Ima još jedne povreda Poslovnika g. Pavić. Ne, ne, ne, čekajte. Ima još jedna povreda Poslovnika od prije i od još od prije, rekao sam da ćemo završiti prije ovaj ove iznošenja stajališta pa neću povrijediti ono što sam rekao. Pa g. Bulj ima pravo doći govoriti ispred Kluba zastupnika Mosta, a onda ćemo s povredama Poslovnika. Izvolite.
Vlada Andreja Plenkovića se hvali da je osigurala 24 milijarde eura za sljedećih 10 godina. To je 2,4 milijarde eura godišnje što znači ako umanjimo za godišnju članarinu koju Hrvatska uplaćuje u EU fondove, to je ispod 2 milijarde eura. Dakle, godišnje taj novac koji uplaćujemo dobivamo iz EU fondova, kako kaže Vlada RH, istovremeno doznake iz inozemstva od onih koje ste vi iselili gospodo iz HDZ-a koji dižete povrede Poslovnika i vaša Vlada šalju 2 milijarde eura godišnje kroz doznake svojim roditeljima, obiteljima. Znači više šalju iseljeni ljudi iz Hrvatske, kakve ste socijalne neprilike napravili u Hrvatskoj, da više dobivamo sredstava od iseljenih Hrvata, radno sposobnih Hrvata, iz ispražnjenih krajeva Hrvata, Hrvata koji ste natjerali da oru tuđa polja u tuđini, Hrvata koje ste natjerale da grade brodove u tuđini, a pomorska smo zemlja. 2 milijarde eura godišnje, je li čujete, 2 milijarde eura. Dignite povrede Poslovnika. 2 milijarde eura i još se cijelo vrijeme ovde smijete, dižete povrede Poslovnika, Poslovnika kojega ste vi doveli, donijeli. Zajedno doduše, s SDP-om. Da bi oduzeli manjim klubovima prava govora, smanjili ste prava govora u ovome zastupničkome Domu. Više znači sredstava, šalju naši iseljeni mladi Hrvati, kojima ste oduzeli pravo glasa jer nećete da uvedete dopisno glasanje elektronsko. Ispraznili ste cilu Hrvatsku svojim lošim politikama. I znate to dobro, da smo najgori u Europi i EU i na svijetu po upravljanju covid krizom. Najviše smrtnih, smrti po broju stanovnika, najviše oboljelih, a proglasili ste u 5. misecu pobjedu da ste uvatili virus, ponavljam koda je 120 kila u njemu obukli ste uniforme i Andrej Plenković da dobije izbore proglasio je pobjedu. Pogledajte šta se događa u Hrvatskoj. Ja ne želim, ja nisam pesimist i za ovaj Božić mi je žao šta stvarate sve više beskućnika, ljudi koji neće imati za topli obrok za Božić i Novu Godinu i vi se ovdje nadmudrivate nekakvim replikama, post povredama Poslovnika … [[Govornik se ne razumije]] kojeg ste vi donili. Pa jel vas sram hrvatskog naroda? Jel vas sram? Jel zaista mislite da vam narod to honorira što ste prevarili narod i rekli da ste pobijedili korona virus? A vaše mjere su trebale biti hrabre, ako je Slovenija rekla moratorij na kamate ili kredite na godinu dana šta to niste donijeli lole? Dođe Andrej Plenković, koristi isto Poslovnik, pa se razbahati, da su 4 onaka bila kako se razbahati u Domovinskome ratu ne bi triba niko ić u rat osvoji bi sve Andrej Plenković koliki je to junak, heroj, ne bi triba general Prkačin ići u BiH, do Japana bi doša. Od Hrvatske ste napravili praznu i pustu zemlju. Mi kad govorimo o našim nacionalnim interesima, proglašenju IGP-a, pa tko će odgovarati? Europska komisija kaže da gubimo 160 do, do 260 milijona EUR-a godišnje, to je 2 milijarde kuna. Da ste ga proglasili na vrime ne bi izgubili 40 milijardi kuna, al ste morali izdat nacionalne interese, morali ste uhitit, locirat, transferirat hrvatske istaknute generale i branitelje koji su branili Hrvatsku. To ste morali napravit, to vam je Šeks zapovidio, to vam je Mesić i Sanader zaboravio i Sanader onaj kojega više vi ne znate. Ne morate ga se sjetit, niste bili s njime. I to je problem hrvatskog društva, a vi se nameće povreda Poslovnika, pošto vas ima veći broj ovdje omogućeno je tako. I rugat se sa hrvatskim narodom i hrvatskim parlamentom, Poslovnikom koji je oduzeo prava govora je više nego sramotno.
Ali i ja moram dati povrede Poslovnika i onda prvi je g. Domagoj Prica.
Hvala. Javio sam se zbog povrede Poslovnika, čl. 238. Smatram da se nisu korektno odnosili prema kolegi jednom, spominjali su se neki, kolege iz HDZ-a su spominjali pobjede svoje na izborima. Činjenica da na zadnjim izborima od 6 glasača u Hrvatskoj oni su dobili jedan glas od 6 s time imaju, vidimo gotovo apsolutnu vlast, ali to nije pobjeda, to je pirova pobjeda.
Znate da je replika jel da, pa je onda i opomena. g. Pavić.
čl. 238., kolegica Benčić nije iznosila točne podatke. Naime, upravo za udruge preko 2 milijarde kuna nacionalnih sredstava, 450 milijona kuna ugovorenih europskih sredstava. Ovaj natječaj sam ja osobno sponzorirao na inicijativu 200 udruga koje su se obratili vladi. Nije točno da se ide na najbrži prst jel će se provjeravat kvaliteta, to je postupak otvorenog natječaja, 75 bodova će trebati. A moj osobni stav vjerujem da će se natječaj [[Upadica: Fala g. Pavić]] [[Govornik se ne razumije]] , al ako se ne završi [[Upadica: Fala]] dat ćemo, možemo dat novac … [[Govornik se ne razumije]]
Vi znate da se 238. niti općenito Poslovnik ne bavi istinom i neistinom zato moram dati opomenu. Meni je neugodno, al moram dat opomenu. g. Branko Bačić. Gospođa, oprostite, Katica Glamuzina.
Hvala vam. Povrijeđeni su članci Poslovnika 236. i 237. Čl. 236. u prvoj rečenici kaže da zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži, a ne kad predsjedatelj odluči da to treba. Čl. 237. red na sjednici osigurava predsjedatelj. Zaista vas g. Radin ne ide nikako danas.
237. zbog čega? Zbog čega 237.? Nisam vas shvatio.
Zbog toga što piše da ste odgovorni održavati red na sjednici, a niste baš uspjeli.
Oprostite, ali ovaj reko sam vam da se javite u Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav i vi dobite opomenu naravno jer to nije ovaj, to se, ne radi se uopće o tim stvarima, ali međutim ako inzistirate imate, imate, imate druge mehanizme.
Da, najavljujem da ću napisati pritužbu.
Hvala lijepa. Gospodin, gđa. Benčić.
Povreda Poslovnika, čl. 238., dakle g. Pavić vrijeđa kada govori da ne govorimo, dakle istinu. Ja moram reći i ponovit sad, na natječaju dakle Zaklade za razvoj civilnog društva piše da se radi o natječaju koji je u modalitetu trajno otvorenog poziva. Dakle, svi koji radimo na projektima i znamo nešto o tome znamo šta je modalitet trajno otvorenog poziva i ako se ne javite do iscrpljenja sredstava nakon toga zapravo više nemate. I naravno da imaju prednost oni koji se [[Upadica: Fala, vrijeme]] jave među prvima. Nemojte ljudima [[Upadica: Vrijeme]] govoriti neistine [[Upadica: Vrijeme]] Dakle, isto tako vi ste govorili o iznosima [[Upadica: gđa. Benčić]] alociranima kroz čitavi ISF, a niste govorili o onome što je alocirano za organizaciju civilnog društva za covid krizu.
gđa. Benčić, moram vam dat dvije opomene, zbog, dvije opomene vam moram dati zbog povrede Poslovnika, zbog toga, oprostite, dvije opomene zbog toga što ste replicirali prvo, a drugo zbog toga što nakon opetovanog mojeg, moje intervencije da je vrijeme isteklo, vi ste nastavili dalje kao da se to nije desilo. A meni je neugodno znate, ali to je tako. Sada smo gotovi sa, sa ovaj iznošenjem stajališta.
Hvala lijepo. Ovo nije bilo namjerno, desilo se slučajno, ali obzirom da se evo javljam na daljinu u principu možda i nije loše. Stoga poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Tamo negdje sad već zbilja davne 1990.g. dobar dio nas se ponadao da ćemo kad se riješimo Jugoslavije ujedno riješiti i nekih zaista loših stvari koje je ona sa sobom nosila, kao što su npr. jednopartijski sustav i centralizirana socijalna ekonomija. 30 godina poslije vidimo da smo u najmanju ruku tek na pola puta do tih ciljeva jednopartijski sustav formalno zaista više nemamo, ali imamo neku vrstu dominantne partije koja je zauzela pozicije daleko iznad toga što bi jedna politička stranka trebala zauzeti. Njezini ljudi raspoređeni su uzduž i poprijeko svih službi u zemlji od portira do ravnatelja. Gospodarstvo iako formalno više nije centralizirano socijalističko gospodarstvo, istodobno nije nikad do kraja postalo zaista slobodno tržišno. Ortački kapitalizam s prevelikim utjecajem države koja potezom pera odlučuje o pobjednicima i gubitnicima tržišne utakmice nije ono čemu smo se nadali. Svakako nije ono što nas može odvesti među uspješne i razvijene. Nažalost, a vjerojatno povezano s ove dvije stvari jedinu dobru naviku iz prošlih vremena nismo uspjeli ponijeti sa sobom, a to je da budemo najrazvijenija, najuspješnija, najbogatija zemlja barem kada je Istočna Europa u pitanju. To nam nije pošlo za rukom, a bili smo to. EUROSTAT nas je ovih dana obavijestio o još jednom žalosnom plasmanu naše zemlje, potrošnji po glavi stanovnika smo druga najsiromašnija zemlja EU. Svi oni Litvanci, Česi, Slovenci, Poljaci, Rumunji, Estonci, Latvijci, Slovaci, Mađari za koje smo pred samo 20 godina bili razvijeni zapad, danas su nas ostavili u prašini daleko iza sebe. Jedini koji nas još dijele od baš zadnjeg mjesta su Bugari, ali i oni napreduju nešto brže od nas i ako nastavimo ovako, titula najsiromašnije zemlje EU za Hrvatsku je samo pitanje vremena. To je baš žalosno. S resursima koje imamo, s geografskim položajem, s početnom pozicijom s koje smo krenule, mi smo otklizali na samo dno daleko iza svih. I u borbi s koronom smo na toj poziciji i po pitanju gospodarske krize uzrokovane koronom smo najgori. Drugim riječima, opet ćemo se odmaknuti od ostalih, ali nažalost u pogrešnom smjeru. Čak i po korištenju EU fondova smo najlošiji, a premijer i dalje nije uspio proizvesti nacionalni plan oporavaka koji je uvjet da bismo mogli početi koristiti EU novac s kojim se tako voli hvaliti. Dvije su stvari koje HDZ-ovci i u Saboru i u Vladi papagajski ponavljaju iz dan u dan. Jedina dva argumenta za koja misle da nas pokrivaju. Jedan je da je Ustavni sud potvrdio da sve što Stožer radi je u redu, što je totalna neistina jer to što je taj sud prvo čekao 5 mjeseci, a onda odbio odlučivati o mjerama jer su već ukinute ili promijenjene, nije dozvola Vladi i Stožeru da radi što god im padne na pamet. Drugi tobože argument je da su dobili izbore i to je to. Sad mogu sve. Istina je, izbore su dobili i to HDZ-u prilično dobro ide, nema se tu što proturječiti ili tajiti. Šteta je samo da u ovih 30 godina nisu ama baš ništa znali raditi nakon što izbore dobiju. Šteta je da su Hrvatsku s prvog mjesta, uspjeli dovesti na zadnje. Oprostite, predzadnje, Bugari nas još nisu pretekli. Ta partija poslije partije, Hrvatskoj u svemu, gdje bismo trebali biti na vrhu, odvela na dno, a u svemu gdje bismo trebali biti na dnu, mi smo na vrhu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a g. Silvano Hrelja. Izvolite. Već je bilo čišćeno, ... [[Govornik se ne razumije.]] izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, vrijeme je da na neki način ovdje za govornicom Hrvatskoga sabora napravim jednu kratku inventuru 2020. g. Ovaj mjesec, kolegice i kolege, kreće podnošenje zahtjeva za nacionalnu naknadu za starije osobe. Prije nazivana i najavljivana kao nacionalna mirovina, pod pritiskom javnosti umirovljenika, ispravljena u naknadu. Zapravo je to socijalna pomoć za sve starije osobe koje nisu ostvarile pravo na mirovinu u RH. Umirovljenici iz rada, ja vas lijepo molim, nemojte se svađati i srditi na te ljude. Neki stvarno nisu imali sreće odraditi 15 godina, koliko ih ukupno ima, vidjet ćemo uskoro. Ali eto, jedna mala dobra vijest za one koji stvarno nisu imali sreće u svijetu rada. Idemo vidjeti kako je ova godina izgledala za ostale, oni koji su odradili 15, 20, 35, 40 godina. Kako se po jutru dan poznaje, tako se i ova godina po siječnju poznaje. Ljudska lomača u domu za starije u Andraševcu bila je najava jedne teške godine u kojoj će doći do izražaja nebriga za starije. Daleko od očiju, daleko od srca. Hoće li na kraju ta tragedija, otkriveni ilegalni domovi, ali i apeli onih koji posao skrbi i rade profesionalno i brižno dovesti do silno potrebnih promjena u sustavu socijalne skrbi, to ostaje za vidjeti. Zasad imamo samo najave, najave s kojima nismo zadovoljni, ali nisu zadovoljni ni sadašnji ni budući štićenici ni vlasnici domova za starije. Godine gospodnje 2020. starije osobe u RH napali su i priroda i društvo. Novi virus čini ih najugroženijom skupinom, što posebno teško pada u društvu u kojem su već socijalno i ekonomsko ugroženi, a Vlada ponavlja samo jednu rečenicu: mirovina su zadnja linija obrane. Što smo još naučili u ovoj godini lekcija. Usklađivanje mirovina nije povećanje. Lekcija poznata od prije, ove godine utvrđena jer se usklađivanje koje i inače minimalno, dodatno smanjilo promjenom izračuna. Lekcija prva, tko vlada, računa i daje najmanje moguće. Lekcija druga, Vlada nas je uvjerila da je 47 kuna više od 350, odnosno da je 61 kuna veća od 400 u pogledu cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje, a u tome su joj pomogle, zamislite tko, umirovljeničke udruge. Lekcija 3, parlamentarni izbori. Od 135 izvornih umirovljeničkih kandidata na 2 izborne liste, 1 250 000 umirovljenika izabralo je i jednog zastupnika, što odgovara ukupnom broju preferencijalnih glasova svih 135 kandidata. Iščuđuju se umirovljenici nakon parlamentarnih izbora, a glasali su za svoje načelnike, gradonačelnike, župane, ideološka uvjerenja, umjesto za sebe i za svoje interese jer nitko od 135 kandidata im očito nije bio po volji. Ali ja vas pitam, ma tko je taj čudotvorac koji može naći zajednički nazivnik za starosne skupine od 50 godina do 100 godina, a radi se o individualnim pravima građana, pojedinačnim pravima. Tko to može složiti? Lekcija 4 i zato zbog toga što nismo podložni, odnosno nismo složni, pardon, nismo složni u artikuliranju interesa ostaje neriješen ključni problem mirovinskog sustava, a to su obiteljske mirovine. Najobezvrjeđenije mirovine u cijelom sustavu, mirovine u koju su bračni partneri u obitelji izdvajali desetljećima, a kad jedan umre drugi ima pravo samo na svoju ili 70% preminulog. S razlogom govorimo stariji i nemoćni, ali to su dvije skupine. Ako ste stari imate izbora možete biti koristi, mudri, solidarni, odgovorni prema sebi i drugima, a kad starost donese nemoć, e tada trebamo svu podršku obitelji, društva i sustava. Za njih, za nemoćne se moraju boriti i stari i mladi. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu gđa. Zdravka Bušić koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i Ministarstvo vanjskih i europskih poslova 15. prosinca 2020.g. organizirali su Međunarodnu konferenciju pod naslovom „Nasljeđe mira, 25 godina Daytonsko-Pariškog mirovnog sporazuma“. Tom prilikom je predsjednik Vlade Andrej Plenković u svom uvodnom izlaganju naglasio kako su jednakopravnost i konstitutivnost tri naroda Bošnjaka, Hrvata i Srba ugrađene u temelje moderne BiH od referendumsko pitanja 1992.g. do odredbi Daytonskog sporazuma. Aneks 4 tog sporazuma utvrđuje legitimnu predstavljenost triju konstitutivnih naroda u institucijama BiH previdjeti, previdjeti ili namjerno ignorirati taj ključni dogovor to je ozbiljna pogreška, rekao je i naglasio među ostalim u svom uvodnom izlaganju predsjednik Vlade. Hrvatska već dugo otvoreno ukazuje na činjenicu da je konstitutivnost ključ stabilnost i funkcionalnost BiH. BiH je kompleksna zemlja, a konstitutivnost proizlazi iz njene višestoljetne povijesti i ne može se preko noći pretvoriti u nešto drugo kao što se ni identitet triju naroda ne mogu izbrisati. Oni nisu suprotstavljeni, želim tu naglasiti, nisu suprotstavljeni individualnim slobodama i pravima kao ni državnom identitetu BiH. Neki međunarodni čimbenici u većoj, a neki opet u manjoj mjeri prepoznaju ove činjenice. Jučer su predsjednik države, premijer Andrej Plenković i ministar Grlić Radman o tome razgovarali s ministrom Lavrovim Ruske Federacije gdje je zapravo utvrđena određena razina suglasnosti po tom pitanju. No o tome je bilo riječi i na sastanku s državnim tajnikom SAD Pompeom u rujnu ove godine, a o tome konstantno i otvoreno razgovaramo sa svim našim partnerima u EU i saveznicima u NATO-u. Neki od tih sugovornika veći naglasak stavljaju na funkcionalnost institucija što je nešto što i Hrvatska zagovara, no zato smo tu kao najbolji poznavatelji BiH u EU i NATO-u da ih upozorimo da veća funkcionalnost ne može ići na uštrb konstitutivnosti jer bi to destabiliziralo državu. Kao što smo čuli Rusija podržava izmjene izbornog zakona u BiH koje su dokinute, štetne i opasne prakse po kojoj jedan konstitutivan narod izabere političke predstavnike drugog naroda. Mogu reći da su razgovori o izmjeni izbornog zakona vrlo intenzivni s našim europskim i NATO partnerima i sigurno ćemo nastaviti naročito sa ovom idućom američkom administracijom. Zaključno, RH je vrlo otvorena u svojoj regionalnoj politici, uključujući BiH kojoj aktivno pomažemo na njenom putu integracije u EU i NATO. Drago nam je da ispravnost naših stavova prepoznata kod nekih međunarodnih aktera, a s onima koji misle drugačije nastavljamo otvoreni dijalog. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu g. Davor BErnardić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Dakle, već je danima poznato da je Hrvatska najgora u Europi i po broju novozaraženih i po broju mrtvih. To je nažalost svakodnevna činjenica i po WHO-u i ISDS-u i Johnsu Hopkinsu iz Londona i po drugim relevantnim svjetskim institutima. Umire stotinjak ljudi dnevno, dakle primjera dva puta više nego u do sad najgoroj Americi po broju smrti. Stotinjak ljudi dnevno, mrtvačnice su pune, mrtvačka kola su pred bolnicama o tome se nedovoljno senzibilizira javnost. Zamislite da je 100 drugih ljudskih bića umrlo koliko bi se u javnosti govorilo pa i pisalo o tome. No, Hrvatska nažalost bilježi i mnoge druge neslavne rekorde. EUROSTAT je neki dan objavio podatak da je Hrvatska jedna od najsiromašnijih zemalja u EU, ali još zabrinjavajuće je da je po tom istom EUROSTAT-u Hrvatska i najgora po životnom standardu. Tek je Bugarska iza nas, čak nas je i Rumunjska prestigla po životnom standardu, imaju veći standard od nas. To je nekad bilo nezamislivo. Do prije samo pet godina to nije bilo ni približno tako. Primjera radi, Češka ove godine po životnom standardu je prestigla Italiju, a Slovenija joj puše za vrat. Nekad bogata i industrijski razvijena Hrvatska danas je na samom dnu EU, ali još najgore, sve se teže nosi s pandemijom korona virusa. Naravno, Hrvatska je i među najgorima kada je u pitanju pad gospodarstva zbog posljedica korone. I dok predsjednik i članovi Vlade pokušavaju obmanjivati javnost, bezočno lagati da je sve u redu, da je situacija pod kontrolom, da se kriza neće osjetiti jer su eto baš oni uspjeli osigurati silne milijarde Hrvatskoj. Podsjetit ću na možda najtužniji i na najsramotniji rezultat Plenkovićeve vlade, a to su europski fondovi. Iskorištenost strukturnih i kohezijskih europskih fondova u razdoblju od 2013. do 2020., dakle na kraju financijske perspektive je tek mizernih 40%, to je tuga, čemer i jad i svrstava nas na samo dno EU i govori jednostavno o potpunoj nekompetentnosti i nepripremljenosti hrvatske vlade. I kad se pogleda taj podatak, ta gorka, ali s druge strane tužna istina, bajke o tome kako nas čeka El Dorado od 20 milijardi, jednostavno su samo bajke i jednostavno to je nešto što iz ove perspektive izgleda itekako smiješno. U ovo vrijeme dok su mrtvačnice pune, dok su bolnički odjeli pretrpani, dok se zdravstveni sustav sve teže nosi s pandemijom, kako bi se skrenula pažnja s činjenice da je Hrvatska najgora u Europi kad je u pitanju i broj novo zaraženih i mrtvih vlada različitim spinovima pokušava prikazati kako će nas milijarde koje su navodno oni osigurali spasiti. Kao prvo to nije nikakav novac koji nas ne pripada, to je naš novac jer članstvo u EU skupo plaćamo. Kao drugo taj novac imaju i puno veći novac sve ostale članice EU sukladno svojoj veličini i ekonomskoj snazi. Kao treće, ako će iskoristivost tog novca biti kao što je iskoristivost europskih fondova na 40% Hrvatskoj se ne piše dobro. Stanje koje najbolje opisuje djelovanje sadašnje hrvatske vlade je jedna velika laž i obmana. Možete lagati neke ljude neko vrijeme, ali ne možete lagati sve ljude svo vrijeme. Propagandnom stroju koji Hrvatsku pokušava prikazati stanje kakvo nije jednostavno dolazi kraj. Hrvatska je propustila priliku za restart i javne uprave, ali i cijele ekonomije. Mi u SDP-u predložili smo više od 30-tak zakona za pomoć građanima i poduzetnicima, odbili ste sve. Odbili ste moratorij na kredite, odbili ste zaštitu sirotinje, odbili ste zaštitu umirovljenika, odbili ste zaštitu nezaposlenih, odbili ste pomoći liječnicima i medicinskim sestrama na prvoj crti obrane od virusa, odbili ste pomoć poduzetnicima. I dok predsjednik vlade napuhano docira što bi hrvatski građani trebali raditi za blagdane prikriva da je upravo on odgovoran za najveću smrtnost u Europi, za pune mrtvačnice, za to što je Hrvatska na začelju EU po životnom standardu, ali i za iskoristivost europskih sredstava od svega 40%. Tuga i jad. I ako će iskorištavanje europskog novca koji nam pripada i koji nam nitko nije poklonio biti tako uspješno kao što je Plenkovićeva pobjeda nad koronom mogu samo reći jao Hrvatskoj.
Povreda Poslovnika g. Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa kolega Bernardić je povrijedio čl. 238. još jedan put je iskoristio priliku za jedan bizaran nastup u kojem je iznio niz laži da bi optuživao druge da lažu, a prije svega uspoređujući i RH i borbu protiv epidemije u našoj državi sa SAD-om, pa je tu spominjao krive i lažne podatke, tako da jednostavno teško ga je ispravljati. Postoje tablice, postoje apsolutno sve moguće koje je on navodio, pa neka malo bolje pogleda, pa će vidjeti da laže on, a ne Vlada RH i stožer.
Hvala lijepa, fala. Znate da je opomena obavezna u tim slučajevima replika. g. Bernardić, vi znate isto jel da?
Povrijeđen je čl. 238. g. Borić ne samo da laže, on obmanjuje javnost i zloupotrebljava govornicu kako bi iznosio neistine i sve što je dosad govorio g. Borić u ovom parlamentu je bila jedna velika laž. Dakle, kad je g. Borić u pitanju sinonim za njegovo ime je laž, laž i samo laž.
Vi znate da ste dobili opomenu jel da? I tražim jer ovo što ste rekli uopće ne spada u čl. 238. g. Borić.
Hvala lijepo. Još jedanput moram reagirati jer je gospodin ponovno povrijedio Poslovnik opet u jednom iskazu svome koji je potpuno lažan, ne zna se ponašat uopće u sabornici, očito da mu je vrijeme koje je provodio i u Gardelandu i na Sljemenu očito krivo djelovalo na njega. A da on laže sada ću ja reći podatak, … [[Govornik se ne razumije]] u SAD-u na milijun stanovnika tisuću i 948, što je bizarno da se mi uspoređujemo, ali u RH 722, ako to ne može utvrdit, pa neka pogleda u tablicu, a neću govorit što je u susjednim državama itd.
Hvala lijepa. g. Borić, ovaj put čak niste ni, ni članak naveli. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro, ali međutim bila je replika kao što znate, pa to druga opomena. A sada ovaj će govorit g. Bernardić povredu Poslovnika i vidjet ćemo što će bit od svega toga.
Povrijeđen je naravno čl. 238. jer g. Borić kao mali potrčko g. Plenkovića pokušava ulizivanjem i uvlačenjem osigurati sebi novi saborski mandat na ta, ali ne govori o tome kao što nama ovdje u SDP stižu različite prijave o nepropisnom postupanju g. Borića kao načelnika Lopara i sumnji za zloupotrebu položaja i ovlasti kao načelnika Lopara na njegovom Rabu. Dakle, to je nešto o čemu će itekako biti riječi u Hrvatskoj ovih dana.
Pogledajte, dajem vam drugu opomenu. Ako se nastavi još jednom ta zlouporaba Poslovnika vi ćete, vama će bit oduzeta riječ za današnju raspravu. Za raspravu, a ne samo za ovu točku. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Želite? Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bernardić povrijedio je čl. 238. Poslovnika jer vrijeđa zastupnike i ne ponaša se sukladno pravilima ponašanja uvriježenim ovdje u sabornici. g. Bernardiću, vama da narod vjeruje onda ne biste izgubili s 25 razlike na izborima, a vama ne vjeruju ni vaši kolege u vašoj stranci.
Op, to bi bila već 5. opomena, dva, dva, pet mislim ja ne znam šta radi, tako piše u Poslovniku, a Poslovnik ste dogovorili upravo vi iz SDP-a i HDZ-a odnosno HDZ-a i SDP-a, ja ga ne bi napisao tako. Ja bi ostavio ono što je nekad bio krivi navod, ali međutim krivog navoda više nema. Pa jel još netko tražio? Gospodin Brumnić znate da oduzimamo vrijeme ovima koji moraju iznositi stajalište, vi znate da uzimamo vremena njima jel da? Dobro. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Ja mislim da ste vi povrijedili Poslovnik kada ste prvi puta uopće dozvolili kolegi Boriću da uopće raspravlja na ovakav način i niste spriječili takvu raspravu.
Koji članak sam povrijedio?
Cijeli Poslovnik, ali 238.
Cijeli Poslovnik, imate opomenu molim vas. Izvolite. Ne želi više niko? Gospodin Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi zastupnik povrijedio je čl. 238. vrijeđa i omalovažava zastupnike, iznosi neistine i zapravo pokazuje svu silnu frustraciju koju je doživio. Izgubio je parlamentarne izbore, izgubio je stranačke izbore, a zapravo ne pojavljuje se na radnom mjestu na kome bi trebao biti. Hvala lijepo.
Imate opomenu i pet minuta pauze. Hvala. STANKA U 13:24 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:25 SATI]] Do kraja iznošenja stajališta ne dajem povrede Poslovnika. Gospodin Marin Lerotić ispred Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite. Ako se ne slažete imate Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Hvala poštovani potpredsjedniče predsjedavajući. Evo pomalo se bližimo 2021.g. godini kada počinje teći vrijeme nove financijske omotnice 2021.-2027. I gdje mi kao država, kao društvo to dočekujemo? Dočekujemo u teškoj recesiji koja je uzrokovana pandemijom korona virusa, ali isto tako npr. na 51. mjestu po digitalnoj konkurentnosti u svijetu unatoč tome što imamo izvrsne mlade ljude koji su najbolji u svijetu po digitalnoj pismenosti, imamo izvrsne stručnjake i multinacionalne ICT kompanije. Međutim, unatoč svemu tome Hrvatska je nažalost daleko od realizacije svog digitalnog potencijala, a posebice kada govorimo o javnoj upravi, školstvu i poslovanju općenito. Program Digitalna Europa jedan je od najvažnijih novih programa EU i to je naša realna šansa da uhvatimo priključak sa puno razvijenijim i digitalno razvijenim zemljama poput Danske ili Njemačke, da stvorimo i stvaramo preduvjete za rast BDP-a, otvaranje novih radnih mjesta, primjenu zelenih politika, ali i jačanje digitalne konkurentnosti. Međutim da bi to ostvarili moramo se ozbiljno pripremiti krenuti raditi ozbiljan posao, puno bolji nego što smo radili u ovom periodu do 2020.g. Vjerujem da imamo ozbiljnu povijesnu šansu, šansu gdje svi imamo jednake startne pozicije i nemojmo kao država prokockati ovu priliku za budući razvoj. Jer kao što sam rekao u Hrvatskoj postoje fantastični primjeri uspješnih digitalnih firmi poput Infobipa, Nanobita ili Rimca. Također imamo i važan program na razini EU, a to je „Next Generation EU“ i ključno pitanje koje se nameće u idućem razdoblju je kako pokrenuti gospodarstvo i izbjeći dugotrajnu recesiju te kako efikasno i racionalno koristiti milijune i milijarde eura koje imamo na raspolaganju za gospodarski oporavak. Pri tom treba jasno naglasit da ne postoje euri koje proizvodi politika, postoje euri koje proizvodi privatni sektor i ljudi koji rade u istom. Čast iznimkama u vidu gospodarskih subjekata upravljanih od strane države. Sam naziv „Next Generation EU“ jasno daje naznaku da je riječ o dugu koji će otplaćivati ova, ali i mnoge buduće generacije. I zato je iznimno važno da ova sredstva budu ispravno utrošena i naše gospodarstvo koje je ostvarilo drugi najveći pad uslijed covid pandemije stavimo na zdrave noge. Mislim da smo mi jasno vidjeli u ovom periodu nakon izlaska iz krize da naš BDP konstantno raste 2 do 3%, možda malo iznad i to nam je bila jasna naznaka da mi nemamo stvorene gospodarske uvjete koji će omogućiti veći rast od onog kojeg smo imali u proteklom razdoblju. A da nismo otporni odnosno da naše gospodarstvo nije otporno vidjeli smo i ovim padom od preko 15% kada govorimo o padu BDP-a. Zato hitno trebamo raditi na ozbiljnim reformama, međutim ono što me brine i što često slušamo da se naš gospodarski rast odnosno Vlada temelji naš gospodarski rast na milijardama iz EU, međutim to samo treba biti dodana vrijednost. Međutim mi konstantno postavljamo krive prioritete i naš gospodarski rast se temelji na turizmu i novcima iz EU. To ne može biti ispravno i tako nećemo dogurati nigdje i nećemo se maknuti sa začelja svih mogućih ljestvica. Nama trebaju ozbiljne reforme, reforme u obrazovanju, porezne reforme, ali ozbiljne i hrabre. Ne ovi mali pomaci koje smo imali prilike gledati u ovih zadnjih pet krugova porezne reforme. Prioriteti su povlačenje stranih investicija i korištenje strateških prednosti koje ima ova zemlja i to je jedini put da bi stvorili kvalitetne uvjete za razvoj gospodarstva, za nove investicije, za otvaranje novih radnih mjesta, za otporno gospodarstvo koje će i u slučajevima nekih novih budućih kriza biti puno otpornije nego što je danas. Imamo ozbiljnu priliku i nadam se iskreno da ćemo je iskoristiti.
Hvala lijepa. Gospođa Sandra Benčić govorit će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Danas ću govoriti o više od 20.000 radnika i radnica koji su potpuno zaboravljeni u ovoj covid krizi koji nisu obuhvaćeni bili nikakvim mjerama potpore, mnogi od kojih su izgubili poslove, a i dalje ih rade, a i dalje ih rade, a ne primaju plaću već mjesecima, to su radnici i radnice u neprofitnom sektoru. Dakle, čita naš neprofitni sektor nije bio obuhvaćen covid mjerama. Znači svi oni psiholozi, socijalni pedagozi, socijalni radnici koji rade u organizacijama civilnog društva koji rade sa najugroženijim skupinama u ovom društvu nisu dobili niti lipe pomoći niti od Ministarstva rada, niti do sada od Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva. Dakle, ne govorimo o 10 ljudi, o 20 ljudi ili 100 ljudi govorimo o više od 20.000 ljudi kojima su primanja cijelo vrijeme u riziku ili ih više nemaju, a kada govorimo o onome što je što oni stvaraju u ovom društvu i koja je njihova vrijednost u ovom društvu, podsjetimo se da su zbog nedostatka potpore u rizik bile dovedene socijalne usluge djeci s teškoćama, o čemu je govorila udruga Anđeli iz Splita još u 6. mj., osobama s invaliditetom, starijim i nemoćnima kojima mnoge organizacije civilnog društva pomažu u kući, donose hranu, itd., rad sa beskućnicima, rad sa osobama kojima je potrebna integracija u društvo, itd., itd. Sve njih smo punih 9 mjeseci ostavili bez ikakve podrške. Mada su, naravno, tu podršku tražili. Nakon 9 mjeseci Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva se sjetila raspisati natječaj za jačanje otpornosti neprofitnog sektora na ovu krizu. Počelo se, naravno, o tome razgovarati još u ožujku, ali evo, baš je 9 mjeseci trebalo da se taj natječaj pripremi i što smo dobili sad kad se on pripremio? Da vam malo kažem u koji smo položaj sve te ljude stavili. Sve te organizacije i ljudi koji i dalje volonterski makar rade jer ne mogu ostaviti korisnike bez pomoći jer se radi o najrizičnijim skupinama, su sad stavljeni u poziciju kompeticije međusobne, dakle nemaju mjeru za radno mjesto i za plaću, nego će morati pisati projekte da bi dobili ta sredstva. I naravno, međusobno se takmičiti. A kako je takmičenje organizirano? Natječaj je raspisan 16.12., otvara se, znate kad je rok, 4.1. Znači 4.1. svi moraju podnijeti prijave jer nije to dan kad se otvara natječaj nego je to dan kada će se u nekoliko sekundi zatvoriti. Zašto? Jer su naravno, odlučili da se ide metodom najbržeg prsta. Dakle neće dobiti one organizacije čiji je rad sad najpotrebniji u ovoj krizi, neće se ocjenjivati kvaliteta projekata, nego tko prvi, njegova djevojka. Dakle, što ćemo imati kao posljedicu? Da će se prvi prijaviti oni koji imaju jaču internetsku vezu, a da će proći oni projekti koji zadovolje minimum standarda, bez obzira na njihovu kvalitetu. To znači da onaj vam onaj projekt koji ima 100 bodova, najbolji je, najkvalitetniji je, neće proći jer je podnijet 10 sekundi iza onog koji ima, recimo, 30, 40 bodova manje. To je sistem po kojem ćemo mi dodjeljivati, ljudi, sad, ni manje ni više nego 100 milijuna kuna. Da li se tako raspolaže europskim novcem, da li se tako raspolaže našim novcem jer to i Hrvatska sufinancira kao i sve druge europske fondove. Da li je to način na koji ćemo zaista pomoći onima koji pomažu najugroženijima i zamjenjuju funkciju države tamo gdje te funkcije nema i gdje te usluge država ne pruža. Mnogi od njih su licencirani pružatelji socijalnih usluga u zajednici. Stavili smo ih u položaj da idu jednu kontra drugih, položaj kompeticije i položaj gdje će se bez kvalitete dodjeljivati sredstva bez da znamo koji je cilj [[Upadica: Hvala.]] i koja je svrha toga [[Upadica: Hvala lijepa.]] Dakle, još jednom, još jednom [[Upadica: Hvala.]] kažemo dakle prst dolje za sve vaše natječaje najbržeg prsta.
Hvala gđo. Benčić.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 43. Predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Davor Dretar, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka te zastupnik Matko Kuzmanić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani Žarko Katić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Najprije amandman br. 1 zastupnika Davora Dretara.
Poštovani g. potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Predlagatelj ne prihvaća amandman kojim se predlaže skraćenje vremenskog razdoblja prodaje pirotehničkih sredstava prije svega iz sigurnosnim razloga. Naime, kako je riječ o specijaliziranim prodavaonicama, u pravilu malih gabarita, ne smije se dozvoliti da u takvim prodavaonicama ili ispred njih, da se okuplja veliki broj ljudi, a skraćenjem roka prodaje postigao bi se upravo takav učinak. Time bi se ugrozila sigurnost ljudi i imovine. Također se ne prihvaća ni prijedlog da se predloži, da se skrati vremensko razdoblje uporabe pirotehničkih sredstava jer smatramo da će uporabom petardi redenika doći do, da će zabranom uporabe doći do znatnoga smanjenja neželjenih detonacija. Znači bit će puno mirnije za ljude, kao i za domaće i za divlje životinje. Pratit ćemo primjenu zakona i po potrebi reagirati u budućnosti. Hvala.
Hvala. Zastupnika Dretara nema pa ćemo o ovome morati glasovati. Amandman br. 2 zastupnika Davora Dretara.
Hvala lijepa. Ni ovaj amandman se ne prihvaća, pošto nije prihvaćen prvi amandman, onda, njime se predlaže izmjena prekršajnih odredbi pa se ne može prihvatiti dakle, ni drugi amandman.
Hvala lijepa. Zastupnika Dretara nema pa ćemo i o ovom amandmanu morati glasovati. Amandman br. 3 zastupnika Davora Dretara.
Ni amandman br. 3 se ne prihvaća iz istih razloga budući da nije prihvaćen 1. amandman.
Zastupnika Dretara nema pa ćemo i o njemu morati glasovati. Sada idemo na amandmane Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, prvo amandman br. 1.
Amandman br. 1 se ne prihvaća iz istih razloga što su definicije nedozvoljeno trgovanje i posrednik u cijelosti preuzete iz Direktive o vatrenom oružju, a nijedna od navedenih odredbi ne podrazumijeva najam. Jednako tako, u člancima 42, 44 i 45 ovog Zakona, jasno je propisano kada, u kojim slučajevima i pod kojim uvjetima pravna osoba, obrt ili udruga smije davati oružje na korištenje drugim osobama, dakle ne prihvaća se.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, pretpostavljam poštovani zastupnik Matula, je li?
Zahvaljujem. Našem mišljenje je da je u definiciji nezakonitog trgovanja potrebno, oružjem, potrebno uvrstiti riječ najam jer je moguća zloupotreba zakona na način da pravne osobe uvedu najam oružja, neke to već i koriste koji onda nije reguliran kao nezakonito trgovanje. Tražit ćemo glasanje.
Po, sljedeći amandman br. 2 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman br. 2 predlagatelj ne prihvaća iz razloga što pravne osobe koje dobiju odobrenje ministarstva za obavljanje takve djelatnosti mogu obavljati osposobljavanje za rad s eksplozivnim tvarima pod istim uvjetima i na isti način kao i ustanove. Uostalom, ustanove su također, pravne osobe, a i jedne i druge, dakle ako se misli na trgovačka društva i ustanove, mogu osnivati fizičke osobe, dakle pojedinci. Pravilnikom će se naknadno podrobnije propisati sudjelovanje predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova u Ispitnom povjerenstvu.
U ime Kluba, poštovani zastupnik Matula.
Hvala. Dakle mi smatramo da osim ministarstva i specijaliziranih javnih ustanova, druge pod navodnicima, pravne osobe, ne bi smjele provoditi stručno osposobljavanje za rad s eksplozivnim tvarima jer time doprinosima privatizaciji sigurnosnog sektora što može imati izrazito negativne posljedice na opću sigurnost građana zbog manjka učinkovitih nadzornih mehanizama nad tim aktivnostima te mogućnost da se osposobljavaju osobe koje bi mogle koristiti eksplozivna sredstva na štetu društva. Tražit ćemo glasanje.
Amandman br. 3, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Predlagatelj ne prihvaća amandman br. 3 obzirom da je potvrda o akreditaciji koju izdaje akreditacijsko tijelo pravnim osobama i obrtima, osnovni preduvjet za izdavanje odobrenja za obavljanje stručnih poslova u postupku ocjene sukladnosti. Naime, potvrda o akreditaciji koju izdaje akreditacijsko tijelo, a to je u RH Hrvatska akreditacijska agencija, izdaje se na rok koji ne može biti duži od 5 godina. Međutim, akreditacijsko tijelo najmanje jednom u 18 mjeseci obavlja nadzor pravnih osoba i obrtnika kojima je izdana takva potvrda. Ukoliko akreditacijsko tijelo utvrdi određene nepravilnosti, ukinut će izdanu potvrdu o akreditaciji, obavijestiti Ministarstvo unutarnjih poslova, koje će zbog toga ukinuti izdano odobrenje. Upravo zbog toga smatramo da je rok za izdavanje odobrenja za obavljanje stručnih poslova u postupku ocjene sukladnosti potrebno vezati uz rok naveden u dokumentu akreditacijskog tijela.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Eto, mi i dalje, naš stav je da nema potrebe za izmjenom ovog stavka jer je stavak kvalitetno regulirao i ograničavao vremenski rok vezan za odobrenje dok ovaj novi prijedlog stavka više ne regulira kvalitetno taj rok i tražimo glasanje.
Amandman br. 4. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Predlagatelj ne prihvaća ovaj amandman. Prije svega zato što je vođenje evidencija, pa tako i evidencije o nabavljenom, oduzetom, prodanom ili predanom oružju i pripadajućem streljivu propisano čl. 82. st. 4. zakona. Što se tiče onesposobljavanja vatrenog oružja prijedlog po kojem bi MUP snosilo troškove onesposobljavanja oružja nije osnovan. Naime, radi se o oružju pravnih osoba, obrtnika i udruga koji svoje oružje onesposobljavaju kod pravnih osoba i obrtnika koji imaju odobrenje MUP-a za takvu vrst djelatnosti i za takve poslove imaju propisanu naknadu, a onesposobljeno oružje njegov vlasnik i dalje zadržava u svom vlasništvu. Međutim, nakon što pravna osoba ili obrtnik obavi poslove onesposobljavanja oružje se dostavlja MUP-u radi verifikacije onesposobljenosti tog oružja sukladno odredbama provedbene Uredbe Europske komisije. Poslove verifikacije MUP obavlja bez naknade, te za valjano, te za pravilno onesposobljeno oružje izdaje potvrdu.
Amandman br. 5. Kluba zastupnika, a pardon, poštovani zastupnik Matula u ime kluba zastupnika.
Zahvaljujem. Neto, kažem kako bi se u slučaju potrebe nacionalne sigurnosti i sigurnosti građana što lakše moglo utvrditi s kime je sve poslovala pravna osoba u prodaji, u predaji oružja ili streljiva, ovim amandmanom predlažemo vođenje evidencije, da … [[Govornik se ne razumije]] i to na zasebnom formularu kojeg bi osmislilo ministarstvo. I dodatno, smatramo da u svrhu poticanja vlasnika oružja da ne osposobljava, da, da on ne osposobljava oružje, eto uvjereni smo da je trošak onesposobljavanja bolje staviti na, na trošak ministarstva kako bi taj trošak, kao on ne bi bio prepreka za vlasnika oružja da on, da odustane od onesposobljavanja, to sam reko i prije i tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Amandman br. 5. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Iz istog razloga se ne prihvaća amandman 5. jer se i u ovom slučaju radi o pravnim osobama, obrtima i udrugama koji su u okviru svog poslovanja izgubili pravo obavljanja registrirane djelatnosti. Zbog, dakle u ovom slučaju se takvo oružje i streljivo ne oduzima odlukom suda, ali ga vlasnik zbog nemogućnosti obavljanja ranije odobrene djelatnosti mora na zakonit način zbrinuti. Međutim, ukoliko bi takvo oružje odlukom suda bilo oduzeto ono postaje vlasništvo države odnosno odlukom suda se daje državi na raspolaganje. Hvala.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Mi smatramo da ukoliko se kroz upravni postupak oduzima oružje ili streljivo da isto mora biti uništeno kako bi se adekvatno kaznulo onoga tko je protuzakonito poslovao prodajom oružja ili streljiva i čl. 50. potrebno je tada izbrisati nomotehničkom logikom. Napominjemo ukoliko vlada prihvati ovaj amandman, očito da ne, onda, da je onda potrebno i brisat čl. 50. koji je direktno vezan za predloženu izmjenu, ali očito da ne i tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. I amandman 6. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Predlagatelj ne prihvaća amandman br. 6. iz istih razloga i s istim obrazloženjem kao i za amandman 1. zastupnika Davora Dretara. Naime, sigurnost u vremenu uporabe ovih pirotehničkih sredstava će se osigurati na način da je zabranjena uporaba petardi i redenika i s time će se otkloniti najveći dio nesreća koje su se događale.
U ime Kluba poštovani zastupnik Matula.
Hvala vam potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, vi znate ja sam i u raspravi rekao da mi pozdravljamo odluku ministarstva da dodatno ograniči vremensku upotrebu pirotehničkih sredstava, ali ovim amandmanom predlažemo da ti rokovi ograničenja budu još kraći i u tom smislu tražit ćemo glasanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Sad imamo dva amandmana poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića, najprije prvi amandman.
Amandman 1. zastupnika Matka Kuzmanića predlagatelj ne prihvaća iz razloga što je iz odredbe potpuno jasno da se radi o spremnicima koji se odnose na oružje iz kategorije A i spremnike koji se koriste isključivo za oružje iz kategorije A. To je spremnik streljiva za kratko vatreno oružje kapaciteta većeg od 20 naboja i spremnik streljiva za dugo vatreno oružje kapaciteta većeg od 11 naboja. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Kuzmanić.
Poštovani državni tajniče, naime zbog čega sam podnio taj amandmana? Iz jednostavnog razloga zato zbog globalizacije i svega što na svijetu danas postoji. Zbog objedinjavanja određenih procesa jednaki spremnici proizvode se i za oružje iz kategorije A i za oružje iz kategorije B. Bez obzira o broju naboja, znači postoje spremnici koji se koriste u oružju kategorije A koji su na ovaj način zabranjeni, a koriste se isto tako za kategoriju B. Ja duboko vjerujem da vi znate što radite jel u slučaju pogrešnog tumačenja zakona veliki dio naših građana mogao bi se naći u neželjenom prekršaju ničim izazvani zbog toga što spremnici koje oni koriste u svojim kratkim vatrenim oružjima se isto tako mogu koristiti i u oružjima kategorije A jer su oni potpuno identični. Znači današnje tvrtke koje ih proizvode od ne znam bloka, berete, štera, znači rade jednake spremnike za sve i na ovaj način ukoliko se ta riječ isključivo koju sam vam ja tu ovim amandmanom i, i uputio ukoliko bi se doslovno zakon tako primjenjivao mogli bi se nać u takvoj situaciji, možda i zbog nepoznavanja samih onih koji taj zakon budu primjenjivali. Nažalost, to smo u praksi u Hrvatskoj već do sada mogli vidjeti. Eto, to je to.
