Zahvaljujem zastupnici Marijani Petir i sada ćemo napraviti prekid, nastavit ćemo sa raspravom nakon što provedemo glasovanje i nakon slobodnih govora. Poštovane kolegice i kolege, sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika, prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 6. sjednice s 3 nove točke. To su Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o željeznici, Prijedlog Zakon o obiteljskom dodatku uz mirovinu i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o mirovinskom osiguranju. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koje se usklađuju s dokumentima EU-a, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka prva predložene dopune, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o željeznici. Sukladno čl. 206. stavku 1. Poslovnika, utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 2. i 3. predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno 205. Poslovnika, pa utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Irena Šimunić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. U današnjem obraćanju govorit ću o problemu ukidanja putničkih linija od strane HŽ-a. HŽ Putnički prijevoz d.o.o. trgovačko je društvo u 100%-tnom vlasništvu RH koje obavlja uslugu prijevoza putnika željeznicom kao jedini pružatelj tih usluga. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture povjerilo je HŽ-u pružanje usluga javnog željezničkog putničkog prijevoza kojima se jamči usluga prijevoza putnika za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2028. osiguravajući transparentnost uz poštivanje društvenih, okolišnih i regionalnih razvojnih čimbenika. Vozni red 2020. na 2021. stupio je na snagu 13. prosinca 2020. s informacijom da vrijedi do 11. prosinca 2021., međutim svega desetak dana kasnije došlo je do izmjena u voznom redu koje su osvanule doslovno preko noći bez prethodne pravovremene informacije građanima. Takvo postupanje uprave HŽ-a uzrokovalo je mnogo problema i izazvalo veliko nezadovoljstvo među korisnicima usluga. Na stranicama HŽ-a stoji obrazloženje da putnički prijevoz bilježi veliko smanjenje broja putnika zbog pandemije Covid-19, te je stoga od 25. prosinca privremeno smanjen opseg željezničkog putničkog prijevoza na području cijele RH, radi se o 16% usluga od ukupno 821 vlakova i … [[Govornik se ne razumije]] na odnose njih 134. Najveći problem zasigurno je 76 potpuno ukinutih linija koje ne voze do daljnjeg, možda i zauvijek. Postavlja se pitanje opravdanosti ukidanja baš tih linija, jesu li baš te ukinute linije bile najspornije? Podaci sa terena govore drukčije. Naime, samo u Karlovačkoj županiji ukinuto je 10-tak linija, od čega čak 6 na relaciji Karlovac-Ozalj-Bubnjarci. Ukinuti su radnički vlakovi, vlak br. 4401 s polaskom prema Karlovcu u 5 i 26, 4408 s polaskom prema, iz Karlovca prema Ozlju-Bubnjarcima u 15 i 33. Radi se o tzv. radničkim vlakovima, jedinoj dugogodišnjoj javnoj putničkoj vezi u tom terminu za odlazak na posao. Ako je zbog novonastale situacije i trebalo ukinut neke od linija, to zasigurno nisu smjele bit te linije. Ovim potezom mnogi su putnici, a prvenstveno žene iz ovih krajeva stavljene u nepovoljniji položaj jer neke od njih više nisu u mogućnosti putovati na posao, a teško da mogu naći posao u mjestu stanovanja jer inače ne bi ni putovale u Karlovac. Neprihvatljivo je obrazloženje da se radi o neprofitabilnim linijama jer ovakvom poslovnom politikom ruralni krajevi ostaju odsječeni i zakinuti za osnovne potrebe što nije na kraju … [[Govornik se ne razumije]] ravnomjernog razvoja svih krajeva. Ovo nije sigurno jedini izdvojeni slučaj iskazivanja nezadovoljstva, ima toga još jer je ukinuto mnogo linija na području cijele države. Postavlja se pitanje, jesu li to trebale biti upravo te linije, tko je donio takve odluke, na koji način su donesene, kojim kriterijima se rukovodilo pri donošenju odluka i kojim argumentima se opravdalo ukidanje baš tih linija? Situacija na terenu, a to je konkretan primjer grada iz kojeg dolazim, ukidanje radničkog vlaka u mom gradu govori da takav potez nema veze sa zdravim razumom. Svakako je prije donošenja odluka trebalo bit komunikacije sa JLS-ovima s ciljem postizanja kompromisnog rješenja uzevši u obzir dobrobit građana. Da podsjetim, ministar Butković je još u 9. mjesecu demantirao najave o ukidanju linija izjavivši da je potrebno redivirati isplativost pojedinih linija jer ima situacija da vlakovi voze 3-4 puta dnevno sa 1 do 2 putnika, al da u tom trenutku još nikakvih rasprava po tom pitanju nije bilo i odluke nisu donesene. Danas 4. mjeseca kasnije odluke su donesene zasigurno bez kvalitetne rasprave i ne u korist svih građana korisnika usluga. Poziv HŽ-Putnički prijevoz, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, te uvaženog ministra da isprave nanesene nepravde, pažljivije argumentirano provjere opravdanost ukidanja linija na cijelom području RH i vrate one linije koje su neophodne u pojedinim jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Na kraju, u ime svojih Ozljana i svih putnika našeg radničkog vlaka molim i apeliram da se linija putničkog vlaka 4401 i 4408 ponovno uspostavi jer je to linija koja život znači. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Eto danas smo u Zakon o obnovi uključili i Sisačko-moslavačku županiju. Dozvolite da još jednom podsjetim na potres iz ožujka 2020.g. koji je stvorio velike, trenutno još uvijek nerješive probleme stanovnicima Krapinsko-zagorske županije, prvenstveno onima na području Donje i Gornje Stupice. Još jednom sa ovoga mjesta upućujem i službeno pitanje g. ministru Darku Horvatu tj. nekoliko pitanja. Kome se stradali u potresu mogu obratiti ne bi li dobili informacije vezane za popunjavanje i predaju zahtjeva za obnovu i prikupljanje potrebnih priloga? Naime, na upite poslane putem maila čeka se odgovor preko mjesec dana ili i više ili uopće ne stiže. Kada stradali nazovu broj za dobivanje informacija nitko se ne javlja danima. Drugo pitanje, planira li se i kada za stradale na stubičkome području otvoriti Ured za pružanje pomoći budući da ljudi imaju poteškoća sa popunjavanjem zahtjeva za obnovu i sa prikupljanjem priloga? Treće pitanje, planira li ministarstvo i kada poslati svoje stručnjake u obilazak terena i posjet stradalima? Hoće li biti moguća obnova kuća za stanovanje iako stradali imaju tek građevinsku dozvolu, dakle ako kuća nije legalizirana? Moram podsjetiti da se još jednom nažalost radi o području koje je uglavnom puno staračkih domaćinstava u kojima nisu regulirane sve dozvole, svi papiri i tu ljudima stvarno treba pomoći. Potres na stubičkom području oštetio je stambene objekte i to onaj potres od 22. ožujka, ali dodatno su oštećeni i prilikom potresa u prosincu. Hoće li se tim ljudima i kada ponovno utvrditi statika, hoće li statičari izaći na teren? Ljudi moraju platiti 3.100 kuna za ponovni izlazak statičara na teren, nekima je to veliki financijski problem. Još jednom g. Horvata pitam može li se i hoće li se produljiti rok za podnošenje zahtjeva koji je za sada stavljen dana 30. lipnja ove godine? I još jednom ponavljam, Gornja Stubica je područje potpomognuto, pa tražimo da se stradale oslobodi 20%-tnog plaćanja obnove jer i to im je previše. Dakle, još jednom molim kao službeno zastupničko pitanje i molim odgovor u ime nadležnog ministra. I imam još 2 minute da kažem da smo evo danas ovdje doživjeli pad oporbenog prijedloga o ukidanju obaveznog članstva u HGK. Dozvolite da vam u to ime prenesem jednu misao gospodina koji bi stvarno danas imao puno toga za reći, naročito nakon što smo čuli izlaganje i vidjeli glasovanje jednog čovjeka koji bi trebao biti liberal po svojoj političkoj vokaciji. Što bi o tome rekao jedan od najvećih ne samo političara nego i intelektualaca pokojni Vlado Gotovac? Dozvolite da vam citiram njegove riječi. Mi živimo u situaciju posvemašnog plutanja u kojoj su gotovo svi doživljaji slučajni, u kojoj su gotovo svi pothvati bez nacionalne fizionomije, u kojoj je moguće da Hrvatska postane bilo što, obična europska provincija, potpuno devastirana, europsko smetlište, prostor tehnološki zastarjelih programa, europska spavaonica, prostor jeftinog i nezaštićenog turizma, dakle bilo što od nama superiornoga Europa može namijeniti a namjenjuje onima koji ne odlučuju sami o svojoj sudbini, u skladu sa svojim zamislima.“ Dakle, još jednom pozivam sve, one kako vladajuće tako i oporbene, da razmislimo i da shvatimo da nam je činjenica da velike riječi velikog čovjeka svojim ponašanjem, svojim radom pa eto, i svojim glasom u hrvatskoj sabornici moramo opravdati. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a a govorit će poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, drage kolege. Ja sam porijeklom iz mjesta Krilo Jesenice, jedno malo mjesto na puta između Splita i Omiša koje ima svega 700 stanovnika ali 116 turističkih brodova, nekad su vadili pijesak ili salbun kako mi kažemo za građevinu a onda su se prije 30-ak godina krenuli prebacivati u turizam i danas dakle imaju 116 turističkih mali mini kruzera ali zapravo danas jahti. I dakle tih 116 brodova treba imati negdje luku, luka koja je trenutno tamo postala je pretijesna. Međutim evo mještani ovog malog mjesta u općini Dugi Rat našli su se u jednoj interesnoj smicalici kojom tijela Splitsko-dalmatinske županije fabriciranjem pri prikazivanju i ugrađivanju zahvata u prostor, ne poštuju i izigravaju zakonsku proceduru koja se odnosi na morske luke, konkretno, za novo planiranu luku otvorenu za javni promet, županijskog značaja u Krilu Jesenicama. Kako je moguće da se novo planirana luka Krilo Jesenice ugrađuje u županijski prostorni plan bez ikakvih prethodnih geografskih, prostornih, prometnih analiza i studije ekonomske isplativosti te bez koordinacije i suglasnosti u uključenosti jedino nadležnih za dostavljanje zahtjeva za ugradnjom zahvata u prostorni plan luka otvorenih za javni promet, a to je nadležno javnopravnog tijela županijske lučke uprave i jedinice lokalne samouprave općine Dugi Rat? U postupcima koji su se odvijali u 2019. i 2020. g. dostavljene su primjedbe određene zakonom od strane i strukovne udruge Društva arhitekata Splita, šire javnosti i jedinice lokalne samouprave uz dodatno kontinuirano aktivno sudjelovanje samih mještana ukazivanjem na nepravilnosti i neodrživost planiranog zahvata, županijski izrađivači prostornog plana apriorno, perfidno i bez suvislog obrazloženja, odbacuju razumne primjedbe na očite istaknute nepravilnosti ugrađenog prijedloga zahvata u plan i njegove pogrešne utemeljenosti. Mještani Krila Jesenica ovime postaju žrtve neprincipijelnog, nezasitnog, uskog privatnog interesa obzirom da im se nameću predloženi zahvati u njihovom životnom prostoru koji bi im značajno umanjili kvalitetu življenja, obzirom da se i ovim prostornim planom nameće izgradnja nove cestovne prometnice u samom mjestu u vidu spojne ceste na novu obilaznicu Split-Omiš a samo naselje da pojasnim, Krilo Jesenice je smješteno na uskom području između mora i tj. postojeće luke i strmog terenskog zaleđa a kroz mjesto prolazi Jadranka magistrala. Nečim proizvoljnim i netransparentnim idejama bez potrebnih prometnih studija, javnost se pokušavam uvjeriti o potrebi trajektnog pristaništa u postojećoj luci Krilo pa onda potrebi dodatne novo planirane u Kruli sa trajektnom lukom, sve da bi se umjetno stvorili uvjeti za stjecanje osobine prometne multimodalnosti projekta kako bis e dobila sredstva iz EU fondova. To je kao što je znamo, kažnjiva praksa. Unazad 2 g. postojala je inicijativa za izgradnjom nove luke koje je općina Dugi Rat u svojem planu odbacila jer su mještani bili protiv takvog zahvata i zato jer je dobila negativno mišljenje tadašnjeg Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Sa svim ovim tumačenjima, upoznati su nadležni županijski ured, Zavod za prostorno uređenje, vodstvo Splitsko-dalmatinske županije, upućeni su u primjedbe i unatoč tome, isporučuju nesuvisle odgovore ne bili zataškali nelegitimne radnje u postupku. I radi se sada o nezamislivom presedanu da se u županijski prostorni plan ugrađuje prijedlog luke otvorene za javni promet za koju nije zahtjev uputila županijska lučka uprava niti je jedinica lokalne samouprave. Dakle, ni županijska lučka uprava ni jedinica lokalne samouprave ne daju podršku luci ovakvog tipa pa se pitamo zašto se onda inzistira na njenoj realizaciji? Realizacijom tako nabrojenih zahvata pod lažnim opravdanjem razvoja, ugušilo bi se mjesto Krilo Jesenice obzirom da su mu s fizičke postojeće 2 luke, nameće im se i treća, obuhvatom najveća novo planirana luka s jedne strane. