uprava za ceste. Ovdje želim da se jasno utvrdi u zakonu da jedinica lokalne samouprave mora održavati onaj dio komunalne infrastrukture koji čine nerazvrstane ceste za koje obveza nije u nadležnosti Hrvatskih cesta i Županijske uprave za ceste. To mora biti utvrđena jasna distinkcija a to može biti pitanje vodoopskrbe, pitanja održavanja javne rasvjete. pitanja održavanja pješačkog prolaza, itd., itd. To jest i dalje obveza jedinica lokalne samouprave ali ono što čini integralni dio same ceste, kolnika, to mora i dalje biti jasno propisano da je u obvezi Hrvatskih cesta odnosno Županijske uprave za ceste. Što se tiče komunalnog doprinosa, istaknuto je već na radnim tijelima i o tome smo već i čuli jutros koliko je dobro propisivanje jasne odredbe prema kojoj jedinica lokalne samouprave a radi mogućeg poticanja gospodarskog razvoja, ne mogu u određenom trenutku određenog poduzetnika, određenog obveznika plaćanja komunalnog doprinosa, osloboditi plaćanja komunalnog doprinos. Naime, držim da treba ostaviti ili razmisliti da se ostavi mogućnost jedinici lokalne samouprave njenom izvršnom ili predstavničkom tijelu da za određene investicije koje znači poticajne gospodarstva, nova zapošljavanja, razvoj određenog djela jedinice lokalne samouprave, da onda ali i pri tome i utvrditi kriterije da može jedinica lokalne samouprave radi tog gospodarskog razvoja određenog djela ili cijele jedinice lokalne samouprave omogućiti oslobađanje ili smanjivanje iznosa komunalnog doprinosa. I pri tome, također treba voditi računa da kada govorimo o povratu sredstava komunalnog doprinosa, postoje oni koji drže da je plaćanjem komunalnog doprinosa praktično prilikom ishođenja akta za građenje, jedinica lokalne samouprave napravila i program i krenula u određene investicije i sada kada te investicije provodi, ukoliko dolazi do poništavanja građevinske dozvole, odustajanja od projekata, da je potrebno izvršiti povratkom komunalnog doprinosa. Ovdje treba voditi računa o tome da će se prilikom aktivacije nove građevinske dozvole onda doći u priliku da novi investitor mora ponovno plaćati komunalni doprinos. Prema tome treba razmisliti o činjenici da ako je za određenu nekretninu, parcelu prilikom ishođenja i davanja ishođenja građevinske dozvole uplaćen komunalni doprinos, da tu nekretninu, ta činjenica dodatno i pro futuro oslobađa novog plaćana komunalnog doprinosa jedino ako nije došlo do razlike u obujmu zgrade koja se gradi pa onda u tom slučaju treba kompenzirati ranije plaćanjem komunalnih doprinosa. Na tom tragu vidim i mogućnost jasno i komunalne naknade kada jedinice lokalne samouprave određene nekretnine zbog gospodarskih razloga oslobađaju na određeno vrijeme, nekoliko godina plaćanja komunalne naknade. Ono što je također vrlo važno a to je da mislim da je bilo nedoumica tijekom jutrošnje rasprave. Dakle, propisane su komunalne djelatnosti, ovim zakonom su propisane njih 8 čini mi se i 4 uslužne komunalne djelatnosti. Nitko ne priječi jedinicu lokalne samouprave da te djelatnosti obavlja bilo na način da će formirati jedinstvenu tvrtku koja je propisana ovim istim zakonom ili će dio djelatnosti obavljati a dio će ih dati na tržište. Dakle, ovim zakonom se ne onemogućava jedinicu lokalne samouprave da sama određuje način kako će obavljati komunalne djelatnosti. Ovdje se radi o tome da se želi onaj dio poslova koje su sada obavljale komunalne tvrtke, a nisu u komunalnoj djelatnosti da ih se stavi na tržište i ta onda taj posao može biti po istim kriterijima dostupan svima. Ali ono što bih ja htio to je da taj posao jasno bude omogućen i jedinici lokalne samouprave ako za tu djelatnost osnuje posebno tvrtku jer na taj način kada na tržište stavljamo određenu djelatnost onda nema i provodi se natječaj za odabir nekoga tko će pružati tu djelatnost da onda se to omogući i tvrci, bilo da je to ustanova bilo da je to trgovačko društvo u vlasništvu jedinice lokalne samouprave. Na taj način bi se čini mi se brojne nedoumice koje smo tijekom jutra slušali i koje su istaknute, mislim da bi bile riješene. Tako da se i na taj način može to riješiti. Također evo ovim zakonom jasno je propisano da se definira komunalna naknada, što znači da Vlada, a o tome smo već i slušali, propisivanjem naplate komunalne naknade praktično odustaje od porezna na nekretnine. Mislim da je to sada s ovim više nego jasno da smo uvođenjem i vraćanjem komunalne naknade odustali od samog poreza na nekretnine. Ono što je također u samoj raspravi sa zainteresiranom javnošću bilo istaknuto, to je bilo definiranje visine komunalne naknade, primjerice za turistička društva. Do sada je postojalo ograničenje prema kojemu se visina komunalne naknade može propisivati do određenog postotka, čini mi se 1,5% ukupnih prihoda određenih trgovačkih društava. Na ovaj način toga više nema o tome smo kažem bilo je istaknuto u javnoj raspravi, treba razmisliti da li je za djelatnost koja ima velike kvadrate i koristi značajne prostore, da li je moguće propisati u tom slučaju i ukupnu visinu komunalne naknade koje jedinica lokalne samouprave može propisati kada vrši razrez naplate komunalne naknade. Evo u tom smislu držim da uz sve ove primjedbe koje smo iznosili da do drugog čitanja Vlada odnosno resorno ministarstvo razmisli kako i na koji način moguće je uvažavati primjedbe koje su dale jedinice lokalne samouprave jer je praktično ovo po meni treći po važnosti dokument koji donosi Hrvatski sabor kada govorimo o radu jedinica lokalne samouprave nakon Zakona o lokalnoj samoupravi, nakon Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, ovaj zakon ima u velikoj mjeri onda jasno i određuje način postupanja, a i prihode jedinica lokalne samouprave jer svakako su prihodi od pružanja komunalnih usluga vrlo veliki dio financijskog kolača odnosno prihoda jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepo. Prije nego što pređemo na replike, na galeriji i pozdravljam ih na galeriji su članovi Udruge „Bolje sutra“ i u porteru ovdje također i ja bih vas zamolio da ih pozdravimo pljeskom jer zaslužuju. [[Pljesak.]] Imamo 14 replika od kojih je 8 traženo u prvih 20 sekundi izlaganja gospodina Bačića, pa ja bih nazvao reakcijama na pojavu gospodina Bačića više nego replike, ali gospodin Bačić će sigurno na to odgovoriti na njih. Izvolite, prvi gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, da razjasnim ovo u prvih 20 sekundi vi ste rekli da vam je prihvatljiv ovaj zakon. Uspoređujući izjave vaših kolega iz kluba koji su čelnici gradova koji se protive ovome načinu uništavanja i ne samo jedinica lokalne samouprave nego urušavanja cijelog sustava ovim Zakonom o komunalnom … komunalne djelatnosti gdje jedinicama lokalne samouprave daje se na teret da financiraju ceste koje su u vlasništvu županija i gradova u naseljenim mjestima. To je članak 22. pod rednim brojem 2 gdje se nabrajaju komunalne djelatnosti, to možete svi pročitati. I ne samo to, vi ovim zakonom omogućujete dati javne ovlasti u komunalnim djelatnostima kao što je vodoopskrba i odvodnja, vi dajte teret lokalnim samouprava pogodujete teleoperaterima, DDK mreža bazne stanice niti se plaćaju kao komunalna djelatnost, znači svi tereti idu na lokalnu samoupravu dok župani danas traže na zahtjev Čačića, da se osnuje fond da bi se mogli plaćati penali za njihove greške kod eu projekata, a znamo svi da manje para vraćamo nego šta dajemo u Bruxelles. Sada zamislite i tim županijama lokalne samouprave će morat održavat njihove ceste i biti odgovorne za sve što se dogodi na njihovim cestama ovim zakonom i vi to stvarno podržajete, ali nisu vaše kolege iz HDZ-a koje su … granatirale, a ja se slažem s tim ali ovaj zakon je lex harač prema lokalnim samoupravama koje su gradonačelnici gradova, ali to govore ljudi koji su gradonačelnici gradova bez obzira nezavisni ili u HDZ-u, ljudi koji žive u tome i bore se sa narodom. Hvala.
Hvala. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, ne brinite vi brigu o mom klubu i o nama u HDZ-u. Ovdje je potpuno jasno, a mislim da to i vama treba biti jasno da ceste bile one županijske, one svakako prolaze jedinicom lokalne samouprave, ne mogu prolaziti zvan područja jedinice lokalne samouprave. One prolaze prostorima, područjima svih naših jedinica lokalne samouprave. To su te prometnice. Ili njima upravljaju državne ceste ili njima upravlja Županijska uprava za ceste. I ovim zakonom ne prestaje obveza, kolega Bulj, državnih cesta da održavaju i grade državne ceste niti prestaje obveza Županijske uprave za ceste da održava svoje ceste. Ovim se zakonom propisuje da jedinica lokalne samouprave održava onaj dio komunalne infrastrukture na nerazvrstanim cestama koje služe za život građana te jedinice lokalne samouprave a to vam je javna rasvjeta koja je uz tu cestu, to vam je održavanje objekata odvodnje koji nisu u funkciji same ceste. Prema tome, jasno je propisan distinkcija između onoga što je obveza Hrvatskih cesta, što je obveza Županijske uprave za ceste a što je obveza jedinice lokalne samouprave. To je bilo i do sada da sada tako riješimo. I prema tome, tu nema bitne razlike između postojećeg rješenja i onoga što je s ovim zakonom propisano. Ne može nitko niti jednim zakonom oslobodit Hrvatske ceste obveze održavanja državne ceste i vama to mora biti jasno.
Molim vas, bez dijaloga, molim vas. Oprostite bez dijaloga, gospodin Madjer, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačić, evo ja sam već u svojoj replici rekao da ovaj zakon koju se donosi da je udar na jedinice lokalne samouprave a ne da poboljšava rad jedinica lokalne samouprave. Evo samo jedan primjer članak 22. stavak 1. točka 6., održavanje groblja i krematorija unutar groblja. U redu je da je komunalna djelatnost koja se osigurava preko održavanja komunalne infrastrukture i da jedinice lokalne samouprave moraju održavati groblja i krematorija unutar groblja. No postoji veliki problem u jedinicama lokalne samouprave da se neka groblja ne mogu knjižiti u svoje vlasništvo jer su vlasništvo crkve. Znači te odredbe kose se sa Zakonom o grobljima gdje članak 2. propisuje da su groblja komunalni objekti u vlasništvu jedinice lokalne samouprave n čijem se prostoru nalaze. Znači trebalo bi po službenoj dužnosti izvršiti uknjižbu jer imate hrpu nesređenih imovinsko-pravnih odnosa oko toga a jedinice lokalne samouprave imaju obavezu održavanja. I mislim da ovakav prijedlog zakona bi trebao završiti kao i niz zakona je donesen ovdje u Saboru u krematoriju a ne da se donosi ovakav zakon a također ako bude ovakav zakon prihvaćen, nek' ne bude lex … [[Govornik se ne razumije.]] nek' bude lex krematorij.
Hvala lijepa. Gospodin bačić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega, s ovim je zakonom jasno propisano što se smatra komunalnom djelatnošću a što je pogrebna djelatnost koja se definira Zakonom o grobljima. Prema tome, iz ovoga se tu jasno iščitava ali tu se s vama mogu složiti, da u djelu u kojemu jedinica lokalne samouprave ovim zakonom preuzima i to jest dio komunalne djelatnosti u njenoj nadležnosti, da se izvrši evidencija svih groblja. Potrebno je propisati evidenciju a to ovaj zakon upravo i nalaže, da jedinica lokalne samouprave izvrši evidenciju kompletne komunalne infrastrukture što jesu i groblja i onda na taj način utvrdi distinkciju između onoga što je njemu obveza ili eventualno neprofitne udruge koja je prema ovim zakonom također naznačena kao onaj koji može obavljati komunalne određen djelatnosti.
Hvala lijepa. Gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ostaje još uvijek enigma kako gospodin Bulj, razumijem kad je prvi u raspravi, ali je prvi i u javljanju ali tu enigmu ćemo morati mi međusobno riješiti. Kolega Bačić, [[Upadica Radin: Bio je prvi, da.]] naravno da smo se svi javili, vi ste u svojoj prvoj rečenici rekli klub HDZ-a će podržati ovaj zakon, što nam nikome nije bilo nikakvo iznenađenje i očekivali smo da to tako i bude. No međutim, dosta sam razmišljala u kojem djelu, da li da vezano uz ovu evidenciju da vas nešto priupitam gdje postoji pitanje usklađenosti sa Zakonom o katastru zemljišta i pravilnikom koji je donesen 2017., ali to će biti prilika u jednom drugom djelu. Ajdemo bazično, što je smisao ovog zakona? smisao ovoga zakona je i ja to čitam i mislim da treba biti na slijedeći način. I kao što ste vi rekli da je ovo po važnosti treći zakon kad je riječ o jedinicama lokalne samouprave. Ja čitam da bi smisao ovakvog zakona kojeg evo 95 imamo, brdo izmjena, trebao biti slijedeći, da omogućimo načelnicima i gradonačelnicima da zaista budu menadžeri, da oni kad upravljaju i rade taj posao, da provlače investitore, da investitori imaju jasna pravila igre, da omogućimo investitorima nova radna mjesta, da imaju apsolutno određene i benefite ako je to potrebne a da općinska odnosno gradska vijeća budu na određeni način korektiv da baš i to ne ode u smjeru u kojem ne treba ići. Pritom je slijedeće pitanje, sadašnji zakon daje mogućnosti gradonačelnicima odnosno načelnicima da se za određen investitore oslobodi komunalnog doprinosa, da se oslobodi vezano i uz komunalnu naknadu, na taj način vi potičete da ga ne oženite, odmah u startu plati pa baš me briga što će biti nego da potičete investiciju, da potičete ulaganje. Šta će sad reći ti gradonačelnici? Malo smo se šalili. Nije tome baš tako, malo smo se predomislili. Nemojmo se predomisliti svaki put. Moramo znati što je bazični smisao zakona. Bazični smisao zakona treba biti da olakšamo život gradonačelnicima, načelnicima da zaista budu menadžeri i ono što je uloga, uloga je da omogućimo građanima da im usluga bude jasna i dostupna, stoga lijepo molim, ne morate slušati mene, poslušajte udrugu gradova i svoje načelnike i gradonačelnike.
Hvala lijepo gospođo Mrak Taritaš. Hvala lijepo, odgovor gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, ako ste me slušali, ja sam to rekao, rekao sam da je tijekom rasprave i na radnim tijelima bilo riječi o tome da li ostaviti mogućnost jedinicama lokalne samouprave da pojedine poduzetnike, koji otvaraju nova radna mjesta, potiču određene gospodarske djelatnosti, na prostoru jedinice lokalne samouprave, ostaviti tu mogućnost predstavničkom tijelu, odnosno, čelniku jedinice lokalne samurove, da može ili u potpunosti osloboditi ili smanjiti visinu komunalnog doprinosa, koji često puta nije mali. To je jedna stvar, a s druge strane sam rekao da treba tu biti pažljiv, jer i propisati koga se onda sve može osobiti plaćanje komunalnog doprinosa, jer za nekoga je i 3 radna mjesta otvoreno jako puno, a za nekoga je i 100 radnih mjesta malo. Prema tome treba utvrditi distinkciju, kada se može prići u oslobađanje plaćanja komunalnog doprinosa, a kad ga je nužno naplatiti. I zato sam rekao da do drugog čitanja, to sam ako ste slušali, to sam rekao, dakle, da treba razmisliti, kako omogućiti jedinici lokalne samouprave, da zbog opravdanih gospodarskih interesa u određenom trenutku, određenog poduzetnika, oslobodi plaženje komunalnog doprinosa ili mu smanji visinu tog komunalnog doprinosa. I još sam išao korak dalje i onda sam govorio i da se još dodatno razmisli o činjenici da li, a što je zakonom propisano obveznik plaćanja komunalnog doprinosa, ukoliko ne priđe realizaciji tog projekta, ukoliko se poništi građevinska, odnosno, ukoliko prestane važiti građevinska dozvola, da li vraćati komunalni doprinos jedinici lokalne samouprave, kada i u kojim uvjetima da se to također propiše. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, kolega Bačić, ja ću se samo u jednoj stvari, to ću prvo reći, to ću se složiti s vama, da je to sigurno treći, najvažniji zakon, koji se odnosi na lokalnu samoupravu, nažalost, drugo ste cijelu svoju raspravu promašili. Gledajte, nema direktive, a vi ste to rekli u vašoj raspravi, koja uvjetuje određene odredbe, da se sad opet ponavljam u ovome zakonu. Direktiva samo spominje zakone javne nabave i to je nešto sasvim drugo. Nemojte se izvlačiti tu na određene direktive, na Europu, na nešto što je vrlo sumnjivo i što može se konstatirati da pogoduje, nažalost, određenim lobijima. Ovo je loš zakon, loš je u tehničkom smislu. Već smo to čuli da je neusklađen sa brojnim drugim zakonima, ali ja ću reći da je i katastrofalan. A i katastrofalan je prvenstveno za naše građane koji će ga najviše osjetiti, jer će im porasti cijena usluge. I ova koju ste spomenuli također, pa osnovati ćemo nove tvrtke. Pa dajte, molim vas, pa vi dobro znate, dolazite iz manje sredine, iz manje jedinice lokalne samouprave, šta to znači u jednoj manjoj sredini? Pa nećete valjda dole … [[Govornik se ne razumije.]] na otocima osnivati posebne tvrtke, za ne znam usluge, priveza i odvoza trajekata za usluge naplate pristojbi za nautička vozila itd. I to kod vas rade komunalne tvrtke. Hvala.
Hvala i vama. Da, odgovor, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, vi ste promašili i to prilično ste, a sad ću vam objasniti kako. Dakle, što se tiče Zakona o koji omogućuje nabavu određenih izvješća ili onih koji ih obavljaju u komunalnoj djelatnosti, jasno nam je da je Zakon o javnoj nabavi, posebno propisati uvjete kako i na koji način jedinica lokalne samouprave, obavlja tu nabavu. Ta se nabava temelji na direktivama koje su spomenuti ovdje u samome obrazloženju, koje su spomenute u obrazloženju. Prema tome, jedinica lokalne samouprave, ako, utvrdi da će određene komunalne djelatnosti dati na tržište, u tom trenutku ona postupa po Zakonu o javnoj nabavi, ali nitko ne priječi jedinicu lokalne samouprave. Da sve komunalne djelatnosti koje su propisane, ne obavlja njeno komunalno poduzeće. Dakle, u odnosu na sadašnje stanje, sva komunalna djelatnosti, se mogu obavljati u jednom jedinom poduzeću, čiji je osnivač jedinica lokalna samouprave. To je prva stvar, druga stvar, za ovo što ste vi rekli, određene djelatnosti, koje nisu komunalne, a koje su se sada obavljale u komunalnom, u tom komunalnom društvu, postoji vam u zakonu ako ste ga dobro pročitali, mogućnost da jedinica lokalne samouprave, odnosno, njeno predstavničko tijelo, takve djelatnosti, proglasi komunalnim djelatnostima i zatraži i suglasnost ministra, te se djelatnosti mogu propisati komunalnim djelatnostima, pa ih opet može obavljati komunalno poduzeće. Prema tome, ja ne vidim, taj strah kojeg ste vi sada iskazali, kada je u pitanju jedinica, manjih jedinica lokalne samouprave, jer držim da u ovom zakonu postoje rješenja koja omogućuju nastanak tih djelatnosti, u tom komunalnom poduzeću.
Hvala gospodin Bačić, hvala. Gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Bačić, dobro je i vi ste govorili, svi govorimo, da je ovo prvo čitanje i da imamo veliki broj primjedbi na ovaj zakon. Od onih banalnih poput u članku 100. gdje su se prozvali na Narodne novine broj 100/97 nedostaje Narodne novine 117/05. U članku 94. propisuju za što se plaća komunalna naknada, pa su propisali, pomoćni prostor s pomoćnim zgradama, stambene zgrade, pomoćni prostor u funkciji poslovnog prostora, a ne zna se na što se odnosi, jer nema definicije, niti u pravilniku … [[Govornik se ne razumije.]] To su sve detalji koje treba razraditi. Zakoni, a ja to uvijek govorim, mora biti alat, alat koji se primjenjuje u životu, a ne na nekakvoj fotelji. Ovo govorim iz razloga, drugostupanjsko rješava različito na nivou Hrvatske, rješenja koje izdaju jedinica lokalne samouprave, pa poništava, pa iznosi ne znam koliko puta. Trebalo bi čak i ovaj dio primjera, o kojim govorimo o tim cestama, ja vam mogu dostaviti ovdje iz sudske prakse, gdje su se unutar naseljenog mjesta, zbog udesa koji se dogodio, operater, tih javnih cesta, ogradio na način da se nalazi unutar naseljenog mjesta, za da je to odgovorna jedinica lokalne samouprave, zato što je bila masna mrlja na samoj cesti. Dostaviti ću vam takvo očitovanje i od Hrvatskih cesta, ima slično i u županijskim cestama. Dakle, to su sve stvari koje se ovdje moraju definirati, točno propisati, da nema nikakvih nedvosmislenosti u onom dijelu, jer iskustva imamo dovoljno. Zakon o komunalnom gospodarstvu i komunalno gospodarstvo nije se razvilo prije 2, 3, 4 ili 5 godina, već ima dug tijek postojanja. Razvijao se kroz niz godinama, samim tim zakonom i samim tim gospodarenjem i komunalnim gospodarstvom, razvijale su se jedinice lokalne samouprave i došli smo do određenih standarda koji po ni jednim člankom ovog zakona ne bi smijalo se narušiti, a naročito što imamo iskustvo iz prakse, koji se ovdje mogu definirati, puno točnije i detaljnije.
Hvala, gospodin Klarić. Odgovor, izvolite, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Klarić slažem se da ukoliko, postoji dvojba, oko toga što se u naselju, smatra nerazvrstanom cestom, a što se smatra državnom, odnosno, županijskom cestom, da je to potrebno detaljnije propisati. Dakle, da li se slivnik, da li se koji dio pješačkog, odnosno kolnika koji je dio trotovara, koji dio javne rasvjete, što se smatra u smislu ovog zakona nerazvrstanom cestom, ini dio komunalne infrastrukture i onda je to obveza jedinica lokalne samouprava, a za to je potrebno napraviti i evidenciju, potrebno je evidentirati nerazmatranom cestom. Kad se evidentira nerazvrstana cesta, onda se za potrebe ovog zakona i potrebe održavanja tog dijela nerazvrstane ceste propišu objekti na cesti. To je važno, dakle, nužno je propisati na nerazvrstanoj cesti, koja je u stvari i u isto vrijeme razvrstana javna cesta, potrebno je propisati do detalja, koji su elementi obveza odražavanja jedinica lokalne samouprave, a koji su obvezi održavanja onoga koji upravlja tom cestom, dakle, ili županijske uprave ili državnih cesta, kako ne bi došlo do onog što ste vi sa pravom rekli, da se zbog nedostatka na kolniku, a ne izvan kolnika javne ceste odgovornost prebacuje na jedinicu lokalne samouprave. Pa sam zato rekao, jer sam to i naveo i maloprije, da je do drugog čitanja, potrebno napraviti tu distinkciju i propisati, da li uredbom Vlade, da li pravilnikom ministra propisati koji dio javne ceste, koji u naselju čini nerazvrstanu cestu, odnosno, ulicu ili kako god hoćemo, nazovemo, jest obveza jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepo. Gospođa Pusić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi ste spominjali europske direktive, ne zamjeram zato što ju u obrazloženju, odnosno, u uvodu u ovaj zakon se spominju te europske direktive. I Europski parlament i Europska komisija je poručila državama članicama, nemojte to raditi. Nemojte kad vam je nešto, gurate, što nije popularno ili prihvaćeno, se onda tvrdi, ta, mi moramo to zato što je propisano europskim direktivama. Ove koje se tu spominju, se odnose koliko sam ja mogla naći, na dvije vrlo općenite stvari, javnu nabavu i konkurentnost. Države su to regulirale potpuno različito, potpuno različito. Npr. dimnjačari, Velika Britanija, ono što se dogodilo u Grenfell Tower dakle, deseci mrtvih u požaru, rezultat, privatizacije dimnjačarstva. Da nitko nije dolazio kontrolirati materijal sprinklere i sve ono što je trebalo. Dakle, nema te europske direktive koja nalaže ovo. Ako ima, molim predstavnike Vlade, A da slušaju i B da nam daju linkove, dajte nam link, ne trebate nam ispisati sve i dati kopije. Dajte nam link na direktive, u kojima se to na ovaj način određuje i nemojte to više upotrebljavati, mistificirati. Ovdje ima puno ljudi koji znaju puno više o komunalnom gospodarstvu, ali o europskim pravilima, ja nešto znam. I ovo naprosto nije istina. Prema tome, ili dajte nas povežite sa tim da vidimo gdje to tak piše ili mi možemo ovdje donijeti apsolutno svoju odluku. Nitko nas ne obvezuje.
Hvala gospođo Pusić. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Pusić, ja ne vidim u čemu je tu problem, ja moram reći. Dakle, jedinica lokalne samouprave, da vam objasnim, jedinica lokalne samouprave, određene komunalne djelatnosti ili nema kapacitet ili ne želi, ili ocjenjuje nevrsnima shodnim ne želi obavljati, kroz svoju ustanovu, kroz svoje poduzeće, kroz svoj pogon, ne želi. I ono u tom trenutku, kad, a tu djelatnost treba obavljati, kad je stavlja na tržište, on, ona jedinica lokalne samouprave, provodi Zakon o javnoj nabavi. A sad idem korak dalje, a taj Zakon o javnoj nabavi je temeljen na ovim direktivama koje jesu navedene u obrazloženju. I ja sam to rekao i ništa više ni ništa manje. Slažem se s kolegom Podolnjakom nije P.Z.E, nego je obični zakon, obični zakon je, jel, prijedlog zakona je ali je u ovom djelu u kojemu kada jedinice lokalne samouprave daje određene komunalne djelatnosti na tržite, postupa prema Zakonu o javnoj nabavi, koji zakon je oslonjen na direktive, koji ste vi, baš ste vi točno, i u dijelu koji se odnosi na konkurentnost, dakle, prema tome, nije to sporno, ali to ne nalaže jedinici lokalnoj, da to mora napraviti. Ako jedinica lokalne samouprave, ocjenjuje da ona to može sama, a veliki dio jedinica lokalne samouprave, koje temeljne komunalne djelatnosti sama obavlja ne provod Zakon o javnoj nabavi, nego povjerava poslove svom poduzeću. I to ja ne vidim, doista ne vidim što je tu sporno. Postoji djelatnosti koje ne želi obavljati, jer u kojima puno puta jedinica lokalne samouprave kada vlasnik u neke djelatnosti koje su gospodarske naravi u pravilu su tu i veliki broj zaposlenih i veliki troškovi i cijene neumjerene itd., itd. Onog trenutka kad ta djelatnost izlazi na tržište, dolazi u svakom slučaju do jedne racionalizacije poslovanje te djelatnosti.
Hvala lijepa. Gospodin Kovač.
Uvaženi kolega Bačić, ja moram reći da se ovim zakonom definitivno gazi javni interes i u prilog ide privatnom interesu. Vi ste i sami pričali o novom otvaranju privatnih društva što znače novi troškovi i sad kolegi Vešligaju ste govorili kao da ne čitamo istu točku, isti zakon. Članak 36. nacrt prijedloga zakona upisano je da trgovačko društvo može obavljati isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremenu obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. Što znači da neće može obavljati druge tržišne djelatnosti. Sve te firme su u vlasništvu gradova, jedinice lokalne samouprave, 100% vlasništvo. Znači prisiljavate da se otvaraju nove firme, novi troškovi kao što su svojevremeno grad Čakovec i Velika Gorica napravili, ne znam dal' su drugi gradovi morali dijeliti na vrtiće dijeliti, radi standarda pedagoških, znači dobili smo samo nove troškove, nove ravnatelje, nova računovodstva, nove stručne djelatnike a kvaliteta rada u vrtiću i standard djece koja su tamo nije se uopće se uopće promijenila. Ali to su bili troškovi za jedinice lokalne samouprave, isto tako sada radi i ovaj zakon. Vjerujem da ste svjesni da je ovo loš prijedlog zakona jer do sad u raspravi koju smo slušali i vaše kolege, evo svaka čast kolegi Klariću koji je stvarno govorio kakav je to zakon, više-manje nitko ga nije hvalio, svi su ga kritizirali. I s obzirom da ste rekli da ćete podržati zakon, evo iskreno se nadam radi svih građana Hrvatske, da ćete sve primjedbe koje su na današnjoj raspravi bile, uvažiti i unijeti u zakon da se ne bi dogodilo da vaš kolega ministar Ćorić ide nakon par mjeseci mijenjati Zakon o načinu zbrinjavanja otpada jer je shvatio, nije slušao jedinice lokalne samouprave i za koji mjesec ćemo opet imati ovdje izmjene tako dobrog zakona prije par mjeseci je bio odličan zakon u ovaj, a sad ćemo ga opet mijenjati. Hvala.
Hvala gospodine Kovač. Gospodin bačić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovač, od vas sam kao gradonačelnika očekivao, bar od vas, nešto konkretno. Dvije minute ste potrošili, niti jednu konkretnu primjedbu niste dali, niti jednu. Samo ste se povezali na kolegu Klarića koji je, točno je vrlo opravdano govorio da se riješi i utvrdi obveze na nerazvrstanoj cesti koja je u isto vrijeme i javna cesta, obveze ovlaštenika javne ceste i s druge strane jedinice lokalne samouprave, a vi niti jednu jedinu riječ niste rekli nego ste spomenuli dječji vrtić između vas i jednog drugog grada. Prema tome, mene bi interesiralo na koju ste konkretnu djelatnost mislili? Evo moj kolega Borić, nema ga tu, načelnik je općine Lopar, njega brine kako će on gospodarsku djelatnost, a to je iznajmljivanje ležaljki na plažu, na rajskoj plaži na Rabu sada nastaviti obavljati u komunalnom poduzeću jer mu sada zakon priječi da se to može u smislu zakona smatrati gospodarskom djelatnosti. I za to postoji rješenje u ovom zakonu na način da on tu gospodarsku djelatnost koja predstavlja uređenje plaže može svrstati pod komunalnu djelatnosti i nadalje onda tu djelatnost obavljati u svom poduzeću koje mu pruže i druge usluge i obavlja druge komunalne djelatnosti. Prema tome, pročitajte malo zakon, ja ne govorim da je savršen, puno sam puta rekao da ga treba i dao sam velik broj primjedaba i kad je komunalni doprinos u pitanju i kad je komunalna naknada i kad je u pitanju održavanje cesta, rekao sam da te stvari do drugog čitanja pogledati, bolje ih riješiti i onda ćemo vidjet ali u ovom trenutku kako je on predložen, ja držim da mi kao zastupnici uz sve primjedbe koje dajemo, taj zakon možemo podržati. I na tom sam tragu i raspravljao.
Hvala. Gospodin Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dobra je mogućnost što putem replika možemo raspravljati i o stvarima koje su ostale potpuno nedorečene u ovom trenutku, na koje nemamo nikakvo očitovanje predlagatelja, barem do sada a niti iz javne rasprave nije vidljivo kakav je stav predlagatelja. Primjerice ovo o čemu mi najviše raspravljamo, dakle o nemogućnosti da komunalna trgovačka društva ako bi ovakav zakon stupi snagu, ubuduće obavljaju i neku gospodarsku djelatnost, dakle taj famozni članak 36. stavak 3. bio je predmet dosta opaski i primjedbi u javnoj raspravi. Gledao sam ponovno 15 ili 16 primjedbi, sve u smjeru ukidanja te odredbe, ali doslovce sve, bez izuzetka. Između ostalog ukidanje te odredbe kao restriktivne za komunalna društva, kao opterećujuće za lokalnu samoupravu, traži i udruga gradova. Dakle udruga, krovna udruga gradova u kojoj vi vjerojatno imate pa blizu polovice gradonačelnika traži da se ta odredba izostavi iz prijedloga zakona. dakle, pretpostavljam da ćete uvažavati mišljenja vaših kolega i kolegica gradonačelnika ili gradonačelnica koji su dali taj stav. Dakle, očito je i krovna udruga i svi ostali koji su dali primjedbe od pojedinih komunalnih društava i udruga građana procijenili da je ovo loša odredba koja će imati loše posljedice za komunalne tvrtke, za lokalnu samoupravu, da će poskupjeti komunalne usluge, stvoriti dodatno zapošljavanje, obavljanje i nekih gospodarskih djelatnosti koje su nužne i vi to predlažete da se za to treba tražiti suglasnost ministra, za uređenje plaža. Za zašto dodatno restriktivno ići u tom smjeru? Do sada nismo imali potrebu da ministar u tom smislu intervenira. Zašto da 550 jedinica lokalnih samoupravi to traži?
Vrijeme, hvala. Gospodin Bačić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Podolnjak, dakle postoji određeni broj ili vrsta broj ili vrsta poslova koji se pružao diljem Hrvatske a nisu zakonom propisane kao komunalne djelatnosti. Ja tvrdim da u ovisnosti o jedinicama lokalne samouprave te jedinice lokalne samouprave, ako te poslove, ako njihova poduzeća komunalna poduzeća obavljaju a nisu sastavni dio ovog zakona, ne predstavljaju niti jednu od ovih 12, odnosno 8 komunalnih djelatnosti i 4 uslužne djelatnosti da za njih može obavljati djelatnost na način da i propiše da uz suglasnost ministra i propiše kao komunalnu djelatnost. A u isto vrijeme sam i za to, da određene gospodarske djelatnosti koje su stavljene na tržište i ako u toj tržišnoj utakmici. To poduzeće sa svojom ponudom koju se ocijeni da je najbolja pobijedi da on i dalje to može obavljati. Dakle, to vam je čini mi se u replici upravo gospodin Batinić govorio da se i on slaže s time da određene gospodarske djelatnosti koje su na tržište stavljene a komunalno poduzeće je tamo sa svojom ponudom dalo najkvalitetniju ponudu tamo bi ono trebalo obavljati. To smo, to vam je on predložio i ja se s time slažem. Dakle, ako on ispunjava uvjete da to obavlja na tržištu i za to se može registrirati, da onda nakon toga to može obavljati usprkos činjenici da će veliki dio rashoda za obavljanje tog posla koristiti iz onoga što obavlja u komunalnim djelatnostima.
Hvala. Gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Bačić, evo mi smo ovaj zakon mijenjali 18 puta. Iskreno rečeno ja imam osjećaj da svaki novi ministar želi sudjelovati u pisanju novog zakona, ja ne znam zbog čega. I svaki puta kad pišemo novi zakon iskreno rečeno on je sve kompliciraniji i sve kompliciraniji. Ne znam zbog čega to tako radimo, međutim ovo što radimo nije dobro. Tko piše ove zakone iskreno rečeno ne znam. Mislim da birokrati. Mislim da se svi mi ovdje slažemo gradonačelnici, načelnici da je on sve kompliciraniji i kompliciraniji. Imaju primjedbe Udruga gradova, Udruga općina. Mi ovdje saborski zastupnici gradonačelnici, načelnici imamo prigovore i stalno se radi neki novi zakoni, neki novi eksperimenti koji vode ne znam kuda. Da li će nekad i netko odgovarati što je pisao zakon, a da se nije konzultirao sa onima o kojima nešto malo više znaju o tome. Da li će ikad neki ministar odgovarati što je napisao zakon koji ide prema gore? Mi pišemo zakone koji bi trebali govoriti o tome da naši građani žive bolje, da plaćaju manje ako je to ikako moguće. Ovo malo manje možemo reći da treba biti kvalitetnije. Ali vidim da naši građani ne žive bolje, da naši građani skupljaju, plaćaju skuplju struju, vodu, komunalne usluge, sad će bit to čistoća, stalno. Ja pitam tko će odgovarati za sve to skupa? Da li ste možda sazvali sve nas skupa da kažemo neko mišljenje, da kažemo nešto dobro koji će ići zakon u dobrom smjeru. Ne. Imam osjećaj da ove zakone pišu birokrati i da idemo svaki puta na gore i kompliciranije. Premalo vremena imam da vam repliciram, da vam kažem ono što smatram konkretno što ne valja. Ali kolega je rekao koliko toga imamo konkretnih stvari. Ovo je prvo čitanje. Ja vas molim, dajte razmislite, uvažite naše mišljenje koji nešto znamo ovdje i da taj zakon bude bolji korak naprijed i da naši građani to osjete. Evo to vas molim.
Hvala gospodine Prelec. Odgovor gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Prelec ja nisam predlagatelj zakona, prema tome ovo što vi govorite imate mogućnosti kroz pojedinačnu raspravu iznijeti i vjerojatno će o tome predlagatelj u svakom slučaju se i očitovati, a i mora se očitovati. Ono što sam ja tijekom jutra čuo od primjedaba, pored onih koje sam ja iznio, jer sam ja isto iznio određeni broj primjedaba na taj zakon kad je u pitanju jedinica lokalne samouprave, odnosno udruge, udruga gradova i udruga općina čini mi se da se temeljno svodi na želju da se gospodarske djelatnosti i dalje obavljaju u komunalnim poduzećima. Ja mislim da je to jedna od temeljnih primjedaba. Druga temeljna primjedba se svodila na mogućnost da se izvrši, da se ne izvrši povrat plaćenog komunalnog doprinosa neovisno o realizaciji objekta, a to mi se čini da je bila druga primjedba. I bilo je tu još nekih primjedaba koje nisu suštinske naravi. Mislim da su to bile uglavnom, da su to uglavnom bile one primjedbe koje su navedene i ono što je kolega Podolnjak govorio o tome je li obvezno da komunalno poduzeće mora biti u sto postotnom vlasništvu jedinice lokalne samouprave ili kao što je primjer kod njega u Varaždinu to može obavljati trgovačko društvo koje je u mješovitom vlasništvu. Prema tome, budimo konkretni. Primjedaba ima. I ja sam dio tih primjedaba. I kad je evidencija komunalne infrastrukture naveo čuo sam, međutim da je baš toliko primjedaba ja moram reći nisam čuo i niti ne mislim da je prekomplicirano. Ima 100 i ne znam koliko, nešto više od 120 članaka čini mi se da ima. Nije prekompliciran, ne govorim ni da je savršen, ali se za prvo čitanje uz ovo što mi iznosimo ja mislim da se taj zakon doista može popraviti onako kako što očekujemo svi mi od ovog zakona.
Hvala lijepa. Gospodin Šuker je sada, ali ovdje imam na žalost jedno, e tako je. Gospodin Vlaović. Ispričavam se.
Hvala gospodine potpredsjedniče [[Upadica Radin: Nisam vas zapisao, nego sam samo strelicu napravio i onda sam, ali ste bili vi. Izvolite.]] Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačiću u svom izlaganju ste rekli da je ovaj zakon treba urediti područje komunalnog gospodarstva i da je to važan alat kako bi ovo područje bilo kvalitetno definirano i da s jedne strane imamo interes omogućiti jedinicama lokalne i regionalne samouprave da kvalitetno gospodare ovim područjem, a s druge strane da građanima omogućimo istu razinu usluge po mogućnosti istoj ili nižoj cijeni. Ovaj prijedlog zakona na temelju svih ovih rasprava ne ide u tom pravcu jer s jedne strane već ste čuli niz primjedbi i od saborskih zastupnika pa i iz vašeg kluba da se ograničava djelovanje komunalnih poduzeća i da se tu traže i kroz izmjene zakona da ostane onako kako je do sada bilo, komunalna djelatnost se ne smanjuje, da se ne tjera jedinice lokalne samouprave u osnivanje novih poduzeća, da im se ne nameću nove obveze, a ne osiguravaju izvori financiranja, da ih se ne tjera da u roku od šest mjeseci moraju srediti stanje infrastrukture na svom području i provesti ih u gruntovnicu i katastru kada znamo da to nije moguće, da ih se ne tjera da u roku od godinu dana moraju vratiti uplaćeni komunalni doprinos ako građevinska dozvola realizirana i da im se omogući da obavljaju one djelatnosti koje su u interesu građanima, da imamo načelo solidarnosti i da budemo socijalno osjetljivi. Ako mi neke djelatnosti stavimo na tržište kao je tu spomenuto dimnjačarstvo, pogrebne usluge što će se dogoditi na trenu? Postoji opasnost da vam se dogodi slučaj Osječko-baranjske županije ukidanja 72 autobusne linije. Neće biti nitko zainteresiran raditi dimnjačarske usluge u selima gdje je sto kuća prazno ili neće biti zainteresiranih da se netko javi na to ili će rasti cijena usluge. Rješenje je otići ćemo svi iz Hrvatske. Hvala.
Hvala gospodin Vlaović, hvala. Gospodin Bačić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vlaović jeste vi nešto reli što ja nisam rekao, ja mislim da sam to sve već nekoliko puta objasnio. I ponovit ću ono što ste sada na kraju rekli, da ukoliko postoje određene gospodarske djelatnosti pa među njima dimnjačarstvo i pogrebni poslovi koji više nisu ovim zakonom predviđeni kao komunalne djelatnosti. Jeste me čuli što sam rekao? Dakle da jedinica lokalne samouprave koja je dužna osigurati da se ti poslovi odrađuju, da kada to stavi na tržište ima pravo se njeno komunalno poduzeće javiti na to i ako nema nikog drugog da to obavlja on ili ako je najpovoljniji da obavlja on. Ja sam to već pet puta rekao. Dakle da se ne bi dogodilo da neke dimnjačarske poslove ili bilo koje druge poslove koji nisu komunalna djelatnost, kada se stavljaju na tržište da onda po meni i to sam rekao, može to komunalno poduzeće, ta jedinica lokalne samouprave kroz jedno od ovih vidova organizacije obavljanja te djelatnosti se može javiti i ako je najpovoljnija da ona to može obavljati, to sam rekao.
Hvala lijepo. Gospodin Demetlika, izvolite. Odustao. Gospodin Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Bačiću, vi ste rekli da je ovo jedan od najvažnijih zakona ne za lokalnu samoupravu nego za građane RH. Međutim, ja bih i na temelju vaše rasprave pokušao svojom replikom usmjeriti na konkretne stvari u raspravu. Prije svega u ovom trenutku koliko naših domaćinstava nema pitku vodu, koliko naših domaćinstava nema kanalizaciju, koliko naših domaćinstava nema odvoz smeća, a s druge strane oni koji to imaju sve, pogledajmo iznos njihovih uplatnica. Pogledajmo koliko je voda, odvodnja, smeće, komunalna naknada, vodna naknada za jednu kuću šta ja znam od 200 kvadrata, to je iznos od nekakvih 700, 800 do 1000 kuna ovisi o jedinici lokalne samouprave. I zato su neke odredbe ovog zakona vrlo bitne. Ja ću ići sa konkretnim stvarima jer želim s vama unutar našeg kluba i zbog predlagatelja prokomentirati neke stvari. Članak 46. ja smatram da komunalna infrastruktura može biti isključivo u vlasništvu jedinice lokalne samouprave, isključivo. Zašto? Zato što onaj tko i gradi tu infrastrukturu temeljem monopolističkog položaja, temeljem određenih zakonskih odredbi i cijene je praktički dobio novce za to, a ako je jedan dio koncesijski to se regulira na drugi način. Druga stvar, u stavku 3. mora jasno stajati da komunalna infrastruktura ne može biti predmet ovrhe i stečaja jer ovrha i stečaj su dvije različite stvari. I još jednu stvar, a to je članak 73. i članak 76. koji su u koliziji jer ako u članku 76. kažemo da gradonačelnik podnosi izvješće, onda je logična stvar da u članku 73. da gradonačelnik predlaže program građenja jedinici lokalne samouprave. I to su te neke tehničke stvari koje moramo raspraviti i logično je iz rasprave da ćemo neke stvari poboljšat samo se trebamo držati konkretnih stvari. Vi ste se u raspravi kluba držali konkretnih stvari i ja vam još nabacujem tri da ih pojasnite da nam baš nije sve tako crno kako izgleda, ali isto tako kolege iz ostalih klubova … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala, vrijeme, hvala. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Eto kolega Šuker podržavam točno prijedloge koje ste naveli i to držim da je potrebno do drugog čitanja apsolutno uvažiti jer i vi ste bili dugogodišnji gradonačelnik itekako dobro poznajte rad jedinica lokalne samouprave pogotovo velikog grada na čijem ste bili čelu. A još bih samo jednu stvar na što ste me vi sad posebno potakli, to je činjenica da često puta i jesu cijene komunalnih usluga veće od primjerene upravo zbog toga što se u tom trgovačkom društvu obavljaju još neke druge djelatnosti kojima se onda s pozicije monopola pokriva onaj trošak koji je potreban da bi se odrađivale druge djelatnosti. Ne govorim da je to svugdje slučaj, ali toga zna biti da ponekad dižemo cijene komunalnih usluga kako bismo obavljali još neke djelatnosti koje možda da su na tržištu bi bile na drugačiji način regulirane. Ali slažem se s vama i kada je u pitanju ovrha, kada je u pitanju stečaj i ako nešto piše tu u člancima zakona da je potrebno ostaviti apsolutno izvan mogućnosti ovrhe odnosno stečaja komunalnu infrastrukturu.
Hvala lijepo. Posljednja replika gospodin Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačiću, ja bih vas sada pitao, da li se ovim zakonom pogoduje nekome? Ja znam da naša komunalna poduzeća su i skupa, da naša komunalna poduzeća su i skupa, da su komunalne naknade građanima skupe, pitam da li ovim zakonom imamo šansu da smanjimo nekakve komunalije prema građanima? Znam da treba sve privatizirati ali ima neke stvari koje bi trebali malo i stati. Znajući kada žurimo, kada mijenjamo i donosimo nekakve zakone, dajemo povoljnost određenim privatnicima. Međutim ti privatnici koji uskoče u jednom trenutku, koji ništa nisu o tome radili, dovedu samo građane u probleme. Primjer govorim, evo održavanje zgrada gdje su uskočili nekakvi privatnici, gdje mi sami imamo pa i sam sam imao jedan problem, ne možete nikad riješiti međutim kad se javite u grad i koji grad održava, pa bude to sasvim malo drugačije jer imate instituciju gdje možete se obratiti. Ja se bojim da ovim zakonom i ostalim ne bi sve stvari zatvorili i da bi građani došli u problem jer će nekakav privatnik uzeti dio posla, sniziti cijenu, srušiti nekakve natječaje koji bi komunalac vjerojatno bio u tom trenutku skuplji i kasnije isto nadograditi svoje cijene kroz jedno određeno vrijeme. Ja mislim da bi tu trebalo malo povesti računa da se komunalna poduzeća da dioničarima da budu dioničari radnici i dio grada, jasno većinski dio grada. Ja mislim da je to jedno ozbiljno pitanje i da o tome ne bi trebalo brzo ići u do kraja rješenja da gradovi ipak pa i gradonačelnici kao i ja, nisam baš ljubitelj da ih uvijek podržavam jer oni su menadžeri i treba dozvoliti lokalnim sredinama ipak da odlučuju, zna se da imaju i vijeća i ostalo gdje se oni moraju ispovijedati i s njima rješavati nekakve probleme. I mislim da bi trebali voditi računa o svim detaljima. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mišiću, vi ste poduzetnik, prema tome ja sam na takav način i shvatio vašu raspravu. Po meni je bitno da ovaj zakon omogući što kvalitetniju uslugu i što jeftiniju uslugu za građane. Kad gledate čime se sve bave komunalna društva, komunalna poduzeća u Hrvatskoj, onda ćete vidjeti da je to jedan vrlo šarolik spektar gospodarskih djelatnosti koji nekad obavljaju komunalna poduzeća pod maskom da nema tko drugi pa mora to obavljati komunalno poduzeće, a nekad zato što je to i financijski isplativo pa onda omogućava da se kroz obavljanje gospodarskih djelatnosti novci prelijevaju u ovu djelatnost koja jest ovim zakonom propisana kao komunalna djelatnost. Tako da ćete vidjeti da nekad cijena komunalne usluge koja podiže troškove naših sugrađana se prelijeva na obavljanje nekih drugih djelatnosti. A ne kad te druge djelatnosti omogućuju da ova cijena komunalne usluge bude jeftinija. Tako da nema tu čarobnog rješenja koje bi bilo jedinstveno za sve, ovdje se ide na tragu da se točno propiše što jedinica lokalne samouprave mora u svom djelokrugu kroz ovaj zakon obavljati, a postoje neke druge djelatnosti koje mogu ići na tržište ali ja sam, time ću završiti, za to da i kad idu na tržište, ako se već obavljaju u nekom komunalnom poduzeću ukoliko ono bude najpovoljnije, i dalje tu djelatnost može obavljati.