Tražite glasovanje?
Iskreno, razgovarao sam sa državnim tajnikom, al evo još ni sada, tražim glasovanje, još mogu ga i sutra prije rasprave povući…
Možete, možete povuć uvijek amandman i prije.
Tražim glasovanje, ali evo postoji još šansa da ovaj amandman povučem.
Okej, dobro. I amandman 2. poštovanog zastupnika Kuzmanića.
Amandman broj 2 zastupnika Kuzmanića se ne prihvaća iz razloga što se odredbe čl. 15. odnose na svo oružje proizvedeno u RH kao i na oružje koje se stavlja na tržište u RH. Međutim, ako pravna osoba ili obrtnik putem ugovora na daljinu kupuje oružje u jednoj stranoj državi za kupca u drugoj stranoj državi, tada je riječ o brokeringu odnosno brokerskim uslugama koje su propisane drugim zakonom čija je provedba u nadležnosti ministarstva nadležnog za gospodarstvo. To je Zakon o nadzoru proizvodnje i prometa robe vojne namjene i nevojnih ubojnih sredstava gdje je čl. 3. točkama 11., 12. i 13. sve ovo jasno propisano. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Kuzmanić.
Hvala poštovani državni tajniče. Naime, kao što sam vam napomenuo, ne želim ništa što nije dozvoljeno u drugim državama, znači kao što u Sloveniji neki slovenski trgovac može u ime i za treću osobu obaviti to bez da ima obvezu cipovanja toga oružja da se to oružje neće koristiti na teritoriju njegove države, tako se isto oružje ne bi koristilo na teritoriju naše države samo što bi se taj CIP koji opet ne naplaćuje naša država nego se on cipuje u Mađarskoj ili Austriji ili u nekim drugim državama koje imaju institute za to na taj način mi našim poduzetnicima, trgovcima i ovlaštenim distributerima onemogućavamo ako oni moraju cipovati to dovodimo ih u jedan nepovoljan položaj na tržištu tko da su oni u samom startu skuplji nego njihovi kolege iz Slovenije i drugih zemalja u okruženju. Znači isključivo se to odnosilo na oružje koje neće ostati u RH nego će se samo koristiti prodat će ga naša firma ono će iz Amerike otići u Albaniju ili neku drugu zemlju koja nije u obvezi imati CIP. Ostajem pri ovom amandmanu da ide na glasanje. Hvala.
Tražite glasanje, hvala. Hvala vam lijepo. Time smo završili i raspravu o amandmanima, a ujedno i sa radom za danas. Mi ćemo nastaviti s radom sutra u petak 18. prosinca i to glasovanjem u 10,00 sati, glasovanje će biti u 10,00 sati o do sada odrađenim točkama. Hvala vam lijepa i želim vam ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 18:27 SATI
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Krećemo sa radom kao što je i najavljeno: 1. A)Izvješće o konzultacijama u vezi s namjerom proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru B)Prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa Republike Hrvatske u Jadranskom moru. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 113. Ustava RH te čl. 123. i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za vanjsku politiku, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za gospodarstvo i Odbor za poljoprivredu. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam dodatno obrazloži prijedlog. S nama je poštovani ministar vanjskih i europskih poslova poštovani Gordan Grlić Radman. Ali imamo prije toga stanku, poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba Mosta 10 minuta jer danas je velik dan za Hrvatsku državu, za hrvatske građane. Danas raspravljamo o proglašenju IGP-a. Ja i moje kolege smo u više navrata predlagali iz kluba Mosta predlagali proglašenje IGP-a, nažalost to je Vlada RH i ovaj Visoki dom odbijao. Drago mi je uvaženi predstavnici hrvatske Vlade, uvaženi predstavnici većine što ste promijenili mišljenje. Da li je prije trebalo proglasiti IGP? Je, ali danas je to dobro i danas je to ono što hrvatski narod očekuje i danas je to ono zbog čega smo se borili za slobodu hrvatskog naroda. Ja i moje kolege ćemo podržati ovaj prijedlog i ovo je za nas svečani trenutak, ovo je za nas najsvečanije što može biti, određivanje granica na moru, granice i proširenje na 24.000 km2 suverenoga prava RH je svečani trenutak. Kolegice i kolege, vi koji niste podržavali ovo IGP, vaša promjena mišljenja dobro i pozitivno za hrvatski narod. nakon proglašenja IGP-a slijedi nam borba za zaštitu toga područja sa našom Hrvatskom obalnom stražom. Neće biti samo dovoljno proglasiti IGP. Na kraju naglašavam, ponosan sam i čast mi je što sudjelujem u ovome trenutku u donošenju ove odluke, a od vas svih očekujem da jednoglasno podržimo ovu odluku.
Hvala vam lijepa. Stanka će biti odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom jasno izrazili stav HDZ-a, a to je da je danas i ovih dana došlo do vrijeme da Hrvatska proglasi IGP. Premda proglašenje IGP-a u odnosu na zaštićeni ekološki ribolovni pojas neće značiti ono što bi značila da je IGP proglašen za sve države članice EU, prije stupanja Hrvatske u punopravno članstvo u EU ipak i na ovaj način želimo koristiti sve sadržaje IGP-a. Svaka država, ozbiljna država pa i Hrvatska zna svoje strateške nacionalne prioritete, a naši su nacionalni prioriteti bili prije svega stvoriti suverenu samostalnu Hrvatsku državu, pobijediti u nametnutom ratu, postati članica svih relevantnih međunarodnih organizacija i UN-a, i Vijeća Europe i NATO-a i EU. Na tom putu morali smo itekako kao mlada država znati kako u tom razgovoru i pregovorima oko uspostave države uspostaviti i usvojiti sve naše strateške nacionalne prioritete. Da smo pogriješili bilo kojim korakom na tom putu danas Hrvatska ne bi bila danas država članica EU. Jedna od tih zamki bilo je i proglašenje IGP-a i mi smo danas i članica EU i samostalna i suverena država, a vrlo brzo imat ćemo i IGP. I zato čestitam g. ministre vama i Vladi na onome što je napravljeno u posljednje vrijeme kako bismo u zajedničkom duhu sa državama, obalnim državama Jadranskog mora proglasili IGP. Hvala.
Hvala lijepa. Stanka će biti odobrena. Javlja li se još tko? Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Uvaženi g. ministre. Današnja rasprava odnosno rasprava o proglašenju IGP-a ustvari samo je kulminacija jednog postupka koji je započeo prije nešto više od 17g. u vrijeme vlade Ivice Račana kada je ovdje u HS-u isto kao što danas to predstavlja kolega Grlić Radman, tadašnji ministar vanjskih poslova Tonino Picula predstavljao proglašenje ZERP-a. Proglašenjem ZERP-a …
Kolega Grbin ja se ispričavam, molim kolege iz Mosta da se drže pravila igre, za što sam vas prekinuo. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Proglašenjem ZERP-a ustvari konzumiran je najveći i najvažniji dio IGP-a, a to je onaj koji se odnosi na zaštitu biljnih i životinjskih vrsta u Jadranskom moru i onaj dio koji se odnosi na zaštitu ribarstva. Ulaskom RH u EU Hrvatska je počela primjenjivati zajedničku ribarstvenu politiku. Za sve one koji znaju imalo o EU, moram, ovo je ustvari ponavljanje, ali za one koji ne znaju, a nažalost i u ovom Domu ih takvih ima, ribarska politika je nešto što predstavlja domenu rada EU, a ne država članica. Pitanja ribarske politike uređuju se na razini EU i zato je izuzetno bitno da nam ministar danas jasno kaže i jasno potvrdi, da je proglašenje isključivog gospodarskog pojasa usklađeno sa drugim državama članicama EU i da Hrvatska ovdje nastupa usklađeno sa onim zemljama s kojima mora provoditi zajedničku ribarstvenu politiku. Hvala.
Sada je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona, odnosno o ovoj odluci. Ovo ovdje je Lisabonski ugovor, imali ste ga u rukama, pretpostavljam, poštovani ministre, mnogo puta i u onom trenutku kad je Hrvatska prihvatila Lisabonski sporazum, prihvatila je i način igre, odnosno režim ribolova u Jadranskom moru. I ono što neki ne shvaćaju, a ja ću se s vama složiti tu, ništa se ne mijenja po pitanju ribarskih politika u Jadranskom moru, apsolutno ništa. Znači ništa se ne mijenja. Mi ćemo moći graditi umjetne otoke. Baš super. Moći ćemo iskorištavati energiju plime i oseke, odnosno morskih struja i valova u našem području IGP-a što nitko ne radi na svijetu na otvorenom moru. Baš super. Ali postoji kvaka i vi znate da postoji kvaka, a radi se o tome da bi imate sada priliku kao Vlada RH, a ja ću podnijeti i upravo sam i podnio zapravo taj zaključak, EU komisiji zahtjev da se naš dio IGP-a u potpunosti zaštiti. Tek sa potpunom zaštitom od bilo kakvog ribarenja, od bilo kakvog izlova morskih organizama, Hrvatska je dobila svoj cilj. Ovako je ovo promašena priča. Dakle, za ovo vam ne treba pljeskati jer ste napravili samo jedan mali prvi korak, a ovaj drugi ključan korak, bojim se s obzirom na vaše inače nesuverenistički stav, bojim se da ćete imati hrabrosti ga napraviti. Ponovit ću, mi Hrvatski suverenisti od Vlade RH ultimativno tražimo da se pošalje EU komisiji zahtjev za potpunu zaštitu našeg IGP-a koji ćemo nadam se [[Upadica: Hvala vam.]] danas odnosno za koji dan izglasati.
Stanka će biti i vama odobrena. Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. U ime Kluba Domovinskog pokreta tražim stanku od 10 minuta. Ne radi toga da bi se mi izkonzultirali, nego da bi se izkonzultirali kolege sa lijeve i sa desne strane. Već u samom startu našeg današnjeg druženja gdje ja definitivno ne želim da to pretvori se u neku našu svađu ili sukobe, ali radi toga bi se bilo dobro da se izkonzultirate. Naime, Klub HDZ-a nema na što bit ponosan što je danas Zakon o ZERP-u i odnosno zakon o gospodarskom pojasu na dnevnom redu. Isto tako, kolege sa lijeve strane ne smiju u samom startu kazati da je Račanova Vlada prva donijela taj zakon jer to naprosto ne odgovara istini. Vlada predsjednika Tuđmana '94. donijela prvi predzakon, odnosno zakon koji je stvorio pretpostavke da se danas-sutra proglasi ZERP, odnosno slobodni gospodarski pojas. Znači sa te dvije strane, postoje već sada dvije potpuno suprotna mišljenja koja definitivno dovode hrvatski narod u zabludu. S druge strane, molim predsjednika odnosno ministra da u svom izlaganju bude vrlo precizan, da se ne dogodi, kao što je i zadnji put izlagao i da na svako pitanje ovdje u Saboru i od novinara odgovara, to je proces. To je proces, ali u tom procesu se trebamo sjetiti što su Hidajet Biščević svojevremeno 2003., '04. morao otići u Bruxelles gdje je potpisao onaj jedan papirić temeljem koga je Italija i Slovenija ucjenjivala Hrvatsku, a predsjednik .../nerazumljivo/... premijer Sanader i predsjednik Mesić su izjavljivali lakonski da je taj papir, na ništa nas ne obavezuje da bi se kasnije pokazalo da nas silno obavezuje i da smo mi postali [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] zarobljenici te dvije zemlje. Hvala vam.
Vama u principu stanku ne bih trebao odobriti jer niste tražili stanku za svoj klub. Ne piše u Poslovniku da jedan klub može tražiti stanku radi konzultacija drugih klubova, tako da to je jedna verbalna akrobacija, ali evo, imamo već tako i tako zahtjev, pa vas molim, da kad tražite stanku se koncentrirate na ono što je važno za vašu stranku i za te vrste konzultacija. Kolega Bačić je tražio povredu Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Vrkljan je povrijedio čl. 238. omalovažavajući zastupnike i s ove lijeve, a i, odnosno s lijeve, a i desne strane, kroz ovu svoju raspravu. No ja bih njega također, podsjetio da, kada već pokušava svih nas izjednačiti u tom putu proglašenja IGP-a da je i vaš predsjednik 13. siječnja, 13. ožujka 2008. g. ovdje u ovom Saboru isto tako glasovao za suspendiranje ZERP-a, prema tome, taj jedan hodogram događanja dijeli i Domovinski pokret, tako da pri tome vodite računa o tome.
Hvala lijepa. To nije bila povreda Poslovnika, to je bila replika. Zanimljiva, ali je svejedno za opomenu. Izvolite. Imamo stanku do 10 sati točno. STANKA U 9,46 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Kolega Bačić, molim vas, nemojte da dobijete drugu opomenu. Idemo sa onim gdje smo stali, a to je dakle obraćanje u ime predlagatelja, ministra vanjskih i europskih poslova, poštovanog Gordana Grlića Radmana. Izvolite ministre.
Uvaženi predsjedniče HS-a, poštovane gospođe zastupnici, gospodo zastupnici. Zaštita Jadranskog mora jedan je od najznačajnijih i najvažnijih strateških interesa RH i bitna je sastavnica politike ove Vlade i upravo stoga osobita mi je čast i zadovoljstvo danas biti ovdje pred vama i predstavit vam izvješće o konzultacijama u vezi s namjerom proglašenja IGP-a RH u Jadranskome moru kao i prijedlog Odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadranskome moru. Dopustite mi podsjetiti vas da je prvi korak u zaštiti interesa RH na Jadranskome moru učinjen još 2003. g. kada je ovom Visokom domu donesena Odluka o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskome moru, 3. listopada 2003., kojim je uspostavljen zaštićen ekološko-ribolovni pojas RH na Jadranskome moru, kolokvijalno ZERP. Tada su proglašeni sadržaji IGP-a koji se odnose na suverena prava istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim prirodnim bogatstvima morskih voda izvan granica, izvan vanjske granice hrvatskog teritorijalnog mora, ako i jurisdikcija glede znanstvenih istraživanja mora te zaštiti i očuvanju prirodnih bogatstava mora i morskog okoliša. Uz već postojeća prava koja Hrvatska ima na morskome dnu i podzemlju, znači u režimu epikontinentalnog pojasa, uspostavom ZERP-a Hrvatska je stekla sve bitne sastavnice IGP-a utvrđena Konvencijom UN-a o pravu mora. Jedina prava koja do sada nismo stekli su pravo na izgradnju umjetnih otoka i pravo na proizvodnju energije korištenjem mora, morskih struja i vjetrova i to su ta dodatna prava koja će Hrvatska dobiti sada proglašenjem IGP-a. Naravno, postoji još neka dodatna još i sad tako neki elementi i sastavnice. Pri tome je važno istaknuti da je već sada HS zadržao pravo proglasiti i ostale sadržaje IGP-a, sukladno Konvenciji UN-a o pravu mora i hrvatskim Pomorskim zakonikom. Pristupanjem Hrvatske EU, od 2013. g. ostvaren je drugi značajni korak jer je područje ZERP-a, kao i svi IGP-ovi i ribolovne zone drugih država članica EU, postalo dio voda EU na kojemu se primjenjuju pravila zajedničke ribarstvene politike i ostvaruje suradnja između država članica EU vezano za zaštitu i očuvanje prirodnih bogatstava mora i morskoga okoliša. To su upravo oni aspekti koji su nama posebno značajni, a koji su do našega pristupanja EU nisu primjenjivali na države članice EU. Potom, 3 godine kasnije, 2016. g. hrvatska Vlada je donijela Zaključak kojim je zadužilo Ministarstvo vanjskih i europskih poslova da u koordinaciji s drugim nadležnim ministarstvima provede konzultacije s državama članicama EU i EU komisijom vezano za zaštitu interesa RH u Jadranskome moru, uključujući mogućnost proglašenja te punu primjenu IGP-a. Po provedenim konzultacijama s EU komisijom i državama članicama, 2017. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova izradilo je opsežno izvješće o kojem se raspravilo i u ovom Visokom domu. U izvješću su razmotrena sva prava koja Hrvatska uživa u Jadranskome moru kroz ZERP, sada kao članica EU ostvarujući prava iz Konvencije UN-a o pravu mora, samostalno i kroz mehanizme suradnje uspostavljene pravnom stečevinom EU, prije svega zajedničkom ribarstvenom politikom i suradnjom u zaštiti okoliša. Jedan od zaključaka istaknutog u izvješću bio je i da neovisno o tom o kojoj mjeri Hrvatska već sada ostvaruje svoja prava i legitimne interese u Jadranskome moru kroz ZERP, Hrvatska i dalje ima pravo odlučiti proglasiti IGP te početi s njegovom punom primjenom. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova nastavilo je s dijalogom i poticanje suradnje na zaštiti Jadrana sa susjednim državama, poglavito s nama susjednom Italijom, budući da dijelimo i najveću obalu koja je također, razmatralo opciju proglašenja IGP-a. Krajem ove godine, dugogodišnja suradnja dviju jadranskih država, Hrvatske i Italije, dovela je do postizanja dogovora o usklađenom proglašenju IGP-ova Hrvatske i Italije. Zaštita Jadrana i održivog gospodarenja njime, bile su jedne od najvažnijih tema sastanka Koordinacijskog odbora ministara vanjskih poslova Hrvatske i Italije održanog 30. studenog 2020. g. upravo u Ministarstvu vanjskih poslova u Zagrebu, a tom je prigodom obostrano potvrđena usklađenost djelovanja dviju država s ciljem proglašenja IGP-ova, kao i spremnost pristupiti razgovorima o njihovom razgraničenju. Hrvatska jasnost je bila o ovome obaviještena. Hrvatska i Italija susjedne su države s najdužim obalama na Jadranskome moru koje je poluzatvoreno i s vrlo osjetljivim morskim ekosustavom. Stoga je iznimno važno surađivati kako bi se na odgovarajući način zaštitilo i očuvalo prirodno bogatstvo Jadranskoga mora te osiguralo održivo gospodarenje njegovim bogatstvima. Obostranom spremnošću Hrvatska i Italija zaštiti Jadransko more, omogućuje se cjelovita zaštita Jadrana između hrvatske i talijanske obale, čime se iz toga područja mora isključivo ribarice svih trećih država, a to područje mora postaje čvrsti temelj za suradnju u provedbi ribarstva kao i zaštita i očuvanja morskog okoliša te razvoja plavog gospodarstva. To je ujedno i treći važan korak koji smo do sada spremni učiniti, proglasiti IGP s obje strane Jadrana. Ovih dana se u medijskom prostoru također postavlja pitanje zašto tek sada, pa po nekima to odjednom Hrvatska pristupa proglašenju IGP-a. Hrvatska sabornica je upravo pravo mjesto na kojem to možemo pojasniti. U svim vanjskopolitičkim aktivnostima djelovanju sve ima svoju dinamiku ima svoj proces i zahtijeva isto tako odgovarajući politički instinkt. Mi nismo sami, mi smo članica međunarodne zajednice, postoje i druge zemlje koje su oko nas. Znači promišljali smo i na kraju smo procijenili da je upravo ovo najbolji trenutak da su se stekli svi uvjeti za proglašenje IGP-a, sada kada će taj čin komplementaran s talijanskim proglašenjem IGP-a polučiti najbolji rezultat. Ja mogu reći da skromno, neskromno da su to uspjesi hrvatske diplomacije kao što pratite cijelu ovu godinu i puno drugih. Kad govorimo o konzultacijama, važno je spomenuti da smo našu namjeru proglašenja IGP-a prethodno prenijeli slovenskoj strani kako na ministarskoj razini tako i na razini predsjednika vlada. Na to nas upućuje i upravo ta pristojnost razgovora sa susjedima, korektnost kako bismo i dalje uživali dobre odnose. Posebno bih ovdje istaknuo blisku suradnju predsjednika vlada naših dviju država, a također i ministara. Slovenska je strana dobila pravodobnu i cjelovitu informaciju o našim koracima uz razumijevanje da naše proglašenje IGP-a ni na koji način nema utjecaja na nerješavanje naših otvorenih pitanja, pitanja granica. Osim s Italijom i Slovenijom razgovarali smo o namjeri proglašenja IGP-a i s drugim susjednim jadranskim državama, ali također i s drugima koji nisu, ali su recimo mediteranske zemlje. Razgovarao sam osobno s ministrom vanjskih poslova, nije nužno ali je to bilo lijepo prenijeti tu informaciju, čak dobiti podršku, također i sa francuskim ministrom Le Drianom jer su i oni isto proglasili IGP u nekim prostorima Sredozemnog mora. Također sam isto razgovarao sa ministricom vanjskih poslova BiH Biserom Turković, a poslao sam i veleposlanika kolegu Sabolića da o tom obavijesti i predsjedavajuće Vijeće ministara Zorana Tegeltiju, također sam razgovarao sa ministrom vanjskih poslova Crne Gore Đorđem RAdulovićem, naglasio sam kako se proglašenjem IGP-a ništa neće promijeniti na dosadašnji ZERP koji se već i sada i tako primjenjuje na te dvije države. Ministru RAduloviću sam dodatno naglasio kako Hrvatska ovim činom ne prejudicira konačno rješenje pitanja razgraničenja između naših dviju država koje je sada uređeno protokolom o privremenom režimu uz južnu granicu iz 2002.g. Naime, s njim sam obavio više telefonskih razgovora budući da je namjera proglašenja IGP-a pobudila veliko zanimanje političke javnosti u Crnoj Gori. Razgovarao sam o namjeri proglašenja IGP-a i s ministrom vanjskih poslova Republike Albanije iako mi ne graničimo s Albanijom ali je isto tako gesta koju su oni pozdravili s Gentom Cakajem, a o tome sam izvijestio i neke druge ministre država članica EU kao što sam rekao i ministre država Sredozemlja. Uz razgovore sa slovenskim i talijanskim predsjednicima Vlade, predsjednik Vlade Andrej Plenković je o nakani proglašenja IGP-a kao i predviđenoj dinamici djelovanja i provedbenim konzultacijama sa susjednim državama razgovarao i s predsjednicom Europske komisije Ursulom von der Leyen. Ove subote, prekosutra sastat ću se sa svojim talijanskim i slovenskim kolegama, dakle ministrima vanjskih poslova u Trstu i tada ćemo potvrditi trilateralnom izjavom proglašenje IGP-a Hrvatske-Italije s obje strane Jadrana te odlučnost jačanja naše trilateralne suradnje i kao država članica EU u Jadranu. Također najavit ćemo i naš trilateralni sastanak kasnije jedan drugi u siječnju 2021.g. na kojem ćemo razgovarati i raspraviti daljnje mogućnosti naše suradnje u Jadranu, uključujući jačanje povezivosti pomorske, cestovne, željezničke infrastrukture prometne i razvitka plavog gospodarstva. U želji pristupanju proglašenju IGP-a kao u suverenom pravu obalne države, sukladno Konvenciji UN o pravu mora postignuto je razumijevanje da će Hrvatska i Italija pristupiti proglašenju svojih pojaseva nakon trilateralnog sastanka ministara vanjskih poslova RH, Talijanske Republike i Republike Slovenije tijekom siječnja 2021.g. Poštovane zastupnice i zastupnici HS-a, prijedlogom odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadranskome moru čiji prijedlog danas dostavljamo ovom Visokom domu proglasio bi se IGP RH u Jadranskome moru sukladno Konvenciji UN-a o pravu mora. Također bi se utvrdilo područje mora u kojem bi se on protezao kao i njegove privremene granice do sklapanja međunarodnih ugovora o njegovu razgraničenju. Nastavno bi se utvrdilo da će se on provoditi sukladno Konvenciji UN-a o pravu mora, Pomorskim zakonikom RH i zakonodavstvom EU i na kraju potvrdilo da hrvatski IGP ostaje morski prostor u kojemu sve države, ne dirajući suverena prava i jurisdikciju Hrvatske uživaju međunarodnim pravom zajamčene slobode i prava. Stupanjem odluke o proglašenju IGP-a na snagu stavile bi se izvan snage odluke HS-a vezano za ZERP. Poštovani g. predsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo zastupnici Ocjenjujem da su dosadašnjim diplomatskim i drugim aktivnostima izvršene sve potrebite predradnje i stvoreni odgovarajući uvjeti za donošenje ove odluke početkom iduće godine. Činom proglašenja IGP-a učinit ćemo najviše što možemo u pravnoj zaštiti Jadranskoga mora za koje je naš hrvatski narod povijesno, zemljopisno, zemljopisno, kulturološki i sudbinski vezan i na kojega je upućen. Pozivam vas da prihvatite izvješće o konzultacijama u svezi s namjerom proglašenja IGP-a u Jadranskome moru, te da razmotrite i podržite prijedlog odluke o proglašenju IGP-a u Jadranskome moru kako bi se nakon trilateralnog sastanka između RH, Talijanske Republike i Republike Slovenije tijekom siječnja 2021.g. donijela odluka o proglašenju IGP-a RH u Jadranskome moru u ovom visokom domu. Zahvaljujem na vašoj pažnji, ostajem otvoren za vaša moguća pitanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru, sada ćemo prijeći na replike, prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, 3 kratka pitanja, imat ćete vremena odgovoriti, minutu je dovoljno. Prvo, namjerava li Vlada Andreja Plenkovića graditi koji umjetni otok u gospodarskom pojasu jer to je jedino što dobijamo? Drugo, mijenja li se ribolovna politika odnosno ribolovni režimi u IGP-u u odnosu na ZERP? I treće pitanje, namjeravate li vi kao ministar odnosno Vlada Andreja Plenkovića zaštititi IGP od talijanskih kočarica, znači namjeravate li tražiti od Europske komisije potpunu zaštitu IGP-a od Talijana?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Što se tiče utjecaja IGP-a na ribarstvenu politiku, te zaštitu ribolovnih resursa želio bih podsjetiti kako je riječ o ribolovnom aspektu u suradnji s Europskom komisijom i drugim državama članicama EU, RH kao država utječe na stvaranje i primjenu zajedničke ribarstvene politike na Jadranskom moru, te stvaranju uvjeta za održivo ribarstvo i ima pravo kontrolirati provedbu pravila zajedničke ribarstvene politike u ZERP-u. Ali naravno da se ovim zapravo jača i osnažuje suverenost, a zajedno sa Italijom koja proglašava isto tako IGP mi zapravo štitimo Jadran u cjelini i sigurno da je pitanje zaštite Jadrana pitanje dakle isključenja zapravo trećih država od upada u Jadransko more. Vremena je očito kratko da bih ja vama puno toga objasnio, al u principu je IGP [[Upadica: Hvala vam]] nadgradnja ZERP-a.
Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. ministre, hvala vam što ste u vašoj raspravi odgovorili na pitanje koje sam vam postavio u zahtjevu za stanku, a to je ono što je, pogotovo u dijelu koji se odnosi na prihvaćanje izvješća izuzetno bitno, da je ovaj prijedlog odluke komuniciran sa našim partnerima u EU i da je komuniciran sa susjedima RH jer su dobrosusjedski odnosi ključni u mogućnosti provođenja ovakve odluke o proglašenju IGP-a. Zbog toga SDP prihvaća i izvješće o provedenim radnjama, a isto tako će podržati i odluku o proglašenju IGP-a. Međutim, molim vas da konkretno odgovorite iako djelomično već jeste. IGP-om u pogledu ribarstvene politike u odnosu na ZERP što se konkretno mijenja?
Hvala. Izvolite odgovor.
Jačamo, hvala lijepa g. Grbin, mi zapravo tu jačamo zapravo tu našu dimenziju zaštite prije svega Jadrana. Kolega Zekanović je kazao znači o nemogućnosti koje dopušta zapravo međunarodno pravo, Konvencija o pravu mora znači dopušta proglašenje IGP-a obilato u raznim situacijama, imate raznih modaliteta, u cijelosti, u zonama i tako. Ali ono što je bitno znači imamo mogućnost umjetnih otoka, umjetne otoke vjerojatno nećemo gradit jer imamo tisuće otoka, ali postoji dakle mogućnost isto tako iskorištavanja, korištenja energije putem morskih valova, vode, vjetrenjačama, znači postoji puno mogućnosti gdje vi možete zapravo raditi i iskorištavati znači taj temeljem IGP-a. S druge strane, isto tako mogućnost je da hrvatska policija, hrvatska vlast nadzire isto tako brodove koji prolaze iako to nije nužno, postoje satelitske snimke, ali prije svega poradi onečišćenja eventualno potencijalnog Jadrana izlijevanjem ulja itd. iz raznih brodova.
Kolega Bulj izvolite.
Uvaženi ministre, triba jasno i glasno reći da nije ovima koji kritiziraju i koji govore da ništa ne dobijamo samo otoke umjetne i energetiku, kazati da nije stvar u umjetnim otocima i platformama nego u suverenim pravima hrvatske države da suvremeno vladamo tim područjima i upravljamo u slijedećim stoljećima. To je poanta . Mi nismo ZERP-om zaštitili ni podmorje, ni, ni ispod mora, mi to nismo zaštitili. Mi ovdje dobivamo puno. Čak je i Europska komisija 2013. rekla, pozvala nas da proglasimo IGP temeljem studije gdje je rekla da godišnje gubimo milijardu i 200 tisuća kuna, 200 milijona kuna do 2 milijarde kuna, što znači da smo u zadnjih 20.g. izgubili 40 milijardi kuna. Nas je Europska komisija pozvala 2013 [[Upadica: Hvala]] da gubimo oko 2 milijarde kuna godišnje [[Upadica: Hvala lijepa]] što znači 60 milijona kuna.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Zapravo ovdje je, ovdje je zapravo jedna dobra zamjena IGP-a za ZERP jer mi smo u ZERP-u jednako koristili kao što koristit ćemo isto tako i u IGP-u. Ali pazite, vi govorite o jednoj studiji koja je zapravo izrađena, znamo mi za tu studiju 2008.g. koja je bila tako teoretska. Ona je dala određeni mehanizam prikaza ribljeg bogatstva u teritorijalnom moru i mogućim gospodarskim pojasevima i vrijednosti ribolova. Ali uz napomenu postoji napomena g. Bulj gdje piše kao da države nisu članice EU i da se ne primjenjuje zajednička ribolovna politika. Kako je Hrvatska zapravo za svo vrijeme imala ZERP i slobodno je lovila u tom području, cijelo joj je vrijeme bilo na raspolaganju potencijalni izlov u vrijednosti, vi ste, do zapravo 140 milijuna EUR-a, al vi ste na „Otvorenom“ rekli milijardu, pa tako da više ne znamo o kojoj se cifri vi razmišljate [[Upadica: Hvala vam]] ali govorimo o 140 milijuna EUR-a koje je Hrvatska koristila.
Hvala lijepa. Kolegice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi ministre, proglašenjem IGP-a još je jedan pozitivan pomak Vlade RH u ostvarivanju naših nacionalnih prava koji će dat sigurno novu sigurnost našim ribarima, ali i drugim sektorima koji će svakako od toga imati koristi. Vjerujem kako ste i najavili sada održavanje trilateralnog ministarskog sastanka da će dovesti do iznalaženja zajedničkog dogovora Hrvatske, Italije i Slovenije da će se ojačati gospodarska suradnja na području Jadrana i omogućiti razvoj plavog gospodarstva, ali i sve aktivnosti vezane uz zaštitu i očuvanje prirodnih bogatstva mora i morskog okoliša i ja vam čestitam na vašoj vanjskoj diplomaciji na stečenim ovim uvjetima, na ovome izvješću. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gđo. zastupnice Uvažena gđo. zastupnice, naravno da je tu puno aspekata koji su zapravo ovaj važni, bitni su politički prije svega. To je znači jačanje globalne vidljivosti RH kada pogledate vi što je zapravo Hrvatska sve učinila do sada. Dakle jedno je, ja poštujem dakle vaše izlaganje i pogled iznutra kad branite hrvatske nacionalne interese, ali hrvatska vlada u isto vrijeme brani hrvatske nacionalne interese, ali isto tako ima i odgovarajuću vanjsko političku aktivnost i promatra i radi sa susjedima jer treba imati znači saveznike, treba se nametnuti na međunarodnoj zajednici kako bismo što više zapravo afirmirali te naše nacionalne interese. Mi ne možemo samo gledati, razumijete, unutar države samo, trebamo vidjeti, usuglasiti sa, sa partnerima. Evo kad pogledate Crna Gora koja je isto tako iskazala interese, sa svima morate razgovarati o čemu se tu radi.
Sada će govoriti kolegica Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče HS. g. Ministre, ova godina unatoč tome što je bila izuzetno teška, ona je u vanjsko političkom smislu bila uspješna. Nakon 10.g. američki državni tajnik je posjetio Hrvatsku, nakon 14.g., ruski ministar vanjskih poslova, nakon 17.g. postignut je i zajednički jezik sa Italijom da se istovremeno proglasi IGP. To su sjajne vijesti i to su dobri uspjesi jer time što će se sa talijanske strane konačno uvesti adekvatna zaštita isključit će se treće zemlje, što znači da će u stvari to pozitivno utjecati i na naš dio Jadrana i očuvanje naših stokova. Ono što mene zanima, jeste li kroz razgovore koje ste imali sa talijanskom stranom razgovarali i o crti razgraničenja? Znam da Italija nije do sad pokazivala neke pretenzije, ali sigurno nakon ove odluke kad proglasimo IGP slijedi dogovor o crti razgraničenja da li tu možemo očekivat također dobar dogovor?
Hvala vam. Izvolite.
Hvala. Apsolutno. To je jako važno jer zapravo jedno uključuje odnosno uvjetuje drugo jer vi kad proglasite IGP onda je drugi korak zapravo razgovor o delimitaciji, znači razgraničenju znači morskog pojasa. Jer zapravo vaša znači ova granica ovaj ide od teritorijalnog mora prema pučini i tada ona postaje privremena vanjska granica. Al vi da biste utvrdili zapravo konačno ovaj i granicu, razgraničili se, morate sklopiti međunarodni sporazum kao što su recimo oni učinili sa ovaj Grčkom. Al vam hoću reći zapravo u tom, vi ste sad nabrojali Pompeo, pa Lavrov itd., dakle uvijek je važno u politici prepoznati, imati politički instinkt, ono što bi naš narod rekao „hora je“ kada je trenutak. Jer mi imamo ovdje dobar administrativni birokratski aparat, to je Ministarstvo vanjskih poslova i ostala ministarstva koji su stručnjaci, ali stvar je političkog menadžmenta kada ćete vi prepoznati da je pravi trenutak za nešto, a sada je upravo pravi trenutak i kad su se stekli svi uvjeti za ovo.
Hvala. Kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Uvaženi ministre, evo mi smo na kraju jednog procesa koji traje poprilično dugo s ciljem zaštite nacionalnih interesa odnosno podmorja, biljnih staništa i svega onoga što se tiče hrvatskog Jadrana. Vi ste dugo u diplomaciji i možete li nam reći kako je to pregovarati, a ostati prijatelj i zaštititi nacionalne interese? I drugo, kolika će bit uloga obalne straže u, u očuvanju, očuvanju crte razgraničenja i da li mi imamo brodove i ljudstvo spremni za to? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na tom pitanju. Znate u svemu je to, to je zapravo jedan dobar korak, mi, naša, naše ribarice, baš i naša flota nije tako snažna i jaka kao što je i talijanska, al upravo nam ovo može u zaštiti pomoći to kako bismo mi sačuvali od tih upada i mogućnosti još više drugih ribarica, a evo imate i Jabučku kotlinu koja je najbolji zapravo primjer kako smo upravo to mrjestilište, kako smo sačuvali od bilo kakvih drugih upada gdje zapravo nitko više ne može nego je to zapravo jedno zajedničko dobro. A ono što je zapravo važno znate u diplomaciji u politici to je ono prepoznati što sam rekao pravi trenutak. Jer ono znate isto tako u narodu kažu osobito u cetinskom kraju „đilitnuti se, al ne pogoditi cilja“, znači morate znati da ćete pogoditi u sridu, to je bitno, a ono je li čoja, bara, prije itd., al važno je znati kad se alka održava i da tada se zapravo stvaraju bodovi i donosi politička poeni.
Kako ste rekli đilitnuti ministre?
Đilitnuti.
Da zapamte đilitnuti.
Znači đilitnuti se, ne pogoditi cilja.
Kolega BArtulica, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre. Ne bih se složio s vama da je ovo najbolji trenutak za proglašenje. Bolji je primjer možda 5. kolovoza '95. kada je Hrvatska krenula sa Olujom, to je pravi primjer državne politike gdje se vodi računa o nacionalnim interesima, bez obzira što neki misle. Ovo je više posljedica mentaliteta dodvoravanja koju Hrvatsku zapravo košta i cijelo vrijeme prati našu diplomaciju. Međutim, rekao bih zašto mislim da ovo nije najbolji trenutak? Pa sve ove godine od kada je ovo na dnevnom redu nismo naplatili nijednu kunu naknade od strane Italije i drugih koji love na tom području. Na kraju mislim radi korektnosti, bilo bi dobro spomenuti ime dr. Tadića, Tončija Tadića koji od početaka je na pravoj strani i najviše osobno se zalagao za ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Gospodine Bartulica, ja vas znam više od 25 godina i jako me razočarala ta vaša konstatacija da se hrvatska diplomacija dodvorava, ne znam od kuda je to, ali ja kada vama govorim onda govorim ono što ja znam, a vaša percepcija ili procjena da je to tako ne znam na čemu ona počiva, ali morate vjerovati u hrvatsku diplomaciju. S druge strane vi niste živjeli ovdje i niste živjeli u ovoj bivšoj državi, ovo što je Hrvatska napravila od 30 godina to su zapravo nemjerljivi uspjesi koje je postigla hrvatska diplomacija. Nemjerljivi uspjesi koja je postigla hrvatska diplomacija. Kada pogledate znate ja sam živio u onoj bivšoj državi pa zna što je ovaj ostatak koji jako čeka i čekat će decenije da bi stekli uvjete koje smo mi postigli i međunarodnu afirmaciju i da smo postali respektivna država koja ima apsolutno svoj glas u međunarodnoj zajednici i kao članica NATO-a i uvažena članica EU.
Hvala. Izvolite, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Pozivam se na čl. 238. g. ministar je taj članak je povrijedio jer je implicirao da to što ja nisam živio ovdje prije neki veliki minus i nedostatak i ne omogućuje meni da razumijem neke stvari, mislim da je to oblik omalovažavanja.
Ne bih se složio kolega Bartulica, vrlo pozorno sam slušao, mislim da nije bila namjera da vas se uvrijedi nego je kolega Grlić iznio konstataciju. Pa i on je jedno vrijeme proveo izvan Hrvatske tako da stvarno tu nije bilo namjere.
Nije bila namjera, ali hoću možda ako mi dopustite.
Ne ne mogu vam dopustiti možete kroz neku repliku. Morate paziti kad se đilitnete da pogodite cilj. Kolega Hrebak, izvolite.
Poštovani uvaženi ministre. Kada smo već kod đilitanja, htio bih dakle nije uopće sporno da je dobro da se proglasi IGP, ali moram postaviti jedno pitanje u ime moje stranke. Naime, od 2003.g. još HSLS kao stranka se zalaže upravo za proglašenje gospodarskog pojasa i uvijek je nekako bilo nije sad trenutak, nije sad trenutak, EU cilj je prioritet ulaska u EU, ključno je dakle pitanje koje ja moram ovdje postaviti u ime svih generacija, vodstava, predsjednika, članica i članova moje stranke koje se kažem od početka 2000. godina zalažu upravo za ovo pitanje. Da li je doista Hrvatska i to je ono što javnost zbunjuje, a mi moramo raditi na toj percepciji da razbijemo tu percepciju da li je doista Hrvatska bila u slučaju da je morala nešto rekao bih s jedne strane pustiti da bi s druge srane dobila. Jednostavno takvu argumentaciju mislim da je sad vrijeme nakon 20 godina da saznamo. A u svakom slučaju dobro je da je gospodarski pojas proglašen [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]]
Kolega Hrebak hvala vam. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Ja sam ovo shvatio kao kompliment tako da evo zahvaljujem.
Kolegica Nemet, izvolite.
Poštovani ministre. Evo podržavamo definitivno inicijativu trilateralnog sastanka između RH, Talijanske Republike i Republike Slovenije, no međutim kako dolazim iz sjeverozapadne Istre i u komunikaciji sa istarskim ribarima i ribarima iz Savudrije dobila sam podatak da proglašenje isključivog IGP-a za njih u bitnome neće trenutno promijeniti život, ali vi ministre jako dobro znate šta će njima promijeniti život, a to je rješavanje pograničnog spora sa Republikom Slovenijom. Oni i dalje svakodnevno dobivaju velike kazne i mislim ministre da je vrijeme i prilika već ako smo kao čin dobre volje uključili Republiku Sloveniju u ovaj trilateralni sastanak da pokušamo i iznađemo način da riješimo i taj veliki problem. Naši ribari ne smiju biti taoci politike. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na tom potanju i zahvaljujem zapravo doista na toj primjedbi i tom. Čujte nama su ribari apsolutno važni jer oni su zapravo na terenu. To su oni ljudi za koje mi zapravo brinemo i skrbimo. U javnom prostoru je bilo ovih dana jako puno njihovih reakcija i uglavnom su sve pozitivne, a činjenica da su nama uvijek ribari prvi oni koji kada razgovaramo sa Slovenijom jer zapravo što će vam zakoni i pregovori i tako ako ne vidite njihovu provedljivost na terenu. Prema tome, ribari da, ljudi na terenu apsolutno svakako i to nam je sa Slovenijom u narednom razdoblju nakon ovoga jačanje, zapravo snaženje još bolje suradnje, razgovora o tim pitanjima i ja se nadam toplo u Vladi, ovoj Vladi, našoj Vladi Andreja Plenkovića i nadam se Janeza Janše da ćemo riješiti sva naša otvorena pitanja na dobrobit naših ribara, naših ljudi koji žive uz granicu.
Sada je na redu kolegica Peović. Izvolite.
Dobar dan. Drago mi je da se ovdje u HS-u citira Ivan Mažuranić, Smrt Smail age Čengića „Đilitnica ne pogodi cilja“ no onda ako se pogađa cilj morali bismo imati neke objektivne procjene dan nakon što smo imali 92 mrtva od covida reći da je ovo jedan od najvažnijih događaja u Hrvatskoj čini mi se da je pretjerano, pa bi to vjerojatno Ivan Mažuranić sam tako procijenio. Ono što bi bilo stvarno jedan od velikih događaja u Hrvatskoj je proglašenje gospodarskog pojasa i to čitave Hrvatske u kojem se isključujemo od nekritičnih, nekritičkih integracija u financijske i gospodarske i međunarodne tokove gdje se provodi jedna, od naše vlade, auto kolonijalna politika koja sigurno niti našim ribarima, niti našim radnicima neće donijeti ništa dobro, a ovu imaginarnu crtu koju smo povukli po Jadranu sigurno ne možemo nazvati najvažnijim događajem u Hrvatskoj.
Izvolite odgovor.
Ja mislim upravo suprotno i ja ovaj poštujem dakle i vaš kriticizam ili zapravo određenu skepsu i tako, ali pazite tu ima, jako će tu biti puno situacija koje nam ovaj otvaraju zapravo neke nove perspektive i pitanje je i zelenog plana ovaj jer mi ćemo zapravo upravo s proglašenjem IGP-a unutar zapravo i EU ono zapravo to su vode EU gdje ćemo mi moći sugerirati zapravo i kvote ili, dakle mi ako želimo, istina nema kvota u Sredozemnom moru niti u Jadranskom moru, ali nam pruža jako puno mogućnosti unutar EU da mi zapravo upravljamo, dakle našim ovaj morem zajedno s Talijanima na svom dijelu. Ali zapravo Jadransko more je zajedničko more bez obzira što Italija i Hrvatska dijele najvećim dijelom, ali zapravo tu su i druge države. Tu, tu je zapravo jedna polazna osnova zapravo za jednu jako, jako dobru suradnju i to može biti jedna uspješna europska priča.
Hvala. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre, moram reć da me iznimno žalosti, da ne kažem sramoti kada predstavnik hrvatske vlade iziđe pred HS i onda izgovara neistine. Istina je da niste imali pojma da Republika Italija ide prema proglašenju gospodarske zone odnosno gospodarske, gospodarskog dijela Jadrana. Da, početkom 11. mjeseca je komisija talijanska sa 394 glasa izglasala da se ide u tom smjeru i uputila to u talijanski parlament, a na pitanje naše Ministarstvo vanjskih poslova je odgovorilo ne planiramo proglašenje gospodarskog pojasa u Jadranu, imamo dobre međususjedske odnose sa Italijom. Prvi datum kada vi saznajete od Italije da se uopće ide u proglašenje gospodarskog pojasa je 30.11., znači mjesec dana nakon što je praktički [[Upadica: Hvala]] u Italiji bilo sve već riješeno. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi g. zastupniče. S obzirom na moje iskustvo dakle svatko govori ono zapravo ovaj ono što radi i kako radi, a ja vas mogu uvjeriti znači ja sam od 17. srpnja prošle godine ovdje i aktivno sam angažiran u vanjskoj politici i osobito sa g. Di Maiom s kojim sam dogovorio već mjesecima ovaj taj KOM, to je Koordinacija odbora ministara u Hrvatskoj, koji je ranije možda bio ovaj ne tolko često korišten, prošle godine je bio taj jedan onda smo, inzistirao sam da to bude i ove godine, znači to Koordinacija odbora ministara koji je bio 30. studenog gdje je bilo 8 ministara i + 3 ili 4 središnja državna ureda. Mi o tome razgovaramo, ali to nije znate ovaj vi ne možete ovaj to staviti u javnost pazite. Pa to je jedna konstanta, to je jedna konstanta koja se promiče i provlači kroz sve ove godine, ali da bi nešto sazrjelo i da bi se steklo uvjeti onda to ne možete iskomunicirati javno nego trenutak kada imate već određena uvjeravanja da bi se to moglo dogoditi.
Idemo sada na kolegu Škoru, izvolite. Kolega Brumnić, izvolite povreda Poslovnika. Uključite se samo.
Poštovani predsjedniče HS povrijeđen je čl. 238. Izgovoriti u HS da se ne može izići u javnost sa onime što se radi u ime i u interesu RH mislim da je više nego povreda tog članka.
Dobivate opomenu. Ovo nema nikakve veze zato to što izgovarate prvo je netočno jer postoje mnogi državni poslovi koji se odrađuju, a onda kasnije se o tome obavijesti javnost, pogotovo u diplomaciji. Da ste radili u diplomaciji vjerojatno biste to znali … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? A drugo, ovo je bila replika, nikakva povreda Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu kolega Škoro, izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani g. ministre, vi i ja smo diplomati, vi ste još uvijek aktivni, ja sam u miru. Sve ima svoju dinamiku, ima svoj proces, potpuno ste u pravu. Međutim, ne može se oteti dojmu da ovo sve skupa koincidira sa proglašenjem IGP-a od strane Italije, a ovo prikazujemo kao diplomatski uspjeh i ne mijenja se ništa. Dakle, ne mijenja se ništa, možemo pravit umjetne otoke i iskorištavat energiju i ostaju granični problemi sa Slovenijom i Crnom Gorom, to je ono što, što možemo reći. Međutim, isto tako je zanimljivo da ovdje ljudi vas pokušavaju pitati jednu vrlo jednostavnu stvar koja zanima mog prijatelja Šimu. Nakon ovog proglašenja smiju li talijanske koćarice doći kod nas i bez naknade loviti našu ribu kao što su radile do sada? Samo recite evo to i ništa drugo, mi ćemo biti inače za ovo proglašenje.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo g. Škoro. Dakle je, mi smo ovaj diplomati, ja sam aktivni. Dakle, u trenutku, ulaskom Hrvatske u EU 2013.g. znači ovaj Jadransko more je postane europsko more i vi znate da se ZERP primjenjivao samo za treće zemlje, al nije se primjenjivao za zemlje članice EU. Pa Hrvatska može ribariti i u Španjolskom ovaj moru ili bilo gdje. Prema tome, to je zajedničko more, naravno da ćemo mi moći isto tako koćariti tako isto na ovaj na talijanskoj strani. Znači to je europsko more odnosno vode, vode EU jel.