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a, govoriti će poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora. Htio bi ovaj danas slobodni govor u ime kluba HDZ-a upravo iskoristiti, jučer je malo zapažena vijest bila u medijima da nam je iz Kine stigla dodatna oprema u vidu 590 000 zaštitnih kapa i 80 000 odijela za naše medicinske djelatnike koji se bave COVID-om. Ono što uzimamo zdravo za gotovo mnoge zemlje su u svojoj borbi s covidom osjetile nedostatak medicinske opreme, a da je Hrvatska i dalje jedan od predvodnika u borbi s covidom vidimo isto tako i po današnjim brojkama. Zaraza u prošla dva tjedna 164 zaraženih na 100.000 s čime smo 6. u EU. Nažalost, 5.000 preminulih dovoljno govori kolko je ova bolest opasna i kolko trebamo još malo ipak strpljenja za otvaranjem koje naravno da i građani žele. Zaboravljamo isto činjenicu da je za vrijeme hrvatskog predsjedanja upravo našom inicijativom omogućena maksimalna fleksibilnost u fondovima EU koja je iskorištena upravo za nabavku medicinske opreme. Za razliku od drugih država i razvijenih država u EU, Hrvatska ni u jednom trenutku nije iskusila nedostatak medicinske opreme, zaštitnih maski, odjela za naše zdravstvene djelatnike i za naše građane, a to je izravnim dogovorom premijera Plenkovića i kineskog premijera dogovoren zračni most, a sada i kontejnerima nam stiže zaštitna oprema gdje smo do sada iz europskih fondova preko 500 milijuna kuna uspjeli osigurati tu zdravstvenu opremu. Tako da u trenucima prošle godine kada su mnoge države međusobno na aerodromima nudili veće cijene i na neki način uzimali drugim državama, mi smo imali direktne mostove za tu opremu upravo dogovorom premijera Plenkovića i ono što vidimo uspješnog formata suradnje Hrvatske i Kine, Kina+17. Kada govorimo o ukupnoj borbi sa covidom mislim da možemo bit ponosni na ono što je vlada dosad napravila. I još jedanput, 5.000 naših građana koji su preminuli dovoljno govori koliko je ova opasna bolest, ali isto tako i brojke govore da je vlada stala uz naše poduzetnike, dosada preko 9 milijardi kuna uloženo u mjere Zavoda za zapošljavanje, 600.000 naših sugrađana danas ima posao upravo radi mjera vlade i one crne prognoze oporbe da će bit nezaposlenost preko 400.000 nisu se ostvarile, vidjeli smo da je nezaposlenost porasla za jedno 5 do 6.000 u odnosu na ljetne mjesece, a isto tako kontinuirano vidimo 10-tak tisuća mjesta oglašenih na Zavodu za zapošljavanje. To znači da gospodarstvo funkcionira, tražimo strpljenje još građana još malo da se strpimo kako bi mogli imati uspješnu i sezonu proljetnih praznika i uskršnje blagdane i otvoriti se za ljetne dane. Ono što je isto tako dobra vijest da je danas stožer izvijestio da će do kraja veljače doći i treće cjepivo, 154.000 doza, čime očekujemo da će preko 650.000 građana do kraja ožujka biti cijepljeno. Svjesni smo problema nabavka cjepiva unutar EU. Premijer Plenković je na zadnjem vijeću isto tako naglasio i stav Hrvatske da moramo tu biti bolji, odlučniji i da moramo osigurati cijeloj EU dovoljnu dostupnost cjepiva kako bi se do ljeta uspjeli procijepiti i plan, prema planu cijepljenja Hrvatske cilj je procijepiti se na način da 50% našeg stanovništva bude cijepljeno do ljetnih mjeseci. Sveukupno balansiramo između mjera zdravstva gdje shvaćamo da nam je bitno očuvati život, posebice ugroženijih skupina naših starijih sugrađana i ekonomskih mjera. Dajemo veliku potporu, čak veću nego mnoge razvijenije članice EU našim poduzetnicima, 9 milijardi kuna za 600.000 radnih mjesta, osigurano je cjepivo, treće cjepivo koje će doći već slijedeći tjedan u Hrvatsku. Prema tome, i ova pošiljka iz Kine koja je jučer stigla opreme dovoljno govori koliko vlada Andreja Plenkovića se bori za građanstvo, poduzetnike i da pobijedimo ovu pandemiju. Hvala vam.
Hvala lijepa. Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa ćemo krenuti na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Marija SElak RAspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege. Čl. 5. st. 3. Zakona o obnovi prije ovih izmjena i dopuna, znate li što je to? To je stavak koji obećava obnovu u 50%-tnom iznosu vlasniku druge nekretnine i svih ostalih nekretnina. Znate li tko je od toga imao koristi? Jeste li možda čitali danas novine pa vidjeli neke državne tajnike koji imaju više nekretnina i koji su ih već počeli obnavljati sredstvima za obnovu zgrada stradalih od potresa? Zašto ovo govorim? Zato što sam danas ostarjela, kaže se da čovjek ostari kada se suoči s realnošću života, a ja sam se danas suočila s realnošću glasovanja u Saboru. Kada smo glasovali o prvom Zakonu u obnovi onda nas se svodilo ne na argumente nego na pitanje na ucjenu jesi li za ili protiv Zagreba. Mi smo ostali suzdržani upravo zato jer smo za Zagreb i jer takav manjkavi zakon koji pogoduje određenim skupinama koji nije dovoljno transparentan i koji ne uvodi jasne kriterije za obnovu nismo mogli podržati. Da smo bili u pravu vidi se po tome što od kada je zakon donesen obnova još nije zaživjela, vidi se i po novim stvarima koje isplivavaju, kao što je sada slučaj s državnim tajnicima koji imaju korist od određenih stavaka zakona, na to se upozoravalo. Prije izglasavanja toga zakona rekli smo da se nalazimo na potencijalno na rubu najvećeg mogućeg sukoba interesa u povijesti HS-a zato što postoje zainteresirane strane koje će imati korist od ovakvog Zakona o obnovi, točnije od načina na koji se obnova financira. I zašto sam onda danas ostarjela? Danas sam u ovoj sabornici svjedočila izglasavanju izmjena i dopuna Zakona o obnovi gdje nas se ponovo svelo na priču jesi li za ili protiv Siska, jesi li za ili protiv Banovine. Ako si za Sisak i ako si za Banovinu ima da budeš kuš i da podržiš ovakav zakon, inače, inače ćemo stvoriti sliku da si protiv. A kakav smo zakon trebali podržati? Trebali smo podržati zakon koji je protuustavan. Zašto je protuustavan? Ovaj zakon uvodi arbitrarni kriterij proglašenja katastrofe kao jedini kriterij putem kojega se određuje financiranje 100%-tno financiranje obnove. Kada je taj kriterij uveden? Podsjetit ću vas, prvi kriterij je bila potpomognutost područja, a onda kada se ispostavilo da u tu potpomognutost ne upada Sisak kada je izvršen medijski pritisak uoči lokalnih izbora, vladajući su brže bolje ponovo zbrzali zakon, napravili jedan oblik zakonodavnog nasilja i stvorili još jedan jednokratan prijedlog zakona da bi udovoljili medijima i da bi ubacili Sisak. No, oni time nisu pomogli Sisku i nisu poslali poruku da je Sisak važan, oni su poslali jednu drugu puno goru poruku, a to je kao što danas uvodimo protuustavne kriterije da bismo ubacili Sisak, sutra ćemo taj isti Sisak kada nam to ne bude politički oportuno izbaciti na prvoj krivini. Mi smo tražili na načelima ustavnih kategorija jednakosti i socijalne pravednosti da se uvede kriterij koji će uvrstiti i Sisak i Banovinu i ostala potpomognuta područja u kojima je ranije bio potres, a u kojima arbitrarno nije proglašena katastrofa jel nije bilo medijskog pritiska. Mi smo građani i građanke RH tražili kriterij jednakosti i socijalne pravednosti, taj je kriterij odbijen jer to tada nije bilo politički oportuno. Građani Siska, time što nismo podržali ovakav prijedlog zakona, mi smo vam poslali poruku da kao što smo tražili da u ovom zakonu bude mjesta i za vas, ali i za sve ostale građane RH koji su stradali u potresu i sada u budućnosti, da vas nećemo ostaviti kao što nismo njih ostavili sada, ni vas u budućnosti, da se nećemo baviti prizemnom političkom kalkulacijom koja je protuustavna i da ćemo uvijek donositi onakve zakone kakvi zakoni trebaju biti, a to je u skladu s vrednotama našeg Ustava. Stoga što god vi o takvom glasovanju pokušali reći, nikada nećemo donositi zakone koji kao takvi kao zakoni ne mogu biti ustavno održivi.
Sada idemo glasovati o Izvješću predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ide? Evo ga. Glasovalo je 136 zastupnika, 78 bilo je za, 36 suzdržanih i 22 protiv te smo na taj način prihvatili Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima EU vijeća u 2020. g. Budući da smo donijeli ovaj zaključak nije potrebno glasovati o prijedlogu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka koji je predložio Zaključak kojim se prima na znanje Izvješće predsjednika Vlade. Prelazimo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 102. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a, Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, zastupnik Zvane Brumnić, Klub zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika MOST-a, zastupnik Nikola Grmoja, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Katarina Peović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, ali prije toga imamo zahtjev za stanku, poštovani kolega Ivan Celjak, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Tražimo stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba HDZ-a kako bi dodatno razmotrili učinke o ovom važnom zakonu o obnovi kojeg ćemo danas, nadam se, konsenzusom donijeti. Svi u Vladi RH na čelu s premijerom koji su radili na izradi ovog zakona, svi mi koji smo radili na amandmanu u Klubu HDZ-a, a kojeg je vlada prihvatila i na taj način omogućila svim stanovnicima koji žive na katastrofom pogođenom području 100%-tno financiranje njihovih neuporabljivih i privremeno neuporabljivih objekata, svi mi koji smo u HS sudjelovali u raspravi o ovom zakonu dali smo svoj doprinos zakonskom rješenju koje je danas ispred nas. Takav doprinos nisu dali pojedinci koji su vršili političku samo promociju putem plakata u Sisku, a nadam se da su kolegice i kolege iz oporbe dobro razmislili o onom što su učinili prošli petak kada su onemogućili donošenje ovog zakona i da ćemo danas pokazati zajedništvo i suradnju jer to od nas očekuju stanovnici koji žive na katastrofom pogođenom području. Osim obnove za naše područje važna je revitalizacija, a taj prvi konkretan korak revitalizacije zaključak Vlade RH koji osigurava dovršetak autoceste dionice Lekenik-Sisak koji mi Siščani godinama čekamo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Celjaku. Stanka će biti odobrena. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Povreda čl. 238 od kolege Celjaka. Dakle nije oporba ništa napravila nego ste vi, poštovani predsjedniče povukli potez i povukli naš zakon sa glasovanja. Dakle vi ste ti koji niste imali većinu jer je došlo do podjele u vladajućoj koaliciji, a g. Celjak, da nije bilo borbe oporbe za Sisak, pitanje je što bi sa Siskom bilo.