Hvala lijepa. Gotove su replike, sada će nam se obratiti u ime predlagatelja državni tajnik gospodin Željko Uhlir, izvolite.
Zahvaljujem na prilici da odgovaram na replike. Iznešeno je dosta toga, puno se ponavlja slično kao što je bilo i u javnoj raspravi. Dakle, ono što sam rekao u uvodnom djelu, moram se osvrnuti na taj dio jer se nastavlja i takav dio rasprave i replika. Državna tijela kada odgovaraju na prijedloge i primjedbe, onda daju odgovore, a kada se u javnoj raspravi nešto komentira, polemizira sa državnim tijelom, onda mi na tome ne sudjelujemo nego kažemo „primili na znanje“. Prijedlog primjedba prihvaćamo i odgovaramo, ako se s nama polemizira, nešto nam se tumači, onda u to ne ulazimo jer nema kraja tome, dakle to je naprosto procedura rada. Isto tako što se tiče drugih zakona koji su već kroz godine neke elemente komunalnih poslova izuzeli, naprosto ne možemo tretirati Zakonom o komunalnom gospodarstvu jer je to već gotova priča, to je gotovo. Ti zakoni su bili ovdje u Saboru, o njima se raspravljalo, moglo se tada u njima intervenirati ali mi ne možemo imati dualnost postupanja. Ne može jedan zakon tumačiti ono što je već drugi zakon riješio. Ne možemo ulaziti jedni drugima u djelatnosti. Evo sad ću redom ići, još pitanje gospodarskih djelatnosti, to je većina problematizirala. Dakle, sve se svodi na to da li netko može ili ne može obavljati gospodarsku djelatnost, tržišnu djelatnost. To je stvar opredjeljenja. Mi smo u načelima koja su u ovom zakonu za razliku od prijašnjeg zakona sa 4 načela skočila na 16 načela. Znači proširili smo načela komunalnog djelovanja. I jedno od tih načela je neprofitnost. Znači sve što je tržišno vadimo van i zašto to radimo? Upravo iz ovog razloga da se ne bi, što je u zadnjim polemikama bilo dotaknuto, nauštrb drugih djelatnosti obavljala neka tržišna djelatnost i na taj način oduzimalo posla gospodarstvenicima. Dakle, ako smo se opredijelili za tržište, za tržišno poslovanje, onda moramo i u ovom djelu biti čisti, u načelima smo rekli neprofitno djelujemo, a ako neprofitno djelujemo onda smo subvencionirani na tržištu i to nije nikako dobro. I radimo štetu obaveznim djelatnostima, komunalnim djelatnostima ako se bavimo i sa tržišnima, a to nam nije primarni posao i trošimo sredstva na tom dijelu, subvencioniramo poduzeća. To je osnovna razlika oko koje se ovdje govori. Oslobađanje komunalne naknade i potpora poduzetnicima to je ista tema. Dakle, ovaj zakon ne bi trebao biti taj koji pomaže poduzetnicima da se odluče poslovati u nekoj lokalnoj sredini. To su potpore. To ne bi trebali raditi putem ovoga, nego putem nečeg drugoga prireza, nekih drugih alata. Male jedinice lokalne samouprave i njeni kapaciteti da li mogu raditi ovo sve što se njima pripisuje sada u obaveze. Pa to smo rekli članak 28., 28. možete spajati zajedno, možete se dogovarati, raditi sporazume i preuzimati obaveze zajednički, ne mora svako zasebno. Dakle, omogućava se zajedničko djelovanje. Veće ovlasti komunalnih redara. Upravo na traženje, dajte nam veće ovlasti da mogu djelovati. Dajte nam instrumente da možemo djelovati. To je izričito traženo. Članak 22. Održavanje javnih cesta. Uvaženi zastupnik Bulj i drugi koji su komentirali članak 22. Ma vrlo je jednostavan. Zakon o cestama je sve odredio. Lokalna uprava koja održava dijelove cesta na svom području dobiva sredstva. Zakon o cestama sve je definirano do zadnjeg detalja šta ulazi u to, koje su granice, koji su obuhvati. Zakon o cestama sve je definirano do zadnjeg zareza. Teleoperateri nisu niti u jednom dijelu spomenuti, ne spominjemo ih, ne bavimo se njima. Ne znam zašto su ovdje dotaknuti. Visina komunalne naknade nije prilagođena različitim financijskim mogućnostima [[Upadica Radin: Na žalost vrijeme je isteklo.]] Eto kratko. Dakle, priroda naknade je ubirati za što se daje usluga, a porezi su nešto drugo. Eto tu su male razlike. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Najprije ovdje sa nama na galeriji su učenici Obrtničke škole iz Zagreba, 45 učenika, vidim učenika, ne učenica, samo učenika. Pozdravljam ih i molim da ih pozdravimo pljeskom sa nastavnicom, profesoricom. [[Pljesak.]] Idemo na replike. Prva replika na izlaganje predlagatelja, gospodin Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, evo u jutrošnjoj replici sam izrazio žaljenje što ministar nije ovdje. Ali to nikako ne znači da vi niste dovoljno stručan čovjek sa vašim suradnicima da ovdje branite zakon. Međutim, tako je to. Osim stručnosti nekad je potreban i politički stav. Međutim, hajmo sad osvrnut se na onaj dio koji smatram da je sporan sa stajališta manjih općina pa dijelom i gradova. Ali prije toga samo jedna tehnička primjedba. Članak 98. stavak 3. mislim da treba brisati. Ili je to tehnička greška ili što. Ponavlja se stavak 2., stavak 3. su jednaki. Ne znam zašto je to. Članak 98. stavak 3. Naime, moja replika ide u smjeru poslova koje će obavljati komunalni redari. Člankom 113. je definirano što oni sve, koje su njihove ovlasti i taj članak se meni čini nekako neobičan, čudan, neprovediv. Ovo je krovni zakon za komunalne redare, međutim mi smo kad god se ovdje donosili zakon, bilo Zakon o gradnji, o Građevinskoj inspekciji, Veterinarskoj inspekciji bilo da se govorilo o poljoprivrednom zemljištu, da se govorilo o prometu. Kad ne znamo tko će to obavljati, onda se uvijek reklo to će komunalni redari. To nije dobro rješenje, oni polažu državni stručni ispit, ja sad ne znam gdje točno ga polažu, ovdje se zakoni definiraju da oni moraju imati četvrti stupanj naobrazbe i to su ljudi koji su kadri ovladati s tom materijom, to nije problem. Međutim sad je problem ima tog opsežnog posla kojeg oni trebaju obavljati i mislim da bi se trebali posvetiti makar ovom zakonu, evo do drugog čitanja, osobno ću se potruditi da priložim amandman, da im damo više prostora, da im bude jasnije što oni trebaju raditi, možda se ovdje precizira i taj državni stručni ispit koji moraju polagati, da bude jednostavno jasnije šta će ti ljudi raditi jer ovo mislim da ovako općenito ove ovlasti oni ne mogu ispuniti. Ne mogu oni doći i nekome reći da ruši drvo. Svi smo svjesni da je to nemoguće. Hvala.
Hvala lijepa. Državni tajnik, gospodin Uhlir odgovorit će na repliku, izvolite.
Gledajte, prvo da krenem od ovog članka 98. 2., 3., prihvaćamo, naravno i sve što smo danas govorili i sve što se na odborima govorilo. Ja sam u uvodnoj riječi rekao. sve konstruktivno, dobronamjerno, dapače, složen je zakon, puno drugih zakona je utjecalo na njegovo stvaranje a bilo je vremensko ograničenje zbog primjene europske direktive za javnu nabavu. Dakle, imali smo vremenski rok, bili smo u tjesnacu s time, puno drugih zakona utječe i sve što je kvalitetno ćemo prihvatiti bez daljnjega. Stavak 2. i 3. isti su, evo sad smo vidjeli, hvala lijepa. Što se tiče zadaća komunalnih redara, oni su prilično detaljno opisani ovdje, propisani i to je bilo traženo upravo na zahtjev jedinica lokalne uprave da im se poveća autoritet, da im se poveća uloga u društvu. I to je ono što vam mogu reći.
Hvala lijepa. Druga replika gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo poštovani državni tajniče, ja ne bi htio da vi shvatite da stvarno mi ovdje vrlimo politikansku nekom politikom, da vas kritiziramo radi kritike, zato ću ja pokušati stvarno biti konkretan. Naime, članak 26. kaže ovako, osim djelatnosti iz članka 22. i 24. ovog zakona, predstavničko tijela jedinica lokalne samouprave, može odlukom uz prethodnu suglasnost ministra. Idemo dalje u centralizaciju, znači s ovim podcjenjujemo i općinsko i gradsko vijeće i načelnika i direktora i svih onih koji mogu i znaju o tome nešto, oni moraju tražiti mišljenje ministra. Dakle, članak 130., kaže ovako, jedinice lokalne samouprave ustrojit će evidenciju komunalne infrastrukture iz članka 68. ovog zakon u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu. 6 mjeseci. Svi oni koji rade, znaju da je to nemoguće u 6 mjeseci. Moje drugo pitanje, s kojim novcima? Ja sam ovdje govorio o tome koliko jedinica lokalne samouprave raspolažu s koliko novaca od ukupnih novaca od državnog budžeta. 16%. 15, 16%, s time da grad Zagreb ne znam koliko. Kojim novcima ćemo mi ovo sve napraviti? To je moje pitanje. Mi stalno dobivamo nekakve nove zadaće, nove direktive, ne pita nas se da li je to moguće, da li je to jednostavno i kaj se tiče financijskih mogućnosti moguće. Naši građane interesira voda, struja, da dobe nogostup, da dobe cestu, da dobe vrtiće, škole. To njih interesira. A mi smo se pretvorili u izvršitelje- izvjestitelje. Moramo FINA-i dati izvještaj, ministarstvu, županiji, Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje, svima mi moramo dati izvještaje i pretvorili smo se u birokrate. A da ne govorim da smo se pretvorili i u izvršitelje, država, ministarstvo nešto zamisli, mi moramo to izvršiti. Ne pita nas da li mi to trebamo ili ne trebamo. Znači konkretno, radi neke stvari koje smatram da su ovom trenutku možda i nebitne. Bitno je bolji život naših građana.
Hvala. Žao mi je da vas moram prekinuti, izvolite gospodine Uhlir.
Eto zahvaljujem na pitanjima. Dakle, suglasnost za djelatnosti samo one koje su eventualno sporne i one koje prelaze okvire koji su već ovdje propisani, ne za sve. Znači sporne djelatnosti, one o kojima smo govorili danas skoro cijelo prijepodne da li gospodarska djelatnost je ili nije. Ako idemo u gospodarsku djelatnost, onda trebalo bi zajednički nekako ocijeniti da li je to prihvatljivo. 6 mjeseci podrazumijeva se, to je pola godine, podrazumijeva se da jedinice lokalne samouprave već i nekakvu evidenciju imaju o svojoj komunalnoj infrastrukturi. Dakle proteže se ako bismo išli dalje na godinu, 2, 3, 5 na koliko vremenski period bi bio prihvatljiv. 6 mjeseci držimo da treba ustrojiti evidenciju. Nadam se da 6 mjeseci za takav posao onoga tko upravlja svojom komunalnom infrastrukturom, ne bi trebao biti problem. A sveukupno kao i ovo ustrojavanje evidencija, kao i drugo što ste na kraju napomenuli, radi se o izvještavanju, radi se o transparentnosti poslovanja prema našim građanima. Moramo biti transparentni, moramo otvarati svoje poslovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo postavit ću vam gospodine državni tajniče, jedno pitanje i molim odgovor na njega, mislim da se tiče više stotina tisuća naših građana a meni je to apsolutno nejasno formulirano u zakonu. Naime, odnosi se na odredbe članka 81. i 82., prijedloga, komunalni doprinos. U prijedlogu koji dajete piše da to novčano javno davanje koje se plaća za korištenje već izgrađene komunalne infrastrukture i koju plaća vlasnik zemljišta na kojem se nalazi postojeća građevina. Komunalni doprinos dakle se plaća po ovom prijedlogu za već postojeću građevinu, tako piše, prilikom građenja građevine ili za postojeću građevinu. Ponovno ponavljam, dakle za postojeću građevinu, stan, kuća, poslovni prostor. Obveznik je onaj tko gradi ili na kojem se nalazi postojeća građevina. Pitanje u ime svih vlasnika postojećih građevina, stanova, poslovnih prostora, zgrada, jesu li oni obveznici komunalnoj doprinosa po predloženoj odredbi jer to je po meni ukoliko to stoji, zapravo porez na nekretnine. Riječ je dakle, o postojećoj građevini, to nema te u sadašnjem Zakonu o komunalnom gospodarstvu, plaća investitor za novi objekat koji sudjeluje u izgradnji komunalne infrastrukture. Dakle ovo je za postojeću građevinu, svaki postojeći stan, poslovni prostor, zgradu obveznik je vlasnik zemljišta na kojim se gradi ili se nalazi postojeća građevina. Dakle ona se već nalazi, ona već postoji, to je nešto što je već sagrađeno. A u ovom tekstu porez na nekretnine, zato vas molim jako decidirani odgovor, što ste htjeli reći ovom odredbom?
Hvala lijepo. Gospodin Uhlir, izvolite.
Dakle nema problema za pojašnjenje, vrlo je jednostavno ne trebate se toliko oko toga uzbuđivati, ne radi se o kontinuiranom naplaćivanju, radi se o jednokratnom naplaćivanju. Između ostalog što se tiče postojeće građevine, slažemo se s vama, da možemo dati dodatna pojašnjenja u nastavku da se radi o procesu legalizacije koji do sada nije postojao i zato nije postojalo u trenutno važećem zakonu. Dakle radi se o jednokratnoj naplati, o ničem drugom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lipošćaka. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče Uhlir. Mogu se djelomično složiti s vama da ovaj zakon ne služi za poticanje poduzetnicima da to rade drugi zakoni, međutim on bi trebao pomoći jedinicama lokalne samouprave i ne vidim razloga zbog čega im uzeti taj alat iz ruku. Naime, konkretno nemogućnost ukidanja ili ukidanja u jednom dijelu odnosno oslobađanja od plaćanja doprinosa komunalnog i naknade je puno jednostavniji način nego da jedinice lokalne samouprave mijenjaju zone i mijenjaju koeficijente. Također konkretno što se tiče članka 91. koji definira povrat komunalnog doprinosa u slučaju ako je građevinska dozvola prestala važiti ili je poništena, građevinska dozvola ima rok trajanja tri godine znači može se produžiti jedanput još dodatno. Sredstva se uglavnom odmah uplaćuju i taj komunalni doprinos prihod je proračuna jedinica lokalne samouprave koje služe za financiranje građenja, održavanja komunalne infrastrukture. Zanima me iz kojeg razloga u ovom slučaju dovodimo, ajmo tako reći u nezavidan položaj one jedinice lokalne samouprave osobito one koje imaju manje novčane prihode koje će recimo ta sredstva koja su uplaćena već utrošiti u izgradnju i održavanje komunalne infrastrukture, a nakon određenog vremena vidimo ne njihovom krivicom zbog poništenja građevinske dozvole morat će doći u situaciju da će ta sredstva morati vratiti i upitni hoće li ih imati od kuda vratiti. Hvala.
Odgovorit će poštovani državni tajnik. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle pomoć poduzetnicima koja je bila tema vašeg pitanja i sami ste zaključili i ono što sam rekao isto u odgovoru na replike da ovaj zakon ne možemo smatrati da je to njegova svrha. Pomoć poduzetnicima može biti kvalitetna komunalna usluga koju mi kroz ovaj zakon uvjetujemo, može biti transparentnost usluga koje isto kroz ovaj zakon uvjetujemo. Znači to su vidovi na koje se može poduzetnicima pomoć kroz ovaj zakon. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, ovdje najviše polemike vodi oko poduzeća, međutim kada pogledamo što bi ta poduzeća trebala raditi u principu jedino, jedino poduzeće je sporno to je one koje se bavi održavanjem, ustvari građevinskim poslovima jer ono koje se bavi ukopima teško da će na tržištu moć ić raditi nešto, ono koje se bavi održavanjem zelenih površina itd. Međutim da ne kompliciram, bilo bi daleko jednostavnije da se naznači da se mogu baviti s tim, ali u poslovnim knjigama to moraju voditi odvojeno. Zašto? Zato što sva ta poduzeća u jedinici lokalne samouprave rade posao koji je monopol, čisti monopol. Dakle jedinica lokalne samouprave je osnovala zbog određene djelatnosti određuje cijenu koju može naplatiti za određene usluge, dok recimo kod vodoopskrbe u cijeni vode imate onu cijenu za izgradnju, prema tome nekim zakonom ste im propisali prihode koje će oni ostvariti zbog toga što rade neki posao, a to je karakteristika monopolista. Prema tome, ako se pojavi mogućnost da neko komunalno poduzeće može sudjelovati na tržištu, može mu se dati mogućnost, međutim u podnošenju onog svog godišnjeg izvješća mora u svojoj bilanci jasno razlučiti što je radio ovako što je radio onako da nam se ne dogodi ono što se nažalost događalo, a to je da loše poslovanje u tom tržišnom dijelu prevaljuju na račun redovnog poslovanja. I recite meni nije jasno ako postoji zemlja i ako se zna da grobno mjesto mora biti tih i tih dimenzija, kako ukop u jednom gradu može biti 3500 u drugom 1800 u trećem 1200. dakle ne radi se o grobnom mjestu nego se radi o čistom fizičkom poslu ukopa, znači to bi praktički na nivou cijele Hrvatske morala biti jedinstvena cijena, a ne da bude razlika praktički 100%, negdje 1200, a negdje 3500.
Hvala. Odgovor poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na sugestiji. Pa upravo u tom smjeru je ovaj zakon i pisan, dakle da razdvoji tržišno djelovanje od komunalnog djelovanja. Ukoliko je to moguća i prihvatljiva varijanta i svim drugim dionicima uključenima u pisanje ovog zakona, a to znači u prvom redu Hrvatskoj udrugi poslodavaca i HGK koji također traže tržišno djelovanje i traže poštivanje tržišnog nadmetanja, dapače, razdvajanje na financijskom dijelu nema problema da se prihvati.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovani državni tajniče. Govorili ste o načelima i mislim da nije dobro da mijenjate načela ili barem u ovom dijelu koje se odnosi na neprofitnost. Naime, kada kažete da komunalne usluge se ne obavljaju radi stjecanja dobiti, onda u isto vrijeme, imate nelogičnosti između čl. 9 i članka 35. gdje sva trgovačka društva, odnosno, društva u kojima je vlasnik grad ili općina, su organizirani, kao trgovačko društvo d.o.o. u pravilu i oni zapravo posluju po načelu Zakona o porezu na dobit i obavljaju komunalne usluge. Dakle, ta neprofitnost, ne bi nužnost trebalo stajati kao načelo, jer ta ista društva ukoliko bi ih trebali izmijeniti organizacijski, onda bi postale ustanove, pa bi onda imali skuplju uslugu za onaj PDV koji oni mogu sada odbijati kao pretporez. Dakle, mislim da to kao načelo bi trebali izuzeti. Pretpostavljam da je vaša namjera bila da se ne bi dodatno … [[Govornik se ne razumije.]] cijene same usluge, dakle, da one moraju odgovarati zaista onome što sama usluga daje. Ali, kada gledate u odnosu organizacijske oblike i na funkcioniranje sustava, onda je to u izvjesnoj koliziji.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Upravo tako, neprofitnost bi trebalo ostati po našem dubokom uvjerenju, nadam se i svih ostalih u načelima komunalnih djelatnosti, jer u suprotnom mi dovodimo u pitanju, one osnove koje se odnose prema našim građanima i isporuku onih ostalih usluga. Ukoliko imamo i takvo trgovačko društvo, ono bi moralo poslovati na tim načelima.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Vešligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo, poštovani državni tajniče, moram reći, da sam primijetio da ste vrlo onako površno prešli oko ovih glavnih primjedbi koji su bili oko ovog članka 36. stavak 3. Spomenuli ste nešto, ne možemo više subvencionirati komunalna poduzeća, niste uopće prokomentirali ove primjedbe oko direktiva EU, barem sam to očekivao, da ćete to nešto spomenuti. Dali ste jedno vrlo … [[Govornik se ne razumije.]] objašnjenje. Gledajte, svi se slažemo tu i kolegica Perić, je sad spomenula, ova komunalna društva su trgovačka društva. Djelatnosti koji oni obavljaju, može se reći, možda i neka obavljaju stvarno prave tržišne, ali dobrim dijelom su to vrlo neperspektivne gospodarske djelatnosti. Spomenuti ću vam jedan primjer, 2014. smo dakle, morali iz komunalnih društava izdvojiti vodoopskrbu i odvodnju. U redu, napravili smo to zakonski, imenovali direktora, nadzorni odbor, nešto službenika i to. Ali, nešto normalno da smo razmišljali da nešto valjda i uštedimo, da ne idemo … [[Govornik se ne razumije.]] administracije. S obzirom da nam zakon dopušta, još nam uvijek dopušta, da recimo, iznajmimo radne strojeve od komunalnog društva. Pa su naravno ta društva iznajmljivale ta radne strojeve, to je gospodarska djelatnost. Sad po novome, mi bi trebali osnovati posebnu tvrtku, koja će se izbaviti isključivo iznajmljivanje tih radnih strojeva. Pa računovodstvene su usluge isto, iznajmljivali zapravo tim tvrtkama za vodoopskrbu i odvodnju, a ostali su u komunalnom društvu. Sad bi opet trebali valjda, ako je to gospodarska djelatnost, a je jer nije u ovim komunalnima, također trebali bi valjda osnovati i posebnu tvrtku za računovodstvene djelatnosti, za iznajmljivanje drugim društvima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Evo, sam paradoksa sam spomenuo u ovom kratkom vremenu koje sam imao. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Uveli ste pitanje direktiva i ovoga zakona, nisam se na to posebno osvrtao, jer je sve rečeno u uvodu, sve je rečeno u ne normativnom dijelu zakona, mi niti jednu direktivu ne prenosimo ovim zakonom, nemam u tom dijelu posebno ništa komentirati, niti sam išta komentirao u tom dijelu. Mi smo govorili samo o tome, da poštujemo i uvažavamo druge zakone, koji su u međuvremenu transponirali neke direktive, a to je Zakon o javnoj nabavi i to su načela tržišnog poslovanja. Evo, samo to. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Rekli ste da ovim zakonom isto tako brinemo o načelu solidarnosti i socijalne osjetljivosti, ali u članku 94. uvodimo jednu novu obvezu našim građanima, gdje tvrdim da nismo niti socijalno osjetljivi niti solidarni i da je to na mala vrata uvođenje poreza na nekretnine, protiv čega je bila većina građana RH i zbog čega je i povučen ovaj zakon, što je i HSS tražio. Naime, uvodi se plaćanje komunalne naknade na neizgrađeno građevinsko zemljište. I to bi bilo u redu, da smo svi u istoj poziciji, da smo siv u Zagrebu ili Varaždinu, ali ima ih oni koji žive i u Rešetarima i tamo kraj Vukovara, gdje nažalost imamo puno praznih kuća i puno neizgrađenog građevinskog zemljišta. I uvodimo jednu novu obvezu našim građanima, koji oni neće imati iz čega plaćati. Pa vas molim, komentar, da li je to uvođenja poreza na nekretnine i da li je to nova obveza naših građana iz čega će plaćati. Isto tako u istom članku u stavku 3 spominjete i ruševine, pa vas pitam, kome će jedinice lokalne samouprave oko Vukovara ili oko Okučana naplatiti komunalnu naknadu za kuću ili zgradu koja je srušena u Domovinskom ratu, nije obnovljena, vlasnik je nepoznat i dovodimo jedinice lokalne samouprave u nemogućnost provođenja ovog zakona, a indirektno i njima namećemo novu obvezu jer imamo poslovne gospodarske zone, koje su nepopunjene, gdje je dosta neizgrađenog građevinskog zemljišta. Hoće li jedinice lokalne samouprave, sami sebi naplatiti komunalnu naknadu za istu neizgrađeno građevinsko zemljište? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog držanog tajnika.
Vezano uz ruševine, ne znam koju verziju zakona imate, da li iz nekog prethodnog pitanja, ali trebalo bi ovo biti u stavku 3. nemamo tako nešto, u ovom zadnjem važećem koji je trebao biti danas pred vama. … [[Upadica se ne čuje.]] Stavak 4. neizgrađeno građevinsko zemljište a ne ruševine. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne. Nezavršena zgrada da. Upadica se ne razumije./ … Ne, nezavršena zgrada da. To je dio poslova koji spada u komunalni red. Znači moramo se nekako boriti protiv nezavršenih rugla u prostoru. Naša zadaća je čuvati prostor, to nam je temeljno dobro koje je zaštićeno i Ustavom. Znači brinemo o prostoru, kanimo ga sačuvati.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tulia Demetlike.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine državni tajniče. Moram opet reć da ne mogu prihvatiti vaš odgovor da se na neki način, ja ću reći, izvlačite ili perete ruke da svako gleda svoje, da ne možemo ulaziti jedan drugome u posao, to znači na jedno ministarstvo, drugo ministarstvo, treće ministarstvo jednostavno ne surađuje na dobrobit lokalne samouprave. Jel da li je Zakon o otpadu, Zakon o vodama, znači Ministarstvo graditeljstva, Ministarstvo uprave, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike donose zakone, a kolege koji danas ovdje cijelo vrijeme govore gradonačelnici i načelnici sve te zakone moramo objediniti i kroz lokalnu samoupravu tj. kroz komunalna poduzeća moramo provoditi. Danas svi govore da komunalne djelatnosti moraju biti obavljanje pogrebnih poslova, dimnjačarski poslovi, opskrba pitkom vodom, odvodnja, pročišćavanje otpadnih voda, odlaganje komunalnog otpada, vi u vašem prijedlogu bez ikakvog obrazloženja kažete da te djelatnosti to ne mogu biti i prestaju bit, tj. kažete da je to nekim drugim zakonom definirano. Ali sami ste rekli krovni zakon je Zakon o komunalnom gospodarstvu, svaki izraz koji sadrži u sebi komunalno znači da li je cijev odvodnje komunalna infrastruktura, da li je uređenje plaže komunalna infrastruktura za što su zadužene jedinica lokalne samouprave, e sada od toga vi izdvajate neke stvari i kolega Bačić nije tu, rekao da vi ćete moći to dalje raditi ali preko nekih drugih poduzeća jer sa onim komunalnim poduzećem mi danas možemo raditi samo ono što ste propisali kroz članak 24. i 22. i onda možda ministar odobri još nešto. E sada to nešto ne smije biti profitabilno. Ali ako pogrebne usluge i poslove koje su do sada bile neprofitabilne, da li sutra onaj privatnik koji će to raditi kojem idete na ruku zbog toga što ste sami rekli zbog Gospodarske komore će ostvarivati profit na tome? Hvala lijepa, vidim da mi je vrijeme isteklo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Eto vrtimo se malo u krug. Spomenuo sam zakone koji su već važeći, zakoni koji su u ovom Visokom domu doneseni, zakoni o kojima se ovdje raspravljalo. Dakle mi sada dolazimo zadnji i samo mi niveliramo stanje, usklađujemo se s pravnim sustavom naše države. Ne možemo kada je već ovdje usvojeno da će neki drugi zakon preuzeti neku djelatnost, mi dalje tu činjenicu ignorirati. Dakle preuzeto je drugim zakonom sve do detalja tamo pisano tko može se baviti tom djelatnošću, na koji način se može baviti, ne možemo mi sada ovim zakonom ignorirati to sve što je nastupilo u međuvremenu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče. Dali ste mi malo čudan odgovor, razgovarao sam sa čelnicima lokalne samouprave, a dugo sam u lokalnoj politici pa mi nije jasno odakle je ovaj odgovor na članak 22. stavak 2. ovog zakona gdje se kaže da se održavanje javnih cesta koje prolaze kroz naselje, da to subvencioniraju ili sufinanciraju županije ili vlasnik ili država ako je državna cesta to je neistina. Evo do mene je tu gradonačelnica nikada kune nije dobila. Dugo sam u lokalnoj politici, evo neka bilo koji gradonačelnik digne ruku jel mu županija i država uplatila za održavanje cesta. Prema tome, ovo jedan novi namet lokalnim samoupravama, ovo je jedna centralizacija moći, a decentralizacija u biti lokalne samouprave samo trošak i novac, a nema para, nema sredstava. Niste opisali na koji način će se financirati održavanje županijskih i državnih sredstava kao obaveza lokalnih samouprava, vi na to niste odgovorili. Vi ste rekli jednu dezinformaciju da to plaćaju Hrvatske ceste i županijske ustanove. To nije istina, to je uloga po ovome zakonu prijedlogu vašem dodatno uz nerazvrstane ceste i ove ceste. Naravno da je bitan javni interes, naravno prije svega da i u djelatnostima tj. u javnim ovlastima člankom 36. dajte mogućnost opet ponavljam niste odgovorili, na mogućnost privatizacije vodoopskrbe šta je ciljana privatizacija vode. Ovim zakonom je pomalo se uvodi taj termin jer jednostavno ta djelatnost se ne navodi ovdje u ovome znači propisano lokalnim samoupravama, niti kao i člankom 24. ove također … komunalne djelatnosti. Znači navodimo člankom 22. ni 24. gledajte malo javni interes, ovo je pisano protiv … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovorit će poštovani državni tajnik. Izvolite.
Zahvaljujem. Vraćamo se opet na 22. članak. Dakle ne mogu vam ponoviti nikako drugačije niti izreći nego da je to Zakonom o cestama do detalja definirano. Ako netko ne izvršava svoje zakonske obveze to je drugi problem, ali ako je Zakon o cestama rekao da treba vratiti sredstva koja su utrošena na održavanje u lokalnom dijelu u obuhvatu lokalnome onda znači neko se ne pridržava zakona. Mi to ne možemo regulirati ovim zakonom. Dakle članak 22. stavak 2. kaže „pod održavanjem dijelova javnih cesta koje prolaze kroz naselja razumijevanje se održavanje onih dijelova javnih cesta koja prolaze kroz naselja sukladno posebnim propisima“, sve je definirano u Zakonu o cestama do detalja, to vjerojatno i znate. Što se tiče privatizacije, nikakvih privatizacija niti na malo, niti na veliko se ne uvodi ovim zakonom, ne spominje se uopće vode zato što su preuzete već drugim zakonom, ranije preuzeto. Hvala lijepa.
Hvala. Molim vas ajmo nemojmo dobacivati iz klupa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani državni tajniče, gospodine Uhlir drago mi je da ste u svom kratkom obraćanju ponovno podvukli nešto što se može iščitati iz zakona, a znači unatoč tome što predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave općinsko, odnosno gradsko vijeće uputi zahtjev ministarstvu da određenu djelatnost proglasi komunalnom to nije moguće s obzirom da u istom zakonu stoji načelo neprofitnosti. Znači, komunalna djelatnost se ne obavlja radi stjecanja dobiti. Na primjer iznajmljivanje ležaljki ili nešto slično suncobrana, pedalina i slično nije moguće ni zatražiti od ministarstva, niti će se dobiti suglasnost da je to komunalna djelatnost. S time nije moguće ni da komunalno društvo obavlja jednu takvu djelatnost. Mislim da nam je svima isti interes da određena usluga bude što jeftinija našim građanima. Pitam se šta će se dogoditi sa komunalnim društvom koje je do sada obavljalo i jednu profitabilnu djelatnost, ostvarivalo neki profit kojim je umanjivalo manjak ili na bilo koji način kompenziralo ono što određena druga komunalna djelatnost ili je manje atraktivna, pa je ne može dobiti ili ne želi dobiti privatnik ili kad se raspiše natječaj za koncesiju također nitko neće uzeti zato što neće ostvariti profit. Pa je stoga taj komunalac uz tu neprofitabilnu djelatnost obavljao i ovu djelatnost, s time se pokriva, zapošljava ljude, ulaga i u opremu, vjerojatno i u prostor. I sad kad tu profitabilnu djelatnost izvučemo iz tog našeg komunalca ostaje nam firma koju ćemo ponovno morati subvencionirati iz gradskog, odnosno općinskog proračuna. Na čiji teret to ide? Opet naših građana. A što smo dobili? Dobili smo jednog privatnika koji izvlači korist po osnovi te iste djelatnosti.
Odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
Hvala lijepo. Pa jesu problematični detalji i to jesu dileme koje su stvarno otvorene. Dakle, vi ste govorili samo sa jednog aspekta. Pokrivanje tržišne djelatnošću pokrivanjem onih gubitaka iz komunalnih djelatnosti. Ali postoji drugi smjer. Postoji smjer toga da se netko bavi tržišnom djelatnošću, da konkurira na tržištu, a to su, te cijene tamo koje realizira pokriva iz komunalne. To nikako ne želimo. Dakle, sprječavamo ono što je po našem mišljenju bilo puno gori smjer pokrivanja dugova. Znači u tržišnom segmentu pokrivamo iz komunalnog dijela. Rješenje je, nazire se u smjeru u kojem je uvaženi zastupnik govorio da se naprosto računovodstveno-financijski razdijeli poslovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Evo napredujemo dramatičnom, već smo na trećem klubu a to je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je evo prijedlog novog Zakona o komunalnom gospodarstvu koji je sigurno od velikog značaja za rad i funkcioniranje na lokalnom nivou, te je u postupku javne rasprave izazvao očekivano i opravdano veliki interes. Prije svega želim naglasiti kako su više od 20 godina provedbe Zakona o komunalnom gospodarstvu uočeni brojni nedostatci toga zakona koji nisu mogli biti otklonjeni njegovim brojnim izmjenama i dopunama. Čuli smo i od državnog tajnika da od '95. do danas izmijenjen je čak 18 puta. Nedvojbeno je da postoji potreba za cjelovitim rješavanjem ove problematike, no mi iz kluba IDS-a, PGS-a i RI-a smatramo da se ovakvim prijedlogom zakona neće doprinijeti racionalizaciji poslovanja dosadašnjih komunalnih trgovačkih društava već upravo suprotno. Za očekivati je da će se morati osnovati novi pravni subjekti za obavljanje djelatnosti koji se više neće smatrati komunalnima, stoga se otvaraju brojna daljnja bitna pitanja kao što su vlasnička struktura novih trgovačkih društava, te tehničke, kadrovske i stručne opremljenosti istih ali i povećanje cijena usluga posebno odvoza i zbrinjavanja otpada što je našim građanima svakako najvažnije. Ali sigurno jedno od najvažnijih pitanja, to smo čuli i uz raspravu da li se tu nešto skriva ili se na mala vrata pokušava gurati da je ovaj prijedlog zakona zapravo priprema za mogućnost privatizacije značajnog dijela komunalnih poslova. Mi u našem klubu s time sigurno se ne slažemo i to nećemo podržati. U kontekstu ovog prijedloga zakona moram istaknuti kako je isti potrebno do drugog čitanja doraditi obzirom na znatne manjkavosti, nedorečenosti i nelogičnosti. Kao jednu od najspornijih odredbi ovog zakona vidim u članku 36. stavak 3. kojim je definirano da trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. Ne može po članku 36. Ja ne razumijem da li će ministar odobriti, ali po ovome je onda u sukobu ta dva članka. Dakle, možemo iščitati da se trgovačkom društvu zabranjuje obavljanje drugih djelatnosti osim komunalnih, te da se na takav način ograničava njihova poduzetnička i tržišna sloboda. Budući da predlagatelj donošenje zakona u ovom obliku argumentira usklađivanjem sa zakonodavstvom EU, molim da nam se da konkretan odgovor kojim se točno direktivama zabranjuje trgovačkim društvima obavljanje komunalne i gospodarske djelatnosti, te da li po tom pitanju postoji i sudska praksa Europskog suda pravde. Zakonodavno rješenje članka 36. stavka 3. novog prijedloga zakona je po nama u cijelosti pogrešno, te ne vodi ka ostvarenju bilo kakvog društveno korisnog cilja. Naglašavam da se takvim zakonodavnim rješenjem ne poboljšava tretman građana jedinice lokalne samouprave, odnosno potrošača koji su krajnji korisnici javnih komunalnih usluga. Ovakvo zakonodavno rješenje može imati opravdanje jedino u vidu omogućavanja privatnog sektora da iz tržišne utakmice isključi trovačka društva koje su osnovale jedinice lokalne samouprave radi obavljanja komunalnih djelatnosti, da bi građanima korisnicima, tj. onima koji plaćaju tu uslugu, pružile i neke druge usluge, po povoljnijim cijenama. Držimo da ovakvo zakonodavno rješenje, nosi niz negativnih posljedica i to kao prvo, ostale djelatnosti, kao npr. zbrinjavanja otpada i pogrebnička djelatnost, biti će ovršena samo strane, po ovom zakonu, privatnih subjekata, koji će radi stjecanja dobiti znatno povišene cijene, a šta će dodatno opteretiti naše građane u našim općinama i gradovima. Obzirom da je cilj tržišne utakmice, da potrošač dobije najbolju uslugu za najmanji iznos naknade, ovakvo zakonsko rješenje nedvojbeno je u suprotnosti i sa pravom poduzetnika, na slobodnu tržišnu utakmicu, a koje je zajamčena čl. 49. Ustava RH. Kao drugo, trgovačka društva, u beznatniji dio financiranja, a upravo od tih sredstava je bilo financiranje poboljšanje javne usluge, u pogledu obavljanja komunalnih djelatnosti, pa je očito da će i razvoj i napredovanje u pogledu obavljanja komunalnih djelatnosti, dakle, svih onih koji su navedene u odredbi članku 22., 24. novog prijedloga zakona, sad stagnirati, što nikako nije u interesu građana, tj. potrošača, čiji su zahtjevi sve veći, tj. viši. Kao treće nameće se općinama i gradovima, osnivanje novih trgovačkih društava, za slučaj da nema tko na području istih obavljati npr. djelatnost zbrinjavanja otpada ili pogrebničku djelatnosti koje e biti dužna obavljati ostale poslove. Zato je nužno da ispravno i redovno funkcioniranje jedinica lokalne samouprave, koji nisu navedeni odredbama člana 22. i 24. novog prijedloga zakona, što zahtjeva i dodatno povećanje administrativnih troškova, povećavanje troškova u vidu zapošljavanje dodatnih osoblja, radnika i nabave dodatne opreme, a što će rezultirati i dodatnim financijskim opterećenje za porezne obveznike, tj. građenje naših gradova i općina. Kao 4 isto tako onemogućava se trgovačkim društvima, osnovanim od strane općina i gradova, obavljanja poslove i pružanje javnih usluga, koje nisu taksativno navedene članicama 22. i 24. prijedloga zakona, što dovodi u opasnost rentabilnost pribavljanje opreme, odnosno, sredstava rada koji na ovaj način, neće moći biti isplaćena i što bi u konačnici moglo rezultirati i nerentabilnim poslovanjem. A nažalost, moglo bi dovesti i do neželjene posljedice viška radnika, otkaza i novih nezaposlenosti. Kao 5 je svakako bitno reći, da i to da je ovakvo zakonodavno rješenje i protivno temeljnom načelu Europske pravne stečevine, koja je usmjerena na slobodu protoka robe, pružanja usluga, kretanja kapitala, kretanja ljudi, ali općenito liberalizaciji tržišta. Ono predstavlja postavljanje novih prepreka koji će ugroziti financijsku stabilnost trgovačkih društava koji su osnovali općine i gradovi s ciljem obavljanja komunalnih djelatnosti, jer su ta trgovačka društva, već izvršila značajna ulaganja u vidu obrazovanja ljudi, pribave sredstava rada i opreme i izgradnje infrastrukture, za obavljanje poslova djelatnosti koji nisu izričito navedeno u člancima 22. i 24. novog prijedloga zakona. Kao 6 one djelatnosti koje se smatraju tržišnima, također mogu obavljati trgovačka društva koja su osnovali općine i gradovi s ciljem obavljanja komunalnih djelatnosti po tržišnim uvjetima, a kontrola sredstava koja se koriste za obavljanje tih djelatnosti, može se vršiti temeljem revizija i drugih za to predviđenih instrumenata kontrole, kao što je uostalom kolega Šuker i predložio. Besmisleno je zabraniti trgovačkim društvima, koje su osnovale općine i gradovi s ciljem obavljanja komunalne djelatnosti da obavljaju bilo koju djelatnost koja nije izričito navedena odredbama člankom 22. i 24. novog prijedloga zakona, te na taj način, zapravo tjerati te općine i gradove, na osnivanje novih trgovačkim društvima i povećanje troškova u proračunu, što se može podmiriti samo povećanje javnih nameta i cijena usluga za građane. Moram reći, da smo mi u Istri prilikom određivanja cijena usluga, koje plaćaju građani, uvijek vodili računa o socijalnoj komponenti. Dalje, mi smatramo važnim da se u odredbi članka 24. moraju navesti kao uslužne komunalne djelatnosti, vodoopskrba i odvodnja, gospodarenje komunalnim otpadom. Kao djelatnosti koje su regulirane posebnim propisima tzv. lex spcijalist. To su i dalje komunalne djelatnosti i kao takve, moraju biti navedene novim zakonom jer nema nikakve pravne logike, prema kojoj vodoopskrba i odvodnja, te gospodarenjem komunalnim otpadom, više ne bi kao djelatnosti bio dio komunalnog gospodarstva. To više napominjemo da tako što proizlazi iz Zakona o održivom gospodarenju otpadom, te Zakonom o vodama koji u svojoj regulativi koristi terminologiju komunalne vodne građevine, vodne komunalne direktive, komunalni otpad i ostalo. Kao 7 ovakvo zakonodavno rješenje može eventualno biti prihvatljivo samo za velike jedinice lokalne samouprave kao primjerice Grada Zagreba, gdje postoji veliki broj korisnika usluga, koji financiraju sve troškove i gdje je dovoljan broj korisnika da poštuju zasebna trgovačka društva, koja zasebno obavljaju poslove groblja i pogrebništva, zbrinjavanju otpada, vodoopskrba i odvodnje i slično. Međutim, to je faktički financijski neprovedivo u općinama i gradovima, gdje je na velikoj teritorijalnoj površini, znatno manji broj stanovnika. Držim da bi jedan od osnovnih ciljeva Zakona o komunalnom gospodarstvu trebao biti povećanje kvalitete obavljenih komunalnih usluga u korist naših građana, a ovaj zakon to nepotrebno ograničava. Osim toga, u praksi postoji potreba, da trgovačka društva uz komunalnu djelatnost obavljaju i druge djelatnosti i to zato, da bi upravo korisnici naših građani, imali potpunu uslugu, kao primjer navodim cjelokupnu uslugu postupanja sa pokojnikom, od mjesta smrti do ukopa, dakle, tržišnu komunalnu uslugu. Nisam … [[Govornik se ne razumije.]] da se omogući i privatniku, ali ne da se ograničava nama. Iz svega navedenoga proizlaze neka važna pitanja za koja molim objašnjenje i pojašnjenje, a to su znači li to da dosadašnja komunalna poduzeća neće moći obavljati uslugu odvoza i zbrinjavanja otpada, da li ćemo morat nova imat? Znači li to osnivanje još jednog poduzeća nakon razdvajanja za potrebe odvodnje i jeli to ekonomično te da li će ovakav pristup rezultirati povećanjem cijena komunalnih usluga, odvoza i zbrinjavanja otpada? Stava smo kako novi Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu nije u cilju postizanja poboljšanja usluge za krajnje korisnike potrošača, već upravo suprotno. Predmetnim se prijedlogom zakona otežava poslovanje trgovačkih društava koja trenutno obavljaju komunalnu, a djelatnost što može rezultirati otežavanjem pružanja javnih usluga građanima, općina i gradova i štoviše nameće se pitanje da li država potiče prisilnu privatizaciju usluga koje bi trebale biti javne? Komunalno znači javno. Zaključno, bitno je naglasiti kako naš klub nikako nije za zabrane već smatramo da je bitno da postoji slobodno tržišno natjecanje, a ne da se pogoduje privatnim lobijima i to na uštrb komunalnih poduzeća javnih usluga. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje isto imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Demetlika, pažljivo sam slušao vaše izlaganje i mogu reći da bih ga potpisao u cijelosti. Ono je protivno Prijedlog ovog zakona o komunalnim uslugama, protivan je i Ustavu, a o nekim drugim aspektima ću sada reći par riječi i postaviti vam pitanje. Potpuno se slažem da će ovaj prijedlog zakona proizvesti zbrku i nered. On narušava odnose između javnog i privatnog, neće ništa racionalizirati i ovdje se jednostavno treba običnim dakle razumljivim jezikom reći sljedeće građanima, vi ste to dobro rekli, ono što je komunalno dakle javno oni najbolji dijelovi se žele sada privatizirati odnosno prepustiti tržištu. Pa evo da navedem jedan primjer, znači poruka prijedloga predlagatelja ovog zakona našim odnosno ljudima koji će biti pokojni jest, od sada ćete se pokapati po tržišnim načelima. Znači ako je do sada to bilo obavljalo komunalno poduzeće kao neprofitna institucija, sada ćete se na profitan način i po tržišnim načelima pokapat. A to znači da ćete to skupo plaćati i upravo u jednoj fazi u jednom naprosto poslu žalosnom koje će sigurno mnoge obitelji opteretiti. Postavljam pitanje, gdje je kraj ovom ludilu kolega Demetlika? Kako zaštititi javni interes i džepove građana u situaciju kada vladajući nemaju ni najmanje empatije osjeća za javni interes za ovu tešku ekonomsku situaciju? A kako mi iz oporbe jednostavno možemo djelovati da zaštitimo građene od ovog jednog nasilja? A čujem ovdje, zaista ja moram reći nebulozne odgovore o tome da se tržište treba uvesti u ovakve …
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Zahvaljujem kolega Lovrinoviću na postavljenom pitanju tj. replici. Ali mislim da i ono što ste i sami konstatirali iz ovog mog izlaganja i ovo pitanje koje se nameće, da li stvarno ovim zakonom, ne bih rekao vladajući nego ministarstvo konkretno želi ići na ruku privatnom sektoru, a time da privatizira ono što se dugi niz godina kroz komunalne tvrtke jačalo upravo u cilju pružanja kvalitetne i efikasne i što jeftinije usluge našim građanima. Ali možemo iščitati da je državni tajnik u jednom odgovoru rekao da je spomenuo i Gospodarsku komoru i Udrugu poslodavaca i ja vjerujem kada ste već spomenuli konkretno pogrebništvo da već duži niz godina postoji taj lobi i pritisak prema ministarstvu da se isključi taj dio ukopa tj. prihvaćanja umrlog, pokojnog do mjesta do mrtvačnice od mrtvačnice, a od mrtvačnice ili krematorija do ukopa i dalje ostaje komunalno. Činjenica da upravo tu su komunalna poduzeća se opremili, uložili u opremu i pružaju tu uslugu puno kvalitetnije od privatnika i sada ti privatnici žele jednostavno to eliminirati na način da se isključi, a normalno onda kada su jedini onda će oni diktirati cijenu. Činjenica je da sada u ovom trenutku mogu i jedni i drugi, pa ja predlažem da ostane i jedni i drugi i neka bude tržišna utakmica. Međutim, zakonodavac misli da onda se komunalac može iz nekih drugih izvora financirati i sa damping cijenama može to rušiti kontra privatnika. Međutim, ono što je rekao gospodin Šuker točno se može kroz financijska izvješća revizije vidjeti da li on posluje tržišno u tom dijelu ili ne. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi gospodine Demetlika, moram vas upozoriti na jednu činjenicu, a to je vi ste rekli da želite da sustav bude socijalan, da ne bude preskupo itd., međutim upravo u gradovima u Istri gdje je IDS na vlasti nedavno ste poskupili cijenu komunalnih usluga za čak 30%. Mogli ste to napraviti i prije izbora, ali niste, lokalnih, napravili ste nakon. Zašto ste to tako učinili? Vjerojatno vi sami najbolje znate. Međutim, ono što bih htio naglasiti jest da će Živi zid predložiti u drugom čitanju ovog zakona da amandman da prisilnu naplatu dugova za komunalije vrše pravna poduzeća unutar odnosno pravne službe unutar komunalnih poduzeća, a ne privatni odvjetnički uredi. Isti zakon je zapravo napravljen nedavno i u slučaju HRT-a. Apeliram na sve da naš amandman prihvate, radi se o konkretnom prijedlogu koji ima za cilj da javno ostane javno, a ne da komunalna poduzeća budu privatni profitni centri raznih odvjetničkih ureda koji su povezani sa raznim političkim moćnicima pa zauzvrat dobivaju stotine tisuća predmeta i zapravo ostvaruju milijunsku zaradu na najsiromašnijim i najslabijim članovima našeg društva. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Zahvaljujem. Kolega Pernar, niste decidirano rekli u kojem dijelu komunalnih usluga smo to mi u Istri gdje IDS upravlja 25 godina većinom općina i gradova, ali ako ste možda mislili prikupljanje, odvoz i zbrinjavanje otpada mi samo se usklađujemo sa uredbom koju je donijela Vlada vezano za zbrinjavanje otpada na Kaštijunu. I u samom svom izlaganju rekao sam da građani traže viši standard, kao bili ste u Istri vidjeli ste da u Istri su i zelene površine uređene, da i vrtići funkcioniraju, da imamo veliki broj stipendija za naše studente, da imamo jedan standard koji je puno viši. Normalno svaki standard kad se diže onda i neka cijena usluga bude i nešto veća. Ali reći ću vam da mi korigirali cijene konkretno u komunalnim tim poslovima, da li je to odvoz smeća, zbrinjavanje otpada, uređenje, komunalna naknada nismo dirali tamo negdje od 2004. godine. Sad probajte izračunati koliko je to godina koje su se promjene desile i na koji način ipak mi sa racionalnom politikom koju vodimo i kroz komunalna poduzeća i kroz efikasnu javnu lokalnu samoupravu uspijevamo zadovoljiti potrebe naših građana. Tako da i ovaj zakon, zato se i borimo ovdje u Saboru da sa ovim promjenama upravo da im ne dovedemo u pitanje funkcioniranje i onih naših komunalnih poduzeća koje smo doveli do takvog nivoa da sa jednim komunalnim poduzećem zadovoljavamo potrebe naših građana ne da moramo imati četiri komunalna poduzeća. Zato smo uvijek bili socijalno osjetljivi. Hvala.