Kolega Stier izvolite.
Poštovani ministre, vjerujem da je ovo jedna od tih tema u kojoj hrvatski građani očekuju od nas da se ne dijelimo po stranačkim nekim linijama nego da podržimo ovaj prijedlog vlade. Naravno svaki klub, svaki zastupnik može i legitimno da da svoj ton. Međutim, vjerujem iako su te rasprave važne, puno je važnije što će ostati zapisano što će biti u dokumentu. Još su stari Latini govorili „verba volant scripta manent“, a ja vjerujem da će ostati zapisano da na prijedlog ove Vlade ovaj Hrvatski sabor je donio odluku o proglašenju gospodarskog pojasa i da na taj način se još dodatno zaštitili interesi RH na Jadranu. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Naravno, kada govorimo zapravo o IGP-u zapravo to je zapravo jedan veći stupanj zaštite. Znači vi uvijek zapravo idete, pokušavate nadograditi dakle, državu i državne institucije, dakle u svakom segmentu zapravo i državne uprave, u svim onim područjima. Zato i Hrvatska i je tako, ide naprijed u tome, pa pazite, mi smo sada dobili zahvaljujući našim pregovorima 24 milijarde eura, što za višegodišnji financijski okvir, što za, dakle budžet, a što za plan oporavka gospodarstva. Prema tome, nije lako tu, to je ozbiljna stvar je upravljati državom. To je plemenita disciplina i to je u svakom slučaju borba za hrvatske građane, za hrvatske nacionalne interese, a u ovoj godini smo pokazali, pazite, mi smo u ovoj godini imali i državnog tajnika SAD-a, imali smo Lavrova, imali smo konferenciju o Daytonu, imali smo nekoliko, i predsjedali smo Vijećem EU.
Idemo dalje. Sad je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre, evo nas, 30-tak godina od stjecanja samostalnosti. Vi kažete, sad je najbolji trenutak, stekli su se uvjeti za proglašenje IGP-a, pri tome su vrlo tanki i neuvjerljivi razlozi s kojima vladajući pokušavaju objasniti zašto se to nije moglo prije. No čak i sad treba istaknuti da je od proglašenja IGP-a, pa do ostvarivanja ciljeva zaštite Jadrana i održivog gospodarenja njime, dug i dalek put. Za to su nam potrebne dobro pripremljene i osmišljene politike, vrlo jasne. Od vladajućih ništa dobro ne treba očekivati, ali treba očekivati od nas ostalih. Nama neće trebati daljnjih 30 godina da ih osmislimo i provedemo u djelo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na podršci, drago mi je da ste vi isto tako, izabrani u HS što zapravo je znak da svi radimo na istom poslu. Naravno da vi ne možete tu reći da je vladajući, pa to se od vas može očekivati, ali bitno je zapravo da djela su zapravo najbolji pokazatelj, a i ja ne bih o tome trošio riječi. Ono što radi ova Hrvatska rada mislim da niti jedna dosadašnja vlada u RH nije ostvarila takva postignuća ako zaboravimo, ako zanemarimo razdoblje prvog hrvatskog predsjednika i '90. g. do 2000. g. kada su ostvareni zapravo najveći rezultati hrvatske afirmacije na međunarodnoj zajednici. To je bilo jedno najteže razdoblje koje je bilo u svakom pogledu teško, ali tada su izboreni zapravo oni međunarodni uspjesi, na kojima se možemo ponositi i koji su zapravo bili i uvod i u kasniju daljnju afirmaciju RH na međunarodnom planu.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani ministre. Dvije su …
Samo, kolega Bačić, samo malo. Kolega Grmoja i kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] ja vas molim, vrlo glasno vas se čuje, molim vas zaista da… Kolega Bulj, ... [[Upadica se ne čuje.]] što je bilo? Ajde molim vas da se smirimo. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani g. ministre, dva su po meni najvažnija aspekta ovog procesa proglašenja IGP-a. Prvi je taj što se on sukladno čl. 123. Međunarodne konvencije o pravu mora provodi na način da države, obalne države u poluzatvorenom moru kao što je Jadran, svoje režime zaštite tog istog mora dogovaraju i usklađuju, pa tako i na ovoj predstojećoj konferenciji u Veneciji, vi ćete zajedno sa Italijom i Slovenijom, ali i uz obavijest prethodno i drugih ministara vanjskih poslova ostalih država, obalnih država Jadranskog mora, donosimo ovaj, ovu zaštitu. I druga važna stvar, to je što Talijanska Republika pristupa zaštiti Jadranskog mora, pa ja bih rekao da mi ne kasnimo, da mi ne, .../nerazumljivo/... radimo zbog toga što to radi Italija, nego Italija radi ono što smo mi napravili puno prije nje, tako da je i tome trebalo voditi računa. Hvala.
Pa naravno, upravo tako, zapravo vi trebate i u diplomaciji osluškivati i vješto pregovarati, a ne, lako je donijeti jednostrani akt. A što kasnije napravite problem ukoliko niste tu usuglasili sa zemljama, prije svega sa susjedima. Vi kad gradite u dvorištu negdje nešto, gledajući s aspekta zapravo, ne znam, evo, života, dakle, radite, morate pitati susjeda oće mu nešto smetati ili neće nešto smetati. Kako susjed reagira, ja vam sada govorim kako je Crna Gora, iako se zapravo nikakvih nema implikacija jer je, zapravo ono što je bio ZERP, to je sada IGP ali svejedno namjera o hrvatskom proglašenju IGP-a je pobudila veliko zanimanje, da ne kažem neku drugu riječ. Prema tome, ministar Radulović, mi smo obavili nekoliko razgovora o tome kako bih ga razuvjerio da je zapravo to, znači imate sučelice, prema Italiji, imate bočno prema Crnoj Gori, privremena crta do razgraničenja, znači ne prejudicira, itd., ali morate sa svima obaviti te razgovore [[Upadica: Hvala.]] Nismo sami ovdje u ovom geopolitičkom prostoru.
Hvala. Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministre, dosta se komentira i na neki način postavljaju pitanja zašto se cijelo vrijeme spominje 3 laterala. Dakle stalno se spominje, evo uskoro ćete imati sastanak ministri vanjskih, Slovenije, Italija i Hrvatske i nakon toga na najvišem dakle vrhu predsjednici vlada tih triju zemalja, a uvijek se govori o tome što je tu, zašto je tu Slovenija uvijek uključena u sve razgovore i pregovore, pa sigurno kao prvo, moramo shvatiti da smo dio velike obitelji europske, da to postaje sad i nastavlja se nakon ZERP-a biti i dalje europsko more, ali i da Slovenija, bez obzira što nije direktno uključena kao prvi susjed, uvijek smo ga i na svaki način uključivali, pa i u ovom slučaju. Pa molio bih da još jednom objasnimo u kom segmentu i zašto su stalno 3 laterale, a ne recimo, samo mi i Italija?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na tom pitanju. Slovenija naša susjedna zemlja isto je tako jadranska zemlja, članica EU, to je svakako važno imati i Sloveniju tu jer je ona isto tako znatiželjna i želi imati informaciju kako će to imati određene implikacije na Sloveniju. … proglašenjem IGP-a se ne dovode u pitanje rezultati arbitraže sa Slovenijom koju mi ne priznajemo jer ta upravo je arbitraža izrijekom predvidjela mogućnost da Hrvatska jednom proglasi IGP i potvrdila da sa time neće dirati u rješenje predviđeno u arbitraži. Međutim tu postoji drugi aspekti koji su izvan ovih, mislim IGP je jedna od postignuća, mislim postignuća malo nadogradnja ZERP-a, ok, meni je drago danas ovdje vidjeti konsenzus i da ćemo o tome svi zajedno odlučiti i prihvatiti, drago mi je, ali postoje i druga područja suradnje, infrastruktura postoji gospodarstvo itd., odgovornost za zaštitu Jadrana.
Idemo sada kolega Matula. Izvolite.
Proglašavanje IGP-a dakako nije izraz hrabre proaktivne hrvatske vanjske politike, a pogotovo nije izraz HDZ-ovog političkog genija koji sebi utvara da je sama suština genija hrvatskog naroda. Kakav politički instinkt, o čemu vi govorite? Vaš politički instinkt, vaš neprocjenjivi osjećaj za trenutak? Je li možda Italija vas pitala kada će proglasiti gospodarski pojas ili je to možda instinkt premijer Plenkovića njegov osjećaj za trenutak kao što je procijenio trenutak donošenja mjera protiv covida.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ja bih upravo rekao to što ste rekli samo bi rekao obrnuto. Da, politički instinkt rezultat genija, rezultat promišljanje vanjske politike, aktivne hrvatske diplomacije, upravo ću vam to reći jer ja znam što ja znam. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje, kolegica Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ministre, dobro ste primijetili 1. srpnja 2013. kada je Hrvatska postala jedna od članica EU i naše Jadranskom more postalo je dijelom voda EU. Samim time što smo mi imali proglašen ZERP na našem dijelu Jadrana, štitili smo i ekološki i slobodno možemo reći na neki način i gospodarski i floru i faunu i sve potencijale Jadrana. Gdje po onome što ja vidim je nastao problem u segmentu Jadranskoga mora koje je bilo talijansko i koje nije bilo zaštićeno niti je njime gospodareno na dobar način. Stoga mene zanima upravo u ovom segmentu kada ste rekli da su obavljane konzultacije o zaštiti Jadrana i održivo gospodarenje njime, zanima me što točno podrazumijeva održivo gospodarenje, obzirom da je 80% izlova, izlov sa jadranskoga dijela 80% ribe koju love talijanski ribari? Hvala vam.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Malo je minuta da bih vam ja rekao, ali vi ste zapravo na neki način potvrdili europske vrijednosti, konzultacije koje su izraz jednog normalnog načina komunikacije. Kažem, ne živimo sami, dijelimo Jadran, mi smo svi odgovorni za zaštitu Jadrana i flora i faune, to je netko ovdje dobro rekao, svi ste o tome govorili, zaštita Jadrana, osjetljivi eko sustav. Hrvatski imate recimo … ribolov više je usmjeren na ribolovne aktivnosti, samo ću vam imam to baš ovdje jedna rečenica unutarnjeg teritorijalnog mora tek oko 1,5% npr. ukupnog hrvatskog ulova ostvaren u području npr. ZERP-a. Područje ZERP-a je s druge strane izuzetno važno za … ribolov tune. I sada imate podatak da su podaci za ribolovnu sezonu 2020.g. govore o čak 58,5% ukupno nacionalnog hrvatskog ulova ostvareno u području ZERP-a. Također valja istaknuti da je u 2020. čak 25,8% ukupnog … /Govornici govore u isto vrijeme. / … plivaricom … ostvareno u međunarodnim vodama. … /Govornici govore u isto vrijeme. / … oprostite.
Ministre, hvala vam. Vrijeme je pobjeglo, ali imate u drugom odgovoru. Sada idemo dalje. Sada ćemo se spojiti videovezom sa kolegicom Mrak Taritaš. Pozdravljam ju. Čujemo li se? [[Upadica: Čujemo se.]] Izvolite.
Lijepi pozdrav. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Mi u GLAS-u mislimo da Hrvatska svojim članstvom u EU ima niz benefita i apsolutno smo sigurni da je to dobro. Jednako tako ćemo i podržati proglašenje IGP-a, ali kada imamo replike onda u replikama nekako hoćemo pojašnjenje nekih stvari koje vi kažete u uvodnom izlaganju. Pa mene zanima sljedeće, a to je pri kraju vašeg izlaganja rekli ste izrekom stekli su se uvjeti za proglašenje IGP-a. Mene zanima koji su to uvjeti bili koje je Hrvatska prepoznala, koji su to uvjeti bili kojoj je Hrvatskoj bilo važno, koji su to uvjeti bili koje ste vi iskomunicirali sa svim ministrima? Jednako tako u uvodnom izlaganju ste govorili o svojoj komunikaciji sa ministrima, dobro je da se komunicira. Krivo je ako se ne komunicira, ako se ne komunicira onda svako živi zatvoren u svojoj niši, donose svoje odluke. Kroz komunikacije odluke mogu biti samo još bolje. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Gospođo Mrak Taritaš, evo baš mi je drago da se vi slažete s time što se tiče komunikacije i razgovora. Ona je doista bila jedna konstanta zapravo i u mom diplomatskom djelovanju i mojih kolegica i kolega. Dakle, nije sve počelo, to ima jedan svoj kontinuitet. Kada govorimo stekli su se uvjeti, znači opet ono ponavljam, zapravo ne možete vi nikada djelovati jednostrano dakle morate razgovarati jer zaštita Jadrana treba iskomunicirati na način da vi imate i saveznika na Jadranu. Što bi značilo kada bi samo Hrvatska proglasila IGP? Prema tome, zajednička briga zaštite Jadrana svakako je i talijanska. Prema tome, ako samo štitite jedan dio Jadrana to nije dovoljno. Znači mi na ovaj način zapravo štitimo Jadran cjelovito u svim njegovim dijelovima i to je ono bitno. I ovo je jedna dobra priča, europska priča kako bismo i drugim državama dali sličan primjer.
Hvala lijepo. Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani ministre, nas Hrvatske suvereniste svakako raduje svaki potez državne vlasti koji proširuje i učvršćuje hrvatski suverenitet na svim njenim područjima. Međutim, imamo itekako ružna iskustva i na postojećem ZERP-u naša obalna straža i policija i ratna mornarica imala je ogromnih problema da zaštiti od ilegalnog ribolova, od upada Talijana itd. Kako planirate zaštiti i punu suverenost, nadzor nad tim suverenim područjem koje ćemo sada utvrditi sa kojim brodovima, jel trenutno imamo samo jedan jedini brod ovaj „Faust Vrančić“ koji je u stanju kontrolirati? Europski fondovi nam nude određene mogućnosti izgradnje korvete, tu su Italija, Španjolska, Grčka, da li se šta poduzima? To je također dio perspektive koja se mora riješiti, šta vi o tome mislite?
Izvolite odgovor.
Hvala vam na tome pitanju. To je isto tako apsolutno doprinos ili zapravo pokazatelj u kom smjeru isto tako ovaj i hrvatski ta ribarska flota koja je, bi mogla svakako biti i malo jača, ali Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao nositelj zapravo ovoga prijedloga će zajedno i sa Ministarstvom infrastrukture, pomorstva upravo raditi na tome kako bismo mi upravo ojačali tu našu flotu. Dakle, dakle ribari, hrvatski ribari, to je ono što je zapravo snaga i potencijal zapravo u našem gospodarstvu odnosno zapravo u našoj poljoprivredi, poljoprivredna politika. I mislim da tu negdje svakako od tih fondova koje ćemo ovaj mi dobiti svakako ćemo usmjeriti i na taj dio. Al evo, mislim vjerujte u to da, da brinemo o tome i da svakako smo optimisti i da nam je to svakako u interesu i hvala vam još jedanput na tom pitanju.
I zadnja replika kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, ja znam da nije lako napraviti salto mortale, tvrditi godinama da nije potrebno proglasiti IGP, a sada ga svečano najavljivati, ovdje o njemu raspravljati i onda ga proglasiti. Ali budimo pošteni, nemojmo govoriti, molio bi to kolege koji su glasali za suspendiranje hrvatskih suverenih prava za suspenziju ZERP-a, budimo pošteni i recimo proglašenje IGP-a itekako ima koristi za naše ribare. Zašto? U ZERP-u se sada harači kao na Atlantiku, a kada proglasimo IGP do crte sredine ćemo mi moći određivati maksimum izlova u dogovoru s Europskom komisijom, to su činjenice. Nemojte obmanjivati javnost, Hrvatska će sa ovim dobiti pravo da uređuje stvari u svom IGP-u.
Izvolite odgovor.
Pa g. Grmoja, pa mi se apsolutno slažemo samo ovaj očito vi imate drugačiji ovaj taj niste me dovoljno razumjeli ovaj. Pa sigurno da je ovo, pa nije ovo sad neka, ja sam shvatio to kao da je to neka svečanost ili parada, ali ovo su sve zapravo postignuća naravno, pa ovo su sve koraci. Ja sam govorio o prvom koraku, o drugom koraku, o trećem, znači ili gradaciji zapravo snaženja i nadogradnje zapravo i, i ZERP-a. Pa sigurno da je zapravo zaštita ovaj hrvatskog Jadrana, da je zaštita zapravo Jadrana u cjelini naš interes i hrvatski interes, europski interes. Ako tu još imate i saveznike Italiju, pa to potpomaže ovaj Slovenija, pa onda kasnije ćete to razgraničiti i vidjeti sa trećim zemljama, pa to je najveći onda uspjeh ako imate sve ove zemlje na svojoj strani. I sigurno je da sam, da smo mi ponosni zapravo na ta naša postignuća, prije svega na razgovor i komunikaciju koju smo imali. Tako da tu se, mislim svi skupa slažemo, mislim drago mi je da to prepoznajemo da je to tako.
Hvala vam ministre, nema više replika, pa možete na svoje mjesto.
Ja bih samo ako dozvolite…
Ne, ne može. Što?
g. Predsjedniče, samo bih ovaj, vlada prihvaća dva nomotehnička amandmana Odbora za zakonodavstvo.
Dobro, može to, al možete to i okej sve je u redu.
Hvala lijepo.
Idemo sada obrisati govornicu, pa ćemo poslije toga, kolega Petrov samo malo stanite jer ću pozvati i predstavnike izvjestitelja odbora žele li uzeti riječ. Kolega Cappelli, vi ste bili odbor koji je bio tu glavni. Izvolite. Odbor, dakle poštovani predsjednik Odbora za vanjsku politiku kolega Gari Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče hvala vam lijepo. Pa evo Odbor za vanjsku politiku HS na svojoj 4. sjednici održanoj 16. prosinca 2020. raspravio prijedlog odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadranskom moru. Postignuto razumijevanje dakle da će RH i Talijanska Republika pristupit proglašenju svojih pojaseva nakon trilateralnog sastanka ministara vanjskih poslova RH, dakle i tijekom rasprave isto tako je vrlo jasno spomenuto da je hrvatsko proglašenje IGP-a važno pitanje radi kontrole prekomjernog izlovljavanja trećih država i adekvatne zaštite dakle hrvatske ribe, hrvatskih ribara, te da će se proglašenjem IGP-a kako hrvatskog, ali što je jako važno tako i talijanskog, čitavo područje našeg Jadranskog mora biti konačno daleko više zaštićeno. Dakle smatrajući prijedlog odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadranskom moru važnim za RH Odbor za vanjsku politiku nakon provedene rasprave jednoglasno sa 9 glasova za predlaže dakle HS da se dakle i taj zaključak prihvati. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Cappelliju. Evo ovdje nam je i predsjednica Odbora za zaštitu okoliša i prirode, poštovana kolegica Benčić, i ona isto tako želi se očitovati o stavu odbora, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Bit ću vrlo kratka. Prvo, željela bih se zahvaliti i izlagateljici i državnoj tajnici Metelko-Zgombić koja nam je danas na, ujutro na odboru predstavila ovu odluku i njene reperkusije, kao i slijedeće korake koji će se poduzeti o kojima ste već nešto čuli i od kolege. Ono što bi važno htjela naglasiti da je odbor jednoglasno podržao prihvatio izvješće o konzultacijama, isto tako podržao ovaj Prijedlog odluke o proglašenju IGP-a u Jadranskom moru i željela sam naglasiti dimenziju koju smo raspravljali na Odbor za okoliš, a to je dimenzija naravno upravo pitanje posebne zaštite Jadrana kao poluzatvorenog mora i mora koje je posebno osjetljivo. Razgovarali smo o opcijama koje se tu sada otvaraju i sa proglašenjem IGP-a i naglašeno je da se ovo proglašenje može smatrati nekim dobrim početkom suradnje sa susjedima u zaštiti Jadranskog mora i to posebice na način zaštite ribljeg fonda kao i ispitivanja mogućnosti posebnog režima primjene europske ribarske politike na Jadranu, a u cilju isto tako zaštite ribljeg fonda, ali i zaštite interesa lokalnih ribara. Eto, pozdravljamo ovu odluku i jednoglasno je podržavamo. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegice Petir isto tako u ime Odbora za poljoprivredu. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Cjelovito izvješće nalazi se na stranicama HS-a, Odbor za poljoprivredu raspravio je jučer o proglašenju IGP-a u RH. razmijenili smo stajališta sa predstavnicima Ministarstvom vanjskih poslova, ali i sa predstavnicima Ministarstva poljoprivrede obzirom da smo mi nadležno tijelo za poslove ribarstva. Jasno je da će uz naš zaštićeni ekološki ribolovni pojas ovo biti jedan dodatni oblik zaštite i odbor je jednoglasno uključujući predstavnike svih političkih opcija prihvatio izvješće o konzultacijama u vezi sa namjerom proglašenje IGP-a RH u Jadranskom moru i sam prijedlog o proglašenju IGP-a RH u Jadranskom moru. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na raspravu po klubovima. Evo prije toga samo nekoliko informacija, dakle radit ćemo sada do pola 12, pa ćemo napraviti onda stanku, onda ćemo odslušati do kraja slobodne govore to će biti negdje do 13:45 otprilike i onda nakon toga bi oko 14:00 sati nastavili sa ovom raspravom i na kraju poslije završetka ove rasprave išli bi još izjašnjavanje o amandmanima koji su bili u proteklih nekoliko dana. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Duboko je simbolično, ali znakovito i nadasve prikladno da ćemo o 30. obljetnici državnosti RH proglasiti IGP na Jadranskom moru. Most će ovu odluku o proglašenju IGP-a podržati odmah bez zadrške, otvorenog srca i ruku shvaćajući iznimnu, pa rekao bih i dalekosežnu važnost strateško-političku važnost proglašenja IGP-a. Most je godinama uporno, nepokolebljivo naglašavao, tražio da se proglasi IGP, shvaćajući tada važnost, naglašavajući tu važnost za sve generacije koje dolaze u RH. važnost da RH istakne svoju volju i nastojanje da u punom opsegu ostvari suverena prava koja joj pripadaju na Jadranskom moru. Kudikamo bi bilo povoljnije da smo ovu odluku donijeli ranije, ali ćemo je podržati i sada. Današnja rasprava po meni posebno svečana prigoda, dan koji će na osobit način kao državotvoran ostati upamćen i zabilježen u povijesti Hrvatske države i naroda. Stoga će Most s takvim dostojanstvom i primjerenom svečanošću sudjelovati u ovoj raspravi i tako je poimati jer su uistinu iznimno rijetke prigode i događaji da država proširuje svoja prava na nekom području. Takvi su događaji i odluke u načelu jedinstveni i neponovljivi te se uvijek duboko urežu u kolektivnu memoriju naroda i nacije. Vjerujemo i zato vas pozivamo sve zastupnike da prilikom sutra izglašavanja IGP-a to popratimo pljeskom. Ne da bismo emitirali talijanske zastupnike u njihovom dvodobnom parlamentu nego da bismo na takav način izrazili njegovu sudbinsku važnost i autentičnu volju hrvatskog naroda. Ideja o proglašenju punog, rekao bih pravog IGP-a takvog koji je prepoznat po međunarodnom pravu mora jednako se dugo i uporno te sasvim neopravdano odbijala, zbog sitnih političkih oportunosti, trenutnosti premda je riječ o jednom od najvažnijih državnih interesa i to takvu interesu koji je trajan i neprolazan te će slušati generacijama. Pri tome se odbijanje opravdavalo nizom neodrživih plitkih argumenata, od toga da gospodarski pojas ništa ne donosi do toga da za njegovo proglašenje ne postoji dovoljno adekvatan vanjsko-politički kontekst u susjedstvu. Oba su argumenta bila manjkava i prije, jednako su manjkava i danas. I oba argumenta dolaze iz jedne uske perspektive koja je omeđena rekao bih jeftinom političkom svakodnevicom te koja u cijelosti zanemaruje dugoročnu perspektivu Hrvatske kao pomorske države koja crpi svoju gospodarsku snagu i blagodat iz mora ta perspektiva kroz sve to vrijeme naprosto nije poput razborita čovjeka znala čitati znakove vremena. Danas i za budućnost to nije od važnosti. Nitko neće pamtiti ni trenutne razloge ni kontekst ili neke hrvatske nespretnosti u tome procesu koje su baš sada dovele do njegova proglašenja. Budućim generacijama ostat će samo suverena hrvatska prava na morskom prostoru površine oko 24.000 km2, to doduše formalnopravno nije suverenitet nego su to hrvatska prava izvan teritorijalnog mora, ali se ovaj akt s obzirom na njegove sadržaje faktički može okvalificirati kao proširenje državnog teritorija RH. Današnja odluka čini vrhunac niza povijesnih čimbenika i okolnosti bez kojih ne bi mogla biti donesena. A pogledajte samo granice tog našeg IGP-a, one se temelje na međunarodnom ugovoru koji je među tadašnjom Jugoslavijom i Italijom sklopljen u prošlom stoljeću koji je sklopila država koja danas ne postoji, a opet su njegovi učinci na snazi i aktualni i danas više od pola stoljeća kasnije. Riječ je o međunarodnom ugovoru, o razgraničenju epikontinentalnog pojasa koji se odnosi na morsko dno i podzemlje izvan granica teritorijalnog mora. Na taj se ugovor pozivamo i on je temelj za razgraničenje hrvatskog i talijanskog IGP-a. Akt kakav ćemo danas donijeti u svojem sadržaju oslanja se na taj akt donesen prije više od pola stoljeća što je samo po sebi dovoljno znakovito kada je riječ o dalekosežnosti, trajnosti, utjecaju za nadolazeće generacije i kakav utjecaj imaju ovakvi akti na budućnost. Prije pola stoljeća Jugoslavija nije slučajno razgraničila svoj epikontinentalni pojas od talijanskoga. Nekoć u to vrijeme Hrvatska je u svjetskim razmjerima imala snažnu disciplinu međunarodnog javnog prava, a hrvatski pravnici bili su jedni od ključnih čimbenika pri oblikovanju prava mora i nastanku glasovite Konvencije o pravu mora o koju se naš IGP sada oslanja i zbog kojeg ima međunarodno-pravnu relevantnost. Ti su pravnici već tad pa i prije bili svjesni da se pojas tada epikontinentalni razgraničuje za generacije, ne za trenutnost stoga i mi danas nasljeđujemo njihov koncept razgraničenja. Netko bi mogao reći ponegdje se to i mrmlja, povikuje da je današnja rasprava moguća samo zato jer su naši susjedi u Italiji krenuli u proglašenje svojeg IGP-a. vanjskopolitički pojas ima svoju važnost, neki kažu da je kontekst sve, drugi će utvrditi da kontekst nema nikakvo značenje jer je riječ o nominalno jednostranoj odluci. A oni koji su razboritiji oni će ustvrditi da je kontekst bio predvidiv, ako se promatra sve ono što se događa na europskom kontinentu, pa i u ovom našem sredozemnom prostoru. Međutim, čak i te rasprave koje previše ističu i stavljaju kontekst u prvi plan iz povijesne perspektive bit će potpuno beznačajne i brzo zaboravljene. Ipak s obzirom na našu korektnost i osobitu svečanost današnje prigode, jednako tako očekujemo od vas da nas se ne zasljepljuje ukrašavanjem stvarnosti o radu naše diplomacije, polućenim promašajima glede pitanja IGP-a. I o tome se može raspravljati, ali to je tema za neku drugu, manje svečanu prigodu. Na kraju moramo postaviti ključno pitanje, znamo li što želimo s IGP-om? Hrvatska je nominalno pomorska država, ali u stvarnosti naše more i njegove potencijale i blagodati ne koristimo, ne štitimo ni približno u mjeri u kojom nam ih ono daje i nudi. Naše su luke čak i u lokalnom jadranskom kontekstu postale drugorazredan, budućnost naše brodogradnje još je uvijek neizvjesna. Ribarske su flote desetkovane iz relevantnih akata i dokumenata vidi se da Hrvatska u trenutku proglašenja IGP-a nema snage za kontinuiranu fizičku prisutnost u tom prostoru i to su prava pitanja, to su izazovi. To su pitanja, a odgovor od očekujemo i od ove Vlade i od budućih vlada. I na kraju htio bih završiti s jednom poukom, istarski svećenik mons. Božo Milanović tijekom pariške Mirovne konferencije '46.-'47. na kojoj je dao ključan doprinos pripojenju Istre matici domovini u razgovoru s belgijskim katoličkim novinarom Walterom Eberhardom ustvrdio je “Režimi prolaze, narod ostaje“, rekao je još nešto što danas moramo imati posebno na umu jer ima posebnu težinu, ustvrdio je „Granice se određuju za stoljeća“. Hvala.
Molim vas sada da očistite govornicu pa će nakon toga govoriti poštovani kolega Zekanović u ime kluba Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Evo ja moram zapljeskati iako ću reći ovo nije bio iskren pljesak jer iako će Hrvatski suverenisti podržati proglašenje gospodarskog pojasa u ovom današnjem proglašenju se očituje sav jad i bijeda hrvatske politike. Od 2003. pa 2008. evo sad 2020. konačno ćemo proglasiti IGP i to samo zato što su ga Talijani odlučili proglasiti. Znate li kada bi ga mi proglasili da Talijani nisu odlučili to napraviti? Nikada, nikada. Ova vlada to ne bi nikad napravila. Ali ključna je stvar što se s ove govornice mora naglasiti jer vidim da neki kolege i iz opozicije ne razumiju, a iz pozicije također. Ništa se ne mijenja sa proglašenjem IGP-a u kontekstu ribolova i ribarskih politika. Znači ribolovne politike se ne mijenjaju. Drugim riječima, Talijani nisu ludi pristati na hrvatsko proglašenje IGP-a, pa da im mi onemogućimo ribolov u našem dijelu otvorenog mora, pa nisu ludi. I ministre na vaše pitanje, na moje pitanje vama nisam dobio odgovor. Hoće li se i dalje ribariti u hrvatskom dijelu otvorenog mora, međunarodnih voda na koje Hrvatska, hoće i to vi znate da hoće, ali ima jedna kvaka na koju sam ja upozorio više puta i dao sam i amandman i dao sam i prijedlog zaključka. I vas poštovani ministre evo pozivam da ga stavite u razmatranje odnosno da se prihvati, a zaključak je jednostavan i onda ću vam ja radosno pljeskati ovdje za 2 dana i stvarno ću biti ponosan na svoju vladu ako prihvatite obrazloženje da je, odnosno zaključak da HS obvezuje Vladu RH da u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ove odluke uputi Europskoj komisiji zahtjev za potpunu zaštitu IGP-a od bilo kakve vrste ribolova i izlova drugih morskih organizama. Kad bi to napravili, e onda bi imali moju podršku u svakom smislu jel bi pokazali da ste prava suverena, suverenistička vlast. Ali to vi nećete napraviti. Ljudi moji, Hrvatska ima 1185 otoka, otočića i hridi, a sad dobijamo mogućnost da gradimo još nove otoke. Gdje? 12 nautičkih milja ili 15 nautičkih milja daleko na pučini od zadnjeg otoka. Jako bi nam to dobro došlo. Imamo mogućnost u IGP-u što ne napraviti? Možemo iskorištavati i energiju mora kroz proizvodnju električne energije uz pomoć valova, morskih struja, plime i oseke, ne znam, hoćemo to raditi? Pa naravno da nećemo. Jedina svrha IGP-a je ovaj drugi korak. Jedina svrha IGP-a je ovaj drugi korak da se on u potpunosti zaštiti. Ali da pojasnim. On bi se onda zaštitio i onemogućio bi se ribolov i Hrvatima i Talijanima u IGP-u. Jel to nama odgovara? Pa naravno da da jer gotovo niti jedna hrvatska ribarica ili kažem, rijetko koja hrvatska ribarica danas radi u tom prostoru jer taj prostor je opustošen od strane Talijana. I kad ste ministre ovdje rekli, spomenuli ste „Talijani vode računa i štite Jadran“ i onda ste napisali ha, ha, ha. Pa Talijani su vam izrovali jadransko podmorje sa svojim koćaricama, pomlatili su i poubijali znači smanjili bio raznolikost Jadrana na nulu gotovo. I to rade sada isključivo u našem dijelu i radit će i sutra i u siječnju mjesecu kada to, kada bude ovo pravomoćno i dalje će raditi. Ajmo to zaustaviti. Ali gdje je hrvatski interes? U tom prostoru kada bi se zaštitio, to je mrjestilište. To je prostor gdje se događa znači reprodukcija riba i drugih morskih organizama, a 90% tih riba znate gdje ide? Prema hrvatskoj obali, pa bi hrvatski ribari onda da ne troše gorivo mogli u našim teritorijalnim vodama čekati ribu, puno više bi lovili i puno jeftinije i to je hrvatski interes i to je hrvatski interes. Zaštitimo IGP. Nije riječ ljudi moji o proglašenju nego nama je bitna zaštita jer nije ovo velik dan, ovo je dan opet jedne velike prevare i obmane. Ministre, s obzirom da mi niste u nekoliko navrata odgovorili na pitanje, a i na jasno pitanje ministrici poljoprivrede, ni ona nije odgovorila. Iščitavam vam iz vaših riječi da ne postoji nit najmanja šansa da se promijene ribarske politike. Dragi kolegice i kolege, molim vas da ovo ili hrvatska javnosti, nije vrijeme za slavlje kao što su neki kolege ovdje istaknuli. Radi se o jednoj od najvećih prevara gdje će se pod krinkom borbe za suverenost, za suverenitet opet izigrati hrvatska država i hrvatski suverenitet jer će talijanske koće i dalje na tih 25.000 km2 i dalje raditi što god žele i ništa se neće promijeniti. Još jednom moram naglasiti koliko mi je žao što sva ova desetljeća hrvatske države niti jedna vlada nije imala one hrabrosti i reći prema EU ajmo biti suverena država, ajmo zaštiti ono naše. Samo još jedno malo pravno pojašnjenje. Mi smo pristali na ovaj režim ribolova znate kada? Kad smo ušli u EU i to je beton, evo tu sam ja kopiro taj dio europskog ovoga Lisabonskog sporazuma i to je beton i mi to ne možemo mijenjati jer smo tog trenutka pristali. A o našoj računici koja se ovdje jučer računala kako zarađujemo više, 5 puta više EUR-a nego što dajemo EU, nitko nije računao, milijardu kuna godišnje koje gubimo u našem dijelu IGP-a, kao što nitko nije ni računao oko milijardu EUR-a gubitka zbog odlaska naše visokoobrazovane snage svake godine. Dakle, mi smo u velikom gubitku i volio bi da se svi odnosi u EU odnosno sa EU preispitaju, prvo ovdje. Ajmo razgovarati o tome. Pa ne budimo ludi, nemojmo radi nečije briselske fotelje ili nečijeg interesa il nekog razgovora prodavati svoju suverenost. Poštovani ministre od vas sam čuo „razgovarao sam, razgovarao sam, razgovarao sam“ Nama trebaju odluke. Ja bi volio da ste vi ovdje došli i rekli, obavijestili smo ih, naše susjede, da ćemo u 1. mjesecu od EU komisije tražiti zaštitu našeg IGP-a. Ali ne, to se nije dogodilo i to se neće dogoditi. Ima još jedna stvar i koja je dosta bitna. IGP danas čini oko 44,8% našeg ukupnog mora koji se dijeli na unutarnje more, na teritorijalno more i na otvoreno more, a mi smo dužni prema Strategiji bioraznolikosti do 2030. g. zaštiti, i ovako ionako 30% našeg mora. 30% smo dužni zaštiti. Ajmo to napraviti s IGP-om. Ministre, ajmo to napraviti s IGP-om. Ako to ne napravimo, ovo je jedan najljigaviji pokušaj obmanjivanja hrvatske javnosti i pretvaranja da je trenutna vladajuća garnitura suverenistička, a zapravo isključivo gleda prema Bruxellesu što će Bruxelles zapovjediti, tako će i napraviti.
Sada će onda, javlja se ministar, htio bi reagirati na izlaganje kolege Zekanovića. Imate znači 5 minuta. Izvolite. Samo malo, da se zbriše govornica.
kao izvorni hrvatski diplomat, znate, onda mi je teško ovaj, čuti ove riječi najljigaviji i tako, onda dozvolite da imam i ja vlastite emocije, ali ja poštujem i cijenim, g. Zekanoviću vaše stajalište koje ne znači da su argumenti. Stajalište ne moraju značiti da su argumenti, ali zapravo, bilo je emotivno i ono je bilo, ja bih rekao i izraz vašeg političkog stajališta, ali argumenti su svakako drugi. Idemo znači ovaj, mirno. Idemo reći da smo članica EU, da imamo odgovarajući, znači suverenitet koji se na neki način, kada vi sklopite već jedan ugovor, znači s nekim, vi ste već podijelili neke obveze, znači postoje neke obveze u međunarodnoj zajednici. Znači Hrvatska ulaskom u članstvo EU već preuzimanjem pravne stečevine i ribarstvo je i ribarska politika isto pravna stečevina, to isto tako je važno ovaj, znati, tako da mi ne možemo imati totalnu i tražiti totalnu zaštitu, mislim, i zabranu ribolova u bilo kojem IGP-u jer, rekao sam, mi kao članica EU možemo loviti, recimo, i u .../nerazumljivo/... tamo uz obale Španjolske, itd. Vlada itekako zna štititi hrvatske interese i mislim, bilo bi doista, ne bi bilo politički korektno niti, mislim, pametno, pa kojem dužnosniku ne bi bilo u interesu štititi hrvatske interese. I kad ste spomenuli upravo i Jabučnu kotlinu, recimo, upravo je to dobar primjer gdje smo mi to inicirali znači, i mi inicirali zaštitu Jabučke kotline kao doista najvažnijeg mrjestilišta. I upravo zbog toga što mi imamo malu ribarsku flotu. Talijani imaju jaču, a treće zemlje, možda i Albanija sada u međuvremenu ima i jaču, ali na njih se to, oni, oni i tako imaju, na njih se primjenjuje i ZERP, a i primjenjivat će se IGP. Ali svakako da su to zapravo dobar primjer, taj upravo Jabučna kotlina, i mi ćemo isto tako inicirati zaštite određenih dijelova, kada govorimo o listu npr. kao jednoj ugroženoj, ja bih rekao vrsti, zaštitu dijela, recimo sjevernoga Jadrana, znači svih onih dijelova zapravo, ali to zna naša znanost, dakle netko se bavi time, istraživanje. Znači to, ne možemo samo staviti načelno. Znači to je apsolutno kada govorimo o zaštiti hrvatskog Jadrana. Hrvatske ribarstvene politike, onda naravno imamo sve to u vidu. I ovo što je rekao, isto tako, g. Petrov, možda nisam bio ja doista možda jasan u nekim izlaganjima, ali mi, mi sada već koristimo sve vrijednosti zajedničke ribarske politike, to je apsolutno činjenica, to je faktum, predlažemo EU komisiji, znači mi, isto tako, kao zemlja koja autentično, koja je znači tu, Jadran, Jadran je ipak tu naš, dakle mi predlažemo i zaštite ribljeg fonda jer mi znamo što treba zaštititi, mi tu lovimo, to je naše more, znači i vremenskim i naravno, i prostornim ograničenjima, znači svim onim čimbenicima, onim alatima koji nam stoje na raspolaganju, znači i vremenskim i prostornim ograničenjem ribolova u ZERP-u, a tako ćemo činiti i u IGP-u. Dakle to nije upitno. G. Zekanović, ja sam ipak, bez obzira koliko ste bili ovako možda malo tu, ja sam shvatio vašu ipak dobronamjernost u svemu tome u konačnici. Ja mislim da ste vi dobronamjerni, kažem, jedino ne mogu znate, kada ovaj, ono, znam koliko ulažemo i koliko se žrtvujemo, ne zato da bismo mi sebi izgradili, itd., nama ništa ne treba, meni je biti ponos, ponos mi je biti, vjerujte mi, hrvatski diplomat, pronositi interese Hrvatske, nacionalne interese, to mi je čast i zadovoljstvo i kada ja pogledam, razumijete, te rezultate, a ulažete napore, znate. Pazite, u životu je i život je matematika. 0 + 0 je vazda, uvijek 0. Ali kad ulažete neke napore, moraju se nagraditi. Ja vam sada mogu govoriti, znači o ovim našim potezima, u zadnjih nekoliko godina, da ćemo imati doista velike dobre rezultate, u vanjskoj politici, na međunarodnom pravu, pa sve su ovo na neki način naši uspjesi. Prije svega, ja sam rekao u razgovoru, razgovor je jedna lijepa riječ u razgovoru. Da, ja sam obavijestio ministre, obavijestio sam ih o namjerama Hrvatske o proglašenju IGP-a. Obavijestio.
Hvala vam. Idemo sada sa replikama. Ostanite tu ministre. Ministre, ostanite za govornicom, imate replike. Prvi je [[Upadica: Ispričavam se.]] kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, stvarno cijenim vaš trud i ne mislim da ste, da ste lijeni, znam da radite i znam da ste i sposobni raditi. Međutim u onom trenutku kad vi kažete da imate argumente, a ne kažete argumente onda ih nemate. Ne znam jel me razumijete? Ja sam možda iskoristio ovu riječ „ljigavo“ i „ljigavost“ da bi dočarao koliko je iz mog kuta gledanja, a jesam dobronamjeran sam, svih ovih godina i desetljeća jadna hrvatska vanjska politika i stvarno je. Ali činjenice su tu iznimno jasne i opet vam postavljam pitanje hoće li i dalje na 12 nautičkih milja od mog Žirja ribarske, talijanske ribarice, talijanske koće orati hrvatski dio IGP-a? Hoće li?
Izvolite odgovor.
Ja vam samo govorim da su, da je zapravo Jadransko more hrvatsko i talijansko i slovensko itd., pa mi smo u tom trenutku znači kao članica EU, to su zapravo europske vode onog trenutka kad smo mi ušli u EU mi smo, Jadransko more je postalo zapravo dio europskog mora i pravne stečevine. Mi, kažem vam da ćemo mi moći loviti i u talijanskom dijelu, kao što će Talijani moći loviti i u hrvatskom dijelu. Međutim, mi ćemo moći zaštititi dakako i naše more vodeći računa o tome, o ribljem fondu, preporučivat ćemo Europskoj komisiji ono što sam rekao zaštitu kako zaštiti zapravo i taj vrlo osjetljivi ekosustav i riblji fond. Apsolutno, to je, rekao sam vam da mi kao članica EU možemo loviti ne znam i gore na sjevernom moru gdje je Danska, gdje je Njemačka. Dakle, mi ne možemo sada se izolirati od svega toga [[Upadica: Hvala lijepa]] ne znam kako ste mislili baš konkretno.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani ministre, 238. čl. Nitko ne brani hrvatskoj vladi da se ukrca na svemirski brod i ode na Mars, ali to nije realno nažalost ću reći, to nije realno. Ali je realno i ono što vi niste izgovorili da će i dalje talijanske koćarice…
Kolega Zekanović, gdje je, gdje je, gdje je, gdje je povrijeđen Poslovnik me zanima? Gdje je povrijeđen Poslovnik?
238. Poslovnik da. Nije mi odgovorio na pitanje.
Što je povrijeđeno?
…i dalje će orati po hrvatskom dijelu IGP-a i to vi znate.
Izvolite sjednite, dobivate opomenu.
I to je, to je…
Izvolite sjednite kolega Zekanović, dobivate opomenu. Uopće niste pokazali niti bilo čime uvjerili bilo koga da je povrijeđen Poslovnik nego ste ušli u polemiku i replicirali. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ja bi kolegi Zekanoviću g. ministre odgovorio slično kao što ste to i vi odgovorili, a to je da mijenjanjem režima i ZERP-a u IGP i ZERP i IGP su zajedničke vode EU gdje se provodi zajednička ribarstvena politika. I zaštita pojedinog dijela Jadrana i Jabučke kotline ili drugog mrjestilišta i rastilišta demerzalnih ili prirodnih vrsta će se provoditi u interesu Hrvatske i u interesu naših ribara i kao što ste rekli g. ministre Hrvatska je već 5.g., kolega Zekanović je otišao znači da ga to uopće niti ne interesira, Hrvatska je zaštitila Jabučku kotlinu zajedno sa Italijom jer dio Jabučke kotline ulazi i u njihov sutrašnji IGP. Prema tome, ne treba štitit tamo gdje nema interesa nego tamo gdje to kaže struka, znanost i gdje je to gospodarski interes Hrvatske i to ste vi s pravom rekli.
Izvolite odgovor. Ne treba? Dobro. Idemo onda na kolegu Stiera.
Hvala g. predsjedniče. g. Ministre, čuli smo napad na vladu da predlaže proglašenje gospodarskog pojasa samo zbog toga što je to Italija prije učinila. Međutim, ja sam otišao u dokumentaciju talijanskoga parlamenta i tu sam pronašao zapravo suprotan argument. Tamo se kaže da bi trebala Italija proglasiti gospodarski pojas jer između ostaloga Hrvatska već je proglasila ZERP i na taj način krenula u zaštitu Jadrana. Na tome, mislim da takvi napadi ne vode ničemu, mislim da nasuprot treba valorizirati to da smo pronašli jedan zajednički jezik i sa Italijom i da je dobro isto tako iako Slovenija nema pravo i neće imati svoj gospodarski pojas, al je dobro da se i nju uključi u ovaj dijalog i da na tom tragu se zaštiti Jadran i naravno da se zaštite time i hrvatski interesi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo upravo na tragu toga žao mi je da nije gospodin ovaj mislim da je Kuzmić iz SDP-a kada je govorio isto tako o Italiji, mi smo čini mi se zapravo spremni da bismo ga mogli već sutra proglasiti, al zato smo zamoljeni upravo ovaj od talijanske strane da malo pričekamo. To znači da smo mi spremni, ali Italija nije spremna i to ste dobro uočili. Prema tome, dakle sve je to ovaj stvar ipak razgovora, ipak jednog dakle dogovora. Zato ćemo u subotu, prekosutra potpisati trilateralnu izjavu. To mora ipak biti rezultat određenog dogovora. Mi moramo graditi dobrosusjedske odnose. Niti jedno pitanje u kojima ulazite vi unilateralno dakle jednostrano koje može, čak ono može bit dobronamjerno, ali ukoliko ga niste kvalitetno odradili i ispregovarali može zapravo implicirati vrlo loše odnose, a mi to ne želimo.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Pa ovako dakle s obzirom da imamo ZERP od 2003.g. mene zanima šta ste konkretno napravili u smislu definiranja ekološkog maksimuma izlova koji je mogao pomoći tome da se umanje kvote za druge ribarske, za druge ribarske flote iz drugih zemalja članica EU, da li ste išli u pokušaj definiranja takvog ekološkog maksimuma izlova? I drugo pitanje, molim vas recite nam kolika je to količina ribe koju hrvatske, hrvatska flota izlovi u drugim morima van Jadranskog godišnje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa hvala vam lijepa, ali u ovoj jednoj minuti da bih ja vama doista imao brojeve iz rukava, to sigurno struka, struka jako dobro zna moj posao je diplomata, šefa diplomacije, znači voditi računa o tome da se usklade sve ove politike, da se brane hrvatski interesi, a svakako da nam je tu Ministarstvo poljoprivrede jako puno isto pomoglo, kao i neka druga ministarstva ali mi smo govorili zapravo o isto tako, o orijentaciji na obnovljivu izvor energije, čim se vas to isto tako i interesira, taj tzv. Green Deal, tako da, ono što je zapravo važno kod Europskog zelenog plana, koji popisuje obvezu zakonski zaštiti 30% morskih područja u EU i najmanje 10 površina mora u EU pod režimom stroge zaštite, mislim da je to zapravo zaštita ovaj, isto tako, ekosustava.