Kolega Grmoja, dobili ste opomenu jer ovo nije nikakva povreda Poslovnika, to jako dobro znadete i neću sada ponovo ulaziti u ono što se događalo u petak, s obzirom da smatram da danas nije dan da o tome govorimo nego ću prijeći dalje i dati riječ kolegi Dretaru. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče Sabora. Ovoga trenutka se malo dvojim oko vlastite političke funkcije zato što ću u traženju, odnosno obrazlaganju ove stanke podržati g. Celjaka i Klub HDZ-a zato što mi se čini da se dogodio jedan impresivan politički fenomen. Naime, potres koji je pogodio grad Zagreb, Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju dogodio se u ožujku prošle godine, a onda nas je krajem prošle godine pogodio razoran potres na području Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije. Dakle, od zagrebačkog potresa prošlo je 10 mjeseci, od ovog neugodnog, groznog i užasnog potresa na području Gline, odnosno Siska te cijele Banovine mjesec i pol. Impresioniran sam činjenicom da će Klub zastupnika HDZ-a nakon impresivnog nečinjenja u već spomenutim rokovima u idućih 10 minuta učiniti nešto dobro. Dakle stvarno predlažem, dajmo im tu stanku jer tih 10 minuta i rezultate tog dogovora svi jedva čekamo. Hvala.
Kolega Dretar, oni će biti još brži, već su se usuglasili, tako da nastavljamo dalje s radom. Sukladno čl. 293.b. Javlja li se još netko? Ne. Onda idemo na glasovanje o amandmanima. 1. je amandman Kluba zastupnika Mosta, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Možemo? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 2 zastupnice Katarine Peović, Vlada ga ne prihvaća pa vas molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman br. 4 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5 Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen je u izmijenjenom obliku, s čime se podnositelj amandmana suglasio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 6 Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman br. 7 Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika nije prihvaćen te o njemu moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8 Kluba zastupnika SDP-a je povučen. Amandman br. 9 zastupnika Siniše Hajdaša Dončića je povučen. Amandman br. 10 i amandman br. 11 su identični pa ćemo glasovati o ova amandmana odjedanputa. Prvi je Kluba zastupnika Mosta, 10., a 11. je zastupnik Nikola Grmoja. Vlada ga, dakle, ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 12 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 13. zastupnice Katarine Peović, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 14. zastupnika Zvane Brumnića, Vlada ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 15. Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 16. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman broj 17. Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 18. Klub zastupnika MOST-a, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 19. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Broj 20. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka ovoga Vlada ipak ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman broj 21. zastupnice Katarine Peović, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 22. Klub zastupnika Domovinskog pokreta, Vlada ga ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 23. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen. Amandman broj 24. Kluba zastupnika MOST-a je prihvaćen. Amandman broj 25. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i Amandman broj 26. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, pa svi oni postaju sastavni dio prijedloga zakona. I sada ćemo prijeći na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 141 zastupnik i zastupnica, 113 bilo je za, 25 suzdržanih i 3 protiv i na taj način donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Zastupnik Davorko Vidović predložio je Hrvatskom saboru slijedeći zaključak. Obvezuje se Vlada RH da svaka tri mjeseca podnese Hrvatskom saboru izvješće o svim poduzetim radnjama za otklanjanje štete nastale od potresa 28. i 29.12.2020. godine na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije, taj zaključak Vlada ne prihvaća. Stanku je zatražila kolegica Dalija Orešković, pa ćemo onda zastati s glasovanje pa ćemo glasovati nakon zahtjeva za stankom. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]]
Molim?
Dakle, nisam znala da ćete obrazlagati zahtjev gospodina Vidovića, ja tražim stanku prije prijedloga Nacionalne razvojne strategije.
Dobro, onda se vraćamo na ono što je bilo prije ovog zahtjeva i dajem na glasovanje prijedlog zaključka zastupnika Vidovića kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnica i zastupnika, 50 je bilo za i 1 suzdržan i 76 protiv, tako da zaključak nije dobio dovoljan broj glasova. Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora, drugo čitanje, P.Z. br. 11, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Veljko Kajtazi i Klub zastupnika HDZ-a. Tijekom izjašnjavanja, predstavnik predlagatelja prihvatio je sve podnesene amandmane i oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 136 zastupnica i zastupnika, 122 za, 8 suzdržanih i 6 protiv i na taj način donesen je Zakon o izvršavanju kazne zatvora.
Prisežem.
Hvala vam zastupniče i čestitam … [[Pljesak]] na položenoj prisezi i želim vam puno uspjeha u vašem budućem radu. Izvješće Državnog odvjetništva RH o radu državnih odvjetništava u 2019. g., podnositeljica je glavna državna odvjetnica RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće Državnog odvjetništva RH o radu državnih odvjetništava u 2019. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 136 zastupnika, 75 bilo je za, 2 suzdržana i 59 protiv te smo na taj način usvojili Zaključak kako su predložila saborska radna tijela.
Predsjedniče Sabora, tražim stanku u trajanju od 10 min u ime Kluba Centra i GLAS-a radi dodatnih konzultacija o način glasovanja po ovoj točci dnevnog reda. Naime, Hrvatska ako želi opstati mora se mijenjati a u ovoj strategiji reformi nema. Na primjeru HGK-a imali smo priliku vidjeti kako HDZ reagira kada se oporba organizira i ujedini sa građanima koji traže promjene. Predsjedniče Sabora, jučer ste izjavili da je oporba politički i intelektualno podkapacitirana, tražim da se ispričate svim biračima koji su glasali za oporbu jer po vašoj uvrnutoj logici, očito vrijede samo oni koji su glasali za koruptivnu hobotnicu HDZ-a. Jučerašnja izjava čini vas nedostojnim obnašanja funkcije i dužnosti predsjednika Hrvatskog sabora. Tim više što politički i intelektualni kapacitet HDZ-a i vaše vladajuće većine čine ljudi poput Barušića, Puljašića i Tušeka. Ovo nije jamstvo da ste napravili dobru kvalitetu Nacionalne razvojne strategije. Hvala.
Kolegice Orešković, stanka će biti odobrena. A glede ovoga što ste rekli, dakle to je bio politički govor, i ja sam siguran da se velika većina zastupnika i zastupnica iz oporbe u tome nije prepoznala a oni koji su se prepoznali, njima se iskreno ispričavam. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem vam se. Tražim stanku u ime kluba zeleno-lijevog bloka kako bi smo još jednom zapravo analizirali mogućnosti da se prijedlog ove strategije poboljša i da unutar ove 2021. g. pronađemo načina da donesemo dokument koji će predstavljati stvarni razvojni zaokret i koji će biti osnova za korištenje i nacionalnih sredstava ali i sredstava iz EU fondova da bi smo zaista postali predvodnica u zelenoj tranziciji. Premijer je neki dan rekao kako oporba nije dala amandmane na prijedlog strategije, ova strategija se ne da poboljšati amandmanima, potreban je potpuno novi koncept i novi dokument iz razloga što se u ovom dokumentu nalaze u istim pasosima potpuno, dijametralno suprotne aktivnosti i mjere. Tako primjerice, želimo održivi zeleni turizam a onda kažemo da ćemo ga ostvarivati sa izgradnjom pristaništa za mega jahte. Isto tako, to će vjerojatno doprinijeti smanjenju CO2 otiska. Kažemo da ćemo imati porezni sustav koji u isto vrijeme je jednostavan i pravedan, taj koji to napravi, dobit će Nobelovu nagradu za ekonomiju. Dakle imamo bezbroj primjera unutar te strategije koji pokazuje da nije promišljena, da nije pročišćen tekst i da nismo napravili ono što je ključno a to je izabrali prioritetna područja razvoja, kako u industriji tako i u području društvenog razvoja. Ništa novo u ovom dokumentu nismo mogli vidjeti. Da bi ga poboljšali, zaista je ključno da se uključi veći broj dionika, da se uključe svi oni stručnjaci i stručnjakinje, naši stručni instituti koji nisu u ovome sudjelovali i da umjesto Martine Dalić koja nigdje nije na popisu savjetnika a znamo da je radila na strategiji, oni daju svoj doprinos kako bi zaista Hrvatska 2030. bila bolja zemlja. Hvala.