Odgovor. Slijedeća je replika, pardon, poštovanog zastupnika Marka Vešligaja.
Hvala. Pa evo kolega Demetlika u svom izlaganju dobro ste jednu stvar zamijetili, a to je taj jedan trend liberalizacije, privatizacije komunalnih usluga koje kroz ovaj zakon se zapravo uvodi, a možda je već zapravo počelo i to sve prije. Ja ću reći da na razini Europe je malo i obrnut trend. Imamo trend tzv. rekomunalizcije. Dakle, shvatile su razvijene europske zemlje da se baš sve ne može privatizirati i da ponekad trebate imati onu dobru staru državu koja će osigurati te temeljne javne usluge za naše građane. Jer ako sve prepustite tržištu, a tržište ima glavni princip naravno svaki tko se bavi privatnim poduzetništvom želi tamo zaraditi. I on će prvo gledati gdje će smanjiti određene troškove. I smatram da to ne možemo ovdje u Hrvatskom saboru dopustiti i da čujemo taj glavni argument koji smo čuli, jer pa sad privatni sektor zapravo nije konkurentan dovoljno zato jer zbog onih subvencija koje dobiva javni sektor pa ga zbog toga moramo sad taj javni sektor eliminirati van. Dakle, privatni sektor može sve, može i komunalne djelatnosti može sve obavljati, e javni ne. Tu ćemo ga ograničiti na neke, za neke tržišne djelatnosti koje možda se i može negdje zaraditi. Ja sam prije rekao da su to većinom neperspektivne gospodarske djelatnosti. Možda i one koje su perspektivne zašto ne? Zbog čega ne bi imalo komunalno društvo recimo u vlasništvu kamenolom koje je nekakvo javno dobro? Zar ćemo morati sad te kamenolome privatizirati? Osnivati posebne firme da imamo posebne tamo direktore? Pa to stvarno da tako kažem ne vodi ničemu. Dimnjačarstvo je isto jedna posebna priča. Pa javit će se naravno da će se javiti dimnjačari da obavljaju tu koncesiju. Čak će vam u startu dati i nekakav veći iznos za gradski proračun, dobit ćete 20, 30 tisuća više. A kakva će biti cijena za naše građane poslije?
Čut ćemo sad odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Zahvaljujem kolega Vešligaj. Rekao sam cijene za naše građane će biti sigurno veće. Rekli ste privatni sektor ne radi bez profita, dok javni sektor može raditi i sa pozitivnom nulom ili sa nekakvom dobiti koju će opet uložiti u obnovu, izgradnju nove infrastrukture, znači poboljšavanje tog standarda. Dok privatni sektor svoj profit da li će kroz dividendu ili kroz nekakav drugi oblik izvući van. Ali još jednu stvar, ja vam želim reći da će i oni zapošljavati, da one koji u javnom sektoru i ti radnici prije svega su sigurno više zaštićeni nego u onom privatnom sektoru. Ali jednu stvar koju ste rekli, rekli ste rekomunalizacija. Ali izgleda da mi Hrvati ne želimo naučiti na greškama drugih nego moramo ponoviti sami grešku jer ono što sad vidimo u Europi, a pogotovo u Americi koja je prije pedesetak godina dala u koncesiju kompletno elektrosustave, a vidimo da i naši nešto pripremaju oko elektrodistribucije, HEP-a privatizacije i sl. da nakon isteka koncesije od 50 godina su dobili natrag postrojenja koja su bila praktički iskorištena do maksimuma nije bilo dodatnih ulaganja i na taj način je dovedeno opet javna imovina, državna imovina, u takvo stanje gdje se ostvaruju gubitci. I upravo u tome treba skrenuti pažnju da tamo gdje ne moramo, tj. gdje imamo jaki javni komunalni sektor da se to ne privatizira. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici Ministarstva. Uvaženi zastupniče Demetlika. Zakon o komunalnom gospodarstvu je veliki opći i javni interes, a posebno je aktualno gospodarenje otpadom. Zbrinjavanje, skupljanje otpada je problem diljem Hrvatske. Mi lutamo slijedeći preporuke Europske unije i dalje se zatrpavamo smećem. Dakle, aktualna je ona poruka „manje cvijeća više smeća“. Što mislite da li postoji možda neki drugi način gospodarenja otpadom? Što je sa energanama, spalionicama? Ja mislim da je ovo najjednostavniji, najjeftiniji i ekološki najprihvatljiviji način zbrinjavanja otpada. Što vi mislite o tome? Hvala.
Evo odgovorit će poštovani zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem na pitanju. Jest da na koji način ćemo zbrinjavati otpad nije temelj i problem ovoga zakona. Možda o tome možemo vani popričati. Ali mi koji dolazimo iz Istarske županije kao i vi iz Primorsko-goranske županije za razliku od ostatka Hrvatske mi smo već na dobrom putu na koji možemo zbrinuti otpad. Znači, sa dva naša centra mehaničko-biološke obrade vjerujemo da ćemo zadovoljiti da sljedećih 20 godina i standarde i tehnologiju i sa cijenom najpovoljnijom za naše građane da smo u skladu sa zakonom koje je i Republika Hrvatska prihvatila, koje je usklađeno sa zakonima Europe. Tako da vjerujem da ostatak Hrvatske samo će morati slijediti i normalno primijeniti još novije tehnologije da bude to još kvalitetnije. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Tulio evo meni je upao u oko članak 66. pravni status komunalne infrastrukture. Dakle, tu se decidirano kaže da je komunalna infrastruktura javno dobro u općoj uporabi i u vlasništvu jedinice lokalne samouprave ili osobe koja obavlja komunalnu djelatnost. U članku 64. rečeno je što se smatra javnom komunalnom infrastrukturom. Ja ću se osvrnuti na nekoliko trenutaka u našoj bližoj povijesti, a to su izgrađena turistička naselja poslovnih zajednica. Mi imamo tako u Istri status upisanih privatnih dakle investitora konkretno u turističkom naselju Barbariga gdje još uvijek nisu riješena pitanja infrastrukture gdje su na javne staze, na ceste, na parkove, na trgove upisani privatni vlasnici. Jer mogao bih reći da je to u priličnom neredu. S njima se trguje, prodaju se u naturi ta javna infrastruktura privatnim drugim vlasnicima na korištenje i jednostavno ovaj smisao ovoga članka nema svrhu u pravom životu. Dakle, privatni vlasnici još uvijek imaju neriješeno pitanje u prijenosu vlasništva na javne ustanove, na općine, gradove i komunalna poduzeća. Dešavaju se kupoprodaje. Razbija se sustav jedne dobre usluge, a korisnici, vlasnici apartmana i stanova u takvim naseljima plaćaju komunalnu naknadu jedinici lokalne samouprave i oni ne mogu doći do prave usluge onakve kao što očekuju kroz svoja plaćanja. Molio bih samo komentar na ovo.
Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Evo zahvaljujem kolegi Klimanu na postavljenom pitanju. Mislim da ovo pitanje bi prije svega trebali uputiti državnom tajniku u ministarstvu da vam odgovori na koji način će se upravo to riješiti. Mislim da kroz ovaj zakon nemamo rješenje. Ali ja ću napomenuti da u obrazloženju u samom uvodu kada smo dobili prijedlog zakona stoji da ima puno nedostataka koji se očituju uglavnom kao pravne praznine primjerice kada je u pitanju građenje i imovinski status komunalne infrastrukture. I netko je, čini mi se da je danas kolega Šuker pričao o tome da isključivo jedinice lokalne samouprave mogu biti vlasnici komunalne infrastrukture. Danas mi u gradovima tj. kolege gradonačelnici i načelnici kada nam dolazi revizija postavlja nam upitnik, ne može nas kazniti hvala Bogu, ali može nas opomenuti da kako možemo ulagati sredstva u tuđu infrastrukturu. E sada ja postavljam pitanje. Ako komunalno poduzeće Vodovod za odvodnju ulaže u izgradnju jednog cjevovoda i dobije 60% sredstava od Hrvatskih voda, 30% od proračuna gradskoga i 10% vlastitih sredstava, tko je vlasnik tog cjevovoda? … [[Upadica se ne razumije.]] Ali na žalost to danas još nemamo riješeno. Gospodin iz ministarstva se smiješi. Ali ja postavljam pitanje. Revizija opominje načelnike i gradonačelnike upravo zbog toga što imovinski pravno status komunalne infrastrukture nije riješen. I to se slažem sa kolegom Klimanom. A kamoli tamo gdje postoji infrastruktura još na privatnim, u privatnom vlasništvu a nije prenesena u vlasništvo jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepa. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Demetlika ja mislim da sada već možemo se lagano složiti oko puno stvari. Samo pitanje je da li koristimo već postojeća pravna rješenja da to riješimo? Dakle, definitivno je da komunalna poduzeća se osnivaju zbog toga da bi obavljala monopolnu djelatnost. A da bi obavljala tu monopolnu djelatnost bazne projekte infrastrukture sufinanciraju od svukuda. Sad iz europskih fondova, iz Hrvatskih voda, na bilo koji način. Jednim dijelom iz proračuna, a jednim dijelom i od viška prihoda komunalnih poduzeća. Dakle, to je činjenica. Ako temeljem Zakona o trgovačkom društvu možemo imati trgovačko društvo sa poslovnim jedinicama, zašto ne bi za svaku komunalnu djelatnost osnovali poslovnu jedinicu i rješavamo sve probleme? Knjigovodstveno zna kako se to vodi. Druga stvar. Obavljanje ovih monopolnih poslova je različito u različitom okruženju. Vi imate negdje takvu situaciju na tržištu da vam je čak jeftinije neke stvari ponuditi tržišnoj jer je konkurencija da vam to obave, ali imate drugu situaciju da sa mikroskopom tražite da vam netko to napravi ne možete naći, pa osnivate vlastito poduzeće. Onda je logična stvar da tom poduzeću koje nije iskorišteno 100% date mogućnost da obavlja neke tržišne stvari. Ali ćeš mu reći – ne, nećeš ti tu ići sa nekom bezveznom cijenom na račun građana, nego ćeš lijepo bilančno voditi to posebno da vidim kako si ti to radio. I onda smo tu riješili puno stvari. Druga stvar. Kolegice i kolege, danas umrijet ne samo u Hrvatskoj, nego svugdje je strašno skupo. Ja mogu shvatiti da grobno mjesto košta toliko i toliko. Ali ne mogu shvatiti da iskop 2 metra dužine, metar širine ili manje i 2 metra dubine negdje košta 3 i pol tisuće kuna, negdje košta tisuću 200 kuna. To bi naprosto morala biti ista cijena svugdje. Isto tako, ako hoćemo liberalizirati dovoz do mjesta ukopa, onda isto moraju postojati tržišni uvjeti, a ne da zbog toga što se čovjek mora dovesti u kopat ide guliti naše građane. Liberalizirati da, ali pod kontrolom.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Zahvaljujem kolega Šuker na replici. Ono kao što ste i vi počeli, ja ću reći, da oko puno toga bi se složili i ovo u potpunosti, to je naš prijedlog i mislim da takav prijedlog i došao prema ministarstvu, da isto komunalno poduzeće sa odjelima ili već kako će se već podijeliti, a to imamo primjedbu isti da mi to tako i radimo. Znači, ako kosi komunalno poduzeće, kojeg vi nazivate monopolista, a ja bi to izbjegao tu riječ monopolista, jer on je zakonom dobio tu mogućnost, da u sklopu funkcioniranja lokalnih samouprave, naših gradova i općina mora obavljati određene komunalne poslove. To su javni poslovi i zato su odgovorni. Ono što ste i sami rekli, da u manjim jedinicama lokalne samouprave, gdje ne postoji čak ni interes da privatnik pokrene neke poslove, onda tu komunalno poduzeće uskače i tu je proširio svoje djelatnosti, tako da vi imate primjere kod nas u Istri, da komunalno poduzeće održava zelene površine za područje grada ili općine po cijeni koja je odobreno na skupštini, … [[Govornik se ne razumije.]] znamo da skupština je uvijek gradonačelnik ili od njega određena osoba. Da isto to komunalno poduzeće, na tržišnom nadmetanju je bio povoljniji od privatnog sektora, za kositi travu u hotelskoj tvrtki u … [[Govornik se ne razumije.]] i u računovodstvo imate košnju trave za grad, javni dio i imate košnju trave za privatni dio. I da bude zanimljivije, da je košnja trave za grad, javni dio, jeftinija nego za privatni dio. I u tome je naša, smjer ove rasprave, da ne moramo raditi neka nova komunalna poduzeća, nego kroz ista komunalna poduzeća, sa odvojenim uvođenjem financija, mogu raditi više poslova. Da li su oni tržišno na tržištu ili su oni čisto ono što ste vi rekli „monopolisti“ i rade ono javno.
Hvala lijepo. Sad idemo na 4. Klub zastupnika, a to je onaj HDS, HSLS i HDSSB u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi tajniče sa suradnicima. Nakon ovih rasprava i svih replika koje su već govorene na prijedlog ovog zakona, vjerojatno ću se i u nekim stvarima i ponoviti i u nekim razmišljanjima i vjerojatno će se to ponavljanje nastaviti i u raspravama ostalih kolegica i kolega, tijekom današnjeg cijelog dana. Ono što generalno mogu reći u ime našega kluba, ovaj prijedlog zakona nije dobar. Ovaj prijedlog zakona je loš, ovaj prijedlog zakona, jednostavno, do drugog čitanja, mora doživjeti potpune izmjene i promjene. Inače mi kao Klub, nećemo vjerojatno za isti glasati. Jednostavno, uz sve ovo što je već govoreno, uz sve ovo što su kolege u raspravama govorili, ja ću se osvrnuti samo na nekoliko stvari. Činjenica je da je zatečeno stanje, znači, tih 18 izmjena zakona, definitivno, dovelo do jednog nemogućeg sagledanje uopće i provođenja Zakona o komunalnom gospodarstvu i da je nužno napraviti novi zakon koji bi bio cjelovit i koji bi na jednom mjestu dao odgovore, na potrebe građana, prvenstvo ovdje trebamo, prvenstveno govoriti o potrebama građanima. Činjenica jest, da su u međuvremenu donijeti neki zakoni, koji su razbijali sustave, koji su solidno funkcionirali. I sada moramo to kad smo već donijeli te zakone, moramo to ovim zakonom i poravnati kako je to već rečeno. Ali postavljam pitanje, zar stvarno moramo razbijati i dalje? Zar stvarno moramo to usitnjavati, razjedinjavati, jer ionako je teško održivo i ovako u jednoj hrpi u jednom dijelu. Idemo dijametralno suprotno od nekih trendova u gospodarstvu u krajnjem slučaju. Gospodarstvo se ujedinjuje, a mi u ovaj javni sektor, mi ga sad razbijamo i nakon toga ćemo tražiti da taj javni sektor, te javne usluge budu još, na kraju krajeva neprofitabilne, ali da budu na nekakvom stupnju, na nekom rubu održivosti. Ovdje ima jako puno načelnika i gradonačelnika i ljudi jako dobro znaju kako to funkcionira. Ja ću na jednom malom primjeru, isto pokušati to pokazati. Evo, u mojim Križevcima, nekada smo imali komunalno poduzeće, unutra je bila čak i jedna grupacija, koja je vršila usluge gradnje, znači gradnja se i zvala. I ljudi su radili posao, gradili su, bili su čak i na tržištu, išli su na natječaj, radili su za druge, došao zakon, morate se izdvojiti. Izdojili smo, informirali trgovačko društvo, kćerku od komunalnog poduzeća, dobili jednog direktora. I sada to poduzeće i dalje radi poslove koje je radilo i prije, javlja se na natječaje, kao što se je javljalo i u krajnjem slučaju, prije, jer je bilo registrirano na Trgovačkom sudu i funkcionira na način da imamo duple troškove, da imamo dupla izvješća da imamo konsolidirane bilance, ne znam što sve ne. Onda je došao Zakon o vodama i odvodnji. Pa smo sada izdvojili, doduše, teškom mukom, mi smo bili zadnji u tome, jedva ovih dana i to na Trgovačkom sudu i tu djelatnost, pa smo dobili još jedno poduzeće u poduzeću koje sada vrši iste poslove, rade isti ljudi, samo imamo još jednog direktora. Sada imamo situaciju, da ćemo vjerojatno morati izdvojiti čistoću, odnosno, ne čistoću nego gospodarenje otpadom, dobiti ćemo još jedno poduzeće. Nakon toga vjerojatno to poduzeće neće moći vršiti ni onu uslugu prikupljanja otpada, pa ćemo to valjda morati na natječaju tražiti, nekoga drugoga. Sada imamo situaciju da ćemo morati rješavati pitanje dimnjačara koje također imamo u sklopu tog poduzeća. Javna rasvjeta je OK komunalna djelatnost pa će to moći ostati, to smo napravili. Znači mi smo poduzeće praktički otvarali i na Trgovačkom sudu mogućnosti svih onih usluga koje su bile potrebne građanima da bi mogli zadovoljiti potrebe građana. Mislim da jedan od velikih problema svih naših zakona koji se odnose prvenstveno na lokalne sredine da se zakoni donose gledajući Grad Zagreb. Mislim da je to problem. Grad Zagreb ne funkcionira na isti način kao što funkcioniraju ostali gradovi i općine u Republici Hrvatskoj i to nekome mora postati jasno. I mi jednostavno padamo u svemu tome, stvaramo si probleme, onemogućujemo se u poslu. Danas gledajući ovaj Prijedlog zakona ja ozbiljno kažem da je najbolje da se ukinu lokalne samouprave, ne treba ih. Po ovome kako mi idemo ne treba ih. Ajdemo ih ugasiti, što će nam? Donijet ćemo jedan zakon, sve ćemo dati na natječaj i kraj priče. To što građani neće imati uslugu, to što građani kad neka firma privatna propadne neće moći dobiti tu uslugu, tko će za to odgovarat? Mi stvarno idemo ja ni sam ne razumijem više kuda i ne razumijem zašto to radimo. Zašto radimo sami protiv sebe? Jer ovo definitivno nema smisla. Malo ću se zadržati na komunalnom doprinosu i na komunalnoj naknadi. Dakle, za nas je apsolutno nedopustivo da se neomogućuje lokalnoj samoupravi da može intervenirati, dati olakšice i smanjiti komunalni doprinos i komunalnu naknadu. Pogotovo u cilju razvoja gospodarstva. To stvarno nema nikakvog smisla. A ima još jedna stvar, možda sam je ja krivo shvatio? Ali po ovom Prijedlogu zakona mi ćemo naplaćivati komunalnu naknadu sami sebi. I naplaćivat ćemo komunalni doprinos sami sebi. Kad govorim sami sebi onda govorim o ustanovama koje su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. One nisu oslobođene. Znači ako ćemo graditi školu mi ćemo si naplatiti komunalni doprinos, a onda kad ju izgradimo ona ćemo si naplatiti komunalnu naknadu, a za sve to skupa ćemo prvo osigurati sredstva u proračunu. Jel to stvarno, jel mi razmišljamo što radimo? Moj je prijedlog ovdje i prijedlog našega Kluba da se u onom dijelu oslobađanja komunalnog doprinosa uvrste ustanove u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, da se uvrste vatrogasni domovi, društveni domovi, planinarski domovi, lovački domovi, da se uvrste sportski objekti u vlasništvu ili jedinica lokalne samouprave ili udruga koje su tamo, odnosno, da se jedinici lokalne samouprave omogući da može dati takva oslobođenja i kod komunalnog doprinosa i kod komunalne naknade. Jer stvarno kao da smo da jednim okom ne vidimo na drugo smo slijepi. Tako to ispada kad si predložimo neki zakon. Malo sam uspoređivao također neke druge zakone pa vidim da ovaj zakon ima dosta onako konflikata sa nekim drugim zakonima. Posebno u ovom dijelu pružanja usluga, evo ovdje je bilo prije puno govoreno o pružanju usluge prijevoza pokojnika. Pa zar stvarno trebamo napraviti to da komunalno poduzeće koje ima mrtvačnicu koja je izgrađena sredstvima građana, koje ima ukope, koje održava groblje, ne može vršiti uslugu prijevoza pokojnika i opremanja tog pokojnika? Ona je i sad na tržištu u tom dijelu. I sada privatne osobe ili tvrtke društva mogu isto to raditi. Znači ta javna poduzeća su na tržištu u tom dijelu i ako nisu jeftiniji, i ako nisu konkurentni oni to ionako ne rade. Ali zar smo svjesni da ćemo ljude tjerati da ljudi jednostavno lutaju, da ne znaju kuda više trebaju doći, od koga što tražiti i da će na kraju krajeva biti upitna ta usluga. Ja nisam sklon tome da se formiraju razno razne tvrtke, poduzeća, komunalna poduzeća po malim općinama. Nema veze kolega Varda, pa snimljeno je sve pa će onda odgovarati na primjedbe nema problema. Znači, da nakon toga građani to sve moraju više platiti da se stvarno naprave određene opet bedastoće koje se događaju i nelogičnosti da mi danas imamo situaciju u Hrvatskoj da jednostavno svaka mala općina osniva neko svoje poduzeće. Ima onih gdje to jest potrebno, ima tamo gdje nije. Imate situacije da općine imaju suvlasništvo u komunalnom poduzeću, a onda su još osnovali svoje poduzeće. Ali to je njihova odluka, oni su je donijeli, oni odgovaraju za takvu odluku. Ima i slučajeva da su takva poduzeća već išla u stečaj da su za sobom povlačila niz problema, i toga ima. Ali onda ovdje opet zabranjujemo raditi nekim komunalnim društvima koja su za to osposobljena, koja su uložila ogromna sredstva u opremu, u posao, sada im zabranjujemo to raditi. Recimo, istovremeno radimo jedan veliki iskorak unatrag. Radimo zakon u kojem ćemo omogućiti neprofitnim udrugama građana da vrše ukope. Ma nemam ništa protiv. Ali postavljam pitanje, pa deset godina šarafimo mjesne odbore, crkve, sve žive koji su znači to radili da komunalna poduzeća preuzmu brigu o grobljima i o ukopima. Sada nakon toliko godina kad su napravljeni katastri i groblja, kad su već neka groblja preuzeta po tim sredinama, kada je to počelo konačno funkcionirati mi vraćamo unatrag i kažemo ljudi osnujte si udrugu građana neprofitnu. Sad će ona vršiti ukope. Pa ne razumijem to. Ne razumijem i još jedan dio ovdje. Mislim ne razumijem jako puno. U stvari vrlo malo razumijem kad malo bolje razmislim. Ali imate osnivanje vlastitog pogona unutar upravnog odjela lokalne samouprave koji se osniva za određenu djelatnost, vrstu djelatnosti i za područje na kojem će djelovat. U drugom stavku tog istog članka stoji da može obavljati i poslove na području druge jedinice lokalne samouprave čak i u drugim županijama. Ja ne znam da li su izrađivači zakona probali taj zakon čitati. Postavljam pitanje predlagaču da li ste napravili kakve simulacije? Svaki put to pitam. Da li ste probali izračunati da li će građani proći jeftinije ili skuplje, da li će građani dobiti bolju ili lošiju uslugu. Da li će se pojaviti problemi u funkcioniranju lokalnih samouprava i čime će to u konačnici rezultirati? Koji će biti rezultati? Tržište. Pa danas, bilo je govora o tome ne možete u manjim gradovima naći neku građevinsku tvrtku, neku firmu koja će vam napraviti neki sitan posao. To je kolega Šuker malo prije govorio. Ne možete je naći. I ako nemate mogućnost ovakvog tipa da se izvrše takvi neki poslovi imate veliki problem. Građane interesira da li mogu za neku normalnu cijenu dobiti normalnu i brzo izvršenu uslugu. Po ovom zakonu oni će biti u jednoj šumi iz koje će teško uopće vidjeti neko svjetlo iz koje će uopće teško pronaći neki put kako da rješavaju svoje probleme. Stvarno inzistiram da predlagač izmijeni ovaj zakon temeljito, da ga još jedanput sagledate, da pronađete sve moguće mogućnosti da se ne razbija, nego da se ostane objedinjeno u tom poslu jer ovako na ovaj način kako smo krenuli razbit ćemo sami sebi. Ukoliko ne dođe do drastičnih promjena u ovom pravcu i smislu o kojem govorim i ja, u kojem su i mnogi govorili i govorit će. Naš klub neće biti spreman podržati ovaj zakon u drugom čitanju. U prvom ćemo ga podržati samo zato da dođe do drugog čitanja. Hvala lijepa.
Hvala. I vaše izlaganje je izazvalo poduži niz replika. Krenimo od početka. Prvi je poštovani zastupnik Tomislav Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Hrg, ja kad govorim, vi kad govorite o ovom problemu mi to govorimo iz razloga što smo radili te poslove i znamo kako se radi i imamo argumente za to, pa ću ja bit sad slobodan i pročitat vam što znači primjena članka 22. stavka 2. održavanja dijelova javnih cesta kroz, koja prolaze kroz naselje. Očitovanje Hrvatskih cesta Općinskom sudu u Rijeci na tužbu privatnog tužitelja, a ovo nek' čuju naši građani pa i vi koji predlažete ovakav članak zakona i mi svi koji ćemo ga donijeti. Kao dokaz daju presudu Vrhovnog suda, presudu Županijskog suda u Rijeci, presudu Županijskog suda u Splitu, Bjelovaru, Varaždinu, Koprivnici, Rijeci, Krku, Splitu itd. I oni pišu Hrvatske ceste i na osnovu toga šta pišu i na osnovu ovakvog članka zakona redovito jedinice lokalne samouprave plaćaju silne odštete i ogromne novce troše koje nemaju u svom proračunu i građani to trebaju znati za što plaćaju. A oni se pozivaju na taj članak zakona i u svom obrazloženju zašto nisu odgovorne Hrvatske ceste pišu čišćenje javnih cesta koje prolaze kroz naselje, a u smislu čišćenja, otklanjanja odrona, pojedinačnog kamenja spadaju u komunalnu djelatnost za koju je zadužena jedinica lokalne samouprave, u ovom slučaju treće tuženi sukladno odredbi članka 3. stavka 7. Zakona o komunalnom gospodarstvu, pa je ista odgovorna i za štetu koja je nastala trećima zbog propusta u održavanju itd. itd. Onda dalje navodi u ovom svom obrazloženju da su oni kao Hrvatske ceste unutar naseljenog mjesta zadužene samo za čišćenje snijega. Ma molim vas! Pa ovdje smo slušali o nekakvim propustima koje bi trebale jedinice lokalne samouprave održavati. O nekakvim oborinskim odvodnjama unutar trupa ceste. Zna se što je cesta, zna se tko je investitor ceste, zna se po zakonu tko je nadležan za nerazvrstane ceste, za ceste u vlasništvu, pod upravljanjem županije, Hrvatskih cesta. Ovako sve pada na teret jedinica lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave za to nemaju sredstva, a sredstva koja plaćaju, plaćaju iz džepova svojih građana i moraju odustati od projekata koje su realizirali zbog ovakvih presuda. A presuda se temelji na ovakvom donošenju zakona i na ovakvom članku.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Pa kolega Klarić, razumijemo se, mnogi se razumijemo u tom dijelu u ovoj sabornici. I meni često puta nije bilo jasno u svim ovim godinama da na kraju donesemo zakon koji ide na štetu dakle ne na štetu lokalne samouprave. Dobro ste vi rekli završno. Sve to plaćaju građani. I ja stvarno ne razumijem da se mi ponašamo cijelo vrijeme kao mi i oni. Lokalna samouprava je kapilarni sustav države i država je jedno. I jednostavno mora se prestati prebacivati jedni na druge takve stvari, mora se naći jedan sustav kako će sve to skupa funkcionirati, kako će to tijelo živjeti. Lokalna samouprava je praktički onaj ogranak i onaj krajnji, krajnji dio nekakvog ustroja do kojega građani dolaze. Do vas kao gradonačelnika dođu građani, do župana malo teže, do ministra nikako. I vi ste za sve odgovorni odnosno svaki lokalni čelnik. On je taj koji svakom čovjeku to mora objasnit, pa kako ćete vi to sada čovjeku objasniti? Ne možete kada ne možete ni sami sebi objasniti to što je tu, a takav je zakon donijet. Zato ovaj zakon koji sada raspravljamo on definitivno mora doživjeti potpuni redizajn, on se mora presložiti potpuno i onemogućiti u što većoj mjeri takve nebuloze koje se događaju. A nisu samo u ovom zakonu, ima ih stotine koje idu uvijek na štetu, kažem, ne lokalne samouprave nego građana koji žive u pojedinom dijelu RH i tu su problemi. I to vam je opet onaj dio gradovi preko 30 tisuća stanovnika su preuzeli ceste pa o.k. dobivaju za to novce, ali vi niste preuzeli ceste jer nemate 30 tisuća stanovnika, a onda vam se dogodi ovo. Pa onda dajte i novce pobogu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Totgergelija. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrg, javio sam se za repliku upravo u trenutku kada ste govorili o razdvajanju komunalnog poduzeća i cjepkanju na više njih. Dakle potpuno se slažem s vama da bi bilo nepotrebno još ova komunalna poduzeća koja su nam ostala iz njih izdvajat odvoz smeća i prikupljanja. Pa upravo sam za to vrijeme, s obzirom na stav predlagatelja da u Zakonu o komunalnom gospodarstvu ne treba biti ono što je drugdje uređeno, pogledao kako to izgleda u Zakonu o održivom gospodarenju otpadom. Dakle članak 32. stavak 3. kaže da „davatelj usluge koji osim pružanja usluge prikupljanja odnosno skupljanja otpada obavlja i drugu djelatnost, mora osigurati knjigovodstveno vjerodostojno praćenje prihoda i rashoda djelatnosti i organizacijsko razdvajanje obavljanja djelatnosti“. I tu se slažem da to trebaju ta ista poduzeća i trebamo se pridržavati upravo važećeg zakona. A ono što je malo u koliziji je u prijedlogu upravo članak 36. stavak 3. gdje piše da trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. E sada ovdje se misli na tržišno gospodarsku djelatnost, ali onda kada netko to čita ispada da ne može obavljati ni sve ono što je propisano nekim drugim zakonom. I tu dolazimo do toga da iz toga mi u raspravi sada stalno pričamo da ćemo morati razdvajati. Mislim da tu treba pojasnit u člancima odredbe i jasno napisat da ne trebamo ova mala komunalna poduzeća pogotovo po malim općinama još ponovo sada cjepkat na neka dodatna poduzeća odnosno društva jer na taj način ćemo ih praktički uništiti i više neće moći uopće funkcionirat.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepo kolega Totgergeli na ovome da ste uspjeli vrlo brzo istražiti. Pročitajte i stavak 1. članka 36. on je u koliziji sa stavkom 3., oni se ne slažu. Puno bi se takvih stavaka u člancima ovog prijedloga zakona našlo i to sve skupa bi rezultiralo time da se zakon ne bi mogao primjenjivati. A znate šta bi bilo najbolje na kraju? Da bi vjerojatno čelnici lokalne samouprave bili prozivani pa čak možda i proganjani nakon toga jer ne bi neke stvari mogli napraviti. A ovo oko razjedinjavanja i cjepkanja, vi dolazite iz sustava HEP-a, e pa ako na tom sustavu ne možemo naučiti što se ne smije raditi onda ne možemo nigdje jer to što se je tamo dogodilo i kako se je tamo sve rascjepkalo, kako sada to ne funkcionira to je za raspravu posebnu u ovoj sabornici. Pa zar nam to treba na području čitave Hrvatske u svakom gradu da na taj način imamo situaciju, da smo ne funkcionalni, da ne radimo? Pazite, cijene usluga donosi predstavničko tijelo u krajnjem slučaju, ono odlučuje o cijenama usluga, ljudi koji su birali ti isti ljudi oni su rekli koja će biti cijena kada ju izvršitelj poslova predloži i ponudi. Pa tko može bolje odlučiti nego neposredno ljudi u tom dijelu? Jeli to skupo? Ne znamo. Znamo samo kada bi se tražilo. Imali smo mi slučajeve dimnjačarskih usluga, o tome je danas bilo govora, pa da vidite cirkusa kada vam dođu dimnjačari koji ne rade posao nego pišu samo da su bili pa kad dođe do požara ili čega, što se događa. Zato smo u Križevcima ustrojili svoju službu koja funkcionira i napravila katastar dimnjaka koji nikad niko prije nije napravio.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hrg slušao sam vašu raspravu, slažem se uglavnom 100% s njom. Upravo me ponukalo da se javim ovo vaše obrazlaganje loše prognoze da će se morati cjepkati ta komunalna poduzeća. Ta cjepkanja su se pokazala lošim na državnoj razini. Ja dolazim iz HŽ Infrastrukture gdje je pogrešno shvaćena direktiva EU koja je tražila da se poduzeća financijski razdvoje i da se omogući liberalizacija tržišta pa da mogu i drugi obavljati određene usluge, a ne da moramo poduzeće podijeliti jel mi smo poduzeće podijelili na četiri dijela, četiri glavna poduzeća i onda smo još izdvajali linije koje na kraju ne funkcioniraju onako dobro kao što su funkcionirale prije kada je bilo to jedno poduzeće. Dakle to je loša praksa. Lošu praksu ne smijemo ponavljati, uvijek trebamo gledati praksu. Dakle praksa koja je dobra mora se ponovno propisati i eventualno poboljšati, a praksa koja je loša ne smije se ponavljati i u tome duhu ja se s vama slažem. Ako je potrebno određene procese bolje obrazložiti, bolje definirati onda se oni mogu definirati u sklopu istoga tog poduzeća, mogu se definirati kroz nekakve službe, kroz nekakve procesualne promjene, a nije potrebno izdvajati ta poduzeća kao neka nova poduzeća jer u tom smislu će nastati nove uprave, novi nadzorni odbori, novi kadrovski poslovi, nove financije. Dakle, ljudi će nas optuživati da ponovo dolazi do uhljebljivanja nekakvih novih ljudi koji u biti nisu potrebni. Evo, toliko sam htio reći.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala vam lijepa. Pa doći će sigurno i u ovom slučaju i došlo je već do povećanja tog administrativnog dijela. Jer vi danas u tim komunalnim društvima 30% posla koji tamo ljudi rade u principu pišu izvješća. Više ne znaju kome bi pisali sve izvješća. Svi ih traže nekakva izvješća. Cijele dane pišu izvješća. Nove ne možete zapošljavati jer ste prenabreknuti onako sve je to na knap. Nije profitabilno i imate problem. A ovo što je rečeno, da i taj vaš primjer koji ste naveli kao i onaj malo prije koji sam naveo još ima takvih u Hrvatskoj, govore upravo u tome pravcu. To su veliki sustavi. I ovo je veliki sustav, ako se gleda cijela Hrvatska ovo je jako veliki sustav. I treba stvarno biti jako oprezan kod tog dijela, kod poštivanja europskih direktiva. Nisam ja protiv toga da se one poštuju. Ali mi često puta poštujemo i nešto što nitko od nas ne traži. I onda gledamo susjednu državu koja je isto u Europskoj uniji i vidimo da tamo to nije tako. Pa si postavljam pitanje zar su te direktive onda različite? Nisu iste. Što se to događa? Mi u ovoj situaciji, u ovom slučaju od tog jednog bokca kojega imamo u nekom gradu sada hoćemo napraviti 3 bokca. A oni su se onako njihovi ti organi ruke i noge su se međusobno pomagali, pa ako je desna zakazala lijeva je pomogla pa je tako išlo. Sada ćemo ih razdvojiti i sada će svi biti još veći bokci. U tome je problem i apsolutno kažem mora se vidjeti u zakonu da se maksimalno ostane u nekakvom mogućem ujedinjenju, a ne razjedinjenju gdje god je to moguće. Ako netko baš želi razjedinjenje omogućiti mu da ga ima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Giovannia Sponze.
Poštovani kolega, javio sam se za repliku samo iz jednog razloga, što vas podržavam u vašoj raspravi iz razloga što ste na najplastičniji način obrazložili sve negativne posljedice prijedloga ovoga zakona. Vaš koncept je ispravan. Naš klub u tom kontekstu ga apsolutno podržava što je u ostalom i kroz druge primjere izrekao moj kolega Tulio Demetlika. A ukoliko ne smognemo svi skupa snage, prije svega predlagači i oni koji stoje iza toga, onda će rezultat ovoga zakona biti ništa drugo na žalost, nego skuplja usluga za građane Republike Hrvatske što nam nikako ne bi smjelo biti za cilj. Liberalizacija kojom se ograničavaju djelatnosti u jedinicama lokalne samouprave gdje se zanemaruje što su jedinice lokalne samouprave i trgovačka društva uložila u modernizaciju, u opremanje, u podizanje standarda kvalitete i još dovođenjem ovoga zakona u zavisnost da se mora pitati nekoga u ministarstvu da li se može ili ne može baviti određenom djelatnošću, mislim da je jedna kompletno apsurdna situacija. I slijedom navedenog u odnosu na broj primjedbi koji je pristigao kazavši da oni koji su dali određena mišljenja da se ne ulazi u polemiku, je nešto što je apsolutno neprihvatljivo sa strane državne razine. A broj pristiglih primjedbi od 501 definitivno ukazuje da ovaj zakon nikako nije dobar i da je loš.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepo poštovani kolega. Ja mislim da je ovdje jedan problem u početku koji je prisutan kod mnogih donošenja zakona. Mislim da nije napravljena prava analiza stanja i da nije sagledano kako to funkcionira. I krenuli smo u nešto ne znajući kako je to sada i hoćemo to mijenjati. Ne kažem ja da to svugdje funkcionira dobro. Ne kažem. Sigurno da ima problema. Ali sam uvjeren da je u 80% jedinica lokalne samouprave, sada ću biti prvenstveno usredotočen na gradove ne omalovažavajući nikoga. Jednostavno gradovi su veći, pa imaju jači kapacitet jer kažem i neke općine su suvlasnici takvih poduzeća, pa rade usluge zajedničke, da teško da postoji grad u Hrvatskoj koji ovih 25, 26 godina nije u tome otišao 100% gore, najmanje 100% gore. I sami ste rekli uloženi su ogromni novci, ogroman trud. Napravljeni su ogromni pomaci. Pa samo možemo reći građanima neka si pogledaju poduzeća komunalne i usluge njihove i opremu koju su imali prije 20 godina i danas. Pa na očigled svakodnevno to vidimo što se dogodilo. I sada idemo to sve razbiti. Sada ćemo te kamione, tri kamiona ćemo razdijeliti na tri poduzeća, tri rovokopača na tri poduzeća i svatko će imati svog direktora. Pa ćemo biti kao u ministarstvima gdje će biti 5 šefova i jedan radnik. Takve situacije mi imamo, svi su nekome šefovi. Ljudi niti ne znaju tko im je sve šef oni koji su zaposlenici, a nitko ne odgovara.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Giovannia Sponze. Pardon, Božice Makar.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Hrg, javila sam se za repliku u onom času kada ste govorili o pogrebničkoj djelatnosti. Ja shvaćam vas kao bivšeg čelnika jedinice lokalne samouprave. Shvaćam sve kolegice i kolege koji su danas sudjelovali u raspravi, bili su ili jesu čelnici lokalne samouprave. Normalno i za svaku pohvalu je da se oni zalažu za svoje jedinice lokalne samouprave, da njihovi građani dobivaju što kvalitetniju, što bolju i što jeftiniju uslugu. Međutim, da li je cilj tih jedinica lokalne samouprave i jaki gospodarstvenici? Sigurno moraju biti. Jer samo jaki gospodarstvenici mogu zaposliti te ljude koji žive na tim jedinicama lokalne samouprave. U ovom času kad ste govorili o opremi i svemu ostalome što posjeduju sad ta društva koja se bave i pogrebničkom djelatnošću napomenula bih da smo mi imali 2010. zakon koji je onemogućavao zapravo rad privatnika. Glasio je naime slijedeće, ako jedinica lokalne samouprave u svom vlasništvu ima tvrtku koja je registrirana za obavljanje pogrebničke djelatnosti ne treba raspisati natječaj za koncesiju nego se dodjeljuje toj tvrtki ti poslovi. Kad je ona preuzela prijevoz pokojnika normalno preuzela je i prodaju pogrebne opreme. Pa zar mislimo da će netko doći u pogrebno društvo dogovoriti prijevoz pokojnika i onda otići 5 km dalje da kupi pogrebnu opremu? Moram napomenuti da je prema analizama u tom času zatvoreno 42% malih pogrebničkih djelatnosti. Znači naših obrtnika. Zato bih željela da se sagleda i sa jedne i sa druge strane to. Ja nisam protiv ovog ali moramo čuti i njih. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepo kolegice. Nisam ni ja protiv toga da te usluge vrše i privatne tvrtke ili fizičke osobe koje su za to registrirane. Ali oni to i sada mogu raditi, ali mi sada onemogućujemo komunalnim poduzećima koja to rade da oni to rade. U tome je problem. U mom gradu nikad nije bilo sporno da privatna osoba može vršiti usluge ispraćaja pokojnika u onom dijelu što je zakonom propisano. Mi smo to omogućili svima tko god se javio. Zašto ne? Ako čovjek želi izabrat neka izabere. Ali smo omogućili naravno i poduzeću koje je u vlasništvu lokalne samouprave da to ima. Neka se natječu na tržištu, ako je privatnih jeftiniji, građanin će otići privatniku. Bože dragi. Neka se i ovi svrstaju u neke cijene koje tamo jesu. Neka i oni mogu prodati tu pogrebnu opremu, vijence, ne znam što isto kao što to može privatna tvrtka ili privatna fizička osoba obrt ili netko drugi. Zašto bi onemogućavali? Ne možemo samo ići strogo jedno ili drugo, ne možemo rezati. Omogućimo svima ali zašto se ja zalažem za tu javnu uslugu? Zato jer ona garantira sigurnost, kada privatna tvrtka prestane raditi, kada se dogodi neki poremećaj onda opet dolazimo do ovih. Na ovaj način se građanima osigurava da će sigurno moći dobiti tu uslugu. A spomenuo sam malo prije dimnjačare. Imali smo koncesiju i imali smo tisuće problema kao što mnogi u Hrvatskoj imaju. Nismo dobili ni jedan dokument ništa iz ugovora na sudu bili na kraju da bi raskinuli ugovor, čekali smo da istekne. Jer nismo mogli pružiti ljudima pravu uslugu.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Hrg. Dakle, meni je jasna i namjera predlagatelja, a vezano je uz članak 36. stavak 3. gdje se zapravo sad brani jedinica lokalne samouprave od njihovim komunalnim poduzećima da se bave komercijalnim djelatnostima.Doista ima jedinica lokalne samouprave koje su u tome da kažem neumjerne. Pa nema više djelatnosti s kojom se oni ne bave. Međutim, čini mi se da ova priča oko zabrane prelazi okvire ovog Ministarstva. Ministarstvo si uzelo rješavati društvene probleme koje zapravo nisu isključivo njihovi problemi. Pa imamo mi Zakon o javnoj nabavi, imamo mi inspekcije, imamo puno drugih mehanizama kojima možemo tržišnu utakmicu učinit transparentnom i jednakom za sve. To nije zadaća samo ovog Ministarstva. Zato mislim ni jedna zabrana nije rješenje. Mi zabranjujemo sad, vi ste dobro rekli u raspravi, kažete ako netko ima tri kamiona ili nekoliko ovih strojeva, sad njegovi strojevi moraju stojat jer mu je netko zabranio da se javi negdje na natječaj gdje bi mogao biti jeftiniji gdje bi u konačnici ne samo za građane nego ukupno i za jedinicu lokalne samouprave ta usluga bila jeftinija. Jer ako netko ima javnu koncesiju za opskrbu pitkom vodom i ako oglasi natječaj za javne radove, za izradu tih objekata zašto se ne bi moglo javiti komunalno poduzeće? Samo to onda mora biti transparentno. Isto je i sa pogrebnom djelatnosti. Pa netko treba zabraniti javnom komunalnom poduzeću da ne daje informacije o vremenu ukopa. Pa to valjda, i čovjek se onda žali, šalje u ministarstvo, šalje u ured za kontrolu javne nabave, nitko mu ne odgovara. I zato dolazimo do ovih situacija da se ljudi žale i vjerojatno je bio pritisak na Ministarstvo da to uvedu jer postoji nered. A nered postoji zato što inspekcije ne rade svoj poso i što nitko zapravo u ovoj državi se ne obazire dok ne dođe do većih problema i sad onda idemo rješavati zabranom. Nije dobro.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Članak 36. stavak 1. – Trgovačko društvo obavlja komunalne djelatnosti na temelju odluke o povjeravanju obavljanja komunalne djelatnosti koju donosi predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave, odnosno predstavnička tijela više jedinica lokalne samouprave u slučaju koje više jedinica lokalne samouprave obavljaju jedne ili više komunalne djelatnosti organiziraju zajednički. Stavak 3. – Trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. Tako to izgleda na ovom primjeru. Meni baš i nije jasno moram priznat malo me i zbunjuje sve to skupa i vjerojatno predlagač zna što je napisao i zna razlog zašto je nešto tako napisao. Rekao sam u raspravi pa sad kažem još jedanput vama. Problem koji udara ljude u ovoj državi po glavi je to što se zakoni većinom donose gledajući funkcioniranje Grada Zagreba. Pobogu, Grad Zagreb bi morao imati posebne zakone za sve jer je i onako jedna četvrtina države u krajnjem slučaju. Tako da sve ono što važi u Zagrebu ne može se primijeniti u manjim gradovima, ne može se primijeniti jednostavno ne funkcionira tako, a mi donosimo zakon koji je jednak za sve. Ne može bit jednak za sve, ne može. Mi moramo ići na sustav ujedinjavanja na tim lokalnim razinama, posebno u ruralnim sredinama. Kada govorim o ruralnim sredinama govorim za gradove ispod 20 tisuća na niže prema općinama, to je sve ruralno pobogu, o čemu govorim. Moramo ih tjerati da se ujedine, ne tjerat nego motivirat da se ujedinjuju da zajedno organiziraju neke usluge, a ne da im još radimo ovakve stvari pa da još razbijamo to.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Pa s obzirom da smo već dosta apsolvirali ove stvari ja bih otišao korak dalje, a to je članak 113. i ovlaštenje i prava, obveze komunalnih redara. Ja mislim da ovakve načelna na načelnoj razini ovlasti nema nijedna inspekcija u Hrvatskoj, nijedna, čak niti MUP. Ali kada bi mi definirali da li ti komunalni redari rade ono što trebaju raditi onda nije problem. nije bitno da on treba nekog legitimirati, točno se zna kada dobije nalog za kontrolu nečega temeljem Zakona o komunalnom redu da mora biti prisutna stranka i da mora konstatirati da je to …. Ali daleko bitnije je da oni kontroliraju da se počisti ambrozija, da ako nastaje neki novi objekat koji nema građevinsku dozvolu, da hrpa građevinskih prostora mora biti uređena, a ne da nam požar po ljeti dođu sam centar grada od nekoliko tisuća stanovnika zbog toga, to je funkcija komunalnog redara. Ajmo mu to definirati, a po Zakonu o upravnom postupku i po nekim drugim stvarima logična stvar vama kada porezni inspektor uđe u prostor, on može uć u prostor, a izvan prostora ne, onda se on legitimira i pita tko je stranka s druge strane. To ne treba pisat ovdje. Ali pogledajte ovdje je fantastično popisano što može napraviti komunalni redar, ali nije napisano ono što bi on trebao napraviti jer ja mislim da u ovoj sabornici ima puno kolega koji su alergični na ambroziju. Ajmo pogledati po Hrvatskoj koliko su komunalni redari kazna napisali vlasnicima zemljišta zato što nisu počistili ambroziju. To je smisao priče, to je zadatak funkcioniranja države, a ne ovdje propisivat represiju. Naprosto po upravnom postupku se zna, vi znate ako dobijete nalog da odete kontrolirati nešto, je, je točno vam tu stoji, vi kada dođete na određeno mjesto imate stranku s druge strane, vi morate provjerit njen identitet i to je najnormalnija stvar. Ali propisivati ovakve stvari nije dobro.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika HRga.