Izvolite kolegice Benčić.
Mogu tražiti stanku? Tražila bih stanku u [[Upadica: Možete, da.]] od 10 minuta kako bismo se konzultirali oko ovog što ste nam upravo ministre, vi rekli, a to je da vi nemate podatke o jednom od ključnih pitanja zbog kojih proglašavamo IGP. Znači pitanje ribljeg fonda, zaštite ribljeg fonda, ali i zaštite interesa lokalnih ribara je, po meni, jedno od ključnih pitanja zašto smo išli u ZERP i zašto smo išli u IGP. Kada govorimo o argumentaciji zašto nam je važno zaštiti taj riblji fond, onda naravno, moramo imati podatke koji je to omjer kapaciteta i snaga naše ribarske flote, spram drugih ribarskih flota EU, odnosno koliko su naši uopće sposobni koristiti tu mogućnost koju nam stalno govorite, pa i naši mogu loviti u drugim morima, ako ju mi zbog naših kapaciteta ne možemo niti koristiti. Pa to je podatak koji je ključan argument za bilo kakav ulazak u bilo kakve pregovore i meni je čudno da vi ne znate, nemate podatak, a idete u pregovore oko IGP-a, da nemate podatak koliko naša ribarska flota ulovi u morima van Jadrana godišnje. Pa nemremo bez toga ić', morate imati taj podatak. Znači želim kroz ovu stanku raspraviti o tome da li u ovaj proces ulazimo sa argumentima, podacima i jasnim ciljevima zaštite i gospodarskih i ekoloških interesa RH ili idemo zato jer je ono žaba vidla da se konj potkiva. Hvala.
Mogu li vas zamoliti, imamo još 5 replika, da završimo replike, pa onda stanku? [[Upadica: Naravno.]] Hvala vam lijepa. Kolega Kuzmanić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Naime, ja neću koristiti ovu ružnu terminologiju koju su neki govorili, nadam se stvarno da nikome nije u interesu raditi suprotno interesima RH i želim vjerovati da Vlada radi upravo u dobrom smjeru, međutim, kako je moguće da nešto što ste odbijali kategorički prije, kad je to oporba predlagala, sada vi to prihvaćate, vi predlažete i smatram da je krajnje licemjerno dati primjer da sada hrvatski ribari mogu ribariti u Španjolskoj. Pa mi znamo da našu flotu ribarsku je loša politika uništila. Ljudima su davani novci da uništavaju svoju flotu po 100-tine, 200 tisuća eura da unište brod, .../nerazumljivo/... iz EU fondova da se uništi naša flota, svi znamo, da Hrvatska ima bogatiji riblji fond nego Italija, ali Italija ima puno jaču flotu nego Hrvatska [[Upadica: Izvolite.]] i mi u tome nemamo nikakav interes [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatske kočarice neće kočariti [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] u Španjolskoj.
Imate, izvolite odgovor.
A hvala lijepa. Evo ga, gđa. Benčić, pa ja sam govorio znači u samom početku o tome, uvodnom izlaganju, zapravo da mi nadograđujemo zapravo ZERP jer mi smo i za vrijeme g. Kuzmaniću, isto tako, u ZERP-u dakle to je europske vode, mi smo mogli kočariti, znači mi smo mogli loviti ribu u europskim vodama, a Jadransko more je europska, su europske vode. Ovo što je zapravo važno, mi ovim IGP-om znači jačamo ovaj, zajedničku ribarstvenu politiku u Jadranskom moru i naravno, stvaramo uvjete za održivo ribarstvo. To je bitno. Znači održivo ribarstvo zaštitu ribljeg fonda, imamo pravo nadzirati provedbu pravila zajedničke ribarstvene politike, to smo imali, to imamo, to u ZERP-u i uz suradnju, naravno, u okviru svih drugih mnogostrukih međunarodnih ugovora. Štititi i uređivati pitanje ribarstva u području mora koje su i na koncu sada i pod ZERP-om.
Hvala vam. Kolegice Peović, izvolite.
Na tragu pitanja, dakle ako govorite o održivom ribarstvu i kako će se ovdje, dakle omogućiti da to ribarstvo bude održivo, ono što vas neprestano pitamo s ove strane, kako će biti održivo, neće li biti održivo na način da ćemo mi biti ti koji će se brinuti za ekološku održivost i da je ovdje riječ o tome da je naša strana, na neki način odgovorna za održivost, a s druge strane nemamo nikakvu odgovornost. Kad pita .../nerazumljivo/... kad ste meni odgovorili na prvo postavljeno pitanje, rekli ste da EU komisija može sada odrediti kvote, ovdje vas pitamo kada će to odrediti kvote i ono što je neodgovoreno ostalo i kolegi Brumniću, znači sasvim je jasno iz medija, da Italija je došla do ove odluke prije Hrvatske i da se vodila nekim određenim interesima. Između ostaloga, ono što je nekoliko puta spomenuto, naši ribari su svoje brodove uništavali, dok je albanska flota rasla, postoje neke naznake da se upravo Italija za ovo [[Upadica: Hvala vam.]] odlučuje zbog toga.
Izvolite odgovor.
Hvala g. Peović. Ja nisam rekao da će EU komisija propisivati kvote niti ona to radi niti u Sredozemnom moru, kamoli u Jadranskom moru. To je, imate u Atlantskom oceanu, itd., to je druga stvar. Ali, ovo što je jako bitno, znači kada imate Italiju koja ulazi kao zapravo zemlja zajedno sa Hrvatskom, znači imat će ista pravila kao što će imati i Hrvatska. Znači hrvatska pravila jednako će vrijediti zapravo isto tako i za Talijane. To je bitno. Dakle mi zaštićujemo zapravo zajednički Jadransko more. Da je to samo učinila jedna zemlja, to nije dovoljno. Dakle, trenutak je pogođen, bravo, upravo kažem ovaj, kad su se stekli ti uvjeti. Dakle vi možete štititi Jadran, ne samo vi nego morate imati suradnika zapravo. To je zemlja s kojom sučelice dijelimo najdužu obalu, odnosno Jadransko more. Tako to treba sagledavati, znate. I štitimo zajedno riblji fond i [[Upadica: Hvala.]] Jadransko more.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani ministre, znamo da se taj program cijeli pripremao zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede, prema tome, hrvatska Vlada itekako ima sve podatke, zna se da se negdje lovi oko 65 tisuća tona ribe godišnje dakle na području cjelokupno govorimo, cjelokupnom lovu koje radi hrvatski ribari, to je negdje vrijednosti 380 milijuna, a 15% od tog ulova je ulov u području ZERP-a. Isto tako, mi ćemo predlagati EU-i ekološki maksimum i dogovara se s EU što je to ekološki maksimum i što sigurno ćemo itekako imati prilike predlagati i imati u tom smislu mogućnost da se itekako ograničiti ono što je moguće ograničiti i zaštiti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. To je, hvala lijepa g. Cappelli, pa upravo ste, to je zapravo koordinacija ovaj, kako i saborskih zastupnika i vi koji ste bili ministar turizma, odnosno zapravo svih tijela državne uprave, nadležnih ministarstava, prije svega, tako da ovaj rezultat koji je odradila zapravo hrvatska diplomacija, ne bi bio moguć upravo bez ovih ministarstava koji su, prije svega i Ministarstvo poljoprivrede, mora, infrastrukture, prometa i evo, hvala vam na tom podatku. Ali naravno, mislim, puno toga sigurno ima ono što je zapravo znanost, što je zapravo su stručnjaci, eksperti utvrdili prije, na koncu i prije svega, kad smo proglasili ZERP, a pogotovo sada kada ćemo proglasiti IGP.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Pa evo IGP, konačno su se stekli i ti uvjeti da se proglasi taj pojas koji se temelji, naravno u glavi V. Međunarodne konvencije o pravu mora i Pomorskom zakoniku RH. Htio bih samo naglasiti da se ovdje ne radi samo o ribanju i ribarenju, radi se o drugim pitanjima koja će se ovim IGP-om regulirati, kao što je npr. zaštita okoliša od neodgovornog ponašanja brodara. A svima onima koji imaju prigovore na ove, može se kazati da je ova Vlada i ovaj Sabor će imala snage i kad su se stekli uvjeti proglasiti IGP, a moje pitanje, između ostalog, da li će se u daljnjim pregovorima štititi i režim ribarenja, u tzv. ribarskim kotlinama, dubinskim kotlinama?
Izvolite odgovor.
Da, da, svakako hvala. Da. Nisam vas zapravo razumijemo, hoćemo li štititi…? [[Upadica: Ribarenje u morskim kotlinama dubinskim?]] Pa sigurno da ćemo štititi, to je upravo ovaj, taj, epikontinentalni pojas, svakako dakle podzemlje, dakle morsko dno, svakako ćemo, on se sad proteže zapravo i još dublje prema talijanskoj strani.
Hvala. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, danas ste nekoliko puta naglasili da je Jadransko, hrvatsko more, ustvari europsko. To je istina, danas je ono europsko, tu niste pogriješili. Europsko je zbog kukavičkih politika koje je vodila Vlada HDZ-a, Ive Sanadera i Jadranke Kosor. Rekli ste i da hrvatski ribari mogu, kao i talijanski ribariti u talijanskom dijelu, pošto oni mogu u Hrvatskoj. To je istina. Samo što niste rekli da hrvatske kočarske flote, tj. hrvatska kočarska flota nema kapacitete izlovljavati ribu na otvorenom moru, što su i kolege ovdje napomenule koja je uništena i to sa sredstvima EU i mi smo danas u poziciji da moramo tražiti od EU komisije da zaštiti hrvatske more.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. A da, pa zapravo to što ste rekli, članstvo u EU zapravo naš bio vanjskopolitički prioritet. Vi kad govorimo o Jadranskom moru, nije ono europsko more, ono je europsko, ono je more, to su vode EU, dakle mi smo ulaskom u EU osim što smo prihvatili, naravno, i imamo prava, imamo jako puno prava i mogućnosti, sudjelujemo ravnopravno ovaj, sa zemljama članicama, imamo isto tako odgovarajuće obveze, kao što ima svaka druga zemlja članica EU, ali unutar EU svakako znamo braniti vlastite interese. Jer mi kao, prije svega, moramo znati što su naši vlastiti nacionalni interesi, ako ih znate, onda ih znate i braniti kako treba. Prema tome, ovaj, namjera o proglašenju IGP-a, ja vas uvjeravam, nije bila slučajna.
Hvala vam ministre. Gotovi smo s replikama. Sada ćemo, kao što sam najavio, napraviti stanku do 12 sati i 10 minuta. Onda nastavlja kolega Bačić iz HDZ-a. Izvolite na odmor. STANKA U 11,51 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:12 SATI]] Nastavljamo sa klubovima. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a i g. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice, poštovani pomoćnici ministre, poštovane kolegice i kolege. Raspravljamo o postupku proglašenja IGP-a. sami IGP definiran je Međunarodnom konvencijom o pravu mora iz 1982.g. koja je stupila na snagu ako se ne varam početkom devedesetih godina kada su je ratificirale potreban broj država članica UN-a. Zašto spominjem 1982.g.? zato što je od tada pa do danas traje u svijetu među obalnim državama članicama UN-a, a na temelju tog dokumenta postupak proglašenja IGP-a ili njihovih izvedenica. Neka je država proglasila ekološku zonu, neka ribarsku zonu, mi smo 2003. 3. listopada proglasili ZERP kojim smo pojasem prihvatili gotovo u cijelosti rekao bih 99% svih sadržaja IGP-a. Zašto to ponavljam? Zbog toga što je bilo vremena i za vrijeme one države, SFRJ mogućnost proglašenja IGP-a, bilo je mogućnosti proglašenja IGP-a nakon suvrenenosti i međunarodnog priznanja RH, bilo je mogućnosti IGP-a i nakon 2000., bilo je mogućnosti proglašavanja IGP-a i nakon 2013.g. kada smo postali članicom EU, ali ozbiljne države i njihova vodstva svaki svoj korak prije svega u međunarodnoj politici provodi na način da mjeri koliko će taj korak doprinijeti uspostavi svih onih strateških ciljeva koje narod kad postane samostalan i suveren želi ispuniti. I tu bez zadrške možemo reći, bez zadrške da je i 1990.g. kada smo bili napadnuti i kada smo stvarali vlastitu državu mjerili smo da li u tom trenutku, a s obzirom na potrebe da se etabliramo u međunarodnoj zajednici, da ispunimo sve strateške ciljeve koji bi puno teže uspostavili bez razumijevanja međunarodne zajednice. Da li je to tada bio primjerice trenutak između ostalog za proglašenje IGP-a, pa da nismo tada uspostavili, pa je bilo opet vaganje i u vrijeme prve SDP-ove vlade Ivice Račana koja je u predvečerje izbora na nagovor HSS-a kao svog tada koalicijskog partnera proglasila ovakav ZERP, ali sa odmakom od godinu dana, ne kako je meni neku večer u „Otvorenome“ replicirao vaš ministra, pa je meni to čudno da ministar vanjskih poslova kada je predlagao taj dokument nije znao kada on trebao stupiti na snagu. Ne, gospodin Picula je krivo rekao da je taj ZERP trebao stupiti na snagu 3. listopada 2005., nego 2004., što sam mu tamo rekao, ali sada više-manje, dakle i tada je kada je proglašen ZERP on je trebao imati jedan odmak od godinu dana. Onda su došli izbori postala je nova konstalacija snaga i mi smo tada i to treba reć, vagajući između s jedne strane proglašenja ZERP-a odnosno stupanja na snagu i za države članice EU i našeg strateškog cilja da postanemo punopravna članica EU, a znajuć da bi to proglašenje vrlo brzo dovelo do blokade tih istih pregovora, mi smo tada vagajući između jednog i drugog odlučili, a za to je postojao i konsenzus u hrvatskom političkom prostoru između dvije najveće stranke, tzv. Savez za Europu da onda idemo u suspenziju do ugovora o partnerstvu u ribarstvu između Hrvatske i EU za proglašenje ZERP-a koji bi se onda odnosio i na države članice EU. Ja mislim da kolikogod danas neki koji u to vrijeme nisu niti postojali kao politička stranka, niti su postojali na političkom nebu Hrvatske pokušavaju reći kako smo mi u tome pogriješili. Nismo. Jučerašnja rasprava najbolje govori i kao da je pogođena i usklađena sa ovom današnjom raspravom. Jučer smo ovdje u HS-u utvrdili da ćemo idućih sedam godina od te iste Europe u koju smo ušli zahvaljujući činjenici što smo mudro politiku vodili i nismo iskočili iz jednog europskog duha dogovaranja o nečemu što će i onako biti zajedničko more kada uđemo u EU mi smo si postigli cilj da smo jučer ovdje u Saboru utvrdili da ćemo u idućih sedam godina imati 24 milijarde eura na raspolaganju i kada od toga oduzmemo našu nacionalnu komponentu ostaje nam 140 milijardi kuna nam ostaje na raspolaganju idućih sedam godina, a to je jedan proračun RH. U idućih sedam godina Hrvatska će umjesto svojih sedam proračuna imati njih osam jer će u jedan proračun doći od razvijenih država članica EU, što nisam siguran da bismo mi bili danas tu gdje jesmo da smo tada unilateralno proglasili IGP ili ZERP uspostavili i za države članice EU. Tim više, što je 8. ožujka 2008.g. ovdje u Hrvatsku došao povjerenik Europske komisije za proširenje i jasno nam je rekao da budemo pažljivi kada, kada, tada je već ZERP bio na snazi i zadržao je članice EU doduše kratko dva i po mjeseca je bio na snazi ZERP i odnosio se i na države članice EU jer smo ga proglasili 15. veljače, 15. prosinca 2006.g. sa podmakom od godinu dana ponovno i mi smo tada vrlo pažljivo čuli što je rekao g. Ren, a da je bio u pravu govori podatak da smo mi bili zbog jednog sličnog pomorskog projekta, procesa o utvrđivanju granice sa susjednom Slovenijom blokiran, ali da je blokada bila oko ZERP-a tada nisam siguran odnosno siguran sam da ne bismo završili pregovore u roku i da bismo danas bili ponovno na tom istom brdovitom Balkanu, a da bi se neki i to bi posebna poruka bila onima koji se busaju u svoja kvazi, kvazi suverenistička, suverenistička prsa. Prema tome, siguran sam da nismo pogriješili i da smo danas i kao što smo '90.-tih ostvarili samostalnost i suverenost, kao što smo ušli u UN, kao što smo ušli u Vijeće Europe, kao što smo ušli u NATO, tako smo ušli i u EU i imamo IGP i imamo IGP, doduše u ovom trenutku ZERP kao što sam vam rekao koji se od 2013.g. odnosi i na države članice EU u onom ribolovnom aspektu i mi tu ne gubimo ništa. I odgovor je g. Zekanoviću, ne ne može Hrvatska danas zabraniti Republici Italiji da njihovi, njihovi ribari love u našemu budućem IGP-u, niti mogu Talijani nama, niti mogu Talijani Grcima, niti, niti Talijani mogu, mogu Francuzima. Prema tome, prema tome uspostavili smo sve naše nacionalne, narodne, strateške ciljeve i imamo IGP odnosno isključivi gospodarski pojas i zato treba voditi mudru, mudru politiku. Najveća vrijednost u ovom trenutku proglašenja IGP-a je ta što ga donosimo zajedno jer nam kao državi ne mora biti samo važno da imamo IGP nego nam mora bit važno da zaštitimo Jadran. Zbog toga se donosi IGP, a ne da bude IGP sam sebi svrha. IGP se donosi da se zaštiti Jadran, a bez proglašenja IGP-a od strane našeg prekomorskog susjeda Italije ne štitimo Jadran. I dok, i poruka je koju je maloprije i kolega Stier rekao, u talijanskom parlamentu ne trče Hrvati za nama jer oni su svoj dio zaštitili i u ekološkom i u ribolovnom smislu nego mi trčimo za njima jer mi to nemamo i jer u našem moru može lovit ko god hoće i kad god hoće i s kojim god brodom i alatom lovi, lovi u našem moru, a u njihovom ne može. Kriva je teza da mi nekoga imitiramo ovime nego možemo reći da netko možda imitira nas, to je prva stvar. I druga stvar, to što će Talijani proglašenje IGP-a, onaj dio otvorenog mora koji će sutra biti njihov IGP zatvoriti za albanske, alžirske, turske ribare i to je vrijednost, vrijednost ovoga i zato sam rekao maloprije g. ministre, to je vrijednost ovoga što mi radimo da to radimo u europskom duhu što sam 100 puta ovdje rekao na europskom duhu u gajenju ili poticanju tih međudržavnih dobrosusjednih odnosa i bitno mi je i važno mi je da u tome sudjeluje, sudjeluje Republika Slovenija premda ona nema mogućnost proglašenja svoga ZERP-a. Hvala. Dakle, mi ćemo u klubu ovo prihvatiti. Hvala.
Fala lijepa. g. Siniša Hajdaš Dončić će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, strateški cilj neke države ne može bit ulazak u određene integracije, to može bit sredstvo za ostvarivanje određenog strateškog cilja. Ja mislim da strateški cilj u Hrvatskoj bi trebala bit recimo visoka razina dohotka, da živimo u jednom dobrom društvo itd. No ajmo se sad vratit na gospodarski pojas. Ja bih prije dakle rasprave podsjetio na nekoliko činjenica i pokušao pojmovnički razjasniti neke ključne pojmove. Dakle ajmo sad o nekim činjenicama koje je čak i g. Bačić ovdje spomenuo. HS je proglasio Zaštićeni ekološki ribolovni pojas u narodu poznat kao ZERP 3. listopada 2003., tada je predsjednik hrvatske vlade bio, danas pok. Ivica Račan, a vladajuću većinu uz junior partnere, neki su i ovdje sjedili u tom trenutku je vodio SDP. A sad jedan citat: „U sadržajnom smislu ZERP je već omogućio veliku razinu zaštite hrvatskih interesa, ovdje su sad još neke dodatne mjere poput iskorištavanja energije sunca, vjetra i izgradnje umjetnih otoka“. Dakle, postoji još završetak citata: „Dakle postoje još neki dodatni sadržaji, ali zapravo u smislu zaštite i onog što nam je sada važno neće proglašenje gospodarskog pojasa nažalost donijeti nikakve bitne promjene u odnosu na ZERP“. Zašto? To već je na snazi recimo 17.g., površina ZERP-a je 23.870 četvornih kilometara, toliko iznosi površina gospodarskog pojasa, pojmovnički govorim. Znači ZERP obuhvaća morski prostor od vanjske granice teritorijalnog mora u smjeru pučine do njegove vanjske granice odnosno do crte razgraničenja s Italijom, dakle taj prostor također će obuhvatiti gospodarski pojas. ZERP koji je RH proglasila 2003.g., dakle podržava sadržaj koje se odnose na suverena prava i istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim prirodnim bogatstvima, dakle izvan vanjske granice teritorijalnog mora, kao jurisdikciju znači u smislu znanstvenog istraživanja mora i očuvanja morskog okoliša, a u njemu sve države uživaju međunarodnim pravom zajamčenu slobodu plovidbe, preleta, polaganja podmorskih kablova, cjevovoda, dakle sve što je zapravo međunarodno pravno dopušteno kroz uporabu mora. Znači isto vam ima i gospodarski pojas. Znači 90-tak% sadržaja je pokriveno već ZERP-om. Za ribare, a to je spominjao ja mislim i kolega Škoro, dakle nekog Šimu ja mogu reći isto neke, moje, moje kolege koje poznajem, dakle dodavanje tih 10 sadržaja neće se apsolutno dogoditi ništa. Zašto? Zato jer je sve to pokriveno ZERP-om i pokriveno je kvotama koje se određuju iz Bruxellesa na razini EU, dakle i talijanski i grčki i slovenski ribari moći će i dalje ribariti u hrvatskom gospodarskom pojasu kao što su mogli ribariti i u ZERP-u. S druge strane i kao članica ZERP-a mi imamo obvezu sprečavanja drugih ne europskih ribarica, znači možemo sprečavati kineske … samo je pitanje na koji način ćemo mi to činiti. Dakle, to je isto možda dragi moj ministre bolje da se Hrvatska okani one post Trumpove politike triju mora i da osiguravamo sredstva kroz HBOR za neke inicijative nego da se okrenemo našem moru pa da jačamo kroz ta sredstva našu flotu i da čuvamo Jadransko more. E sad, ZERP je također bio dobar na papiru samo je pitanje da li ćemo i gospodarski pojas moći provoditi na način kako je to zamišljeno. Dakle Italija ako ćemo gledati do sada nije proglasila IGP nego ekološku zonu, a ovaj trenutak kada ga proglašava vjerojatno i … RH što su neki ispred meni govornici istaknuli da proglasi svoj. Ali ajmo, sada imamo neku pravnu jasnoću što pozdravljam generalno, ali ne neko euforično proglašenje do sada nekakvih neviđenih oblika suverenosti, dakle ajmo da se ne bavimo euforijom. Danas kad imamo koliko 70-ak nažalost umrlih kada se svi trebamo baviti onim što je sada i s onim što će biti za dva, tri mjeseca nakon covid krize kad vidimo da ne postoji koncept dakle vratimo se zapravo na pravi fokus. Ovo je jedan alat koji Hrvatska mogla koristiti u nekom dijelu i do sada, pitanje kako ga je koristila. Znači SDP će kao podržati naravno proglašenje, to je kao što je rekao i ministar Radman usuglašeno je s partnerima iz EU, tu neće biti nikakvih što se nas tiče prijepora. I na kraju, sjetite se da sam počeo s citatom, a znate čiji je taj citat bio? Od predsjednika Jandrokovića, dakle uvodno sam citirao njegov citat, njegov citat vam je to bio. Hvala lijepo.
Gospođa Sandra Benčić govorit će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice. Rekla bih na početku da je povijest zagovaranja IGP-a kreće od 2001.g. i da smo i tada zapravo čuli različite argumente vrlo slične ovima koje čujemo danas, gotovo 20 godina nakon toga. I mislim da bi bilo u redu da se sjetimo i zastupnika koji je najviše zagovarao IGP s kojim se možda ideološki nismo na istim pozicijama, ali smatramo da je imao itekako dobre argumente za IGP, a to je Tonči Tadić koji je tada prije 20 godina rekao da ćemo mi proglasiti gospodarski pojas tek onda kad Italija ne bude više najjača flota na Jadranu i kada će to njima biti zapravo nužno. I evo zaista 20 godina nakon toga se upravo to i događa. Dakle nije problem samo u tome da je došlo do velike promjene politike u pogledu gospodarskog pojasa na inicijativu Italije, činjenica jest da bi utjecaj IGP-a bio manji da ga istovremeno ne radi i Italija, to sve stoji, međutim činjenica je isto tako da mi nismo u tome imali proaktivnu ulogu, a još je gore to što smo nakon proglašenja ZERP-a propustili iskoristiti sve ono što nam je ZERP omogućavao. Dakle, kada pogledamo koje su razlike između ZERP-a i ovoga što ćemo dobiti IGP-om možemo reći da ono to su nam ključni gospodarski interesi, a to je zaštita ribljeg fonda, zaštita interesa naših ribara i naše ribarske flote mogli raditi i kroz ZERP, ali da za to nije postojala politička volja. Mi u zeleno-lijevom bloku nismo do sada sudjelovali u parlamentarnom radu pa niti u tim raspravama, ali smo ih svakako pratili kao aktivisti. Ono što mogu reć je da svakako zvuči cinično kada ministar kaže da pitanje ribarenja i prava naše ribarske flote nije ni na koji način biti ugroženo jer su oni mogli isto tako ribariti u Sjevernom moru, Atlantiku itd. Pa da mogli su, na papiru su mogli. Ali čime su to mogli ribariti tamo? Koje kapacitete smo im mi za to dali, koliko novaca smo im iz Fonda za ribarstvo za to osigurali? Nota bene najmanji fond unutar svih fondova EU koje smo imali u ovoj financijskoj perspektivi, vrlo mali, plus još smo poticali naravno smanjenje te ribarske flote. I onda kad postavimo pitanja ako je to argument da i naši ribari mogu bilo gdje drugdje ribariti i kada postavimo pitanje dobro koliko ribare, koliko ribare izvan Jadrana, onda nam ministar odgovori da nema taj podatak, da ulaze u pregovore o IGP-u bez tog podatka, da mi ne znamo koliko koristi mi imamo od europske ribarske politike, a koliko druge zemlje imaju koristi od nje na teritoriju Jadranskog mora u onom dijelu u kojem ćemo IGP. Pa to je mislim osnova po meni argumentacije za bilo kakve pregovore da bi znali kuda idemo, šta hoćemo ovim pregovorima postići. Ono što mi u zeleno-lijevom bloku tražimo i što smo tražili sa pozicije organizacije civilnog društva već 2016.g. kada je ovdje bio Zakon o koncesijama na raspravi, tada smo tražili da se kod davanja koncesija za uzgoj i za ribarenje daju prednosti da se uvedu socijalni kriteriji u javnu nabavu i da se da prednost lokalnim ribarima, lokalnim ribarskim zadrugama i udrugama kod dobivanja tih koncesija. Zašto? Zato da bi omogućili njima da se održivo bave ribarstvom na otocima i time zapravo osigurali održivost otoka. Taj amandman naravno nije prošao jer većina koja je i danas većina je glasala protiv njega. Zašto naglašavam upravo ovaj moment? Pa iz razloga što, ono što mi zapravo IGP-om dodatno dobivamo nismo imali u ZERP-u je gradnja umjetnih otoka. Dakle, mi nismo uspjeli zaštititi ni otoke, ni otočane ove koje imamo, tako da se iskreno nadam da ćemo prvo ići zaštiti njih i održivost života na otocima postojećima, a onda tek graditi infrastrukturu ako će ikad biti potrebna, nadamo se da neće za tzv. umjetne otoke. Tako da ajmo se vratit korak unatrag i reć okej svi smo za proglašenje IGP-a, ali idemo u prvom redu početi iskorištavati one mehanizme koje smo imali ZERP-om jer ih zadnjih 20.g. nismo koristili. Šta još trebamo tu iskoristiti, šta nam je, šta je nama sa aspekta Hrvatske bitno? Trebamo dogovor svih zemalja na Jadranu o zaštiti Jadrana kao posebno osjetljivog područja. To podrazumijeva ne samo da napokon odredimo ekološki maksimum izlova koji je, za našu korist je bolje da je naravno što manji, što manji, da ga u punom kapacitetu mogu iskoristit naši ribari, a ne da se preraspodjeljuje i na druge zemlje. To je prva stvar i naravno da zaštitimo riblji fond u Jadranu. Druga stvar koju trebamo napraviti je sa susjedima odnosno sa svim zemljama na Jadranu početi proces izlaska iz eksploatacije fosilnih goriva u Jadranu. Dakle, ako smo već pristali na Europski zeleni plan, ako smo pristali na klimatske ciljeve, ajmo prvo pokazati šta to znači u pitanju istraživanje i eksploatacija nafte i plina u Jadranu? I hajmo mi bit predvodnici u tome. Nemojmo čekat niti Italiju, niti bilo koju drugu zemlju, ajmo mi bit predvodnici jer je nama to i najviše u interesu. A sada imamo i konkretne europske politike na koje se možemo pozivati. Nadalje, mi do sada nismo iskoristili što se tiče održivih, obnovljivih izvora energije, mi nismo iskoristili niti mogućnosti koje nam pružaju postojeći otoci koje imamo, ne trebamo graditi umjetne za to. Dakle, mi nismo napravili niti solarizaciju postojećih otoka koji su nastanjeni. Kapaciteti u tom dijelu su ogromni, ajmo ulagati prvo u to. Nadalje, željeli smo reći da je izuzetno važno da iskoristimo ovo pitanje da IGP u isto vrijeme proglašavaju i Italija i Hrvatska i da otvorimo razgovore o drugim pitanjima zaštite Jadrana, a ne samo ribljeg fonda, a to je pitanje otpadnih voda, to je pitanje generalno otpada koji se odlaže u Jadran, to je pitanje isto tako regulacije balastnih voda i otpuštanja balastnih voda u Jadranu koji itekako narušavaju vrlo osjetljivu ekološku ravnotežu. Isto tako zaštita, zaštita život svijeta u Jadranu koji je sada već vidimo, vidjeli ste na primjeru Periska kolko je, kolko je u riziku, te isto tako mislimo da je važno da pitanje rješavanja problema mikro plastike u Jadranskom moru bude jedan od budućih flek šip projekata EU za ovaj period između 2020. i 2030. Pitanje mikro plastike je globalno, globalni problem i globalno pitanje. Jadran su mnogi znanstvenici upravo označili kao potencijalno dobar pilot upravo zato jer je poluzatvoreno more. Naglasit ću da mi imamo znanstvenike koji su top u tom području i da je upravo jedan građanin Hrvatske koji je nažalost otišao iz Hrvatske i kolko mi je poznato sada je u Nizozemskoj, inovator zapravo odnosno vlasnik inovacije koja se može primijeniti za čišćenje mikro plastike iz svih mora na svijetu i mnogi su zainteresirani za to, jedino ga još naša vlada nije pozvala da s njim razgovara i da vidimo da li to možemo napraviti kao pilot u Jadranu. Ja bi apelirala da se to svakako, svakako napravi. Dakle, sada dobivamo po meni jači mehanizam za zaštitu naših interesa u IGP-u, ali apeliram da je to tek početak, da ne kažemo da je ovo kraj priče, ovo je početak zaštite Jadrana, dakle ne samo u području ribljeg fonda, što nam je svakako prioritet, nego ajmo donijeti odluku da ćemo zaista ga zaštiti na način da više nećemo eksploatirati fosilna goriva i da ćemo nametnuti kao važan prioritet zemljama, ne članicama EU, na Jadranu da se poštuju pravila zaštite okoliša jer to za sada još uvijek nismo napravili. Hvala.
I vama. Imamo još dva kluba, nakon toga ćemo ići na iznošenje stajališta i, i onda ćemo nastaviti sa pojedinačnim raspravama. Sada je na redu g. Milan Vrkljan, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Poštovani g. predsjedajući, poštovani ministre, državna tajnice. Drago mi je da mogu kazat odmah na početku da će Domovinski pokret Miroslava Škore podržati ovaj prijedlog vladajuće stranke za osnivanje IGP-a, ali isto tako moram reći da se ne slažem sa ovim što su govorili neki moji prethodnici da bi mi trebali bit silno ponosni na ovo što smo, danas raspravljamo sutra izglasujemo i nema potrebe za nikakvim svečanostima, nikakvim svečanim odjelima, ni cvjetićima na reveru jer nit smo mi pridonijeli tome da smo došli u poziciju izglašavanja IGP-a, pa onda ne možemo temeljem toga ni imati određene zasluge. I radi povijesti, a i radi toga rekao bi objektivnog informiranja hrvatskog stanovništva treba reći da je sama ideja zaštite morskog prostora pokrenula jedna mala Malta još u prošlom stoljeću pred UN-om i da su nakon toga sve zemlje UN-a to prihvatile da bi '82.g. izglasana Konvencija o pravima mora koje su podrazumijevali čak dapače Malta je prihvaćena i rezolucija kojima se traži, inzistira od svih zemalja da proglase svoje prostore zaštićene oko svojih obalnih dijelova, tako da je '82. radi uređivanja sustava prije svega na Sredozemlju jer u drugim morima nije bilo toliko ni prijepora, to su recimo zemlje Južne Amerike, Afrike, Sjeverne Amerike i Dalekog Istoka bez nekakvog velikog problema provele, tako da su oni teritorijalne, teritorijalne vode proglasili na 12.000 milja, a čak 200 milja ovaj zaštićeni njihov ekonomski interesni prostor. Međutim '82. je izglasana Konvencija o pravima mora gdje je to stavljeno na papir da je, da su teritorijalna mora 12 milja, IGP 200 milja i to je jedan dobra praksa koja se počela primjenjivat radi zaštite svih mora. Ono što je ostalo sporno i gdje su nas naši susjedi Talijani sve do trenutka dok nismo ušli u EU držali u jednoj nepovoljnoj poziciji, to je da su sve zemlje bile dužne predložiti kvote, a kako smo mi europska zemlja bez obzira što nismo bili tada u EU mi smo morali predložiti kvote za izlov ribe u Jadranu, a te kvote ako mi nismo mogli iskoristiti bili smo dužni, morali smo dat na raspolaganje susjednoj zemlji, u ovom slučaju Italiji. Inače, odnose između Italije i ove druge strane Jadrana pokušali su se regulirati još '68.g. kad je bivša država Jugoslavija i Italija potpisali Sporazum o razgraničenju i mislim da je to možda jedna i od najjačih točaka koju hrvatska diplomacija treba iskoristit u predstojećem vremenu pregovora sa Italijom jer nisam siguran da su im baš namjere tako časne kakve bi mi mislili, a pogotovo ne da dolazimo u svečanim odjelima sa cvjetićem na reveru. I još radi ispravka, ovo lijeva strana ovaj parlamenta našeg govori da su određene zakonske aktivnosti počele 2003. i 2004., a začudno desna strana koja je, koja bi trebala se odmah ustati, ja sam očekivao barem 10 vaših replika, šutili ste, samo tipkate po mobitelu i uopće vas ništa ne zanima što se govori. Vi bi trebali branit Franju Tuđmana jer je Franjo Tuđman '94. i njegova vlada rekla onu povijesnu da Hrvatska ima 26.000 km2 teritorija koji je prekriven morem i ako se sjećate tada je bilo i polemika i tada se raspravljalo o tome skoro cijelu godinu i ugrađeno je u određene zakonske akte tada da Hrvatska ima pravo na tom prostoru proglasit suvereni, suvereno pravo koje se onda raspravljalo dal je to suvereno pravo il pravo upravljanja. I sve do 2004., '03.-'4. to je bilo zamrlo. Zašto? Zato što je bila „Oluja“ i s druge strane što je pokojni predsjednik zdravstveno bio tako loš da više nije imao snage neke projekte gurat i žao mi je što vi iz HDZ-a ste prešli preko toga da apsolutno nitko nije reagirao. To je vaša povijest. U krajnjem slučaju ja sam tada bio HDZ, to je i moja povijest, al sam ostao senzibiliziran za to za razliku od vas. 2008.g. donesen je ZERP koji je bio obvezujući za zemlje EU i tu se vidi sva bijeda hrvatske politike i diplomacije. Točno 1.1.2008. hrvatski parlament, vi ste donijeli odluku da Hrvatska proglašava ZERP. Vrlo kratko nakon toga Olli Rehn 7.3.2008. dolazi u Hrvatsku i hrvatskoj vladi na čelu sa Sanaderom priopćava da se mora pod hitno odustat od saborske izglasane deklaracije i čovjek bi očekivao da ćemo malo imat više kičmu radi toga povijesnih nekih spoznaja da znamo ko je Italija i kako se Italija povijesno ponašala prema ovom prostoru, međutim nažalost 7 dana nakon dolaska Olli Rehna u Zagreb HS je potčinio se hrvatskoj vladi ponovo izglasao deklaraciju od koje mi odustajemo i sve zemlje i EU i van EU imaju pravo na stari režim odnosno sam ZERP je poništen. I to treba jasno reć u ovom parlamentu i žao mi je što to ne govori naša desna strana da je Hrvatska tad bila ucijenjena i ima i logike da bude ucijenjena zato što su nas ucjenjivali, nismo mogli uć u EU. Prije '13. da smo mi uspjeli provest ZERP Italija bi plaćala određenu naknadu za izlovljenu ribu, nakon ulaska u EU to više nema smisla. I sad, što je interes Italije da se sad proglasi ZERP? Italija ima svoj interes i interesi su vječni. Hrvatska se nažalost u tome ne snalazi. I dok Italija igra utakmicu na jugu Italije protiv Albanije hrvatska javnost se pokušava uvjerit kako mi igramo utakmicu ravnopravnu sa Talijanima. To naprosto nije istina. Ali sve je dobro što hrvatskoj javnosti objasni neke stvari. Tako recimo mi smo prvi put spoznali da nakon 30.g. postojanja hrvatske države da je hrvatska flota ribarska toliko mizerna da je Talijanima potpuno beznačajna i da Italiju više ugrožava, zamislite albanska ribarska flota koja je sada 4 puta veća od Hrvatske nacionalne ribarske flote. 30.g. smo stvarali hrvatsku državu i doveli smo hrvatske ribare i hrvatsku flotu na poziciju da je Albanija 4 puta jača i u stanju više izlovit. Žalosna činjenica. I koje su sad opasnosti za RH i zadatak za naše ministarstvo? To je da se moramo čuvat političkih elita kako u Hrvatskoj, neću spominjat i ponovo se vraćat na Bišćevića, Sanadera i Mesića, da se moramo čuvati političkih elita iz EU jer oni su podložni velikima, mi takvi nismo, da moramo vodit brigu da je postavljeno razgraničenje između bivše države i Italije '68.g. i da je to polazna točka gdje mi branimo naše interese i da ne smijemo dozvolit da u tom mutežu i trenutku preslagivanja Slovenija nam nametne novu granicu. Što bi bio lijek protiv svega toga? To je da Hrvatska se izbori za kvote koje će nama bit dovoljne, a ne da se borimo za visoke kvote koje će koristit Talijanima.
Fala. gđa. Anka Mrak-Taritaš će govoriti ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državne tajnice, mislim da ministra nema, ne vidim dobro, a je oprostite i ministar je tu, dakle ministar s državnom tajnicom, imala sam osjećaj da ga nema, kolegice i kolege. U jednom medijskom izvješću o odluci o proglašenju IGP-a RH u Jadranskom moru pročitala sam izjavu savudrijskog ribara koji je rekao „tresla se brda rodio se miš“ i mislim da je taj ribar iz Savudrije vjerojatno izabrao najbolju moguću rečenicu kojom se može opisati situacija oko IGP-a. Po našem Pomorskom zakoniku RH u gospodarskom pojasu ostvaruje suverena prava radi istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim i neživim prirodnim bogatstvima, te proizvodnje energije korištenjem mora, morskih struja i vjetrova. Isto tako u gospodarskom pojasu RH ima isključivo pravo graditi, dopuštati i regulirati gradnju, rad i uporabu umjetnih otoka za kojeg se duboko nadam da ga, da ih nikad neće biti u Jadranu, uređaje i naprava na moru, morskom dnu i u morskom podzemlju. Ono što mislim da je posebno važno je odredba o tome da RH surađuje sa susjednim državama da bi donošenje i provođenje mjera zaštite i očuvanja živih morskih bogatstava u području gospodarskog pojasa. Jadranko more je apsolutno odnosno bez ikakve sumnje jedno od najvrjednijih prirodnih resursa koji su Hrvatskoj na raspolaganju. Kad gledamo u kontekstu svjetskih mora ili kad gledamo u kontekstu Mediterana mi smo zapravo jedan zaljev, ali što se nas tiče Jadransko more je izuzetno važan resurs i čini mi se jednako tako da smo si i malo previše oslonili na njega. Kako god bilo jedna od naših osnovnih obaveza kao države i kao naroda je da Jadransko more štitimo i zaštitimo koliko god je moguće i to uvijek treba imati na pameti. U tome jednako tako moramo surađivati sa svojim bližim i daljnjih susjedima s kojim dijelimo to zajedničko bogatstvo, Slovenijom, Italijom, BiH, Crnom Gorom, Albanijom. U tom smislu je dobro da se cijeli proces proglašenja odvija u suradnji sa susjedima i da će biti finaliziran nakon trilateralnog sastanka Hrvatske, Slovenije i Italije u siječnju iduće godine. U smislu zaštite Jadrana, ali i korištenje njegovih resursa posebno je važna suradnja s Talijanskom Republikom. Italija je naš najbliži susjed s kojim dijelimo najveći dio Jadrana i ona je velika i uspješna članica EU i to često iz nekog razloga zaboravljamo. To je 8. najsnažnije gospodarstvo svijeta i 3. gospodarstvo unije. Drugim riječima, gospodarski div u našem neposrednom susjedstvu s kojim dijelimo najvrjedniji resurs koji imamo. Zato je sigurno dobra ideja da se u ovakve zahvate ulazi u suradnji, a ne sumnjam da ako se ta suradnja i nastavi možemo puno toga postići iako tu treba biti realan i prisjetiti se gdje živimo. Hrvatska nije 8. ekonomija svijeta, nije ni 3. u EU. Nažalost, a to nam je ovih dana u svom najnovijem izvješću potvrdio i Eurostat, mi smo u gospodarskom smislu 2. najgora zemlja unije. Kašljucamo u prašini u kojoj nas je ostavila čak i Rumunjska, a od zadnjeg mjesta zasad nas spašava samo Bugarska. To govorim zato što treba biti realan kod raznih procjena o tome kako će se proglašenjem gospodarskog pojasa odjednom početi sljevati silni milijuni u državnu kasu. Teoretski to možda i može biti moguće, ali ponavljam treba biti realan oko stvarnih mogućnosti s obzirom na to gdje živimo i tko nas vodi. Kad smo već kod toga tko nas vodi, oko IGP-a već se godinama plete zanimljiva politička mreža jer eto pred 2,5.g. ova ista vlada je na tadašnji prijedlog proglašenja IGP-a odgovorila da to nije potrebno. Zaključili su da se zapravo ništa neće promijeniti jer imamo ZERP. ZERP odnosno zaštićeni ekološki ribolovni pojas proglasila je još koalicijska vlada pokojnog premijera Račana i s njim su zaista zajedno s režimom epikontinentalnog pojasa ostvarena mnoga prava odnosno sadržaji IGP-a odnosno isključivog gospodarskog pojasa osim već toliko puta spomenute izgradnje umjetnih otoka za koje ja svaki put kad netko spomene, ponovit ću i sad, duboko vjerujem da ih u Jadranu neće biti nikad i proizvodnje energije korištenja mora, morskih struja i vjetrova, s time da smo i kroz režim epikontinentalnog pojasa imali pravo izgradnje uređaja instalacija za istraživanje i iskorištavanje morskog dna i podzemlja, npr. platforme za istraživanje, iskorištavanje nafte i plina, možda čak i koju od onih sad me vidiš, sad me ne vidiš kao što je Ivana … Šalu na stranu. Vlada je tada tumačila da ama baš nikakve razlike za Hrvatsku neće biti ako proglasimo IGP u odnosu na ZERP i epikontinentalni pojas. Ribolov se i onako odvija isključivo u skladu sa zajedničkom ribarstvenom politikom EU, a energija se pomoću valova i struja na ovoj razini razvoja tehnologije i onako u Jadranu ne može proizvoditi. Ja se zapravo najviše nadam da će proglašenje IGP-a i to u suradnji sa susjedima, a posebno Italijom doprinijeti najviše provedbi čl. 61., 63., 64., 65., 66., 67., 68. Konvencije UN-a o pravu mora. To su članci koji govore o zaštiti i očuvanju raznih vrsta živih organizama u moru i na njegovu dnu. To je onaj dio u kojem možemo sami odlučivati kakova nas budućnost čeka i hoćemo li dopustiti uništenje onog najvrjednijeg što nam je dato, ne samo na raspolaganje i to nikad ne smijemo zaboraviti, ne samo na raspolaganje nego još više na čuvanje. Mi u klubu Centra i GLAS-a također smatramo da proglašenje IGP-a u Jadranu neće doći do velikih promjena u odnosu na režim ZERP-a i epikontinentalnog pojasa, obzirom da smo podržali zaštićeni ekološki ribolovni pojas nema niti jednog jedinog razloga, čak štoviše mi da ovu podršku uskratimo, dakle mi ćemo biti od onih koji će to podržati. Ono što ostaje nepoznanica je kako je i zašto Vlada koja je odbijala proglasiti IGP sada odjednom naglavačke okrenula vlastito mišljenje i to do te razine da se zbog ove teme saziva izvanredna sjednica Sabora? To pitanje ostaje HDZ-ovim jurišnicima ovdje u Saboru, a i predstavnicima predlagatelja da nam razjasne. Dakle, da zaključno ponovim, mi ćemo proglašenje IGP-a jednako tako je izuzeto dobro da o svim tim stvarima kontinuirano razgovaramo sa svojim susjedima. Jadransko more je kao što često znam reći, najhladnije od svih mora odnosno od svih mora Sredozemlja, Jadransko more u odnosu na svjetska mora je jedan zaljev, nama je izuzetno važan, mi ga zaista čitamo i kao gospodarski resurs. Ali ono o čemu trebamo voditi računa uvijek, moramo voditi računa o zaštiti Jadranskog mora, moramo voditi računa o klimatskim promjenama, moramo voditi računa o svim onim promjenama koje se dešavaju u Jadranskom moru, moramo voditi računa kad koristimo bez obzira da li je riječ o izlovu ribe, bez obzira o tome da li je riječ o uređenim ili ne uređenim plažama, da li je riječ o marinama, da li je riječ o nasipavanju mora jer jedanput kad napravite pogrešku kada je riječ o zaštiti okoliša napravili ste pogrešku zauvijek, a pravo na pogreške u Jadranskom moru nemamo, stoga o tome treba kontinuirano voditi računa. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Budući da ja ne vidim ništa na ekranu, sad vidim, g. Branko Bačić će počet sa pojedinačnim raspravama. Molim? Gdje piše? Ne piše. Izvolite g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. U ime kluba sam govorio o značaju proglašenja IGP-a i razlici između ZERP-a i IGP-a. ono što bi u pojedinačnoj raspravi dodao to je da i ZERP i IGP je potrebno nadzirati, da je potrebno uspostaviti mehanizme kako kontrolirati da li i ZERP i IGP doista sve one odredbe kojim definira se postupanje u ZERP-u i IGP-u provodi. Pa u tom smislu bi rekao i posebno izdvojio da je još 2005.g. krenulo se u osnivanju obalne straže i da je obalna straža kao dio, do tada dio Hrvatske ratne mornarice je počela i nadzire ZERP zbog toga što je ZERP premda se tada u to vrijeme nije odnosi na države članice EU odnosio se na treće države. Danas se radi pobuna ako mogu tako reći i obnova flote Obalne straže RH na način da je u Splitu u Splitskom brodogradilištu već izgrađen jedan brod koji može odgovoriti izazovu nadzora ZERP-a, naziv mu je „Omiš“, a u ovom trenutku se u vrijednosti od 380 milijuna kuna grade u Brodosplitu još četiri takva broda sister ship. Dakle, pored obalne straže, pored opreme plovila lučkih kapetanija, ima ih osam, pored bodova pomorske policije Hrvatska danas može, jasno uz sustav rada i praćenje svih brodova većih od 500 tona nosivosti ih prati i učinkovito provodi nadzor nad poštivanjem odluka koje se odnose i na ekološki aspekt, a i dijela koji se odnosi na ribolovni aspekt. Što se ribolovnog aspekta tiče, ja moram reći da već danas Hrvatska nadzire ulov ribe u ZERP-u, a sutra u IGP-u na način da su inspektori ribarstva u Ministarstvu poljoprivrede ujedno i EU inspektori i da je u prošloj godini vrlo veliki broj prijestupa i prekršaja u ZERP-u već utvrđen i procesuiran kada su u pitanju ribari koji dolaze iz Hrvatske onda je za to nadležno hrvatsko pravosuđe, a kad su ribari iz Italije talijansko pravosuđe. Prema tome, Hrvatska je spremna odgovoriti ovom izazovu proglašenja IGP-a. Dobra strana i to sam rekao ovog proglašenje je ta što se proglašava zajedno sa Republikom Italijom jer talijansko more koje je do jučer bilo otvoreno more u kojemu su mogli ribariti svi, svi ribari neovisno odakle dolaze iz država članica EU ili iz trećih država mogli su slobodno ribariti s kojim god žele brodom, s kojom god mrežom nije postojalo nikakvo ograničenje. I zato kada čujem ovdje u HS kako mi praktično trčimo za Italijom, ja držim da je i to je kao što sam i rekao i kolega STier je maloprije rekao, u talijanskom parlamentu njihovi zastupnici zamjeraju i spočitavaju njihovoj vladi što nisu reagirali onda kada je reagirala i RH, a RH od 2013.g. ima ZERP koji se odnosi i na sve države članice EU, prije svega na Italiju. Brojne su druge mjere napravljene od strane hrvatske pomorske administracije kad je u pitanju ZERP. Maloprije čujem što smo mi to napravili kada je u pitanju zaštita ekološka zaštita Jadrana. Bio sam državni tajnik za more, poštovana gospodo sedam godina, potpisali smo Međunarodnu konvenciju o balastnim vodama i jasno smo propisali nemogućnost izmjene balastnih voda u Jadranu. Mi smo nosili inicijativu da Međunarodna pomorska organizacija proglasi Jadran … područjem posebne pomorske osjetljivosti i propisivali uvjete koje moraju ispuniti post standardni brojevi da bi uplovili u Jadran. Prema tome, mi smo se odgovorno prema ZERP-u odnosno ZERP-u, a sutra IGP-u odnosili. Hvala.