Stanka je odobrena. Javlja li se još koji klub? Ako ne, pozvat ću se na čl. 293. b pa ćemo nastaviti sa radom. Dakle, Prijedlog Nacionalne razvojne strategije Hrvatske do 2030., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a, tijekom izjašnjavanja o amandmanima, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Kluba zastupnika HDZ-a te on postaje sastavni dio Prijedloga Nacionalne razvojne strategije. Na temelju čl. 52. stavka 1. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH i prijedlozima saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje Prijedlog Nacionalne razvojne strategije RH do 2030. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovali 138 zastupnica i zastupnika, 77 bilo je za, 2 suzdržana i 59 protiv te smo na taj način Nacionalnu razvojnu strategiju RH do 2030. godine. Klub zastupnik SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje slijedećeg zaključka: Zadužuje se Vlada RH da izmjeni sastav upravljačkog odbora za izradu Nacionalne strategije RH do 2030. g. na način da upravljački odbor umjesto jednog predstavnika Hrvatskog sabora i njegovog zamjenika, čine ukupno 6 predstavnika Hrvatskog sabora i njihovih zamjenika, 3 iz redova zastupnika vladajuće većine i 3 iz redova oporbe. Taj zaključak Vlada ne prihvaća pa onda krećemo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zaključak nije dobio dovoljan broj glasova, 56 bilo je za, 76 bilo je protiv. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 83, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 137 zastupnica i zastupnika, 130 za, 7 suzdržanih te je na taj način donesen Zaključak kako su ga predložila radna tijela.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Tražili smo stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo dodatno još afirmirali naše argumente vezano za ovaj zaključak koji je danas pred nama. Ono šta bih htio podsjetit naše zastupnike i zastupnice jest da smo mukotrpno skupljali potpise zajedno sa cijelom oporbom, da je naš prijedlog zakona bio stavljen u večernjim satima, te da smo raspravljali do ranojutarnjih sati do pola tri ujutro. Prošli petak došli smo bona fide odnosno u dobroj vjeri kako ćemo uspjet izglasati zakon koji smo tolko revno pripremali, međutim onda kada je vlada odnosno g. Plenković i g. Jandroković, predsjednik HS, kada su uvidjeli da neće imati većinu, ono što su napravili jest povukli su zakon i na taj način su žrtvovani i naši poduzetnici i obrtnici, radnici, ribari i na žalost Banovina. Što se tiče samog cijelog ovog procesa ovo sve gledaju poduzetnici i obrtnici i vidjeli ste sami što znači dakle 50, 500 i nešto mailova smo primili i ovo mi je izrazito bitno. g. Hrebak i HSLS su preko noći postali sinonimi za poduzetništvo i umjesto transparentnosti su hrvatskoj javnosti uspjeli isporučiti bešćutnost, licemjerje i daljnju korupciju unutar HGK. Što se tiče HGK dakle nije bio dosta harač odnosno članarine, nije dosta novaca iz Ministarstva za projekte, novac iz proračuna, te kredita koji se dižu u HGK, dakle harač nije dostatan, te se prodaju nekretnine. Postavlja se pitanje je li možda kriminal koji se sada pokriva ono što se sada čuje da je ista firma obnavljala fasadu višemilijunskim iznosima HGK-u, a istovremeno je kupila nekretninu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] [[Govornik se ne razumije]] cijenu u jednom gradu, te je li možda [[Upadica: Hvala g. Troskot]] nekretninski biznis taj zbog kojeg g. Plenković…
Kolega Troskot, vrijeme vam je isteklo, trebali ste to reći ranije, meni je jako žao, stanka će biti odobrena, ali samo jedna tehnička stvar koja se uporno ponavlja od strane vašeg kluba. Dakle, nije ni bilo stavljeno na glasovanje taj prijedlog jer se nisu stekli uvjeti budući da me je klub, klubovi zastupnika vladajuće većine zatražio da to glasovanje odgodimo. Dakle, nisam povukao i uporno ponavljate da je bio na dnevnom redu za glasovanje, pa da je povučen. On se ni u jednome trenutku nije našao kao mogućnost glasovanja prošli petak. Molim da se držimo ipak činjenica. Ja vam stanku naravno odobravam. Sada je na redu kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i HSU-a kako bismo se dodatno konzultirali iako već sada mogu reći da smo duboko razočarani što je u principu na redu, dakle na dnevnom redu još jedno bacanje pijeska u oči hrvatskim građanima odnosno poduzetnicima koji posredno u principu plaćaju sve nas, dakle i vas koji ćete danas dignuti ruku za to da se ne ukine ili kako ćete god to formulirati, ali to mačku o rep, možete varati koga god hoćete narod prevariti nećete, dakle da se ukine jedan apsolutno nepotrebni namet, jedan od njih više stotina koliko ih ima u Hrvatskoj i ja se nadam da će vrlo brzo ljudi progledati i da će zbaciti te političare koji pod krinkom nekakvog liberalizma, pazite, nameću dakle bore se da nešto bude obavezno. I to kad radi liberal onda nema, nema gorega valjda na svijetu, kad neko kaže ja sam liberal, ali ovo mora biti obavezno. Dakle, ne mora biti obavezno i neće bit obavezno, mi političari, vi vladajući cijedite gospodarstvenike i uskoro ćete iscijediti i zadnju kap iz njih i uskoro neće biti više niti za naše plaće, niti za obavezne, niti za dobrovoljne članarine, pogotovo ne za društvo kakvo su HGK i kakvih ima još puno u Hrvatskoj, a koji ne samo da ne rade ništa nego služe, upravo služe da bi bili mjesta za uhljebljivanje ljubavnica, političkih kadrova, novih mladih političara kakve imamo prilike vidjeti, tko zna koga sve ne. Hvala.
Stanka je odobrena i idemo sada na 3. zahtjev za stankom, kolega Hrebak izvolite.
Poštovani i uvaženi predsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Nakon 30.g. prvi put donosimo odluku da idemo mijenjati zakon i ono još bitnije da idemo reformirati cjelokupni sustavni problem HGK. Jasno smo dali naznačiti da će se ta reforma bazirati na postupnom ukidanju obveznog članstva u HGK. Sve stranke vladajuće koalicije oko toga su se usuglasile. Ako neko misli da se u ovom visokom domu zakoni donose preko noći sa samo dvije rečenice kolega Troskot, onda mislim da mi ne poznajemo dovoljno dobro proceduru. S druge strane ako vi i dalje mislite da se takvi zakoni mogu donositi preko noći, onda je to vrh licemjerja kolega Troskot jer ste bili u dvije vlade s HDZ-om, jer ste imali 5 ministara, jer ste imali kao MOST ministra gospodarstva, jer ste imali predsjednika Hrvatskog sabora koji stavlja na glasanje upravo te točke o promjenama, imali ste sve ali čak ni 365 noći vam nije bilo dovoljno da biste promijenili ono što evo mi sad radimo nakon 30 godina, a vezano uz Hrvatsku gospodarsku komoru. Toliko o licemjerju MOST-a.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika. Idemo redom, kolega Zekanović, izvolite.
Dakle, poštovani predsjedniče sabora Članak 238., ovdje je kolega Hrebak ne govori istinu. Mislim da hrvatska javnost nije zaboravila njegov stav od prije nekoliko dana gdje je on najavljivao kako će on biti taj koji će podržati upravo ovaj prijedlog zakona i koji će se boriti da se ukinu parafiskalni nameti, a odjednom je okrenuo priču, a moram naglasiti kako je kolega Hrebak ovdje pokazao svoju vjerodostojnost [[Upadica: Kolega Zekanović.]] i dežurni komentator HDZ-a [[Upadica: Kolega Zeka nović.]] u dresu HSLS-a je pokazao tko je i što.
Kolega Zekanović, ajde molim vas sjednite, dobivate opomenu ovo nema veze s povredom Poslovnika. Molim vas da to ne činite. Javio se za povredu Poslovnika i kolega Troskot.
Povreda Poslovnika Članak 238., što se tiče MOST-a i djelovanja vezanju, u rezanju parafiskalnih nameta i općenito poreza [[Upadica: Što je povrijeđeno, koji, što je povrijeđeno molim vas?]] reći ću, sad ću, pa dopustite da odgovorim. Mi smo ukinuli porez na tvrtke i nastavljamo sa rezanjem svih ostalih nameta, a ovdje je licemjerno i bešćutno gledat osobu kako je u suradnji sa vašim premijerom preko noći izmijenila cijelu odluku Hrvatske liberalne stranke i osramotila [[Upadica: Kolega molim vas.]] osnovna načela na kojima su počivali do izglasavanja ovoga zakona.
Kolega Troskot dobivate opomenu, vrijeme je isteklo, izvolite sjesti. Ovo nema veze s povredom Poslovnika. Kolegice i kolege ne ponašate se korektno. Ovo što činite su replike, to nema veze s povredama Poslovnika. Kolegice Puljak, izvolite.
Evo ja ću riskirati opomenu poštovani predsjedniče i kazati da je gospodin Hrebak povrijedio Članak 238. gdje je uvrijedio cijelu oporbu, uvrijedio je zdrav razum svih nas, misleći da smo svi zaboravili dakle što je govorio prije 5 dana, u što se zaklinjao, što je cijela zajednica na društvenoj mreži vidjela i dakle kako je obrnuo svoje mišljenje nakon burnog sastanka sa premijerom. Hvala.
Kolegice Puljak, hvala vam lijepo, vrijeme je isteklo, dobivate opomenu. Kolega Hrebak, izvolite i vi ste tražili povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče sabora ja ću se neću koristi repliku kroz povredu Poslovnika, nego ću se požaliti na Članak 238., kolega Zekanović me explicitno vrijeđao na osobnoj razini, a ako doista netko nešto želi mijenjati onda mora imati 76 ruku vas danas kolege iz oporbe ima 10 manje. Vi biste mijenjali Hrvatsku, a ne možete doći niti u sabornicu.
Kolega Hrebak ipak ste i vi replicirali, pa ćete i vi dobiti opomenu. Znači sada idemo, povreda Poslovnika kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, povrijeđen je Članak 238., lijepo je vidjeti požrtvovno primanje metka Hrebakovo za gospodina Plenkovića, ali gospodine Hrebak niste ništa mislili napraviti nego smo vas mi natjerali i danas lažete radi izbora samo da prođe i nećete ništa mijenjati i štitite kriminal koji je sad gori nego u Vidoševićevo vrijeme jer ovi tamo ne samo da uzimaju harač od članarine nego prodaju [[Upadica: Kolega Petrov, ajde molim vas.]] nekretnine, dobivaju novce od Vlade i sve to štitite.
Kolega Petrov, vi ste bili predsjednik sabora i znadete da ovo što ste napravili nema veze s povredom Poslovnika i da je ovo čista replika i dobivate opomenu. I ja ću sad još ovu povredu Poslovnika pustit kolegici Selak Raspudić, ali ovo zaista nema nikakve veze s povredama Poslovnika, ovo su čiste replike. Izvolite kolegice Selak Raspudić, a drugo što molim zastupnike MOST-a da napuste dvoranu jer vas je sada 5, može vas biti samo 2, tako da vas molim i ovaj, izvolite.
Članak 238., kolega Hrebak je prvo vrijeđao zastupnika Troskota da je licemjeran, a sada i cijelu oporbu koja se ovdje pojavila i glasuje o svemu. Kolega Hrebak cijeloj hrvatskoj javnosti već je neugodno slušati vas, znate onu priču o kockaru koji nije propao što je kockao nego što se vadio. E pa mogli biste nešto naučiti iz te priče. U pitanju Hrvatske gospodarske komore i načela koja se, za koja se proklamirano zalažete bilo bi vam bolje da u ovoj priči barem šutite.
Kolegice Selak Raspudić ovo nema veze s povredom Poslovnika, dobivate i vi isto tako opomenu. Vidim sa se javio i kolega Raspudić, on se javio prije zastupnice Selak, ne znam na koga se želi obratiti i za koga smatra da li je to bilo izlaganje kolege Petrova ili na što ste se, gdje je povreda Poslovnika? Izvolite.
Povreda Poslovnika točka 238., vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika od strane vas [[Upadica: Od mene?]] poštovani predsjedničke sabora, da [[Upadica: Dobro.]] da, vi trebate raditi po Poslovniku i vi i drugi koji presjedaju služe u ovom saboru zato da usmjeravaju formalno raspravu kako ne bi došlo do kakofonije, a ne da prekidate zastupnike u pola rečenice. Vi morate zastupnika Troskota pustiti da kaže do kraja, a onda mu izreći opomenu ako ju je zaslužio. Dakle, [[Upadica: Kolega Raspudić, hvala vam, hvala vam lijepo.]] poštujte funkciju koju obnašate i pustite ljude da govore, a [[Upadica: Vrijeme vam je isteklo.]] onda djelujte po Poslovniku.
Vrijeme vam je isteklo, dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika zloupotrijebili ste vi ponovo taj institut, ali jedino što mogu dati vam opomenu. Izvolite sada kolega Bauk, jest obrazlaganje stanke.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. 1986. objavljena je knjiga Zvonimira Majdaka, ona je govorila o sudbini dvije sestre različitog svjetonazora koje idu kroz život svaka svojim putevima koji se na kraju spajaju. Sestre iz tog romana zovu se Marta i Lela, zanimljivo je da su iz Remetinca, a naslov romana je Pazi, tako da ostanem nevina. 35 godina kasnije imamo uprizorenje tog romana ovdje u Hrvatskom saboru. Sestre iz romana su HDZ i HSLS, putovi su im se razišli oko HGK-a a zaključak koji su predložili klubovi vladajuće većine, njime kao da odjekuje vapaj kolege Hrebaka, „pazite tako da ostane nevin“. U narodu za takve pojave ima jedna malo izravnija izreka kojoj ću se vratiti malo kasnije. Kad su u HGK vidjeli ovaj zaključak, pohitali su u ljekarne po sredstva za smirenje pazeći da im cijena bude oko 42 kn i cijelu noć nisu spavali zbog ovog zaključka. Ovakvo pimplanje koje se ponavlja u izvedbi manjih koalicijskih partnera, kad se mora privoditi na sastanak, disciplinirati ih i prijetiti izborima, prema rodonačelniku te vještine, g. Hrebaku, možemo nazvati hrebanje. A narodna izreka bi imala pridjev koji bi onda valjda glasio „hreben“. Ne možete biti i pošten i hreben. Hvala.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvo je kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem, g. predsjedniče. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer vrijeđa zdrav razum zastupnika u Hrvatskom saboru pogotovo onih koji imaju malo dužu institucionalnu memoriju pa bih ga ja podsjetio da je on i SDP 8 g. imao priliku reformirati komoru, nisu napravili ništa. Dakle, SDP kad je u oporbi, onda je gigant riječi, a kad je na vlasti onda je pigmej djela.