Kolega Šuker, hvala vam na otvaranju ove teme, ja sam je imao pripremljenu u raspravi, ali nisam je stigao dotaknuti zbog kratkoće vremena. Komunalni redari teško mogu pisati prijave za ambroziju jer ambroziju moraju prijaviti poljoprivrednom inspektoru. E onda kada prijave poljoprivrednom inspektoru dalje više ne znamo što se događa i sve ostaje tamo. Ja sam si u raspravi pročitao taj dio vezan za komunalne redare i moram priznati da mi radimo Supermana od ljudi. Kada bi komunalni redari koji su danas i prometni redari i ne znam i valjda će i zaštitu okoliša imati, mogli sve to obavljati, to bi bili Supermani i morali bi imati plaću puno veću nego što ima čelnik lokalne samouprave. Tu smo si propisali mnoge stvari koje je vrlo teško provesti. Ali se slažem s vama apsolutno da u ovom zakonu mora biti detaljno opisan posao komunalnog redara jer je komunalni redar prva i glavna osoba na prostoru u nekoj lokalnoj samoupravi koja brine o urednosti i redu u prostoru te lokalne samouprave. Ajdemo mu omogućiti da ne mora pola radnog vremena čitati deset različitih zakona da bi uopće znao kako i gdje smije postupiti, ajmo mu omogućiti da može postupiti. Ovdje piše da može legitimirati, ja nisam siguran da može odnosno čak sam siguran da ne može. Mene će legitimirati ja ću mu dati osobnu, ali nekoga tko mu neće dati osobnu njega neće legitimirati. Što mu može redar? Ovaj ne da osobnu i što sad? Zvat će policiju. Dok on zove policiju čovjek će naravno otić. To se događa u onom dijelu sada prometnog redarstva, ista priča.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrg, kroz vaša izlaganja na kraju sam malo slušao pa ste rekli šta dobivaju građani. Ja bih isto to volio znati kada se donosio ovaj zakon da li su neki argumenti došli prije toga i vidljivi koja komunalna poduzeća nisu dobro radila, a znamo da su to poduzeća koja rade godinama u jednim gradovima. Po ovim izlaganjima svim koja slušam ta poduzeća treba otprilike rastaviti u više poduzeća, a dobro znamo kroz ovih 20 godina da se masa poduzeća koja su se rastavili došli su u problem. Ja se bojim da i sada ovaj zakon neće dozvoliti određenim ljudima neku privilegiju. A druga stvar komunalna poduzeća koja su uhodana već koliko godina, 50ak godina možda i više funkcioniraju fantastično, lijepo s tim što se trebaju kontrolirati, da li dobro rade, da li su oni po zakonu, da li dižu nekakve svoje komunalne naknade više nego što bi trebalo, na kraju to se radi u gradovima i imaju svoja vijeća i ostalo. Ja osobno mislim da mi nekada radimo zakone samo da bi se napravili i da bi nekome pogodovali. Ne vjerujem da je Europa naložila da mi to trebamo. Mi bi trebali biti primjer da možemo raditi nešto drugačije nego što drugi rade, naravno treba postaviti zakone da se ne smije praviti nikakav kriminal, da se ništa ne smije raditi preko nekakvih normi da bi građani bili zadovoljni i da bi plaćali što manje. A ako mi idemo u razbijanje, bojim se da će neka firma nešto uzeti i sutra otići u stečaj i onda kome pada, opet gradu. Opet će stranka doći u grad, stranka će doći u grad i pitati kako da ja to riješim. Kao i evo rekli ste i za dimnjačare šta se dešava [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dolazi opet problem grad. Prema tome, treba voditi računa o svemu, pa onda to donose. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Kada čovjek ima neki problem, nešto mora riješiti on kao prvo hoće znati da to može riješiti. U tom trenutku mu je to prva stvar. Kada dođete u neki grad, u neko mjesto što prvo vidite? Vidite da li su uređene ulice, da li su lijepe kuće, fasade, da li je izgrađen, nije. Vidite da li je grad uredan, da li je čist, kako on izgleda. To je prvi dojam. To je slika tog komunalnog poduzeća. Dakle, to je nešto s čime se svatko tko dolazi negdje prvi sreće. I zato ono ima poseban status uz dužno poštovanje svim tvrtkama koje neke lokalne samouprave imaju i u ustanovama. Dakle, komunalno poduzeće je definitivno žila kucavica, ono je to koje prvo na svemu. I svako to razbijanje će dovesti do toga da ćemo imat situacije ono znate kao kad imate više majstora u kući, pa jedni zidaju, onda uzmeš druge koji će žbukati. Pa onda oni kažu ovi su loše sazidali, zato mi moramo puno više žbuke trošiti. Onda dođu električari, joj kako su ovi to napravili, pa tu su betoni, mi ne možemo postaviti instalacije. Pa dođu plinari, pa onda oni ne mogu, pa dođe vodovod i tako to redom ide. Tako mi sad radimo. Umjesto da imamo jedan sustav koji dođe i ključ u ruke da tako kažemo, vi ste poduzeti, u krajnjem slučaju vi bolje to razumijete nego ja u krajnjem slučaju, nisam poduzetnik. Ali definitivno nije bilo ovdje. Ja se usuđujem to reći. Nije ovdje bilo ni analize stanja, a niti nema nekakve predviđenih efekata koji će biti i to je problem zakon. Svaki zakon koji nema pravu analizu kao temelj i koji nema predviđene efekte nije dobar zakon.
Hvala lijepo. I evo nas u tili čas za koliko šest sati smo već na petom klubu, a to je klub SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo, meni je izuzetno drago da danas barem u raspravi ovdje imamo suglasje oko ovoga zakona na kojeg sam jučer i upozorio u samoj saborskoj stanci koliko je on štetan za jedinice lokalne samouprave, a posredno tome naravno i za sve naše građane. Smatram da se kod ovoga zakona trebalo izuzetno voditi brige o tome što će ostati u javnoj sferi, a što će ostati u privatnoj. Dakle što će biti javna ovlast i obavljati se kao javna služba po načelima javnoga prava, to je važno naravno za građane i važno je da li će država biti ta koja će uređivati međusobne odnose javnih službi i korisnika i hoće li pritom svi korisnici biti u jednakom položaju. A da li su nam svi korisnici u jednakom položaju po ovom zakonu? Pa naravno da nisu. Ne bi onda imali toliko danas spominjani članak 36. stavak 3. koji kaže da trgovačko društvo obavlja isključivo provjerenu komunalnu djelatnost i ne može istodobno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. To je članak kojega treba odmah izbrisati iz zakona. Ja vjerujem da će to se dogoditi do drugoga čitanja makar osobno moj stav je, a i stav kluba SDP-a i bit ćemo protiv ovakvoga prijedloga zakona. Taj zakon treba se izglasati, treba zapravo biti protiv njega već u prvom čitanju, vratit ga natrag ministarstvu da ga doradi i da onda možemo normalno o ovom zakonu raspravljati. Čuli smo ovdje objašnjenja, izvlačenja na neku Europu, na direktive EU sukladno kojima je taj članak i naveden, ubačen zapravo u prijedlog zakona. Objašnjenja nismo dobili koja je direktiva. I to ograničavanje zapravo za komunalna poduzeća ima samo dvije intencije, samo dvije intencije. Jedna je ili direktno davanje prednosti privatnom sektoru na terenu gdje bi se on u jednoj ravnopravnoj tržišnoj utakmici trebao natjecati sa javnim sektorom. Ili nužno on vodi osnivanju novih firmi, novih tvrtki. Dakle, to znači povećavanje birokracije, više direktora, više članova nadzornih odbora, više tajnica. A što građani dobivaju od ovakvih suludih odredbi zakona? Pa dobivaju više cijene komunalnih usluga, to je valjda svima jasno. Ograničavanje je naravno u suprotnosti sa Ustavom RH koji jasno kaže da se zakonom može ograničiti poduzetnička sloboda iznimno radi zaštite interesa i sigurnosti Republike Hrvatske, prirode, ljudskog zdravlja, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Komunalna društva znamo da su trgovačka društva ujedno, imaju pravo obavljati tržišne djelatnosti. Posebno još jedanput to ističemo, a puno put je ovdje rečeno danas u raspravi odnosi se to posebno na manje gradove, gradove srednje veličine, pa i one veće gradove. Možemo jedino izuzeti grad Zagreb zbog njegovih ogromnih proračunskih prihoda i statusa metropole. Obavljanjem tih tržišnih djelatnosti zapravo gradovi i općine omogućavaju svojim stanovnicima na neki način i povoljniju komunalnu uslugu, osiguravaju bolje odražavanje komunalne infrastrukture. Ta poduzeća su neprofitna. Pa dobit ide zapravo u gradske proračune. Naravno govorim formalno. Dobit ide u gradski proračun i opet se koristi za nekakve javne potrebe. Nema dividende. I mi idemo sad u neko restrukturiranje valjda toga sektora koji zapošljava tisuće ljudi od kojih bi naravno, a ukoliko se takav prijedlog zakona usvoji mnogi bi mogli ostati i bez posla. Pa gdje je tu javni interes? Jel' ga imamo negdje? Nemamo ga gospodo. Nemamo ga, jer privatni sektor može obavljati po ovakvome sve djelatnosti uključujući i komunalne, a javni sektor on ne može tržišne. Privatni može dobiti ovdje koncesiju na 20 godina, članak 48. dok se javnom može povjeriti, u redu to je vjerojatno sukladno i Zakonu o javnoj nabavi i okvirnom sporazumu na maksimalno 4 godine. To su samo neke stvari i neke nelogičnosti. Pa nije on loš samo zbog ovih odredbi koje sad i ovoga članka koji sam sad citirao, a jest najsporniji jer on će zapravo imati najviše implikacije na naše građane. No, iz istih razloga zapravo miču se i određene djelatnosti iz domene komunalnih i uslužnih komunalnih, pa nam tako evo sada dimnjačarstvo više to nije komunalna djelatnost. To opet zapravo znači na neki način posebno povećanje cijena za naše građane. Gledajte nije problem sada u tome da li ćemo dobiti koncesionara za dimnjačarstvo na nekom području. Mi ćemo raspisati natječaj. On će se vrlo vjerojatno, vrlo vjerojatno će se netko javiti. Možda će čak i taj grad ili općina dobiti i veću koncesiju, veći prihod u proračunu. Bit će 10, 20, 30 tisuća kuna. Ali kakve će on sutra uvjetovati cijene za naše građane? I upravo s obzirom da je dimnjačarstvo bila komunalna djelatnost, to je bio jedan instrument koji smo mogli to povjeriti našim komunalnim društvima i onda kroz njih naravno s obzirom da smo im osnivači, utjecati na tu cijenu da ostane prihvatljiva za naše građane. Sada kroz ovaj prijedlog taj instrument se zapravo gubi. Dalje, zbog čega mora tražiti predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave, suglasnost da odredi koji su komunalni, koje su zapravo komunalne djelatnosti koje on smatra? Pa jel' to decentralizacija? Jel' to poštivanje EU normi? Pa radi se zapravo o čisto jednoj centralizaciji odlučivanja i jednom podcjenjivanju ja bih čak rekao podcjenjivanju lokalne samouprave da čak nije niti sposobna bez da joj to ministar odobri odnosno da suglasnost da odredi što bi to bili poslovi sada komunalnih djelatnosti. Čemu nam u zakonu neprofitne udruge kao novi organizacijski oblik kako je to navedeno u zakonu za obavljanje djelatnosti? Tu konkretno održavanja groba i usluge ukopa i to na onim grobljima koji su u vlasništvu vjerskoj zajednici. To je u potpunosti u suprotnosti sa Zakonom o grobljima koji propisuje da su groblja isključivo u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Čemu odredbe o štrajku u Zakonu o komunalnom gospodarstvu? Čemu posebno definiranje pojma ustanove u ovom zakonu? Pa ovaj zakon se u većini postavlja da je nadmoćniji od Zakona o trgovačkim društvima, Zakona o ustanovama, Zakona o radu, ulaze odredbe o štrajku, neprofitnim udrugama, radnim odnosima službenika itd. Zakonom nije niti regulirana ova pravna priroda i namjena komunalne naknade i komunalnog doprinosa koji i dalje ostaju namjenski prihodi uz ova određena, uz proširenje na određena područja koja se sada mogu financirati iz samog komunalne naknade ili doprinosa. Iako imamo odluku Ustavnoga suda od 11. srpnja 2017. godine u kojoj sud zauzeo stajalište da jedinice lokalne samouprave imaju pravo na autonomno odlučivanje o svim aspektima vlastitih prihoda zbog ustavne ograničenosti zakonodavne vlasti pravom na lokalnu i područnu samoupravu. Oslobađanje od komunalnih naknada i komunalnih doprinosa koje smo brojne općine i gradovi koristili da privuku poduzetnike, sada nestaju, sada se brišu. Pa kakva je to poruka prema poduzetnicima, prema ljudima koji su investirali u naše poslovne zone? A sjetit ću sad malo ovdje i povijesti komunalne naknade koju smo ukinuli zbog … ovdje i porez na nekretnine od kojeg se valjda odustalo makar sada čujemo neke nove napise u medijima jer se opet nešto najavljuje novo. No, sada jedno pitanje. Tko će podmiriti troškove koje su jedinice lokalne samouprave imale od uvođenja nečega od čega se preko noći odustalo? Naravno nitko. Ali bitno da smo potrošili javni novac. Bitno da su potrošili resurse zbog nečijih promašenih odluka. Komunalno redarstvo, još jedan aspekt koji je mogao biti, a nije reguliran ovim zakonom. Ovlast je čuli smo isto ovdje u nekoliko navrata da je i nadležnost skroz nekoliko prethodnih godina nadležnost i ovlasti komunalnih redara su zapravo uvelike, uvelike su porasle i ona se danas susreće s velikim problemima da sve te nadležnosti i obaveze redovno ispunjava. Dakle, ne obavljaju samo one poslove komunalni redari koji su im povjereni temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu. Znači oni imaju danas u nadležnosti cijeli niz poslova temeljem Zakona o građevinskoj inspekciji, Zakona o zaštiti životinja, Zakona o zaštiti od buke, Zakona o državnom gospodarenju otpadom. Dakle, oni mogu upravljati prometom itd. Dakle, to je jedan aspekt u kojeg ulazi i prometno redarstvo. Dakle, smatram da trebamo također i taj pojam komunalnoga redarstva jasnije odrediti, da trebamo početi jedan proces preoblikovanja komunalnog redarstva, a njega također ja nigdje ne vidim u ovome zakonu. Za kraj još samo jedan ću članak prokomentirati prije nego dam nekakav zaključak. Dakle, zakon utvrđuje obavezu ustrojavanja naravno evidencije komunalne infrastrukture. Pa to možemo se svi složiti da je to naravno jedna dobra odredba. Ali gledajte, rok od 6 mjeseci pa on je potpuno neprimjeren. S obzirom na sve obaveze koje ovim nacrtom bi trebale preuzeti jedinice lokalne samouprave, pa ovo treba prolongirati barem na godinu dana i to sam vjerojatno malo rekao. Za kraj, da najvažniji zakon koji se odnosi na lokalnu samouprave na žalost javno savjetovanje, mogli ste vidjeti u materijalima na koji način je provedeno. Nije istina ovo što je rekao državni tajnik da samo ministarstva primaju na znanje određene komentare. Ne. Ministarstva trebaju dati objašnjenje. Neka si pogleda neke druge zakone i na koji način su neka druga ministarstva davali odgovore i komentare na ono što su dobili kroz javno savjetovanje. Jer tome javno savjetovanje i služi. Dakle, zakon bi trebao naravno biti jedan lex generalis da se tako izrazim za kompletnu lokalnu samoupravu odnosno ovu komunalnu djelatnost koja je isto negdje 60, 70% svih onih funkcija koje obavljamo. Naravno da nije tako. Masa zakona je neusklađena sa ovim zakonom. Ne vodi se dovoljno računa, još jedanput ponavljam, niti o Zakonu o trgovačkim društvima, Zakonu o ustanovama, Zakonu o pravu na pristup informacijama. I nitko nije gotovo niti pitao jedinice lokalne samouprave, naše interesne organizacije udruga gradova i općina što mi mislimo o njemu. Da li su uvaženi ovi stavovi? Nisu uvaženi. Pozivamo se na neke direktive, a gdje je načelo supsidijarnosti koje kaže da se odlučivanje o zajedničkim pitanjima mora biti preneseno na niže razine vlasti dok središnja vlast ima samo nadopunu političkoga odlučivanja na lokalnoj razini? Pa gledajte, mi malo bi Europu, pa malo ne bi. Zato samo poruka da se, ovaj zakon će proći to mi je žao da će vladajuća većina glasat za njega, makar bi ovo bilo po prvi puta rasprava u kojoj smo se svi složili, ali on će proć u drugo čitanje. Popravite taj zakon do drugog čitanja, imamo ili imate jako puno ovdje posla jer ovakav prijedlog ide u smjeru daljnje centralizacije umjesto toliko najavljivane decentralizacije, ide u smjeru privatizacije, liberalizacije, nečega što je Europa odbacila i kreće danas u proces rekomunalizacije. Dakle, vraća javne usluge komunalnim društvima, vraća ih na gradove, općine, na državu. Jer građani očekuju dobru, efikasnu uslugu, naravno i da plaćaju što manje. Ali spremni su čak i platiti možda u nekim slučajevima više samo da bude ta usluga efikasna i dobra. Zato smo mi tu, svi smo država i gradovi i općine i županije i naravno ministarstva. I svima bi trebalo biti prvo na pameti korist i interes naših građana, a ovaj prijedlog zakona u tom smjeru ne ide. Zbog ovih brojnih nelogičnosti koje sam samo neke spomenuo kroz ovu raspravu, a spomenut ću i sumnju na pogodovanje određenim lobijima, SDP će biti protiv ovoga zakona u prvom čitanju i nadam se da će nas podržati i ostali klubovi zastupnika i zapravo donijet konačnu jednu odluku koja će biti istinski na u interesu građana i dati crveni karton, poslati na popravni Ministarstvo da izradi prijedlog, novi Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu koji će uvažiti sve ove naše primjedbe. Hvala.
Hvala zastupničku Vešligaju. Na njegovo izlaganje u ime Kluba imamo 8 replika. Prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega složio bih se, od kraja bih krenuo da ovaj zakon, vjerujem vi kažete da će proći ja vjerujem prema raspravi evo i kolege Klarića kao čelnika lokalne samouprave, koji je granatirao ovaj zakon s pravom možda čak i više nego vi s pravom daje mu podršku. Ja jasno je i sve što ste kazali rekli ste u biti točno. U biti velike terete ovdje će imati, gubitke financijske neizdržive lokalna samouprava. Centralna vlast je ovim zakonom u biti eutanazira čelnike lokalnih samouprava kao gradska vijeća i redara ovlasti, a nije dalo financijski, znači financija nema. Opet ponavljam članak 22. u kojeme su sve ceste u naseljima, dužan, djelatnosti koje će morati voditi brigu grad ili općina, lokalna samouprava i županijske i državne. Pa sad vi zamislite šta su sa ovim zakonom napravili! I čak u raspravi državni tajnik jer nema ministra, kaže da će ceste to platiti Hrvatske ceste ili županijske ceste da ćete vi morat pisat zahtjev kao gradonačelnik, čelnik lokalne samouprave, županima, predsjedniku Vlade da vam odobri taj novac koji ste vi uložili. Pa to je katastrofa, ovo je tipičan pokušaj eutanazije lokalne samouprave, centralizacija neviđenih razmjera. Ovo je zakon koji jednostavno možeš nazvat lex harač, ovo je harač naroda, narod neće imati usluge, lokalni čelnici neće imati sredstva za sve ovo što su im ovim djelatnostima namijenili i uz to još su u javne ovlasti dali, skinuli sa naših društava, poglavito vodoopskrba to mi je najbolnije uz otpad, ali vodoopskrba, u biti ovaj zakon je korak HNS-ovoga prijedloga prema privatizaciji vodoopskrbe. I to je bolno privatizacije vodoopskrbe.
Hvala, kolega Bulj. Vrijeme. Odgovor na repliku, izvolite kolega Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo kolega Bulj, da dobro ste spomenuli nešto što dobro znam iz svoje prakse. A to je prebacivanje obaveza na lokalnu samoupravu bez prebacivanja određenih financijskih sredstava kako bi ispunili te obaveze. Ja moram reći, bit ću vrlo objektivan ovdje, da se Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave u jednom dijelu ta situacija popravila za dio jedinica lokalne samouprave. Međutim, decentralizacija je proces koji mora trajati, koji mora ići cijelo vrijeme. Ne možete jednim zakonom, jednom mjerom nešto dat i onda to uzet. A ovo je eklatantan primjer koji ste vi spomenuli ovdje dakle, da održavanje cesta koje nisu u vlasništvu jedinica lokalne samouprave mi ih moramo održavati, a netko zapravo dobiva sredstva iz razno raznih naknada iz državnoga proračuna za njihovo održavanje i nema nikakve obaveze za to. Dakle, vidim da danas cijeli dan kroz raspravu ovo spominjete ovdje, ja nisam spomenuo to u samoj raspravi jer toliko je puno članaka koje bi se moglo komentirati da bi vjerojatno ova rasprava ispred kluba mogla trajati i sat, sat i pol da sve spomenemo. Ali apsolutno se tu slažem sa vama.
Hvala zastupniku Vešligaju. Replika kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Vešligaj vi imate iskustvo čelnika u lokalnoj samoupravi i jako dobro znate koje su obveze komunalnih redara i što oni moraju sve činiti jer kad nekim drugim zakonima nitko nije znao što bi neko napravio onda je to prebacio na djelatnike. Jednako tako je ideja u ovom zakonu koja se proteže da oni rade još dodatno neke stvari, pa smo imali prilike u novinama čitati da evo uvodi se komunalna policija. Ja tu prepoznajem interese onih koji ima najviše komunalnih redara ili inspektora bez obzira kako ih zovemo, a to je Grad Zagreba koji zaista na taj način bi bez imalo problema mogao uvesti komunalnu policiju koja bi evo imala pravo i tražiti OIB i neke druge stvari, a vidimo što je uopće u kojem smislu je otišlo tema vezano uz OIB i vezano uz nekakve podatke. Ali moja replika se ne odnosi na to. Mene zanima koliko vi u vašoj jedinici lokalne samouprave stvarno njih imate, koliko su oni operativni i što mislite koliko oni mogu zaista efektivno i dobro činiti sve ovo što im ovaj zakon je dodao u nadležnost. I ja nekako predlažem da se oni možda zovu superkom. Imamo onaj superman, pa imamo, pa zašto ne bi imali te djelatnike pa zovemo superkom, pa onda oni rade sve. U ovom trenutku mislim da ima vrlo mali stvari koje ne rade, pa onda im možemo kroz to dati i nešto drugo. Ali baš me zanima koliko ih vi imate, koliko oni mogu biti operativni. Jer ako to se odluči kroz jedan zakon uvesti, onda moramo znati što na terenu imamo, koliko je to financijski obveza što direktnih, što indirektnih za državni proračun. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovorite kolega.
Hvala. Evo kolegice Mrak-Taritaš prvo odgovor vrlo ovako konkretan na vaše pitanje imam u gradu Pregradi imamo jednoga komunalnoga redara i naravno ja sam u raspravi spomenuo koji sve zakoni bi trebali spadati u njegovu nadležnost. Naravno da niti približno ne može to sve obavljati poslove koje bi trebao imati u nadležnosti. I od 7 službenika koje imamo u gradu na neki način svi se bave dijelom koji se odnose na komunalno redarstvo. Ali ja sam i u raspravi spomenuo da moramo početi jedan proces preoblikovanja kompletno ovoga komunalnoga redarstva, da trebamo napraviti jednu kompletnu analizu ali počnimo, ali onda grupirajmo barem te lokalne jedinice normalno na manje, srednje, veće srednje, velike gradove koje ste i sami spomenuli koji imaju cijele odjele, cijele mase službenika da se tako izrazim. I da vidimo onda što može s obzirom na veličinu, s obzirom na financijski kapacitet pojedina lokalna jedinica obavljati od ovih stvari koje su povjerene komunalnome redarstvu. Mislim da moramo to puno jasnije, puno bolje regulirati. Da, postoji ova odluka skupštine, udruge gradova da se krene u nekakvo preoblikovanje prema gradskoj policiji. Ne treba sad, znam čim je to policija odmah se mediji za to uhvate. Međutim i redarstvo, komunalno redarstvo imamo i redarstvo nam, policija ne trebamo se sad pojmovno ulaziti u neke stvari. Ali zbog čega ne bi mi jer imamo i prometne redare u tom dijelu. Zbog čega ne bi oni imali nekakve ovlasti koje se odnose na promet i ostale stvari i mogli ih zapravo spustiti na razinu jedinica lokalne samouprave. Evo hvala.
Hvala zastupniku Vešligaju. Sljedeći je kolega Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, vi ste u svome izlaganju govorili, odnosno izrekli ste činjenicu, zamjerku da sumnjate da ovaj zakon pogoduje određenom dijelu privatnoga sektora. Ja u to uopće ne sumnjam. Dakle, ovaj zakon jest lobistički zakon i dakle ide u smjeru da se od trgovačkih društava u vlasništvu jedinice lokalne samouprave upravo otrgne onaj dio komunalnih djelatnosti koji donosi profit. I zapravo čini mi se da ukoliko se ovaj zakon prihvati u ovakvom obliku, da nije nužno onda da dajemo određene, da dajemo koncesije samo za neke komunalne djelatnosti privatnim tvrtkama, nego hajmo onda cijelu općinu, cijeli grad dati privatnom sektoru u koncesiju pa neka nekakva privatna osoba, privatna tvrtka uzme jedan grad, jednu općinu, koncesiju na 25, 30 godina ili na koliko to bi već ovaj zakon mogao omogućiti. Pa kad već ideološki se približavamo srednjem vijeku, nekim javnim pojavama onda se hajmo i uporno vratiti u srednji vijek, pa tako ćemo umjesto općine i gradova imati zapravo vlastelinstva. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Vešligaj.
Hvala. Evo kolega Mateljan, pa evo vi ste zapravo spomenuli nešto što sam ja rekao i u samoj raspravi, ali evo sad ste mi dali priliku možda da i tu jednu stvar malo podrobnije pojasnim. Gledajte, idemo u jedan proces koji su razvijene zemlje EU, zemlje zapada kako ih volimo zvati odbacile i shvatile da zapravo nešto mora ostati državi, nešto mora ostati da njima upravlja društvo, da bude društveno vlasništvo, državno vlasništvo. Nije sad bitno terminološki kako ćemo to nazvati. Jer što se desilo? Kad su oni privatizirali te komunalne usluge došlo je do smanjenja kvalitete, došlo je do jednoga narušavanja univerzalnoga pristupa uopće usluzi. I naravno došlo je do povećanja cijena. Došlo je zapravo do urušavanja cijeloga jednoga sustava koji je desetljećima dobro funkcionirao. Svoje korijene ima vjerojatno tamo negdje još u osamdesetim godinama kada je Margaret Tacher započela i Ronald Regan u Americi svoju onu slavnu neoliberalizaciju. I na žalost ta neoliberalizacija je ušla u sve pore društva. Ali evo zapadna društva shvaćaju da nije dobra, pa to odbacuju. A nama će vjerojatno trebati jedan period kako je netko i sam rekao u raspravi da naučimo na vlastitim greškama pa ćemo onda slijediti njihov primjer. Hvala.
Hvala zastupniku Vešligaju. Sljedeća je kolegica Branka Juričev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Vešligaj i vi ste kao i većina kolega danas a i ja osobno izrazili nezadovoljstvo člankom 36. Ja sam uvjerena da predlagatelj će do drugog čitanja nešto promijeniti po pitanju tog članka. Također spomenuli ste da biste voljeli da je, da su i dimnjačarske usluge navedene tu kao komunalna djelatnost, a ja bih dodala i poslovi, odnosno djelatnost deratizacije i dezinsekcije. To je posebno aktualno kod nas dolje uz more. Međutim, ne bih se složila sa vama da je ovaj zakon tako štetan, tako loš jer moramo znati da je Zakon o komunalnom gospodarstvu od '95. na snazi. Imao je 18 promjena i sve to zajedno sad je tu pred nama na stolu. Znamo da se puno toga dogodilo svo ovo vrijeme i puno toga se događa iz dana u dan. Neke odredbe koje su stajale u zakonu nisu se primjenjivale. Znamo isto tako mi koji smo bili ili vi koji ste još uvijek na čelu gradova i općina, na primjer porez na neizgrađeno građevinsko zemljište da to stoji u zakonu i od ranije ali se nije primjenjivalo. Što više pojedini čelnici koji su krenuli u tu primjenu morali su naknadno vračati sredstva, tako da evo i vas pozivam da svi zajedno damo konstruktivne prijedloge za izmjene i dopune koje će do drugog čitanja stvarno biti onakve kakve zaslužuju naši građani, a i gradovi i općine. A sada da kroz raspravu to iznesemo i kroz kasnije ako bude potrebno kroz amandmane. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku izvolite kolega Vešligaj.
Hvala kolegice. Pa evo ja vam želim puno uspjeha, zapravo da promijenite ovaj članak 36. stavak 3. Ja sam iznio svoje razloge zbog kojeg ćemo mi kao klub biti protiv ovakvog zakona i po meni je on jednostavno nepopravljiv. Ali naravno da ćemo podržati sve one dobre prijedloge, sve dobre amandmane. Ukoliko dođe do drugog čitanja ćemo dati i svoje amandmane također. I slažem se isto s vama u onom dijelu u kojem ste spomenuli i ove usluge deratizacije, dezinsekcije svakako bi trebale biti također komunalne usluge, također nešto što je izuzetno potrebno našim građanima i zbog čega ne ukoliko to, imamo resursa, zbog čega i to ne obavljati kroz naša komunalna društva ja ne vidim tu nikakve zapreke. Ali neki očito vide. Još jedanput ponavljam. Želim vam puno sreće da uspijete to izlobirati da se tako izrazim, jer mislim možda smo i mi kao lokalna samouprava malo ovdje zakazali. Makar bilo je puno primjedbi u samome zakonu na javnim savjetovanjima. Na ovaj zakon možda smo trebali biti glasniji i aktivniji, jer neki drugi su očito bili, pa je sada došao ovakav zakon tu pred nas. Ja smatram, još jedanput ponavljam, da je on nepopravljiv, da trebamo poslati jasnu poruku prema ministarstvu da ga ne usvajamo sa ovakvim odredbama, jer moglo bi nam se slično desiti i u drugom čitanju. Evo, moje upozorenje. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega, vi kao čelnik odnosno gradonačelnik iznijeli ste jasno sve probleme i štetnost ovoga zakona. A drago mi je da smo to čuli i sa druge strane od gradonačelnika odnosno nositelja jedinica lokalne samouprave o štetnosti ovoga zakona. A vjerojatno ministar nije imao vjerojatno dostojanstva ili što braniti ovaj loš zakon koji nje došao u prvo čitanje. Evo, samo jedan od primjera, tu je i kolega Mrak-Taritaš spomenula komunalni redari. Lijepo piše u članku 11. „Jedinice lokalne samouprave mogu ugovorom ustrojiti zajedničko obavljanje poslova komunalnih redara.“ Pa komunalni redar, vi ste rekli u gradu imate jednog komunalnog redara. Općine imaju, četiri općine imaju jednog komunalnog redara. Da li će ti komunalni redari moći obavljati te poslove? To je nemoguće, a znamo da su visina plaće u pojedinim jedinicama lokalne samouprave zapravo u svim da moraju biti ispod 20%. Znači, novog zapošljavanja nema i mislim da ovaj kao što sam napomenuo ovaj je zakon nevjerojatno štetan za jedinice lokalne samouprave. I evo kako ga svi nazivaju i ja sam rekao da je to zakon kojega treba nazvati „lex krematorij“.
Hvala. Odgovor izvolite kolega Vešligaj.
Evo, hvala kolega. Rekli ste u svojoj replici da sam spomenuo sve probleme zbog čega je ovaj zakon loš. Na žalost to nisam jer nisam imao vremena. Ali vjerujem da smo danas stvarno ovdje kroz raspravu da su svi klubovi, još jedanput ponavljam, meni je drago da stvarno rasprava može se reći da je bila stvarno jednoglasna da se tako izrazim. Kad ste već spomenuli ovo komunalno redarstvo da ja u gradu imam samo jednoga. Imam inače i poljoprivrednoga redara, ali njega dijelim još sa dvije jedinice lokalne samouprave. Dakle, to smo napravili, a i to rade brojne druge lokalne jedinice u Krapinsko-zagorskoj županiji. Ne znam kako je drugdje situacija da racionaliziramo te troškove. Velim, vjerojatno put je na neki način da pokušamo određene službe objediniti na razini više jedinica lokalne samouprave i tako zakonska rješenja također moramo mi ovdje donositi, a ne da imamo stvarno ovakav zakon koji se uopće nije smio pojaviti. Uopće se nije smio pojaviti pred ovim Hrvatskim saborom i to su konstatirali danas ljudi iz pozicije i iz opoziciji. Bili su jednoglasni. Jedino će biti razlika vjerojatno u tome što će ga pozicija podržati u prvom čitanju. Hvala.
Hvala. Kolega Vlaović izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega vi ste u svom izlaganju rekli da je ovaj zakon i ovaj pristup donošenja ovoga zakona podcjenjivanje čelnika jedinica lokalne samouprave i zbog ove današnje rasprave u Hrvatskom saboru, ali i zbog više od 500 primjedbi u javnoj raspravi u pripremi ovoga zakona. I očito je da predlagatelj nije vodio stvarno računa o interesima kako jedinica lokalne samouprave, tako i građana Republike Hrvatske koje bi ako ovakav zakon bude usvojen sigurno doprinio da na lokalnom nivou pogotovo u ruralnim područjima komunalne usluge poskupe za naše građane da u konačnici građani plaćaju ovako loše odredbe ovoga zakona. Ali isto tako ste spomenuli i štetnost prema investicijama i privlačenje investitora jer nema više oslobađanja od komunalne naknade i to treba jasno reći da je to loše da naše sredine koje nemaju dovoljno jednake uvjete kao Zagreb, Varaždin i druge sredine neće moći manje sredine privući investitore. A pogotovo se nije vodilo niti o načelu razmjerne koristi jer ovaj zakon ne daje objektivna mjerila za određivanje novčanog iznosa komunalnog doprinosa kojim su investitori dužni doprinositi komunalnoj infrastrukturi, nego je to ostavljeno da jedinice lokalne samouprave svojom odlukom donesu, da je mogu čak i promijeniti dok investicija traje i na taj način ćemo nastaviti sa pravnom nesigurnošću u Republici Hrvatskoj i investitori će i dalje bježati pogotovo iz tih manjih sredina. A pogotovo što je ostavljeno na odlučivanje da prethodnu suglasnost na cijene komunalnih usluga daje načelnik i gradonačelnik, a po nama iz HSS-a bi to trebalo biti predstavničko vijeće dakle, općinsko vijeće ili gradsko vijeće da ipak jedna zajednica u tome sudjeluje i da definira cijene i na korist građana, a i investitora. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku izvolite kolega Vešligaj.
Hvala. Pa evo da, kolega Vlaović točno ste rekli, rekao sam u svojoj raspravi da je ovaj zakon izuzetno podcjenjivački prema svim čelnicima jedinica lokalne samouprave, drago mi je da ste vi spomenuli zapravo i manje jedinice lokalne samouprave koje su posebno ugrožene sa ovim zakonom, jer sve ovo što im se sad nameće kad imate naravno male fiskalne prihode to je jako, jako teško napraviti. No, ono što još želim ovdje reći što je jedan paradoks stvarno, da mi koji se bavimo lokalnom samoupravom, a ovdje smo rekli da je ta lokalna samouprava negdje 60% su komunalne djelatnosti, da mi sad ne znamo koji poslovi spadaju pod komunalne djelatnosti i da za to mi moramo pitati ministra. Mislim ja ne znam stvarno tko je ovdje lud? Stvarno ne znam tko je ovdje lud? Druga stvar, rekli ste da, oslobađanje od komunalne naknade i komunalnog doprinosa. Pa gledajte ukoliko se ne nalazite u blizini autoputa, u blizini nekakvoga velikoga grada to vam je jedini instrument koji imate u svojim rukama kao jedinica lokalne samouprave koji možete privući određene investitore u poduzetničku zonu. Jedini instrument. I sad ga mi sa ovakvim prijedlogom zakona ovdje ukidamo. Stvarno mi to nije jasno. Jer i kad smo imali raspravu ovdje o porezu na nekretnine sjećam se da sam postavio to isto pitanje ministru Mariću i on mi je onda odgovorio – ne naći ćemo instrument da zadržite to oslobađanje od plaćanja komunalne naknade, komunalnog doprinosa ili poreza na nekretnine kojega smo trebali onda uvesti. Ja ovdje to samo, znači dođe nešto u zakon i to je tako, gotovo. Evo hvala.
Hvala. Slijedeći je kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Vešligaj, dakle, kad govorite u vašoj raspravi vezano za komunalne redare i članak 113. onda mi se čini da vidimo svu da kažem ovako, slabost ovog zakona. On djeluje prije svega kao oglodana kost jer iz njega je izvučeno neke, većina komunalne djelatnosti koje su sad predmet drugih zakona, posebno ova tri zakona koje je predlagatelj nametnuo. A onda se ta kost umota u onu foliju da izgleda malo privlačnije. Mislim ovo što se definira člankom 113. je neprovedivo. To komunalni redar te ovlasti, premda je predlagatelj rekao da su to tražile jedinice lokalne samouprave. I sad ono što bi oni trebali raditi to se ne definira, ono što neće moći raditi to se definira zakonom. Jer vi ste spomenuli neke, većinu tih zakona. Niste spomenuli Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojeg ćemo izglasati vjerojatno u ovom Saboru, nećemo mi izglasat će ga vladajuća većina. I tamo komunalni redar, da kažem ovako slikovito, kad bi se odnio zakon da jedinica lokalne samouprave mora imati avione za zaprašivanje komaraca, kad bi netko pitao tko će voziti te avione? Onda bi rekli komunalni redar, pa nek vozi, da. Dakle, nije dobra situacija. Hoćemo li do drugog čitanja popraviti nekakvim amandmanima ovaj dio vezano za komunalne redare? Meni je sad teško reći, ali nije dobra stvar jer nije definirano što su komunalni redari, to što im se želi podić da kažem ta razina digniteta kroz značku i kroz odijelo, nije to rješenje. Komunalni redar mora imati odgovarajuću stručnu spremu, odgovarajuće znanje, ljude treba onda obučavati, treba i obrazovni sustav za to pripremat, i onda na kraju trebaju biti i za to adekvatno plaćeni. Evo to je ključ toga.
Hvala. Izvolite kolega Vešligaj.
Evo hvala kolega. Da pa dobro ste spomenuli kada nešto novo usvajamo onda je to najjednostavnije prebaciti na jedinicu lokalne samouprave pa ako se to odnosi na nekakvu komunalnu djelatnost onda neka bude zadužen komunalni redar za to. Znači, to je očito nekakva vertikala koju imamo kad ovdje donosimo zakone, pravilnike, uredbe ili nešto drugo. I naravno da te ljude onda stvarno izuzetno puno preopterećujemo, da građani puno puta i nisu zadovoljni sa onim kako oni rade, što je i logično, jer imaju toliko stvari u svojoj ovlasti. Naravno, manje lokalne jedinice koje imaju male financijske prihode teško si mogu priuštiti zapošljavanje više komunalnih redara, zapošljavanje recimo prometnih redara posebno itd. Dakle, ovo je što sad imaju u svojoj ovlasti da je nemoguće obavljati, a mi ih još sad dodajemo neke stvari. Znači moramo se jednostavno, ja nemam sad tu naravno nekakav konkretni prijedlog ali se moramo odrediti u kom smjeru ćemo ići. Da li ćemo ići to nekakvo komunalno redarstvo stupnjevat određene službe unutar njega, dakle, pa ćemo imati komunalne redare, komunalne inspektore i tako nešto, ali to je opet gomilanje birokratizacije opet. Građani će postaviti pitanje, tko će to platiti? Ako će imati lokalne jedinice dovoljno sredstava i koliko će se država dalje financijski decentralizirati onda naravno da to i mogu. Jer činjenica jest da danas komunalne usluge, da građani traže sve bolju i sve kvalitetniju komunalnu uslugu. I rekao sam prije, ponekad su i spremni više platiti, ali onda očekuju dobru i kvalitetnu uslugu. Jer sve košta, to isto moramo priznati. I bolje ceste koštaju i čišćenje zimske službe koja mora izaći van, i još oho ho drugih poslova.
Hvala kolegi Vešligaju. I zadnja replika kolega Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, kad ste spomenuli da je ovo put ka privatizaciji vjerojatno ste mislili na trgovačka društva u vlasništvu JLS-a bojim se da to neće biti moguće i kad bi to bila namjera kao što nije. Naprosto drugi zakoni reguliraju to područje, to je jedna stvar. Druga stvar, vjerojatno ste mislili na članak 36. tu se slažem, velika većina svih nas i pokušat ćemo ga promijeniti. Naime, jer velika većina tih komunalnih tvrtki o kojima mi ovog trenutka govorimo rade određene poslove od javnog lokalnog interesa. I bilo bi dobro kad bi se moglo do drugog čitanja da se te nadležnosti ugrade i u članak 36. Znači da ne isključujemo i ono što do sada funkcionira. Međutim, činjenica je da određene djelatnosti spominjana je pogrebnička djelatnosti koja je Zakonom o pogrebničkoj djelatnosti mislim da je to bilo 2014., potpuno eliminirala komunalni zakon. Taj komunalni zakon je sjeckan zadnjih desetak godina vrlo intenzivno. Međutim, to ne znači u koliko određena javna djelatnost usluga građanima u koliko je nema u komunalnoj djelatnosti da nije u samoupravnom djelokrugu i nadležnosti jedinice lokalne samouprave. Očito zaključujem da velika većina nas poistovjećuje to, to su razlike. I dalje je nadležnost i odgovornost JLS-a za dimnjačarsku, za deratizaciju. Ali ona se obavlja po drugim zakonima. Bilo bi idealno, ali to je nemoguće sve strpati pod jedan zakon. E onda bi se postavljalo pitanje što je prije kokoš ili jaje, u stvari što je kokoš, a šta je jaje?
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Vešligaj. Izvolite.
Evo hvala. Kada sam pričao o privatizaciji ja sam mislio na jedan trend koji se potiče kroz ovaj zakon. Da točno i mislio sam konkretno o ovom zakonu na članak 36. stavak 3. Gledajte ja nemam ništa protiv da obavljaju i naravno privatni sektor da obavlja određene usluge koje obavlja sada i javni sektor. Neka ih obavlja. Ali dajmo onda jednu fer tržišnu utakmicu u kojoj će svaki imati svoju priliku. A mi ovim zakonom to na žalost ne omogućavamo, jer ako maknemo tržišne, a sami ste se sad složili sa ovim, ako maknemo znači te tržišne gospodarske djelatnosti van komunalnih poduzeća onda oni više ne mogu sudjelovati, dakle u toj tržišnoj utakmici. Njima ostaju samo one komunalne usluge koje će im jedinice lokalne samouprave povjeriti. I to je suština. To je najvažniji problem ovoga zakona uz sve ove nelogičnosti koje unutra postoje, a koje smo danas evo pa kroz raspravu pretresli valjda po desetak puta kroz rasprave, kroz replike i ne znam što sve ne. Isti slučaj je sa pogrebničkom djelatnošću. Isto tako. Zar ćemo sad tu osnivati posebnu tvrtku za dimnjačarstvo, posebno za pogrebničke djelatnosti? Zar ćemo ići ne znam osnivati posebne građevinske tvrtke koje će onda obavljati nekakve male građevinske poslove, a svi ih imamo u našim gradovima i općinama. Rade nekakve ne znam iskope kad se radi vodoopskrba ili tako nešto. Zar ćemo to ići? Zar ćemo ići ograničavati da se bave tržišnom djelatnošću neko komunalno društvo ima u svom vlasništvu kamenolom. Pa oni prodaju kamen na tržištu? Prodaju ga na tržištu. Često su i skuplja u odnosu na privatni sektor, jer su kod njih nekakva radna prava zbog kolektivnih ugovora, zbog raznih stvari puno veća i ne mogu biti toliko inkonkurentna.