Vrijeme je nažalost. Imate repliku, prvi g. BEgonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačiću, ja mislim da vlada Ivice Račana nije slučajno te 2003.g. proglasila ZERP, a ne IGP jer u tom ZER-u koji je tada donesen sadržane su najbitnije odrednice IGP-a, a sukladno vremenskom kontekstu i Hrvatske u to vrijeme to je bilo prihvatljivo ne samo za nas kao za državu već i za međunarodnu zajednicu. Ovdje se spominje da ćemo proglašavanjem IGP-a ostvariti neki novi prihodi, značajni prihodi u našem proračunu, ali ja mislim da mi to više-manje koristimo već kroz sustav proglašenja ZERP-a, preko 85% našeg ulova ribarskog ulova dakle unutar teritorijalnih voda. Ja vas molim za mišljenje da kažete da li je po vama u kontekstu vremena prioritet za RH bio proglašenja IGP-a značajnije od svih drugih prioriteta i strateških ciljeva koje još dr. Franjo Tuđman na čelu naše države stavio kao zadatak Hrvatskoj državi? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Kolega BEgonja, da 2003., 3. listopada je proglašen ZERP u HS-u u to vrijeme po meni je imao jednu dobru i jednu lošu stranu. Dobra strana je bila to što smo se odlučili na zaštitu Jadrana u ovom gotovo potpunom sadržaju IGP-a, ali kada je već vlada Ivice Račana odlučila pridržati Hrvatskom saboru, bilo vam je svejedno, čini mi se, proglasiti IGP ili ZERP. Oni su se odlučili na ZERP. Loša strana što je tu malo bilo pragmatičnosti, pragmatičnosti s obzirom da su izbori bili na vratima, Sabor je donio 3. listopada, a izbori su bili 23. studenog. I što je u toj odluci odmah HS rekao da se neće primjenjivati tek nakon godinu dana, što znači da se kalkuliralo kako i na koji način. To je bila po meni loša strana, ali moram reći, dobra je bila ta što smo [[Upadica: Hvala.]] proglasili ovaj dio, [[Upadica: Hvala.]] Jadrana zaštićenim.
G. Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Danas smo ovdje u raspravi imali prilike čuti od strane nekih oporbenih zastupnika kada su spominjali ZERP, kako se zapravo isti odnosno obuhvaća samo morski prostor u Jadranskom moru, dakle od granice teritorijalnog mora na pučinu, međutim i spominjalo se dakle, da se odnosi samo na morski stup. Drugim riječima da ne obuhvaća podmorje i podzemlje. Međutim, meni se čini da kolege zaboravljaju na jedan drugi pravni institut, dakle epikontinentski pojas koji obuhvaća upravo i podzemlje i podmorje i omogućava, dakle isto tako eksploataciju, pa prema tome, ta dva instituta, jedan s drugim zapravo daju jednakopravnu zaštitu pa evo, ako je možete samo prokomentirati. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Habijan. Nisam do kraja odgovorio g. Begonji. Da, Hrvatska je pravilno postupila vrednujući svoje strateške interese, uspostavili smo i ostvarili smo sve nacionalne ciljeve, a ulaskom u EU imali smo zaštitu ZERP-a, budućeg IGP-a i za naše ribare i sutra ćemo ga proglasiti, dakle tu nije bilo greške u koracima, kolega Begonja. Kolega Habijan, da, promašena je teza da smo mi ZERP-om zaboravili da imamo i podzemlje i morsko dno. To može govoriti netko tko ne poznaje, ne razumije niti Pomorski zakonik niti Međunarodnu konvenciju o pravu mora. Hrvatska kao obalna država čije se, koja ima i konzumira svoje teritorijalno more i sučelice njoj još ima otvorenog mora, ima „Ipsos“ faktor, samim time što je obalna država, ima epikontinentalni pojas. I da tome nije tako, ne bi mi i u vrijeme kad nismo imali ni ZERP ni sutra IGP mogli [[Upadica: Hvala.]] crpiti ugljikovodike, prije svega plin, iz sadašnjeg ZERP-a odnosno [[Upadica: Hvala lijepo.]] budućeg IGP-a.
Hvala lijepo. G. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću, već kad govorimo o značaju isključivog gospodarskoga mora, bilo bi pristojno od predlagatelja barem da je jedan ovdje, treba biti i premijer, ali nema ni ministra ni državne tajnice koji su ... [[Upadica se ne čuje.]] drago mi je, i vi i premijer promijenili mišljenje oko proglašenja IGP-a i moramo to javno reći. Samo svesti ovu priču, da je to samo nekakvi otoci umjetni, energetika je apsolutna laž. Ovdje se radi o suverenom pravu na stotine godina, suverenomu pravu hrvatskog naroda koji je stekao svoju slobodu, a meni je drago da vi napokon mijenjate mišljenje i kvote će određivati, ima pravo određivati hrvatska država, ima pravo u IGP-u. I još jednom bi se zahvalio svim svojim prethodnicima, zastupnicima, g. ... [[Govornik se ne razumije.]] i svih ostalih, oni koji su bili zajedno sa mnom u [[Upadica: Hvala lijepa.]] more i kopno, svih koji su se borili, danas je bitan dan.
Hvala, odgovor, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj. Da, hrvatski narod je izvojevao slobodu, suverenost i samostalnost zato što je postupao mudro, zahvaljujući i prvom hrvatskom predsjedniku i hrvatskim braniteljima. Ali, zahvaljujući činjenici što smo se znali u tim zahtjevnim vremenima, kompliciranim međudržavnih i odnosa postaviti i svoje prioritete odlučiti, odrediti, kad vi meni govorite kako iz ove govornice, stalno kako smo mi, kako mi gubimo 160-260 milijuna eura, pazite taj podatak, moram reći da je, to nije između 160 kuna i 170 kuna, nego između 160 milijuna eura i 260 milijuna eura pa vas pitam, kolega Bulj, kad to vi tako dobro znate, sad kad proglasimo IGP, na kojoj će stavci državnog proračuna biti tih 260 milijuna eura. Tko će dobiti u džep? Hoće, kome će se ti novci sliti koje smo ove godine gubili? Gdje ćemo to naći iduće godine u proračunu, ajde to vas molim da [[Upadica: Hvala.]] mi objasnite pa da onda idemo dalje [[Upadica: Hvala. Hvala gospodine…]] nas dvojica u raspravu.
… ovaj Bačić. G. Bulj je tražio povredu Poslovika i ne mogu reći da nije bio izazvan, ako ga već pitate [[Upadica: Pa on mene pita.]] Izvolite, da vidimo da li je povreda Poslovnika bila.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio čl. 238. gdje mi stavlja u usta neke činjenice. Ja se pozivam na EU, EU komisiju koja je poslala znači izvješće, tj. napravila analizu i pozvala Hrvatsku da proglasi IGP 2013. g. gdje su štete na hrvatsko, za Hrvatsku 160 milijuna do 260 milijuna eura. Prema analizi koja je napravila neovisna kuća [[Upadica: Hvala.]] ne vi i pozvala vas [[Upadica: Hvala lijepa.]] da to podržite, niste [[Upadica: G. Bulj.]] to, zbog čega, morate vi objasniti.
Hvala lijepa. To je bila replika, ne? ... [[Upadica se ne čuje.]] Bila je replika, ne? Povreda Poslovnika. Jako ste bili, moram vam reći, ovaj upitan, što nije običaj, da se upita, je li, da nije. Moram dati povredu Poslovnika. Meni je jako žao. Jako mi je žao. G. Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. G. Bačić, pa g. Bulj možda ne zna čitati ta izvješća. Tamo vrlo jasno piše da bi ta šteta bila da je to, da smo 3. zemlja, ali mi smo 2013. EU, provodi se zajednička ribarska politika. Ja još jedanput isto pitam g. Bulja, nek nam pokaže u proračunu gdje će sjesti taj novac sljedeće godine. Ista teza koja se danas provodila da zbog toga što nismo imali IGP, sad ćemo, ne znam, razvijati otoke jer ih nismo razvijali, isto tako koristili smo platforme, evo, jutros smo imali na Odboru za regionalni razvoj Zakon o otocima, preko 5,5 milijardi kuna uloženo u otoke. Renesansa izgradnje luka, uključujući i vašu Korčulu. Prema tome, vidimo da ova Vlada se odgovorno ponaša od predsjednika Tuđmana znali smo koji su nam strateški ciljevi, obraniti državu, stvoriti državu, UN, NATO, EU, a sada smo došli i ostvarujemo [[Upadica: Hvala lijepa.]] i IGP.
g. Pavić, siguran sam da g. Bulj će nać način da vam odgovori poslije, al međutim nije običaj kad se replicira govorniku da se replicira nekomu koji nije govornik u tom trenutak. Izvolite odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem g. podpredsjedniče. Kolega Paviću, kad netko tvrdi da time što niste proglasili IGP gubite 260 milijuna EUR-a onda argumentom „acontrario“ i zdravom pameću proizlazi da kad to proglasite da će vam to novci doći. Pa evo ja sam zamolio da nam kažu gdje će to sjesti tih 260 milijuna EUR-a. Bespotrebno je, krivo je, štetno je nekome obećavati, il je ribarima, il nekome da će sada nešto dobiti kad to neće dobiti, ne zato što mi to ne bi htjeli nego zato što je to zajedničko more. I kao što će naši ribari lovit u svakom IGP-u bilo koje države članice EU po istim kriterijima kao što love tamošnji ribari tako će i u našem ZERP-u prema našim loviti njihovi ribari kao što love i naši ribari i to je temeljna i osnovna postavka svakog ZERP-a države članice EU. I to je važno i to treba isticati i nikome ne davati lažne nade o nekim pustim milijardama kuna ili EUR-a.
Hvala lijepa. g. Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvaženi zastupniče, genezu događanja oko ZERP-a i IGP-a znamo i znamo u kom smo mi bili trenutku od stvaranja države do današnjih dana i samo zahvaljujući mudroj politici od predsjednika dr. Franje Tuđmana do danas mi smo to što jesmo. I nije istina da naši ribari love svu ribu u IGP-u, zapravo 80% se lovi u teritorijalnim vodama. Ono što sam ja htio ovdje vas pitati da li mi možemo sad odgovoriti izazovu za zaštitu za ekologiju mora s obzirom da smo imali incident sa, sjećam se sa turskim brodom gdje smo dobro reagirali, sad smo imali isto tako problem sa platformom Ivanom D, da li će Hrvatska napraviti sve da doista u ekološkom smislu zaštiti more i da obnovimo riblji fond u njemu? Hvala.
Fala i vama. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem kolega Šimičeviću. Vrijednost ulova hrvatskih ribara je 380 milijuna kuna u 2019.g., od 380 milijuna kuna 315 milijuna kuna je ulovljeno u teritorijalnom moru, 65 milijuna kuna je ulovljeno u ZERP-u, budućem IGP-u. Omjer vam je 83:17. A to ne znači da Hrvati nisu imali, hrvatski ribari nisu imali bolja plovila i bolje mreže, snažnije, snažnije motore, itd. da ne bi lovili više. I mi smo 2006., tad sam bio državni tajnik za more, 20% svakom hrvatskom ribaru davali subvencije da grade nove brodove i građani su u Postiri na Braču, građeni su niz novih ribarskih brodova kako bi oni mogli se pripremiti kad ulaze u EU da budu ravnopravni. Ulaskom u EU ti su subvencije bile, nisu bile u skladu sa politikom Europske komisije, ali su zato onda drugi načini subvencioniranja hrvatskih ribara stupili na snagu koje danas oni koriste.
Hvala. Posljednja replika g. Grmoja.
Hvala. Meni je neugodno slušat argumente kolege Bačića. Dakle, kao da pretjerano izlovljavanje u ZERP-u ili IGP-u ne utječe na to kakav će biti ulov naših ribara u našim teritorijalnim vodama, kao da se riba stacionira na jednom mjestu i ovaj ne dolazi znači iz IGP-a u naše teritorijalne vode. g. Bačiću i ostali molim vas da uključite zdrav razum, inteligenciju i pamet. Ako mi budemo mogli, a moći ćemo kada proglasimo IGP, određivati maksimalan izlov u našem IGP-u, to će značiti manje haračenja talijanskih ribara i u našem sadašnjem ZERP-u, tadašnjem IGP-u, posljedično više mogućnosti ulova za naše ribare koje naravno treba bolje opremiti kako bi taj ulov mogao biti veći. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Meni je neugodno slušati kolegu Grmoju kolko se ne razumije u problematiku. To je, evo meni je to možda malo i neugodno, a kolege smo ovdje već 4.g. u HS, pa on koda spava u nekim 2006., '04. ili '98.g. Kolega Grmoja, mi smo u međuvremenu ušli u EU i nitko u ZERP-u, pa ni naši prijatelji s druge strane obale, Talijani, ne mogu nego kako je propisano hrvatskim ribarima mogu i oni ni više ni manje. A da smo vlasni, da smo suvereni u tome najbolje govori činjenica da na naš prijedlog, na prijedlog RH, najizdašniji dio Jadrana, Jabučka kotlina, da je zabranjen i u ovom trenutku izlov demerzalnih i prirodnih vrsta ribe i to je najveća dobit toga što smo ZERP proglasili. I sada kad se promijeni, kad postane IGP i dalje će ta zabrana biti na snazi i sve što smo mogli u ZERP-u možemo i u IGP-u [[Upadica: Fala lijepa]] i to je ono što, uporno vam pokušavam objasniti da smo [[Upadica: Fala g. Bačić]] u pravo vrijeme proglasili, proglasili IGP jer smo ispunili sve svoje strateške ciljeve.
Fala, fala. I sada i ja proglašavam nešto, proglašavam provjetravanje do 2 sata i 15 minuta.
Evo nastavljamo dalje s raspravom, pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Narode moj koji ovo prati i interes, poglavito ribari, čak me zvao jedan ribar iz obitelji Popov, i on je ponosan kad sluša da se priča o našem Jadranu, o zaštiti Jadrana, o ribarstvu jer to je zaboravljeno, taj dio je zaboravljen, i ja kao saborski zastupnik sam u dva, sa svojim kolegama iz klupa, u dva navrata u prošlom mandatu predlagao da Vlada podrži tada, Vlada je protiv, imala je mišljenje protiv proglašenja isključivog gospodarskog pojasa i kolege iz većine, iz HDZ-a, ne znam koji su još bili ovi manji, priljepci koji su bili i SDP većinom, nisu bili za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Zbog čega, ne znam ali drago mi je da mijenjaju mišljenje, poglavito što je kolega Bačić promijenio mišljenje, naša državna tajnica, posebno mi je drago što smo imali županijsku tematsku sjednicu kada je župan Boban i naš kolega Ante Sanader i svi oni su bili protiv proglašenja isključivog gospodarskog pojasa, sad odjednom donosimo za isključivi gospodarski pojas. Ako je ZERP i isključivi gospodarski pojas isto, onda šta mijenjamo? Znači nije isto, najprije je to vrlo bitno kazati svim onim koji kritiziraju, nije ovo samo pitanje platformi, otoka, umjetnih, energetike, ovo je pitanje suverenog prava, suverenoga prava. I Hrvatska ima pravo određivati kvote. Hrvatska ima pravo određivati kvote i za to ćemo se boriti, ako nećete vi, i ako vam je neugodno to priznat da niste proglasili prije 15, 20 g., poglavito vi gđo. Zgombić, vi ste cijelo vrijeme nas uvjeravali da smo mi u krivu zbog isključivog gospodarskog pojasa, premijer Plenković hrabri je ovdje dolazio govoriti, svakakve izraze nam je govorio, međutim, najjači je ministar kada govori o mojoj Sinjskoj alci, Cetinskoj krajini pa spomene smrt Smail-age Čengića i kaže „đelitnite“. Dobro je to đelitnuti, biti hrabar i dobro je pogoditi cilj međutim Smail kojega je Mažuranić opisao je bio, kupio harač, to je bio jedan bezveznjak bezočni, nije njemu muka bila što tada nije skupio harač, nego sramota, njemu je povrijeđen ponos. Ministre, da ste se vi đelitnuli pa pogodili, nego vi niste to napravili. Mi smo onaj drugi dio, vi ste svojim politikama napravili od hrvatskog naroda da se valja po blatu, da mi ovisimo o strancima, Talijanima koji još od Rapalskih ugovora 100 g. ima pretenzije, ne imaju nego su tada imali pretenzije nad našim morem i ovladali našim priobaljem, to je nastavio i Tajani koji je spomenuo, fašist Tajani, potpomognut svojim prijateljem Andrejom Plenkovićem, niste se vi đelitnuli i u Sinju se tako ne kaže, u Sinju se kaže čvrsta desnica i oko sokolovo u borbi protiv Turaka, Otomanskog carstva. Čvrsta desnica i oko sokolovo i drito pogodit u sridu, smirit u sridu i nije gol i punat nego tri punta, ministre, možda u Duvnu ako ste vi otišli davno iz Duvna, nemate vi ni o tome pojma. Znači ministre, pogriješili ste skroz, niste se đelitnuli nego Talijani su se đelitnuli, a vi se valjate po blatu svoje nemoći a ja podržavam ovo jer sam predlagao i to je suvereno pravo hrvatskog naroda. Ovo je suvereno pravo hrvatskog naroda. I kolegice i kolege iz HDZ-a, zbog čega u prošlom mandatu niste glasali? Zbog čega niste glasali kada je Tonči Tadić, HSP, ... [[Govornik se ne razumije.]] i svi koji su predlagali ovdje, niste to podržali? Nego se valjate po blatu i još citirate Mažuranića, velikog pjesnika i njegovo djelo „Smrt Smail-age Čengića“. Vi ste đelitnuli, ministre? Pa vi gledate jučer, kad god dođe sluganski, valjate se po blatu, mi smo morali uhititi, locirat naše junake, dodvorit se a naš ribar je ostavljen sam. Nemamo burzu za ribare, imamo li, za ribu burzu? Nemamo. Niste zaštitili našu flotu nego ste je ostavili samu u bespućima mora. Prepuštenu Talijanima. Talijanskoj floti. Od Rapalskih ugovora hrvatski narod se nije mogao otrgnuti a vi se đelitajte nekome druge a nemojte valjati hrvatski narod u blatu i citirati Mažuranića i njegova velika djela.
Vrijeme. Imamo nekoliko replika, prva uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Miro Bulj, iznosite ovdje neistine u vašem izlaganju, dakle ne stoji teza da su župan Blaženko Boban i g. Ante Sanader bili protiv, dakle oni su protiv onog vaših nedorečenih i nerazumljivih prijedloga kao i obično. Dakle, kroz pravni režim ZERP-a i epikontinentalnog pojasa, Hrvatska je već tada štitila svoje interese na Jadranskom moru koristeći sve mehanizme koji su nam kao članici EU-a tada stali na raspolaganju a u skladu s Konvencijom o pravu moru i pravnom stečevinom EU-a. Dakle strateški cilj nije mogla Splitsko-dalmatinska županija proglasiti isključivi gospodarski pojas već država RH kao što to čini i prihvatite činjenicu da ova Vlada je uspješna Vlada.
Odgovor.
Znam kolegice da ste i vi glasali protiv deklaracije koju sam predložio na sjednici na Skupštini Splitsko-dalmatinske županije … mandat od našeg budućeg gradonačelnika Opare i da ga morate obraniti, ali toliko je neistina … i bedastoća niko nije rekao. Nisam ja tražio da se proglasi IGP nego da bude deklaratorna potpora da mi damo deklaraciju i izglasamo kao županija, da dajemo potporu prema proglašenju IGP-a. Župan Boban, Ante Sanader vi ste bili protiv, državna tajnica koja se nalazi ovdje svi ste bili protiv, a ja sam tada doveo Tončija Tadića da zastupa interese i proglašenje IGP-a i čovjek koji je to pokrenuo branio ga onda i branio ga danas, a vi ste glasali protiv. Glasali ste protiv, vi ste s Brača vas interesiraju jedino koncesije, vas interesira Zlatni rat, Bene, vas interesiraju sasvim druge stvari osim proglašenja IGP-a, koncesije na pomorskom dobru.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani g. zastupniče Bulj. Doista me vrijeđa kad govorite stalno kako HDZ mijenja svoje stavove i svoja mišljenja. I kao član stranke i kao branitelj moram vam doista reći da HDZ ne mijenja svoja mišljenja, HDZ provodi jednu državotvornu politiku od obrambenog Domovinskog rata, od ulaska odnosno učlanjenja u UN, od NATO-a, EU do današnjih dana. HDZ zna kad je i što je najbolje za Hrvatsku državu i ovo sada što se radi ovo je praktički uređenje te države iste. Ne može se kuća graditi od krova, kuća se gradi od temelja pa prema gore. Ovo je uređenje iste te države i molim vas da malo s više poštovanja se odnosite prema tome. Hvala.
Odgovor.
Vi ste ponosni na vrijeme upravljanja Ive Sanadera i da ste zgazili temeljne vrijednosti Domovinski rat, kada su četiri najteže riječi ikad u povijesti izgovorene locirat, uhitit, transferirat, procesuirat hrvatske junake koji su proveli najveću osloboditeljski operaciju Oluju. I tada ste odlutali zbog Karle del Ponte i dodvorništva, a niste se đelatnuli nego ste kleknuli, kleknuli pred Karlu del Ponte ne štiteći naše heroje i temelje države, temelj države Domovinski rat, temelj država. To je za vrijeme Mesića, Sanadera i Šeksa velikana i vi ste ponosni na to vrijeme i to državotvorna politika? Hvala vam lijepo što ste promijenili mišljenje i što ćete podržati IGP koji je dva puta odbijeno u Saboru.
Vrijeme. Replika, sljedeća uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući g. Sanader. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Kolega Bulj, svatko to je malo ozbiljnije pročitao i ZERP i IGP vidjet će da nije riječ o jednom te istom, a jednako tako će uvidjeti da zapravo na vidjelo bitna razlika koja izlazi među svim ostalima je zapravo da IGP pitanje suvereniteta, dakle ono što nam je barem od njega preostalo od kada jesmo unutar EU. Konkretna razlika, primjerice ZERP nema ograničenja ni kontrole za brodove i izlov koji dolaze naravno iz EU dok proglašenjem IGP-a je Hrvatska ona koja definira ekološki maksimum za izlov same ribe. Hvala.
Pa samo proglašenje IGP-a se kasni, a sam čin proglašenja IGP-a suverenog prava je svečan čin, međutim to nije ništa ako mi ne primijenimo potpuni IGP, ako se ne nastavimo boriti. To je svečano proglasiti IGP, to je međunarodno pravo naše, svih država, po Konvenciji UN-a. Mi imamo znači Europska komisija, tj. EU poslala svoje izvješće, napravila je strategiju gdje kaže da Hrvatska godišnje gubi od 160 do 260 milijuna eura godišnje, da gubi na nekontroliranom izlovu i ona je pozivala nas tj. za vrijeme SDP-ove vlade i ona nas poziva da mi to izglasamo i mi moramo zaštiti našega ribara, mi se moramo nastaviti boriti, ali je pitanje da li će to odraditi ovi koji sada su prominili mišljenje, Bogu hvala, a teško im je to priznati, … đilitnuli.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani g. Bulj, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa mene fascinira taj vaš novootkriveni suverenizam, a glavni suverenist je bio upravo predsjednik Tuđman i on je zacrtao glavne pravce koje smo sve ostvarili. Prvo, borbu za neovisnost, ulazak u UN, EU, NATO sve te ciljeve smo ostvarili, a sada ostvarujemo i IGP. Da ste vi ovako vašim tvrdolinijaškim postupcima radili, mi bi danas bili na brdovitom Balkanu sa Vučićem u minišengenu koje Vučić vodi. Mi smo ko Vlada i ko HDZ znali kada treba pokazati zube, znali kada treba biti diplomatični. Vi govorite o … ugovorima, a ja se sjećam da je prvi državni poglavar koji je došao Tuđmanu bio Francesco Cossiga, da smo imali prijatelja u Lucianu de Michelisu u našem stvaranju države, trebalo je prvo stvoriti državu, stvorili smo. Ostvarili smo sve vanjskopolitičke ciljeve, a sada IGP, a od 2013. od ulaska u EU [[Upadica: Vrijeme.]] to je naše europsko more, Talijani ne mogu ništa više.
Odgovor.
Dr. Franju Tuđmana prvog predsjednika RH vi spominjete, čovjeku koji je osnovao HDZ u svom kraju, nije Andrej Plenković, ni vi. Andrej Plenković se mislio 2011. hoće li u SDP ili HDZ. Dr. Franjo Tuđman i Ivo Sanader nemaju nikakvu poveznicu, nikakvu. I drugo je ono bilo vrijeme zajedništva, gdje smo se bratski u rovu borili nebitno bili sinovi partizana ili ustaša za Hrvatsku. Nismo toliko bili bahati kao vi ministre od parfema, ili Andrej Plenković koji dođe ovdje bahato. Da su takva dva kao, još dva kao vi, nije nam trebalo hrvatskih snaga obrambenih, ni HOS-a ni nikoga, došli bi vi do Japana, ali nije bilo hrabrosti. Dr. Franjo Tuđman kad sve vidi šta su radili za njega, okreće se u grobu. Ne spominjite uzalud njegovo ime.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Na početku bi se kratko osvrnuo na kolegu Pavića koji je ovdje spominjao, zazivao Tuđmana i Tuđmanov suverenizam, tog istog Tuđmana kojeg se predsjednik Hrvatskog sabora, HDZ-ovac Gordan Jandroković nije sjetio ovdje na početku sjednice prije par dana da mu održi minutu šutnje, nije, nije više bitan. Nije ga se sjetio niti glavni urednik HRT-a pa je na dan njegove smrti pokušao staviti na televiziju film kojim se izruguje Tuđman, na dan njegove smrti „Koja je ovo država“. Toliko o odnosu današnjeg HDZ-a, poštovani kolega Paviću prema najvećem suverenistu kako ga vi nazivate, prvom hrvatskom Predsjedniku, dr. Franji Tuđmanu. Postoje dva načina da talijanske koće više ne ribare uz hrvatske teritorijalne vode odnosno u našem djelu IGP-a. Dva su načina. Jedan je način da izađemo iz EU-a, izađemo iz EU-a, imamo proglašen IGP i automatski zabranimo svima osim hrvatskim koćama, da tamo love ribu. To je jedan način. drugi je način, ali stvarno moguć, da vi usvojite moj amandman i da postupite po tom amandmanu, imamo prijedlog zaključka i amandman, imate zapravo dvije varijacije na temu koje možete prihvatiti a glasi, Hrvatski sabor obvezuje Vladu RH da u roku npr. 90 dana, može biti i 120 dana, nije bitno, od stupanja na snagu ove odluke, uputi Europskoj komisiji zahtjev za potpunu zaštitu IGP-a od bilokakve vrste ribolova i izlova drugih morskih organizama. Ovdje se moram malo referirati na kolege koji su govorili o kvotama a kvote za ribolov u Jadranu gotovo ne postoje osim za tunu, ne postoje nažalost, a kad bi se uvodile, onda se to uvodi proporcionalno, pa bi onda i Hrvati koji malo love, ulovili bi još manje a Talijani bi lovili od ... [[Govornik se ne razumije.]] puno nešto manje ali nije riješen problem jer bi kvotama talijanske koće opet ribarile u našem djelu IGP-a. i nije problem riješen. Problem se rješava prihvaćanjem amandmana Hrvatskih suverenista, ma ne morate niti čak moj amandman, vi napišite isti, da ne ispadne da se Zekanovićev amandman prihvatili ili za par dana donesite tu odluku, evo ja ću vas pustiti par dana, ako ne, gnjavit ću vas non-stop. Napravite to jer se to može. Samo da kažem ipak da vam nisam ja ovo izmislio, dakle ja sam razgovarao sa puno stručnjaka, izdvojit ću jednog čovjeka, prof. Alen Soldo, znači dr.sc. ribarstva. I diplomirao i magistrirao i doktorirao na ribarstvu i on mi je rekao da vam ovo poručim, i on mi je rekao. A javio mi se još, puno mi se ljudi danas javilo, ja bi izdvojio još jednog čovjeka, zove se Tomislav Mravičić iz Makarske, vlasnik je najveće, bio najveće koće u Hrvatskoj, makarski Jadran, najveće koće, prodao je. I bio je jedina koća hrvatska koja je ulovila u IGP-u, odnosno ZERP-u, jedina koća. I imala je Youtube, pronađite mu video gdje on lovi sam okružen sa 15 talijanskih koća. I to će se nastaviti. Dakle, nema razloga za veselje, neki se vesele iz oporbe, nije mi krivo što se vesele, ali nema nažalost razloga za veselje jer situacija je iznimno loša a vi ono što vi znate, ne biste nikada krenuli u proglašenje IGP-a da Talijani, ovo je Ruža Tomašić poručila da vam kažem, nemaju problem sa albanskim koćama i sa Tunižanima i sa Libijcima. Da Talijani nemaju taj problem, nažalost, meni je jako krivo što se to nije dogodilo autonomno, stvarno mi je krivo ali to je i činjenica. Da talijanski parlamenti, dvodomni prije par dana nije donio tu odluku, mi bi ovu odluku donijeli nikada a možda ni onda. Bez obzira što sam ljut i možda sam i u onome govoru ispred kluba iskoristio neku riječ koja je možda bila onako i egzaltirana, shvatite ovo kao dobronamjernu kritiku i stvarno pogledajte predsjednika Vlade Andreja Plenkovića u oči i recite mu ma čuj Plenkoviću, ajde napravi ovo sad onako kako frajer, ajde pokušajmo mi zaštititi taj IGP na pravi način. da talijanske koće više nikada ne ruju, ne oru dno hrvatskog mora. Evo toliko od mene.
Evo prva replika, uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. G. Zekanović, pa imam dojam da vi samo čitate poruke koje ste dobili ali evo da vam nešto kaže netko tko je magistrirao oceanografiju odnosno fiziku mora. Od ulaska, još jedanput, Hrvatske u EU 2013. g. vrijedi zajednička ribarska politika. Dakle od tada Talijani nemaju nikakve prednosti koristi. Hrvatski inspektori su tada postali i EU inspektori, već sada najbogatiji dio ribljeg fonda a on je mrjestilište u Jabučkoj kotlini, već sada je zaštićeno, trebalo je biti do 9. mj. zaštićeno, znanstvenici iz Instituta za oceanografiju i ribarstvo otišli su, provjerili su, nije se obnovili, bit će i dalje zaštićeno sukladno standardnoj i cjelovitoj ribarskog politici, tako da nemojte govoriti da Talijani nešto kočare kad ne rade. Od 2013.g. nema niko prednosti, štitimo, a hrvatska obalna straža će uskoro dobiti 5 patrolnih brodova s kojima ćemo isto tako zajednički patrolirati [[Upadica: Vrijeme]] i jednu i drugu stranu.
Poštovani kolega Paviću, ja znam, tu činjenicu koju ste vi rekli, rekao sam je više puta s ove govornice da je hrvatsko otvoreno more dio europskog mora i to ja znam i da imamo zajedničku europsku politiku i to znam. Al vi kao stručnjak, sami ste se deklarirali kao stručnjak rekli ste jednu pogrešnu činjenicu. Ja ne znam jeste pogriješili kao stručnjak evo mislim da evo ne bi ipak išao u vaš integritet stručni, ali smatram da ste onda rekli jednu laž jer vi jako dobro znate da uz par svijetlih primjera kao što je zaštita Jabučke kotline, Talijani i danas i ovog dana, evo upravo sada, evo ček da vam pokažem aplikaciju, imate na aplikaciji točno gdje se nalaze talijanske koće, ako hoćete dođite pokazat ću vam kolko se desetaka koća nalazi uz liniju našu sada teritorijalnih voda, stotine i to vi znate.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Nikolina Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Zekanović, predsjednik HS g. Jandroković itekako se sjetio prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana i njegove obljetnice smrti jer je to jutro prije početka sjednice otišao položiti vijenac na njegov grob na Mirogoju zajedno sa nekim našim drugim kolegama zastupnicima. Stoga vas molim da ne prisvajate predsjednika Tuđmana kao nekog na koga samo vi imate pravo. On je osnivač i prvi predsjednik naše stranke, HDZ-a koja i dan danas, koja i dan danas baštini njegov lik i djelo.
Odgovor.
Je, otišao je u protokol, stvarno je otišao, tako je. I isto kao što je i zaboravio kasnije dati minutu šutnje što je uobičajeno ovdje, a to je nedopustiva pogreška. To je nedopustiva pogreška i upozorite ga i upozorite ga slijedeći put da to ne radi. A što se tiče HDZ-a ja sam često ovdje isticao, ja sam rođen, otac mi je HDZ-ovac bio, osnivač, ne znam je li i vaš otac bio osnivač HDZ-a i u mojoj se kući slavilo kad je HDZ pobijedio 22. travnja '90.g. U kući Andreja Plenkovića se nije slavilo, nije se slavilo, kao ni u kući Arsena Bauka. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Nije se slavilo, ne, ne, nije se slavilo u kući Andreja Plenkovića, u kući Hrvoja Zekanovića se slavilo. Kolega Boriću, taj vaš argument vam je postao smiješan jer ja sam dokazao da i bez HDZ postojim, a vi ste bez HDZ-a nula, ništa, politički nemate nikakvu snagu, niti jedan glas i možete ići u političku mirovinu bez HDZ-a, a ja mogu i hoću kako ja hoću [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] I vidio si već.
Imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Riskirat ću opomenu po čl. 238., dakle što se tiče slavlja za izbore '90.-te kod mene doma se slavilo jer sam na Braču pobijedili.
Dobro oke. Evo, čak se ispričavam kolegi Bauku evo ga.
Znači ovo je bila replika, dobivate opomenu. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvaženi zastupniče, vi ste prije 4 odnosno 8.g. došli u ovaj sabor na listi HDZ-a...
5, 4, 4.
…tako da, e, zajedno smo družili se i bili u kampanji, tako da ne možete reći da vam nije HDZ bio nešto odnosno da vam HDZ nije niko i ništa. Ono što sam vam htio reći ovdje isto tako za prvog hrvatskog predsjednika dr. Franju Tuđmana, što mislite zašto on nije proglasio ZERP odnosno ovaj IGP? Dakle, mi u stvaranju hrvatske države smo morali naći prijatelja, tad ga nismo imali i mislite vi da vaša teza da iziđemo iz EU da bi mogli živjeti kao „Pale sam na svijetu“? Hvala lijepo.
Poštovani kolega, vidi se da ste novi u saboru, te priče su malo isfurane s HDZ-om, već sam kolegici odgovorio. Ja sam se čak i nadao nekakvoj katarzi tog HDZ-a prema kojemu sam ja moram reći u nekom trenutku imao i neku emociju, sad sam malo, onako hladan sam. Imao emociju s obzirom da sam odrastao, kažem, i odgojen od oca HDZ-ovca pokojnog, ali ne gajim te više iluzije. Ali eto HDZ sad ima jedno novo lice, jedno lice koje prikuplja SDP-ove glasove, al zato smo tu mi Hrvatski suverenisti i druge stranke u … [[Govornik se ne razumije]] spektara koji će uzeti ono zdravo od vas i to su ljudi već i nagradili na ovim izborima, nagrađivat će i dalje i dalje. Ali vama se stvarno otvorio jedan fantastičan veliki prostor u SDP-ovom dijelu političkom spektra, što se i osjetilo na njihovom lošem rezultatu, ali ko zna, evo možda kolega Bauk i njegovo društvance malo preokrene stvari, pa vam naštete.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani g. Zekanoviću, da bi vas utješio, ja sam nešto slično u svojoj replici poštovanom ministru danas pitao, dakle i on je meni odgovorio, pa evo ja ću to ponoviti: Nema nikakovih problema. Hrvatske ribarice mogu loviti u talijanskom IGP-u, ako sam dobro shvatio g. ministra i u španjolskom [[Upadica: danskom]] i u francuskom itd., vjerojatno i danskom, tako da evo nemojte se živcirati, opustite se, bit će sve dobro. A ako bi i proglasili te kvote i onemogućili ljude odnosno uvjetovali ih, prema vašim spoznajama imamo li mi uopće mogućnosti kontrolirati tako dugačku crtu i tako dugačko, tako dugački IGP, recimo ova?
Poštovani g. Škoro, primijetio sam da ste jedini, ipak će mi bit neskromno reći uz mene, istaknuli ovaj ključan problem na jedan jednostavan i lako objašnjiv način i vaše pitanje je bilo hoće li te talijanske koće ribariti? I kasnije je meni na isto ili slično pitanje poštovani ministar odgovorio kao i vama. Rekao mi je da hoće zapravo nije čak rekao ni da hoće, nego je rekao pa šta to ima veze, to je europsko more, pa možemo i mi, može i ovaj Tomislav Mravinčić, kako se preziva, da ne bi krivo ja, može on lijepo uć u svoj brod i loviti oko obala Danske. Može. Španjolske. Evo šteta što je Velika Britanija izašla mogla bi na pola Atlantika je bio proglašen gospodarski pojas Velike Britanije. Dakle, stvarno nam se otvaraju fantastične mogućnosti, ali možemo mi već sada otići na sred Tihog oceana gdje nama IGP-a jer se IGP može proglasiti samo 200 milja. I Hrvati imaju milijune kilometara kvadratnih gdje mogu loviti. Samo naprijed hrvatski ribari.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče HS. Gospodine ministre, državna tajnice, zastupnice i zastupnici. Proglašenje IGP-a pravo je države članice koja ima izlaz na more u skladu sa UN-ovom Konvencijom o pravu mora, dakle to je pravo i Hrvatske i Italije. U želji da bolje gospodari živim bogatstvima Jadrana i zaštiti morski okoliš Hrvatska je 3. listopada 2003.g. proglasila svoj ZERP koji sadrži sve bitne elemente IGP-a. Talijani do sada nisu imali takvu razinu zaštite u svom dijelu mora što je imalo negativan utjecaj i na njihov i na naš dio mora jer su zbog nepostojanja zaštite u njihov dio mora mogle slobodno ulaziti ribarice iz trećih zemalja i nesmetano loviti ribu što je posljedično utjecalo na sve lošije stanje ribljeg fonda i predstavljalo je opasnost za morski okoliš, ali je utjecalo i na sigurnost u našem dijelu mora. Naše su vode od kako smo ušli u EU postale europske ribolovne vode, talijanske vode koje nisu bile zaštićene na isti način bile su međunarodne vode, a donošenjem odluke s talijanske strane o proglašenju IGP-a one će postati također europske ribolovne vode. Stoga će se trećim flotama koje nemaju sporazum sa EU u potpunosti ograničiti ribarenje u Jadranu što će pozitivno utjecat na riblje stokove. Zato bih rekla da je za mene činjenica da ćemo proglasiti IGP i mi i Italija istovremeno, prilika da dodatno zaštitimo resurse koji se nalaze u Jadranu, ali da njima upravljamo na jedan racionalan i održiv način. Razlog je to da odluci o proglašenje IGP-a damo punu potporu i da nastavimo raditi na unapređenju i jačanju kapaciteta praćenja stanja sigurnosti zaštite i održivosti Jadranskog mora. Možemo možda otići korak dalje u procjeni dodatnih potreba kako ljudskih, tako i tehničkih, istraživačkih i financijskim kojima bismo dodatno pridonijeli ukupnosti prava kojima ćemo raspolagati donošenjem ove odluke, a posebice u odnosu na čl. 73. st. 1. Konvencije UN-a o pravu mora. Ja ću podsjetit na sadržaj tog članka jer je danas puno puta spominjan ovdje. „Obalna država može u ostvarivanju svojih suverenih prava istraživanja, iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim bogatstvima u IGP-u poduzimati takve mjere uključujući zaustavljanje brodova, njihov pregled, uzapćenje i sudski postupak koji su nužne radi osiguranja poštovanja zakona i drugih propisa koje je ona donijela u skladu s konvencijom.“ Kao što sam član govori IGP omogućava nam ostvarivanje naših suverenih prava kao što je prilika za unapređenje zaštite naših ribolovnih resursa jer su sve riblje vrste u Jadranu u stanju prekomjernog izlova. Zato sam uvjerenja da proglašenjem IGP-a možemo unaprijediti zaštitu ribolovnih resursa te zaštitu morskog dna i morskog okoliša. To je potrebno jer su stokovi srdele i inćuna u lošem stanju i premda bilježimo napredak kod stokova oslića, trilje, jadranske kozice to nije slučaj sa škampima. Iz ovih podataka jasno je da opcija koja se spominjala u raspravi, a referirala se da višak ribe možemo temeljem ugovora sa EU dati nekoj trećoj zemlji nije realna jer su na snazi mjere za smanjivanje ulova, za oporavak stokova. Naši višegodišnji planovi upravljanja koji se temelje na prostorno vremenskom ograničavanju, a ne na kvotama omogućavaju nam da kroz njih vodimo računa o ekološkoj komponenti održivosti, ali moramo voditi istovremeno računa i o socijalnoj i ekonomskoj komponenti što novi višegodišnji plan za Jadran koji je u pripremi treba akceptirati. Treba također nastaviti sa brigom o zaštiti prirodnih resursa Jadrana i suradnjom vezanom za održivo ribarstvo što je u fokusu Hrvatske, a dobar primjer da smo zajedno sa Italijom uz podršku Europske komisije proglasili zone zabrane ribolova u području Jabučne kotline i na takvim inicijativama trebamo i dalje nastaviti raditi. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prvo je uvaženi zastupnik Josip BEgonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Petir, danas smo imali priliku čuti u više navrata različite brojke o različitim prihodima, pozivanje na studiju pa dopustite mi da pročitam da „Hrvatska kao članica EU treba pratiti promjene ribarske politike EU, a glede narečene studije politički stav Europske komisije glede studije još nije izrečen osim što je Komisija dala odgovor na pismeno pitanje zastupnici u Europskom parlamentu gđi. Tomašić.“ Da ga ne citiram cijeloga, moje pitanje glasi, može li sutra Hrvatska nakon što se proglasi IGP donositi vlastitu ribarsku politiku koja će biti u suprotnosti s politikom EU? Hvala.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Begonja. Važno je svakako ovdje podcrtati i razumjeti kako sa ribarstvom u EU se upravlja temeljem pravila zajedničke ribarstvene politike, dakle sama riječ govori ako je nešto zajedničko onda se o tome odlučuje na europskoj razini i to nije politika koja je u nadležnosti države članice. Dakle, mi ne možemo promijeniti pravila koja postoje sami od sebe, naravno možemo u suglasju na europskoj razini o tome razgovarati. Također je jako važno spomenuti jer mi se čini je da danas bilo pogrešnih informacija vezano uz procjenu stanja stokova, čak je bilo rečeno da mi nemamo te procjene što je potpuno netočno, to se procjenjuje temeljem znanstvenog-savjetodavnog odbora Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja ali postoji i znanstveni, tehnički i ekonomski odbor kao savjetodavno tijelo Europske komisije u kojem su i naši znanstvenici, oni imaju utjecaj na sve što se događa i oni iznose procjene i te procjene onda i mi kroz naše ministarstvo dalje komuniciramo. petir
Poštovani zastupniče Begonja. Važno je svakako ovdje podcrtati i razumjeti kako sa ribarstvom u EU se upravlja temeljem pravila zajedničke ribarstvene politike, dakle sama riječ govori ako je nešto zajedničko onda se o tome odlučuje na europskoj razini i to nije politika koja je u nadležnosti države članice. Dakle, mi ne možemo promijeniti pravila koja postoje sami od sebe, naravno možemo u suglasju na europskoj razini o tome razgovarati. Također je jako važno spomenuti jer mi se čini je da danas bilo pogrešnih informacija vezano uz procjenu stanja stokova, čak je bilo rečeno da mi nemamo te procjene što je potpuno netočno, to se procjenjuje temeljem znanstvenog-savjetodavnog odbora Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja ali postoji i znanstveni, tehnički i ekonomski odbor kao savjetodavno tijelo Europske komisije u kojem su i naši znanstvenici, oni imaju utjecaj na sve što se događa i oni iznose procjene i te procjene onda i mi kroz naše ministarstvo dalje komuniciramo.