Hvala lijepa, naravno da ste dobili opomenu i vi jer nema ovdje povrede Poslovnika nego je bila replika. Izvolite, kolega Hrebak.
G. predsjedniče Hrvatskog sabora, čl. 238. vrijeđanje zastupnika na osobnoj razini, neću komentirat nisku razinu komunikacije kolege Bauka, samo ću ga priupitati jel danas isto fali g. Vidović kao što je nedostajao neki dan? Toliko o gospodarskoj komori u ime SDP-a.
Eto. To je to. Idemo sada glasovati, nemamo više ništa. Dakle, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakon o izmjeni Zakona o HGK-u. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ukupno 141 zastupnik, 76 za, 4 suzdržana i 61 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika HNS-a liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika HSLS-a i Narodne stranke reformista, Klub zastupnika nacionalnih manjina, Klub zastupnika SDSS-a predlažu Hrvatskom saboru donošenje slijedećeg zaključka. Zadužuje se Vlada RH da najkasnije do 15. srpnja 2021. g. dostavi Hrvatsko, saboru Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o HGK koji će osigurati reformu sustava HGK u funkcionalnom i materijalnom smislu te daljnje rasterećenje hrvatskih gospodarstvenika i osnaživanje njihovog tržišnog položaja. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 140 zastupnika, 76 za, 3 suzdržana i 61 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika. Izvješće o učincima provedbe mjera i Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH za razdoblje od 11. ožujka 2020. do 15 siječnja 2021., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe mjera i Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH za razdoblje od 11. ožujka 2020. do 15 siječnja 2021. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 138 zastupnica i zastupnika, 77 za, 1 suzdržan i 60 protiv te je na taj način donesen Zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća. Budući da je isto propisano u čl. 115. Zakona o zaštiti prirode u kojem se navodi da su u parku prirode dopuštene gospodarske i druge djelatnosti i zahvati kojima se ne ugrožavaju bitna obilježja i uloga. Na kraju napominjemo da na području predloženog PP „Dinara“ neće biti istraživanja niti eksploatacije ugljikovodika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku, možete se vratiti. A kolega Bulj, vi se možete očitovati, izvolite.
Hvala lijepo. Ovim amandmanom htio sam da se u samom prijedlogu odluke o proglašenju PP „Dinara“ stavi pečat da nema više istraživanja, bušenja, poglavito ugljikovodika na tom području jer znamo da je Vlada RG omogućila, već dala odlukom bušenje naših Dinarida između ostalog i Dinare. Zato i oblik samog parka prirode izgleda kako izgleda, a bušiti taj europski, u Europi i svijetu endemski krš koji je prepun vodom, bogat vodom, mislim da ne smijemo dozvoliti. Već ako proglašavamo PP „Dinara“, onda bi trebali zabraniti istraživanja i eksploataciju. I ovim amandmanom sa iznimno inzistirao na tome. Jer uz to šta u PP „Dinara“ nije ušla i recimo jezero Peruča, samo jednim dijelom je Cetina ušla kod izvora gdje se također, i sada, devastira kao npr. Pločasti most kod Crkve sv. Spasa kod starohrvatske crkve iz 9. st. Znači zaštiti kulturni identitet na tom području, naše pašnjake, prirodu, da. Imamo i poligon vojni koji se nalazi u crvenoj zemlji, tako da taj park prirode izgleda kao lula. Znači mi, kad smo odlučivali o parku prirode, trebali smo zaštiti naše resurse, pritoke rijeke Krke, samu Krku, Zrmanju, sve što upada u tome dijelu, Krčić, npr. izvor također, kod rijeke Cetine, pritoke nismo zaštitili, osim u jednome dijelu ... [[Govornik se ne razumije.]] a ovim amandman bi stavili pečat, točku na i. Nema istraživanja ugljikovodika, bušenja i vađenja nafte stoga tražim glasanje o amandmanu.
Molim vas da pristupimo glasovanju, Vlada ne prihvaća amandman kolege Bulja. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o proglašavanju Parka prirode Dinara. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je 136 zastupnica i zastupnika, dakle jednoglasno glasovalo za i tako smo donijeli Zakon o proglašavanju Parka prirode Dinara. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini, prvo čitanje, P.Z. br. 47, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog navedenog zakona i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nešto ne štima ili? Dobro, onda molim vas .../nerazumljivo/... da, dobro. Znači 21 za iz Jelačića, dobro. Znači glasovalo je 133, 125 za, 8 suzdržanih i na taj način donijeli smo Zaključak kako su ga predložila radna tijela. Imate sad, uspostavili ste s njima kontakt telefonom? Dobro, može.
Dobar dan svima. Molim vas da zauzmete mjesta. Dobro, idemo početi: - Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2021.g. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem čl. 172. Poslovnika HS. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, za obitelj, mlade i sport, za pravosuđe i za europske poslove. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite, gđa. državna tajnica Andreja Metelko Zgombić iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. potpredsjedniče HS, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da vam predstavim Plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2021.g. Sukladno obvezi preuzimanja pravne stečevine u hrvatsko zakonodavstvo i za ovu godinu je izrađen program Vlade RH za preuzimanje provedbe i provedbu pravne stečevine EU, a čiji sastavni je dio je Plan usklađivanja zakonodavstva koji se sad pred vama nalazi. Ovaj plan predstavlja potpunu i pravovremenu informaciju vama saborskim zastupnicima o zakonodavnim aktivnostima koje Vlada RH planira tijekom 2021.g., a koji proizlazi iz članstva EU prvenstveno naše obveze preuzimanja novodonesenih pravnih propisa na razini EU u naše, ugrađivanje u naše zakonodavstvo. Za pravilno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU prvenstveno su odgovorne države članice, a jedinstvena primjena prava EU u svim državama članicama ključna je za uspjeh EU koja se upravo temelji na načelima vladavine prava i oslanja se upravo na pravo kako bi osigurala provedbu svojih politika i prioriteta u EU i u svojim državama članicama. Učinkovito izvršenje pravila EU važno je i za hrvatske građane jer pozitivno utječe na njihov svakodnevni život bilo da je riječ o zaštiti potrošača, sigurnosti u prometu, zaštiti okoliša ili kvaliteti zraka. Tako npr. novim Zakonom o gospodarenju otpadom preuzima se direktiva kojoj je cilj spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda, prvenstveno proizvoda za jednokratnu uporabu na okoliš i na zdravlje ljudi. Također se u području zaštite okoliša promicanjem nabave cestovnih vozila s niskim ili nultim emisijama CO2 koji će biti propisane u izmjenama Zakona o promicanju čistih energetskih i učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu, smanjit će se emisije CO2 i drugih onečišćavajućih čestica u zraku. Time će se poboljšati kvaliteta zraka u gradovima i drugim onečišćenim područjima. Uz to evo zadnji primjer, izmjenama Zakona o trgovačkom društvu trebat će se osigurati osnivanje trgovačkih društava u potpunosti putem interneta bez potrebe za osobnim pojavljivanjem podnositelja zahtjeva pred bilo kojim nadležnim tijelom ili osobom ovlaštenom za rješavanje bilo kojeg aspekta osnivanja trgovačkog društva putem interneta. Upravo ovi primjeri jasno pokazuju kako Hrvatska mijenjajući svoje zakonodavstvo usporedo s drugim državama članicama osigurava što djelotvorniju primjenu prava EU u korist svojih građana. Pri tom je važno istaknuti ključnu ulogu ovog visokog doma u tom procesu koja se očituje u donošenju nacionalnim zakonima kojima se preuzima i osigurava provedba tih propisa EU. Plan za 2021.g. koji je sad pred vama sadrži ukupno 56 zakona kojim se preuzimaju propisi EU, tih 56 zakona podijeljeno je 4 kvartala tijekom ove 2021.g. Važno je ovdje naglasiti da je upravo rad uložen u osiguravanju učinkovitog izvršavanja postojećeg prava EU jednako važan kao i rad na izradi novog zakonodavstva EU u kojem RH aktivno sudjeluje. Uz to plan usklađivanja zakonodavstva ima i preventivni učinak u odnosu na postupke koje EU može pokrenuti protiv Hrvatske zbog povrede prava EU. I s tim u svezi potrebno je istaknuti važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine EU jer u slučaju kašnjenja protiv RH kao i protiv svake druge države članice može se pokrenuti postupak pred sudom EU. Dame i gospodo zastupnici, predstavivši vam ovaj plan usklađivanja zakonodavstva RH, zaista ocjenjujemo kako donošenjem ovog dokumenta potvrđujemo učinkovito funkcioniranje RH kao države članice EU-a a jednako tako time i promičemo nacionalne interese jednako tako i kroz rad i usuglašavanje budućeg zakonodavstva EU-a kojim se kreiraju i provode zajedničke politike EU-a. Možemo reći da se ovime uspostavlja učinkovit i djelotvoran sustav izvršavanja kako bi se osigurala pravovremena primjena, provedba i izvršenje pravne stečevina EU-a te građanima našim osigurao odgovarajući pravni okvir i odgovarajuća pravna zaštita. S obzirom na ključnu i nezamjenjivu ulogu Hrvatskog sabora, u raspravi, donošenju zakonskih prijedloga, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru usvajanje ovog plana usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom za ovu tekuću 2021. godinu. Evo zahvaljujem, hvala lijepa.
Hvala lijepa, ostanite jer imamo nekoliko replika. Prvu replika je tražio g. Miro Bulj.
Državna tajnice, usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa stečevinama ili zakonodavstvom EU-a je bitnije puno od toga i najmanji je problem u biti donijeti sve te zakone, prepisati zakone EU-a jer svakodnevno o tome raspravljamo u Saboru, pitanje provedbe, spomenuli ste okoliš. O tome ću govoriti, zaštita okoliša, to u Hrvatskoj apsolutno, gospodarenje otpada, pogledajte što se događa s time. Pogledajte pitanja pravosuđa, pogledajte kako je pravosuđe u RH gdje suci županijski u Splitu arče i banče sa Kerumom, jednostavno oni to oni to prihvaćaju, znači jednostavno mi ovdje prepisivamo, donosimo zakone EU-a, ali je problem primjena. Mi u Hrvatskoj ne primjenjujemo zakone osim šta imate prevoditelja jednoga koji prepiše to i mi ovdje dignemo ruku. Šta je sa primjenom zakona u stvarnosti? Jer da se primjenjuju onda ne bi 2/3 Hrvatske bilo zaboravljeno.
Vrijeme, hvala, izvolite, odgovor.
Pred vama je prijedlog usklađivanja zakonodavstva i usklađivanja zakonodavstva je i donošenje i samih zakona itekako važan korak u usklađivanju i zaštiti prava i interesa RH a i Hrvatskih građana. Naravno, jednom kad Visoki dom zakon usvoji, tada on postaje obvezatan i Vlada i sva druga tijela uključujući i pravosuđe, itekako su ovdje da ih dobro provode.
G. Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Državna tajnice, možda bi nam željeli komentirati činjenicu da je ovim planom za prvi semestar predviđeno više od pola zakona koje treba uskladiti, dakle imamo jako veliku gužvu u prvom tromjesečju, vidimo da nam je organizacija rada ovdje u Hrvatskom saboru vrlo neefikasna što se toga tiče, neki dane završavamo već u 2 sata popodne, neke ostajemo do kasno navečer, imamo jako puno posla što se tiče usklađivanja sa pravom EU-a a s druge strane imamo jako veliku gužvu, dakle već na samom početku. Nisam siguran da ćemo moći to odraditi ovakvim tempom kako je zamišljeno ovim prijedlogom.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa na ovom komentaru. U izradi ... [[Govornik se ne razumije.]] plana, vrlo smo pažljivo gledali koje zakone rasporediti u koji kvartal, istina je da u prvom kvartalu imamo dosta veliki broj zakona ali oni jesu i u pripremi i spremni su za upućivanje u ovaj Visoki dom i jednom kada smo počeli dobro funkcionirati čak i u ovim uvjetima COVID-a, ja vjerujem da će biti prigode i mogućnosti ispuniti tako predloženu dinamiku. Naravno, uvijek je moguće da se pojedini zakon usvoji odnosno raspravi i usvoji koji mjesec kasnije. Jako je važno da imamo ovakav jedan okvir tako da ovaj Visoki dom odmah zna na početku godine što nas čeka i s kojim ćemo se sve zakonima baviti tijekom ove godine.
Hvala. Gđa. Marijana Petir.
Hvala, g. potpredsjedniče. Gđo. državna tajnice, govorili ste o nekim primjerima, ja bih tu možda istaknula jer smo evo baš danas na Odboru za poljoprivredu raspravljali o Zakonu o suzbijanju nepoštene trgovačke prakse kojeg je Hrvatska donijela, u međuvremenu je donesena i direktiva na europskoj razini pa sad usklađujemo naše zakonodavstvo no valja reći da određene direktive daju jedan širi prostor ne samo da se prenese ono što je doneseno u direktivi već i države članice imaju prostor prepoznat svoje posebnosti i dodatno uvrstiti određene mehanizme. No ono što mi se čini još važnijim reći, zanima me da li se slažete, ustvari sada u procesima nastajanja svih tih možemo reći zakona odnosno direktive, sudjeluje Hrvatska što znači da smo mi za stolom za kojem se odlučuje, imamo utjecaj na to kako će to zakonodavstvo izgledati, dakle, nije tu riječ o prepisivanju već je riječ o sukreiranju zakona.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo na ovom pitanju, apsolutno ste u pravu, ja sam to i tijekom izlaganja spomenula, možda je dobro još jednom dakle reći, Hrvatska kao država članica sudjeluje u osmišljavanju, usuglašavanju i usvajanju svakoga od ovih dijelova zakonodavstva EU-a a točno je tako, imamo uredbe i smjernice, smjernice kada se provode države članice itekako imaju veliki prostor primijeniti te standarde, pravila koja su zajednički dogovorena u svojoj državi članici na način kako to najviše odgovara samom pravnom sustavu, nekoj tradiciji pa ako baš hoćete, možda i kulturi i ponašanju pojedinih dakle građana, pojedinih država. Tako da ovaj dokument pred vama predstavlja zaista jedan dobro promišljen prikaz a sami zakoni nisu puno prepisivanje nego upravo prilagodba tih standarda i zaštite koje EU želi ostvariti u Hrvatskoj.
Hvala, gđa. Vesna Nađ.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, zar mi moramo svaki puta čekati EU da nam kaže što bi trebalo uskladiti, zar ne možemo recimo trgovačka društva osnivati online i bez da nam kaže EU? Mislim, zar smo toliko nazadni? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Dakle, hrvatska Vlada je već i predlagala i već postoji određeni zakonodavni okvir koji omogućava svoje osnivanje trgovačkih društava online, ono što je novina a što je sama EU i države članice kad su raspravljale o toj problematici, same zaključile da nije u svakoj državi članici predviđeno potpuno online osnivanje nego da je uvijek potrebno vrlo često i neki fizički dolazak radi osnivanja. I upravo zato se na razini EU-a u tome je i Hrvatska sudjelovala, dakle donijelo pravilo kojim će se od država članica tražiti potpuno online osnivanje pri čemu se treba naravno voditi računa da su i sve druge zaštite na snazi koje će naravno onemogućiti pronevjere odnosno izbjegavanje propisa kako su oni bili zamišljeni i kako su propisani.
G. Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kakav je stav EU-a odnosno kakva je europska pravna stečevina po pitanju zaštite života odnosno vi ćete reći odnosno HDZ-ovci, po pitanju abortusa i što nas tu očekuje?
Hvala, molim vas, odgovor.
Znate EU je organizacija koja ima nadležnost samo one na koju su je države članice prenijele, dakle u temeljenim ugovorima i pitanje kao što ste rekli, pobačaja je i dalje u nadležnosti država članica, dakle ne postoji neki standard, neko pravilo koje se treba primijeniti, dapače, to i dalje ostaje u nadležnosti svake države članice.
Hvala. Gđa. Zgombić Metelko, nema više replika, za sada ste slobodni. I želi li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Da, g. Hajduković, Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Odbor za europske poslove na temelju nadležnosti iz čl. 65. Poslovnika Hrvatskog sabora o prijedlogu plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU-a za 2020. g. raspravljao je kao matično radno tijelo na svojoj sjednici održanoj 19. siječnja. Državna tajnica za Europu u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova uvodno je obrazložila da Vlada RH svake godine predlaže u planu usklađivanja zakonodavstva kao temelj za preuzimanje europske pravne stečevine u hrvatsko zakonodavstvo. Istaknula je kako prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU-a za 2021. g. služi za zakonodavno planiranje, preuzimanje nove pravne stečevine EU-a gdje RH usklađuje svoje zakonodavstvo usporedo s drugim državama članicama EU-a i u skladu s rokovima za preuzimanje utvrđenima u zakonodavnim aktima Unije. S obzirom na navedeno, prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva predstavlja učinkoviti instrument za praćenje i preuzimanje europskog prava kroz postupak utvrđen tijekom procesa pristupanja RH EU-u. Plan usklađivanja zakonodavstva dio je programa Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine te se njegovim donošenjem potvrđuje učinkovito djelovanje u uvjetima članstva u EU-u kao i promicanje nacionalnih interesa kroz sudjelovanje u kreiranju zajedničkih politika EU-a. Nakon provedene rasprave, Odbor za europske poslove jednoglasno je sa 14 glasova za odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Plana usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU-a za 2021. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Drugih izvjestitelja nema. Prelazimo na raspravu, otvaram raspravu, najprije po klubovima, g. Hrvoje Zekanović ispred kluba Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovana državna tajnice, evo ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom koji ste mi dali i drago mi je da u europskoj pravnoj stečevini ne postoji neki okvir kojim bis e mi morali prilagoditi po pitanju zaštite života odnosno pobačaja jer znam gdje bi to vodilo. Ali to je razlog više da se Hrvatska po tom pitanju postavi onako kako bi se trebala postaviti. Da razmišlja svojom glavom i da onda konačno Vlada RH, konačno lupi šakom o stol i iako se radi o jednoj konzervativnoj demokršćanskoj Vladi, neka se zaštiti život od njegovog začetka. Međutim, to se dogoditi neće a štoviše što se tiče europske pravne stečevine, siguran sam da ćemo uskoro i po tom polju imati promjenu stava odnosno siguran sam kako stvari idu, da će ćemo i tu morati se prilagođavati onome što se dogovori na višoj instanci odnosno što veliki igrači dogovore, što će naravno odgovarati Vladi Andreja Plenkovića odnosno konkretno i vama. A to neće odgovarati Hrvatskim suverenistima jer sigurno neće biti u skladu sa kršćanskim načelima. Ovdje moram napomenuti da bez obzira što pravna stečevina EU-a formalno ne treba biti po nekim pitanjima usvojena, imamo neke ostale dokumente koji nam se opet dirigiraju odnosno nameću iz centara moći izvan Hrvatske. Ja ću spomenuti dva dokumenta, jedan je dokument naravno Istanbulska konvencija Vijeća Europe koju formalno nismo trebali uvesti ali smo uveli jer je to bio onaj tih diktat, jer je došao jedan prijeteći mail iz komisije koji sam ja vidio, dakle Andreju Plenkoviću, par dana prije nego što je on najavio potpisivanje i jednostavno, morali smo. Isto kao što smo morali onaj globalni kompakt o migracijama usvojiti, nije iz znači EU-a nego je iz UN-a. Dakle, ti dokumenti dolaze neovisno o ovoj pravnoj stečevini i mi ćemo siguran sam s obzirom da razmišljamo svojom glavom, s obzirom da nismo suvereni i dalje usvajat dokumente poput ovih koji, ja ću sa velikom sigurnošću ustvrditi, itekako donose štetu hrvatskom narodu i hrvatskoj državi. Evo još jedan konkretan primjer što nam donosi europska pravna stečevina. Mi smo se po pitanju obnovljivih izvora energije obvezali na mnogo toga zahvaljujući europskoj pravnoj stečevini, pa smo rekli da, evo sad da ne kažem krivo, da ćemo do tog i tog datuma imati toliko i toliko obnovljivih izvora energije, prije svega vjetroelektrana odnosno solarnih elektrana. Ono što ja nisam znao u to vrijeme kad je to bilo, vi ste trebali znati, a to je da taj kilovat proizveden iz tih izvora energije nije isplativ, te da će hrvatska država morati itekako skupo subvencionirati svaki kilovat. Jer imamo problem, imamo problem da jedan kilovat hrvatski građani plaćaju kunu, da ga ovaj proizvodi po 3 kune, a da ga hrvatska država još plaća njemu 5 kuna. Ako je to ono gdje mi idemo, ako je to europska pravna stečevina, e onda sam ja protiv toga, ja sam protiv toga. Evo po pitanju obnovljivih izvora energije mi smo prihvatili neke uvjete koji jednostavno nama financijski ne odgovaraju, koje mi jednostavno ne možemo ispuniti. Ja bi s ovim i zaključio, ali evo još jedanput ću ponoviti. S obzirom da ste ustvrdili da Hrvatska nema obvezu prema europskoj pravnoj stečevinu, nikakvu obvezu po pitanju zaštite života, e onda ja s ovog mjesta još jednom pozivam predsjednika vlade Andreja Plenkovića neka poštuje odluku ustavnog suda i neka sukladno odluci Ustavnog suda RH zaštiti život na način kako ga treba zaštititi sukladno znanstvenim činjenicama i sukladno onome čemu se on makar deklarativno zalaže.