Hvala kolega Vešligaj. Završili smo s replikama. Sljedeći je u ime kluba HNS-a kolega Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Ova rasprava potvrđuje ono što sam nekoliko puta bio i u prethodnim sazivima govorio da je dobro, iako je bilo. Ne znam što sam rekao a što kolega Bulj već diže pločicu, ali dobro, vidjet ćemo kasnije. Što sam masu puta bio govorio da je dobro da je u ovom sazivu, iako je bilo i drugih mišljenja dobar jedan veliki broj relativno dobro zastupljenih ljudi, naših kolegica i kolega koji su ili još uvijek aktivni ili su bili u lokalnoj ili regionalnoj samoupravi. Naime, ovaj komunalni zakon vjerujem da i reakcije koje proizlaze i emocije određene koje se mogu iščitavati da su posljedica kumuliranog jednog velikog broja nezadovoljnika upravo iz razloga što je Zakon o komunalnom gospodarstvu dugi niz godina bio sjeckan. Praktički iz njega se dosta toga uzimalo ne toliko iz razloga što iz nadležnosti JLS-a. Jer velimo Zakon o jedinicama lokalne samouprave i dalje ostaju ta odgovornost, međutim način provođenja određenih djelatnosti i aktivnosti. Nastavno i na repliku koju sam rekao, da članak 37. je sporan naprosto iz kojih razloga. Sporan je iz razloga, on je dobar po jednoj strani što će zadovoljiti elemente tržišnog natjecanja i ne dovoditi u nepovoljan položaj određene subjekte, nego upravo jednu ravnomjernu i ravnopravnu utakmicu. S druge strane poznavajući situaciju u velikoj većini jedinica lokalne samouprave, a pogotovo manjih sredina, tu ne mislim na velike gradove preko 100 000 stanovnika gdje praktički to se ne bi trebalo uopće osjetiti u provođenju i u praksi. Međutim, u puno manjih sredina to može izazvati i određene hajmo reći faze restrukturiranja komunalnih tvrtki, preregistracije, doregistracije, pa čak možda i otpuštanja određenog broja zaposlenih ljudi sada. Upravo iz tog razloga vjerujem da će i državni tajnik sa suradnicima uvažiti i određene prijedloge i primjedbe. I zašto konkretno velika većina tih tvrtki danas osim komunalnih poslova, održavanje cesta, zimske službe, održavanje javnih zelenih površina. Što radi? Vodi brigu o otpadu. Znači, pruža javnu uslugu zbrinjavanja odvoza sakupljanja otpada. To je javna djelatnost. Ona je izašla iz Zakona o komunalnom gospodarstvu, djelatnost izašlo je van. Ali nije prestalo biti u nadležnosti kao samoupravnom djelokrugu jedinica lokalne samouprave. Hajmo razmisliti da li se možda može taj dio ugraditi u članak 36. stavak 3. Vodoopskrba i odvodnja, svi vrlo dobro znamo tko ne zna koje godine je bilo, imam ovdje točno približno koliko sam se sjetio. Morali smo izdvojiti iz naših poduzeća vodoopskrbu i odvodnju također u zasebne tvrtke koje još uvijek ni dan danas mi nije jasno zašto iz kojeg razloga ne smiju imati svoju vlastitu građevinsku operativu nego tehničko osoblje, tehnički sektor u većini eventualno možda za neke sitne popravke i naravno vlasnici su jedinice lokalne samouprave a nisu u komunalnom zakonu. Jeste izglasali smo taj zakon svi zajedno kojega sad kritizira. Zatim zadnji Zakon o građevinskoj inspekciji sveli smo poslove, odnosno obvezali poslove komunalnog redara da određene poslove iz tog zakona na onom dijelu lokalne samouprave radi. Pa po toj analogiji znači onda bi i taj Zakon o građevinskoj inspekciji trebao biti u sklopu komunalnog zakona. Znači tu moramo napraviti jednu određenu razliku u tome i naprosto stvarno sveo se Zakon o komunalnom gospodarstvu na ono što je rekli bi gospodarstvenici core bussiness u najvećem dijelu onog terenskog dijela jedinice lokalne samouprave. Vjerujem da ima prostora da se ovaj članak popravi i vjerujem da će se do sljedećeg, da ćemo u drugom čitanju dobiti i ispravljen i korigiran i nomotehnički uređeniji prijedlog ovog zakona. Pokušat ću na nekoliko primjera ono što izaziva određene dileme. Članak 82. komunalni doprinos, u stvari članak 81. oslobađanje. Da, zašto ne osloboditi postavljam pitanje. Ali jednako tako moramo bit svjesni činjenice da moramo taj doprinos u proračun nadoknaditi s poreznih prihoda, ali uvažavajući tržišno natjecanje ukoliko to oslobađanje ne utječe na tržišno natjecanje, odnosno da pogodujemo jednom poduzetniku, jednoj grupi poduzetnika, a drugima ne. Ja bih ostavio to na odgovornost jedinici lokalne samouprave uz ove uvjete, jednako tako i komunalnu naknadu. S tim ja osobno nemam problem, jer to su namjenska sredstva i svjesni smo toga da moramo ta sredstva vratiti. Ako si nekog oslobodio komunalnog doprinosa po nekom posebnom programu ti si morao za gradnju komunalne infrastrukture iz poreznih prihoda drugih osigurati ta sredstva. Vrlo dobro znamo kako se projicira proračun. Program građenja komunalne infrastrukture iz kojih izvora se financira Zakon o proračunu itd. E sad, članak 82. komunalni doprinos se ne plaća za građenje, znači ima i toga. I sad točka 5. za sunčane kolektore, fotonaponski model na građevinskoj čestici postojeće građevine ili na postojećoj građevini. E pa, tu je izazvalo jednu dilemu, jednu dvojbu. Ja osobno jesam, jer to je intencija i obnovljivih izvora energije i poticanja razvoja širenja, da se na krovovima građevina da li obiteljskih kuća, stambenih, poslovnih objekata za to ne plaća. Ali ako se napravi na poljoprivrednoj, pardon građevinskom području hektar, dva, tri fotonaponskih panela a zašto ne platiti? Zašto ne platiti? To postavljam kao pitanje? Znači tu bih molio vjerojatno se i odnosi na ovaj način kao što sam rekao, ali molio bih da se to detaljnije malo pojasni. E sada, komunalna policija definitivno ne. I kao liberalu ne da ima nešto protiv naše hrvatske policije, dapače cijenim, poštujem. Međutim, mislim da je umjereno, odmjereno komunalno redarstvo. Kako će biti obilježeni? Pa naravno i sada po zakonu mora pisati komunalni redar, prometni redar, poljoprivredni redar, mora imati iskaznicu, značku ili što već, mora se legitimirati. Da li sve ovo što piše u članku 113. što je ovlašten provoditi. To je preuzeto iz određenih zakona koji reguliraju ne samo Zakon o komunalnom gospodarstvu, nego i svih ostalih zakona kako postupati. E sada, imam iskustva dugi niz godina kao i velika većina vas, pa ja postavljam pitanje kakva je učinkovitost temeljem sadašnjih ovlasti i mogućnosti komunalnog redarstva da postupaju, da riješe problem na kojega upućuju da li u pisanoj formi, da li u usmenom jer sami građani. Konkretno imate to je također tu u jednom članku definirano što se tiče komunalnog reda, propisivanja komunalnog reda koji je ključni dokumenat za svaku jedinicu lokalne samouprave, a komunalni redari su ti koji postupaju po toj odluci o komunalnom redu. I smatram da bi možda trebalo ako postoji prostor, da ne bi bilo preklapanja, u odluci o komunalnom redu ili naći prostor da se pobroje sve nadležnosti postupanja koje komunalni redari moraju raditi temeljem svojih ovlasti, ali temeljem svih. Mislim da se radi o negdje 8, možda čak sad i 10 zakona lex specialisa koji definiraju nadležnost po određenom članku toga zakona komunalnog redara. E sada, ima obvezu članak 113. stavak 3. utvrdi povredu zakona itd. obvezan je nadzirati, ima pravo i obvezu podnijeti optužni prijedlog, odnosno kaznenu prijavu. Ja bih sugerirao da se to ispravi. Ne on, nego upravno tijelo komunalnog redarstva. Bit će puno jednostavnije, kvalitetnije pošto se radi i o prekršajnom nalogu i kaznena prijava. Mislim da će bit lakše postupati i provesti nego da on osobno to da kao takav. To je recimo jedna od nomotehničkih primjedbi koje bi trebalo u stvari makar suštinski znači ima velikih problema. Kolegice i kolege, klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona naprosto iz razloga što je on produkt onoga što je ovaj Dom radio zadnjih 10 godina. Da ne nabrajam niz zakona, svi vrlo dobro znamo, a i dostupno nam je i naprosto da li je moglo se zadržati nešto unutra od komunalne djelatnosti, da li nije, vjerujem da će se iz rasprava sagledati, vidjeti i vjerujem da nitko nema protiv, a naravno nema protiv niti ministarstvo da se ugradi unutra. Međutim moramo si postaviti pitanje što nam to znači, ukoliko nemaš direktni utjecaj na provođenje onoga što ti piše u zakonu? Što se tiče samog ovog članka 113. postupanje, način postupanja itd. bilo je usporedba sa policijom, ne znam kakva su vaša iskustva. Činjenica je da što se tiče komunalnog reda i onoga što je u nadležnosti komunalnog redarstva u velikoj, velikoj većini gradova i velika, velika većina stanovnika pozitivno razmišlja. I nemamo onih, vrlo mali je broj onih koji krše komunalni red, koji krše postojeće zakone u postotku, ali ukoliko se ne sankcionira na neki način onda se daje sasvim jedna druga i loša slika. I još jedna stvar, što se tiče komunalnih redara, gledajući po kojim zakonima sve moraju postupati bilo je nekih pokušaja, ne znam možda i griješim ili je možda već bili i izvedenica, da li nije možda za razmisliti da se na neki način da jedan priručnik da se štampa za komunalne redare? To su ljudi koji imaju SSS dal je tehnička, gimnazija može biti čak i pet stupanj, jer očito kako smo nastavili s time spuštati, decentralizirati lokalnu samoupravu sa ne nadležnostima nego sa poslovima, a djelomično sa nadležnostima, bojim se da ćemo morati ih dodatno educirati svake godine kako se neki novi zakon donosi. Još jedna stvar za kraj, isto je ovdje bilo govora o tome, jedna sugestija. Naprosto komunalna naknada na neizgrađeno građevinsko zemljište to je iz zakona osnovnog, temeljnog zakona još iz 2005. godine, znači to nije novina. I brkamo porez i naknadu, komunalni zakon ne propisuje porez iako je davanje, znači različiti status, međutim sugestija je da razmislite, ne znam tko to u Hrvatskoj naplaćuje jer je vrlo teško, vrlo teško i upitno je ukoliko bi došlo do nekog spora, vjerujem da bi tužitelj po prirodi stvari dobio spor. Izbacite to van. Naprosto iz kojeg razloga? Naprosto iz razloga što ukoliko želimo oporezovati, da li to lokalni porez bio ili nešto slično, onda se moramo vratiti malo u samu bit stvari, to su prostorni planovi ili redefinirati ne da piše neizgrađeno građevinsko zemljište, imamo uređeno građevinsko zemljište i ne uređeno. Ja mogu da bude kao nekakva stimulativna mjera gdje je uređeno građevinsko zemljište i da se na neki način onaj koeficijent 0,05 da se naplaćuje, da se stimulira za gradnju ili za stavljanje u promet, međutim ova definicija neizgrađeno je preširoki pojam da bi to moglo biti. Evo to su samo neki od primjedaba, mi ćemo u pisanoj formi dostaviti određene prijedloge, naša promišljanja pa vjerujem ukoliko se uvaže kao što je bilo rečeno, a vjerujem da će se uvažiti da će ovaj zakon dobiti podršku velike većina.
Hvala kolegi Batiniću. Na njegovo izlaganje imamo točno deset replika. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja sam pomno čuo i čekao u ime kluba … gdje gospodin Batinić kaže pa evo mislim ne znam jel ovo ministarstvo vodi gospodin Štromar ili vam je on pokazao ovaj zakon koji je pisao. Jel ja ne znam kako objasniti čelnicima jedinica lokalne samouprave članak 22. stavak 2. gdje u stavku 1. opet ponavljam, spominju se održavanje nerazvrstanih cesta što je bilo i do sada. Međutim, članak 2. održavanje i dijelova javnih cesta koje prolaze kroz naselja, znači i županijskih i lokalnih, a vidimo da su županije u ogromnom problemu koliko su zaposliti u … u razvojne … ljudi da ćemo sada morati plaćati penale da se osniva fond na prijedlog gospodina Čačića. Imamo članak 24. također, ne navodi se nigdje djelatnost vodoopskrbe i odvodnje, a poglavito vodoopskrbe, hoćete i to privatizirati? Jel ovo korak k privatizaciji? O tome se niste očitovali, a bila je rasprava. Članak 4. ste iskomunicirali oko građevinskog zemljišta, ali ovaj članak o komunalnim redarima naravno da zakon o lex šerifu imamo sada u trenutku ljude koji skupštine doslovno više ne mogu ništa, sada je to na Ustavnom sudu, grad Vrgorac je podnio ustavnu tužbu. Smatram da lokalni šerifi s ovim imamo negdje oko 600 lokalnih samouprava, sada ćemo imati 600 suverenističkih teritorijalno omeđenih cjelina sa svojom policijom. Sada pošto smo dali ovlasti šerifa još im dajemo ovlasti naravno ovlasti policijske. Dobro u manjim mjestima gdje se vodi borba 200, 300 ljudi koliko je moje mjesto …
Kolega Bulj, hvala. Odgovor na repliku kolega Batinić.
Hvala lijepa. U jednoj kratkoj replici kolega Bulj vi ste replicirali na čitav zakon. Stvarno svaka vam čast. Što se tiče članka 22. stavak 2. održavanje dijelova javnih cesta, kasnite deset godina sa replikom, to je u osnovnom zakonu koji je već na snazi ne znam koliko godina, javnih cesta tako je, čitajte vratite se unatrag pa vidite. U osnovnom komunalnom zakonu to vam stoji također, što ne znači u praksi. Ja bih volio da mi se navede čelnik lokalne samouprave koji je morao to nešto raditi. Znači osigurava održavanje i komunalne infrastrukture, održavanje dijelova javnih cesta koja prolaze kroz naselja. Ajde dajte mi tko je to morao uraditi, a da Hrvatske ceste nisu ustvari tužiti natrag, ali to vam je u zakonu od zadnjih 10, 15 godina od '95., znači kasnite kolega Bulj s tim. Što se tiče privatizacije, tu vam ne mogu reći jer ja tu nisam uspio nigdje iščitati. I kazao sam u replici i kolegi Vešligaju da nema privatizacije o tome, naprosto jedina je privatizacija, točno imate pravo, koja je bila to je bila u varaždinskim parkovima gdje je iz javnog prešlo u privatno, s time da je grad zadržao 53% vlasništva. Znači ovako, ne znam nijedan drugi primjer kolega Podolnjak vaš najbolje zna jer je bio ili dio toga ili je bio jako blizu kada se to privatiziralo, pa ima daleko više informacija kako je to išlo, a ja sada ne poznam zakone po kojima bi se mogle takve tvrtke privatizirati. Znači pucanj u prazno kolega Bulj.
Hvala. Kolega Bulj, molim vas. Kolegica Anka Mrak-TAritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj i kolega Batinić pa ovo mogu riješiti u nekoj pauzi. Gospodine Batiniću, vi ste u raspravi o zakonu govorili o tome šta je iz zakona izlazilo, kada je izlazilo i pod kojim uvjetima, ja ću samo prije nego što otvorim temu koja je bila replika u odredbi članka 94. stavak 4. je definirano što se temeljem ovog zakona smatra neizgrađenim građevinskim zemljištem, pa onda tu pretpostavljam da neće biti dileme, ali u raspravi ću nešto malo više govoriti o tome. Ali sada hoću govoriti o nečem drugom. Ne tako davno u ovoj sabornici je bila rasprava o lokalnim porezima kada je bio interes da se uvede porez na nekretnine. I tada smo u toj raspravi dosta nas govorilo koji su razlozi, zašto ne treba uvoditi porez na nekretnine i evo imali smo sreću da je ministar Marić to prepoznato i da poreza na nekretnine nemamo i da više zapravo ne plašimo naše građane. Kada je bila rasprava onda ste i vi dosta raspravljali i temeljem vaše rasprave u Zakon o lokalnim porezima ušla odredba članka 65. u Zakonu o lokalnim porezima, NN br. 115/2016 u kojem je rečeno da se neće plaćati porez na nekretnine za sve one nekretnine koji su oslobođeni komunalne naknade u smislu toga što su ulagali u komunalni doprinos. I kao čelnik jedinice lokalne samouprave apsolutno sam ja razumjela o čemu govorite i mi smo svi podržavali. Sada je moje pitanje, zašto to nije u ovom zakonu? Pa ovaj zakon je bio i u raspravi na klubovima ste dobivali mogućnost rasprave, bio je u javnoj raspravi, što se desilo da u ovom zakonu to ne treba? Ne tako davno krajem 2016. u Zakon o lokalnim porezima smo to stavili u Zakonu o lokalnim porezima smo rekli nemojte činiti tu ludost, da bi evo početkom 2018. u ovom zakonu nema riječi o tome.
Hvala kolegice. Odgovor na repliku, izvolite kolega Batinić.
Kolegice Taritaš, govorimo o dva različita zakona i to su različite dimenzije. Vi govorite o poreznoj politici, ovo su naknade. Komunalna naknada sa poreznom politikom nema apsolutno ništa, iako slažem se ide iz istog džepa, ali nema veze, znači definira se po sasvim drugim stvarima. Što se tiče, da budem iskren nisam razumio, da li ste spominjali komunalnu naknadu ili komunalni doprinos. Znači komunalna naknada zna se za što se plaća, to vi isto dobro znate jer ste isto sudjelovali u ovom zakonu pa dugo puta nije mogao ući u proceduru jer nije jednostavan. Druga stvar, komunalni doprinos znamo za što se plaća i što se iz njega može financirati. Znači program održavanja komunalne infrastrukture na godišnjoj razini je pretpostavka da bi se odredila godišnja vrijednost boda za sljedeću godinu za program održavanja komunalne infrastrukture. Komunalni doprinos se propisuje temeljem zakona i … nema nikakve razlike nego što je bilo i prije.
Hvala. Kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo poštovani kolega Batinić, u svojoj raspravi osvrnuli ste se na odredbe zakona, konkretno članka 36. za kojeg ste naglasili potrebu da ga je potrebno doraditi. Osobno bih rekao da ga treba konceptualno izmijeniti, a da bi došli do potrebnog kvalitetnog rješenja i izmjene članka 36. mi moramo dobiti odgovor koji je danas u raspravi već nekoliko puta postavljen, a on se odnosi obzirom na argumentaciju samog predlagatelja ovog zakona da se članak 36. argumentira usklađivanjem sa zakonodavstvom EU. Stoga stvarno moramo dobiti od predlagača konkretan odgovor kojim se točno direktivama zabranjuje trgovačkim društvima obavljanje komunalne i gospodarske djelatnosti jer nam onda daje ipak jednu puno širu mogućnost. Naime, mi smo kod inih zakona uvijek išli pod izlikom usklađenja europske direktive, nametnuli si sami dodatna ograničenja koji kasnije u provedbi se jesu pokazali kao ograničavajući, limitirajući i otežavajući faktor. Pa molim za vaše mišljenje.
Hvala kolegi. Odgovor na repliku, izvolite kolega Batinić.
Hvala. Kolega Sponza, znači u samom uvodniku stranica 3 piše osim pitanja bla, bla itd. povjeravanje obavljanja potrebno je uskladiti sa Zakonom o javnoj nabavi, a koje je zakon usklađen sa direktivom Europskog parlamenta 2014/24. Znači radi se o usklađivanju dijela zakona sa Zakonom o javnoj nabavi, a znamo u čijoj nadležnosti je Zakon o javnoj nabavi. Znači nije razlog taj, tu je prvenstveno i djelomično Zakon o javnoj nabavi, ali jednako tako i zaštita tržišnog natjecanja. Ono što je bilo moje promišljanje, ne samo moje nego svi koji smo raspravljali ovdje neovisno s koje strane jer u samoupravnom djelokrugu jedinice lokalne samouprave niz drugih javnih poslova, djelatnosti obavlja od javnog interesa. Pa sam spomenuo recimo, zbrinjavanje otpada, vodoopskrba, odvodnja, deratizacija, pa ne znam, šta još, što je u našoj nadležnosti, ali ne temeljem ovoga zakona. I da li, znači moje razmišljanje išlo, ne znam neću reći amandmanom, vjerujem da će se uvažiti promišljanja, npr. evo recimo, kako bi možda po meni glasio članak 3. trgovačko društvo, stavak 3 pardon, članak 36. trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i druge javne djelatnosti od lokalnog značaja. I nakon toga ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu djelatnost. Ovo je javni prijedlog, evo, to je promišljanje, koje vjerujem da proizlazi iz rasprave svih koji smo govorili o ovome članku ovako. I s time se neće narušiti Zakon o javnoj nabavi, neće biti protivan zakonu, neće biti protivan tržišnom natjecanju. Vjerujem da će ga predlagatelj uvažiti.
Hvala kolegi Batiniću, sljedeća replika, kolega Škorić, a iza njega kolega Sinčić. Izvolite kolega Škorić.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Batinić. Ovom zakonu se može dosta toga pozitivno kazati, ali dosta toga se može i prigovoriti i dobro da je prvo čitanje. Vi ste u vašem obraćanju, isticali prije svega zadovoljenje elemenata tržišnog natječaja, što evo traži i Europa, međutim, ograničavanje, dakle, da se komunalna društva mogu baviti samo komunalnom djelatnošću, dakle, otvara se i niz drugih elemenata, od operativnih, organizacijskih, ali i brojna i gospodarska i socijalni problemi, tako da je i u tom kontekstu je potrebno sagledavati izmjene ovog zakona. To mogu kazati dakle, iz prizme nekolicine trgovačkih društava koji uz svoju osnovnu djelatnost, obavljaju i neke druge elemente kompletne usluge, dakle, na jednom mjestu, a odnose se na prijevoz, prodaju, pogrebne opreme, cvjećarstvo, klesarske usluge. Dakle, upravo zbog svega toga, zastupam, dolazim iz Splita, praktički vidim na koji način funkcionira naše pogrebno društvu u gradu Splitu i odnose sa privatnicima i s prizme svih problema, koji mogu nastati. Predlažem u biti da se Zakon o pogrebničkoj djelatnosti, ne stavlja izvan snage, jer bi to otvorilo brojne probleme. Dakle, vi ste spomenuli čl.36. stavak 3, dakle, ovaj uvodni dio, mogao bi se napraviti i kompromis, dakle, da trgovačkim društvima, koje obavljaju povjerenu komunalnu djelatnost, kao osnovnu djelatnost, za koju su registrirani, da uz nju, da se ostavi mogućnost da obavljaju i druge gospodarske djelatnosti, koje su usko povezane sa ostalom djelatnosti. Na taj način bi bila jedna faza prilagodbe i omogućavanje i tržišne utakmice, ali i s druge strane … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Batinić. Izvolite.
Kolega Škorić, naprosto to su životne priče i činjenica zašto sam tu posebno spomenuo kao razmišljanje lokalnog značaja, jer nema univerzalnog trenutnog statusa djelatnosti po pojedinim tvrtkama da sve rade isto. Neke možda ne radi zbrinjavanje otpada, neka možda radi neku drugu javnu djelatnost, koja je od lokalnog značaja, za sve građane lokalne samouprave. I mislim da bi takve specifičnosti, koliko god je to moguće, koliko se to može uskladiti sa ostalim zakonima, vjerujem da će se uvažiti.
Hvala. Kolega Sinčić, nakon njega, kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Batinić, evo ma da se ovaj zakon ne bavi mnogo vodoopskrbama koje ste i sami govorili, spomenuo bi jednu srodnu problematiku, koja je postojala u nekim njegovim prethodnicima, te bi htio reći kako neka načela koja se ovdje spominju mogu biti mrtvo slovo na papiru. Naime, postojalo je jedno načelo, po kojem su se obavljale djelatnosti, dakle, osigurati, trajno i kvalitetno obavljanje komunalnih djelatnosti. U ovom, pak zakonu, imamo u čl.4. načela kao što su zaštita javnog interesa, kontinuitet obavljanja komunalnih djelatnosti, zaštita ugroženih kategorija građana. I ako pogledate objašnjenje tih načela, recimo, načelo kontinuiteta obavljanja komunalnih djelatnosti, jednostavno stoji da se mora ostvarivati neprekidna isporuka komunalnih usluga. A jedina iznimka se navodi u čl.32. koja govori samo o štrajku. Unatoč tim načelima i načelima koja su bila u prethodnim zakonima, mi imamo slučajeva isključenja ljudi iz vodovodne mreže. Unatoč odluci Ustavnog suda iz 2007.g. u slučaju jedne ostale predstavnika stanara protiv komunalca iz Opatije, kada je Ustavni sud dosudio nekoliko stvari. Dosudio je da se ne može, dakle, uzimanjem, odnosno, uklanjanje vodomjera, fizički vršiti prisila ka naplaćivanja troškova za vodu. Drugu stvar, dokinuo je članak, koji govori dakle, o tome, iz procedure, unatoč tome što je takva odluka Ustavnog suda, unatoč tome što je Ustavni sud, je zaključio da se samo u sudskim i ovršnim postupcima može naplaćivati trošak za isporučenu vodu. Mi imamo danas u praksi, da se, recimo u Gradu Zagrebu, imate takvih slučajeva, ljudi se iskapčaju, jer nemaju od kuda platiti struju, odnosno, u ovom slučaju vodu i druge stvari. Pa da vas pitam za vaš grad Ivanec [[Upadica: Hvala, završite misao.]] kakva je vaša praksa … [[Govornik se ne razumije.]] vodu.
Odgovor, hvala.
Ja ne znam za druge slučajeve, ali znam, da kod u gradu Ivancu niti je kome isključena struja, niti voda, niti bilo koji drugi priključak na komunalnu infrastrukturu temeljem neplaćanja. Naime, postoje drugi mehanizmi, svaka jedinica lokalne samouprave, ako netko ne može platiti, postoji socijalni program, da se na neki način, temeljem Zakona o socijalnoj skrbi riješi. Ukoliko je problem za neplaćanje struje, svaki građanin zna, da se može javiti u grad, da vidimo kako, na koji način mu možemo pomoći. Međutim, ukoliko ima, ja nisam znao za takav slučaj, ono što je bilo u nadležnosti komunalne tvrtke po i ne po difoltu sam predsjednik skupštine, kao gradonačelnik da se nekome namjerno iskopčala voda radi neplaćanja, to ne jer osobno smatram, a to je i Ustavno načelo da ukoliko ne možemo Ustavom garantirati pravo na vodu svakome onda bojim se da smo malo zaglibili kao društvo. Ne, nikome se nije iskopčalo niti će se u budućnosti iskapčati.
Ako neće nitko postavit pitanje Ivane zašto to govoriš, onda će nastaviti kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa s obzirom, iako nema kolege Batinića njemu repliciram, a s obzirom da mi ovdje jako repliciramo jedni drugima, govorimo i zbog hrvatske javnosti reći ću samo nekoliko rečenica. Čini mi se da ovaj zakon ima ambicije biti više nego što ono objektivno može. I tako gledam i kontekst članka 36. stavka 3. kad kaže da se, da onaj tko obavlja komunalnu djelatnost ne može raditi druge gospodarske djelatnosti. Pazite, jedinice lokalne samouprave mogu uvijek osnovati trgovačko društvo, uvijek se mogu baviti komercijalnim djelatnostima. I tu je sad pitanje, ako je stvarno namjera i direktive da se zaštiti tržišno natjecanje to se neće ovim zakonom napraviti. Opet ako se osnuje takva poduzeća ili poslovni subjekti koji će raditi određene djelatnosti, a možemo smatrati, a bilo je slučajeva 2015. baš u Virovitici je skupina poduzetnika napravila inicijativu za zaštitu tržišnog natjecanja, gdje su prijavljivali županijske i gradske firme da jednostavno su nelojalna konkurencija. Jer evo primjer. Poduzetniku se kaže ako želiš više raditi za grad i županiju dođi u ugostiteljski objekat koje smo mi osnovali. To su te priče, te fine stvari koje neće ovaj zakon riješiti. To trebaju rješavati drugi zakoni. Namjera je dobra, samo se bojim da će oni koji posluju pošteno njima će se stvari otežati, a oni koji namjeravaju dalje loviti u mutno da se tako izrazim njima će biti i dalje to moguće.
Hvala. Kolega Podolnjak želite li pošto nema kolege Batinića? Dobro. Izvolite.
Nema ovdje kolege Batinića, ali on je načeo jednu vrlo važnu stvar, a nema niti predlagatelja ovdje, nešto su se svi upustili ili je ova stanka potpuno poremetila koncepciju sjednice, ali načeo je jednu važnu stvar vezano uz komunalne redare. Nismo stigli puno razgovarati o toj temi, a izuzetno je važna i ove odredbe zakonske koje su ugrađene sada predviđaju izuzetno velike inspektorske ovlasti komunalnih redara, čak do podnošenja kaznenih prijava. Ne znam zašto je predlagatelj ugradio te odredbe u prijedlog zakona i temelju čega, ali kada se radi o provedbi o komunalnom redu, a to je odluka gdje komunalni redari provode komunalni red jedinice lokalne samouprave, radi se o prekršajnim sankcijama i o prekršajnim odredbama i mogu se podnijeti prekršajne prijave, ne kaznene prijave. I za predlagatelja zakona imate odredbu u prijedlogu koja omogućuje komunalnom redaru da ulazi u okućnice, dvorišta i druge građevine koje bi mogli pretražiti. Dakle vi na neki način njemu dajete mogućnost da uđe u kuće, u grade radi pretraživanja prostora. Tako nešto je protivno Ustavu, to apsolutno morate odbaciti iz prijedloga zakona, nikakve ulaske komunalnog redara u prostor odnosno bilo koju građevinu. Ustav ima razgrađeno potpuno drugačiji postupak i znamo za ustavno načelo da je dom nepovrediv i kako i tko i sa kakvim sudskim nalogom može ući u nečiji dom. Dakle ovo sa drugim građevinama i sve ostalo morate izbaciti.
Hvala. Sljedeći je kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nažalost nema kolege Batinića, ali evo predstavnik predlagača je ipak tu. Ja bih želio samo se osvrnuti na onaj dio kada je kolega Batinić rekao da mi kritiziramo donesene i izglasane zakone u ovom Saboru. Ne kritiziramo nego jednostavno želimo upozoriti i spriječiti nove greške ili ponavljanje grešaka želimo smanjiti štete i biti efikasniji, racionalniji i ekonomičniji za pružanje usluga našim građanima. Zašto to govorim? Rekao je gospodin Batinić, kojega evo pozdravljam da ulazi, da smo mi bivši ili sadašnji načelnici i gradonačelnici upravo operativci koje ove zakone sprovodimo na terenu tj. na područjima naših lokalnih samouprava. I sada već kada smo operativci onda ću reć, po Zakonu o vodama definirali smo da odvodnja se mora odvojiti od komunalnog poduzeća i pripaja se vodovodu. I šta smo dobili? Tamo gdje smo bili racionalniji ta odvodnja se pripojila nekom vodovodu, međutim tamo gdje nije bilo moguće dobili smo nove tvrtke, nove tvrtke koje se isključivo bave odvodnjom, znači dobili smo skuplji sustav. Danas, opet ću ponoviti članak 36. da bude jasno svima „trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu gospodarsku djelatnost“, a odredbama članka 22. i 24. su definirane komunalne djelatnosti koja će ta tvrtka tj. to trgovačko društvo iz članka 36. obavljat. Danas imamo komunalno poduzeće koje obavlja sve ovo, kratko vrijeme, ali ću nastavit. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je kolega Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Batiniću, slušajući danas čitav dan raspravu kolega gradonačelnika i načelnika i vidim da se ne slažu sa ničim ovim što se ustvari sa većinom stvari koje su donesene, ja osobno mislim da ovaj zakon nije dorađen i da treba skupiti ove gradonačelnike, načelnike, sjesti s njima državni tajnik i ostali i donijeti taj zakon i uskladiti ga sa potrebama i sa iskustvima ljudi koji rade na terenu. To je operativni posao koji daleko najbolje poznaju ljudi koji ga rade. Prema tome, to se ne može iz klupa pisati, to se mora napisati od nekakvih sugestija sa terena i postaviti tako jedan lijepi zakon gdje će svi složiti i gdje će svakako biti kontrolirani svi skupa koji rade i koji obnašaju te poslove. Prema tome, pričati stalno o istoj stvari, a vidimo da niko se ne slaže s tim zakonom bar ovi načelnici, gradonačelnici pa mislim da bi bio dobar i moj savjet da sjednete s njima i da probate dogovoriti i riješiti taj problem jel mislim da ovo ipak nije uredu ako svi kažu da nije operativno i da nije dobro. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Batinić.
Hvala. Pa kolega Mišić, ne slažemo se sa određenim dijelovima zakona, ne u cijelosti, ali upravo iz razloga i rasprava ide u tom smjeru da damo određene sugestije, prijedloge da se on popravi da se doradi. Ovaj zakon zašto pobuđuje toliko rasprave? Pa naravno zato što je posljedice lošeg ili ne dobrog ili ne dovoljno dobrog neće osjećati samo čelnici lokalne samouprave, predsjednici uprava trgovačkih društava koji su na lokalu nego sami građani. I taj zakon nema ideološki predznak i zato pobuđuje toliki interes kod nas ovdje koji jesmo. Naravno, uvjeren sam i ove rasprave i ovi prijedlozi i ova promišljanja koja su ovdje iznesena da će u svakom slučaju biti od koristi i ja se mogu složiti sa vama u onom dijelu kada kažete da se zakon ne može pisati u kancelariji, da, ali svi zakoni se pišu u kancelariji, ali treba izaći na teren, treba se konzultirati treba vidjeti što je život, tim više velim što je ovaj zakon sjeckan zadnjih 10 godina više nego intenzivno i pomalo se gubi onaj smisao samog toga zakona i svrha zašto je on kao takav donesen. Ja sam rekao jednom prilikom ne znam da li u replici, na kraju ako tako nastavimo, ostat će nam samo odluka o komunalnom redu, nažalost. Ali evo, vjerujem da će i državni tajnik i njegovi suradnici, pomoćnici da će uvažiti jer i ove primjedbe velika većina primjedaba koje su bile i jesu i mislim da se mogu uvažiti.
Hvala. Izvolite, kolega Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Batinić, javio sam se za repliku kad ste govorili o komunalnoj naknadi. I sad je vrlo interesantno da u principu nema oslobođenja od plaćanja komunalne naknade, a ono što je mene zaintrigiralo dakle, u članku 94. u stavku 2. se definira kad su se stekli uvjeti za obračun komunalne naknade kod poslovnih prostora. Dakle, mora biti nekakav minimum komunalne opremljenosti, međutim u stavku 4. kad se govori o neizgrađenom građevinskom zemljištu, nema nikakvih uvjeta. Znači netko je vašu livadu izmjenom prostornog plana stavio u prostor koji se tretira kao građevinski i vi na to morate plaćati komunalnu naknadu, a vi ste stjecajem okolnosti u jednom građevinskom području napravili poslovni pogon, nemate do tog prilazne ceste nego su si nešto sami napravili, nemate kompletnu infrastrukturu, nemate vode nego ste si napravili nekakav bunar, temeljem ovog pravilnika vi na taj prostor ne trebate plaćati komunalnu naknadu. Dakle, to je nešto što naprosto mislim da nije dobro bez obzira što mi želimo neiskorišteno građevinsko zemljište privesti svrsi ali ćemo doći do toga da ćemo imati hrpu obveza koje ljudi ne mogu platiti ili ne žele platiti i onda ovrha i niz, niz, niz drugih problema. I kad sam se već dotaknuo komunalne naknade s obzirom da ona financira isto što i komunalni doprinos, mislim da nije dobro što se nije ostavila mogućnost jedinicama lokalne samouprave da da mogućnost da na određenom području zbog toga da privuče određene investitore, smanji komunalni doprinos ne ciljano na jednog nego recimo u jednoj gospodarskoj zoni, to je potpora koja je legalna jer je dostupna svima koji žele tamo investirati i mislim da bi tu mogućnost mogla ostvariti. Druga stvar, ako poduzetnik napravi određeni dio komunalne infrastrukture, trebamo ostaviti mogućnost da mu jedinice lokalne samouprave za onaj kvotni dio prizna kao plaćeni komunalni doprinos i onda možemo reći da idemo poduzetnicima na ruku, a ovako samo ih opali, ne idemo nikome na ruku.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala. Pa kolega Šuker, vjerojatno ste slušali, znači moj prijedlog je bio da se pokuša iznaći način da se ovaj dio obveze plaćanja komunalne naknade na neizgrađeno građevinsko zemljište naprosto ukine jer nije svrhovit. Upravo ovo što ste kazali, gdje će izbiti problem? Kod donošenja prostorno planske dokumentacije, to je prvo. Nitko neće željeti temeljem ovoga da njegov prostor, ne znam da li je u nekom urbanističkom prostornom planu građevinsko zemljište, kažete ne, ne, vi to meni brišite, ja neću plaćati komunalnu naknadu na to. S punim pravom. Dalje što se tiče oslobađanja, zato vjerujem da će se to uvažiti i da to ne bi trebala biti smetnja, da se to naprosto makne van. Što se tiče komunalnog doprinosa oslobađanja, velika većina, naime trenutna situacija, je veliki broj jedinica lokalne samouprave imaju određene programe. Da li se radi o programu poslovnih industrijskih zona, poticanje ulaganja gdje imaju taj benefit. I sad što će se desit? Ukoliko propišemo da se ne smije osloboditi, bojim se, imate još ne znam, ili komunalne naknade si oslobođen 5 godina ili 7 godina od investiranja, ili si dobio što radimo, dajemo ti na 10 godina da plaćaš kroz komunalno opremanje. Sad ćemo reći čuješ, sorry, …, donesen je zakon, ti moraš narednih 5 godina to sve riješiti, za 5 godina ovih koje nisi platio. Ispadamo neodgovorni, neozbiljni. Znači tema o kojoj treba razmisliti, treba uvažiti trenutno stanje. Vjerujem da postoji način, jednako tako što se tiče oslobađanja komunalne naknade, po posebnim propisima, da. Ali mora se znati i mora biti donesena po predstavničkom tijelu. Velim, vjerujem, to su sve bili konstruktivni prijedlozi, opravdani, s razlogom i vjerujem da će se uvažiti.
Hvala kolegi Batiniću. Ovo je bila i zadnja replika, nastavljamo sa klubovima zastupnika. Ispred Kluba zastupnika GLAS i HSU, kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, kolegice i kolege, pred nama je Zakon o komunalnom gospodarstvu. Čovjek u životu svašta kaže pa onda porekne. Jedna od stvari koju sam ja duboko u sebi rekla, rekla sam slijedeće. Kad sam otišla iz ministarstva nakon kojeg sam dugo godina radila, neću si dopustiti i neću činiti to da sa ove govornice kritiziram tog ministarstva, to su moji kolege, ja znam kako im je teško, koliko naporno i sve ostalo, pa idem ja reći nešto dobro o ovom zakonu. Dobro je da nakon '95. evo u 2018. imamo zakon, dobro je da on sistematiziran i dobro je da su stvari na jednom mjestu, ali moj bože, što vam je bilo da ovo napravite na ovaka način? Ja sam najsretnija kad mogu pohvaliti rad Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i silno sam tužna kad moram reći stvari koje tu nisu dobre. A tu stvari jednostavno nisu dobre. U ovoj sabornici sjede bivši načelnici, gradonačelnici, sadašnji načelnici i gradonačelnici, neki budući i neki koji su to htjeli biti pa im nije uspjelo i ajde ih poslušajte, ajde poslušajte udrugu općina i gradova što govori jer su oni na terenu i znaju što je problem. Ja ću taj problem probati sistematizirati u nekoliko grupa koliko će mi dopustiti vrijeme. Kao prvo, riječ je o zakonu iz '95. koji je siroti doživio brdo izmjena i iz njega su nekim drugim doživio brdo izmjena i iz njega su nekim drugim zakonom čerupali odredbe kad im nešto nije odgovaralo. Zadnje što je čerupano iz tog zakona je vezano uz sustav otpada i Zakon o otpadu i zbrinjavanju otpada i da se nije znalo što i kako. Ali ovaj zakon je vrlo interesantan. Tu je ja mislim kolega Bačić spomenuo da je on u hijerarhiji zakona kad je riječ o djelovanju jedinica lokalne samouprave, općina i gradova treći po hijerarhiji. Ja bih rekla da bih se ja tu nekako onu svoju nikad prostorni planer, uvijek razmišljam tako, ja bih ga rekla drugo. I netko tko će jednog dana raditi nekakav znanstveni rad će moći kroz izmjene zakona gledati kako se politika odnosa prema prostoru, politika upravljanja općina i gradovima mijenjala. Došlo je vrijeme da o tome razmišljamo na drugačiji način. Hajdemo razmišljati o ulozi načelnika i gradonačelnika da su oni menadžeri koji trebaju upravljati svojim općinama i gradovima, koji trebaju upravljati da olakšaju život svojih stanovnika, da daju usluge javnog servisa da im ona bude jednostavnija, da im bude jeftinija, da bude svima dostupna i dajmo im alat u ruke da to mogu činiti. Nemojmo im podmetat nogu svaki put kad možemo, a onda još zadnje stavimo nogu u vrata. Jednako tako hajdemo vidjeti gdje tu ulogu Vijeća. Nemojmo pretvarati vijećnike u dizače ruku, hajmo pretvoriti i njih da i oni aktivno sudjeluju u cijelom procesu. Niz tema je otvoreno u ovom zakonu. Ja ću nekako redom probati ići po temama koje jesu. Jedna od tema je koja je otvorena u ovom zakonu što je to komunalno gospodarstvo, što tu treba biti, što je sad u zakonu, a što nije. Postoji jedna oblast dimnjačarstvo. Dimnjačari kojima je uloga i značaj izuzetno važan. I onda kad sam ja pitala rečeno je da je to usluga i da je definirano Zakonom o zaštiti od požara. Svi, nove zgrade i novi dimnjaci su tim regulirani i neće biti problema, iako su dimnjačari htjeli sudjelovati u tehničkom pregledu, pa smo se mi dosta borili oko toga. Što je s postojećim dimnjacima? Kako će se često oni pregledavati? Šta će se desiti kad prvi dimnjak izgori ili to je još manji problem kad strada netko. Šta je sa tom uslugom? Gdje je ta usluga nestala? Ljudi moji, vratimo to nazad. Bila je ideja posebnog Zakona o dimnjačarstvu. On je čak išao i došao je do nekakvog prvog čitanja. On je išao u doba kad je išao i Zakon o pogrebničkoj djelatnosti. Ja sam od onih koji se jako dugo sjećaju i jako dugo pamti, pa onda puno toga znam što se po putu dešavalo. On je nestao u jednoj od ovih ladica. I ljudi moji riječ je o osjetljivom problemu, riječ je zaista o nečemu, nemojmo to olako shvatiti što je problem da to vratimo nazad u zakon i da to ovdje bude. Riječ je o čišćenju septičkih jama. Riječ je o glodavcima koje je spomenula uvažena zastupnica. Dakle, riječ je o niz stvarima koji moraju biti i koje moramo definirati u ovom zakonu. Onda ovaj zakon je kako su svi čerupali nešto van, e sad je ovaj zakon rekao pa sad i mi možemo nešto tako napraviti. Pročitajte odredbu članka 32. i hajmo si zamisliti situaciju. Grad Zagreb snijeg. I naš gradonačelnik uoči izbora zaposlio 1000 novih djelatnika u Zagrebačkom holdingu, jer naravno 1000 novih djelatnika je barem 3 do 4000 glasova. I grad, naš gradonačelnik ne uspije pojest snijeg. Proglasi da je to izuzetno važno. Kaže ne pada mi na kraj pameti da ti ja u noći taj snijeg čistim. I on kaže štrajkali ste i otkaz. Temeljem ovog članka 32. ovog zakona. I ovi kažu ljudi moji, imamo mi Zakon o radu, pa ćemo mi temeljem Zakona o radu pokrenuti procese i onda ćemo vidjeti koliko će to koštati grad Zagreb. Meni su primjeri grada Zagreba uvijek najdraži i apsolutno. Prema tome, odredbu članka 32. ljudi moji zbog elementarne higijene nije mjesto u ovom zakonu i mislim da to nije nikakav problem. Idemo do sljedećih tema. Jedna tema je komunalna naknada, druga tema je komunalni doprinos. O tome, odredbi članka 36. odredbi članka 37. su kolege toliko puno toga rekli. I onda kad dođete, kad ste osmi ili deveti klub, a mislite da ste negdje ranije ili da ste dovoljno rano dali ovdje ceduljicu, ali s gospodinom Buljem nikad ništa nije dovoljno rano, onda se dovedete i u situaciju da je već sve rečeno i neću ponavljati ono što je rečeno ali ću otvoriti neke druge stvari. Kad smo išli sa Zakonom porez na nekretnine, sa ove govornice smo rekli nebrojeni broj puta ljudi moji Hrvatska nije spremna, mi imamo komunalnu naknadu. Komunalnu naknadu smo pretvarali u porezne nekretnine, pa smo sad ostavili komunalnu naknadu jer smo ostali, to je davanje. No međutim, postoji presuda Ustavnog suda koja je rekla da komunalna naknada on ne može biti strogo namjenska, za strogo namjensko trošenje. Komunalna naknada pritom, hajmo biti pošteni pa reći do kraja. Mi smo imali da se iz komunalne naknade mogu samo tako pojednostavljeno kažem prat ulice i održavat samo određene stvari i to je bio veliki problem. Tamo gdje je bila mala komunalna naknada ako prihod nije bio problem, ali drugdje je bilo jer su svi načelnici, gradonačelnici to trošili drugačije, pa smo tamo ja se mislim 2014., 2015. otvorili, rekli sve što može. Hajmo sad poslušati Ustavni sud i nemojmo biti veći pape od pape. Ona je proračunski prihod i iz njega će dobar gospodar, dobar načelnik, dobar gradonačelnik zajedno sa svojim vijećem trošiti onako kako treba trošiti. A onda kako ja pamtim, ja sam one životne dobi da ne pamtim možda što je bilo danas ili jučer, ali pamtim što je bilo pred par godina bile su tri, došla su tri gradonačelnika. Jedan iz HDZ-a, jedan iz SDP-a i jedan iz HNS-a. Oni su i dalje tri gradonačelnika. Jedan je u HDZ-u, drugi je nezavisan, ovi u HNS-u ne znam više je li je, pa ne bih htjela reći da li je ili nije. Jedan je Crikvenice, drugi je Opatije i treći je Malinske. I rekao mi imamo problem, imamo problem sa hotelima koji su, za koje je napravljena infrastruktura, za koje su napravljene ceste, napravljena odvodnja. Mi to moramo održavati, nama je to teret. Primjer Malinske, on dođe na kraju godine i na kraju godine i na kraju godine plati minimalnu komunalnu naknadu, dajte da tu nešto napravimo. I tada je prijedlog koji je napravljen u ljeto 2015., odnosno u jesen 2015. bio kada je riječ o turističkim objektima koji su zapravo ruglo, koji rade štetu za taj prostor da kroz instrument komunalne naknade ne da oni budu oslobođeni jer infrastruktura postoji, tu infrastrukturu netko održava, netko čisti tu cestu, plaća tu javnu rasvjetu, mora voditi računa i o vodoopskrbi i odvodnji da se ona, da ona bude velika, da se ona povećava, da natjerate onog tko ima tu investitoru da on ulaže u svoju nekretninu i poveća vrijednost. E sad, to smo ta, ta tri gradonačelnika su valjda po putu negdje zaboravili da su to tada mislili ili sada misle pa je netko na njih zaboravio ali mi uvodimo odredbu članka koji govori šta je neizgrađeno građevinsko zemljište, 93, stavak 4., pa kaže neizgrađeno građevinsko zemljište može biti i tamo gdje je ruševina, vlasnik Haludova dođe i kaže Haludove ruševine. Je li je? Je. I neće plaćati ni onu komunalnu naknadu, ja sve što kažem ću se slagati sa ove govornice jer mislim da je oko 200 tisuća kuna na godini, neću plaćati niti to nego ću plaćati i još i manje jer će mu to biti teret. Ja ne znam gdje se to po putu izgubilo, dajte razgovarajte sa Udrugom općine i gradova, to je element gdje vi tjerate da netko privodi svoju nekretninu, ne netko nego se točno zna za što, za turizam za koji se svi zaklinjemo da nam je izuzetno važno i izuzetna i da nam je to grana koju trebamo razvijati i ta, u tom prostoru, taj neka proda svoju nekretninu i naći će se ulagač koji će tamo uložiti nešto. Komunalni doprinos, Hrvatska na doing listi je bez obzira na koju, kako radimo kategoriju a, b, c, d, ž, 28 ili 32. neće napredovati i neće ići dalje. I to nam je Svjetska banka rekla sve dok komunalni doprinos se plaća prije nego što se, odnosno sada se plaća u trenutku kada prijavite početak radova. Tu je trebalo napraviti iskorak, tu je trebalo vidjeti što sa time hoćemo napraviti, tu je trebalo vidjeti što hoćemo u ovom zakonu da ne oštetimo općine i gradove da im damo, da im damo da se puni proračun, ali što hoćemo napraviti. Tu smo, ovim zakonom smo ukinuli sva oslobađanja iako sam ja kolegi Batiniću rekla da onaj zakon koji je prestao važiti o porezu na nekretnine, tamo je to moglo biti, koji je bio puno restriktivniji a ovdje ne, ali kroz diskusiju mislim da sam shvatila da će se to vratiti nazad. Ima jedan odličan gradonačelnik, ja pratim njegov rad zato što on koristi metodologiju smart cityja ili pametnog grada. Inače je njegova stranka kojoj on pripada u koaliciji na vlasti radi odličan posao. E taj gradonačelnik može staviti ključ u bravu ako odredbe … [[Govornik se ne razumije.]] ovog zakona i može svim onim investitorima koje je zvao i kojima je rekao ima mogućnosti ovo, onako pomagati, treba doći investicija, želim radna mjesta, želim kroz to sve zajedno napraviti, e taj gradonačelnik može staviti ključ u bravu i reći ja sam se malo šalio, ja sam vam to želio jer je bio jedan zakon ali sada nije taj zakon, sada je neki drugi zakon pa sam se malo šalio i malo sam se predomislio. U ovoj sabornici nitko nema pravo da zaista dovede naše načelnike i gradonačelnike u situaciju da stave ključ u bravu i da kaže malo su se šalili. Svi se kunemo u investiciju, dajmo, omogućimo investiciju, omogućimo investicije a nemojmo dovoditi načelnike i gradonačelnike da u jednom trenutku zaista moraju reći malo sam se šalio. Budući da imam relativno kratko vrijeme za sve ono što hoću reći još dvije stvari. Jedna stvar siroti komunalni redari. E ja predlažem da kada dođe nekakav zakon da komunalni redari i rastavljaju brakove jer to još jedino ne čine. I da ih zovemo super com jer oni mogu sve. I onda tu kažemo, oni će imati uniforme. E sad mene zanima, imamo komunalnog redara koji radi na području 3 općine. Hoće li se on presvlačiti kako ide iz općine u općinu, pa će se presvlačiti jer mora imati uniformu? Ili će imati jedinstvenu uniformu pa će se to donijeti jedinstveni stav svih općina? Nemojmo raditi ludosti. Ajmo napraviti analizu koliko komunalnih redara imamo, što su oni spremni raditi i ostavimo im poslove za koje su spremni raditi, nemojmo im izmišljati poslove i davati teret. I za kraj moja omiljena tema a to je decentralizacija. Svi se kunemo u decentralizaciju, svi ćemo doći tu i reći ćemo da je to odlično, svaki zakon koji dođe ajmo napraviti još veću centralizaciju ili ajmo onemogućiti općine i gradove da rade svoj posao. I ovdje smo im rekli kroz odredbu jednog zakona da u roku od 6 mjeseci oni moraju evidentirati komunalnu infrastrukturu. Ja inače mislim da općine i gradovi trebaju evidentirati svoje nekretnine. Ako hoćete nečim upravljati morate znati čime upravljate i nemam tu nikakav problem ali imam problem međusobnog neusklađenosti propisa. Pa imamo Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina i odredbu članka 99.d na temelju kojeg je donesen Pravilnik o katastru infrastrukture 2017., gdje je rečeno šta treba tko raditi i onda je rečeno šta treba raditi upravno tijelo, slušajte dobro, jedinica lokalne samouprave koje su zaduženi za geodetske poslove. Mene zanima od svih općina i gradova, i gradonačelnici i načelnici koliko vi imate tih upravnih tijela? Koja je osnova tih upravnih tijela? Koliko ih imate? Tko je zaposlen? Tko radi [[Upadica Dončić: Kolegice Anka Mrak-Taritaš….]] Kraj.