Vrijeme. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena kolegice, svoje nacionalne interese RH štiti u kontinuitetu te ostvaruje svoja prava i legitimne interese i u Jadranskom moru. Smatrate li da će nam IGP osigurati veću kontrolu nad područjem izvan teritorijalnih voda, pogotovo kad su u pitanju ribarska plovila trećih zemalja? Hvala.
Hvala vam lijepo, poštovana kolegice Baričević. Mi smo sa proglašenjem ZERP-a već imali tu kontrolu, tako su naši ribarski inspektori mogli provoditi adekvatne kontrole i samim tim kad je Hrvatska postala država članica EU-a, ustvari su i naši inspektori postali europski inspektori. Dakle u tom segmentu sasvim sigurno neće doći do nekih značajnih promjena kad je riječ o kontroli. Ono što ćemo mi moć snažnije kontrolirat je pitanje utjecaja na zaštitu okoliša od strane dakle plovila koja ulaze u naše more, gdje će se morati poštovati strogi standardi, mislim da je ovdje već bilo spomenuto određenih havarija koje su se događali kada je Hrvatska reagirala zato što se to odnosilo na treće zemlje a sad će moć reagirat u tom smislu i ako se to dogodi od strane neke države članice.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Petir, dakle u raspravama kad raspravljamo o IGP-u, onda raspravljamo o Jadranu kao resursu korištenja u smislu gospodarstva. No, ako se ne postavimo kao resursu koji treba štititi apsolutno sa aspekt zaštite okoliša a onda i vidjeti koliko su stvarno mogući kapaciteti, mi ćemo sami biti krivi za to što će u Jadranskom moru biti sve manje i manje ribe. U vašoj raspravi ste se između ostalog i dotakli te problematike i mislim da je to problematika koju treba posebno naglasiti. Problematiku gdje moramo štititi, gdje moramo štititi i riblji fond i o tome moramo voditi računa jer ako o tome nećemo voditi računa, onda jednostavno će stvari otići bespovratno u krivo i to je jedan od razloga zašto je dobro da razgovaramo sa Italijom i da tu napravimo nekakav iskorak u smislu zaštite. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala vam, poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Pa vi ste u pravu kad skrećete pažnju na taj jedan važan segment koji se odnosi ustvari na zaštitu Jadrana koji treba ustvari gledati regionalno i na taj način se tome i pristupa jer ukoliko mi štitimo svoj dio a ne štite ga susjedne države, mi imamo problem i to smo do sada već osjetili i ti problemi su poprilično mjerljivi. Isto tako, ovdje je bilo dosta dilema izrečeno kad je riječ o samom ribolovu i prijedloga da se uvedu kvote, ja bi samo htjela upozorit one koji zagovaraju kvote da se Hrvatska na europskoj razini borila protiv kvota jer je to duboko štetno za Hrvatsku i hrvatski ribolov i zato imamo višegodišnje planove upravljanja kroz koje ustvari štitimo naše interese a koji omogućavaju ograničenje lova za ribarice, znači za plivičare na 180 dana godišnje i 20 dana mjesečno po plovilu i postoji cijela jedna uredba koja to pitanje regulira.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Dobar dan svima. Kako je išla ona kampanja jednom? „Pametni znaju čemu služi pojas“. E sad, kad bi išli napravit anketu ovdje koliko kolega zna čemu služi pojas ili IGP u odnosu na ZERP, to bi se u mnogočemu razlikovalo od ovoga što smo čuli u raspravama, ali dobro. Dakle, ovo je četvrta sezona serije IGP koja se događa u Hrvatskom saboru s time da je ova četvrta snimljena nešto kasnije. Prva je bila 2003. g. kada je uz zalaganje tad zastupnika Tončija Tadića, uz malo veće guranje tadašnjeg koalicijskog partnera HSS-a u kojem je bila i gđa. Petir pa može potvrditi i uz podršku tada parlamentarne većine predvođene SDP-om, izglasan ZERP odnosno zaštićeni ekološko-ribolovni pojas. I ono što su danas Suverenisti, Mostovci i kolege iz Domovinskog pokreta govorili Vladi, to je HDZ govorio onoj Vladi kad smo mi bili otprilike. Tako da ima neke povijesne pravde da to morate slušati. Nema povijesne pravde kad i nas spominju tu, mi smo to već jednom odslušali. Onda se promijenila vlast i došao je HDZ na vlast i prvo što je napravio, odgodio primjenu ZERP-a jer ono što je tad bilo malo, odjednom je postalo previše. Naravno, zbog zapadnih susjeda. Ovo je inače ona vrsta rasprave gdje nas za razliku od uobičajene, istočni susjedi nisu glavni negativci nego zapadni. Nakon toga smo dobili još jednu odgodu, 2008. g., e tada je opet u priču došao HSS koji je ušao u vladajuću koaliciju pod uvjetom da se proglasi IGP pa su onda odustali, ne znam čime je to HDZ tad morao platiti, koliko još javnih poduzeća su trebali dati kao miraz ali to je bila treća sezona serije IGP i evo sada četvrta i nadam se posljednja, završna da ćemo proglasiti IGP, bit će sada. Zašto se to događa? Legenda kaže da su Albanci malo prekomjerno ribarili u vodama Jadrana koje bi trebalo biti IGP talijanski pa su onda Talijani odlučili reći dosta tome, tako da Albanci više ne mogu ribariti u tim vodama pa će oni morati ići negdje južnije u druge vode. Tako da evo proglašenjem talijanskog IGP-a i Hrvatska dobija dio suvereniteta nad tim dijelom Jadrana jer će u okviru EU sudjelovati u kreiranju kvota i za taj dio Jadrana kao što naravno i sada se u kreiranju zajedničke europske ribarske politike sudjelujemo i sve druge zemlje EU koje sudjeluju i u onome što je danas ZERP. Ono što je interesantno dobit ćemo pravo umjetnih otoka, … doduše ne zove prirodne ne stignemo baš brinuti koliko bi trebalo, ali ni to loše, tako da evo mi otočani ovdje u Saboru podržavamo tu ideju. Ja se nadam samo da umjetni otoci neće završiti kao ova platforma koja je također umjetna pa je završila na dnu. I na kraju kada sve to skupa sublimiramo, ovo je završetak jednog procesa koji doista Hrvatska zaslužuje da ga zaokruži, to je bacanje kamenčića iz cipele lijeve ili desne koje smo imali tima da nismo iako smo na to imali pravo, nismo proglasili IGP, to nije napravila ni bivša Jugoslavija dok je njena međunarodna pozicija bila takva da Talijani nisu baš nisu mogli puno prigovarati. Ali kada je sad to završilo ja moram reći da ću sa neskrivenim zadovoljstvom kao što sam slušao prigovore desene opozicije HDZ-u malo čisto zbog povijesne pravde isto zbog povijesne pravde glasati za IGP. A obzirom na sve okolnosti koje su dovele do toga da će Hrvatska proglasiti IGP prava kratica IGP ustvari znači Italija grazie i u potpisu Plenković. Zahvaljujem.
Imamo tri replike, prva je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. zastupniče Bauk, meni je jako simpatično kako vi ironizirate, doduše za razliku od nekih drugih koje smo slušali na inteligentan način ironizirate ovu prevažnu temu. Kako ovdje nema nikog iz HSS-a, što nije ništa novo jer od kako je Krešo BEljak preuzeo HSS pitanje da li HSS uopće više postoji. Ja osjećam dužnost reći nešto jer se sjećam tog vremena. HSS je 2003.g. podnio zahtjev za proglašenje IGP-a inicijativu, dakle vi tu veličate svi skupa neke zastupnike zaboravljajući da je ta inicijativa potekla doista tada od HSS-a da je taj zakon bio u proceduri i da je upravo vaš tadašnji premijer iz SDP-a i vaš ministar vanjskih poslova objašnjavao ovdje da to nije moguće jer da će nam biti zatvorena vrata EU i tako se između našeg prijedloga IGP-a i vašeg prijedloga koji je bio krajnje liberalan dogodio ZERP kojeg su onda prozvali čudnovatim kljunašem.
Odgovor.
Zahvaljujem. Ja svakako nisam zaboravio povijesne zasluge HSS-a tada jer sam spomenuo da je to bila inicijativa HSS-a, a da je prvi o tome govorio Tonči Tadić, to sam sve rekao. A isto tako sve što se nakon toga dogodilo potvrdilo je ono što su govorili tadašnji premijer Ivica Račan i ministar vanjskih poslova Tonino Picula jer su nama doista neko vrijeme vrata, ajde nisu bila zatvorena, ali je neko stavio nogu da se ne mogu baš ni odškrinuti i to je trajalo, to je trajalo dok nismo 2005. najprije odgodili, a onda 2008. još jednom odgodili. Prema tome, razlog proglašenja IGP-a je trebalo biti zaštita Jadrana od onih koji najviše ribare, a to su bile talijanske ribarice, ali se ni u jednom trenutku zbog toga što se nije primjenjivao na zemlje EU na njih od 2004. do danas nije primjenjivao onako kako je Hrvatska htjela. Prema tome, ja hvala na ovo na inteligentni način ironiziranjem, ali ne ironiziram IGP nego neke rasprave koje sam čuo od 2004. do danas.
Sljedeća replika zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Bauk lijepo ste rekli da je ovo igra u nekoliko činova odnosno u nekoliko epizoda i nekoliko serija. Ali ono što moramo reći, iako je dobro što ćemo na kraju konačno proglasiti IGP to ne znači da zapravo ironično je što ćemo više koristi imati od toga što će Italija proglasiti svoj IGP dakle, za nas se neće promijeniti puno jer kako ste rekli ne vjerujem da ćemo raditi niti otoke niti da ćemo koristiti ovaj dio mora za proizvodnju električne energije, ali imat ćemo koristi posebno zbog talijanskog proglašavanja odnosno zbog izostanka nekih drugih flota iz Jadrana. To samo pokazuje koliko je zapravo naša vanjska politika samostalna i koliko smo zapravo čekali da Talijani pokrenu ovaj postupak da bi ga onda mogli završiti.
Zahvaljujem. Ovo je bila jedna tema koja je služila za podizanje nacionalnih ili internacionalnih tenzija kako bi se neko prikazao kao veći Hrvat, a neko drugi prikazao kao manji Hrvat, tako da u tom rangiranju se u potpunosti ispustila bit odnosno sadržaj onoga što se proglašava. Pa tako danas evo smo imali prilike svjedočiti o tome da su se kolege sa desne strane i HDZ svađali o tome ko više baštini tradiciju predsjednika Tuđmana iako nije ni on proglasio IGP pa ne znam zbog čega se njega spominjalo u ovome kontekstu, da je mogao sigurno bi proglasio. Napravio je neke stvari koje su bile puno teže pa bi napravio i to. Nije mogao, ako on nije mogao onda sigurno niti kolega Bulj, niti kolega Zekanović ne bi to napravili da su bili u istoj situaciji kao što nije napravio ni Ivica Račan koji je također napravio puno ozbiljnije i bolje stvari za Hrvatsku nego što je IGP jer je mogao. Ovo očito nije. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Bauk vi ste negdje pri kraju svoje rasprave rekli da ćete sa velikim zadovoljstvom, a imajući na umu cijelu povijest glasati za proglašenje IGP-a odnosno isključivog gospodarskog pojasa. Moram priznati da ću ja glasati sa velikim zadovoljstvom jer ja to čitam zaista u smislu zaštite okoliša i u smislu ne korištenja nego u smislu da zaista vodimo računa o tom svom Jadranu. Ali za to naravno nije zasluga ni naše vanjske politike, nije ni zato što su se stekli sad uvjeti nego kao što ste u jednom trenutku rekli da je legenda da su se, da su Talijani shvatili što Albanci čine. Otprilike su Albanci činili ono što Talijani godinama čine, ali okej ta ironija na stranu. Mislim da je dobro, a sigurna sam da od umjetnih otoka neće biti ništa. Hvala lijepo.
Odgovor.
Ima i tu neke povijesne pravde. Dakle, Albanci čine ono što su Talijani činili, kao što ovi s desne opozicije čine HDZ-u ono što su HDZ-ovci činili nama. To je, to je baš ono pojas jedan zaokružena, zaokružena priča. Neka, dakle ono što je dobro za Hrvatsku ne treba sad previše, previše strančariti, tu i tamo se treba malo podsjetiti povijesnih događaja, ali u konačnici evo od, od onoga ni pirka ni kanjac, što je znao reći Ivo Sanader za ZERP, pa ga je poslije branio, Hrvatska će kad ga proglasimo imati IGP i to je još jedna od važnih stranica zaokruživanja suvereniteta, je li punog subjektiviteta itd. RH u želji da se nađemo tamo gdje želimo. Šengen je još ostao nešto što je bitno na dnevnom redu i onda možemo bit jedna dosadna normalna zemlja kao što su i većina drugih europskih. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Puno je toga isto već do sada rečeno, trudit ću se ne ponavljati. Međutim ono što moram istaknuti na početku je da se ne možemo oteti dojmu da je u stvari nedostatak zapravo vodstva nego više sljeđenja, ne znam kako bi to na hrvatskom rekao, dakle vanjske politike susjedne zemlje. Jasno je da se bez Italije, Slovenije, Crne Gore i ostalih zemalja s kojima graničimo ne može proglasiti odnosno ne može doći do ovakvog dogovora odnosno do proglašenja gospodarskog pojasa. No mogli smo to i ranije početi, mogli smo to i ranije učiniti. Kako je kolega Bauk dao već jedan … [[Govornik se ne razumije]] jedan zanimljivi povijesni pregled, ja ću se ograničiti samo na ono da nažalost nismo iskoristili ZERP u onoj mjeri kako smo mogli i trebali. Naime, u trenutku kada je Hrvatska proglasila ZERP tada smo još bili na putu prema EU i tim, tim proglašenjem zapravo i članice EU bi bile obavezne ne loviti u našim vodama. Međutim, svojim odlukama smo to također proglasili da se ne odnosi na zemlje članice EU odnosno u prijevodu Italija je i dalje mogla ribariti u našim vodama unatoč ZERP-u. To se sve dogodilo za vrijeme Vlade Ive Sanadera. Kasnije, ako se ne varam, jedna odluka bila je za Vlade Jadranke Kosor. Dakle, time smo zapravo objektivnu prednost ZERP-a nismo iskoristili. Sada proglašenjem IGP-a, iako je to dobra stvar, neće se promijeniti puno. Kako sam rekao i prije zapravo više ćemo koristi imati od talijanskog proglašenja IGP-a jer je Jadransko more zatvoreno more, znači njihovim proglašenjem IGP-a ono će biti potpuno zatvoreno za zemlje koje nisu članice EU i za njihove ribarske flote. Prema tome, moći ćemo, moći ćemo zaštititi riblji fond na bolji i efikasniji način između naše dvije države i spriječiti izlovljavanje i pustošenje našega mora, što je do sada i bio slučaj, ponekad je bilo i previše izlova ribe. Ali na kraju dana naši ribari će biti na gotovo na istom na čemu su i bili, dakle Italija, talijanska ribarska flota i dalje će loviti u tim vodama, a naša ribarska flota je nažalost desetkovana, praktički na koljenima, dakle blijeda sjena je onoga što je, što je zapravo nekad bila. S druge strane zanimljivo je pitanje i bi li ikada pristupili tome da se Italija nije odlučila na taj korak, dakle to je uvijek pitanje koje će ostati visiti nad ovom odlukom. Ali isto tako iz komunikacija koje smo imali i iz onoga što smo imali priliku čuti od ministarstva i premijera, nismo čuli niti konačni stav zemlje s kojom imamo granični spor i to upravo na moru, a to je Republika Slovenija. Iako vjerujem da se ni za Sloveniju tu ne mijenja puno budući da je članica EU, iz Ljubljane, barem ja do sada nisam vidio osim ako naravno tiha diplomacija nije odradila svoje, nikakvu reakciju na ovo, niti pozitivnu, niti negativnu, dakle zanimljiva je ta šutnja službene Ljubljane o ovome budući da ni od premijera Janše nismo jasan stav dobili, niti se izjašnjavao o ovome, o ovome činu koji, o kojemu mi sada raspravljamo. Kažem, ne otklanjam mogućnost da je diplomacija, prije svega tiha diplomacija odradila svoj posao. To je nešto što ne možemo znati, ali opet je znakovito doduše i neprotivljenje Slovenije prema ovom činu. Da skratimo, jesmo li mogli proglasiti IGP ranije? Vjerojatno jesmo, jesmo. Je li to bilo toliko bitno za Hrvatsku? Pa možda i ne budući da smo već imali ZEPR i naš dio mora smo štitili, talijanski nije bio zaštićen. Ali kako ribe ne poznaju granice i plivaju i van granica hrvatskog ili talijanskog dijela Jadranskog mora bitno je da će Italija proglasiti svoj IGP kako bi cjelokupno Jadransko more zaštitili na korist i naših ribara. Hvala vam lijepo.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Hajduković, mislim da i ne trebamo očekivati u ovom trenutku i ne bi bilo dobro da mi tražimo sada neko očitovanje od strane slovenske vlade. Svjesni smo da se kod njih vodi i jedna unutarnja situacija, pa i rasprava upravo zbog toga što naravno nakon presude arbitražnoga suda koju Hrvatska ne prihvaća, ali Slovenija je, arbitražni sud je između ostaloga je ustanovio da Slovenija nema pravo na gospodarski pojas niti na ribolovnu ili ekološnu zonu tako da je Slovenija morala promijeniti svoje zakonodavno. Tu se vode polemike onda između jedne i druge strane političke scene u Sloveniji tko je za to ili kakve su bile pozicije tada. Mislim da nije naša uloga u to ulaziti, naša je uloga tražiti i uključiti i imati dobrosusjedske odnose i da Slovenija isto tako bude partner u zaštiti Jadrana.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Stier, upravo sam to i otklonio svojom raspravom i rekao sam znam da Slovenija trenutno ima i nekih svojih unutarnje političkih previranja i ne treba forsirati tu priču, to se slažem s vama i rekao sam da je šutnja službene Ljubljane znakovita ovdje. No ono što svakako treba napraviti, a što nas iz ministarstva uvjeravaju da je napravljeno je imati određene kontakte i prema slovenskoj strani i komunikaciju u ovome slučaju što, dakle dobili smo uvjerenje da je to i učinjeno baš zbog ovih dobrosusjedskih odnosa o kojima ste pričali. A u budućnosti definitivno treba razmišljati efikasnije o zaštiti Jadranskog mora i tu bi možda trebalo razmišljati o nekim multilateralnim oblicima suradnje između zemalja na Jadranskom moru jer svima nam je na kraju u interesu zaštita tog istog mora.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Josip Borić.
Uvaženi potpredsjedniče. Poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Izvješće o konzultacijama u vezi i s namjerom proglašenja IGP-a i sam prijedlog odluke zasigurno je jedna dobra rasprava, ali bi htio na početku da skinemo neke dvojbe koje se ovdje pojavljuju, najprije o broju otoka, otočića i hridi u RH stalno se miješaju dva broja 1.185 to je iz Nacionalnog programa razvoja hrvatskih otoka. Mi smo to pitanje uredili tamo krajem 2008., '09.g. na temelju znanstvenog rada, imamo 1.244 i to mora biti uvijek neka naša brojka da znamo da imamo toliko otoka, otočića, hridi i grebena. Često se to miješa i zna se čak naći i u nekim vladinim dokumentima da stoje drugačije brojke. Ono to je važno, naravno reći ću i kolegi Bauku iako ga ne vidim ovdje da je prešutio malo nešto reći i zašto se 2003. donio ZERP jer je to bilo svega mjesec dana prije parlamentarnih izbora, čisto da i to znamo. ZERP 3.10., izbori 23.11., da bude. Da li je bilo pritisaka? Nije. Da li je to bila pogodna politička tema tada ili nije, to neka svako razmišlja za sebe. E sada drago mi je da imamo suglasje oko toga da ovo treba proglasiti i to je jedna od rijetkih točaka na koje smo svi pronašli suglasje bez obzira na raznorazne kritike i čak mi je drago da će i kolega Bulj dignuti ruku za jednu odluku ove Vlade ili bivših vlada naših iz HDZ-a jer do sada nije htio, tu i tamo možda neki zakon, ali za odluke nikad nije htio niti za proračun. Ali to je dovoljno i to je već napredak. E sada kada govorimo o IGP-u zaista svatko iz svoga kuta, ja ću onako kako ja mislim i to vidim, dolazim s tog prostora i s mora i mislim da gledajući interes onih koji su nam važni ribari itd., ljudi koji žive za more i od mora, od toga u odnosu na ono što smo imali posebno nekih vrijednosti većih neće biti i to moramo jasno reći da se maknu iz sabornice ove priče o milijardama kuna koje će se sliti na nepoznate račune i konta jer ih do sada nismo pa će možda biti. To slušamo evo već nekoliko godina, nažalost sve na krivim postavkama vadeći iz nekih izvještaja itd., a tumačeći normalno kome paše i naravno uvijek pred nekakve izbore. Sada svjesni smo da imamo nekoliko pojaseva od unutarnjih voda, teritorijalnog mora, vanjskog pojasa, naravno IGP i epikontinentalni pojas, sve smo to na neki način kartografski mogli ucrtati i to je neka vrijednost cijelog tog prostora da bi ga znali koristiti i mogli ga nadzirati. Naravno da svaki IGP smanji i pojas otvorenog mora. Što će se dešavati, čuli smo na odborima da bi bila želja naša da taj ajmo reći IGP prati i granice epikontinentalnog pojasa, a onda ako tako bude to smo već riješili '68. u onoj bivšoj državi i ja mislim da tu postoji više-manje suglasje dvije države koje su stvarale kroz povijest prijepore oko tog prostora. E sad hoćemo li biti jako sretni ako mi sada kažemo da sa ZERP-om nismo imali 23.870 km, e sada kad proglasimo to je sada naše i sada smo tu suvereni i možemo činiti sve što do sada nismo mogli. Pa se stalno pitamo zašto to nismo napravili '94., kada je Pomorski zakonik predvidio sam IGP međutim jasno je naveo da to možemo riješiti samo odlukom Sabora. A onda kreće ta povijest proglašavanja IGP-a do današnjeg dana. Donijeli smo odluku 2003., pa smo je mijenjali i '04. i '06. i '08. Što nam to govori? Da smo očito bili u vremenu raznih silnica koje su nama smetale ili su nas pokušavali ometati da ostvarimo onaj prvi cilj koji smo htjeli, a to je ući u EU. I naravno da smo se tu snalazili i kao država i diplomacija i da je tu bilo svakakvih pokušaja. Da li je bilo pogrešaka? Gledajući danas gdje smo, vraćajući se u to vrijeme mislim da nismo u ničemu pogriješili da jednostavno ova priča koliko želimo biti suvereni, što ćemo mi to s time dobiti, a nismo dobili 2004. ili '03. ili zašto su to neki propustili devedesetih itd., ne vodi praktički ničemu osim bildanju nekakvih naših političkih mišića da bi sutra evo mogli reći to je radi nas. Ništa neće biti radi Mosta i zato što su oni to nešto ovdje zalagali se ili htjeli ili ne htjeli, jednostavno došli smo u vrijeme kada možemo to riješiti u onom dobrosusjedskom odnosu ili duhu koji je stalno navođen i mislim da je to vrijednost koju svaka država treba prihvatiti tako kako je, bez obzira na naše različite političke opcije i što tko tu misli i na koji način misli. A uspoređivati flotu vrijedne Italije sa 60 milijuna stanovnika i naših ribara, nije primjereno jer nas nema toliko, imamo bolju stranu Jadrana po meni, ali jednostavno ima nas puno manje nego njih s druge strane i nikakav IGP tu neće [[Upadica: Vrijeme.]] spriječiti nešto što mi mislimo da bi mogli, a nismo već riješili sa ZERP-om.
Replika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, lijepo ste rezimirali i dobro je još jednom naglasiti da nije onako kako tvrdi i ... [[Govornik se ne razumije.]] naš kolega Bulj kojeg u ovom trenutku nema, kako smo mi, eto, bili protiv IGP-a. Dakle nikad to nije bilo tako nego, kao što ste i sami rekli, sadržajno smo kroz ZERP ostvarivali zaštitu naših gospodarskih interesa, međutim, upravo zbog tih međunarodno-političkih silnica koje su bile u određenom razdoblju koje je iza nas, vjerojatno gledajući iz ove perspektive danas, možemo ocijeniti da nije bilo pravog trenutka za to. Tada smo kroz najbolji mogući način, a to je ZERP, osigurali zaštitu gospodarskih interesa. Danas su se poklopili ti trenuci kad je to moguće i upravo to je cilj svih nas i dobro je da to jednoglasno usvojimo [[Upadica: Vrijeme.]] u Hrvatskome saboru.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac. Slažem se s time što ste rekli, ali, moramo voditi brigu o drugoj strani. I R. Italija nema IGP, oni su svoja prava koristili kao epikontinentalni pojas i jednu zonu koju su nazvali, ajmo reći, zaštićenom zonom i na taj način su funkcionirali do današnjeg dana, kada su isto rekli i mi želimo ono što i vi hoćete. I dogovorimo se i nema tu više puno priča što je tko htio ili zašto nije napravio kada se sve moglo. Jednostavno, vrijeme je danas da to bude onaj zadnji dio na krovu kuće kada staviš ono ... [[Govornik se ne razumije.]] na kraju i kažeš, evo tu smo završili priču s time, ostvarili smo strateške ciljeve i na taj način idemo dalje prema ovaj, drugim ciljevima koje moramo riješiti, Schengen, sutra, ne znam, uvođenje eura, itd., da zaokružimo to zajedništvo koje želimo imati sa zemljama s kojima smo u zajednici. Ako ćemo stalno sebi govoriti da smo mi najbolji, da mi možemo sve sami, pokazuju nas nažalost, pokazuje vrijeme, a i dokazuje da nam je puno lakše ipak u toj zajednici nego što bi mi to htjeli [[Upadica: Vrijeme.]] priznati.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Gari Cappelli.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Borić, danas su neki pokušavali pojedinci pokazati tragičnu nezaštićenu našu morsku liniju, ne samo ZERP već i očito, htjeli su prikazati da ne štitimo čak ni svoje teritorijalno more. A na jedan tragičan način prokazati da ispada da od dana kad bude IGP da će odjednom postati zaštita, a da sada, očito da smo mi nešto sve propustili, da nismo zaštitili, da nismo imali nikakve kvalitetne zakone, zaštite okoliša, ribljeg fonda, itd., itd. Dakle htjelo se pokazati do sada da je bilo sve nešto negativno, nekvalitetno, nitko nije razmišljao dugoročno, pa ni od predsjednika Tuđmana pa na dalje, a sad odjednom, eto, ovo je dobro, iako se ne slažu da smo mi to na takav način donijeli, mogli smo i ranije. Pa dajte mi malo još objasnite dodatno, što znači ZERP u tom segmentu.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Cappelli. Pokušat ću kroz jednu raspravu, koji je vodio kolega Grmoja, koji je rekao da evo, da nismo, da smo imali IGP, a ne ZERP, bilo bi više ribe. I to je danas tvrdio cijeli dan, to znači da sada, s obzirom da više neće biti ZERP-a, IGP-a, naši ribari na Lošinju, na otoku Rabu ili bilo gdje druge po Dalmaciji, mogu sigurno biti sigurni da će biti više riba, ne znam, bijele ribe, prave ribe, vjerojatno liganja, itd., a neće biti tako. Jer, bez obzira što god mi pričali, jednostavno, ono što tamo postoji, više-manje postoji i naravno da kroz ove odluke koje smo donosili, kada smo htjeli kao zaštiti, recimo prostor Jabučke kotline, itd., da možemo tamo zadržati ribolovni fond i omogućiti ribarima da mogu normalno funkcionirati tokom cijele godine, jednostavno će se pojavljivati i dalje na različitim stranama našeg mora upravo možda taj prostor. E sada, kad kažu, bit će milijardi kao što su cijelo vrijeme svih uvjeravali, i hrvatske građane, nema tih milijardi, gospodo, koje ćemo dobiti danas zato što ćemo ovo proglasiti, a ne zato što smo imali ZERP. Jednostavno ih nema i neće ih biti na taj način na koji ste ih objašnjavali.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Stephen Nikola Bartulica. ... [[Govornik se ne razumije.]] ispričavam se.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, državna tajnice, poštovani kolegice i kolege. Htio bi se na početku osvrnuti na raniju repliku kao što sam i ranije svojedobno rekao premijeru Plenkoviću, nisam ovdje da oduševljavam ili razočaram ljude iz Vlade, nego da kao izabrani zastupnik zastupam interese svojih birača i govorim ono što mislim. Dakle, eventualno, mogao bih razočarati svoje roditelje, ali ministre, molim vas da na taj način malo sa visoka mi se ne obraćate. Međutim, što se tiče, zasmetalo vas je što sam spomenuo mentalitet dodvoravanja, bez obzira što sam odrastao u SAD-u, imao sam dovoljno iskustva u diplomaciji 12 godina, da to prepoznajem, nažalost. Sjećam se nervozu u hodnicima ministarstva povodom svake posjete Carla Del Ponte kad je dolazila u Zagreb, tada je Vlada silno htjela dokazati da surađuje sa Haškim tribunalom, da sve čini da pronađe generala Gotovinu, itd. I mene je to šokiralo na neki način i počelo do te mjere smetati da sam na kraju napustio službu, ali ne možete me razuvjeriti da ne postoji taj mentalitet koji se uvijek na neki način skriva, pa pokušava se prodati hrvatskim ljudima da sve se to radi u interesu njihovih. Ja u to ne vjeruje i sam sam vidio o čemu se radi. Međutim, kad je riječ o ribolovnom pojavu, opet treba podcrtati da ne bi o ovome danas raspravljali da Italija nije donijela ovu odluku iz poznatih razloga, nažalost. Ja sam rekao u replici da prepoznajem odluku iz 1995. 5. kolovoza, dakle „Oluja“. To je bila prava odluka, pravi tajming, pravi politički instinkt, donesena je bez obzira što su određeni faktori bili protiv ili nisu dali podršku. Tada je država vodila interese, vodila računa o svojim interesima. Ovo se ne može nikako prodati kao jedno postignuće i rezultat genijalnog vođenja države. Ja to ne prihvaćam. Neću tu ulaziti u rasprave zašto to nije ranije učinjeno, koje su moguće posljedice i slično. Ja smatram da su to zapravo traljave rasprave. Međutim, još jednom ću spomenuti da treba priznati zasluge određenim ljudima koji nisu više u saboru, prije svega dr. Tonči Tadiću koji je neumorno se zalagao za to bez obzira na tadašnje okolnosti i danas mu se može zapravo i dalje čestitati i dati na neki način za pravo. Evo nadam se da imamo dovoljno resurse da u primjeni, u primjeni ovog sada novog stanja da zaista odgovorno se brinemo za ovaj dio Jadranskog mora. Međutim, kažem nije trenutak za slavlje, kao što je g. Baranović reko neku večer u jednoj emisiji ovo je kraj jedne tužne priče, mislim da hrvatski ribari su oni koji najbolje i najiskrenije mogu dati jedan sud o ovoj priči. Naši ribari i oni sigurno nisu zadovoljni i cijelo vrijeme, kako je i sam rekao, nisu imali bezuvjetnu podršku više vlada kroz ovo vrijeme zadnjih 20.g. Tako da gledamo istini u oči i stvari jesu kakve jesu, pritisci postoje u međunarodnoj politici. Ja sam svjestan toga, ali moramo realno gledati da rijetko kad je Hrvatska bila u stanju samostalno donijeti odluke isključivo na bazi svojih interesa bez obzira što su drugi mislili. Evo, hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bartulica, od 30.g. hrvatske diplomacije 12.g. ste bili njezin integralni dio kao zaposlenik Ministarstva vanjskih poslova. Ako vam je tako to smetalo, to što Hrvatska prolazi kroz tužnu priču oko IGP-a, trebali ste prije otići. Meni je neshvatljivo da vi sve uspjehe hrvatske države koji su u tih 30.g., pa zahvaljujući i diplomaciji i jako puno diplomaciji, prije svega hrvatskim braniteljima i dr. Franji Tuđmanu i hrvatskom narodu koji je išo za njim nazivate tužnom pričom. Meni je to gotovo da ne kažem goru riječ, neprihvatljivo. Ovo nije tužna priča. Koliko god ja puno bolje znam g. Baranovića nego vi i s njime sam surađivao dugi niz godina, ovo ne da nije tužna priča, ovo je jedna izvrsna priča u kome su Hrvati ostvarili sve svoje strateške ciljeve i na kraju imaju i IGP. Hvala vam.
Odgovor.
Evo zahvaljujem na, na ovoj replici. Što se tiče ove tvrdnje da u zadnjih 30.g. nije napravljena nijedna strateška greška u vođenju države, ne slažem se s tim. Neke stvari jesu, pogotovo '90.-tih uspješno provedene, ali bilo je i promašaja, pa i puno trenutaka slabosti gdje Hrvatska nije do kraja čvrsto štitila svoje interese. To što ja nisam ranije napustio diplomaciju, predlažem da ostavite meni i mojoj obitelji, to su odluke koje se lako ne donose. To što sam sve te godine služio ovom narodu i ovoj državi nužno ne znači da sam se slagao sa svim odlukama i sa načinom vođenja diplomacije, to nipošto ne možete zaključiti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega, 30.g. u životu bilo koga od nas je jako puno godina ali 30.g. u životu jedne države je samo jedan tren praktički u čitavoj njegovoj povijesti. Ovo govorim iz razloga jer ste spomenuli u završnici svog govora kao kraj jedne tužne priče. Ja za razliku od vas mislim da je ovo nastavak jedne predivne priče, priče o kojoj su sanjale generacije, naši djedovi i očevi do '90.-tih godina. Spomenuli ste '95.-tu godinu. Ništa se ne događa preko noći. Od razrušene zemlje, od '95.-te koju ste spomenuli, od Vukovara u onakvom stanju kakav je bio, od cesta koje smo imali, autocesta, evo sad i Pelješkog mosta, pa do ovog gospodarskog, proglašenja IGP-a, mislim da su to predivne priče, predivne priče koje se događaju iz dana u dan. Mi stvarno tražimo nekakve negativnosti. Države se gradi, država se stvara, od onog temelja koji je građen u krvi, pa do ovih današnjih [[Upadica: Vrijeme]] odluka kad smo članica EU. O čemu vi pričate?
Odgovor.
Evo zahvaljujem. Mislim da je kolega Klarić me krivo shvatio. Dakle, ja sam govorio o priči sa ribolovnim pojasom, a ne sve što se događalo od '90.-tih. Da nisu nastale demokratske promjene sigurno ne bi ovdje ni došao iz Amerike. Prema tome, znam o čemu govorim. Moramo realno gledati, dakle neke stvari su jako dobre i provedene i hvala Bogu. Međutim, ovo danas pokušat prodati kao neki veliki uspjeh u nizu ne može proći, a ja sam samo citirao jednog gospodina Petra Baranovića koji je govorio u ime ribara i on je to rekao da je to kraj jedne tužne priče, nisam ja to izmislio i mislim da oni najbolje znaju kakvo je stanje svih ovih godina. Tako da molim da točno navodite što sam reko, nisam, ja sam pohvalio, pogotovo sudbonosnu odluku o „Oluji“, dakle to je ključni trenutak i dobar primjer odvažne politike, a ne ovo.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bartulica, ponekad se ne iznenadim vašim rasprava, baš me iznenadio ovaj dio kada ste rekli govorili o mentalitetu i vašem odlasku iz MVEP-a jer ste vidjeli ljude koje očito, možda niste rekli tako, ali očito su se prilagođavali nekim vremenima, a to niste htjeli tako sam razumio vašu priču o mentalitetu. Došla je Karla del Ponte pa se činilo ovo ili ono itd., ne. I sad ja vas pitam, vi ste prošli i neki drugi politički put izvan tog ministarstva, jel tako, pa ste vi bili i savjetnika predsjedniku Republike g. Ivi Josipoviću, htjeli ste mu približiti Boga ako sam dobro pročitao ne, kao savjetnik njegov, a to je čovjek bio iz SDP-a. Nakon toga ste bili savjetnik i premijeru Oreškoviću, on je bio iz HDZ-a ajmo reći podržan od strane HDZ-a i Mosta i bili ste savjetnik, sada ste kod. G. Škore. Da li to ponešto govori i o vašem mentalitetu? Je li to taj mentalitet koji vas je natjerao da odete iz MVEP-a ili je to mentalitet vaš baš pravi? Jel u Americi ste ili republikanac ili demokrat, tamo ne možeš biti jedno i drugo, a vi to ovdje govorite da je to normalno. Nije to normalno.
Odgovor.
Evo kolega Borić ja ću vas rado upoznati sa pojedinostima iz svoje biografije ako vas to toliko zanima. Što se tiče ono sve što sam radio do sada, to je bilo na pozivu pojedinih ljudi koje ste vi naveli, nisam ja evo kažem, nisam se ja nikome nametao i oni mogu najbolje o tome svjedočiti. Ja sam bivšeg predsjednika savjetovao oko vjerskih pitanja i mislim da je u interesu bilo tada da jedan predsjednik agnostik ima savjetnika koji ne dijeli isti svjetonazor i zadužen je za određena pitanja. Ponosan sam i na ono što sam radio sa bivšem premijerom Oreškovićem, žao mi je što nije imao podršku od strane HDZ-a, čovjek je u slobodi i savjesno vodio državne potpore, pogotovo javne financije, a sve je završilo tužno kako je završilo zahvaljujući vama.
Imamo povredu Poslovnika, molim vas malo tiše, uvažena zastupnica Rada Borić.
Digla sam povredu Poslovnika … g. Borić govori pa niste primijetili, 238., mislim da je to također bila replika. Ovdje je nepristojno se obraćati kolegi BArtulici i govoriti o njegovim prethodnim angažmanima i to je doista povreda poslovnika jer nije imalo nikakve veze sa replikom vezano uz ono što je gospodin govorio.
Dobro, to je vaš komentar na repliku. Nije bila povreda Poslovnika, imate opomenu uvažena zastupnice. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miroslav Škoro.
Poštovani g. BArtulica. Ovdje se danas vodi rasprava o tome tko je zaslužniji za jednu činjenicu, a to je da je odluka donesena u Rimu, da je blagoslovljena u Bruxellesu i svi spominju dvije stvari. Prvo, da ona ne mijenja ništa i drugo, da će s velikim zadovoljstvom glasovati za ovu odluku što ovu raspravu čini uzaludnom i beskorisnom. Međutim, kada je već osobno u pitanju, ovo je bila jedna situacija u kojoj su vladajući ponovo iskazali jedno veliko nepovjerenje prema iseljeništvu zaboravljajući da i u njihovim redovima ima ljudi poput voditelja Ureda predsjednika Vlade, poput ljudi koji vode i rade obavještajne zajednice, poput gospođe uvažene Zdravke Bušić, poput g. STiera koji su također poput vas došli u Hrvatsku. Ja smatram da je to pozitivno, ja smatram da to treba pozdraviti i pozivam sve Hrvate u cijelom svijetu da učine ono što ste učinili vi i da slijede vaš primjer.
Odgovor.
Da, zahvaljujem na replici. Ironično je da me kolegica Borić mora braniti, ali tako je što je tu je. Rekao bi da što se tiče iseljeništva, točno, mnogi su došli se vratili i daju važan doprinos. Vidim da ono što govorim često smeta kolegama iz redova HDZ-a, ja nikoga osobno ne napadam, ad hominem napade ne koristim. Prema tome, i dalje ću braniti sve što sam radio do sada, bez obzira koliko vama to smetalo ili koliko se vama to čudno izgledalo. Ja sam radio na raznim funkcijama, uvijek na poziv tih ljudi i ponovit ću, savjesno i vodio sam koliko sam mogao računa o interesima našega naroda.
U ime predlagatelja uvaženi ministar Gordan Grlić Radman.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Znate ovdje imate uvijek i emocionalne i racionalne znate ovaj, kod mene je nekako ko jedna kombinacija. I ovo kada znate ja sam jako osjetljiv kada se kritizira hrvatska diplomacija, nisam mislio kolega Bartulica da će tako daleko otići. Jako mi je žao, jako mi je žao, ja vas doista mogu pogledati u oči, ja sam živio u Švicarskoj ja sam se vratio 1991., ja neću pitati sada gdje je bio netko itd., meni je važno gdje sam bio ja. Nakon godinu dana, a imali smo puno toga jer vi ste počeli govoriti što ste radili itd., dakako čovjek može mijenjati to je apsolutno i isključivo pravo i uvijek se opredjeljenje za ovo ili za ono, ali čovjek uvijek mora biti vjerodostojan i mora biti svoj u onome što radi i što čini. Ja sa izvorni hrvatski diplomat i znam koliko sam ugradio cigli, figurativno, u svoju službu vanjskih poslova i vrlo sam ponosan na službu vanjskih poslova. Ja vas još znam kao kadrovik kolega BArtulica, dakle ne mogu slušati samo paušalne ocjene na hrvatsku diplomaciju. Ono što je hrvatska diplomacija učinila kroz ove godine to je nemjerljivo doista u odnosu na sve ono što smo mi zapravo stvarno postigli zahvaljujući upravo hrvatskoj diplomaciji. I sada vi govorite o … kao uspjeh, tko govori kao o nekom uspjehu, mi smo samo uputili nešto što smo odradili, zaokružili, završili ovo je procedura, a vi zapravo trebate govoriti da je ovo uspjeh hrvatske diplomacije. Evo tu je puno zastupnika koji svi smatraju da je ovo veliki uspjeh, za nas je ovo jedan u nizu od poslova koji smo odradili i koje čekamo. Dakle, vi kažete što ste, svatko od nas ima svoju biografiju, ja imamo isto tako status hrvatskog branitelja, ali ovdje nisam zbog toga da bismo licitirali tko je što i koliko gdje, g. Bartulica hrvatska diplomacija je časna diplomacija i ne mogu dopustiti tome kada vi kažete dodvoravanje. Jasno, ja nemam vas pravo uvrijediti imate pravo jer vi ste hrvatski zastupnik, ali isto tako ne mogu pretrpjeti takve riječi koje vi kažete kao ministar vanjskih poslova. Znam koliko radimo, koliko smo napravili i znamo koliko još posla imamo. Ako vi ignorirate sva ova postignuća koja smo imali samo u ovoj godini onda ja nemam tu drugih argumenata, to je onda vaš problem, a ne naš. Znači mi znamo što je ova Vlada napravila, ova Vlada je napravila sve ono što druge prethodne vlade nisu imale odvažnosti ni hrabrosti učiniti. Prema tome, ovo je doista jedan završetak jednog procesa, međutim mi se udaljavamo od jedne važne teme i to je jedna kvalitetna rasprava o tome što za Hrvatsku znači IGP, to je jedna važna tema koja govori prvo o zaštiti hrvatskog Jadrana, zajedno sa važnom zemljom, što je to jedna europska priča, što su to europske vrijednosti i ovdje govorimo o jako puno segmenata svih onih sadržaja koji su imanentni sadržani u ZERP-u, a ovdje se još na neki način isto tako prenose u IGP. Prema tome, to trebamo gledati ovdje afirmativno. Ja slušam apsolutno ovdje i svatko ima svoje pravo i govoriti, ali idemo sa argumentima, idemo govoriti konačno o pravim stvarima. Nas ovdje gleda hrvatski narod, hrvatski gledatelji dakako da ja imam jako puno posla u MVEP, ali idemo razveseliti naše ljude da oni kažu da hrvatski zastupnici u HS-u pridonose nacionalnom konsenzusu, raspravljaju kvalitetno, a ne da licitiramo o ne znam gdje smo i što smo radili itd. jesmo li bili nekom savjetnik ili ne. Ja bih samo iskoristio kratko i gđi. TAritaš kada govori isto tako umanjuju su zasluge hrvatske diplomacije, pa čujte Italija slijedi puno nas u puno aspekata. Ja vam mogu reći iz razgovora s g. Di Maiom koji je rekao da njihov ovo put rješavanja problema prema Alžiru, prema Libiji itd., a albanske kočarice su puno slabije i od hrvatskih i od talijanskih. Hvala vam.
Hvala. Povreda Poslovnika, Miroslav Škoro uvaženi zastupnik.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa vi ste povrijedili čl. 238. zbog toga što bez obzira kao bivši diplomat kojeg je na funkciju relativno visoku imenovao pokojni predsjednik Tuđman. Moram primijetiti da ovo nije rasprava o diplomaciji i sukob između ministra Radmana i zastupnika BArtulica nego raspravljamo o IGP-u i njegovom proglašenju pa mislim da ste trebali g. ministra znam da ne možete ništa drugo, ali barem prekinuti u njegovom dispozeu.
… /Govornici govore u isto vrijeme./ … nije bila povreda Poslovnika, imate opomenu uvaženi zastupniče Škoro. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Stephen Nikola BArtulica.
Zahvaljujem. Stephen, Stephen tako je. Gospodine ministre, pažljivo sam vas slušao, nažalost nakon mog izlaganja nastale su replike na osnovi moje biografije, rekao bi osobni napadi koji nemaju nikakve veze s ovom temom. Imam pravo donositi neke svoje sudove pa i mišljenja o načinu funkcioniranja državnih tijela pa i o MVEP-u gdje sam proveo određeno vrijeme. Tu se mene onda proziva zašto nisam otišao ranije i slično, zašto sam radio sa ovim sa Oreškovićem itd., dakle to vidim kao veliki znak slabosti i nedostatka argumenata. Znači suočite se s onim što sam rekao pa argumentirajte, a ne osobno mene napadati. Hvala.
Odgovor uvaženi ministar. Izvolite. Imate li odgovor na repliku?
… ja sam reagirao na vaše riječi jer ste rekli ponovili da je hrvatska diplomacija da se dodvorava, spomenuli ste Karlu del Ponte ne znam zašto, napustili ste nakon toga službu, po meni to je bio vaš izbor. S druge strane isto ste rekli da ovo prodajemo kao uspjeh zato sam reagirao, pa nismo mi došli ovdje u trgovinu. Mi smo došli ovdje u zakonodavno tijelo predstaviti, podnijeti izvješće i prijedlog o proglašavanju IGP-a da nam date mandat. Mi u subotu smo u Italiji u Trstu gdje ćemo potpisati trilateralnu izjavu Hrvatska sa Italijom o proglašavanju, a tu će biti i Slovenija. Dakle, to je postupak, mi smo riješili jedno u jednom ključnom strateškom trenutku smo se odlučili za proglašavanje IGP-a i to smo objasnili zašto.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Miroslav Škoro. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče. Sukladno čl. 236. prvo ste trebali dati riječ meni, a potom g. Radmanu, to je broj jedan. A broj dva, povrijedili ste čl. 232. koji kaže: „Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda predsjedatelj će ga opomenuti da se drži teme dnevnog reda. Dakle, definitivno ste povrijedili Poslovnik i još ste mi dali opomenu. Pročitajte ga malo.