Hvala. Sada je na redu gđa. Ružica Vukovac ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, predlagatelj zakona tvrdi kako donošenjem ovog dokumenta RH potvrđuje učinkovito funkcioniranje u uvjetima punopravnog članstva EU, kao i promicanje nacionalnih interesa kroz sudjelovanje u kreiranju zajedničkih politika EU. Vezano na prijedlog plana uskađenja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2021.g. željela bih skrenuti pozornost na odredbe neizbježnog Zakona o procijeni učinaka propisa, kao i na odredbe smjernica o procijeni učinaka propisa koje je donijela ova vlada, a u kojima je striktno taksativno navedeno, dakle konkretno da se procjena učinaka propisa ne provodi u slijedećim slučajevima. Pod jedan, kod potvrđivanja međunarodnih ugovora, dakle primjerice ugovori, memorandumi, konvencije i drugi akti koji imaju formu međunarodnog ugovora. I pod dva, kod provedbe uredbi i drugih obvezujućih pravnih akata EU koji se izravno primjenjuju na području RH. Ali u slučaju da je dio sadržaja nacrta prijedloga zakona izravno u vezi s provedbom uredbi i drugih obvezujućih akata EU, a ostatak sadržaja vezan je za uređenje upravnog područja koji je obuhvaćen tim nacrtom, stručni nositelj će provesti prethodnu procjenu i utvrditi potrebu za daljnjim provođenjem postupka procijene učinaka propisa. Skrećem vam pozornost na navedeno jer smo do sada previše puta bili svjedoci da se samo dio zakona usklađuje sa europskim zakonodavstvom, a nažalost taj mali dio se koristi kao alibi za neprovođenje procjene učinaka propisa koji u konačnici rezultira nelogičnim, nejasnim i na kraju administrativno opterećujućim i neprovedivim propisima koji se vrlo brzo opet mijenjaju. Stalne izmjene zakona i drugih akata izuzetno administrativno opterećuju tijela državne uprave, a gospodarstvenicima stvaraju nesigurnost i na kraju krajeva dovode do nedostatka investicija. Drugim riječima, administrativna preopterećenost zemlje dovodi do izbjegavanja stranih investitora, ali i do napuštanja domaćih poduzetnika koji teže većoj poduzetničkoj slobodi bez silnih opterećenja koja im naša država uporno nameće. Možda neki neće odmah vidjeti poveznicu između pravilne primjene odredbi Zakona o procjeni učinaka propisa i trenutne nezavidne gospodarske slike naše zemlje, pa ću detaljnije pojasniti. Suvremeni zakonodavni okvir koji podupire razvoj građanskog društva mora poticati poduzetničku slobodu i osiguravati vladavinu prava. Zakoni i drugi propisi trebaju odgovarati sadašnjem vremenu i dati podršku poduzetničkim slobodama, gospodarskom rastu i razvoju građanskog društva. Primjena procjene učinaka propisa donosi predvidljivost zakonodavnih rješenja. To je podloga za razvoj društva. To je podloga za razvoj tržišta, stvaranja jednakih prilika za poduzetništvo, za razvoj različitih inicijativa organizacija civilnog društva, za stvaranje i jačanje socijalne pravednosti i jednakosti uz zaštitu i očuvanje životnog i prirodnog okoliša. Misija zakonodavca, konkretno nas zastupnika u saboru, kao i predlagatelja zakona trebala bi biti osiguranje izrade kvalitetnih zakonodavnih prijedloga dosljednom primjenom procjene učinaka propisa uz analizu izravnih učinaka i obavezno sudjelovanje što šire zainteresirane javnosti. Takav način izrade zakonodavnog prijedloga temelji se na odgovarajućim administrativnim kapacitetima tijela državne uprave za analizu sadašnjeg stanja, iznalaženje rješenja i sagledavanje izravnih učinaka zakona, te troškova i koristi koje to rješenje donosi, a podrazumijeva izradu stručnih analitičkih podloga, otvorenost državne uprave i sposobnost zainteresirane javnosti da zagovaraju svoja stajališta u zakonodavnom postupku. I za kraj ću navesti konstataciju ravnateljice Vladinog ureda za zakonodavstvo gđe. Zdenke Pogarčić koja kaže kako je primjena propisa o procijeni učinaka propisa proces sazrijevanja jednog društva. Obzirom da je od svih navedenih, dakle ovih predloženih zakona koji su unutar dostavljenog nam prijedloga plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2021.g. samo Zakon o gospodarenju otpadom predviđen za izradu prethodne procijene učinaka propisa držim da to jasno i nedvojbeno govori o stupnju razvoja odnosno postupka sazrijevanja na kojem se hrvatsko društvo trenutno nalazi. Hvala vam.
I vama. Ispred Kluba zastupnika MOST-a nastupat će g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Najbolje vidimo tj. građani osjećaju učinke provedbi primjene pravnih akata i normi europskog zakonodavstva u RH. Ja mislim da kad govorimo o planu za 2021. onda trebamo vidjeti što je se učinilo sa dosadašnjem usklađivanjem pravnih akata tj. zakonodavstva u RH osim šta u saboru ovdje redovito svaki dan imamo uredbe i direktive i o njima se raspravlja, al uvik se postavlja pitanje šta je sa primjenom i šta je sa učincima, koji su učinci? Pa možemo krenuti evo od poljoprivrede. Šta je sa učincima usklađivanja našeg zakonodavstva u poljoprivredi? Otkad usklađujemo zakonodavstvo sa EU od prisutnih pregovora, pa do ulaska u EU, što je s poljoprivredom? Koliko proizvodimo danas mlijeka, kolko smo proizvodili u trenutku kad nismo usklađivali ove odredbe? Ti rezultati me interesiraju, učinci na hrvatsko selo i seljaka. Mi nismo samodostatni i sve manje hrane proizvodimo, sve više hrane uvozimo. Korona kriza je razotkrila sve loše politike i prema EU i oni koji su bili u Europskom parlamentu naši i onih koji su provodili i dogovarali te politike, učinci su loši. 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda, a selo izumire. 700.000 hektara imamo neobrađenog zemljišta, a od milijun i po hektara poljoprivrednog zemljišta 0,5% je navodnjeno, a program vlade premijera Plenkovića kaže da će uduplati navodnjavanje, što znači bit će 1% navodnjenog, toliko o poljoprivredi, selu i seljaku o kojemu često govorim, koji je zaboravljen u ovim svim provedbama i našim riječima i zakonima. Šta je u provedbi, koji su učinci na selo i seljaka, na naše obradivo poljoprivredno zemljište neuzorano, koji su učinci? Koji su učinci na radnička prava, da li i ovako se ponašaju npr. u EU kao što se ponašaju prema radnicima Brodotrogira kojima Končar već 6. mjeseci nije dao plaću, dok u isto vrijeme ne ispunja obaveze iz Ugovora o restrukturiranju Brodotrogira gdje mu je država davala novac za restrukturiranje tj. namjenski novac, kakvi su učinci u brodogradnji? Evo zanima me. Kad spominjete okoliš kakvi su učinci u okolišu, pa imamo sudske presude, Crno brdo u Zadru tj. vidite autoputom kad krenete, što je s tim? Govorio sam ovden, donosio sam čak tu šljaku, donirao sam vam sa crvenim fiokom, gdje ljudi žive uz to Crno brdo, gdje je otpad taj štetan, industrijski otpad i europski sud kaže kaznit će hrvatsku državu nitko ništa ne poduzima. Kad govorimo o gospodarenju otpadom na koje vi pozivate se na okoliš, na plinove iz vozila, pa baš vi ste suprotno tome što donosimo. Odluka prošle godine ispred državnog inspektorata i našega ministra ugroze i okoliša g. Ćorića da iz Vrgorca 120 km autoputem starim vozilima, kamionima po 20.g. tj. koji prevoze komunalni otpad, da autoputom prevozi se, a stara auta na naftu i da ugrozi promet i da 120 km prevozi smeće sa istih sanitarnih uvjeta u Vrgorcu sa odlagališta u Sinj. E neće proći. Lipo mi to ovdje govorimo, a i nije prošlo, stao sam ispred kamiona i opet ću, ne samo zbog mojih Sinjana, nego zbog Vrgorčana koji će duplo plaćati smeće. Štetni projekti kao šta su Marišćina i ostali centri za gospodarenjem otpadom ili planirani Centar za gospodarenjem otpadom Lećevica koji na vrh krša u Lećevici, di je krš, di je endem, di je jedinstveni svjetski prirodni potencijal, ne samo krš kao krš nego naše vode dal ih štitimo? Ne. Zbog čega ne? Pa vidite na aglomeraciji Sinj da ne, niste povukli sredstva iz EU tj. povučena su sredstva, odobrena su sredstva, projekt je išao, Hrvatske vode nisu ništa odradile zajedno sa lokalnim vodovodom i lokalnom samoupravom, ali nema komunikacije. Do 2022.g. treba biti taj projekt gotov, traže od Hrvatskih voda, lokalne samouprave, lokalnog vodovoda da taj projekat od skoro po milijardi kuna ne propane, da nam u rijeku Cetinu ne ulaze fekalije, otvorena kanalizacija gdje pije pola Splitsko-dalmatinske županije u perspektivi više vodu koriste tu vodu iz Cetine. Ništa, oćemo povuć ta sredstva? Ja tražim sastanak kao jedini zastupnik s Hrvatskim vodama oni me pozivaju, kao jedini u slučaju, po problemu aglomeracije Sinj. Kroz središte Sinja ide otvorena kanalizacija, centar Dalmatinske zagore, najveći grad u Dalmatinskoj zagori i to utječe u rijeku Cetinu kroz …/nerazumljivo/… kanale kroz sinjsko čisto polje u rijeku Cetinu odakle piju vodu ne samo Sinjani, Omišani, Makarsko primorje pa čak Hvar odakle je naš premijer porijeklom i veći dio Dalmacije. Imamo projekt, imamo točno radove odobreno, iznos koji je odobren, međutim zbog čega su radovi, troškovnik nije ispao onako kako je ispalo u natječaju, zbog čega je se pogriješilo to neka kažu Hrvatske vode koje su u projektnome timu zajedno sa lokalnim vodovodom, gradom Sinjem, neka kažu gdje su pogriješili, ali ne more ispaštati cila Dalmacija zbog toga i mi donosimo ovde odredbe, a sredstva EU su 80% osigurana i ne nepravi li se projekt aglomeracije Sinj, projekt aglomeracije tko zna kada ćemo napraviti kanalizaciju. Pa zašto bi vi moj Sinj vratili 20, u 17. stoljeće? I Hrvatske vode šalju dopis da ne mogu primit zbog nekakvih obaveza sada u Petrinji jer je tamo razotkrilo njihov nerad te Hrvatske vode koje ništa ne rade, ničem ne služe osim harača. Zašto to moji Sinjani plaćaju vodu Hrvatskim vodama? Koji su kanal očistili neka ih nabroje, evo krenite se vi odakle ste iz sela ako dolazi, kad ste vidli Hrvatske vode, sve im je plaćeno. Sve narod plaća. Toga traži, da šta je u provedbi sa zaštitom moje rijeke Cetine. Šta je sa zaštitom rijeke Krke, lagune, od tvornice Tvik koja utječe do nacionalnoga parka ulja i maziva ulaze u do Nacionalnog parka Krka rijeke. Al vi se bavite manje ovim stvarima. Šta je sa pravosuđem? Da li je usklađeno s Kerumom na, na, na Covid ovome balu, pola županijskih sudaca na balu sad u ovoj Covid krizi. Znaš šta je najveći problem šta trebamo uskladiti? Pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Jel je najbitnija kesa, ne ove norme koje mi donosimo, kesa im je bitna ili vrećica, da netko ja govorim po sinjski. Znači il imamo mi ovdje dižemo ruke, prepišemo zakone, nađemo prevoditelja jel ima i ova aplikacija na mobitelu, prevedemo zakona i mi dižemo ruku. I šta sad? Što su učinci svih tih mjera po svim pitanjima od radničkih prava? Evo Hrvatska gospodarska komora jer to stečevina pravna da mora imati obavezno članstvo, jel pravna stečevina da poduzetnici koji jedva i preživljavaju da plate svoje radne i obrtnici da moraju plaćati ovaj obaveznu članarinu. Zato imamo 2/3 Hrvatske prazne. Pa razotkrila je sve loše politike korona kriza, sve loše politike. I nažalost i ovi potres koliko je zaboravljeno 2/3 Hrvatske od Slavnije, Banovine, Zagorja, Gorskog kotara. Šta je s našim resursima i potencijalima koje imamo, što je s našom energetikom? Zašto se teleoperateru u RH jedino ne triba građevinska dozvola, a najveću dobit imaju u za postavljanje baznih stanica, najveću dobit imaju u RH, 42%. Zašto mi kod migrantske krize prihvaćamo Marakeški sporazum, a Hrvatski sabor nema o tome pravo raspravljati? Zašto ne upotrijebimo u zaštiti naše zakonsko pravo da pomogne policiji vojska u zaštiti od ilegalnog ulaska u RH? Zašto? Zašto šta sluganski slušamo šta će nam narediti bilo iz Bruxellesa, bilo iz Berlina, bilo iz Pariza, bilo Tajani fašist koji uzurpira, prijatelj premijera koji uzurpira naše ovdje Dalmaciju i Istru.