S diskrecionim pravom sam vam dao 15 sekundi jer smo dobro surađivali u Vladi, inače ne, šalim se, sjedili zajedno, tako je, isprika. Izlaganje, kolegice imamo 8 replika. Kolega Hajduković Domagoj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Taritaš, mislim da ste, naravno niste imali dovoljno vremena, ali dotakli ste se jedne jako bitne teme a to je dimnjačarstvo i brisanje dimnjačarstva sa popisa komunalnih djelatnosti. Naime, dimnjačarstvo je uslužna djelatnost ali je dimnjačarstvo i preventivna djelatnost od javnog interesa za sigurnost života i zaštitu imovine građana. Dimnjačarstvo je jedina od komunalnih usluga koje se na osnovu loše obavljene usluge može ugroziti živote i imovinu te time podliježe i Kaznenom zakonu. U ovoj djelatnosti nema katastra dimnjaka, nema katastra uređaja za loženje. Usluga će biti izvršavana po ovom prijedlogu ako se na tržište izađe, samo na poziv korisnika što je u potpunosti neprihvatljivo s obzirom na broj požara, trovanja u trenutnom uređenom sustavu, itd., itd. Da se mi razumijemo, i trgovačka društva koja se bave dimnjačarskom djelatnošću i koje obavljaju koncesiju na području određenih jedinica lokalne samouprave, nemaju ništa protiv da izađu na tržište ali imaju protiv da izađu ovako naprasno i naglo jer u Ministarstvu gospodarstva po čijoj bi ingerencijom to trebalo biti nakon što izađe iz komunalne djelatnosti, ne žele za njih ni čuti dok se zakon ne donese. S druge strane, dimnjačarska djelatnost uopće nije regulirana. Dakle nemamo regulirano to niti zakonom niti pravilnicima niti ičim drugim a potrebno je regulirati što su to dimnjačarski poslovi određivanja područja, dakle obavljanja dimnjačarskih poslova obaveze kartoteke dimnjaka ložišta, dostavu u centralnu bazu odnosno postavljanje centralne baze, uvjeti za tvrtku i obrte koji će se baviti time, uvjeti za određivanje područja, načini odabira dimnjačara itd., itd., itd. I opet ćemo napraviti samo to da će unijeti kaos na tržište što može rezultirati i smrću i ugrozom imovine naših građana.
Hvala kolega Hajduković. Odgovor kolega Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković, točno tako, nisam slučajno krenula zapravo što su to djelatnosti dimnjačarstva. Dimnjačarstvo i to imate prilike svako malo vidjeti ne samo daje neka kuća izgorila zato što dimnjak nije bio dobro održavan nego da uvijek se desi i pogibelj, dakle kad je izgubljen jedan ljudski život, nema tu nazad i nema tu nečeg što je zavrijedilo da uopće o tome raspravljamo. I nije problem novih dimnjaka i nije problem uvjeta za nove dimnjake, uvijek je problem odražavanje starih. Ja ne vidim niti jedan razlog zašto to nije u Zakonu o komunalnom gospodarstvu. Zato što je to mjesto tu, zato što može biti tu i zato sam namjerno rekla da sam to pitanje i s tim krenula na Odboru za zakonodavstvo vrlo nježno i pitala zašto to više nije i jednako tako ja sam ona koja misli da zaista treba omogućiti i niz usluga i niz tema no međutim ima neke stvari kad je u pitanju ljudski život, što nema onda odgovor za to sve zajedno. Stoga, kao što je netko u raspravi rekao, koji je podržao ovaj zakon u prvom čitanju, da će se pažljivo voditi računa o svim primjedbama i da će se voditi računa da će se primjedbe ugrade u zakon, mislim da apsolutno je moguće da to napravi. Zaista u jednom trenutku je bila želja da bude poseban zakon, taj zakon, ja sam ga imala prilike i vidjeti, on je valjda u bespućima prelaska iz jedne Vlade u drugu Vladu ili s onim interregnumom na čelu sa gospodinom Oreškovićem negdje zapelo u ladicama, od njega se odustalo, ali ne vidim razloga da to ne bude u ovom zakonu iz jednostavnog razloga što je to dobro i dobro je da to bude tu definirano.
Hvala. Slijedeći je kolega Vlaović a nakon njega kolega Petin.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, u svom uvodnom djelu izlaganja pohvalili ste djelatnike ministarstva i oni vrijedno rade ih evo pohvaljujem a onaj koji je krov i tko bi trebao ovdje odgovarati i biti s nama je ministar kojeg nažalost nema, i vi ste uvijek hvalili i govorili da kad su ovakve važne teme i ovako važni zakoni, mora biti ministar u sabornici i na ovaj način što on nije s nama, samo pokazuje da mu nisu bitni ni građani ni načelnici ni gradonačelnici koji su danas diskutirali i govorili da je na određeni način i podcjenjivanje predstavnika i jedinica lokalne i regionalne samouprave ali na ovaj način ministar podcjenjuje i nas saborske zastupnike i naše rasprave, on misli da mu je dovoljno da zakon prođe na Vladi i da će proći u sabornici, nadama se da tome neće tako i raduje me da su danas diskutirali kritično prema ovom prijedlogu i predstavnici vladajuće većine. Vjerujem da bi isto tako bili kritični i da je ministar iz redova HDZ-a ali ono što je bitno to je da zakon doživi značajne promjene, da sačuvamo komunalnu djelatnost i mogućnost da jedinice lokalne samouprave same upravljaju s tim jer tko je taj ministar koji zna bolje situaciju na terenu od ijednog načelnika i gradonačelnika da bi ga po odluci vijeća odnosno prije odluke tražili mišljenje o tome da li će u njihovoj sredini, u njihovom komunalnom pogonu raditi i dimnjačarske poslove ili neku drugu gospodarsku djelatnost. Mislim da to ne smije ostati tako i da je ovo način kako to HNS vodi brigu o javnoj politici, javnim politikama, ne na korist građana nego na štetu građana za krupni kapital i pravo je pitanje kome će dimnjačar donesti sreću jer u našem narodu je navika da dimnjačar ako se uhvatiš za dugme, donosi sreću a ovdje se priprema teren za nekakve kompanije, nekakva društva i pravo je pitanje kome će dimnjačar donijeti sreću.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite kolegice.
Kolega Vlaović, lako vama, vi možete govoriti o ministru Štromaru, vi znate da ja zaista vodim računa i o bivšima sve najbolje. I za razliku od toga što svaki put zaista s govornice pohvalim kad je ministar tu ili pokudim kad njega nema, pa kažem nema ga, nije mu stalo, njemu nije stalo do tog zakona, ovaj put to nisam tako učinila. Ali nema ni državnog tajnika, nema ni pomoćnice ministra. E sad, da li sam kriva ja koja sam izašla za govornicu i govorila ili je razlog nešto drugo, to oni znaju, tu je kolega s kojim ja radim zajedno, odnosno radila sam od '94. godine pa jedino je on taj koji pažljivo prati i pažljivo bilježi ali zaista ja mislim da je elementarna pristojnost da barem na uvodnom bude ministar, da pokaže da mu je stalo, da kaže što je bilo intencija, dalje razumijem da ima posla i da možda ode i nije do kraja, ali bi barem elementarna pristojnost nekog bila da je državni tajnik tu i pomoćnik i mislim da je i to nekakva obveza. Evo, njih sad nema. Zašto su se oni odlučili to ćete ih morati pitati kad oni dođu. Ja sam rekla što mislim o ovom Zakonu i rekla sam da mi je neusporedivo lakše kad mogu pohvalit i kad mogu reći nešto afirmativno, no međutim, ono što sam morala pitati – pitala sam: „A što vam je bilo?“. Koji je razlog? Udruga općina i gradova, odnosno udruga gradova sa gospodinom Turkom je na odbor koji vodi kolega Demetlika, je dala primjedbe, ja ne znam, na jedno dvije-tri liste. Tamo su ljudi koji godinama prate taj zakon, kojima se obraćaju gradonačelnici. Pa poslušajte ih! Kad radite bilo koji zakon, napravite analizu postojećeg stanja, vidite što taj zakon donosi novo i nemojmo raditi nered tamo gdje ne treba. Ako postoje uobičajene nekakve stvari, ajmo to poboljšati da to bolje funkcionira. Ako ne postoji, ajmo napraviti nešto novo. Ali ne idemo ono što valja ispočetka.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Petin, nakon nje kolega Kliman.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa poštovana zastupnice gospođo Anka Mrak-Taritaš, vi ste u svom izlaganju spomenuli, ali doduše samo ste se dotakli gospodarenja komunalnim otpadom. Ja znam da vi imate puno toga za reći, da sigurno niste imali vremena da sve objasnite, pa me zanima sada vaše mišljenje. Dakle, morali smo prema uredbi Vlade kao jedinice lokalne samouprave svi donijeti odluku o odvojenom prikupljanju otpada. Jednako tako, naša komunalna poduzeća pripremaju se i imaju izuzetno velike troškove upravo da bi se prilagodile i zakonu i postojećoj uredbi. Dakle, morali su ili krenuti u čipiranje kanti, kupovanju novih programa, dakle, imaju velika financijska ulaganja. A sada, prema ovom prijedlogu zakona, nigdje se u komunalnim djelatnostima ne spominje gospodarenje komunalnim otpadom. Da li to, po vašem mišljenju sad predstavlja, u biti, trošak koji je nepotreban za komunalna poduzeća, jer u konačnici oni neće po ovom prijedlogu Zakona moći obavljati te vrste djelatnosti? Evo, zanima me vaše mišljenje u vezi toga.
Hvala. Izvolite kolegice.
Da se uključim. Dakle idemo nekako korak po korak. Kad sam rekla da su iz ovog zakona iščerupane neke stvari van, nešto što je iščerupano van je bilo i vezano uz komunalni otpad i onda je s posebnim zakonom definirano usluga pružanja, dakle, usluga pružanja zbrinjavanja komunalnog otpada kao javna usluga i postoji Uredba Vlade i sve jedinice lokalne samouprave su trebale donijeti i treba biti u primjeni od 1. veljače. Ona se zove Odluka o načinu pružanja javne usluge, prikupljanja miješanog komunalnog otpada i biorazgradivog komunalnog otpada i usluga koje su povezane s tim i to je ta Uredba koja je temeljem tog Zakona. E sad, u ovom zakonu kroz članak 36. i 37. imamo neke druge stvari. I sve je dobro dok dobro funkcionira. U trenutku kad se nađe netko pa krene malo usklađivati jedan i drugi zakon, pa pita što je to, ne znam dokle će doći, pa ja se nadam da ono što smo tu imali kroz raspravu vezano uz članak 36. i 37. da će ta rasprava uroditi plodom i da ćemo to jasnije definirati, jer ako to jasnije definiramo onda neće biti ovaj problem ovdje jer će zaista nastati određeni problem vezan uz to, međusobnu usklađenost propisa, nemojmo stalno ići dalje da se ponašamo kao otoci, svatko radi svoj propis i zaboravimo da postoje međusobni propisi. Tko na kraju sve plaća? Plaćaju građani kroz uslugu koja je skuplja. Plaćaju građani kroz nered koji nastane u prostoru. Plaćaju građani kroz to da više ne znaju kako odvajaju otpad, ne odvajaju otpad. Otpad je zaista jedna posebna tema. Ja o otpadu vrlo rado govorim i to sam govorila u kontekstu otpada u gradu Zagrebu, vidjet ćete što će uskoro nastati u gradu Zagrebu kad krenemo skupljati najlon vrećice po parkovima.
Hvala. Izvolite kolega Kliman. Nakon kolege Klimana, kolegica Perić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice evo, htio bih se malo izreferirati na onu vašu primjedbu na trenutak uplate komunalnog doprinosa, dakle u kasu jedinica lokalne samouprave. Mislim da vam je primjedba na mjestu i mislim da bi zaista drugačije trebalo postaviti tu problematiku, jer članak 88. kaže da će se rješenje i stavka 1. ovog članka donositi po pravomoćnosti građevinske dozvole. Vi znate da kod većih investicija samo donošenje akta građevinske dozvole do početka gradnje može trajati i godinu, dvije i tri i zato se i propisuje da se gradnja mora početi u roku od 3 godine, jer se očekuju razno-razni problemi na putu do samog početka gradnje. Ako se radi o većoj investiciji, obračun komunalnog doprinosa može biti zaista velik. Vi znate, iz tog razloga su banke i poslovne bake, ali HBOR uvrstili u svoj program financiranje komunalnog doprinosa, zato što nije jednostavno investitoru iznaći sredstva za plaćanje komunalnog doprinosa. Iz tog razloga, mislim da bi trebalo u ovom članku definirati da se plaćanje komunalnog doprinosa, uskladi sa početkom gradnje, odnosno prijavom gradnje objekta jer će u svakom slučaju osloboditi dodatnih troškova i dodatnih procedura u samim bankama investitora i samim time povećati mogućnost investiranja na područjima jedinica lokalne samouprave, a isto tako pokazati ono čemu, čini mi se, teži ova Vlada, da je okrenuta prema investicijama.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Kolega Kliman, današnjim rješenjem u Zakonu o gradnji govori prije, dakle, u trenutku počimanja prijave početka radova morati imati dokaz da ste to riješili temeljem ugovora koji ste sklopili. E sad, riječ je o jednoj vrlo osjetljivoj temi. Ajmo reći pošteno da je riječ o osjetljivoj temi. Načelnici i gradonačelnici vole da zapravo, da taj komunalni doprinos bude uplaćen, jer je riječ o nekakvim ozbiljnim ciframa i to im onda na taj način ulazi u proračun. No međutim oni koji misle malo dalje kažu pa ne trebamo mi od svakog investitora željeti odmah na početku da on više nema, nama je puno veći interes da on laže, da on to napravi, da to krene funkcionirati, da on zaposli radnike jer nam je to sigurnost da će biti stalno. I sad tu Hrvatska ima zaista i kad nekom objašnjavate da imamo i komunalnu naknadu i komunalni doprinos malo potraje dok mu objasnite šta je komunalna naknada, da je komunalna naknada za nekretninu koja je napravljena zbog toga što postoji pa da iza toga je važno za održavanje, izgradnja komunalne infrastrukture a da je komunalni doprinos da bi se napravila komunalna infrastruktura i to je investitorima, tako malo teže za objasniti. Ali ajdemo biti, nemojmo biti mi sada pametniji od svih na svijetu. Svjetska banka kada nas ocjenjuje ona nama kaže nećete napredovati na ljestvici doing businessa ono što svi karakteriziramo koliko ste zemlja poželjna za investicije dok ne definirate i ne riješite problem komunalnog doprinosa. I uspoređuje nas uz Mađarsku i kaže, u Mađarskoj građevinska dozvola, obično se gleda građevinska dozvola za proizvodnu halu, košta, ja sada kažem, shvatite me da nemam tu sve podatke ali lagati ću, košta 50 eura a u Hrvatskoj košta 50 tisuća eura. I kada mi kažemo ali ne košta, kaže košta jer vam je u toj komunalni doprinos. Prema tome, riječ je o jednoj osjetljivoj temi [[Upadica Dončić: Hvala.]]
Izvolite kolegica Perić, nakon toga kolegica Jurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo vi ste gospođo Mrak-Taritaš spomenuli u jednom segmentu i turističke kapacitete i njihov značaj, razliku između ovog ponuđenog zakona i onog prethodnog je velika. Dakle u prethodnom su svi turistički kapaciteti, kampovi, hoteli, apartmanska naselja plaćali 1,5% ukupnog prihoda u odnosu na prethodnu godinu, to je bila komunalna naknada. Sada po novom prijedlogu zakona je to izostavljano dakle trebali bi plaćati po površini, što će za turističke djelatnike, odnosno vlasnike tih kapaciteta biti značajno veliki trošak. E sada postavlja se pitanje da li mi želimo tu djelatnost kazniti ili želimo da ona i dalje radi kako treba.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice.
Kolegice Perić, u odnosu na to što želimo morati ćete se vi odlučiti i vi ste, vaš predsjednik kluba je rekao tu da ćete podržati zakon pa onda je jasna odredba koja je. No međutim, ja sam raspravljala o nečem drugom. Dakle mi imamo činjenicu da imamo, ja sam namjerno spomenula 3 grada Crikvenicu, Malinsku i opatiju i govorila sam o turističkim kapacitetima i hotelima koje je netko, namjerno sam spomenula jer su bili HDZ, SDP i HNS s time što sam sigurna da i HDZ i dalje za ovu dvojcu sam sigurna da je jedan nezavisni a za ovog trećeg nisam. Riječ je turističkim kapacitetima, oni su iskoristili prostor, oni se u prostoru nalaze. Tamo općina i grad mora održavati cestu, oni moraju održavati javnu rasvjetu a ovaj je užasan teret u prostoru. I sad, umjesto da kažemo ljudi moji ti si teret, izvoli to privesti namjerni, ako nisi sposoban ti, prodaj, netko će naći interes. Vidjeli smo naše rezultate, naše turističke sezone mi ga nagrađujemo jer način na koji definirano neizgrađeno građevinsko zemljište, ma sekunda treba vlasniku Haludova da kaže to je ruševina. Tu vam je odredba da je neizgrađeno građevinsko zemljište i ono na kojem se nalazi ruševina. Moj hotel Tamaris, Palace i šta već je je ruševina i ja po tome ću plaćati još manje nego što plaćam sad i zezati ću vas i smijati ću vam se u lice. Načelnici i gradonačelnici nemojte dopustiti da vam netko takav zaista kaže, evo pogledajte kakve zakone donosite, ne donosite zakone kojim potičete ulaganje, kojim omogućujete ulaganja nego ćemo vam se i mi smijati u lice, nemojte to dopustiti. Evo ja to molim kao netko tko se bavi prostorom, znam što je značaj prostora, jedanput izgrađena građevina je devastacija u prostoru, dajmo napravimo iskorak, sve je već ovo što mi govorimo napisano, sve već je, dakle treba napraviti napor da dobijemo u drugom čitanju pristojni zakon, ja bih bila najsretnija da ga mogu s ove govornice pohvaliti.
Hvala lijepa gospođa Mrak-Taritaš, hvala. Sljedeća replika gospođa Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, u svom izlaganju, evo i sad i odgovor na ovu repliku osvrnuli ste se na plaćanje komunalne naknade na neizgrađeno građevinsko zemljište i kako bi u biti i to trebao biti razlog zbog kojeg bi vlasnik stavio, aktivirao tu svoju nekretninu. Kada se radi o slučajevima o kojima ste pričali tu bih se složila s vama i zaista svi oni koji su kupili ili na bilo koji način stekli jednu takvu nekretninu koja je najčešće na jako atraktivnom mjestu i ne doprinosi razvoju jedinica lokalne samouprave gdje se nalaze, tu sigurno ta vaša primjedba i stoji. Međutim, nemojmo zaboraviti da postoje i brojni naši građani posebno populacija starije životne dobi, umirovljenici pa i oni koji nisu baš u mogućnosti aktivirati svoju nekretninu da su vlasnici nekretnine na kojoj je nekakav ruševni objekt i prema ovom zakonu bi trebali plaćati komunalnu naknadu. To su obično zemljišta odnosno objekti koji su naslijeđeni i koje naši građani žele isto tako prepustiti sutra svojoj djeci a u ovom trenu nisu u mogućnosti graditi. Komunalna naknada za jedan takav objekt bi bilo veliko opterećenje za kućni budžet naših građana ili bi ih primorao da to prodaju nekom strancu.
Hvala lijepa. Odgovor gospođa Mrak-Taritaš.
Kolegice Juričev-Martinčev nismo se razumjeli. Ja sam govorila o strogo izoliranim slučajevima kada je riječ o turističkim objektima koji su bili u funkciji a koji nisu u funkciji. I apsolutno se mogu s vama složiti kada je riječ o neizgrađenom građevinskom zemljištu. To smo imali neke presude Ustavnog suda koje su govorili, imali smo tu nedavno u raspravi Zakon o poljoprivrednom zemljištu po kojem je rečeno da se to kada je neizgrađeno građevinsko zemljište poljoprivredne namjene može staviti u neku drugu funkciju. Nemojmo činiti ludosti, to u naravi ne funkcionira. Pa ajmo vidjeti ono što u naravi funkcionira i mi danas znamo da ima jedno po zadnjim podacima jedno 12 jedinica lokalne samouprave koje uopće ne ubiru komunalnu naknadu. Tamo je komunalna naknada nula, oni ne izdaju rješenja, ne ubiru komunalnu naknadu. Kao i ja to vi možete dobiti podatke u drugoj općini i gradovima. Zašto radimo ludost? Ajdemo vidjeti ono što je dobro, ostaviti tako što je, ono što želimo poboljšat, poboljšat i ne mora iza sebe svako imati zakon uklesan u kamenu i reći da je nešto savršeno. Ja sam govorila namjerno sa primjerom hotela, dakle ovaj će se zaista u Malinskoj on danas plaća nešto što je zanemarivo, plaća na kraju, nikad se ne dovede u situaciju ovrhe i ovi su tamo izluđeni jer ne mogu ništa napraviti. Ja razumijem da su izluđeni jer im onda kad vi idete u prostorni plan, prostorni plan kaže nema planiranja novih turističkih kapaciteta, realizirajte ove, dok ovo bude realizirano možete imati novo. Dakle tamo im vežemo ruke što apsolutno razumijemo. Prema tome i komunalna naknada je jedna vrlo osjetljiva kategorija. Ajmo iskoristiti vrijeme da barem to pospremimo na način na koji trebamo. Ljudi moji da bi mogli bilo kakve nove propise donijet, moramo znati što imamo, kako s tim upravljamo, analizu postojećeg stanja, ajmo konačno pospremati i evidentirati.
Hvala. Gospodin Giovanni Sponza.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Anka Mrak-TAritaš. U ovim nastupima uvijek naglašavamo da nam je intencija doprinosa u raspravi da u finalu dobijemo jedan pristojan propis. Biti ću slobodan kazati da mi u ovom Domu imamo hiperprodukciju zakona. Da li doista kolegice i kolege naša vrijednost rada se treba temeljiti isključivo na broju zakonskih propisa koje razmatramo i donosimo? Kada se ide u izmjenu zakonskog propisa svaki zakon pa tako i ovaj treba imati svoje vrlo jasne ciljeve, treba biti vrlo jasan u svojim odredbama. Komentari na zakon i odredbe trebaju biti precizni, zakon mora biti provediv i zakon mora biti međusobno usklađen sa ostalim propisima kojima su dodirne točke. Ovaj zakon od toga što sam prethodno nabrojao, gotovo apsolutno nema ništa. Nažalost, ako se konceptualno i sadržajno u drugom čitanju ovaj zakon ne promijeni, konceptualno ponavljam, tada će građani samo platiti opet veću cijenu, nikakav benefit od toga biti neće i nažalost opet penaliziramo većinu građana u RH gdje stavljamo u doista jedan neprimjeren podređeni položaj jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Odgovor gospođa Mrak-Taritaš.
Najjednostavniji odgovor kolegi Sponzi bi bilo da. No međutim, moram malo i nekoliko rečenica, zaista nije smisao da mi na kraju jednog mandata ili kada kažem imali smo toliko zakona pa smo toliko toga napravili, usput budi rečeno imamo pet zakona koji su u raspravi, koji su već jedanput, nema veze s ovim, ali već su jedanput bili pa sada ponavljamo prvu raspravu pa nije ono dva put je dva put nego to hoće biti triput, triput, a usklađenje s nekim drugim propisom. Svaki zakon bi trebao biti iskorak naprijed, svaki zakon bi trebao poboljšati i za svaki zakon uvijek trebate nekako napraviti analizu postojećeg stanja, vidjeti u postojećem stanju što je dobro postaviti to, vidjeti što je loše i pri tom kada je riječ o ovom zakonu kog slušati? Pa načelnike i gradonačelnike, pa oni imaju puno toga za reći ima vas koji ste u nekoliko mandata, ima onih koji vole da se uvede policija. Zamislite kako bi gospodin Bandić volio da se uvede komunalna policija pa u Zagrebu postoje komunalni policajci, pa oni njih okolo lijepo ih uniformira, pa ih ne znam oni imaju svoje uniforme, pa oni okolo idu, pa pitaju koji ti je OIB pa broj osobne karte pa on bi to jako volio, ali ljudi moji pa to nije smisao. Nije smisao da činimo ludosti. Kada je rađen Zakon o građevinskoj inspekciji i komunalnoj onda smo tražili evidenciju od općina i gradova koliko na terenu mi stvarno imamo komunalnih redara koliko se bavi, tada je bila brojka 600 i nešto, s tim što je od 556 općina i gradova, a morate znati da je u gradu Zagrebu njih preko 100, to je ozbiljno komunalno redarstvo. I ono što je kolega Vešligaj kada sam ga ja pitala koliko vi imate, ima jedan. Ima puno općina i gradova koji međusobno dijele i mi smo tim sirotim ljudima dali dodatni posao, a načelnicima i gradonačelnicima smo vezali ruke.
Vrijeme gospođo Mrak-TAritaš. Moramo dati riječ gospodinu Antu Babiću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Na samom početku vašeg izlaganja rekli ste da akceptirate to što ste bili u tom ministarstvu i da vam uopće nije namjera da napadate vaše kolege, ali onda ste rekli pa što vam bi da donesete ovakav zakon. Ja mislim s obzirom ako ste čitali ovaj uvod vidjeli ste da je ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu imao 17, 18 izmjena, a i po nekoj pravnoj normi neki zakon koji ima tri i više izmjena trebao bi se donijeti jedan novi zakon. Zakon o komunalnom gospodarstvu je živ zakon, ako gledamo formiranje jedinica lokalne uprave i samouprave kroz cijelo to vrijeme događalo se puno pozitivnih stvari i naravno da su trebale određene izmjene. Ja sam danas već rekao to je jedan vrući krumpir koji su zagrizli, ja im držim fige da izdrže do kraja i u ovom prvom čitanju da se ove primjedbe koje su se danas čule još se jednom sa radnom skupinom kao takve izdiskutiraju i vidi se zapravo i donese se u drugom čitanju i puno, puno bolji zakon, puno bolji prijedlog ovoga zakona. Ono što sam ja očekivao, vi ste više govorili politički. A s obzirom na vaše iskustvo ja sam očekivao da ćete vi ući u meritum. Dobro, možda je bilo premalo vremena, ali vidjeli ste danas i kroz ovu raspravu kada je nekakav životni zakon, kada je zakon koji se tiče jedinica lokalne samouprave on nema niti svjetonazorske, niti ideološke obojenosti. To je dobro. To je dobro jer onda se mogu govoriti prave stvari i onda ste posebno apostrofirali decentralizaciju za koju se ja zalažem i stalno to govorim na koji način bi se trebalo riješiti i da se problem rješava ondje gdje nastaje, ali je dobro možda ponoviti i u članku u Ustavu, članak 135. koji zapravo govori o tome što bi jedinice lokalne samouprave trebale raditi, pa one nabrajaju od ovog naselja, stanovanja, prostornog i urbanističkog planiranja, zdravstva, školstva, vrtića i to se nije trebalo niti trebalo zanemariti.
Hvala. Odgovor. Gospođa Mrak-Taritaš.
Poštovani kolega, apsolutno sam govorila ovaj zakon nisam govorila zaista politički, govorila sam suštinski, rekla koje su teme ovog zakona. Kako mi zovemo lokalne izbore? Pa komunalnim izborima. Zašto ih zovemo komunalnim izborima? Zato što svatko bira sebi načelnike i gradonačelnika za kog je uvjeren da će mu moći osigurati da su mu ceste u redu, da su mu ceste čiste, da ima javnu rasvjetu, da ima vrtiće, da ima škole, da ima sve ostalo i nije čudno. Nije ni čudno da će se u ovom zakonu raspravljati cijeli dan. Iz kog razloga? Pa zato što ljudi znaju što unutra piše, znaju što ih tišti, znaju što nije dobro da bude. I zato ja apeliram postoji udruga gradova koja odlično radi svoj posao. Postoji udruga općina. Oni su analizirali, prate zakon, čak su imali i svoje neke prijedloge. Treba ih slušati. Znate, naša najveća mana je svih nas da slušamo najviše sebe a što nam drugi govori ne slušamo. I ja sam nekoliko puta rekla napravite analizu, iz analize hajmo vidjeti što je korak naprijed. Ja moram priznati, ja sam najsretnija kad dolazi ministarstvo u kojem sam ja radila i da kažem napravili ste dobar posao. Nisam sretna kad kažem ljudi moji šta vam je bilo, kud ste krenuli, kud ste zalutali. Pa nemojte to činiti, pa smanjite to. Pa ne uđite u druge zakone, pa definirajte to, pa dajte tu neke stvari koje su dobro. Pa slušajte one koji vam imaju nešto reći. Ja sam sigurna da nakon cijelog dana koji su proveli u ovoj sabornici nakon svih primjedbi kojih je bilo, nakon primjedbi kojih je bilo na svim odborima će se to akceptirati. I ja moram biti iskrena. Ja vam se uzdam nekako najviše u gospodina Bačića. On je bio jedno godinu dana ministar, zna o čemu se govori. Zna ja nisam sigurna da u njegovom mandatu uspjelo se izmijeniti zakon, ali se svake godine jedna odredba ovog zakona što voljom, što nevoljom mijenjala i ja zaista se nadam da ćemo dobiti u drugom čitanju pristojan zakon.
Hvala lijepo gospođo Mrak-Taritaš. Nastavljamo sa klubovima zastupnika. Gospođa Ana-Marija Petin, Klub zastupnika HSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani državni tajniče, pomoćniče ministra dosadašnji Zakon o komunalnom gospodarstvu kao što je ovdje već bilo rečeno doživio je niz izmjena, odnosno konkretno osamnaest u proteklih 20 godina i dobro je da imamo jedan ovakav novi zakon ali ne u ovakvom prijedlogu kakav je ovaj. Odmah želim naglasiti da ovaj predloženi zakon ne nudi rješenja za komunalnu problematiku s kojom se susreću naše jedinice lokalne samouprave na terenu i da će ponovno cijenu platiti građani. Također želim podsjetiti da je Hrvatska seljačka stranka upozoravala i bila protiv Zakona o nekretninama koji je također trebao biti zamjena za komunalnu naknadu kako je i Vlada najavljivala, ali i tada smo upozoravali da to ne ide na ruku građana nego da će oni plaćati više, te da se time uvodi novi namet. Jednako tako upozoravamo i na ovaj prijedlog zakona i ovim prijedlogom zakona pokazuje se jedan površan pristup i neozbiljnost ministarstva. Ovaj zakon ne ide ka racionalizaciji i smanjivanju cijena komunalnih usluga, a na žalost ne ide niti prema poboljšanju pruženih usluga prema svojim građanima, a što mi u konačnici trebao biti cilj. Nego ovakav prijedlog zakona ide samo na teret jedinica lokalnih samouprava a time i njihovih građana. Budući da očito pri izradi ovakvog prijedloga zakona nisu kontaktirani niti načelnici, niti gradonačelnici koji najbolje poznaju problematiku ovog područja postavlja se pitanje da li ovaj zakon priprema za privatizaciju komunalnih djelatnosti i da li se ide na ruku određenim grupacijama, odnosno kome se ovim prijedlogom zakona pogoduje? Kada govorimo konkretno o samom prijedlogu zakona, onda ću istaći sljedeće. Kao prvo, odredbe koje propisuju načela postupanja kao što su načelo javne službe, razmjene, koristi, načelo kontinuiteta obavljanja komunalnih usluga, te druga načela potrebno je puno detaljnije definirati, jer na ovaj način njihova primjena izazvat će nedoumice pa čak i žalbe korisnika. Konkretno evo govorimo o načelu broj 6. odnosno načelu razmjerne koristi jer se ne daju nikakva objektivna mjerila za određivanje novčanog iznosa, odnosno komunalnog doprinosa kojim su investitori dužni doprinositi komunalnoj infrastrukturi. Sve je na arbitrarnoj odluci jedinice lokalne samouprave što ne stvara potrebnu sigurnost investitorima, jer se pravila mogu mijenjati po volji određene općine ili grada, a na štetu investitora. Takva pravna i druga nesigurnost jedan je od važnijih razloga izostanka investicija s kojima dolaze radna mjesta, te se smanjuje odljev radno sposobnih Hrvata u inozemstvo. Ovim zakonom ukidaju se i određene komunalne djelatnosti o čemu je bilo puno govora ovdje danas u Saboru te se prepuštaju tržišnoj utakmici. Na tržište se dakle potencijalno uvode nova trgovačka društva ili koncesije što može dovesti do poskupljenja usluga za naše građane jer je privatnim poduzećima naravno na prvom mjestu ostvarivanje dobiti. Riječ je o pogrebničkim uslugama, dimnjačarskim te gospodarskoj djelatnosti odvoza i zbrinjavanja otpada. One su i do sada bile na tržištu ali usluge su mogle pružati i komunalna poduzeća. Novim prijedlogom zakona to je onemogućeno. Dakle, prvo moramo omogućiti prvenstveno našim malim općinama i gradovima koje su do sada te djelatnosti obavljale u sklopu svojim komunalnih poduzeća da ih mogu obavljati i dalje. Stoga je potrebno u članke 22., 24. i 25 dodati naveden usluge. Iako smo danas ovdje u Saboru i na raspravama čuli da se spominje mogućnost da predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave može odlukom ali uz prethodnu suglasnost ministra odrediti i drugu djelatnost koja se smatra komunalnom djelatnosti, načelo neprofitnosti u članku 9. jasno definira da se komunalne djelatnosti ne obavljaju radi stjecanja dobiti već u cilju osiguravanja isporuke komunalnih usluga. Tako da se ova mogućnost automatski isključuje te su ove dvije stvari u koliziji. Također smatramo da bi bilo dobro proširiti komunalnu djelatnost i na neke druge komunalne usluge poput deratizacije, dezinsekcije što bi u konačnici značilo i niže cijene usluga za naše građane. I kao što sam već spomenula, komunalnim djelatnostima više se ne smatraju ni vodoopskrba bi odvodnja ni pročišćavanje otpadnih voda ni odvoz ni zbrinjavanje ni dimnjačarstvo. No razliku od djelatnosti opskrbe pitkom vodom, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda koje su sada uređene Zakonom o vodama te odlaganje komunalnog otpada koje je uređeno Zakonom o održivom gospodarenju otpada, dimnjačarstvo nažalost još nema svoj krovni zakon koji bi ga podrobnije uređivao. Tražimo izmjene u prijedlogu zakona kojima bi se na dimnjačarstvo do donošenja nekog budućeg zakona ili drugog propisa kojima će se ta struka urediti vrijedile pojedine odredbe dosadašnjeg Zakona o komunalnom gospodarstvu. Pri tome tražimo da se točke 24. i 25. prijedloga zakona koji su u saborskoj proceduri, promijene na način kako sam navela u ranijem prijedlogu. Naime, ako se to ne uvaži, dimnjačarstvo bi ostalo jedina djelatnost bez ikakve odrednice u zakonima i propisima na razini cijele države što je nedopustivo jer se radi o djelatnosti i struci koja je nužna za očuvanje sigurnosti građana i imovine. Upravo zato bi pravnim rješenjem trebalo urediti određeno prijelazno razdoblje u kojem bi do donošenja odgovarajućeg zakona ili propisa o dimnjačarskoj djelatnosti na razini cijele zemlje ono ostalo u sklopu komunalnih djelatnosti. Dalje kada govorimo o člancima, evo konkretno o članku 43., predviđeno je da vlastiti pogon jedne općine ili grada može obavljati komunalne djelatnosti za drugu općinu temeljem ugovora između njih na čije se sklapanje primjenjuje Zakon o javnoj nabavi. Vlastiti pogon jedinice lokalne samouprave nije pravna osoba te nije jasno trebali potpisivanju ugovora prethoditi cijeli postupak javne nabave sukladan Zakonu o javnoj nabavi ili se prigodom za fazu sklapanja ugovora primjenjuje ovaj zakon. U postupku javne nabave ne bi mogao sudjelovati vlastiti pogon kao gospodarski subjekt te nije jasno kako dolazi do ugovora između dvije jedinice lokalne samouprave. Člankom 44. propisano je da jedinica lokalne samouprave osniva vlastiti pogon odlukom predstavničkog tijela a u jedinicama koje imaju jedinstveni upravni odjel, vlastiti pogon se može osnovati kao organizacijska jedinica u tom odjelu. Tada je upravitelj pogona pročelnik jedinstvenog upravnog odjela koji uza sve poslove koje već obavlja kao pročelnik jedinstvenog upravnog odjela, mora još i organizirati i rukovoditi radom vlastitog pogona za komunalne djelatnosti te odgovarati i za materijalno i financijsko poslovanje i za zakonitost rada tog vlastitog pogona. Za sve načelnike i gradonačelnike koji su ustrojstveno riješeni na taj način da imaju jedinstveni upravni odjel, znaju koliki je to veliki posao za jednog čovjeka koji i inače rukovodi skoro pa cijelom općinom odnosno jedinstvenim upravnim odjelom. Jednaki problem, još veći imamo ukoliko jednog pročelnika dijele dvije ili više općina. U člancima koji uređuju položaja trgovačkog društva kojeg osniva jedinica lokalne samouprave, navodi se da ona može obavljati komunalne poslove isključivo za jedinicu lokalne samouprave koja ga je osnovala i koja je odlukom svojeg predstavničkog tijela odredila koje će komunalne poslove trgovačko društvo obavljati. Dakle, trgovačko društvo tog tipa koje ima pravnu osobnost ne može na tržište a vlastiti pogon bi prema predloženom to mogao, a nije niti pravna osoba jer niti u jednom članku to jasno nije definirano. Članak 60. predviđa da prethodnu suglasnost na cijenu komunalne usluge da je načelnik ili gradonačelnik. Mi u HSS-u predlažemo da se ta ovlast povjeri predstavničkom tijelu koje prema novim odredbama Zakona o lokalnoj samoupravi, ima znatno manje mogućnosti utjecaja na rad izvršne vlasti a cijene komunalnih usluga mogu biti i jesu važna stvar za lokalnu zajednicu. Nadalje članak 80., prijedlog zakona nije regulirao kako će se financirati priprema i izgradnja infrastrukture na područjima gdje ona služi većem broju različitih vlasnika građevinskih čestica. Naime, realno je da se dogodi da svi vlasnici neće istovremeno razvijati svoje projekte dok je infrastrukturu većim djelom potrebno u cijelosti za potrebe prvog objekta. To se sve stavlja na teret slabašnih proračuna jedinica lokalne samouprave. Člankom 88. uređeno je da rješenja o komunalnom doprinosu slijedi tek po pravomoćnost građevinske dozvole što može dovesti u pitanje naplate komunalnog doprinosa a time i realizaciju programa gradnje i održavanja komunalne infrastrukture. Smatramo da bi za jedinice lokalne samouprave odgovaralo da se rješenja o komunalnom doprinosu izvrši prije građevinske dozvole makar da se plati dio ukoliko se plaća u ratama. Članak 91. može biti i još problematičniji za jedinice lokalne samouprave jer predviđa obvezu povrata uplaćenog komunalnog doprinosa u roku do godinu dana, ako prestaje važiti građevinska dozvola ili se ista poništi. Jedinice lokalne samouprave ne moraju biti krive za prestanak važenja dozvole ili njezino poništenje, a moraju vratiti novac koji više nemaju. Općine i gradove, rade planove gradnje i održavanja komunalne infrastrukture i troše prihode od komunalnog doprinosa što im je i zadaća, bez čega nema razvoja lokalne zajednice. Kako će vratiti već potrošena sredstva i to u roku od godine dana. To jedinice lokalne samouprave može tjerati na pretjerani oprez što opet može dovesti do toga da investitor koji je uplatio komunalni doprinos ne dobi na vrijeme potrebnu infrastrukturu. Člankom 94. uvodi se porez na nekretnine na mala vrata, jer je predviđeno da se komunalna naknada plaća i na neizgrađeno građevinsko zemljište. Također je ovdje već o tom problemu bilo puno rasprave. Na ovaj način vlasnici tog zemljišta dobiti će namet koji neće plaćati prihod od tog zemljišta već iz svojih dohodaka iz rada i druge osnove. To vodi duljenjem siromašenju građane, koji će s vremenom izgubiti nekretnine, koje su imale u naslijeđene ili jedinu ušteđevinu. Ovaj namet bi imao smisla da na tržištu nedostaje nekretnina što trenutno nije slučaj. U stavku 4 između ostalog spominje se i plaćanje komunalne naknade na neizgrađeno građevinskog zemljište na kojem se nalaze ostaci nekadašnje zgrade, odnosno, ruševine ili nezavršene zgrade. Ja samo ovim putem podsjećam na Domovinski rat, na situaciju u Slavoniji i na to da još uvijek imamo dosta ruševina, a na koje će sada morati vlasnici plaćati komunalnu naknadu. Člankom 113. definirano je da su komunalnim redarima nametnute brojne obveze i dužnosti koje moraju obavljati. Nije to samo propisano ovim zakonom, treba pogledati i Zakon o zaštiti životinja, koji je nedavno donesen o gospodarenju otpadom, o građevinskog inspekciji. Svi propisuju hrpu obaveza i dužnosti upravo komunalni redarima. Tu ne navodim obveze prometnih i poljoprivrednih redara, čije obveze većinom preuzimaju komunalni redari, jer jedinice lokalne samouprave, nemaju sredstva za zapošljavanje prometnih i poljoprivrednih redara. A s druge strane Zakonom o proračunu, propisano je ograničenje, u 20% ukupnih prihoda koje jedinice lokalne samouprave, ne smiju premašiti za plaće svojih zaposlenika, pa s tim nemaju niti mogućnosti zapošljavanja novih osoba. I na kraju, samo bih još zaključila, da predloženi Zakon o komunalnom gospodarstvu, sadrži niz nedorečenih i nelogičnih odredbi. Kao i onih čija bi primjena u praksi dodatno zakomplicirala, cijeli postupak, komunalno gospodarstva, upravo za jedinice lokalne samouprave. Ovaj prijedlog dovodi u pitanje i opstanak postojećih komunalnih poduzeća, te stvara dodatni financijski trošak upravo za jedinice lokalne samouprave. Postoji opasnost od povećanja cijena komunalnih usluga za naše građane. I zbog svega nerečenog, upravo Klub zastupnika HSS, neće podržati ovaj zakon u prvom čitanju, te tražimo da se dalje u Zakonu promjene sporni članci te uvrste prijedlozi HSS-a, ali i konkretni dobri prijedlozi drugih klubova, koje smo ovdje danas čuli. Hvala.
Hvala i vama. Imate 3 i 3, 6 replika. Prva replika, gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolegice Petin, vi ste u uvodnom dijelu, govorili zapravo o sudjelovanju opačine i gradova uopće u javnoj raspravi, vezano uz ovaj zakon. Ajmo malo to prokomentirati i to malo vidjeti. Dakle, zakon je bio na javnom savjetovanju u ožujku 2017. a sad smo siječanj 2018. i ono što je bilo u javnom savjetovanju, je bilo nešto drugo nego što danas imamo prilike vidjeti. Tada su bile drugačije i drugačije odredbe i drugačija priča i drugačiji način. Ja vas kao novu čelnicu jedinice lokalne samouprave pitam jeste vi imali priliku, da li ste, bila, bio je sastanak udruge gradova, da li je bilo prilike da se raspravlja? Da li je bilo prilike da vas se pita? Jer bi bilo nekako, čini mi se elementarna pristojnost, da se, da oni koji imaju i koji ovise o zakonu, čiji u krajnjoj liniji i uspješno strada će se mjeriti temeljem toga koliko su uspješni i vezani uz upravljanje komunalnim poslovima i upravljanje komunalnim djelatnostima, da li su svi imali prilike sudjelovati uopće u tom cijelom procesu, jer mi se čini da elementarna pristojnost, da bi trebala imati prilike. Ali ono što danas mi raspravljamo i ono što je bilo u javnoj raspravi su ipak 2 različite stvari. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Pa evo, ja osobno moram reći, da nisam dobila poziv da sudjelujem u raspravi o ovom prijedlogu zakona o komunalnom gospodarstvu. Znam da su i udruga gradova i udruga općina dali sigurno preko 500 primjedbi, ali da je vrlo vrlo mali broj uvaženih. I to je ono što me čudi i o čemu sam i govorila. Bez obzira s koje strane sabornice sjedili načelnici ili gradonačelnici, bivši ili sadašnji, najpozvaniji su da govore upravo o ovom problemu, a najmanje njihovih prijedloga je uvršteno u ovaj zakon. Upravo to nije korektno, jer načelnici, su ti koji najbolje poznaju problematiku i načelnici i gradonačelnici su ti, koji mogu dati najbolje rješenje, da se ta problematika u komunalnom gospodarstvu što bolje savlada i da jednostavno rješenja budu što bolja a sve u korist naših građana. Znači cilj nam je da komunalne usluge budu što bolje našim građanima, naravno uz što jeftiniju cijenu. Ali, nažalost, evo, ovdje nije bio slučaj i prijedlozi načelnika i gradonačelnika vrlo malo ili gotovo ništa se nisu uvažili.
Hvala. Druga replika, gospon Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Petin, vi kao gradonačelnica grada Orahovice htio bi vas pitati u vezi komunalne naknade i komunalnog doprinosa. Evo, ja moram napomenuti ja kao čelnik koji sam bio 16 g. u svojoj općini znači odlukom predstavničkog tijela odnosno općinskog vijeća donesena je odluka da se oslobađaju plaćanja komunalne naknade sve osobe starije od 65 godina i koja imaju manja primanja od 700 kuna. One su svaku godinu donosile papire i na temelju toga smo oslobodili plaćanja komunalne naknade. Jedan primjer, znači ovim prijedlogom novog zakona ne možemo više osloboditi a znamo u ruralnim sredinama i Slavonija i Podravina i Dalmatinska zagora koja staračka domaćinstva žive i više ne može predstavničko tijelo osloboditi plaćanja komunalne naknade. Komunalni doprinos, isto moram navesti primjer da smo mi oslobađali plaćanja po postotku komunalnog doprinosa na svakog zaposlenog u firmi iz područja moje općine po 10% a maksimalno do 50%. Znači to su bile određene mjere pomoći i novim, novim poduzetnicima koji su se javili a i pomoći oslobađanja plaćanja komunalne naknade starim osobama od 65 godina. Ovim prijedlogom više to nije mogućnost. Pa vaše mišljenje oko toga. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Petin, izvolite. Trebali biste dići samo palicu prije.
Jesam ja se ispričavam ako je kasno bilo.
Tako za ubuduće. Izvolite.
Evo zahvaljujem se kolegi Madjeru na replici. Pa da, evo gledajte negdje prije smo govorili o poduzetničkim zonama, o poticanju investicija, o jednostavno suradnji sa poduzetnicima i kako na koji način osigurati odnosno privući poduzetnike upravo u ovakve manje razvijene ruralne krajeve kao što je naša Slavonija. I sada sa ovakvim prijedlogom zakona više nemamo mogućnost da kao čelnici lokalne samouprave jednostavno damo olakšice ne samo poduzetnicima nego i građanima koji su u određenim problemima i koji ne mogu izvršavati svoje obaveze. Smatramo da to nije korektno i ponovno dakle sve pada na leđa naših građana a to je upravo ono što ne želimo da se dogodi. Zato smatramo da ovaj prijedlog zakona nije dobar i da ima jako, jako puno sitnica ali koji na koncu idu na teret naših građana što ne bi trebalo biti.