Dobro, vi možete se žalit Odboru za ustav i Poslovnik, a ja vam izričem opomenu jer smatram da niste u pravu. To vam je već druga opomena. Uvaženi zastupnik Miroslav Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ministar je se krivo dželitnio po već po neki put, pa tako da je preko našeg kolege zastupnika Bartulice cijelo vrijeme je vrijeđao naše iseljeništvo, poglavito u svom temeljnom govoru gdje je rekao čovjeku koji je živio vani da su oni, grube riječi. Znači vi ste se dželitnuli ovaj put sasvim suprotno od onoga što je napisao Mažuranić. Dželitnuli ste se 100% u krivom smjeru, baš [[Upadica: Vrijeme]] pitanje je 100% promašeno [[Upadica: Vrijeme]]
100% ste, 100% ste, niste po Poslovniku, vidim ja povreda Poslovnika, imate drugu opomenu. Zastupnik Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja se ispričavam, moj kolega se ne zove Miroslav, nego Miro Bulj. Hvala.
Ispričavam se gospodinu, ispričavam se uvaženom zastupniku Bulju ako sam krivo rekao ime. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani ministre, vi ste upravo izjavili da je ova vlada imala hrabrosti koje druge vlade nisu imale. Pa ova vlada također nije imala hrabrosti i to 3 puta nije imala hrabrosti kada je MOST upućivao odluku o proglašenju IGP-a. Nije ova vlada imala hrabrosti nego su vas okolnosti natjerale i Italija koja je krenula u tom smjeru da se proglasi IGP. I mi ne želimo kvariti ovaj svečani trenutak, al nemojte zavaravati javnost, budite iskreni do kraja, dobro je da proglašavamo IGP, al nije ova vlada imala nikakve posebne hrabrosti. Dapače, ova vlada je 3 puta pala na ispitu i mi ćemo vam sada čestitati jer ste konačno poslušali ono što cijelo vrijeme govorim.
Odgovor na repliku uvaženi ministar izvolite.
Hvala vam, al ja vam također hoću kazati i skrenuti pažnju da nisam ni ja sjedio skrštenih ruku, pa ja mjesecima razgovaram o tome isto. Zašto biste vi meni negirali moj razgovore, moje razgovore sa Luigi Di Majom? Općenito mislim, pa čujte dinamika je, međunarodni odnosi su zapravo jedno, jedno živo tkivo, jedan živi proces. A evo g. Bulj je, zapravo to je bila moja samo figuracija zapravo pravi trenutak džilitnuti se, ne pogoditi cilja. I uvaženog pjesnika Ivana Mažuranića, dapače citirate, al to bi značilo biti, biti ovaj kadar steći i uteći na strašno mjesto i postojati. Dakle bitno je prepoznati pravi trenutak, a pravi trenutak je sada, tako da molim vas gledajte to kao iskustvo hrvatske diplomacije donijeti odluku u pravom trenutku „hora je“ što bi rekao Matija Gubec.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre vanjskih poslova RH drago mi je da ste se podignuli i došli ovdje stati u obranu vlastite diplomacije i svojih kolega s kojima radite jer ovo je bilo zaista nisko od kolege Bartulice koji je razlog svog odlaska iz tog ministarstva spočitnuo svojim kolegama da su oni bili ovakvi ili onakvi, pa da on to nije htio biti. I zato je išlo prema njemu broj replika jer to nije fer prema ljudima s kojima si radio. Ako si htio biti protiv te politike onda je tvoj život što ide poslije toga kad si otišo svjedok toga tvog stava, ali nije. I zato smo rekli ako si htio Josipovića privesti Bogu, a nisi uspio, Oreškovića dovesti do kraja mandata, a nisi uspio, onda ti imaš problem, pronašao si novog. I sada više nije riječ džilitnut, sada kod nas u Primorsko-goranskoj županiji ili u Istri imate riječ za ljude kojima glava može stati pod svaku kapu, koja može bit ispod svake bandere ili zastave, znamo je i mi i vi „šoto bandijere“, a to nije dobro za ljude [[Upadica: Vrijeme]] kao što je g. Bartulica.
Odgovor, uvaženi ministre imate odgovor? Ministre, imate li odgovor na repliku?
Ne, hvala lijepa. Ja bih zapravo pledirao samo da nastavimo konstruktivnu raspravu. Dobro je vidjeti ovdje da govorimo o tome. Tema je vrlo dobra i drago mi je da u tome svi sudjelujemo, ali držimo se dakle te teme. Ona je u hrvatskom nacionalnom interesu. Vi gledate ovdje, dakle iz vašeg kuta i apsolutno vi ste refleksija hrvatskog društva izabrani uvaženi saborski zastupnici, ali hrvatska diplomacija uz to što brani hrvatske nacionalne interese ima isto tako odgovornost na vanjsko političkom planu. To je međunarodna zajednica gdje vi imate dakle i druge države gdje razgovaramo, dogovaramo. Evo vidite i Crna Gora sam spomenuo, bili su vrlo zainteresirani što Hrvatska poduzima. Dakle, ovo proglašavanje, namjera o proglašavanju IGP-a nikoga ne ostavlja ravnodušnim u hrvatskom susjedstvu.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, spominjali ste u ovoj intervenciji status hrvatske diplomacije vezano za ovo proglašenje. Ne možemo ovdje spominjat da je ovdje stvar neke hrabrosti pojedine vlade ili pojedine države. Lako je kao država i kao vlada unisono na svoju ruku povući neki potez, ali svaki potez normalno povlači iza sebe i posljedice. Znamo samo jedno pitanje koliko nas je koštalo godina vezano sa našim susjedima Slovencima i koliko nam je to blokiralo na našem putu za EU. Stvar je snage određene države u određenom vremenu i stvar je odnosa između susjeda i normalno stvar je diplomacije da prepozna određeni trenutak kada može podnijeti određeni potez. To je stvar ovdje. Ono što vi kažete ovo je za sada tekući posao određene vlade i određenog ministarstva. Hvala vam.
Odgovor.
Hvala vam lijepa. Ali kad pogledate, dakle i neke druge aspekte diplomacije, pa trebate imat u vidu činjenicu kako Hrvatsku približavamo toj globalnoj vidljivosti. 10.g. nije bio državni tajnik SAD-a u Hrvatskoj, bio je 2. listopada u Dubrovniku. 16.g. nije bio ministar vanjskih poslova Rusije, … [[Govornik se ne razumije]] bio je jučer. Jučer smo organizirali, prekjučer Daytonsku konferenciju, 25 g., to je svi kažu da je to jedan od najboljih događaja zapravo, neusporediv sa drugim konferencijama gdje smo uključili i američke i europske i stručnjake i diplomate, dakle to je bila jedna, isto tako jedan važan događaj kojeg su mediji dobro popratili. Tako da ima puno tih aktivnosti a u vrlo otežanim uvjetima, imamo COVID-19, ali usprkos svemu tome smo odradili veliki posao.
Hvala, ministre. Idemo dalje na pojedinačne rasprave. slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, tajnice, kolegice i kolege. Ajmo se uozbiljiti pa razgovarati ozbiljno o temi koja je ispred nas. Evo ja ću izreći svoje viđenje što ja na koji način vidim ZERP odnosno IGP ali ću se vratiti malo u prošlost pa ću reći da je vjekovna težnja hrvatskog naroda samostalna i neovisna država i promjenama 1991. g. započeo je proces stvaranja hrvatske države. Skupo je plaćena u krvavom ratu i još se oporavljamo od stradanja i patnji kroz koje smo prošli. Hvala svim koji su stvarali neovisnu RH, hrvatskim braniteljima a vječna hvala i slava onima koji su Hrvatsku voljeli više od života da bismo mi mogli ovdje sada biti i raspravljati o ovakvoj važnoj temi. Prvi hrvatski Predsjednik dr. Franjo Tuđman imao je viziju kojim putem Hrvatska treba ići i koji su nacionalni interesi koje treba ostvariti. Pa je prvo trebalo stvoriti hrvatsku državu, postati članica EU-a, ući u članstvo NATO saveza, ući u Schengen, brigu za Hrvate izvan domovine, ravnomjeran razvoj svih krajeva RH, proglašenje ZERP-a odnosno IGP-a. U stvaranju neovisne hrvatske države nismo imali baš puno prijatelja i o svemu se trebalo voditi računa. Samo pametna i odgovorna politika mogla nas je dovesti do ostvarenja strateških nacionalnih ciljeva. Da smo jednostrano donosili određene odluke, dok se ne pronađu rješenja u europskom duhu, danas bi vjerovatno bili u mini Schengenu odnosno u jugoistočnom Balkanu gdje bi opet Beograd bio u glavnoj ulozi. Što smo dobili a što smo izgubili, prosudite sami. Titanik nije potopila santa leda koja je bila iznad površine mora već ona koja je bila ispod površine mora. Tako vam je i u politici, umijeće mogućeg. Kratko, povijest ZERP-a zapravo datira još iz 1968. g. kada je hladnokrvni maneken smrti u bivšoj državi proglasio epikontinentalni pojas do 3. listopada 2003. odnosno 15. ožujka 2008. kad je utvrđeno da se ZERP neće primjenjivati na države članice EU-a a tu je bila još uvijek i arbitraža sa Slovenijom. Nakon pristupanja RH EU-u 1. srpnja 2013. g., područje ZERP-a postalo je dio voda EU-a u kojima se primjenjuju pravila zajedničke ribarstvene politike i ostvaruje suradnja između članica EU-a vezano za zaštitu i očuvanje prirodnih bogatstva mora, morskog okoliša te zaštita staništa određenih ribljih vrsta. ZERP odnosno ekološko zaštićeni ribolovni pojas, ima elemente IGP-a u 99% podudarnosti. Proglašavanje IGP-a u odnosu na ZERP koji daje mogućnost istraživanja, iskorištavanja i gospodarenja prirodnim bogatstvom mora i podmorja, dopušta još mogućnost gradnje umjetnih otoka i proizvodnje energije iz prirodnih izvora. Mi u Hrvatskoj imamo 1244 otoka, hridi i grebena i teško je za povjerovati da ćemo mi uskoro imati potrebe graditi umjetne otoke. Sami IGP je more izvan teritorijalnih voda odnosno more izvan 12 nautičkih milja od kopna a može biti i do 200 nautičkih milja u dubinu prema otvorenom moru. S obzirom da širinu Jadrana, jurisdikcija će se podijeliti na pola između Hrvatske i Talijanske Republike s ciljem zaštite mora i hrvatskih ribara. Ovdje je važno naglasiti kako su se provele konzultacije sa svim članicama EU-a vezano za zaštitu interesa Hrvatske i evo na kraju, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Zahvaljujem.
Replika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šimičeviću, govorili ste i podsjetili još jednom da je hrvatsko more ulaskom Hrvatske u EU postalo zajedničko europsko ribolovno more, danas smo ovdje puno slušali oko nekih dilema i čak prijedloga da se uvedu kvote pa bih ja podsjetila da je važno istaknuti da se u Jadranu kao niti u ostatku Mediterana, resursima ne upravlja na temelju kvotnog sustava jer sve mediteranske države članice pa tako i Hrvatska, smatraju da upravljanje na temelju kvota u Mediteranu ne predstavlja odgovarajući pristup obzirom na više ciljanih vrsta u pojedinom tipu ribolova i nemogućnost ciljanja pojedine vrste stoga je primjereniji pristup upravljanja na temelju ribolovnog napora kroz ograničenje broja ribolovnih dana i prostorno vremensku regulaciju čime je moguće doći do istog cilja dugoročno održivog ribolova, pa je važno da se to još jednom ovdje podcrta i da se zna da neka zalaganja koja smo danas čuli potpuno odudaraju od interesa RH.
Odgovor uvaženi zastupnik.
Zahvaljujem. Pa vi ste zapravo odgovorili na pitanje, tako da ja nemam ništa dodati, sve što ste rekli potpisujem. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi kolega. Neobranjivo je sada se pozivati na to zbog čega mi prije nismo prihvatili IGP. Meni je drago da je Vlada Rh promijenila svoje mišljenje pa i klub Mosta jel prošli mandat dva puta su bili protiv proglašenja IGP-a. Nego vi ste u nekoliko navrata spomenuli strateške interese, poglavito dr. Franje Tuđmana, dr. Franjo Tuđman 20 godina nije među živima. Šta bi rekao kao da nitko nije bio nitko iza Franje Tuđmana, bio je Ivo Sanader, bio je Jadranka Kosor, bio je Karamarko, sad je Plenković. ajde recite mi što bi rekao na onu Šeksovu dr. Franjo Tuđman koji je branio vrijednosti Domovinskog rata i ljude, poglavito generale na locirati, uhititi, transferirati, procesuirati što je poruka bila Sanadera, Mesića i Šeksa, što bi rekao na to dr. Franjo Tuđman?
Odgovor uvaženi zastupnik.
Zahvaljujem uvaženi kolega. Dr. Franjo Tuđman imao je viziju Hrvatske države kad još nije bilo Mosta, ta vizija i dan danas traje i HDZ pobjeđuje na izborima, a provodi hrvatsku politiku koju je zacrtao dr. Franjo Tuđman i na tom putu ćemo ustrajati. Ja vjerujem da je situacija sada sa ribolovnim pojasom puno bolja nego onda kada je trebala biti jer jednostavno u Europi stvarati Hrvatsku državu, ne imati prijatelja i ići mimo bolje drugih mislim da ne bi dala rezultat onaj koji vi imate u vašoj glavi. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo mnogo je toga rečeno u ovih sedam, osam sati današnje rasprave i ispred klubova i u ovim pojedinačnim raspravama i oko IGP-a oko ZERP-a, oko zajedničke ribarstvene politike EU nema smisla da se puno ponavljam. Ja bih se osvrnuo samo na neke navode koji su danas ovdje izrečeni, a koji su me možda malo iznenadili i začudili. Kao što je to obično u životu tako i u politici ništa se zapravo ne događa preko noći, svaka ozbiljna država ima svoje prioritete i shodno tome kreira svoju vanjsku tako isto i unutarnju politiku. Prilikom procesa ostvarivanja važnih državnih interesa ne trčimo utrku na 100m, trčimo maraton. I ako trčeći maraton u prvim kilometrima kreneš prejakim tempom, ako potrošiš energiju onda nećeš stići ni do desetog kilometra, a kamoli istrčat maraton. Ovim primjerom možemo zapravo analogijom provući i na ovu situaciju. Naime, RH na svom teškom putu nastojala je ispuniti svoje prioritete i ostvariti one ideje koje je zacrtao i prvi danas već ovdje puno puta spomenuti predsjednik RH, poput ulaska u UN, Vijeće Europe, NATO savez i u konačnici EU. Sada RH proglašava IGP prema tome, RH istrčala je svoj maraton i to vrlo uspješno. Postavlja se pitanje što bi bilo da smo poput nekih ovdje pored nekih oporbenih zastupnika u maraton ušli sprintajući prvih 100 metara? Vrlo vjerojatno nakon dva, tri kilometra bi pali i teško da bi se ponovo digli. Ono što želim reći, možda bi imali IGP, ali da li bi bili članica EU. U jučerašnjoj raspravi čuli smo kako RH na svakih uloženih jedan euro iz europskog proračuna dobiva natrag pet eura i zato mi je žao posebno što je već jučer bilo spomenuto, što mnogi kolege koji stalno danas propituju opravdanost našeg članstva jučer nisu bili ovdje u sabornici. Također nepotrebno je i rekao bih zlonamjerno podcjenjivati sadržaj već proglašenog ZERP-a jer on sadrži kao što je već rečeno 99,9% svega onoga što sadrži i IGP, ali isto tako treba naglasiti kako RH ima i prava koja nije izričito proglasila i to na temelju njenog drugog pravnog režima, a to je epikontinentalni pojas. Naime, dakle u području ZERP-a proteže se navedeni pojas kojeg Hrvatska ima ipso fakto dakle ona se ne proglašava već se podrazumijeva sam po sebi. Svaka obalna država pa tako i RH ostvaruje suverena prava nad epikontinentalnim pojasom radi istraživanja i iskorištavanja njegovih prirodnih bogatstva što se odnosi na rudno i drugo neživo bogatstvo morskog dna i podzemlja. Drugo, Studija EU iz 2008. koja se također ovdje spominjala i na koju se oporbeni zastupnici pozivaju govori o navodnim milijunima eura koje je RH izgubila, međutim nitko nije spomenuo da sadrži rečenicu koja kaže kako su predmetni podaci u njoj navedeni okvirno i u hipotetskoj situaciji kao da EU ne postoji i kao da ne postoji zajednička ribarstvena politika. Što to znači? To znači da su u njoj navedeni aproksimativni podaci koliko koja zemlja ima mogućnost da iskorištava suverena prava koja daje IGP. Također treba imati u vidu kako je RH ostvarivala sva prava svoja i ZERP-a od 2003.g. upravo temeljem proglašenja ZERP-a. Hrvatski ribari cijelo ovo vrijeme ribare i ostvaruju svoja suverena prava koja im omogućuje navedeni pojas. Također važno je napomenuti kako su hrvatski ribari do sada 85% ulova ostvarivali upravo u teritorijalnim vodama dok na ZERP otpada svega 15%. Puno je toga rečeno i o terminu proglašenja IGP-a odnosno postavlja se pitanje zašto sada, a ne prije. I tu bi se osvrnuo što sam već spomenuo na početku kako svaka država prilikom donošenja ozbiljnih odluka koje imaju međunarodne reperkusije, vodeći računa o tome da se iste ne dovode u pitanje one ciljeve koji su postavljeni kao prioritet. Razvidno je kako RH sukladno Konvenciji UN-a o pravu mora isto tako i Pomorskom zakoniku, vodila mudru politiku što je u europskom duhu odnosno u razgovoru sa svojim susjedima, prije svega Italijom i dogovorila proglašenje svojih IGP-a u Jadranskom moru. Prema tome, RH ponavljam, mudrom vanjskom politikom ostvarila je dosada sve svoje vanjsko-političke ciljeve i lijepo je vidjeti da danas u Saboru po tom pitanju imamo gotovo pa konsenzus unatoč pogrešnim, netočnim i zlonamjernim opaskama pojedinih saborskih zastupnika. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prvi zastupnik Josip Begonja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Habijan, jutros još negdje, evo prije 7, 8 sati, od djela kolega Suverenista bilo je s jednom dozom podsmijeha kazano otprilike „pa ne'š ti IGP na omogućuje gradnju umjetnih otoka“. Ja ću podsjetiti da smo 2015. g. dodjeljivali koncesije za istraživanje podmorje Jadrana i da na neki način platforme za istraživanje predstavljaju svojevrsne umjetne otoke pa molim vaš komentar, a tada sigurno nismo imali IGP.
Odgovor.
Hvala lijepa. Upravu ste kolega, dakle 2015. raspisane su koncesije upravo za crpljenje nafte i zemnog plina, imamo nekoliko takvih platformi, dakle ima ova Ivana A, ima Anamarija A, ima ova nesretna koja evo nedavno doživjela određenu havariju, i one su sve izvan područja teritorijalnog mora, dakle u granicama ZERP-a što samo dokazuje da ovo što govorite je potpuno točno odnosno da nažalost kolege kojih ovdje više nema su očito odustale u borbe su potpuno u krivu.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Kolega Habijan, spominjali ste ciljeve RH i što smo sve ostvarili od stvaranja moderne Hrvatske do danas, sva ova udruženja i sve težnje i ciljeve koje smo imali ulaskom i u NATO i u EU, htjeli mi ili ne, normalno morali smo dati određeni dio suvereniteta, bilo to monetarni, bilo prostorno, bilo neko pravo koje smo imali prije jednostrano, sada ga dijelimo sa ostalim članicama određenog udruženja ali kada pogledamo sveukupno da smo jednostrano donosili odluke od 90-ih do danas, da smo unisono, da nismo surađivali sa našim i susjedima i ostalim kolegama u Europi, u koji situaciji bi se danas nalazila Hrvatska. Ne znam u kojoj bi mi to asocijaciji bili, bi li uopće u EU, u kom položaju bi se danas nalazili. To je pitanje. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa. Upravu ste, kolega Bačić. Dakle, uvijek kada govorimo o međunarodnoj politici i ostvarivanju strateških ciljeva, naravno da je diplomacija ta koja vodi račun o tome, i samo mudrom politikom ko što sam naglasio u svom izlaganju, možemo postići upravo sve ove ciljeve koje sam naveo i koje ste i vi naveli, i naravno da uvijek postoji određeno odricanje od ako možemo tako reći, „suvereniteta“, dakle ovdje sad imamo i europske vode, dakle zajedničku ribarsku europsku politiku međutim isto tako moramo gledati koje su koristi koje Hrvatska zapravo ima upravo od toga, dakle što je ušla u EU, počevši od 4 slobode, dakle slobode kretanja kapitala, roba, usluga, radnika, počevši od toga ono što sam maloprije rekao, na svaki uloženi euro iz našeg proračuna, 5 eura dobivamo iz europskog proračuna i mislim da nitko ne može dovesti u pitanje vrijednosti odnosno važnost članstva u EU a istovjetno evo, sad proglašavamo i IGP, dakle mudra politika je ta koja je uspjela i ostvarila upravo sve ove strateške interese.
Slijedeća replika je uvažena zastupnica Nikolina Baradić.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Habijan, spomenuli ste u svojoj raspravi kako je RH vodila mudru međunarodnu politiku i kako je odluka o obostranom proglašenju IGP-a dobra stoga moje pitanje je što ona znači za zaštitu našeg Jadranskog mora? Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa upravo tako, dakle obostrano proglašavanje ovog IGP-a ima veliku važnost zapravo za naš cijeli Jadran, upravo zbog njegove zaštite. Dakle ovdje ne staje odnosno neće više biti otvorenog mora. Svi znamo da na otvorenom moru postoji velika mogućnost havarije a imali smo nekoliko takvih nažalost slučajeva u našoj prošlosti a što naravno dovodi do velikog zagađenja našeg Jadrana odnosno morskog okoliša i upravo je proglašenje odnosno obostrano proglašenje, jedan od način bolje zaštite širenjem dakle jurisdikcije omogućava se i primjena mjera očuvanja i održivog iskorištavanja ribolovnog bogatstva na puno većem morskom prostoru. Hvala lijepo.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Uvaženi kolega Habijan, svako vrijeme nosi svoje izazove a vi ste dali jedan lijepi pregled tih naših izazova, od stvaranja slobodne, suverene, neovisne RH, pobjede u nametnutom nam Domovinskom ratu, ulazak u NATO i EU, sada su pred nama još dva cilja, ulazak u schengenski prostor i Euro zonu, slijedi naravno borba protiv korone i što bolje iskoristiti 24,2 milijarde eura koje slijedi iz proračuna EU-a za oporavak gospodarstva odnosno ključno je da si u životu stvarate saveznike a ne protivnike. Ja smatram da je ovaj prijedlog dobar tajming i u pravo vrijeme. Hvala.
Odgovor.
Pa mogu se samo složiti sa kolegom Stričakom, sve je lijepo pobrojao i nadodao ovo što tek slijedi, mogu samo iskoristiti ovo vrijem da spomenem obzirom da je ovdje bilo rečeno da je Italija zapravo prisilila RH da proglasi IGP odnosno da je to bilo zbog toga što je napravila sada Italija pa treba samo pogledati 2016. Dakle i zaključak ministarstva gdje je zapravo sve skupa i cijela ova priča krenula. Možda to nama izgleda sporo i dugo ali u diplomaciji to tako ide, ali evo u konačnici se pokazalo da je bila prava odluka i da su svi strateški interesi, ponavljam, ostvareni i jesmo članica EU-a i imat ćemo IGP i dobro je da je oporba danas ovdje gdje je jer inače pitanje je kako bi ovo sve skupa završilo. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svaka država koja ima izlaz na otvoreno more ima pravo proglasiti IGP, tako to piše u aktu Konvencije UN-a o pravima mora iz '82.g. Danas smo ovdje čuli povijesni pregled ostvarivanja toga prava, dakle svaka država ima na to pravo. Čuli smo naravno i povijest teškog postizanja toga prava i dakako možemo biti zadovoljni da konačno ćemo i proglasiti svoj vlastiti pojas. Ono što smo i čuli, a možda nismo čuli najbolje, pa možda na kraju može g. ministar možda malo i dodati koje su to točno razlike, pa da se ovdje ne bismo šalili sa, sa umjetnim otocima i iskorištavanjem energije morskih struja i vjetrova jer dakako u svim dokumentima stoji vezano uz proglašavanje isključivoga prava da je to u stvari i mogućnost da se uspostavi kontrola nad morskim prostranstvima i dakako da ta kontrola ne ide samo u smislu gospodarstva već je vezana i uz radare, a dakle avione, brze brodove itd. Ono što mi se čini da smo ovdje zapustili ili pohvalu ministarstvu ne možemo napraviti samo zato što hrvatska politika iako razumijemo sve je li okolnosti i kontekst oko priznanja RH, pa zašto se ZERP morao staviti na poček itd., ali ipak ne razumijemo do '13. od ulaska ipak smo, ovo je ipak reaktivno. Oni koji čitaju druge strane jezike ipak znaju da je ovdje Italija pomalo ugrožena sa jačanjem albanske flote koja je u ovom trenutku značajnija ribarska flota no što je hrvatska. To je ipak, neću reći pritisak, ali odluka Italije i mi smo, ne smeta da postoje bilateralni odnosi jer ako pogledate da u EU ono što trenutno zovemo europskim vodama i zemlje EU-a koje se nalaze i na Sjevernom moru i na Atlantiku su sve redom proglasile IGP. Malo zemalja je napravilo dogovor o razgraničenju između dviju zemalja. Ovo je dakle ovdje i pitanje i razgraničenja, a ne samo, a ne samo proglašenja IGP-a. Zašto mislim da nismo dobro reagirali, da je to bilo retroaktivno, al dakle to je nešto što je već bilo. Pa danas nama kaže ministar maloprije u obrani, kaže idemo razveseliti naše ljude. Mislim jest dolazi Božić, nekome djed Božićnjak, nekome Djed Mraz, ali razveseliti naše ljude ako nećemo drugačije komunicirati što naša vanjska politika radi, ovo je bilo možda malo eto pjesnički razveseliti ljude i predblagdanski. Ono što mislim da imamo sad priliku, evo ovdje se govorilo da je i tripartitno, da je tu Slovenija. Ministar je također rekao, ja volim bilježiti njegove poetske fraze, veli Slovenija je znatiželjna. Dakle, Slovenija je znači znatiželjna, pa će sudjelovati u ovome potpisivanju, ali možda je ovo prilika da se tom istom Slovenijom, a prije Slovenijom, da s Crnom Gorom ići će možda jednostavnije, pa onda sa BiH počnemo ponovo pregovore oko granice. Dakle, napravit ćemo uvjetno drugačije posložiti pojas tj. granicu na moru, pa da vidimo možemo li, može li se naša diplomacija pokazati boljom da riješi sa Slovenijom neke druge sporove, da sa Crnom Gorom konačno također jer mislim da možda mogu onda i ti brodovi se presretati ne samo iz Albanije prema Italiji, možda i kroz područje Crne Gore dođu na naše, na naše more. Mislim da dakle je vrijeme da se naša diplomacija, evo paralelno sada, sada smo ovo riješili, pa hajde da riješimo i pitanje naših granica u naravno maniri sva ona otvorena pitanja koja imamo, ali u maniri dobrosusjedskih odnosa.
Jednu repliku, zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Borić, ne treba čuditi pjesnički izričaj ministra. Pa evo, kad vam dođe jedan od najbitnijih ljudi vanjske politike svijeta ministar vanjskih poslova Europske federacije vi mu čitate poeziju, zaista to izgleda kao jedna ozbiljna diplomacija. Ali vratimo se zapravo na temu, na točku. Svi smo danas pričali o Jadranskom moru, ali malo zaboravljamo da Italija nije samo zemlja, pomorska zemlja na Jadranskom moru, već i u Sredozemlju. I zapravo zašto Italija proglašava IGP? Ona rješava problem Alžira i Libije prije svega, al manje Albanije i možda nekih drugih zemalja na, na Jadranu. No činjenica je i time možemo razveseliti naše ljude da ćemo imati posredne koristi, ali ne od, ne od činjenice da smo mi proglasili IGP nego od činjenice da je to učinila Italija, što je malo ironično na kraju.
Odgovor.
Pa mislim osobno doista nije, rekla bih nije važno tko je nešto počeo. U dobro susjednim razgovorima u pravoj diplomaciji to nije ni važno, ali se onda ne treba hvaliti da smo nešto tako izuzetno napravili. Bilo je doista povijesno dugo vremena da se to napravi bez obzira što smo sad tu čuli je li ulasci, ne ulasci, blokiranja oko EU. Od '13.-te bilo je dovoljno godina, pogotovo ako ponovo se vraćam na osnovnu rečenicu, dakle gdje stoji da svaka pomorska zemlja ima pravo proglasiti, dakle, imamo pravo, mogli smo braniti. Drugo je ovo pitanje razgraničenja, to nemaju i neke druge zemlje, malo bolje pogledajte. Ono što mislim da ovdje ću i pohvaliti g. ministra, ne mislim da je loše čitati poeziju, dapače u diplomaciji je vrlo važno biti i srdačan i lijepo je još pri tome znati ruski, ali dakako, drugačije možda u nekom neformalnim odnosima, a drugačije je to raditi u formalnim odnosima, da ne bi izgleda snishodljivo. Inače sam profesorica [[Upadica: Vrijeme.]] knjiženosti i volim čitanje poezije.
Okej, evo sad, s obzirom da nas je prošlo 2,5 sata, moramo napraviti pauzu za prozračivanje. Nastavljamo u 16 i 40. 16:40, 15 minuta pauza. STANKA U 16,25 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,40 SATI]] E nastavljamo dalje s radom. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, g. ministre, ovo je prilika da konsenzusom Hrvatski sabor podrži ovaj prijedlog hrvatske Vlade i vjerojatno će to tako i biti. To očekuju od nas i hrvatski građani. No tijekom rasprave, također su se mogli čuti i različiti tonovi, pogotovo, možda dvije teze. Jedna o mogućem izgubljenom novcu što se nije prije proglasilo i drugo pitanje, zašto se nije prije proglasio gospodarski pojas. Oko prvoga pitanja spomenule su se različite studije, procjene o gubicima, međutim, još jednom treba napomenuti i o tim studijama, ali i općenito, da one su izrađene uz pretpostavku da hrvatska nije bila u EU ili da nijedan od naših susjeda nije u EU. Onda bi se moglo govoriti o tim milijunima eura koji su izgubljeni. Ili, naravno, moglo bi se govoriti o periodu do '13. godine, do ulaska u EU, ali ne nakon toga. Dakle, to je prvo pojašnjenje. Drugo, naravno, zašto ne prije, i o tome je tijekom rasprave bilo dosta riječi koji su bili državni prioriteti, na koji način se to moralo jednostavno voditi i što je imalo potporu i HS-a i u krajnjoj liniji, naravno i hrvatskih građana i oko referenduma o samostalno i naravno, oko referenduma o ulasku u EU. Naravno, ne smijemo biti naivne i mi koji smo u međunarodnoj politici radili i radimo, ili u diplomaciji ili kao dužnosnici, znamo da međunarodna politika zna biti i kruta. Znamo da se znaju dogoditi više ili manje uvijene ucjene, znamo, pogotovo da je bilo onih koji nisu htjeli da Hrvatska stekne međunarodno priznanje ili su htjeli da plati što veću cijenu za međunarodno priznanje. Znamo da je bilo onih koji su bili protiv našeg ulaska u NATO i protiv ulaska u EU ili su htjeli da to bude uz što veću cijenu. No, rješenje prema takvoj situaciji nije nikada kukanje, nije nikada malodušje, nije, što bi predsjednik Tuđman rekao, u tim i takvim okolnostima se povući ili imati neki infantilni ispad. Ne, nego je rješenje uvijek ustrajati u strateškim ciljevima, a istodobno biti fleksibilan u taktičkim potezima. Kao što je i za vrijeme obrane Hrvatske, ne bi bilo razborito napasti vojarne '91. g. nego pričekati, osnažiti se, steći i međunarodnu potporu potrebnu za uspješnu izvedbu oslobađajuće akcije Oluja '95. Dakle, ja ne tvrdim i svjestan sam da i kod naših institucija i u politici, naravno da nije sve savršeno, ali ne mogu pristati i ne želim pristati na malodušje niti na to da je Hrvatska neuspjeli projekt ili da jednostavno naše institucije ništa ne znaju raditi kako treba. Na to jednostavno ne mogu pristati. Vjerujem da ovom politikom, politikom, da, jedinstva domovinske i iseljene Hrvatske je hrvatski narod uspio ostvariti prvo svoju državnu samostalnost, onda i članstvo u NATO-u, članstvo u EU, znam da i oni koji su to osporavali, pronašao se način i to jest vrijednost hrvatske diplomacije, da s njima se danas može raditi, pa čak i u jednom savezničkom duhu i to je pobjeda diplomacije i u tom kontekstu sada se treba sagledavati i ovo proglašenje odnosno pripreme za proglašenje gospodarskog pojasa kao i ovaj trilateralni sastanak sa Italijom, a isto tako sa Slovenijom. U tom pogledu želim još jednom naglasiti potporu ovom prijedlogu i vjerujem da će on dobit potporu, ako ne svih, onda velike većine saborskih zastupnika. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, ovdje je stvar interesa određene države vezano, kada gledamo njezin energetski, ali normalno, i ribolovni kapacitet, ne možemo pričati o ovim izgubljenim milijunima u proteklom 20-godišnjem ili 30-godišnjem razdoblju, ali moramo pri kraju ove rasprave itekako odbiti tu tezu o Hrvatskoj kao neuspjeli projekt. Vi ste dugo i osobno u hrvatskoj diplomaciji, znate što je sve i znamo svi ovdje što je sve Hrvatska kao država prošla od svog osnutka, moderne, same RH i moramo ovdje biti iskreni i spominjati o svim prioritetima od 90-ih, evo i od mnogo puta spomenutoga prvoga hrvatskoga predsjednika Tuđmana, svi prioriteti su do današnjega dana ispunjeni, tako da itekako se možemo podičiti i sa uspjesima, normalno, diplomacije, ali i svih proteklih vlada RH. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala vam kolega i upravo u tom istom duhu na kojem ste vi vodili ovu raspravu, treba i istaknuti da je ovaj završni dio oko zaštite Jadrana, dakle koji sada ulazi u završnicu proglašenja gospodarskog pojasa taj završni dio je počeo i zaključkom Vlade u listopadu 2016., što imamo ovdje i u izvješću i kasnije ispunjavanjem MVEP-a one obveze koje je Vlada dala da napravi izvješće to je učinjeno 2017. i u tom izvješću se naglašava put prema proglašenju gospodarskog pojasa, naravno uz kontinuirani dijalog, dijalog koji se nastavio i koji se sada može uspješno završiti s ovim trilateralnim sastankom u subotu i onda proglašenjem i aktivacijom IGP-a od '21.g.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Slažem se s vašom raspravom da je u postizanju svih dosadašnjih ciljeva Hrvatske bio važan svaki element pa tako i mi u Hrvatskoj, ali isto tako i iseljena Hrvatska svi strateški su postignuti zajedničkim djelovanjem i tako to i treba biti. Ono što mene žalosti i danas tijekom ove rasprave tijekom ove teme koja je zaista u interesu svih nas, cijele Hrvatske da se žele pokazati opet tko ima veće mišiće, tko je veći suverenist, tko je veći Hrvat. Mislim da to ne treba biti težište na ovakvim temama. Ovo je tema koja je u interesu svih nas, nije loše što je u ovom trenutku i Italija priznaje svoj IGP to i nama ide u korist. Vi kao diplomata znate da u diplomaciji puno puta važno u kojem trenutku se koje odluke donose i zato mislim da smo danas trebali razgovarati o tome što Hrvatska s time dobiva i zašto je to u interesu Hrvatske, a ne trebamo pokazivati mišiće. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Kolegice hvala vam na tome. Ja duboko vjerujem u pomirbu iseljene i domovinske Hrvatske, vjerujem da su u iseljeništvu naši ljudi domoljubi, pogotovo oni koji su se vratili i žele dati svoj doprinos, ali isto tako se treba vrednovati i znati da je hrvatski narod koji je bio u domovini je bio nositelj tog sna stvaranja države i to se pokazalo i na prvim demokratskim izborima. To jedinstvo ne trebamo ničim ugroziti, a sasvim sigurno ne ovom temom. A slažem se s vama da je važno da imamo sada jedno novo razumijevanje sa Italijom oko zaštite Jadrana. To jest vrlo važno pitanje i zato sam i spomenuo kada sam išao pogledati dokumentaciju talijanskog parlamenta tamo se upravo spominje kako je Hrvatska već sa ZERP-om krenula u zaštitu i to je još jedan dodatni argument zašto je sada Italija išla tim smjerom.
I posljednja replika, zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Stier. Dakle, ono što je bilo kada govorimo zapravo o gubicima barem iz moje perspektive, mogućim gubicima gubitke smo po meni barem ostvarili u onom trenutku kada ZERP nismo primjenjivali onako kako je trebalo, budući da smo u EU ušli tek 2013.g. No naravno dopušta mi da je tu bilo drugih momenata vezano uz pregovore uz pristup odnosno ispunjavanje uvjeta za pristup itd., no sada to sve na stranu. Mislim da smo se danas svi složili kako ste rekli da ćemo ovo podržati i da je ovo dobra stvar za Hrvatsku pogotovo u onom smislu što kako ste sada zadnje rekli imamo novo razumijevanje sa Italijom oko zaštite Jadrana. No u isto vrijeme nije to ništa toliko spektakularno niti nam donosi neke tolike nove pogodnosti, barem ovo proglašavanje s naše strane da bi o tome mogli pisati ne znam kakve laude. Dakle, osim što je to dobro na kraju se promijeniti značajno neće ništa, barem naše proglašavanje, talijansko je nešto drugo.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam kolega. Niti ulaziti u jedan ekstrem trijumfalizma, a ja ga danas nisam vidio u izlaganju Vlade, ali niti u pesimizam i u malodušje o tome da ništa u Hrvatskoj državi ne valja. Danas imamo jedan važan trenutak i upravo je zbog toga očekivanje hrvatskih građana da svi damo svoj doprinos i da podržimo ovaj prijedlog Vlade i ja sam uvjeren da će ovaj prijedlog Vlade doista proći kao što ste i vi spomenuli uz potporu svih ili gotovo svih saborskih zastupnika.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Vili Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Puno toga je danas izgovoreno o tome kako nas je zaštitio zaštićeni ekološki ribolovni pojas odnosno to što ga nismo mogli primjenjivati o tome kako je riblji fond prepolovljen. Svi mi privilegirani u ovoj zgradi koji još uvijek idemo na Jadran, bilo zbog porijekla, bilo zbog toga što smo još uvijek u stanju platiti ljetovanje na moru, dakle svi dobro znamo u što se jadransko dno pretvorilo u razmaku od samo nekoliko desetljeća. Opća pustoš, jezovita pustoš ili prostranstva agresivnih tropskih algi koje uništavaju spužve, koralje, ježince, potiskuju sve ostale morske organizme, pokoja zvjezdača, oni šareni crvi koji su došli tko zna odakle opasni isto koji žare, to su alge kojima se ne hrani niti jedna vrsta niti riba, niti glavonožaca. Dakle, nažalost građani to uglavnom mogu vidjeti jedino u dokumentarcima. E sada kako bi se riblji fond obnovio, kako bi riblja mlađ mogla odrasti u odrasle ribe prvo mi ovdje svi moramo odrasti, a to znači odrasti i odustati od rasta. Odustati od rasta izlova, odustati od rasta izlijevanja balastnih voda, odustati od rasta broja mega kruzera, odustati od neodrživog rasta kako bi zaštitili Jadransko more. Odustati od rasta koncesija na bušenje jadranskog, naj od prekapanje jadranskog podzemlja, u potrazi za naftom i plinom, znači politički odrasti kao nacija. To se između ostalog, može nazvati odrasti. Politika koja ima jasno postavljene vrijednosti, jasno postavljene ciljeve politika, koje je stalo do zaštite okoliša, koji istinski stalo do prelaska na obnovljive izvore energije, takva odgovorna, održiva politika, vrlo lako će pronaći istomišljenike i u Sloveniji i u Italiji, u Crnoj Gori i u Albaniji, isključivo takva politika može zaštiti Jadransko more. U takvoj politici podržat će nas Europa i upravo zbog odgovorne održive politike, održivog zelenog gospodarstva, još će radije dolaziti u Hrvatsku. I ne samo na more, zato što će biti općepoznato da smo prestali voditi licemjernu HDZ-ovu politiku, politiku ministra Ćorića, LNG politiku. Ovo proglašavanje IGP-a, dakako, svima je jasno da se ne radi ni o kakvom iznimnom političkom postignuću, još manje o diplomatskom postignuću, radi se o prostoj političkoj mehanici, mehanici političke moći. Veliki susjed desetljećima ne da, sad veliki susjed ima drugi interes pa nas gura, gura i nas i tako, ako nas dalje gurnu, dalje smo, ako nas zaustave, stali smo. Drago mi je ministre, što su vas u pauzi barem u onom nekom trenutku ipak upozorili, ukorili da se suzdržite barem na neko vrijeme od odgovaranja na naše rasprave, da nam ne dijelite svoje mudre savjete o životu i o svijetu. Prvi dio rasprave uspjeli ste potpuno okrenuti na svoju osobu i na vaš politički instinkt, na vaš diplomatski osjećaj za trenutak. Ministre Grlić Radman, vi očito niste u stanju procijeniti nepopravljivu štetu koju hrvatskoj diplomaciji nanosite svojim osebujnim stilom koji širom Europe i svijeta ostavlja cinični grohot, a hrvatskim građanima susramlje. Kadrovska politika HDZ-a pokazuje da je stanje vaših političkih i diplomatskih stokova u daleko jadnijem stanju nego što su to stokovi riba u Jadranskom moru. Zahvaljujem.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolega, poštovani ministre, državna tajnice. Pa evo ja mogu stvarno čestitati vama, ministre, da ste nastavili politiku mudrog suverenizma koji je krenuo od Tuđmana. Ne bih se složio, g. Vilim Matula, vi ste glumac, niste niti biolog niti oceanograf, niste ni diplomat, ovaj, sigurno ne znate, da, ministar ima stil, osebujan je, ali prolazi. Prolazi u EU, to smo vidjeli i sa predsjedanjem, to smo vidjeli sa mnogim uspjesima koje smo imali zadnjih nekoliko godina i ja mu čestitam na tome. A vi možda jednom i odrastete kao i Oskar u limenom bubnju, ali možda da se držite kulture, do tada. Kada gledamo taj moderni suverenizam koji je krenuo od Tuđmana, svjesni smo da za stvaranje države, da je trebala mudrost. Prvo smo trebali dobiti priznanje od svih država, a onda ratom izboriti neovisnost. Tada smo tražili prijatelje, a jedan od njih je bila i Italija. Svjesni smo mi da svaka država, naravno, gleda i prvo svoje interese, ali tada, znamo da je prvi državnik koji je došao predsjedniku Tuđmanu, bio g. Cossiga, a sjećamo se i g. Demikelisa koji je bio veliki prijatelj Hrvatske. Danas imamo dva još velika cilja, Schengen i IGP. Ako idemo jednostrano u bilo koji od tih operacija, vidimo što se događa. Treba ići partnerski, možemo se međusobno blokirati. Vidimo i što se Sloveniji dešavalo, blokirajući Hrvatsku, koliko je povjerenja izgubila. I zato mi je drago da upravo Janša odustao od te politike i jedan korak naprijed da upravo prijateljske dvije države, Hrvatska i Slovenija, da su predsjednik Milanović i premijer Plenković povjerili zadnji puta na Vijeću upravo g. Janši da nas predstavlja. On nije mogao nešto u svoje ime govoriti, morao je govoriti ono što je Hrvatska pripremila, ali to je jedan put povjerenja i jedan put kojim trebamo ići. Ajmo se vratiti na temu, ulaskom u EU, Jadransko more postalo je europsko more, provodi se zajednička ribolovna politika. Kao što je istaknuto u raspravi po pitanju Jabučke kotline, Institut za oceanografiju i ribarstvo prati tamo stanje, bila je zaštita do 9. mj., zaštitit će se i riblju mlađ i zaštitit će se i to područje. Kao netko tko dolazi upravo iz svijeta oceanografije, diplomirao sam meteorologiju i oceanografiju, fiziku mora, bavio sam se istraživanjem strujanja u Jadranu, 2003. smo imali posjet dvaju istraživačkih brodova. 3 mjeseca je bio NATO-ov istraživački brod Alliance i 3 mjeseca istraživački brod SAD-a. Meni je bilo žao i osjećao sam sram da smo 2003. izmjerili strujanja više u Jadranu nego 100.g. prije, 100.g. prije. Svjestan sam bio kao mladi znanstvenik tada da imamo i druge prioritete, ulazak u EU, ulazak u NATO. No možda je sad upravo i sa ovim IGP-om stasalo vrijeme da uz 5 patrolnih brodova koje će dobiti obalna straža da izgradimo jedan veći istraživački brod koji će za znanstvene svrhe opsluživati sve naše institucije od Rovinja Instituta Ruđer Bošković, Hrvatskog hidrografskog instituta, Instituta za oceanografiju i ribarstvo u Splitu i u Dubrovniku imamo Ispostavu Instituta za oceanografiju i ribarstvo zajedno sa PMF-om u Zagrebu i Geofizičkim zavodom na PMF-u. Ono što ja predlažem je da jedan takav brod izgradimo upravo sredstvima EU iz zelenog plana na vodik i da budemo jedni od predvodnica u takvom smjeru da imamo istraživački brod koji po najvećoj buri i jugu može izaći i da naši znanstvenici iz svih ovih instituta i institucija ga mogu koristiti. Jutros smo raspravili Zakon o otocima, dao sam preporuku Ministarstvu regionalnog da reflektira ovo usvajanje IGP-a i u Zakonu o otocima. Neki su se tu rekli umjetni otoci nije bitno, ajmo to zapisati, vidjeti, ponosni smo da danas, i čestitke ministre, da imamo [[Upadica: Hvala]] ovu odluku.
Imate dvije replike na vaše izlaganje, poštovane zastupnice Borić biti će prva replika, izvolite.
g. Paviću, ne znam da li, da li ste mislili na istoga g. Janšu onoga koji čestitke upućuje predsjednicima prerano, onome najboljem prijatelju g. Orbana i onome koji godinama onemogućuje da Hrvatska riješi neke druge probleme slične ovome o čemu smo danas govorili, pogranične, kad ste tako pohvalili i upravo izbor, njegov izbor umjesto g. Plenkovića da nas zastupa, da li je to također dobar potez u diplomaciji, mislite?
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala. gđo. Rada Borić, za razliku od vas ja poštujem izbor slovenskih građana. g. Janša je premijer nama prijateljske i susjedne države. I zadovoljstvo mi je da nas je upravo susjedna država mogla zastupati na Europskom Vijeću. Kome čestita g. Janša za predsjednika SAD-a mislim da to hrvatske građane ne zanima. Ono što nas zanima je da zajedničkim politikama razvijamo dobro susjedske odnose, a ovo je upravo korak naprijed.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Peović.
Oprostite nisam vas čula preko maske. Pa ovako, kolega Paviću rekli ste da izgradimo istraživački brod i ja vas tu u tome pozdravljam, veselim se takvim projektima. Ja bih vas samo željela podsjetiti da je vaša vlada zabila zadnji čavao u lijes brodogradnje i to Uljanika koji je izgradio vrhunski visoko sofisticirani polarni kruzer „Scenic Eclipse“ koji sada stoji na riječkom doku koji je dokazao i taj broj pokazuje da smo sposobni izgraditi visoko sofisticirane brodove, ali za to je potrebno zaštititi svoju brodogradnju, subvencionirati svoju brodogradnju, ne nazivati ju vrećom bez dna jer tako ne razmišlja, dakle niti korejska, niti kineska, niti talijanska brodogradnja koje su vodeće u svijetu. One ne nazivaju svoju brodogradnju vrećom bez dna nego već znaju da bez državnih subvencija jedna takva branša ne može opstati.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Pa upravo suprotno, ja mislim da su radnici 3. Maja upravo zahvalni ovoj vladi i na svim potporama koje je dala, ali isto tako postoje određena pravila igre u klubu, zaštita tržišnog natjecanja. 3. Majem nakon restrukturiranja nije bilo moguće dati daljnje državne potpore. Ova vlada ako je netko bio, evo i ja ko ministar rada sam bio i u Uljaniku i u 3. Maju i stvarno smo se trudili i tražili rješenja i ako je netko tražio rješenja unutar postojećih okvira to je bio premijer Plenković i radnici 3. Maja su nam zahvalni na tome.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović, izvolite.
Samo mali podsjetnik, iskoristit ću ovo vrijeme Uljanik nije bio restrukturiran. A sad dakle govor o proglašenju IGP-a. Narodu koji ovo gleda, ribarima, radnicima, posebna obavijest, nema nikakvih novosti za obespravljenu većinu u Hrvatskoj, samo udarna vijest da smo sada još suvereniji jer će imaginarna crta biti povučena preko Jadrana jer se Talijanima to htjelo ili bolje rečeno Talijani su nas obavijestili o tome da smo se to dogovorili da sada zatvorimo Jadran za ribare izvan EU. Između ostalog ta je odluka Talijanima bila bitna jer su prodali brodove Albaniji koja za razliku od nas nije uništavala ribarske flote, obnovila je svoju flotu. Iako ministar Grlić Radman tvrdi da je ovo, citirat ću, jedan od najznačajnijih događaja u Hrvatskoj, odmah iza toga priznaje da se promjenom ZERP-a u IGP ništa neće promijeniti odnosno da se tek dobiva pravo izgradnje umjetnih otoka i pravo korištenja energije morskih struja, valova i vjetra, već vidimo hrvatske gospodarstvenike kako kreću u pisanje projekata za gradnju novih hrvatskih umjetnih otoka. Umjetni otoci se neće graditi, zaštita od Talijana koji izlovljavaju ribu neće biti uvedena, a ribolovni režim neće se mijenjati. Neće biti dakle nikakve imaginarne hrvatske flote koja će loviti u španjolskim teritorijalnim vodama jer takve flote nema iako ministar Grlić Radman takvu flotu vidi. Također je rekao da se osnažuje suverenost zajedno s Talijanima, lijepo je to rečeno, ali prije bismo rekli da se utvrđuje i potvrđuje podređenost. Ako govorimo o famoznoj suverenosti u Jadranu, bili bismo kudikamo suvereniji, bili smo kudikamo suvereniji u toj mračnoj tamnici naroda Jugoslaviji, kada su, kada se donijela konvencije i zakone koji su se odnosili na epikontinentalni pojas. Danas vas ribari upozoravaju o sljedećem. Kažu, mi smo tuđe ribarske brodove i bez proglašenje gospodarskog pojasa za vrijeme Jugoslavije od 1968. g. do ulaska u EU mogli slobodno kažnjavati. Onog trenutka kad bi njihov ribolovni alat doticao dno, oni su kršili odredbe epikontinentalnog pojasa te bogatstva koja su u doticaju sa dnom i koja su ispod dna, nisu smjeli dirati. Sada su, kažu ribari, stvari drugačije jer sve što radimo, moramo dogovarati s Bruxellesom. Nema tu naravno, ništa sporno u ovoj odluci da se proglasi IGP, no priča o suverenosti i novom suverenizmu, koja je ovdje jako često na dnevnom redu, nešto je nad čime bismo se trebali ozbiljno zapitati. Povlačenje imaginarne crte po sredini Jadrana prozvati najvažnijem događajem u Hrvatskoj, dan nakon što je 92 ljudi umrlo od Covida pokazuje pravi karakter onoga što vladajući vole zvati novim suverenizmom. Taj se suverenizam svodi na prazne geste poput ove, prava suverenost bila bi proglasiti čitavu Hrvatsku gospodarskim pojasom koji bi bio isključen i isključiv od nekritičkih integracija u međunarodne financijske i privredne tokove i prihvaćanja igre slobodne tržišne utakmice, koja niti je slobodna, niti je utakmica, već je novi oblik imperijalizma, a od naše vlade, oblik autokolonijalizma, koji se odriče svake autonomne i suverene privredne politike. Nema načina da dostignemo razvojem bogate zemlje centra na kapitalističkoj periferiji EU zato jer su pravila tržišne utakmice takva da privilegiraju one koji su već u prednosti. Kaže ministar Pavić, moramo slijediti pravila tržišne utakmice. Ne moramo slijediti, bivši ministre, pravila tržišne utakmice. Moramo štititi svoje interese, moramo štititi interese svojih radnika, moramo štititi interese radne većine. To je jedino što moramo. Da bi EU bila solidarna zajednica i u mogućnosti da se prevladaju nejednakosti, minimum bi bio da EU postane fiskalna unija, fiskalna unija značila bi zajedničko skupljanje poreza, dok bi se zajedničkim budžetom financirale zajedničke javne politike, koje bi imale za cilj proizvodnju za potrebe te transformaciju prema zelenoj demokratskoj i kooperativnoj ekonomiji. Također, može se ukinuti dominacija i transferom tehnologija i zaštitom izvoza slabije razvijenih zemalja, ali to se naravno, neće desiti od onih i politikama onih koji smatraju da se mora [[Upadica: Hvala.]] držati nekih pravila.
Hvala lijepa. Vidimo sam dvije pločice za povredu Poslovnika. Prva poštovanog zastupnika Pavića, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Čl. 238., kolegica Peović je krivo navela, ja nisam nigdje rekao da Uljanik je bio restrukturiran, rekao sam da je 3. Maj bio restrukturiran i da se nije moglo investirati, bio sam prisutan kad je ... [[Govornik se ne razumije.]] donio plan sa 10 milijardi kuna. Mi smo sada s 10 milijardi kuna spasili 600 tisuća radnih mjesta. I ako nekoja Vlada zna štititi naše interese, to je ova, gđo. Peović.
Hvala lijepa. Vi ste svjesni da to nije bila, da je to bila replika, a ne povreda Poslovnika, moram dati opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Sačić.
G. predsjedniče, ja prijavljujem povredu Poslovnika, čl. 232. jer se meni čini, vjerojatno i drugima, da gđa. cijenjena zastupnica je promašila, govorila je izvan teme dnevnog reda veličajući Jugoslaviju i njena rješenja u zaštiti suvereniteta, a s obzirom da je to nama braniteljima bolna tema, mislim da je duplo pogriješila.
Hvala lijepa. Moramo nažalost i vama reći da to nije povreda Poslovnika, bez obzira što se mogu i ja osobno složiti s vašim mišljenjem, ali to je irelevantno što vi mislite i što ja mislim, to nije povreda, nažalost, Poslovnika. Prema tome i vama dajem opomenu. Poštovana zastupnica Peović. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen Poslovnik, dakle, 238. i u prvom i u drugom slučaju. Obrazložit ću. Dakle, zastupnik Pavić [[Upadica: Ja sam radi toga dao opomenu, pazite.]] iznosi … Molim? [[Upadica: Ja sam radi toga dao opomenu.]] dobro, ja isto tako imam pravo demantirati u svojem obrazloženju, možete i meni dati opomenu, ali imam pravo dakle na povredu Poslovnika [[Upadica: Nemate, nemate. Ali, …]] imam, znači ne možete mi uskratiti da obrazložim povredu Poslovnika, što god vi mislite o tom i molim da se vrijeme vrati i da mi dozvolite da obrazložim.
Ne, ne, vi ćete dobiti opomenu, a ovaj, vrijeme vam je isteklo, rekao sam vam, s obzirom da sam…
Ne, ne možete mi uzeti vrijeme zato što vi kao potpredsjednik Sabora morate dati da obrazložim povredu Poslovnika, bez da me prekidate.
Ja sam vam dao, vidio sam da vi [[Upadica: Ne, niste mi dali, oprostite, prekinuli ste me.]] da vi zlorabite instituciju povrede Poslovnika [[Upadica: I drugi su zlorabili i vi možete izreći…]] kao i oba [[Upadica: …ali ne možete prekinuti zastupnika i zastupnicu dok govore.]] prethodnika vaša i zato sam i njima dao opomenu i vama dajem opomenu [[Upadica: Da, ali ste ih pustili da izgovore do kraja.]] Vidio sam da govorite potpuno izvan, što je povreda Poslovnika [[Upadica: Ali to nije na vama da to određujete.]] Dobro, dajem vam [[Upadica: Vi možete dati opomenu.]] temeljem čl. 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi [[Upadica: Velika demokracija.]] Idemo na sljedeći klub zastupnika, a to je završno Klub zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja ću odmah kazati ovdje, iz rasprave je vidljivo da se ovdje pozivaju u onome što nije stvar isključivo samo u umjetnim otocima i platformama nego u suverenim pravima koja stječemo u stoljećima pred nama proglašenjem IGP-a. A oni koji kažu da mi ne kontroliramo moraju znati da je hrvatski kopneni teritorij puno ispražnjeniji, čak ispražnjeniji nego naše more. Više brodova imamo, imamo veliki dio kopnenoga dijela našeg teritorija koje je ispražnjeno, pa ga se mi ne odričemo nego ćemo braniti na tome dijelu suverenitet. Dal je prija trebalo proglasiti IGP? Da. Dal su velike štete nastale? Da. Dal je od rapalskih ugovora još prije stotinu godina Talijani imaju pretenzije? Da. Dal je Tajani fašist, predsjednik Europskog parlamenta koji je bio prijatelj Andreja Plenkovića rekao da je Istra i Dalmacija talijanska? Da. Da. Dal je Italija proglasila IGP, pa smo mi proglasili IGP? Da. Al ja ću podržati jer sam u prošlom mandatu dva puta predlagao, 3 puta je bilo, čak je vlada, prva odluka premijera Plenkovićeve vlade je bilo pokretanje postupka proglašenje IGP-a. To može potvrditi Davor Ivo Stier. I nije ovo samo šuplja priča proglašenje IGP-a. Dal ćemo mi proglašenjem IGP-a provesti punu primjenu, dal ćemo mi ojačati našu obalnu stražu, dal ćemo se mi izboriti da naši ribari imaju burzu ribe, dal ćemo se mi izboriti za naše flote, dal ćemo ostaviti ribare same do sada ćemo se izboriti za ribare, to je pitanje nas. Al je suvereno pravo hrvatsko i sada i prije 5.g. kad smo predložili i prije 20.g. kad su predložili naši prethodnici Tadić, HSP tada Kandare i ostali naši prethodnici zastupnici. Da, pa ne predlažemo mi ovo zbog umjetnih otoka, to je suvereno pravo nad tim, to je suvereno pravo nad tim teritorijem hrvatsko. Ako to nije istina vi me demantirajte. To što vi do sada dok Italija nije proglasila IGP ste razbacili u blato da mi klečimo, to što se vi sjećate samo da je Franjo Tuđman bio vaš predsjednik, a ne sjećate se da je bio i Ivo Sanader i Jadranka Kosor, Tomislav Karamarko, a poglavito Ivo Sanader, to što vam je bilo bitnije uhititi sve generale koji su vodili osloboditeljski rat nego proglasit IGP to je sam priznao Branko Bačić kad je reko mi smo morali određene nacionalne interese naše odreć se da bi ušli na koljenima u EU. Ja smatram da moramo proglasit IGP. To smatram sad, to sam smatrao prije 5.g., to pozdravljam poglavito sve ljude koji su sudjelovali u građanskoj inicijativi „More i kopno“, tada sam i ja bio jedan od aktivista koji smo pozivali da se proglasi IGP, al nije dao Sanader, nije dao Šeks, nije dao EU dodvoravanje Carli Del Ponte, klečanje pred Carlom Del Ponte. I tu je problem. A proglašenje IGP-a mi moramo štititi naš okoliš, mi moramo štitit ga maksimalno na tom području, maksimalno. Mi moramo ojačati i primijeniti taj IGP. Mi se moramo izboriti za našega ribara, pa mi smo sad čekali kad kaže da je se on bacio, dželatnio i pogodio u sridu. Niste pogodili u sridu nego ste vi nas sa svojim politikama natjerali da klečimo, pogavljamo po blatu, po blatu, a to hrvatski narod nije zaslužio. Teško je stečena ova sloboda, poglavito oni stariji koji su bili hrvatski branitelji ovdje među nama, teško da mi bavuljamo po blatu. Nije sve, nije sve ni crno ni bilo, al je činjenica da ono što je rekao kolega Stier da Hrvatska nije propali projekat, al to je rekao vaš kolega Stier koalicijski partner. To je rekao glavni čovjek potpredsjednika vlade Borisa Miloševića, metio na svoj Twitter. To je rekao. Dal je Hrvatska ovakva kakvu smo se mi borili da bude prazna? Nismo željeli da bude prazna, mi smo željeli suverenu Hrvatsku, suverenu Hrvatsku i ovo je suvereno pravo i zato ću ja glasati objeručke, objeručke. I drago mi je što ste promijenili mišljenje. Međutim, 40-tak milijardi u zadnjih 20.g. je otišlo [[Upadica: Hvala]] ko zna u čije ruke. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovanog zastupnika Branka Bačića. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 237. g. potpredsjedniče jer g. kolega Bulj, vele poštovani kolega Bulj stalno mene uzima u kontekstu nečega s čime ja nisam povezan. Ali osim što on uzima mene u tom kontekstu, on miješa uporno kruške i jabuke. Za njega očito ni g. Franjo Tuđman, prvi predsjednik RH nije dovoljno suveren jer je za vrijeme g. Franje Tuđmana su nekolicina generala otišli u Hag. Prema tome, a osim toga [[Upadica: Hvala, hvala]] i kasnije su neki generali otišli u Hag dobrovoljno [[Upadica: Hvala lijepo, vi znate…]] On nije upoznat s poviješću i mislim trebate ga upozoriti kad na ovakav način iznosi krive činjenice, pogotovo na moj račun.
Vi znate da to nije, vi znate da to nije povreda Poslovnika nego replika, pa vam dajem opomenu. Recite kolega Bulj, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Dozvolite mi da obrazložim ovih 30 sekundi povredu Poslovnika kolege Bačića koji je povrijedio čl. 238. …
Pa ja sam mu dao za to opomenu.
…koji je povrijedio čl. 238. gdje je rekao, gdje je spomenuo dr. Franju Tuđmana. Pa dr. Franjo Tuđman…
Al ja sam, ja sam dao opomenu za to kolegi Bačiću.
…Bi li pristao dr. Franjo Tuđman na uhititi i locirati i transferirati i isporučiti? Ja govorim 20.g [[Upadica: Kolega…]] otkad je Sanader predsjednik, zašto Sanadera ne spominjete? Ja ću ga podsjetiti ako se vi bojite.
Kolega Bulj, ja sam mu dao, ja sam mu dao radi toga opomenu.
Ja ću ga kolega Reiner podsjetiti ako … [[Govornik se ne razumije]]
Temeljem čl. 241. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi.
Pa dozvolite da rečemo do kraja, njemu ste dali 55 sekundi.
Dobro, slijedeći, slijedeća…vi ste promašili vrijeme. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Na kraju ove rasprave, a i nakon jučerašnje rasprave u odgovoru EU i Hrvatske na krizu, čini mi se da su te dvije teme itekako povezane. Jučer smo raspravljali o zaštiti društva, o zaštiti gospodarstva i o alatima koje Hrvatska ima na raspolaganju zahvaljujući tome što je članica EU, danas je rasprava o zaštiti Jadrana. Vjerujem g. ministre da nakon glasovanja sutra gdje vjerujem da će biti velika većina ili svi zastupnici za ovaj prijedlog Vlade, da ćete onda s takvom ojačanom potporom HS-a ići i na sastanak u Trst i da ćemo onda imati i u tom pogledu jedan učinkovit plodonosan sastanak. Jest u raspravi smo čuli kritike s jedne i s druge strane, sada na kraju jedne malo neomarksističke elaboracije o tome što se treba i kako zaštititi. Činjenica da nije niti bivša Jugoslavija proglasila gospodarski pojas nakon konvencije '82.g., ali evo ostavit ćemo to sada za neku drugu raspravu i kritike onih koji žele umanjiti ili uopće negirati važnost našeg ulaska u EU kao da je alternativa ulaska u EU bila da ćemo biti poput Britanskoga carstva ili ne znam kakve moćne države koja može danas u ovakvom svijetu u kojem danas živimo moći zaštiti nacionalne interese bolje nego da smo u EU. Zanemarujući činjenicu da realnost, geopolitika nam jasno ukazuje da nismo završili pregovore 2011.g. vjerojatno bi danas bili i dalje u čekaonici, vjerojatno danas oni koji su itekako se trudili da ne uđemo niti u NATO niti u EU bi nam danas nudili da budemo u nekoj balkanskoj asocijaciji, nekoj regionalnoj asocijaciji, nekoj carinskoj uniji itd. pa onda ti isti koji kritiziraju naše članstvo bi se zbog toga danas sigurno bili nezadovoljni. Međutim, umanjuju sada važnost našeg članstva i to nije jednostavno razborito. Razboriti jest vodili politiku koja je imala u vidu da se treba doći do jednog novog razumijevanja i postiglo se jedno novo razumijevanje i sa Italijom oko zaštite Jadrana, ne samo oko zaštite Jadrana i oko koncepta solidarne Europe o čemu smo jučer govorili, dakle jedna Europa koja postupa pred ovom krizom različito od onoga kako je postupila nakon krize ili tijekom krize Eurozone. I vrijednost uključivanja i Slovenije koju smo više puta rekli iako mi ne prihvaćamo arbitražni sud odnosno tu odluku koja je donesena nažalost nakon kompromitacije tog procesa, ali u koji smo ušli nakon odluke dvotrećinske većine ovoga Sabora i pokazalo se i nasuprot onim kritikama koje su se tada znale čuti da će Hrvatska izgubiti pravo na gospodarski pojas, da će taj famozni dimnjak ući u naš prostor suvereniteta, pokazalo se da to jednostavno nije tako. Ali isto tako pokazalo se da Hrvatska država i onda naravno i hrvatska diplomacija ima zrelost da može uključiti Sloveniju sada i u ove razgovore, da je to dobro zbog dobrosusjedskih odnosa ali i zbog zajedničkog zalaganja u zaštiti Jadrana, a time naravno zaštita naših interesa i naravno zbog zajedničkog zalaganja za jednu solidarnu Europu gdje ćemo i mi kao Hrvatska država moći se dalje razvijati na dobrobit svih hrvatskih građana. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub Hrvatskih suverenista, a završno će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Evo prvo moram vas pohvaliti ministre što ste cijelo vrijeme ovdje, stvarno mi je to drago za razliku od mnogih ministara koji ne budu cijelo vrijeme u Saboru i ne slušaju hrvatske zastupnike. Ovdje bi malo replicirao kolegi Stieru, ovo je HS i vama i meni je u interesu odnosno trebao biti prioritet isključivo interes Hrvatske države, a ne nekakve nad tvorevine, a to je EU. I ja sam euroskeptik, stvarno ja sam da se ta EU preispitiva i da stvarno i vi i ja i ministar Radman i Andrej Plenković stvarno sjednemo za stol i da vidimo i napravimo računicu ono cost benefit analizu. Nisam baš siguran da bi u toj cost benefit analizi bilo ono što ste vi maloprije rekli odnosno što tvrdi ministar Radman. Možda sam ja u pravu, ali ajmo razgovarati o tome. Ovdje bi samo spomenuo evo kolega BEgonja mi je rekao jednu stvar koja je točna i naftne platforme mogu spadati u nekakvu kategoriju umjetnih otoka i možemo ih onda … i to je dobro. Ma gledajte, ovaj pojas to je dobra stvar, ali evo sad me stvarno poslušajte i pokušajte ovo napraviti na neki način. Evo ja ću stvarno pokušati biti maksimalno kooperativan i afirmativan. Bit ćete za koji dan ponovno sa Italijom na sastanku, a zovu me brojni HDZ-ovci visokopozicionirani i kažu Zekanoviću jedini si ti pogodio meritum iz raznih ministarstava kojih se tiče ovo. E sada poslušajte me i ovo su njihove riječi znači vaših kolega HDZ-ovaca, ali moje misli. Dakle, bit ćete sa Talijanima ponovno na sastanku i određivat će se i linija razgraničenja jel tako da je? Znači neće se određivati. Sad ne, ali jednog dana ok, ok ne sada ali će se kroz neki period ok. Prije nego što se linija odredi ovo što sam ja govorio i dao amandman koji ćete vi nažalost odbaciti ja pretpostavljam, pokušajte uvjetovati zaštitu IGP-a potpunu jer inače ako prihvatimo razgraničenje, a nismo zaštitili naš IGP od ribolova, nećemo ga nikada zaštititi. Imat ćemo ovaj status što se tiče ribolova zauvijek i sada je jedini moment da ih malo ucijenimo. Ja ću vam reći ovako, ja znam da smo mi mala državica, da smo mi smiješni u europskim okvirima, ali što možemo napraviti ovako, a imamo i obvezu prema EU, dakle mi moramo zaštiti 30% našeg mora. Ok, IGP je veći od toga, a mora 10% imati strogu zaštitu, 10% mora mora imati strogu zaštitu znači 5.000 km2 i nešto mora imati strogu zaštitu no take zona. Ajmo to napraviti u IGP-u, ajmo svih 30.000 km, pardon 30% odnosno 15.000 km koliko ćemo morati zaštiti napraviti u IGP-u napraviti jedno golemo mrjestilište za ribe i dobiti jedan golemi benefit za naše ribare. Neko je spominjao, kolega Pavić je spominjao Jabučnu kotlinu, dobar primjer, ja stvarno to pohvaljujem i to je dobro, tu smo uspjeli napraviti, ajmo dalje, ajmo korak dalje. Ribari me zovu danas 100 me ribara zvalo, kažu ljudi mi lovimo škampe sad na obodu Jabučne kotline ovakve zahvaljujući zaštiti. Ajmo napraviti na našem IGP-u ono to nam ide korak dalje, ako ovo samo proglasimo na ovaj način kako sad ide, a ne zaštitimo IGP u potpunosti kao što sam ja dao zaključak i amandman, stvarno nismo ništa napravili. A kada napravimo liniju razgraničenja, sami znate da onda više nemate, vi ste i kolega Stier to zna i on je bio u visokoj vanjskoj politici i vi ste. Nemate više s čim trgovati, jednostavno niste više u poziciji. Dakle, sljedećih mjeseci, tjedana je ključno, a imali bi izvrstan argument evo malo razmislite o ovome sada, imali bi izvrstan argument da kažete sutra Talijanima, HS nas je obvezao da mi to zaštitimo. Jel me razumijete? Kada je talijanski parlament donio jednoglasnu odluku za proglašenju IGP-a, IGP se proglasio, zamislite koji bi vi argument imali. Ne možete vi drugačije nego kako vam je HS rekao. Nek ne bude moj amandman, nek bude vaš, malo ga ublažite, izmijenite ga da bude prihvatljiv Andreju Plenkoviću i vama jer ovaj će saziv četiri godine i doći ćete vi još koji put u Sabor i ja ću vam uvijek spomenuti ovu priču. Volio bi vidjeti kod vas da ste i vi zadovoljni, a da sam i ja zadovoljan, a znam vi ćete se izvući retorički, ali volio bi da budete zadovoljni jer znam da imamo isti interes. Evo toliko od mene.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka, završno će govoriti poštovana zastupnica Rada Borić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. … /Govornica udaljena od mikrofona./ … odlukom o IGP-u, neki su žešće branili, neki su drugačije zagovarali pa evo na kraju tek nekoliko upita na koje možda nećemo dobiti odgovore danas [[Upadica Reiner: Gospodo, molim vas ajde može, da može kolegica govoriti. Izvolite.]] Dakle, nekoliko upita na koje gospodin ministar možda ne treba odgovoriti danas, ali stoji pred svima nama u Saboru. Dakle, budući da nismo iskoristili mogućnosti ZERP-a da značajnije zaštitimo područje Jadrana od izlova, hoćemo li to učiniti sada, kako ćemo to učiniti, što ćemo poduzeti, što ćemo učiniti da zagovaramo ekološki maksimum što niži da se zaštiti riblji fond? Trebamo dakako dogovor sa svim susjedima, tj. sa svim zemljama na Jadranu o izlasku iz eksploatacije fosilnih goriva na Jadranu, to nam je čak i obaveza. Mi imamo Strategiju razvoja otoka, ali posebice me zanima hoćemo li brzo donijeti dokumente kojima ćemo dodatno zaštiti interese i otočkih zajednica vezano uz ribarstvo na otocima. Sad kada imamo mogućnost gradnju umjetnih otoka, a nismo uspjeli ni zaštiti ni postojeće otoke i otočane, nismo nažalost iskoristili mogućnosti solarizacije otoka, a sada govorimo o infrastrukturi u IGP-u. Dakle, ono što je jako važno, ovo je politički čin, ovo je bilo važno za svakog od nas na drugačiji način, sada je pitanje što će biti sa provedbom kada ćemo imati novu nacionalnu strategiju i razvoja otoka, a posebice ekološku zaštitu Jadrana? Hoćemo li vidjeti što ćemo sa kontrolom balasta voda? Kako ćemo učiniti ravnotežu Jadrana sada? Konačno ćemo imati kontrolu tuđih brodova, hoćemo li se doista potruditi da Jadran preživi ako mi nećemo?
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Gordan Grlić Radman. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. potpredsjedniče. Gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Drago mi je da je g. Zekanović primijetio da sam ostao do kraja, naravno to je logično, to je vjerojatno dio moje osebujnosti ili možda susramlja kojeg je rekao g. Vili Matula. Ono što me veseli da sam ja svoju osebujnost dokazao svojim radom, marljivošću i studiranjem u Švicarskoj, a ne glumom jer ja sam uvijek bio čovjek koji ostvaruje, koji rade, a o meni govore drugi. Tako da vašu karakteristiku koja je vjerojatno manifestacija i percepcije karaktera ili ponašanja ostavljam vama i hvala vam na tim afirmativnim riječima rad i disciplina. Nikad nisam radio u komunističkom sustavu, niti sam bio član komunističke partije, niti centralnog komiteta i na to sam ponosan, al dopuštam da su drugi bili i nemam nikakvih primjedbi na to. Samo bih krenuo ovaj malo evo i gđa. isto tako, gđa. Rada Borić, hvala vama isto tako na vašem doprinosu. Kao profesorica književnosti ovaj da ste, da ste se ovaj isto pokazali afirmativni što se tiče toga. Znate, naše društvo nije naviklo na takve situacije kada vi ne prepoznate još nešto drugo u nekom ministru, a ja sam navikao to gledati kako drugi ministri gledaju, g. Hajduković je na to reagirao, vi ste to dobro reagirali jer to su 10 sekundi koje zapravo znače da je se netko zainteresirao za kolegu ministra, a onda to zapravo olakšava i bolju komunikaciju. Sve što radite radite u interesu države. Prema tome, g. Lavrov je napisao jednu, on je se nalazio u jednoj zbirci pjesama i jedan je stih bio zgodan što je rekao da mi uživamo u poslu, u poslu u kojemu radimo, pa mislim da je to dobro, da je to afirmativno. Zapravo na kraju dana mogu reći da je ova rasprava bila konstruktivna, da je bila otvorena, možda sam otkrio i puno tog nepoznavanja ovaj raznih situacija il detalja što je ZERP, što je IGP, ali čini mi se da se u raspravi ipak iskristaliziralo i da je nama svima jasno da je to naš isto tako ovaj interes, da mi zapravo ovdje pridonosimo jednom većem stupnju zaštite. Nakon ZERP-a, dakle nakon što smo ga proglasili on je još uvijek aktualan, težili smo ostvariti taj viši stupanj zaštite, učinkovitije zaštite Jadranskog mora kroz proglašenje tog IGP-a. Naravno da taj korak ima doista konačni smisao ako to činimo zajedno sa, sa drugom državom na cjeloviti način, zaštiti na cijelom svom području sa Italijom, Republikom Italijom s kojom ću sutra, s ministrom s kojim ću prekosutra biti u Trstu i zajedno također i sa slovenskim ministrom potpisati trilateralnu izjavu koja će biti zapravo uvod u kasniji trilateralni susret odnosno naše proglašenje IGP-a. Kada je g. isto Zekanović govorio ovdje znači o razgraničenju idemo gledati to ovako, u odluci također stoji, znači prvi je korak, iako on nije zapravo nužan u praksi, vi imate ovaj da je Talijanska Republika sa, sa Grčkom potpisala Sporazum o delimitaciji, razgraničenju, ali nije nužno proglasila IGP. Mislim da je kod nas zapravo to jedna gradacija i zapravo jedan, vrlo jedan dobar redoslijed. Znači IGP on obuhvaća kao što stoji u odluci, morski prostor vanjske granice teritorijalnog mora u smjeru pučine do njegove vanjske granice dopuštenim općim međunarodnim pravom. A vanjske granice IGP-a RH utvrdit će se međunarodnim ugovorima o razgraničenju državama čije obale leže sučelice znači s Italijom i bočno u odnosu na RH, a to znači sa Crnom Gorom, dakle idemo korak po korak. Prema tome, ovo je zapravo jedan logičan redoslijed i onda zapravo možemo kroz taj Ugovor o razgraničenju definirati dakle sve one aspekte koji nas, koje smo mi ovdje dotakli, ali mislim da je prvo važno doista proglasiti IGP. Ono što je zapravo isto tako bitno možda još jedanput reći i naglasiti to je utjecaj IGP-a na ribarstvenu politiku tj. zaštitu ribolovnih resursa. Vidim da je to ovdje dosta ovaj tu smo jako osjetljivi, što je logično, dakle svi komuniciramo i sa ribarima i to je i zapravo dobro da zastupnice i zastupnici komuniciraju sa bazom u suradnji dakako sa Europskom komisijom jer ipak mi smo članica EU i drugim državama mi država RH utječemo na stvaranje i primjenu zajedničke ribarstvene politike u Jadranskom moru, te stvaranje uvjeta za održivo ribarstvo, a imamo pravo kontrolirati, dakle nadzirati provedbu pravila zajedničke ribarstvene politike u ZERP-u, te u suradnji i u okviru drugih mnogostranih međunarodnih ugovora. Tako će se nastaviti, dakle i tako štitimo i uređujemo pitanje ribarstva u području mora koja su pod ZERP-om. Tako će se nastaviti nakon proglašenja i IGP-a. Kako se danas ribolov u ZERP-u odvija isključivo sukladno zajedničkoj ribarstvenoj politici EU, ribarska plovila EU imaju jednako pravo pristupa tim vodama i ne može im se zabraniti pristup. Dakle, mi ne možemo zabraniti pristup, ali niti naplaćivati, a pravo nadzore i kontrole provedbe tih pravila imaju svi hrvatski inspektori koji sada kao inspektori EU mogu u ZERP-u kontrolirati sve ribarice, uključujući i ribarice drugih država članica. Tako će se ista pravila primjenjivati i u IGP-u RH, ali i u IGP-u Talijanske Republike. To je ono pitanje, žao mi je što nema g. Škore, on je rekao, na Twitteru je objavio da ga je Šime, g. Šime pitao mogu li oni loviti ribu itd., onda sam ja ovaj nazvao jednog Antu u Privlaci u Zadru koji isto je ribar, dakle imam i ja nekoga ovaj ribara, pa je rekao i on zna zapravo gdje može loviti i kako može loviti, pa je pozdravio upravo proglašenje IGP-a, Ante iz Privlake kod Zadra. Valja napomenuti da ni u Sredozemlju, pa ni u Jadranu nema kvota za ribe, a ribarenje se uređuje u IGP-ovima država članica kao dijelova europskog mora, mjerama prostornog i vremenskog ograničenja koje donosi Europska komisija samostalno ili na prijedlog država članica, a tu možemo mi biti ti koji će predlagati, razumijete, mudro, pametno, uključivo, ali dakako morate imati, ovo je Jabučna kotlina. Vi ste isto g. Zekanović pokazali, kazali taj dobar primjer upravo Jabučka kotlina koja je proglašena područjem zabrane ribolova. Kako mi imamo slabiju flotu od Talijana ovo nama jako puno pomaže, vjerojatno bi oni možda išli u taj dio. Ali takva se mogućnost pruža i ostalim područjima hrvatskog i talijanskog IGP-a i mi smo rekli za ovaj sjeverni Jadran određene zone upravo zbog zaštite npr. lista. A sada kada govorimo o tim flotama onda bih rekao, gđa. Borić je kazala mislim da je tu malo bilo možda nedovoljno jasnih ili krivih informacija, kad govorimo kod flote Albanije i njezin utjecaj na talijansko proglašenje IGP-a, ja jesam obavijesti albanskog ministra iako to nije nužno jer mi nismo susjedna država, ali oni jesu s Talijanima. Jačanje njihove kočarske flote, ona dakle nije važna za nas i njezin nikakav mogući utjecaj na proglašenje IGP-a Talijanske Republike. Mi ne ulazimo u razloge talijanske strane vezano za to, za nas je bitno da se Italija tu s nama odlučila proglasiti IGP. Međutim, ovdje su bili podaci dakle naše Ministarstvo poljoprivrede raspolaže sa drugim podacima, dakle mi ostvarujemo 65.000 tona godišnje ribnog ulova, dok je albanska flota i ulov skromnih 6 do 7.000 tona. Od svega toga mi ostvarujemo godišnje zbog ZERP-a upravo 380 milijuna kuna vrijednosti tog čistog ulova, a od toga je 15% ZERP, a ostalo je teritorijalno more. Kada govorimo o albanskoj floti i ulovu, rekao sam 6 do 7.000 tona znači 10 puta manje nego Hrvatska, a onda imamo malu plavu ribu 3.065 tona, isto 20 puta manje od nas, a onda možete zamisliti koliko je to manje od Talijana. Broj plivarica 32 kod Albanaca, a mi imamo 180, broj koča 180 u Albaniji, a mi imamo 380 znači dva puta više nego što imaju oni. Tako da ovo su zapravo sve ti važni podaci i doista gđa. Borić čujte nama ne trebaju pohvali, mislim nismo mi doista ovdje došli, ali isto tako ne volimo ako se omalovaži, bilo je o tome govore uspjesi hrvatske diplomacije. Uspjesi hrvatske diplomacije pa to je nama čast i ponos, ali mi se na taj način ne dokazujemo. Mi shvaćamo taj posao odgovorno, mi znamo zastupati odgovorno hrvatska stajališta, nacionalne interese. I budite sigurni da nama vrijeme ne čini tu, mi radimo dan dugačak je dan i ja sam jako ponosan na radno vrijeme koje mi imamo, radno vrijeme gdje smo mi posvećeni doista radu, koristimo trenutka i sretni smo kada vidimo uspjeh. Ovaj uspjeh zapravo nije uspjeh samo hrvatske diplomacije nego i svih vas. Vi pridonosite svi jednako ovdje, razumijevanjem toga, komuniciranjem s drugima, prenošenjem važnosti toga. Znači lako se može nešto kritizirati, ali zato moraju postojati stvarni razlozi. Dobra je kritika, nije dobar kriticizam, svatko voli zataknuti pero za šešir, a ovdje ćemo mi podijeliti zapravo uvijek ne trebamo mi dobro uvijek se nastoji ono znate loše se nastoji socijalizirati, a dobro se nastoji individualizirati, ali mi idemo ovdje biti otvoreni, idemo biti velikodušni. Zapravo ovo neka bude na neki način doprinos svih nas. Mi smo zrcalo hrvatskoga društva, mi predstavljamo naš narod, hrvatske građane radimo u njihovom interesu i neka nam to bude temeljna okosnica, temeljni smjer. A hrvatska diplomacija zna zastupati interese hrvatskog naroda, mi smo tu da predstavimo i da podnosimo izvješća, vi ste tu da nas propitkujete, da tražite, da zahtijevate, ali isto tako molim vas eto tako da imate razumijevanje za naše argumente koje predstavljamo jer ja često vidim ovdje treći put moram ponoviti jednu stvar koju sam rekao, a onda se ponavlja u vašim pitanjima. Ja sam recimo jučer se pripremao kako bih ja vas doista bio pozitivan prema vama, a vjerojatno su mnogi se pripremali kako bi naoštrili svoje kritike itd., ja to poštujem, ali kritika neka bude kako treba imate prave argumente, a ne diplomacija nije itd., dodvoravanje, omalovažavanje, e to mi se baš ne sviđa i na to ću uvijek reagirati jer to ne smatram da je fer i nije pošteno. Ali recimo ako uprete prstom to se nije napravilo, u redu svakako ja ću reći da u pravu ste. Mislim da je ovo ključni bio trenutak i nemojmo sada govoriti je li trebalo tada i tko je zaslužan, gdje smo itd., svi smo mi zaslužni. Mi pratimo proces, mi u vanjskim poslovima upravo svakodnevno pratimo te procese, oni nisu jednostavni, oni su složeni, one su doista kompleksni. Hrvatska znate je mala zemlja, ali nama nije malo to u glavi. Mi sada kada smo članica EU upravo imajući tu snagu i osjećaj da je naša sloboda, naša samostalnost da smo se riješili dominacije jednoga naroda, da smo se riješili totalitarističkog sustava i da nastojimo riješiti i sve one ostatke zapravo reziduama tog jednog totalitarističkog-komunističkog sustava i da idemo u europski kontekst kojem pripadamo, to je naš civilizacijski prostor. I kada pogledate 30 godina što smo napravili i gdje su naši susjedi onda je to doista nebo i zemlja i mislim moramo se okrenuti i vidjeti postignuća koja smo kroz to vrijeme ostvarili i koja još stoje pred nama, ali zato moramo svi zajedno pridonijeti tome. I parlamentarna diplomacija je važna, nije samo diplomacija izvršne vlasti. Parlamentarna diplomacija, vaši odbori u svim područjima su vrlo, vrlo bitni i zato svi zajedno možemo pridonijeti ovome. Hvala vam na vašim raspravama, drago mi je da ćete čak i dvije ruke dignuti za ovaj pojas iako se broji nažalost samo jedna, ali ovaj, evo ga, i drago mi je da smo i to dovršili, nekako, idemo prema kraju, hvala vam na vašim dobrim željama za moj odlazak i moje kolegica i mojih kolega u Trst u subotu, vratit ćemo se sa isto tako, nadam se, dobrim, jasno, vijestima, potpisanom trilateralnom izjavom i onda ćemo vas dalje izvijestiti i onda možemo i proslaviti i Božić i Novu godinu, zaželjeti svima nama još bolju 2021., uspjeh hrvatske diplomacije, uspjeh hrvatske Vlade, bez obzira što bili oporba, itd., ali to je demokracija, prema tome, želimo da i ova hrvatska Vlada vodi hrvatsku državu, hrvatski narod, hrvatske građane u socijalnu stabilnost, gospodarski rast i za dobro nas, naših građana, vas i vaših obitelji, hvala vam lijepa, Bog vas blagoslovio.
[[Upadica: Drago mi je što si promijenio mišljenje.]] hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Zekanovića, izvolite.
Poštovani ministre, moram priznati da sam evo, zadovoljan s ovim što ste rekli, ali ja ću ipak ponoviti nekoliko ključnih stvari. Da ipak ne bude rezime s moje strane. Dakle ništa se ključno ne mijenja s proglašenjem gospodarskog pojasa, režim ostaje isti kao što je bio kod ZERP-a, ali nam se otvaraju mogućnosti. Prije svega, u zaštiti ribljeg fonda u gospodarskom pojasu. Ja vas još jedanput potičem ovdje da to napravite što prije i da imate na umu da ovaj ovdje Sabor, bez obzira, radilo se čak i o krajnjoj ljevici ili krajnjoj desnici ili centru, da će svi podržati suverenističke odluke Vlade Andreja Plenkovića, svi. Da je Andrej Plenković donio i da se sutra predloži moj amandman kao amandman Vlade, ja sam siguran da bi ga svi prihvatili. Vi još jednom razmislite malo o tom amandmanu i samo možda za kraj. Ja znam da smo mi mala državica, ali i iako smo mali, možemo imati svoje ja, a često ga nemamo.
Hvala. Poštovani ministar.
Hvala vam g. Zekanović. Znate, za svaku dobru stvar ima vremena, tako da, mislim, idemo ipak u tom, idemo najprije napraviti ovo zapravo što možemo i što je ostvarivo, svakako treba razmotriti i sve vaše prijedloge, ali ja podržavam zapravo da djelujete i radite u smjeru poboljšanja i bolje zaštite, to je isto, to je legitimno, to je dobro, mi to svi znamo, samo trebamo vidjeti koje su mogućnosti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kuzmanića.
Poštovani ministre, ja bi vas pitao jedno konkretno pitanje. Naime, platforme se sada tretiraju kao da su u međunarodnom moru, platforme se tretiraju kao da su u međunarodnom moru, a upravo proglašenjem IGP-a one će postati sastavni dio teritorijalnog ustrojstva RH jer se drže za dno. Zanima me hoće li se nakon proglašenja IGP-a roba i dalje izvoziti na te platforme, kakva je praksa bila i do sada jer izvozni postupak oslobađa od plaćanja PDV-a one tvrtke koje se nalaze u međunarodnom moru. U ovom konkretnom slučaju, imat ćemo hrvatsku tvrtku na hrvatskom IGP-u znači, u sastavu cjelovitog teritorijalnog ustroja RH, da li će na taj način platforme ući u sustav PDV-a ili neće. To me zanima, konkretno.
Poštovani ministar.
To ćemo vidjeti. Jasno, nama je, zapravo mi dajemo ovdje zapravo taj politički okvir, a kakva je praksa bila do sada, ona će vjerojatno ostati i dalje. Ali mi ovdje zapravo dajemo jedan ovaj, ono, što radimo dakle politički okvir za proglašenje IGP-a i sigurno da svi benefiti koji budu ovaj iz, dakle, unutar toga, da će biti korisni za Hrvatsku.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj temi, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Hvala vam lijepo ministre.
Sada ćemo krenuti na izjašnjavanje o amandmanima. Najprije izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog Odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa RH u Jadranskom moru. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Tijekom rasprave, predstavnik predlagatelja je prihvatio amandmane odbora te one postaju sastavni dio prijedloga odluke. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. To će poštovana državna tajnica ili ministar? Poštovana državna tajnica Andreja Metelko-Zgombić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče HS-a. Vlada RH ne prihvaća predloženi amandman. Naime, predloženim amandmanom predlaže se potpuna zaštita IGP-a na način da bi se u potpunosti zabranio ribolov tvrdeći da je cijeli IGP iznimno važno mrjestilište riba. U Jadranu postoje takva mjesta, postoje važna mrjestilišta riba, ali Vlada ima druge načine kako to zaštititi, odnosno zaštititi te pojedine dijelove, a ne cijeli ZERP sada, a budući IGP. Takav prijedlog je u suprotnosti sa europskim pravilima i on nažalost ne bi mogao biti niti provediv, ne bi mogao biti niti učinkovit. Međutim, Vlada će provedbi svojih ovlasti u okviru IGP-a predlagati i osiguravati zaštitu pojedinih dijelova. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana državna tajnice, ključna je stvar koju možda nismo stavili u obrazloženje, ali evo, sad ću je izgovoriti. Da u tom dijelu Jadrana, a radi se o našem IGP-u, ribare isključivo Talijani ili gotovo isključivo Talijani. Dakle, mi zaštitom tog prostora ništa ne gubimo, ništa ne gubimo jer tamo naše plivarice, naše kočarice, ne odlaze. Samo bi dobili, dakle ako imate neku odluku koja će donijeti benefit našoj državi i našem narodu onda je donesite. S druge strane, evo i ministar je shvatio da ćemo mi uskoro morati zaštititi veliki dio Jadrana ovako i onako. Najidealnije bi bilo zaštititi taj pojas golemi u kojemu mi ne ribarimo nego ribare Talijani. Dakle, zaštitimo nešto što ionako ne eksploatiramo. Što se tiče mriještenja, ja sam radio u sustavu zaštite prirode i konzultirao sam se sa mnogo ljudi iz tog sustava, ljudi iz ribarstva i svu su mi potvrdili ovu tezu, nije ovo teza moja kao profesora geografije, nego čovjeka koji je radio u sustavu zaštite prirode, koji je i danas, i jučer i prekjučer razgovarao s ljudima koji su itekako stručni u tom polju, molim vas konzultirajte ih i vi. Naravno, ja ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu jer smatram da jedino donošenje ovog amandmana može zadovoljiti onaj interes koji smo zapravo i imali kod proglašenja IGP-a.
Hvala lijepa. Klub zastupnika Hrvatskih suverenista predložio je HS donošenje slijedećeg zaključka: HS obvezuje Vladu RH da u roku od 90 dana od stupanja na snagu ove odluke uputi Europskoj komisiji zahtjev za potpunu zaštitu IGP-a od bilo kakve vrste ribolova i izlova drugih morskih organizama. Molim predstavnicu predlagatelja da se očituje o ovom prijedlogu zaključka. Poštovana državna tajnica Andreja Metelko Zgombić.
Hvala lijepa. Vlada iz istih razloga kao što sam izložila vezano za amandmane zaključak jednako tako odbija i zahtjev za amandman na odluku. Kao što sam rekla u prethodnom obrazloženju, vlada će imati mogućnosti osiguravanja zaštite na pojedinim područjima. To je do sada već činila, dobar primjer je Jabučka kotlina i to ima namjeru i dalje činiti u sjevernom Jadranu i na drugim područjima našeg IGP-a, ali ne možemo tražiti automatsku unaprijed zaštitu cijelog područja kao što vi predlažete. Kao što sam rekla takav jedan zahtjev bio bi neprovediv i onda bi u konačnici bio u potpunosti neučinkovit. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana, postoji institut zaštite, potpune zaštite mora i o tome je govorio maloprije ministar, samo je pitanje postoji li politička volja. Dakle, ovo je provedivo i postoji procedura. Dakle, Vlada RH zatraži od Europske komisije potpunu zaštitu i mi potpunu zaštitu imamo odnosno potpunu obustavu ribolova i eksploataciju drugih morskih organizama i riješili smo problem. Olakšajte sebi i donesimo ovaj zaključak jer ćete onda imati legitimitet i izliku u konačnici kada razgovarate s velikim partnerima, kada razgovarate s Italijom koja je 15 puta veća od nas. Ja znam da nije lako vama iz vanjskih poslova razgovarati sa velikim igračima. Znači, znači općenito iz bilo kojeg ministarstva razgovarati sa velikim igračima kao što je Italija. Ali siguran sam i kada onaj veliki igrač kakav je npr. Italija osjeti onu jednu želju za obranom suvereniteta, jedan čvrst stav, e onda će im popustiti. Ajmo se ovaj put, po prvi put u hrvatskoj povijesti napraviti ludi i tražiti ono što nam pripada, a ne čekati kao što smo i sad čekali da Italija prva pokrene taj korak. Dakle, nama će se to dogoditi prije ili kasnije, nama će se dogoditi to prije ili kasnije da će Italija tražiti zaštitu dijela svog IGP-a, a onda ćemo mi za njom korak po korak tražiti zaštitu svog dijela. Evo ja vas još jednom pozivam ako vam i ne odgovara amandman Hrvatskih suverenista napravite svoj amandman, malo ga modificirajte, malo modificirajte taj zaključak, donesimo ga, vama ćemo olakšati jer ćete vi imati zadatak da se to zaštiti jer ovo je da se to zaštiti. Naravno, tražim glasovanje.
Hvala lijepo.