Hvala i vama. Još Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Petin, za repliku sam se javio na temelju vaše rasprave iz dva razloga. Prvi je što ste vi rekli da ovaj prijedlog zakona ne nudi rješenja, ne ide na ruku građana, da će građani plaćati više i da ide na štetu općina i gradova. Tomu bih pridodao i rekao da organizirane proaktivne i efikasne općine i gradovi, svi imaju odluku o poticanju ulaganja u svojim poduzetničkim zonama. Pažljivo čitajući ovaj prijedlog zakona vidimo da jedinica lokalne samouprave, konkretno predstavnička tijela na kojima su donijete te odluke više nemaju pravo oslobađanja da li dijela ili u potpunosti određenih korisničkih pristojbi. Vi ste gradonačelnica i nema potrebe vama dodatno objašnjavati i argumentirati koliko se čelnik zajedno sa svojim suradnicima mora mučiti da bi privolio određenog poduzetnika da investira osobito u novi proizvodni pogon. Mi ukoliko ostane ovakva odredba na snazi definitivno si moramo postaviti pitanje da li smo ozbiljno odgovorno društvo ili smo neozbiljna i neodgovorna država.
Hvala. Gospođa Petin odgovor, izvolite.
Evo zahvaljujem na replici. Pa ja sada mogu govoriti konkretno o svom primjeru s obzirom da sam gradonačelnica od prošle godine od 6.-og mjeseca i upravo sa svojim suradnicima radili smo na programu olakšica poduzetnika sve naravno sa ciljem da ti poduzetnici dođu u naš grad i da otvore nova radna mjesta. Imamo problem iseljavanja stanovništva kao i velika većina u Hrvatskoj posebno u Slavoniji. I upravo sa tim mjerama i određenim sredstvima koje smo ostavili u proračunu za 2018. godinu željeli smo potaknuti poduzetnike da dođu u našu industrijsku zonu i da investiraju. I mogu vam reći da je tu bilo odjeka i da su se poduzetnici počeli javljati. I sada ukoliko se donese ovakav zakon kako ću ja sada poduzetnicima reći da jednostavno nemam mogućnosti više da im dam određene olakšice. Ispasti će da smo govorili jedno prije nekoliko mjeseci a da sada radimo nešto sasvim drugo. A šta je najbolje i u proračunu smo uspjeli osigurati sredstva znači za veliki broj poduzetnika i odaziv je bio dobar. Tako da evo mi apeliramo u HSS-u još jednom da se dobro ovaj zakon ponovno promotri i da se jednostavno odrednice na koje apeliramo svi načelnici i gradonačelnici da nisu dobri da se uvrste i da se to do drugog čitanja da se izmijeni.
Hvala vam. Dalje gospodin Klarić.
Uvažena kolegice ja ne znam da li sam kod ikojeg zakona o kojima smo ovdje raspravljali toliko puta mogao pročitati, citirati i odredbe Ustava. Dakle imamo članak 90. koji lijepo piše da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje. A onda imamo u ovom prijedlogu zakona članak 91. ovog zakona koji nam propisuje da i 10 godina unazad moramo vratiti nekakav naplaćeni komunalni doprinos. Mislim da je to malo smiješno. S druge strane, imali smo odredbe zakona od prije nekakve dvije izmjene kada nije postojala ona mogućnost ne plaćanja komunalnog doprinosa prije početka gradnje pa se onda to ajde moglo prihvatiti neka plati kada krene graditi jer se nije znalo da će graditi. A ja ovdje ističem nešto drugo. Ističem ono što piše u rješenju o komunalnom doprinosu. Dakle, jedinica lokalne samouprave, kad nekome propisuje plaćanje komunalnog doprinosa točno mora navesti i što će se napraviti za taj novac. E sad, ukoliko ne napravi to grad ili općina, to što je napisao u rješenju, tada je mogao po važećem zakonu investitor tražiti povrat sredstava jer s njegovim novcem to napravljeno ni u kom drugom slučaju. Ovdje sad dolazimo u neku nelogičnu situaciju. Naplatiš, prema svom planu izgradiš, a onda ne znajući zašto iz kojeg je on razloga odustao nakon niza godina, moraš mu nešto vraćati, a novac si već potrošio. A njegova je krivica. Ima puno stvari ovdje o kojima možemo govoriti, pa kad bi išli sve to analizirati i dobro je da raspravljamo na ovaj način, jer ovo definitivno ne smije imat stranačku obojenost. Ovo je život naših građana, ovo je vođena jedinca lokalne samouprave, prvi i osnovni kontakt, od onog djeteta kad se rodi pa do starca koji završava, nažalost sa nekojim pogrebnim uslugama, sve je to prvi korak i prvi kontakt sa gradovima i općinama i sa djelatnicima u tim ustanovama i sa komunalnim poduzećima.
Hvala gospodine Klarić. Hvala. Odgovor. Izvolite.
Ja se s vama kolega potpuno slažem. I dobro je što razgovaramo na ovaj način jer vidim da gotovo svi razmišljamo isto. Znači, svima nam je u interesu razvoj naše sredine i boljitak naših građana. Evo, ja se samo nadam da će se, i ponovo govorim, da će se sve ove naše primjedbe i ova kompletna rasprava danas ovdje uvažiti i da u drugom čitanju ćemo imati puno bolji zakon nego što je sada danas ovdje na našim klupama.
Hvala lijepa. I na kraju, zadnja gospođa Perić.
Poštovana kolegice, ma evo, unatoč tome što imamo puno primjedbi, ali radi istine, treba reći da odredba za plaćanje komunalne naknade za neizgrađeno građevinsko zemljište je postojala i u starom zakonu, samo što je u novom zakonu prošireno za još dvije odredbe, a to su ovi pomoćni prostori. Dakle, za neizgrađeno građevinsko zemljište je postojala mogućnost naplate komunalne naknade, pa skoro identična definicija koja je bila i u prethodnom zakonu, samo što ga mi u pravilu nismo koristili. Zašto? Zato što je poučeni porezima i ustavnom odlukom Ustavnog suda gdje je osporena mogućnost naplate poreza na neizgrađeno građevinsko zemljište, onda se niti u ovom slučaju nije zadiralo na način da se korisnicima, odnosno vlasnicima tog zemljišta razrezuje komunalna naknada. Ali je postojalo i prije.
Hvala lijepo. Odgovor, izvolite.
Ali, s obzirom… Evo, zahvaljujem poštovana zastupnice na replici. Evo, sami ste rekla da jednostavno se nije koristilo prije, jel tako? Mislim da onda ne trebamo sad dovest se u situaciju da donesemo zakon pa da ponovno imamo neke odredbe koje nećemo koristiti. Najbolje bi bilo da se ovakve stvari onda maknu iz zakona i da u drugom čitanju jednostavno tu ne bude. Da si opet sami ne donosimo zakone koje onda nećemo provoditi, pa onda za nekoliko ne znam, godina ili mjeseci ponovno da govorimo da, to je bilo i prije, ali se nije provodilo. Mislim da sad već kad donosimo evo, jedan novi zakon o komunalnom gospodarstvu, onda da se uvaže apsolutno sve primjedbe, pa da se čak i takve stvari isprave.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, gospodin Kažimir Varda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja sam pažljivo slušao cijeli dan raspravu, posebno kolega zastupnika i zastupnica, načelnika i gradonačelnika. Ja mogu biti samo obveznik komunalnog doprinosa. Inače nemam posebnih iskustava, pa sam zato nastojao pažljivo slušati upravo zato što me sama materija zanima, ali bih se ja ipak vratio samo na svoju struku. Pa ću se referirati samo na članak 91. i 127. prijedloga zakona. Naime, ono što sam čuo, evo kroz cjelodnevnu raspravu od strane kolega načelnika i gradonačelnika, ja bi to mogao komprimirati u članak 135., mislim da je to 4. stavak. Prilikom određivanja djelokruga jedinca lokalne i područne regionalne samouprave, mora se voditi računa o širini i prirodi poslova i o zahtjevima učinkovitosti i ekonomičnosti. Ja sam tako shvatio vašu raspravu, kolege zastupnici. Vaša rasprava zapravo je, cijelo vrijeme, pa i ona replika je gospodina Šukera upravo išla na učinkovitost i ekonomičnost u obavljanju ove djelatnosti od strane jedinica lokalne samouprave. I dalje ja o tome ne bih. Međutim, u članku 91. propisana je mogućnost izmjena i poništavanje rješenja o komunalnom doprinosu. Prema tim odredbama, upravno tijelo može izmijeniti po službenoj dužnosti ili po zahtjevu obveznika komunalnog doprinosa, odnosno, ako je ono izvršno, odnosno pravomoćno rješenje o komunalnom doprinosu, ako je izmijenjena građevinska dozvola, drugi akt za građenje ili glavni projekt na način koji je utjecao na obračun komunalnog doprinosa. Sad novi članak 91. govori u kojem roku se treba to dogoditi u kojem roku lokalna samouprava mora vratiti više uložena sredstva ili kompletna sredstva, ali za mene ostaje dilema onaj stavak zadnji da li s kamatama ili bez kamata. To je dilema. Može izazvati spor. Međutim, člankom 127. uvodimo nešto što nije uobičajeno, nešto što je moguće člankom kojeg je evo kolega Klarić malo prije citirao. Mislim da je 90., 91. da. Ne nije 91., 90. je kod mene ako nije došlo do promjene. Kazali ste da zakoni i drugi propisi državnih tijela i tijela koja imaju javne ovlasti ne mogu imati povratno djelovanje. Međutim, sljedeći stavak govori da iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje. Dakle, radi se o retroaktivnosti. Ja ne vidim u obrazloženju posebne okolnosti, ni posebne razlike, ne vidim, nema ih. Da li se radi o pravoj ili kvazi retroaktivnosti? Ni to ne znamo. U obrazloženju ga nema. Da ne govorim o tome da su lokalne jedinice samouprave to uprihodovale da mi po postojećem zakonu jedinice lokalne samouprave su bile isključivo vezane na povrat plaćenog komunalnog doprinosa u razmjeru izgrađenosti objekta i uređaja komunalne infrastrukture odnosno vraćaju se samo razmjerni dio onoga što je potrošeno. S druge pak strane takvom odredbom ukoliko bi ona ostala u prijedlogu zakona, dakle retroaktivnom odredbom bi se pravomoćna rješenja o komunalnom doprinosu i rješenja kojim se odbija povrat komunalnog doprinosa nakon 10 godina doveo bi do pravne nesigurnosti. Međutim, u teoriji prava i EU a ništa mi nismo drugo nego dio EU, pa je u pravnom sistemu obrađuje se širi pojam pravne sigurnosti čijim bitnim aspektom se smatra predvidljivost pa se kao podređeni pojmovi za primjenu načela pravne sigurnosti navode neretroaktivnost, stečena prava i legitimna očekivanja. Mislim da nema razloga ni u stajalištima našeg pravnog okvira jer se povratnim retroaktivnim djelovanjem propisa ne smiju dovoditi u pitanje opća pravna načela i ne smije poslužiti ne daj Bože špekulativnom cilju. Ovdje možemo razgovarati i o mogućem špekulativnom cilju. Rekao sam, ako razumijemo se prava ili kvazi retroaktivnost da li je završeno ili je u tijeku. Nema obrazloženja. A s druge pak strane ako ova odredba ostane vi ćete dovesti jedinice lokalne samouprave u blokadu. Ne možete mi reći da će oni iz redovnih prihoda, iz naknada i doprinosa komunalnih moći to vratiti pogotovo zato što im zabranjujete da dovode investitore jer im moraju obavezno naplatiti. Koliko se ja razumijem u komunalne naknade i doprinose. I zbog čega 10 godina? Ako građevinska dozvola u krajnjoj liniji kad bi i prihvatili tu retroaktivnost važi tri godine. Zbog čega 10 godina? Ili je izmijenio građevinsku dozvolu, promijenio projekt ili nije ništa izgradio pa nek' traži povrat, ali ne 10 godina. Uostalom prema stavu vašeg ministarstva koliko je meni poznato plaćeni komunalni doprinos prema dozvoli koja je poništena, odbijena ili istekla, a nije započeta gradnja moguće je priznati kod nove dozvole tako da vlasnik zemljišta može ishoditi novu dozvolu ili prodati zemljište pri čemu bi u cijenu uračunao i poboljšicu u vidu već plaćenog komunalnog doprinosa. Dakle, predlažem vam da pravni institut retroaktivnosti koji se može samo iznimno unijeti u pravni sustav Republike Hrvatske dobro razmotrite i da ovu odredbu članka 127. brišete a ostaje pravedno je vratiti više preplaćena sredstva ili uopće ukupna sredstva ako čovjek nije pristupio izgradnji. Dakle, članak 91. pravedan u krajnjoj liniji pravedan, ali 127. potpuno nepravedan i izaziva pravnu nesigurnost posebno kod jedinica lokalne samouprave. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospodine Varda, imate dvije replike. Prva je gospodin Klarić.
Kolega Varda, ja se vama zahvaljujem jer ste vi u biti nastavili, potvrdili ono što sam ja u replici i govorio i na što sam upozorio. I ono što po meni zakon nije dovoljno se upustio u problematiku rješavanja nečega što se u praksi pokazalo neprovedivim ili teškim. Imamo situacije da su rješenja o komunalnoj naknadi koje je izdavalo prvostupanjsko tijelo obuhvaćale određene površine, pa smo recimo po određenom koeficijentu se naplaćivala zelena površina, prometna infrastruktura, proizvodni dio recimo u industrijskoj zoni i onda su na osnovu toga se žalili i pojavljivalo, dolazilo je do toga da je sudska praksa bila potpuno različita jer zakonom nije bilo propisano na koji način će se to pitanje regulirati. I imamo u ovom prijedlogu zakona čitav niz takvih nelogičnosti koje su se na bezbolan način sad već kad radimo novi zakon mogli riješiti, a jednostavno su se zanemarile sugestije i inputi koji su dolazili s terena vezani po tom pitanju. Drugostupanjsko tijelo rješava različito. Dakle, grad ili općina izda rješenje, ovaj se žali. Sad u jednom slučaju se riješi ovako, u drugom slučaju se riješi onako, ali oni uvijek po istom ključu imaju nekakvo opravdanje na koji način će to porješavati, dolazimo do nekakve blokade sistema. A da ne govorim o pitanjima gdje imamo određene dugove u plaćanjima koji se nagomilaju, a onda subjekt kao takav prestane postojati i jedinice lokalne samouprave nakon nagomilanih tih dugovanja prema izdanim rješenjima ne mogu tako nešto naplatiti. Dakle ovo prvo čitanje po meni bi trebalo biti široka rasprava koja će ovaj zakon dovest do toga da on bude životno provediv.
Hvala. Gospodin VArda, izvolite.
Kolega Klarić, ja mislim da ako ste me razumjeli kada sam govorio o institutu kvazi raktivnosti, zato sam spomenuo onaj termin moguće spekulacije. Vjerojatno se radi o postupcima koji su u tijeku, postupcima na upravnim ili ne znam kojim sudovima. Ali je to razdoblje od deset godina predugo. Vi ste sredstva potrošili, novih prihoda nemate, a iz redovnih prihoda ne možete jednostavno više to vraćati. Vi ste infrastrukturu napravili, upravo iz tog prihoda. I zato ja smatram da bi se taj članak 127. i predložio sam zapravo to da bi se taj članak 127. trebao, osim toga znate, iskreno govoreći, sumnjivo mi je kao pravniku. Ako nešto govorimo o članku 91., ali onda se tek u članku 127. pozivamo na taj članak, meni je otprilike jasno. Hvala.
Hvala. Gospodin Sponza.
Poštovani kolega Varda. Vi ste zastupnik koji sa jako malo riječi kaže puno toga pa ću se truditi biti u standardu normi koje zastupate vi gdje ću kazati da podržavam vaš stav u raspravi, a koji se tiče retroaktivnosti primjena zakona sa obrazloženjem, da li je riječ o upravnom ili bilo kojem drugom postupku. Život nas uči da jedan izuzetak sa sobom povlači tisuće i tisuće izuzetaka.
Hvala lijepa. Nemamo više replika. Gospodin BAranimr Bunjac. A odgovor, ispričavam se.
Ispričavam se, samo kratko. Zato sam ja i inače protiv retroaktivnih odredbi jer one za sobom povlače ono što sam u krajnjoj liniji rekao. Hvala vam.
Hvala i vama na kratkoći. Gospodin Branimir Bunjac, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je Prijedlog zakona o komunalnom gospodarstvu i konačno bismo mogli reći, baš lijepo da jednom raspravljamo o jednom hrvatskom zakonu, da nije europski zakon da nije P.Z.E., međutim šta dobijemo? Dobijemo zakon koji je napisala stranka ostaci ostataka HNS-a koja ima veliki rejting gotovo 3% protiv koje ustane cjelokupni Sabor čak i one stranke s kojima su oni u koaliciji. Imamo zakon koji ne brani ministar nego pošalje državnoga tajnika koji niti ne sjedi dok klubovi zastupnika raspravljaju, a kamoli da bi što rekao. Imamo zakon koji je napisan kao da su ga recimo napisala djeca u osnovnoj školi, evo ja vas molim da recimo otvorite članak 98. stavak 2. i 3., pa s obzirom da nema gospodina da mi vi objasnite koja je razlika između ta dva stavka. Evo molim vas gospodine Bačić članak 98. stavak 2. i 3. možete li mi vi reći koja je razlika jer ja zaista ne razumijem o čemu se radi. Dalje, kada ovo čitamo onda nam čak i ono što dolazi iz Europe, inače štetni zakoni nam dolaze, ali čak i to što nam dolazi izgleda izrazito podnošljivo u odnosu na ono što nam napišu naši vlastiti kolege. Jer u konačnici ovaj zakon ne predstavlja ništa drugo nego porez na porez i represiju na represiju. Imamo što je zanimljivo čak zakonodavac niti ne skriva, ovdje je uveden na mala vrata ponovno porez na nekretnine odnosno neke njegove dijelove i tu dolazimo do onoga što je Živi zid upozoravao cijelo vrijeme prošlo ljeto, a to je naime da odustajanjem poreza na nekretnine samo će se tražiti novo ime da se on ponovno vrati u proceduru. I evo mi smo saznali to novo ime, to novo ime se zove Zakon o komunalnom gospodarstvu. Jer između ostaloga u ovaj novi zakon upravo su prepisani dijelovi onog propalog zakona, uvode se neke nove stavke koje će se morati plaćati i što je najbitnije prepisani su isti koeficijenti koji se uglavnom ogledaju u tome da se za novije nekretnine moraju plaćati veći iznosi. I tu dolazimo do onoga ključnog momenta koji zanima naše građane u konačnici ih jedino to i zanima, da li ćemo donošenjem ovog zakona plaćati višu komunalnu naknadu ili ćemo plaćati istu ili ćemo plaćati manju. Sasvim je jasno, nažalost da sa ovakvim prijedlogom zakona ćemo plaćati višu komunalnu naknadu, a odavno je poznato da naši građani jedva ove plaćaju naknade koje sada imaju i da nemaju više niti jedne jedine lipe da izdrže neko novo porezno opterećenje. Evo ovdje između ostalog uvodi se stavka da će se morati uplaćivati porez za neizgrađeno građevinsko zemljište, to je recimo jedna novost. On doista u prvom sada trenutku nije toliko visok, ali bitno je da on postoji i da će se jednog dana možda on i povećati, znači bitno da da se ljude navikne da plaćaju nešto, pa kada se naviknu onda im se to nešto može i povećati. Stara praksa. Što će se dogoditi recimo ako će se neka zemljišta prenamjenjivati? Recimo prenamijenit će se poljoprivredno u građevinsko. Znači ljudi će se samo preko noći praktički naći u dakle mogućnosti da moraju plaćati porez koji do jučer nisu morali plaćati. Također bih ovdje htio upozoriti da se u ovom zakonu komunalnim redarima daju nekakve policijske ovlasti i štoviše čak mediji i pojedine stranke otvoreno govore da se tu radi o nekakvoj gradskoj policiji. Znači uvodi se pojam jedan potpuno nepoznat do sada u Hrvatskoj, znači komunalni redari će predstavljati gradsku policiju s time da se možemo odmah zapitati kakvu će policiju onda recimo imati stanovnici na selu. Da li će to biti seoska policija ili će možda biti općinska policija? Imaju li ti ljudi kvalifikacije da se bave tim poslom? Mogu li recimo biti gradski suci? Mogu li biti gradski učitelji ili nekakva druga zanimanja? Kako i zašto stvaramo paralelne institucije? Pogledajte što se dogodilo recimo kad su se stvarale paralelne institucije, na primjer kad je MUP prenio ovlasti na Centar za vozila, dio ovlasti, kad je Ministarstvo pravosuđa prenijelo dio ovlasti na Odvjetničku komoru. Kad je recimo Ovršni zakon prepušten u ruke javnim bilježnicima, odvjetnicima, FINA-i, Agenciji za naplatu potraživanja. Kao sve će biti efikasnije, a vidimo da dolazi do raznih zlouporaba i vidimo što je najgore od svega da dolazi dakle do poskupljenja, a narod bi rekao dolazi do uhljebljivanja podobnih kadrova koji u biti nisu potrebni, nisu potrebni. Što dakle ti sad komunalni redari koji postaju lokalna policija predstavljaju? Oni predstavljaju oružanu silu lokalnih moćnika. Nakon lex šerifa sad treba uvesti lex rejndžer. Sad treba načelnik općine imati, dakle ljude koji mogu uniformirani hodati po selu i imati ovlasti koje nema policija. Pazite, jer komunalni redar ima veće ovlasti od policije, on ima pravo ući u moje dvorište. To policajac ne smije bez sudskoga naloga. Komunalni redar to smije. On ima pravo mene tražiti putovnicu. Pazite ima vas pravo komunalni redar tražiti putovnicu, tako piše i u zakonu. Pa šta smo na carini na državnoj granici da će on sad tražiti putovnicu me i to zato što recimo vi šećete psa. I sad recimo njega zanima evo izišao je kolega Bulj ispred kuće prošetati psa, dođe policajac grada Sinja i kaže vadi putovnicu da vidim jel' ima pas čip. I sad zamislimo situaciju u kojoj će netko reći ne dam. Jer ja ću prvi reći ne dam. E šta sad? Što sad? Sad slijede karate zahvati, pendrek, lisice na ruke. Hoćemo li dati komunalnim redarima pravo na primjenu sile? Ako se netko njima neće htjeti pokoriti, onda sila. Jel' tako? To piše u zakonu. Ja to tako shvaćam. Možda netko shvaća nekako drukčije. Znači jednostavno teror koji je počeo već prije nekoliko desetljeća sad se samo nadograđuje, pa vam dođe ne znam kontrolor ZET-a, pa kad dođete na parkiralište evo onaj kontrolor za parking, pa kad dođete doma dolazi kontrolom HEP-a, pa kontrolor voda, pa kontrolor HRT-a vadi iskaznicu, skače kroz prozor, imaš televizor, nemaš da ti damo ovrhu. Sad će i komunalni redari imati pravo to. Glavna meta će bit psi. I radi se o tome da u stvari ti komunalni redari prvo bi trebali znati odraditi one poslove za koje su sad ovlašteni, ne odrađuju ih. Ali dakle želi se njima dati još više ovlasti. Evo ja vas pozivam da prvi puta kad vidite napuštenog psa pozovete komunalnog redara, možete zvati dva mjeseca neće vam nitko dignut slušalicu. To su vam dakle komunalni redari. Često ne kažem da su svi, ali ja znam kad sam god nazvao komunalnog redara nikad mi se nije javio, ali će zato sad on meni se javiti kad on bude htio. E to je, da. Znači nema potrebe. Imamo 20, 30 000 policajaca. Znači cijelu hrpu policajaca. Pa dajmo tim policajcima, dakle da rade ono što su inače radili. Ako je već potrebno neki nadzor malo pojačati, pa uvedimo video nadzor ne znam na javnim površinama. U redu, netko na dječjem igralištu napravi nered. O.k. Stavimo kameru, to je jeftinije nego imati te komunalne redare. Pa nije to danas takav problem nadzirati javne površine. Ono što je posebno sporno i što se danas više puta spomenulo je privatizacija javnih usluga. Opet pitanje hoće li sa ovim zakonom javne usluge biti jeftinije ili skuplje? Opet odgovor bit će skuplje. Pa naravno, to je tendencija. Jer ako mi privatiziramo komunalnu djelatnost, znači pogledamo privatnik uvijek mora imati profit. Mora imati profit inače neće to raditi. Javna tvrtka posluje na nuli. To je njezin cilj. A ako kojim slučajem ima višak prihoda onda će ga dati ili u proračun ili će ga reinvestirati. Privatnik to nikad neće uraditi. On ako ima višak prihoda stavit će ga sebi u džep, to je potpuno jasno. I pogledajte sad recimo nelogičnost ako mi damo sakupljanje otpada privatniku i njegova tvrtka ode u stečaj na primjer. I što onda? On će prodat kante, prodat će kontejnere, prodat će vozila, otpustit će ljude i od sutra više nema odvoza smeća. Da li se to može dopustiti? Ne može. Pogledajte imate iskustva Velike Britanije. Tamo su 40 godina pokušavali privatizirati komunalne djelatnosti i na kraju su morali od toga odustati jer su sve analize pokazale da su komunalne usluge lošije i skuplje. E sad, kako se ono kaže, pametan uči na tuđim iskustvima na tuđim greškama, a onaj drugi dio rečenice to recite sami kako glasi. Jer u Hrvatskoj je javna tajna da se u poslovima skupljanja otpada i drugim stvarima ne vodi briga o interesima građana, još manje o briga o zaštiti prirode nego se često vodi prvenstveno briga o tome da si pojedini političari, sumnjive osobe pa i čitave stranke uzmu milijune eura provizije. Vrlo sam dobro pazio što ću reći i ponovit ću još jednom, milijune eura provizije. To je cilj, a ne interesi građana. I šta onda imamo u konačnici, kakvu praksu? Već sada imamo praksu, ne znam da se smeće prevozi iz Rijeke u Koprivnicu, da si netko isplaćuje milijunske bonuse novca poreznih obveznika, da se otpad ne odvaja, ne reciklira, da se uništavaju morske i slatke vode i različiti resursi, da imamo užase na Karepovcu, na Marinšćini u Piškornici, Sv. Jurju kod Senja, bale smeća pred Varaždinom, reciklažna dvorišta kod pročišćivača na rijeci Cetini itd. Između ostaloga, htio bih reći da ovaj zakon predstavlja dodatni udar na turističku djelatnost jer će on predstavljati novo poskupljenje u odnosu na konkurenciju. Znači vrlo je bitno da Hrvatska bude konkurentna u odnosu na mediteranske zemlje. Imamo jako veliku konkurenciju, imamo Grčku i Španjolsku ili svejedno Tursku i da svako ovo poskupljenje očito dolazi do poskupljenja će naša tržišta, naše ponuđače raditi manje konkurentnima, to je neminovno. Mnogi se već sada žale od tih privatnika koji imaju apartmane, koji imaju hotele da moraju puno više plaćati nego što plaćaju recimo u Njemačkoj. Neki su imali, neki čak imaju apartmane u Njemačkoj i u Hrvatskoj i uspoređuju cijene i vele da je ovdje skuplje. Na koncu konca, postavlja se pitanje onečišćenja, mora se ono definitivno postaviti. Evo najnovija studija koja je objavljena ovih dana pokazuje da je u Hrvatskoj razina CO2 na odlagalištima smeća u transportu smeća više za 1,5 puta nego u EU. Ponovno mogu postaviti jedno te isto pitanje, hoće li ovim zakonom onečišćenje biti veće ili manje? Nažalost, odgovor je opet isti, onečišćenje će naravno biti veće. Prema tome, pozivam predlagatelja da ovo ruglo od zakona povuče i da se dalje ne sramoti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Prva gospodin Sponza.
Zahvaljujem. Kolega Bunjac, u svojoj raspravi dobar dio vremena posvetili ste potencijalnoj privatizaciji. Rekao sam za svaki zakon, tako i ovaj, da mora biti nedvosmislen i jasan. Iščitavajući dade se naslutiti otvorena mogućnost privatizacije određenih komunalnih djelatnosti na štetu komunalnih trgovačkih društava u sastavu jedinica lokalne samouprave, o čemu je govorio također i moj kolega Demetlika. Stava sam da u onim jedinicama lokalne samouprave koje nemaju kapacitet trebaju omogućiti angažman privatnih tvrtki. No ako bi kojim slučajem to završilo na način na štetu trgovačkih društava, a to znači na štetu građana jer će plaćati samo veće usluge, tada bi bilo dobro da pogledamo primjere drugih naših susjednih država u određenim gradovima koji su sve javne usluge privatizirale, da bi današnji dan muku mučile da sve vrate u vlasništvo jedinica lokalne samouprave. Privatnik poznaje samo ekonomsku kategoriju, jedinica lokalne samouprave promišlja jako dobro i o socijalnoj komponenti koji je u skladu sa jednom održivom cijenom.
Hvala. Odgovor gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Ovaj vaš komentar ukazuje na jednu vrlo bitnu stvar, a ta je da mnoge jedinice lokalne samouprave ne mogu ispunjavati svoju temeljnu zadaću. I tu nažalost dolazimo do samoga uzroka mnogih problema, a to je da je teritorijalni ustroj u Hrvatskoj nije zadovoljavajući. Ne samo da pojedine jedinice lokalne samouprave ne mogu zbrinuti otpad ili pružati kvalitetnu neku drugu komunalnu djelatnost, nego one često nemaju čak niti za plaće svojih djelatnika. Vidjeli smo u analizi koja je bila nedavno ovdje da 90% jedinica lokalne samouprave nije u stanju aplicirati za europske fondove. Vidjeli smo da neke jedinice lokalne samouprave također ne mogu obavljati mnoge druge stvari koje su recimo nužno potrebne, ne znam grobnu djelatnost itd. I tu bi trebalo razmišljati o tome da je Hrvatskoj nužan teritorijalni preustroj, da je potrebno smanjiti broj općina i gradova tako da one dobiju mogućnost da same rješavaju svoje probleme. Sigurno da ako se nešto ne može napraviti da onda treba posezati za rješenjima, a normalno da nitko ne može dopustiti da se smeće gomila pred kućama ili ne znam po ulici, ali privatizacija definitivno ne, ne zato što sam ja to rekao ili vi nego jednostavno zato što to pokazuje praksa u državama EU gdje kao što i sami kažete sada pokušavaju ustvari se vratiti na ono što su imali. Pa prema tome ako nemamo nekakva pametna rješenja ajmo onda zadržati ovo što imamo jer tu još uvijek ima prostora da se stvari poprave i da se unaprijede. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Druga replika gospođa Mark-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bunjac, spominjali ste komunalnu naknadu i neizgrađeno građevinsko zemljište. Hajdemo biti pošteni do kraja. I u sadašnjem zakonu je definirana komunalna naknada vezano uz neizgrađeno građevinsko zemljište, ovdje je samo malo drugačije definirano. A kako u naravi to funkcionira. U naravi funkcionira da je nema i da je uopće, uopće ta ideja opterećivati neizgrađeno građevinsko zemljište je jedna prostorno planska ideja koja poznaje pojedine zemlje koje zapravo, riječ je o renti gdje vi morate plaćati za to zemljište naknadu kao da na njoj imate napravljenu nekretninu što prostorni plan dopušta. U situaciji u kojoj je Hrvatska, nas nitko ne tjera da imamo tu odredbu i mislim da je u smislu nekakve minimalne higijene bi bilo uputno odredbu vezano uz komunalnu naknadu na neizgrađeno građevinsko zemljište izbaciti van i ne tjerati općine i gradove zapravo da u tom dijelu rade protuzakonito ali ima osnove razmisliti tamo gdje je zemljište iskorišteno na turističkim kapacitetima o kojima sam ja nekako govorila u raspravi jer to je jedan prihod gdje jedinica lokalne samouprave ne može staviti zemljište, privesti namjeni, ne može planirati novo zemljište i ima teret jer što je smisao i komunalne naknade? Smisao komunalne naknade i uvođenje nje je za održavanje postojeće komunalne infrastrukture, ulaganje i sve ostalo, dakle neizgrađeno građevinsko zemljište je nešto što ne funkcionira, ne funkcionira ni danas. I u smislu ako ide novi zakon onda mi se čini da je došlo doba neke elementarne higijene i da se ta odredba ukine i da ju više nemamo. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin BUnjac.
Hvala lijepo. Zvažena zastupnice Taritaš, dakle postavlja se pitanje mogu li građani izdržati još imalo poreznoga pritiska. Znači porezni pritisak u Hrvatskoj je toliko velik da on prevazilazi čak i maštu najvećega pesimista. Znači mi moramo davati ne znam 27% doprinosa sa plaće, 25% moramo dati PDV-a, moramo plaćati trošarine na ne znam kavu, na benzin, na vozila, šećer, sve što kupujemo, moramo plaćati naknade koje kakve, ne znam školarine, reizdavanje dokumenata, komunalne naknade, prireze. A definitivno evo u ovom slučaju vidimo da postoji tendencija da se komunalne naknade povise. Znači neformalno sam razgovarao sa nekim ljudima koji kažu, stručnjacima da je upravo to cilj ovoga zakona, znači da će se u budućnosti komunalne naknade povećavati. I kada ste vi spomenuli, kada ste vi spomenuli dakle mišljenje naroda vrlo je važno zapitati se da li ovaj zakon ima funkciju demografske obnove ili ovaj zakon ponovno ima funkciju rastjerivanja ljudi. Jer zašto bi sad opet se moraju plaćati oni koji grade nove kuće, tko graditi nove kuće? Da li ćete vi graditi novu kuću? Da li će gospodin Furio Radin? Neće, graditi će mladi ljudi, mladi ljudi, mlade obitelji, njima će se udariti veća komunalna naknada i u svakom slučaju nije baš neke demografska mjera. A upravo sada između ostaloga na nekim portalima traje izjašnjavanje naroda o ovome zakonu 87% ljudi je protiv a sada ja ne velim da je to znanstveno metodološki potpuno ispravno ali trebao bi netko uvažiti dakle da evo Sabor je protiv, građani su protiv, mnoge nelogičnosti su utvrđene, odnos zakonodavca je vrlo šlampav i loš tako da ovaj zakon najbolje da niti ne ode u drugo čitanje. Hvala lijepa.
Imam dojam da se niti vi nećete javiti gospodin Bunjac. Jeste me čuli, gospodin Bunjac? Imam dojam da ni vi se nećete javiti a ne samo ja. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, pojedinačne rasprave. Prvi je po tradiciji gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Tradicionalno u pravu. Evo cijeli dan govorimo o ovome zakonu koji je vrlo bitan. Znači barem je bio red kod ovoga zakona, u jednom dijelu sjednici, sada će na kraju doći ministar da se očituje jer vidim da po portalima daje izjave o komunalnim policajcima, o značkama, kako će nositi brojeve. Međutim, apsolutno ministra ovo nije briga jer jednostavno samo priča o tim policajcima pa ne znam kako će u nerazvijenim krajevima ti komunalni redari ili kako ih naziva, ti redari čemu će služiti, moći će slobodno ulaziti, nastavi li se ovakva politika gospodina Štromara potpredsjednika Vlade i cijele Vlade, moći će se slobodno ulaziti neometano u sva ta dvorišta, … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, ova priča apsolutno, cijeli dan što govorimo ne drži vodu, ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu. Vidimo komunalne djelatnosti da se nameću lokalnim samoupravama a sredstva nisu osigurana, priča su za održavanje prometnica u vlasništvu županije, države, da su osigurana. U drugim zakonima je apsolutno neistina a to su potvrdili i brojni načelnici, gradonačelnici, dugo sam ja u toj lokalnoj politici. Znači tim, ovim zakonom nameće se lokalnoj samoupravi tereti a financijska sredstva nisu osigurana. I što se tiče samih ovlasti, javnih ovlasti koje će se prenositi na privatnike, znači tu ne štitimo više javni interes, čak omogućujemo na mala vrata ulazak privatizacije u vrlo kritičnim i bitnim stvarima na mala vrata ulaz jer je lakše ministru Štromaru, potpredsjedniku hrvatske Vlade koalicije HDZ i HNS i SDSS, puno je lakše njemu govoriti o policajcima to sada cijela država bruji o policajcima i o znački. A ne priča kako se na mala vrata ovdje ne piše a tajnik demantira me cijelo vrijeme lažima i neistinama. Ovdje ne spominje se nigdje djelatnost grada da je vodoopskrba. Tko će vodoopskrbu. Hoće i to ići u privatne ruke, da nam privatnik preuzme vodoopskrbu, a ne komunalne tvrtke u vlasništvu i odvodnja, naravno. Pa kad krenemo o komunalnim djelatnostima, kad pričamo o nas, pozivamo se na EU, direktive i naravno da će se pomoćnik ministra smijati na ovo šta ja govorim. Onda ja dođem u Ravni kotare i odjednom naraslo brdo ko da smo na Marsu, crno brdo u 10-tak zadnjih godina, nikoga nije briga. Di je tu komunalni red, di je komunalni red u Plitvičkim jezerima, gdje je komunalni red u brojnim gradovima, gdje je doslovno otvorena kanalizacija. To su manji problemi. Međutim, bitno je dati javne ovlasti. Kao što je maloprije spomenuto, ko što je dato za centra za vozila, ali ovdje ćemo napraviti, znači nešto manje od 600 manjih ovih, jedinice lokalne samouprave, izglasali smo lex Šerif i sad smo toj osobi koju smo izabrali, dali ogroman teret, ogroman teret veliki broj djelatnosti. A one bitne gdje bi mogli nešto zaraditi, lokalne samouprave, to je ostalo teleoperaterima. I dalje Ministarstvo graditeljstva šuti po pitanju baznih stanica, gdje mogu postavljati teleoperateri gdje god žele, bez da su u prostoru. Govorimo o zaštiti prostora, mogu ih staviti gdje im god padne na pamet. Iznajme za 100 maraka. Ne treba im suglasnost susjeda, niti suglasnost lokalne samouprave, znači cijeli taj popis bitnih stvari, koje odlaze u džep drugima, to je smješno ovdje njima, ali to je stvarno uloga jedna, uz Ministarstvo zdravlja, tu su zakonski, ja dati zakon u proceduri, to sam već par puta naglasio. Dao sam bivšem ministru graditeljstva, koji je sada u drugom ministarstvu iste ove vlade, dao sam mu i popis zakonskih prijedloga u ruku ovdje i znači pravilnika i uredbi koje moramo mijenjati, da se teleoperateri ne ponašaju, kako se ponašaju i da DTK mreža bude napokon te subvencije u toj infrastrukturi da budu znači u korist lokalne samouprave, a ne da im se tu oprašta. A imali smo mi ovdje i zakon gdje smo trebali izglasati, ali to je preko i nakon javne rasprave je promijenjen, a to je da teleoperateri plaćaju pravo služnosti, što naravno u Hrvatskoj ne čine, ali čine to u Njemačkoj, Švedskoj i državama odakle dolaze. Naravno da će sad kolege reći, vidim da govore, pričaju priče, naravno te će se vrlo uredno i lijepo privatiziralo sve skupa i tako se kao što se telekomunikacije prozivale e sad se pomalo kreću prema otpadu, vrlo bitnoj grani, pa se pomalo kreću prema vodama. Znači, jer dostavljanje vode vrlo bitno, a to rade komunalne tvrtke. Ali, naravno, evo sada je strka i zbrka oko reciklažnom dvorišta i onda je normalno da mene ljudi zovu iz sela Vojnić, a radi se reciklažnom dvorište u Trilju, točno uz rijeku Cetinu, da oni nisu to uopće vidjeli, ili u Ravnim kotarima ili brojne druge aktivnosti, koje nemaju veze s ničim. Ali, bitno da ima policajce, poglavito u nerazvijenim krajevima, lokalne. Znači da lokalni šerifi čuvaj … [[Govornik se ne razumije.]] još će mi napraviti kulu, još će mi naoružati. I to je glavana priča cijeli dan. Evo, sad sam upalio portale, ministra Štromana koji je trebao biti ovdje i da obrazloži ovaj lex harač, prema jedinicama lokalne samouprave ali nema obrazloženja. Nego oni demantiraju ne ne piše to da će se vode privatizirati, da će dobiti netko koncesiju na vodoopskrbu, ne piše to, ne. Pa naravno da ne piše. Da piše onda bi to bilo jedinice lokalne samouprava nego to niste napisali. To ste trebali napisati, da je to djelatnost lokalne samouprave. Pa u tome i je problem. Ali je bitno govoriti o značkama, policajcima, tko će to platiti? Imate li pare za to, di su vam pare za to? Di su pare? Ovdje je bilo to aktivno. Međutim, niste osigurali novac, niste osigurali novac, dali ste prevelike obaveze gradonačelnici i načelnici lokalnim samoupravama. Pa čak, da su odgovorni za ono što se događa na županijskim cestama. Ovim zakonom to piše i vi možete taj provjeriti, famozni članak, kolega Borić ga je često ponavljao ovako u prolazu, meni 22 pod stavkom 2, gdje ste dali lokalne samouprave, gdje ste dali lokalnim samoupravama, županijske državne ceste. I kaže, mi to će biti u Zakonu o prometu. Ali, to nije istina. To nije istina. Obmanjujete javnost. Vama je to smiješno. Vi uvodite privatizacija ciljano, ciljano privatizaciju vodoopskrbe, jer nigdje ne navodite da je to djelatnost grada. Ajde, nađite mi gdje je djelatnost. Pročitati ćete mi, jer u čl. 22. navodite djelatnost, a javne ovlasti, pomalo, gledaj, zaboravlja se javni interes. Tko će nadzirati plaže, tko će vjetroparkove koje ste u bivšim vladama lagano, ministar Štromar, njegova stranka, lagano dozvolio. Hoće li itko to nadzirati? Neće naravno. Njima ćemo samo plaćati. A zbog … [[Govornik se ne razumije.]] parkova koje su subvencije otišle, mnogi mladi odlaze, mnogi. Onda 3 ne bi dobivali milijuna kuna godišnje nego bi trebali dobivati 10 milijuna kuna ali Sinj, ne bi. A dobit odlazi, dobit odlazi, kolega Klarić, potpisivam sve što ste rekli. Bili ste u početku aktivni, ne znam zbog čega ste stali, bilo je prekomjernog granatiranja ovoga zakona. Bili ste gori nego ja i s pravom, čelnik ste lokalne samouprave, vrlo uspješno, bez obzira na stranačku pripadnost, ako imam informacije. Zaista evo, replicirate mi i recite mi jel ovaj zakon ustavan, kao što ste rekli prvih 20 članaka, ok, opisivanju se ono po Ustava, a kasnije protuustavan. Želite privatizirati na mala vrata, kroz ovaj, vi ćete reći ovo je lex specijalis, lex general, sve ćete vi to pravno podvući, kao što su podvukle, protiv socijalne mjere su provukle subvencije za vjetroelektrane. Vlada gospodina Vrdoljaka, potpredsjednika Milanovićeve Vlade, sad koalicijskog partnera HDZ-a i vjerojatno koliko čitam, sad će biti ministar budući ili neće, odnosno, gospođa Dalić, to ćemo vidjeti. Prema tome, još jednom, evo za kraj bi kazao, da je žalosno i sramotno, šta je ovaj lex harač uopće došao, isključivo zbog građana tih lokalnih samouprava, poglavito u nerazvijenim krajevima velika opterećenja su stavljeni i velike obaveze i odgovornosti, a sredstva nisu predviđena, teži se privatizaciji komunalnog otpada, vodoopskrbe, odvodnje, znači teži se i cilj je uglavnom tome. To se slično događalo u telekomunikacijama, samo sada su telekomunikacije predane stranim vlasnicima neko je digao novac, a sada se ovo šta je ostalo da se počisti, tako dali ste mogućnost zakonom jednom čovjeku u gradu, zakonu o lex šerifu vjerujem da će Ustavni sud pobiti to, našu odluku. Ali isto tako vjerujem da ovi policajci da će država osigurati bar za njih novac, već kada ćemo imati 600 zasebnih suverenističkih utvrda unutar RH kojima će upravljati jedna osoba, to ste mu zakonom omogućili, a naravno da to nikada neću podržati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike, prva gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa poštovani gospodine Bulj, kako komentirati dio zakona u kojem će sve podružnice Zagrebačkog Holdinga koji se ne bavi komunalnom djelatnošću morati ići u privatizaciju? Jedna od tih komunalnih djelatnosti je odvoz otpada. Sada se može teorijski dogoditi, evo ja neću biti zloguki prorok da građani plate sve te kontejnere koji će morati biti zbog reciklaže, kompostane i takvih stvari, da za godinu dana neko to kupi. Mene to podsjeća na privatizaciju Telekoma, znači kada su građani ulagali u infrastrukturu na kraju je to sve neko kupio i imamo ogromne cijene najveće u EU.
Gospodin Bulj, odgovor.
Ne treba vas podsjećat ovo na privatizaciju, … pa to je to, ovo je zakon koji jednostavno nema veze sa javnim interesom u kojem naglašavamo. I žao mi je šta je cijeli dan prazna stolica uvaženoga potpredsjednika Vlade, pa on je ipak poznat, on je rekao da će se on ponašati kao Superman u Vladi će on rješavati probleme i stvarno čovjek ima stav i stil. I šteta je što nije ovdje ministar graditeljstva, potpredsjednik Vlade što nije došao ovdje. Evo prije neki dan isto zakon, tj. jučer u ovim kasnim satima ministrica Dalić je došla ovdje i branila je svoj zakon. Zakon koji je imao dobrih stvari i to je trebalo kazati, ne znam zbog čega. Pa ne mogu vjerovati da se ovdje kao djelatnost spominje odvodnja i vodoopskrba lokalnih samouprava. Lagano se tu uvlači i … reći generalni zakon to zabranjuje, ali ovo je specijalni zakon naravno koji je jači, jel uvijek specijalni zakon … A to što će biti protuustavno, to što će voda lagano biti na natječaju tko će dobiti i naravno da će nam privatnici dizati cijenu i da će biti utjecaj, jel će reći nisu to profitabilne tvrtke gradske, triba dat privatniku, privatnik to bolje održaje. Pa voda iđe niz brdo svakako mislim. U Hrvatskoj da je normalno kako se ponašamo, evo moja rijeka Cetina teče prema tribala je biti besplatna voda, besplatna, jedino plaćat održavanje sustava, tako u cijeloj Hrvatskoj. Međutim onda će se to privatizirati i neko će dobro ubrati novac, ali dobro, to Hrvatska narodna stranka tu ima iskustva oni će to napraviti vrlo stručno i efektno, a poglavito ovim zakonom. Hvala.
Hvala i vama. Druga replika gospodin Pranić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, u vašem izlaganju dotakli ste uvođenje novih komunalnih djelatnosti koje nisu bile definirane starim Zakonom o komunalnom gospodarstvu i normalno da je to jedan udar na proračun jedinica lokalne samouprave jer vidimo novu komunalnu djelatnost održavanje dijelova javnih cesta koje prolaze kroz naselje i definiciju toga da se to podrazumijeva sve cesta, održavanje onih dijelova javnih cesta koje prolaze kroz naselje sukladno posebnim propisima. Svi znamo Zakon o cestama da javne ceste ubrajamo i županijske ceste i državne ceste, prema tome veći gradovi u središtu njihovih naselja, sve te ceste, održavanje njih, mislimo na horizontalnu i vertikalnu signalizaciju pada na teret lokalnih proračuna. Konkretno ova u Vrgorcu sada provodi natječaj za horizontalnu i vertikalnu signalizaciju gdje ću sigurno potrošiti oko 150 tisuća kuna i umjesto da mi dvije trećine plate državne i županijske cesta ovim zakonom će sve pasti na teret jedinica lokalne samouprave pa umjesto da imam dodatnih deset stipendija za studente, s obzirom na osiromašenje koje i onako su već osiromašeni lokalni proračuni, samo ću morati dodatno održavat nešto što su trebale održavati županijske ili državne ceste, a nemamo apsolutno prihoda od motornih vozila sukladno zakonu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Pa da horizontalna i vertikalna signalizacija koju vi ne napravite na svome dijelu sa ovim zakonom vi ćete biti odgovorni, bez obzira šta je vlasnik županija vi ćete odgovarati kao čelnik samouprave. Možda će nekima imati dobru ako imaju člansku iskaznicu stranke na vlasti pa će njima možda to premijer omogućiti da se njima to odradi, a drugima naravno neće i to je taj demokratski patriotski sustav koji imamo partijski. Mislim ja ne znam kako se ponašati i gradonačelnici i načelnici naravno koji nisu vezani usko uz župane i nemaju stranačke iskaznice, vidim da su nervozni nešto kolega Borić evo dobaciva pa ako možete predsjedavajući ako smijete opomenuti. Naravno da su nervozni jer trebaju imati stranačku iskaznicu, naravno da u mjesto dakle kolega Borić koji meni prigovara cijelo vrijeme tisuću ljudi i tu naravno da će on lako riješiti. Otići će kod premijera i njemu će on vertikalno i horizontalno riješiti, al vama neće ovim zakonom. I onda će se oni hvaliti kako su oni uspješni, kako oni imaju vertikalu, a ne horizontalnu vertikalnu na cesti nego vertikalu prema vlasti. To šta vi ulažete napore nebitno je. Bitno je da ste u vladajućoj stranci, ovo je zakon točno tako definiran i vi ćete biti prisiljeni za sve što ste uložili u obnovu tih cesta koji su vlasnici županije i države, mora moliti da vam vrate ta sredstva. To imate li vi za vrtić, hoće li se ugasiti autobusne linije, hoćete imati za udžbenike to je nebitno, nego će biti magla i laž. Isto kao što je napravio splitsko-dalmatinski župan pa kaže osigurana su sredstva za knjige 8 milijuna potrebno je 336 milijuna i onda cijeli dolazi doli, derneče, lažu, a lokalne samouprave iseljavaju od Tijarce do Kamenska pa vamo do Civljana, prazna sela listom.
Hvala. I posljednja replika gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Bulj, kad ste mene prozvali da vam repliciram, iako sam danas kroz dvadesetak i ne znam koliko replika toliko toga rekao, u biti vaša i moja rasprava o jednom te istom zakonu je potpuno na dva suprotna načina. Ono što je sigurno, način na koji vi raspravljate i ono što prozivate ove zakone lex kako li već ne, sigurno daće biti objavljeno na svim portalima, da će se o tome govoriti, pisati, a o mojoj recimo neće. Kao što se o mnogim raspravama koje su ovdje u Saboru ne piše, ne govori a iz jednostavnog razloga jer su operativne jer govore o konkretnim problemima, jer žele napraviti nešto bolje. Ja jesam prozivao ovaj zakon ali sam prozivao ovaj zakon na način da sam spominjao konkretan članak, da sam citirao Ustav, da sam govorio o ovome zakonu nešto što se događa u životu i način na koji ja osobno mislim da taj zakon treba napraviti da bude bolji, da bude na usluzi našim građanima. I mislim da bi tako na taj način svi trebali početi govoriti. A možemo govoriti i na drugi način kao neki naši kolege pa će nas citirati svi i portali i ne znam kakvi časopisi i mediji, međutim ovo je život. Ovaj zakon je život, ovo je alat nekom načelniku, gradonačelniku, vašoj općini, gradu, Cetinskoj krajini, u mom Hrvatskom primorju da može lakše provoditi ono što mu je zakon dozvolio da provodi i biti na usluzi svojim građanima. Tako da teško je tu uskladiti ali je meni drago jer znam poznavajući vas osobno, da vi sve što sam ja rekao, itekako podržavate. Iz jednostavnog razloga što vjerovatno kao i ja želite bolje svojim građanima. Ali ako idemo napadati, da samo napadamo a nemamo argumenta, nemamo činjenica pa onda izvrnemo neke stvari kojih ovdje u ovom zakonu uopće nema, onda govorimo nešto o čemu ne bi trebali pričati.
Hvala gospodine Klarić, vrijeme je isteklo. I vaše će biti objavljeno gospodin Klarić, ali treba prije ići u oporbu. Izvolite.
Kolega Klarić, apsolutno sam vašu podršku dao potpunu vašoj raspravi, ja sam čak par puta danas nabrajao članke, mogu ih opet ponavljati, ako ste slušali, vjerojatno jeste jer ova vas tema zanima, čelnik ste ne samo uprave, dugo sam ja u lokalnoj politici i kao sa svojom nezavisnoj listi i s tim sam upoznat i interes mi je da bude bolje, ali mi je žao ako vi mislite da sam je nešto raspravljao na način da sam htio nekoga obezvrijediti, ne, ja sam ponovio isto što ste i vi kazali. Čak ste vi po meni i prekomjernije granatirali ovaj zakon ali znam sad kako vrijeme odlazi, da ćete vi morat stati ali to jednostavno sa ovoga, sam vam je rekao i predsjedavajući zbog čega. Vi apsolutno znam da se slažete sa mojim izlaganjem i sa svim člancima koje sam nabrojio i 22. članak i 24. i 36. članak i di se javne ovlasti prenose i di djelatnosti su dodane koje nismo imali, gdje gradu velike obaveze se daju, isto smo govorili ali ja se sad nisam o tome puno osvrtao zbog toga što u ovoj pojedinačnoj sam htio samo kazati da naš ministar resorni cijeli dan daje izjavu o lokalnoj policiji, o znački i da će biti na toj znački ime grada. Cijeli dan umjesto da je ovdje u Saboru i da on brani ovaj zakon. Ovim zakonom sam napomenuo da nisu određene djelatnosti navedene i gdje je mene najviše strah znači to je vodoopskrba a naravno i otpad gdje može lokalne samouprave pa i problem pogreba, prijevoza, znači imamo tu dosta problema koje smo raspravljali cijeli dan, ali u ovoj raspravi ja nisam imao niti vremena ali sam ga dobro proučio, čitao i uočio sa svojim kolegama poglavito sa kolegom Pranjićem i svima onima koji su to dobro proučili i znaju o čemu se radi, vjerujte mi. Ja sam dao podršku, znam da sam ja oporba pa vi malo morate ruke oprat a znate da sam u pravu. Hvala.
Hvala. Idemo dalje sa raspravama, gospodin Ivan Šipić, pojedinačna rasprava.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani, ovo je jedan od zakona koji znači život za svakog tko živi u općini ili gradu. Ovim prijedlog utvrđuju se načelna komunalnog gospodarstva, javni interes, načelo razmjerne koristi, ekonomičnosti, učinkovitosti i ovaj zakon nakon ovakve rasprave o toliko primjera i primjedbi treba imati jasan cilj. Učinkovitije obnavljanje komunalnih djelatnosti i kvalitetnija usluga za građane. Prije svega, nije isto promatrati ovaj prijedlog zakona u velikim gradovima i općinama kao i onim krajevima slabije razvijenosti i manjeg fiskalnog kapaciteta. Nije isto primijeniti ovaj zakon u Zagrebu ili Splitu ali i u Dalmatinskoj zagori ili Slavoniji. Složit ćemo se da je prednost današnjoj raspravi da je ovo prvo čitanje. To je prilika nakon svega izgovorenog i da sva sila prijedloga i kritika mogu doći u ministarstvo predlagatelju. Svi se kunemo u učinkovitiju lokalnu samoupravu, treba ovo, treba ono a ovaj prijedlog zakon bi trebao u konačnom prijedlogu olakšati rad lokalne samouprave i dati joj novi zamah prema onoj mjeri zbog koje i postoji grad ili općina a to je biti komunalno efikasniji ali i održiv. Osnovno pitanje je da li nam mnoge točke ovoga zakona olakšavaju rad i odnos prema ne samo komunalnim poslovima već i gospodarskim aktivnostima? Zakon treba pomoći nama čelnicima a ne nas kočiti, ne od nas napraviti uokvireni servis. Dajmo primjer koji nas želi upozoriti koji je smisao gospodarskih zona ili borbe za investitora jer ako će se oduzeti pravo jedinicama lokalne samouprave i predstavničkim tijelima, barem djelomično oslobađanje komunalnog doprinosa, kakvu podršku šaljemo da nam je stalo do gospodarskog rasta i razvoja? Načelnici i gradonačelnici osobito u nerazvijenim prostorima muku muče da stvore uvjete da bi se stvorio i otvorilo novo radno mjesto. Nije isto privući poduzetnika u Zagreb i okolicu ili Trilj, Sinj, Hrvatce ili Zagoru u Dalmaciji i to nam i ta mjera je redovito poticajna jer kakvo ulaganje se vraća, takvo ulaganje se vraća višestruko, od zapošljavanja do komunalne naknade. Dobro je da se pojedini članci ovog prijedlog preispituju i analiziraju kao npr. članak više puta spomenuti 22. odnosi se na održavanje naravno dijelova javnih cesta koje prolaze kroz naselja, evo za primjer gradovi Trilj, Sinj, pa i Vrgorac i mnogi gradovi i općine u cetinskom kraju i šire i Dalmaciji i diljem lijepe naše imaju upravo to o čemu govorimo. I ja jednostavno kada sam vidio na prvu ruku ovaj prijedlog mogućeg razvoja situacije da bi se recimo u Košutama koje je ulaz 3 prekinula cesta i tamo do izlaza iz Trilja konkretno da bi to trebao snositi sve grad Trilj i nositi a državne su ceste i održavati i brinuti itd.. Znači jednostavno ne želim vjerovati da bi na takav način država se kroz ovaj prijedlog zakona ponijela prema nama. Ja želim vjerovati i u ono što smo danas čuli pa i u ime predlagatelja Klub zastupnika HDZ-a kada je jutros ranom zorom rekao da s te osnove po osnovi starog zakona i Zakona o Hrvatskim cestama se ne odnose kroz ovaj dio a ja vjerujem da će to i u ovom obrazlaganju ćemo to i čuti od samog predlagatelja. Znači ne želim vjerovati da bi po toj točci zakona gradovi manjih, osobito manjih kapacitetima kao što smo mi i gradovi i općine da bi preuzeli na sebe brigu i skrb o takvim problemima kao što su građenje nogostupa, održavanje cesta, uređivanje tih prometnica a vjerujte mi u nas 22 naselja, u našem primjeru 22 naselja gotovo 400km cesta na području naše jedinice lokalne samouprave ja jednostavno ne bi, ne želim uopće vjerovati da bi sve to skupa kroz ovaj prijedlog ove točke zakona bilo nešto što bi nas dodatno opteretilo a kažem to su cifre od kojih boli glava. Ali evo ostavimo za ovo što će uslijediti a to je drugo čitanje i vjerujem da ćemo do drugog čitanja i kroz drugo čitanje razjasniti ovu točku koja je evo bolna na jedan način između ostalih svih koje smo ovdje, ovdje danas slušali. Isto tako 36. članak taj famozni stavak 3. dakle velika većina je postavila upitnost ovakvog prijedloga da trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu djelatnost i ne može istovremeno obavljati drugu tržišnu djelatnost. Što su to onda tržišne djelatnosti, što se onda može konkretno od tog dijela dobiti ako recimo tvrtka koja je zadužena za održavanje recimo javne rasvjete ne može raditi drugu djelatnost na području rada ili općine ili koncesije koju je možda dobio. Tako da vjerujem da će i ovo pitanje trgovačkih društava i odnosa unutar ovog prijedlog zakona dobiti mnoge odgovore na pitanja i riješiti mnoge dvoumice koje se nameću. Dakle vjerujem da će u konačnici smisao ovog zakona koji je efikasnija i svakako samoodrživa lokalna samouprava postići svoj rezultat i da mi nećemo imati zakon koji će nas opteretiti nego vjerujem kvalitetnije rasteretiti i usmjeriti da budemo i održivi ali da budemo i na jedan način preduhitriti sve negativnosti koje se možda iz svakodnevnog funkcioniranja u našim lokalnim jedinicama i susrećemo. Stoga ja dajem prostoru razgovoru, dijalogu, dajem prosto dijalogu i da sve zainteresirane strane a vidjeli smo ovdje kroz mnoge upite i mnoge prijedloge da ih zaista ima i ja vjerujem da će se mnogo toga iskristalizirati na koristi lokalne zajednice a ne kako smo ovdje često, ne daj Bože da nam to bude čuli da bi nam sve skupa trebalo otežati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imate 4 replike. Prva gospođa Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Šipić, postoji onaj jedan vic u kojem je, koji završava na način ženo da li ćeš više vjerovati svojim očima ili mojim riječima. E pa sada vi se morate odlučiti čemu ćete više vjerovati nečijim riječima ili svojim očima. Ali ono što ja duboko vjerujem da ova današnja rasprava nije išla uzalud. Smisao Zakon o komunalnom gospodarstvu i ja ga tako čitam i ne želim ga drugačije čitati je da olakša općinskim načelnicima odnosno gradonačelnicima da jednostavnije upravljaju svojim prostorom, da zaista budu ono što moraju biti, oni moraju biti menadžeri, oni moraju omogućiti razvoj gospodarstva. Tu ne smijemo zaboraviti općinska vijeća, odnosno gradska vijeća koji su na određeni način korektiv, ali za to morate imati alata. I recimo postoji ona nekakva elementarna higijena koju u ovom zakonu treba napraviti pa je ta elementarna higijena da recimo nemamo više komunalnu naknadu na neizgrađeno građevinsko zemljište jer to u naravi ne funkcionira pa da uskladimo sa presudom Ustavnog suda iz 2017. koji je rekao da komunalna naknada nije više namjenska nego zaista ide u proračun i možete upravljati s njom na način na koji je. Ja recimo podsjećam da je u ovom Saboru tamo 2014., 2015. bila izmjena zakona tog istog kada smo komunalnu naknadu otvorili i ona je bila samo usko namjenska, puno šire. I znate kakva je bila rasprava? Odlična. Odlična, afirmativna, onako kako treba na način da je to išto u smjeru u kojem treba ići. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ništa, sve razumijem, ide kraj dana i svi smo više umorni. Dakle ono što ja kroz sve ovo, ja ipak vjerujem svim riječima koje su došle sa jedne strane sabornice, pa ću u ovom vicu biti ona žena koja vjeruje riječima i vjerujem da ćemo za drugo čitanje dobiti jedan pristojniji zakon nego što je to u ovom trenutku. Hvala.
Hvala lijepa.
Pa kolegice Taritaš, vi spadate u dio…
Oprostite, dajem vam riječ. Izvolite.
Ispričavam se. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vidi se da pada koncentracija svima pa onda evo ispričavam se. Samo kratko ću reći, vi spadate u krug zastupnica koje ja izuzetno cijenim bez obzira na pripadnost stranačku ili bilo šta drugo, s obzirom da smo imali priliku i u prošlom sazivu biti u nekim odborima i slušajući i gledajući vaše rasprave, i vaše sudjelovanje, vi ste oni koji ste meritorni, koji možete govoriti o ovoj temi. I zato ja ne bi govorio da je ovo vic ili da je šala ali zasigurno ja vjerujem riječima i vjerujem iskustvima i vjerujem kolegama načelnicima i gradonačelnicima i svom klubu i klubu onom u koji još sudjeluje u ovom svemu da ćemo naći rješenje koje je najbolje za sve nas.
Hvala lijepa. Druga replika, gospodin Bulj.
Kolega Šipiću, vjerujem, vjerujem, vjerujem. Deset puta ste kazali „vjerujem“. Vjerujem i ja da će biti bolje ali je činjenica iz kraja odakle ja i vi dolazimo, da baš ljudi puno i ne vjeruju. Puno je praznog prostora nažalost, ali govoriti „vjerujem“, ali piše, vi ste sami citirali članke i kažete „vjerujem“ da nije tako. Vjerujem i ja da nije tako, ali kad pročitam, onda vidim da su napisali drugačije. Prema tome, kad idete kroz vaš lokalnu samoupravu, moju susjednu, vidite da je sve prazniji i prazniji teritorij. A vidite da vam ovim zakonom vama kao čelniku lokalne samouprave nameću nove obaveze a nigdje nisu predviđena sredstva. I vi govorite tri puta „ja vjerujem, vjerujem ako Bog da, vjerujem“. I ja vjerujem, ali piše drukčije. Ministarstvo je ovdje drukčije, a tajnik šuti, nije nikako demantirao. Ovdje vam prijeti kolega Šipiću i suvlasnici smo iste tvrtke, u suvlasništvu je Trilj, Sinj i ostale tvrtke i vodovodi, čistoća, da bude taj dio vrlo lako veliki prepušten i u privatizaciju, znate. Ne navode se baš te djelatnosti ovdje. Ovo u dobroj vjeri govorim sve. U vjeri javnog interesa jer znate da je naša Cetina tud i vrlo da je interesantna ljudima koji bi mogli od čiste bistre rijeke dobro zarađivati novac i čisto preko … [[Govornik se ne razumije.]] a trebali bi imati preko pipe kućne, a mogle bi imati naravno dobru dobit. Nažalost na našemu javnom dobru i javnom interesu i vjerujem da ovo što je napisano ovdje da je točno napisano, da nismo dobili drugačije papire nego da nam je zakon u potpunosti isti i poduzmimo zajedno da se ovaj zakon povuče i da se izmijeni, jednostavno ne znam kako ga izmijeniti. Jer ako 300 primjedbi, nijedna nije prihvaćena i u ovome i u javnoj raspravi, onda znamo o čemu pričamo. Eto hvala.
Hvala, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa dobro kolega Bulj, ja sigurno nisam navikao na takav način rasprave i to vi vrlo dobro znate iako ovih dana često puta ste me prozivali iako nisam tu, ja sigurno neću na takav način se spuštati pa makar i ne bio više nikad u Saboru, sigurno neću tako komunicirati i to vi vrlo dobro znate da ja neću na tu razinu. Ali što mi drugo ostaje nego reći, ja nisam rekao deset puta „vjerujem“ nego sam rekao svega dva puta. Ali nema veze i da sam i deset puta rekao na takav način, sigurno neću raspravljati ni diskutirati jer pomalo to djeluje uvredljivo, to morate priznati, ali pošto ja vas znam i vi znate mene, ja vam neću uzeti to ni za zlo, ni za ovo ni za ono. Prema tome, ne trebate se brinuti jesam li povrijedio Poslovnik ili nisam povrijedio, smatram i držim još uvijek da ćemo kroz drugo čitanje, znači vi sada pozivate da se povuče. A imamo prostora za drugo čitanje. Znači u drugom čitanju, evo sad ću reći, vjerujem da će se iskristalizirati i da će prijedlozi pa i od mog kolege Pranjića kojeg cijenim kao mladog kolegu i suradnika kojeg ste vi između ostaloga nesvjesno isto rekli da je lokalni šerif jer ako smo svi lokalni šerifi, onda je i on lokalni šerif jer je naš kolega i on je gradonačelnik a da ne govorim dalje nema smisla. Mislim da smo se jako razumjeli. Prvo čitanje i ima prostora za popravni puno toga.
Hvala lijepa. Gospodin Bulj je tražio povredu Poslovnika ali vi ste rekli da mu ne uzimate na zlo, hoćemo povući to ili ćemo ipak? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Povreda Poslovnika, 238. članak, stavak 5., omalovažavati zastupnika zbog toga što sam ja direktno govorio o problematici, ja sam korektno govorio o problematici ovoga zakona, onoga što ste vi rekli, najkorektnije bez ikakve, ne znam gdje ste se vi našli povrijeđeni ili ovoga ili onoga rekli ste, jel' … [[Govornik se ne razumije.]] ja sam vam korektno a vašu raspravu rekao da su to činjenice koje ste vi ponovili sve članke, ni u jednom trenutku vas nisam uvrijedio, samo sam rekao da recimo Trilj je u teškoj situaciji, demografskoj kao i Sinj, to je bila osnovna priča da imamo potencijale i resurse i meni je žao šta je po listi najveće nezaposlenosti po postotku grad Trilj, meni je to žao ali to je tako, kao i moj kraj, meni je to žao.
Izvolite, povreda Poslovnika.
Stvarno nisam htio reći povreda Poslovnika, 238. članak je iznošenje neistina, ova zadnja činjenica, još sam kolegi Bulju jutros, rekao sam 238., još sam jutros kad me pitao na kavi za ovaj dio o nezaposlenosti na području Trilja, rekao da je iznesen netočan podatak i da je upravo suprotno onog što je on rekao sad tj. grad Trilj 33,4% je smanjio nezaposlenost u prošloj godini. ne, Cvitan, nisam ja rekao. Ja se slažem s vama. Gospodine Bulj, ja vas nisam prekinuo. Ispričavam se. Ništa ne cvjeta i nije tako kao što vi govorite. Ali nije ni tako crno kao što vi govorite. Ja sam ipak, htjeli vi to ili bilo vam drago ili ne, sada 18.02. deset godina gradonačelnik. Ma koliko se vi trudili reći nešto suprotno. Deset godina! Evo tako.
Dobro. Hvala lijepa. Molim vas lijepo, molim vas. Da sam američki sudac bi rekao neka se briše iz zapisnika jedno i drugo. Idemo dalje. Gospodin Pranić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šipiću, par puta ste zaista rekli da ne možete vjerovati i da ste iznenađeni određenim stavkama ovog zakona, poglavito u onom spornom članku 22. stavak 2. vezano za javne ceste koje prolaze kroz naselja. Ja se tu s vama apsolutno slažem. Ali ja danas nešto zaista ne mogu vjerovati. Ne mogu vjerovati da ovaj prijedlog zakona od vašeg koalicijskog partnera je uopće došao na raspravu u sabor. Pa jeste li vi taj zakon uopće pročitali kao koalicijski partner i kako je mogao proći Vladu da danas dođe do Sabora? A što se tiče lex šerifa ne smatram se šerifom, dapače jedini sam gradonačelnik koji je dao prijedlog gradskom vijeću da ispita ustavnost lex šerifa. Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Al dobro, gledajte, što se tiče, poći ću odozada, naravno to lex šerif niti priznajem niti je to tako. Sama činjenica da ste izabrani je legalna i to svatko treba pozdraviti. Tako bi trebalo vrednovati i drugu stranu. A što se tiče jesmo li čitali zakon ili nismo, pa ja mislim da su svi čitali kolege zakon koji su danas tu raspravljali. I zakon nije Biblija pa da nije podložan promjeni. To nije dogma koja ne može ići na revidiranje, koja ne može doći pod upitnik. Prema tome, ja mislim da nam ovo vrijeme i ovaj prostor daju dovoljno vremena da predlagatelj prihvati ono što je čuo danas, između ostalog i ono što će doći u ovom vremenu koje je. Znači, nije meni intencija da na bilo koji način sada dignem hvalospjeve ili da degradiram rad ljudi. Znači, ovo je podložno. Sama činjenica da ste imali priliku čuti mnoga razmišljanja kolega načelnika i gradonačelnika koja su u suprotnosti sa ovim što smo danas čuli od predlagatelja i što imamo ovdje govori da HDZ, da Hrvatska demokratska zajednica nije baš tako uskogrudna i tako sebeljubna da će baš tako između sebe se ili trviti ili naći prigovor svojim kolegama ako imaju svoj stav jer dolazimo upravo iz lokalnih jedinica. Prema tome, ja ostajem pri onom, kao i moje kolege da je sve podložno i da ćemo imati bolji i kvalitetniji prijedlog u konačnom onom, a to je drugo čitanje.
I na kraju gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šipić, dakle, da nastavim na kraju ove replike i ja se tome nadam da ćemo imati bolji i kvalitetniji zakon. Sjetio sam se jednom prilikom kad je Državna uprava za zaštitu i spašavanje održavala jedan seminar. Pozvala je sve načelnike i gradonačelnike tamo iz moje županije. Kad su ljudi čuli za što su sve odgovorni, jedan od njih je rekao e da sam znao za ovo ne bih se kandidirao. Ja ljude nikad nisam nazivao lokalnim šerifima, jer to su ljudi u Republici Hrvatskoj koji imaju doista izborni legitimitet. Direktno su izabrani kao ovdje kolega Pranić i vi ljudi koji su, ovoga, koje građani biraju i koji su odgovorni građanima. Međutim, vi ste u pravu kad kažete da ovaj zakon ne samo da ima implikacije na život građana. On ima implikacije na one ljude koji su odgovorni za živote građana. Dakle, u ovom slučaju načelnike, komunalne redare. Na to smo upozoravali da su komunalni redari malo stavljeni u jednu poziciju – za svašta su odgovorni. Danas je kolega Klarić čitao jednu sudsku presudu. Ako sam dobro shvatio, kad govorimo o članku 22. ovoga zakona, onda se on veže uz članak 27. Zakona o cestama i koji kaže ovako: „u stavku 2. pravna osoba koja upravlja javnom cestom koja prolazi kroz naselje ne obavlja poslove čišćenja javnih cesta, osim čišćenja snijega.“ Dakle, gledajte sad, u Slavoniji traktor izlazi na županijsku ili javnu cestu, državnu cestu, ostavi blato, padne kišica, sklisko je, naiđe automobil i ne daj Bože, sleti u kanal. Tko je odgovoran? Načelnik općine. Nije traktor odgovoran. Ne piše zakon da održava poljoprivrednik. Održava ga, jer je jedinica lokalne samouprave dužna i prema posebnim zakonima za održavanje ovoga. Inače, poljski. … Kažu da u zapadnim zemljama u Njemačkoj postoji lijepo tamo mjesto gdje postoji crijevo i ovaj, opere. Ali hoću reći, odgovornost je tu. Znači, ovaj zakon ima duboke implikacije na mnoge. Kako ovaj zakon unaprijedit? U ovom trenutku bilo bi licemjerno od mene da kažem ja znam kako bi to bilo bolje. Ali mora bit bolje.
Hvala lijepa. Može još, može još. Možete još pričat. Dobro, hvala lijepa. Gospođa Perić, a odgovor… izvolite.
Evo, samo kratko. Pa u suglasju smo. Znači, on je životan i svakako će usmjeriti budući, na jedan način, budući razvoj lokalnih samouprava. Kao što god je zakon o lokalnim porezima donio dobrobit nama, jer osobito nama manjim gradovima i općinama, a to svi znamo. Tako ja vjerujem da i ovaj zakon na jedan način će ispratiti taj daljnji korak unapređenja razvoja lokalne samouprave. A što se tiče snijega, imao bi i ja primjer za snijeg, jer Hrvatske ceste su čistile pa prebacile na naš nogostup, pa žena slomila nogu i grad platio. A mi smo mogli lopatom vratit nazad taj snijeg pa bi onda, šta bi onda dobili? Tako da imamo dosta nelogičnosti i dosta stvari koje bi, o kojima bi se dalo raspravljati. Ali vjerujem, ponavljam ponovo da će ovaj korak naprijed biti s ovim zakonom učinjen.
Hvala lijepa. Nastavimo raspravu. Gospodin Željko Jovanović. Nema ga. Gubi pravo. Gospodin Tomislav Žagar. Tu je. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. … [[Govornik se ne razumije]] Evo, budući kroz replike sam neke stvari već iznio, nastojat ću kratko sada ovoga, u raspravi reći one stvari koje smatram da su bitne za naglasiti. Dakle, meni osobno je sporno u ovom zakonu članak 36., stavak mislim da 2. gdje govori da se ne smiju pardon, stavak 3. gdje zapravo se unapređuje tržišna utakmica, jel, zapravo se priječi komunalnim poduzećima da se bave drugim gospodarskim djelatnostima. Mislim da u dobroj namjeri ide, ali neće polučiti rezultata jer tko priječi opet da se osnuju, da jedinice lokalne samouprave osnuju poduzeća koja će se baviti tim određenim gospodarskim djelatnostima jer oni na neki način imaju monopol u tom području, mogu uvjetovat drugim gospodarstvenicima da se ponašaju na način koji je njima, naravno to prelazi okvire ovog zakona. Reći ću vam konkretan primjer, vidim da mi baš ne vjerujete, evo 2015. baš na području grada Virovitice poduzetnici se sami udružili i imali su inicijativu za zaštitu tržišnog natjecanja gdje su se žalili na ona poduzeća koja su u vlasništvu županije ili grada, a koja su uvjetovala svoje određene usluge dobivanjem drugih poslova, ali to prelazi okvire ovog zakona. Hoće li doista ovaj zakon spriječiti one koji žele manipulirati ili će otežati onima koji rade pravedno i pošteno, pa recimo evo u ovom slučaju pogrebničkoj djelatnosti, ako on ne može prodati lijes, ne može prodati cvijeće, a bavi se pogrebničkom djelatnošću, hoće li onda morat osnovat drugo poduzeće da bi to mogao i dalje raditi. Nisam sigurna da će ta odredba zabranom postići taj rezultat, mislim da vi više učinilo, više bi korisno bilo da inspekcije rade svoj posao, da se poštuje Zakon o javnoj nabavi i druge stravi. Ali ovaj zakon u ovom dijelu to propisuje pa ajmo reć nadamo se da će u tome uspjeti. I ono što mi je posebno zapelo za oko, to je članak 113. komunalni redari, znate sada da se ja ne izrazim, da ne kažem bokci, ali šta se komunalni redari u RH sve im je natovareno na leđima. Vi ste im ovdje htjeli sada vratiti dignitet pa kažete imat će iskaznicu, imat će ovoga. Ali kako, ja ne vidim to da će on doći na privatni posjed da će nekome reći da ukloni onu šljivu ili ono, pazite to je dosta opasna priča. Kako je to u praksi primjenjivo? Oni imaju uređenje poljoprivrednog zemljišta, pa onda imaju zaštitu od buke, pa veterinarsku inspekciju svašta oni imaju na leđima, a njima se malo pažnja posvećuje. Možda da se ovaj dio zakona još malo razradi, da im se da još nekakva mogućnost obrazovanja. Vjerojatno je drugim zakonom definirano njihov državni stručni ispit koji moraju položiti, ali jednostavno da im se pruživ više prostora, a ovdje samo definira da je dovoljno da imaju SSS. I čak se ne definira da su jedinice lokalne samouprave dužne ih slati na osposobljavanje stručno i tako, možda bi to trebalo uvesti ovdje s obzirom na taj opseg poslova koji oni imaju. I na kraju da zaključim, sumnjam da će ovaj zakon postići rezultat koji je predvidio dosta ambiciozno, ali eto vjerujem da ćemo do drugog čitanja nešto ovdje i popraviti. Hvala.
Hvala lijepa. Dvije replike. Prva Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Žagar. Vi ste u svojoj raspravi spomenuli komunalne redare i da ih niste spomenuli ja se evo obećajem ne bih javila, ali nisam odolila da se javim. Ta vam stvar s komunalnim redarima ide tako znate kada vam se ko u brani napravi se mala rupa pa ju ne zatvorite pa veća, veća, veća i ode brana. Tako vam je u odluci o zbrinjavanju komunalnog otpada u gradu Zagrebu koji je bio u Gradskoj skupštini ideja da komunalni redari vode računa o smradovima, pa onda vide čija kanta za smeće smrdi, pa onda kažnjava toga za kog će zaključiti da li je jedan ili više njih, dakle stvari idu do apsurda. I stvarno kada ne znamo i kada znamo da nekog treba s nečim opteretiti i kada ne znamo tko bi to bio onda nam je spasonosno rješenje komunalni redari. Pa je evo danas rasprava o tome da oni postaju komunalni policajci, a bilo bi zaista zgodno znat koliko njih u Hrvatskoj uopće ima, koji su oni uopće stručne spreme, što oni danas rade, koliko ima i pri tom mi zaista idemo cijelo vrijeme i razmišljamo onako kako je u gradu Zagrebu. U gradu Zagrebu ima jedna ozbiljna komunalna redarska služba, gradonačelnik grada Zagreba bi sigurno bio zadovoljan da to postoji gradska policija pa bi eto i on imao policiju svoju koju bi ne znam kako zvao i s njom upravljao, ali ajdemo vidjeti realno što imamo i koje su mogućnosti. I ono što je cijelo vrijeme kada malo duže pratite naše propise, mi u propisima lijepo to sve zajedno napišemo da kada donosimo propis i kada to raspravljamo da znamo da to nećemo primjenjivati. Kada je riječ o postojećem Zakonu o komunalnom gospodarstvu … komunalnu naknadu na neizgrađeno građevinsko zemljište i nitko, ja ne znam da ima ijedna jedinica lokalne samouprave koju … Jednako tako imamo … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Taritaš. Dakle ovo je možda i pravo pitanje u ovom zakonu ne znam tko je baš i nadležan, jeli Ministarstvo uprave ili Ministarstvo gospodarstva. … Ministarstvo uprave da popiše koliko ljudi takvih ima jer u malim općinama imate ljude koji su izuzetno vrijedni, entuzijasti, pa koji rade dosta poslova. Konkretno na mojoj općini znate tko je izradio katastar groblja? Ista osoba koja je komunalni redar. Onda Državna uprava za zaštitu i spašavanje pa imate procjene opasnosti zaštite od požara, pa ugroze to mogu ti ljudi napraviti, međutim oni nemaju ovlaštenje, to mora neko izraditi tko ima ovlaštenje. Ali ljudi imaju znanja, imaju volje, ali stavljati ih u ove nezgodne odnose da oni kopaju po kantama ili da hvataju tamo izgubljene životinje koje lutaju, svašta ljudi ih zovu za svašta to bi trebalo jasnije njihovu poziciju i ulogu u društvu i na kraju krajeva njihove plaće definirati.
Hvala. Sada ćemo dati riječ gospodinu Arsenu Bauku. On će biti zadnji govornik danas jer u 19,30 prekidamo čak ni replike neće biti na njega danas. Izvolite gospodin Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle nadam se da će novi Poslovnik omogućiti da pojedinačne rasprave nešto ranije dođu na raspravu o prvom zakonu Upadica Radin: Ona, nije ranije zaključena, to je dogovoreno prije./… Ne, ne, dakle, nadam se da će oni koji su se prijavili na pojedinačnu raspravu, doći nešto prije na red po novom poslovniku. Dakle želio bi najprije, istaknuti, da ovaj zakon ne mogu podržati, jer podrazumijeva, da komunalna poduzeća, ne mogu obavljati poslove koje su na tržištu ili koje nisu označene kao komunalne usluge. Komunalna poduzeća probavljaju između ostalog i mnoge zanimljive poslove, dakle, jedna je privez i odvest … [[Govornik se ne razumije.]] Zatim naplate pristojbe kod nautičkih komercijalnih i komunalnih vozila, zatim zanatski građevinski radovi i održavanje zelenih površina trećim osobama, a čini mi se da na otoku Lastovu komunalac peče kruh, čak nije ni loše, moram to reći. Dakle, po ovome kako ispada, da bi trebalo ići u razbijanje firme na komunalne i ne komunalne djelatnosti, a također je pitanje što znači izbacivanje odvoza smeća iz popisa komunalne djelatnosti, jer obaveze na jedinice lokalne samouprave dolaze kao kazne, a mogu se naći u situaciji da raspisuju natječaj na koji će se moći javiti bilo koja tvrtka, a na kojoj neće imati kontrolu, onda će morati provoditi plan gospodarenje otpadom koji donosi jedinice lokalne samouprave. A opet sva odgovornost za uredno održavanje mjesta i odvoz otpada, ostaje na čelnicima, oni ne mogu imati kontrolu nad provedbom. Da. Što se tiče situacije oko komunalnog redarstva, postoji dojam da bi tamo trebali biti supermeni jer ugl. imaju obaveze. Ugl. su obaveze jedinicama lokalne samouprave. Obzirom na složenost pojedinost poslova komunalnih redara i vođenje pojedinih ili upravnih ili prekršajnih postupaka, koji zahtijevaju izvrsno poznavanje zakonskih propisa koji uređuju pojedina područja zakonom ili podzakonskim aktom, to molim predlagatelja da razmotri, da se uvede mogućnost stupnjevanja komunalnog redara, a pitanje je da li je izraz redar adekvatan, jer ga građani u pravilu krivu percipiraju, pa da se razmisli o formulacijama komunalni izvidnik, dakle, osoba sa završenom srednjoškolskom obrazovanju u četverogodišnjem trajanju, komunalni redar, srednjoškolskog gimnazijskog upravno tehnički ili ekonomski obrazovanje ili ekonomski program i 2 g. radnog iskustva i komunalni inspektor kao osoba za 6 ili 7 stupnjem obrazovanja i 5 g. radnog iskustva na tim ili sličnim poslovima. Obični gradovi, mogli bi tada sistematizacijom radnih mjesta jednostavnije rasporediti nadležnosti u postupanju, obzirom na stupanj složenost, odgovornosti pojedinih poslova, koje se stavljaju pred komunalne redare. Što se tiče ostaloga, obzirom da je moj kolega Željko Jovanović zbog odjavljivanja velikog broja zastupnika izgubio pravo na raspravu, ja ću pročitati jedan dio koji je on mislio reći, da ostane za zapisnik, a truditi ću se da onda ako budem gotovo do 19,25 dati riječ gospodinu Pranjiću. Jel može? Hvala. Dakle, čl. 36. zakona utvrđuje da trgovačko društvo koje obavlja komunalnu djelatnosti, a čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave ne može obavljati drugu tržnu komunalnu djelatnost. Prethodni prijedlog zakona, sadržavaju odredbu po kojemu može obavljati onu tržnu djelatnost, koja je povezana sa osnovnom komunalnom djelatnošću. Ukoliko važeći prijedlog bude usvojen, nastaju veliki problemi u komunalnim društvima, koje obavljaju pogrebne djelatnosti, budući da se više neće moći baviti pogrebnom djelatnošću, koja podrazumijeva prijevoz i opremanje pokojnika, već samo ukopom i organizacijom sahrane. Činjenica je da trenutno sva komunalna društva u RH obavljaju tu djelatnost temeljem Zakona o pogrebničkoj djelatnosti, a osim njih tu djelatnost obavljaju privatni pogrebnici. Komunalna društva u tom smislu imaju sve valjane dozvole od nadležnih organa. Ne obavljanjem tih poslova, koji su usko povezani sa osnovnom djelatnošću ukopa i upravljanju grobljima, dovodi do otpuštanja jednog dijela radnika, izrađene kapacitete i nekretnine za tu svrhu i drugo. S tim u vezi, do sada su pokrenute mnogobrojne aktivnosti i same grupacije komunalnih društva pri HGK svi su upoznati sa navedenim problemom. Članak 38. zakona, utvrđuje da komunalno društvo, podnosi predstavničkom tijelu godišnji plan rada za narednu kalendarsku godinu i izvješće o radu, financijsko izvješće za prethodnu godinu. Budući da je temeljem Zakona o trgovačkim društvima, za navedeno utvrđena nadležnost skupštine društva, postavlja se pitanje, molim da predlagatelj, dakle, vodi računa, šta znači termin podnosi. Da li znači na usvajanje, ili samo kao informaciju? Također čl.105. zakonom utvrđuje se da odlukom o komunalnom redu, propisuju uvjeti i način davanja na privremeno korištenje površina javne namjene. To dovodi do radikalnih izmjena u načinu dosadašnjeg funkcioniranja komunalnih odjela u jedinicama lokalne samouprave, budući bi po toj odredbi sada komunalno redarstvo provodilo postupke dodjele natječaja ugovaranja i naplate korištenje javnih površina. Činjenica da se radi o potpuno odvojenim poslovima, koji nemaju funkciju nadzora, a što je osnovna djelatnost komunalnog redarstva. I na kraju, obzirom da su naše kolege načelnici i gradonačelnici, iz svih stranaka pa čak i iz HDZ-a kritizirali ovaj zakon, predložio sam zajedno sa kolegom Markom Vešligajom zaključak, da se i prije uključivanja konačnog prijedloga zakona u proceduru pribavi mišljenje i da nam ga se dostavi u udruge gradova i udruge općine RH ali na prijedlog zakona, a ne na ono što je bilo u javnoj raspravi, to je dosta izmijenjeno. Zahvaljujem. Evo, Ante imaš riječ.
Da. Hvala lijepo. Ja sam rekao, da ćete biti zadnji govornik, dajemo još mogućnosti. Odlučili smo bili završiti u sedam i pol iz objektivnih razloga, vjerujte mi. Dajemo samo mogućnost još da dva govornika govore i da se predlagatelj na kraju zahvali. Radi se o prvom čitanju. Moći ćemo govoriti još puno u drugom čitanju. Ja bi dao onda riječ gospodinu Praniću. Oni su obećali da će biti kraći, tako da uspijemo okončati ovu raspravu.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja se neću osvrtati na ono što su se maltene skoro svi osvrnuli na današnjoj raspravi. Osvrnuti ću se na 3 jedna detalja. Prije svega svi znamo što se financira iz komunalnog doprinosa i komunalne naknade. Mi gradonačelnici, načelnici, bi voljeli vidjeti da se može financirati projektna dokumentacija kapitalnih projekata koji su planom građenja. Znači ako se može ubaciti ta odredba financiranje projektne dokumentacije, jer zaista, mnoge jedinice lokalne samouprave, nemaju fiskalne kapacitete, doslovno ni financirati projektnu dokumentaciju, a kamo li ne izvoditi te određene infrastrukturne radove. Što se tiče komunalnog redara, mislim da je vrijeme da moramo početi živjeti u 21 st. i razmišljati o uvođenju e-redara, znači a da određene odlike ovog redara što ste sada naveli koji ima maltene odluke policajca da to se prebaciva svojevrsno na određeni MUP. I treća stavka, u svom izlaganju ostvrnuti ću se na članak 131., mislim da se danas u raspravi nitko nije osvrnuo to je komunalna infrastruktura te njezino evidentiranje u katastar i upis u zemljišne knjige. Svi znamo što se ovim zakonom definiralo u obliku komunalne infrastrukture. Jasno je precizirano člankom 131. kako se ta komunalna infrastruktura koja nije evidentirana u katastar ili ako nije evidentirana u zemljišnu knjigu može evidentirati, to je zaista jako dobro i pohvalno da konačno tu infrastrukturu možemo razvojno razvijati kroz projektne dokumentacije ili ostalo. Ali nije dobro što se člankom, stavkom 6., članka 31. sve ove odredbe koje ste naveli i koji bi nam omogućili upis u katastar i zemljišnu knjigu jednostavno pobili ako se ta komunalna infrastruktura izgrađena je na zemljištu u vlasništvu RH. Pa maltene u cijelom području Hrvatske komunalna infrastruktura, nerazvrstane ceste, parkirališta, garaža, zelene površine u stvarnosti su izgrađene na zemljištu u vlasništvu RH. Tako da ako izbacite ovaj članak omogućiti ćete svima nama lakše evidentiranje, odnosno rješavanje imovinsko pravnih stvari na komunalnoj infrastrukturi koju kasnije možemo razvijati i nadograđivati. I zaista bi voljeli vidjeti u komunalnoj infrastrukturi definiranje pojma distribucijska telekomunikacijska kanalizacija jer sada trenutno zaista možemo teško tu kanalizaciju odnosno DTK mrežu evidentirati u naše vlasništvo i kao takvo ne možemo ostvarivati pravo služnosti u teleoperatera odnosno oni ubiru svojevrsno maltene, koriste infrastrukturu, ne plaćaju naknade ili ako ih mi pokušamo prisiliti to je praktički nemoguća misija. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Boris Milošević, izvolite i to je završno, da, izvolite.
Imam čak 4 minute. Evo ja ću nastojati također biti kratak i vrlo, vrlo fokusiran, neću, preskočiti ću uvod koji sam mislio. Udariti ću odmah dakle u svojoj raspravi u glavu. Hvala gospodine potpredsjedniče što ste mi dozvolili da govorim završno. Dakle svakako bih se htio osvrnuti na ovu odredbu koja je najspornija a to je da komunalno trgovačko društvo obavlja isključivo povjerenu komunalnu djelatnost i da ne može obavljati nikakvu drugu tržišnu gospodarsku djelatnost. Primjenom te odredbe svakako mislim da bi se, da bi se radila diskriminacija prema u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i to bi se moglo zaobići sa, ovako kako je predloženo da jedinica lokalne samouprave osnuje novo trgovačko društvo koje bi moglo, koje bi dakle obavljala tu gospodarstvu djelatnost. Mislim da to svakako treba raspraviti, da li zapravo predloženim rješenjem kršimo Ustav a s druge strane činjenica je da komunalna poduzeća imaju monopol na obavljanje komunalnih djelatnosti. To uopće nije sporno i mislim zapravo da to nitko ne spori taj monopol i zapravo i građanima je drago, imaju povjerenje u komunalna društva, ne žele imati društva kojima će dakle prvenstveno biti cilj profit nego u biti kvalitetna komunalna usluga. Po meni ovo rješenje bi onda bilo polovično. Trebalo bi ići na cjelovito rješenje koje bi bilo ili da ostane kako je sad, dakle da komunalna trgovačka društva u vlasništvu jedinica lokalne samouprave mogu obavljati i gospodarsku djelatnost ili jedinicama zabraniti da mogu osnivati odnosno obavljati gospodarsku djelatnost u bilo kojoj varijanti. Jer ovako kako je sada predloženo to novoosnovano trgovačko društvo će ionako biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, dakle vlasnička struktura će biti ista samo ćemo zapravo jedinicama prouzročiti troškove novog direktora, novu upravu i pitanje da li bi to trgovačko bilo i samo održivo. Drugo na što sam se htio osvrnuti je suglasnost koju daje resorni ministar ako jedinica lokalne samouprave odluči svojom odlukom neku komunalnu djelatnost proglasiti, neku djelatnost proglasiti komunalnom. Mislim da već imamo sadašnje rješenje, odnosno sada važeći zakoni a to je Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi daje rješenje na ovo pitanje i bez uvođenja ove suglasnosti a to je da kad jedinica donese takvu odluku i onako Ured državne uprave i resorno Ministarstvo rade nadzor te odluke iako smatraju da je, nešto da nije komunalna djelatnost što je jedinica lokalne samouprave proglasila jednostavno će obustaviti od važenja tu odluku. Što se tiče komunalne naknade tu nisu velike izmjene ali ono što je bitno za istaknuti da zakon ne propisuje više da sadržaj odluke sadrži i kriterije za oslobođenje od komunalne naknade, nema ni oslobođenja od komunalnog doprinosa. Mislim, ako prepuštamo svakoj jedinici lokalne samouprave da temeljem vlastite odluke svog predstavničkog tijela prilagodi i komunalnu naknadu i komunalni doprinos svojim prilikama da onda treba dopustiti i oslobođenje jer imamo jako puno ljudi koji žive bez adekvatnih puteva, žive bez struje, bez vode, bez organiziranog odvoza smeća, ljudi u tim naseljima žive od malih socijalnih naknada i mirovina, dakle za njih bi trebalo predvidjeti mogućnost oslobođenja od takvih plaćanja. Što se tiče komunalnih redara, mislim da je danas dosta rečeno. Ja se jednim dijelom slažem, u svakom slučaju komunalni redari obavljaju široku lepezu poslova, trebalo bi možda čak posvetiti poseban zakon za komunalne redare, uvesti edukaciju. Oni će moći možda legitimirati ljude ali neće moći primijeniti silu. I u tom smislu, i dobro je da ne mogu primijeniti silu, i u tom smislu mislim da im se treba posvetiti puno veća pažnja. Za kraj, spomenuo bih samo odredbu koja se odnosi na groblja, po Zakonu o grobljima one su komunalni objekt u vlasništvu jedinice, dakle ja smatram da su sva groblja u vlasništvu komunalne jedinice pa me ova odredba zbunjuje koja se odnosi na vjerska groblja, odnosno na groblja u vlasništvu jedinica, vjerskih zajednica i da se poslovi obavljaju, povjere neprofitnim udrugama. Ja siguran sam i vjerujem i tako i je u praksi da na terenu imamo takve situacije ali evo dakle sad možda njih nastojimo ozakoniti, trebamo dobro razmotriti je li to pravi put, možda je ali me predlagatelj treba razuvjeriti. Hvala.
Hvala. Gospodine državni tajniče, želite li reći nešto ili pozdraviti ovih 5 zastupnika zajedno sa mnom koji su ostali? Izvolite.
Cijenjene dame i gospodo koji ste ostali do kraja, cijeli dan rasprava je vrlo interesantna, kvalitetna, sve što je u mogućnostima i okvirima ovog zakona. dakle ne u drugim zakonima, mi ćemo sve što je konstruktivno obuhvatiti dalje na razmatranju i veći dio rasprave bio je vezan uz ravnotežu između tržišnog i komunalnog djelovanja. Svakako tu ravnotežu će uspostaviti javna rasprava i ovaj Visoki dom, zato u nastavku očekujemo i dalje suradnju i zahvaljujem na dosadašnjoj raspravi.
Hvala vam lijepa. Mi sutra nastavljamo u pola 10, u 9,30 sa prijedlogom, najprije zaključujem raspravu, naravno i glasovat će se kad se steknu uvjeti, to neće biti sutra. Nastavljamo sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru u prvom čitanju, u 9,30, budite ovdje u većem broju i možete otići, ne morate ostati više. SJEDNICA PREKINUTA U 19,30 SATI.
Prijedlog Zakona o komunalnom gospodarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 264, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o komunalnom gospodarstvu, drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 3 suzdržana i 36 protiv, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Zastupnici Arsen Bauk i Marko Vešligaj predložili su donošenje zaključka koji glasi: Zadužuje se predlagatelj da uz Konačni prijedlog Zakona o komunalnom gospodarstvu pribavi i dostavi mišljenje udruge gradova i udruge općina u RH. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku, s nama je državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja poštovani Željko Uhlir, izvolite.
Zahvaljujem cijenjene dame i gospodo. Predsjedniče Sabora prihvaća se predloženi zaključak.
Budući da se prihvaća zaključak, mi onda ne trebamo glasovati o tome, ili, treba. Onda idemo odglasovati, pa vas molim da uključite se i da glasujemo. Jednoglasno sa 115 glasova za donijet je zaključak kako su ga predložila kolega Arsen Bauk i kolega Marko Vešligaj. A sad već su četiri ruke. Nisam vidio točni redoslijed, pa ćemo prvo pustit damu. Kolegice Jerković, izvolite.