Sada je na redu gospodin Gari Cappelli ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo predsjedavajući. Državna tajnice, kolegice i kolege dakle RH sukladno svom statusu države članice preuzima pravnu stečevinu EU usporedno s drugim državama članicama. U skladu dakle sa Člankom 288. Ugovora o funkcioniranja EU. Plan o usklađivanja zakonodavstva predstavlja osnovni instrument za praćenja planiranja provedbe prava EU i tako od 1.7.2013. Hrvatski sabor na početku dakle svake kalendarske godine donosi plan usklađivanja zakonodavstva koji je sastavni dio vladinog programa za preuzimanje i provedbu pravne stečevine i osnovni dokument u postupku provedbe i preuzimanja prava EU u hrvatsko zakonodavstvo. U sklopu plana usklađivanja za ovu godinu kao što vidimo predviđeno je dakle donošenje 56 zakona kojima se preuzimaju i provode obvezujući pravni akti EU. U skladu s rokovima za njihovo prenošenje u domaće pravne sustave država članica. Kao i prethodnih godina slijedom usvajanja novih zakonodavnih akata na razini EU nadležna tijela dakle državne uprave će tijekom godine nadopunjavati plan usklađivanja kako bi se osiguralo pravovremeno obavješćivanje Europske komisije o nacionalnim mjerama za prenošenje europskog zakonodavstva u hrvatski pravni sustav. Plan usklađivanja zakonodavstva dakle za 2020. sad čisto kao primjer i informacija sadržavaju 62 zakonodavne mjere. Tijekom 2020. sabor je donio 44 zakona koji su usklađeni s pravom EU, dok je 2019. godine plan sadržavao 45 prijedloga, isto tako sabor je donio ukupno 44 zakona iz čega je vidljivo da sabor kontinuirano doprinosi prenošenju pravne stečevine EU. Kod plana usklađivanja ima, ima i taj plan preventivnu ulogu u sprječavanju povrede dakle prava EU koja može nastupiti radi nepravovremenog dakle i netočnog prenošenja direktiva u domaći pravni sustav kao i zbog neispravne primjene prava EU, dakle i u cjelini. Svako nepravilno i nepravodobno prenošenje europskih akata potencijalno dakle izlaže RH pokretanju postupaka pred sudom EU što u praksi dakle predstavlja vođenje zahtjevnih postupaka u konačnici koji mogu imati i značajne financijske posljedice za RH. Prema posljednjem dakle obavljenom izvješću komisije o praćenju primjene zakonodavstva EU riječ je dakle o izvješću o 2019., objavljenom u srpnju 2020. godine koja potvrđuje da Hrvatska dobro surađuje s komisijom u provedbi dakle prava unije te da Hrvatska na ispravan način i u odgovarajućim rokovima preuzima i dakle primjenjuje pravnu stečevinu EU u čijem donošenju kao članica EU naravno sada i sudjeluje. Dakle, u očekivanju smo i izvješća komisije o praćenju primjene prava EU za 2020. i onda će biti sigurno prilika da i tu raspravimo o nekim tim stvarima da li smo, kako smo, što smo i koliko smo dakle integrirali u našem zakonodavstvu i kakve su mjere sprovođenja svega toga bile i naravno da ćemo onda moći upravo razgovarati o temama koje su moji kolege i prije mene razgovarali, koliko koristimo Europske fondove u tom usklađivanju i tome svemu skupa. Ja ne bih išao u detalje i opet ponavljao koliko ćemo mogućnosti sredstava imati za povuć, koliko investicija zahvaljujući pridruživanju u toj velikoj obitelji. Hrvatska je imala samo mogu reći u turizmu da u zadnje 4 godine da smo negdje 60% više investicija imali nego prije toga kad recimo nismo bili u EU jer naravno neke pogodnosti sigurno se osjećaju, a naravno moramo biti i samokritični, a i neke situacije koje su se događale i za vrijeme korone i koja traje još da su i neke zemlje pa i mi sami potekli u nekim situacijama da u određenim uredbama pokušamo spasiti određene situacije u gospodarstvu pa smo primijenili neke stvari koje možda u tom trenutku nisu bile u skladu s zakonodavstvom EU, ali s određenim privremenim stanjem ako možemo tako reći, da privremeno gospodarstvo držimo na nekoj razini opstanka i radne snage i pomoći koje smo pružili, ali kasnije kroz ovu pomoć koju smo dobili kroz dakle prvi korak pomoći koje smo dobili za situaciju koja se desila sa Covidom-19 sigurno je itekako važno bilo i razumljivo je da smo tim uredbama spašavali, a kažem nisu bile možda ili bile su u suprotnosti sa nekim od zakona koje smo usvajali, ali su bile privremenog karaktera i naravno da su to isto tako radile i zemlje članice sa razumijevanjem da je to jedno privremeno stanje koje je bilo od svih ili većine zemalja. Isto tako naravno da neki kritički tonovi koji su se davali u ovoj situaciji Covida-19 je postupanje, da nije bilo identično postupanje određenih zemalja u smislu otvaranja granica i nekih sličnih situacija koje nisu možda u skladu ili djelomično u skladu sa nekim zakonima EU-a, ali s obzirom na situaciju u kojoj smo se našli isto tako i pomoć možda nije bila u nekakvom skladu, ali isto tako kad je došla ta pomoć nismo se i nećemo se žaliti. Prema tome, moramo situaciju shvatit u kojoj jesmo, hrvatsko zakonodavstvo dakle se usklađuje, ali naravno da ćemo pratiti i na koji način i da li na vrijeme sprovodimo ono što smo isto tako prihvatili. Slijedom toga dakle Klub HDZ-a podržat će donošenje dakle plana usklađivanja zakonodavstva za 2021. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDP-a gospodin Domagoj Hajduković. Ako si uzme bilješke nakon toga je pojedinačno pa onda može nastaviti.
Hvala gospodine potpredsjedniče uštedit ću jedno brisanje Hrvatskom saboru. Kolegice i kolege, potpuno usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU je osnov, bio je osnovni preduvjet članstva u EU pa je ta tema bila puno zastupljenija zapravo u pretpristupnom periodu nego što je to sada. Međutim, usklađivanje zakonodavstva je trajna obaveza svake države članice EU, a s obzirom da se europsko zakonodavstvo kontinuirano mijenja i razvija, a donosi se naravno i novo zakonodavstvo, mi ga moramo usklađivati i dalje. Plan usklađivanja zakonodavstva je instrument kojeg je Hrvatska zadržala iz pretpristupnog razdoblja, a predstavlja osnovni alat za praćenje i planiranje preuzimanje europskog prava u hrvatski pravni sustav. U uvjetima članstava u uniji proces usklađivanja zakonodavstva uglavnom se odnosi na usklađivanje s direktivama europskim zakonodavnim aktima koje propisuju ciljeve koje države članice trebaju postići, ali način ostvarivanja tih ciljeva prepuštaju državama članicama. Dakle, unatoč popularnoj tvrdnji da je sad sve diktirano iz Bruxellesa nije tako tim više što i mi sami možemo utjecati na odluke u Bruxellesu, ali to je sad već druga priča koju ću spomenuti kasnije. Dakle, još u puno stvari možemo odlučivati na koji način planiramo određene ciljeve dostići. Ostali zakonodavni akti uredbe i odluke izravno su primjenjivi u državama članicama i nije dopušteno njihovo prenošenje u nacionalni pravni sustav odnosno dopušteno je samo donošenje zakonskih i podzakonskih akata kojima se stvaraju uvjeti za provedbu uredbi i odluka. Inače pravo EU nadređeno je nacionalnom pravu, a njegovu provedbu prati sud EU. Drago mi je za reći da je Odbor za europske poslove ovu srijedu sudjelovao u postupku imenovanja kandidata RH za suca i neovisnu odvjetnicu suda pri sudu EU te smo jednoglasno podržali prof.dr. Sinišu Rodina i prof.dr. Tamaru Čapetu kao kandidate. Jako mi je drago da ove zaista barem kada pričamo o europskom pravu teškaše šaljemo u Bruxelles tj. u Luxembourg i da će tamo sigurno nam osvjetlati obraz. E sada, što se tiče prijedloga koji je pred nama, to je dokument koji u ovoj godini predviđa donošenje ukupno 56 zakona kojima se hrvatsko zakonodavstvo usklađuje sa europskim. Moram ovdje reći da je plan poprilično ambiciozan osobito s obzirom da je točno polovina od 56 sadržanih zakona predviđena za donošenje ne u prvoj polovici nego u prvom kvartalu godine. Tu još jedanput moram skrenuti pažnju i predsjedništvu Hrvatskog sabora i poštovanom potpredsjedniku Hrvatskog sabora da baš zbog opsežnosti toga posla i jako puno zakona koji će nam se naći na dnevnom redu iz domene usklađivanja sa pravnom stečevinom EU učinimo naše vrijeme što efikasnijim u zasjedanju i da se ne dešava da neke dane završavamo u rano popodne, a druge opet ostajemo do kasno u noć, da se moraju sazivati izvanredne sjednice itd. Uvažavajući činjenicu da se plan usklađivanja tijekom godine može mijenjati i prilagođavati okolnostima treba ipak reći kako njegova korisnost kao osnovnog alata za praćenje i preuzimanje europske pravne stečevine ovisi o njegovoj transparentnosti. Iako je u tom smislu postignut značajan napredak u odnosu na pretpristupno razdoblje te je pohvalno da se prijedlozi zakona kojima se preuzima europska pravna stečevina sada rijetko donose u hitnom postupku, a što je ranije bilo pravilo, treba ipak istaknuti određene poteškoće prvenstveno iz perspektive praćenje provedbe plana usklađivanja. Uzmimo za primjer plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2020. godinu, prošla godina je bila naravno po mnogočemu specifična i teško je o njoj govoriti kao o nekoj, kao o nekom dobrom uzorku, ali kada je riječ o planu usklađivanja obrazac je jednak kao i prethodnih godina. Plan usklađivanja za 2020. godinu sadržavao je ukupno 62 zakonodavne mjere od čega je njih čak 36 bilo planirano za prvi kvartal, dakle opet više nego polovica. U istom razdoblju tijekom 2020. godine Hrvatski sabor donio je ukupno 44 usklađena zakona, a primjerice 2019. u planu je bilo 45 zakona, a doneseno ih je također 44 sa oznakom P.Z.E. Međutim, ako analiziramo donesene i usklađene zakone u 2020. godini i usporedimo ih s planom usklađivanja zakonodavstva za istu godinu dolazimo zapravo do slijedećih podataka. Od 44 donesena zakona s oznakom P.Z.E. njih 30 navedeno je u planu usklađivanja za 2020. godinu, 4 donesena zakona su zaostaci iz plana za 2019. godinu, a 10 P.Z.E.-ova donesenih u 2020. godini nije navedeno niti u planu usklađivanja za 2020., niti u onom za 2019. Nadalje, 15 zakonodavnih mjera iz plana za 2020. godinu preneseno je u plan za 2021. uključujući 7 od 8 zakonodavnih mjera koje su bile predviđene za donošenje u četvrtom kvartalu 2020. godine, a 10 zakonodavnih mjera iz plana za 2020. godinu je u postupku donošenja. Kako sam već i naglasio, razumljivo je da se plan usklađivanja mijenja, ali pozivamo na bolju komunikaciju sa saborom kada je o tim promjenama riječ osobito s obzirom da je usklađivanje zakonodavstva proces koji ne ovisi o dnevnopolitičkim prilikama već o rokovima na europskoj razini. U svakom slučaju pred nama je dokument koji predstavlja okvir, kralježnicu onoga o čemu ćemo govoriti u Hrvatskom saboru i raditi u ovoj godini što se tiče usklađivanja sa pravnom stečevinom EU i kao takav Klub SDP-a će ga podržati. Hvala vam lijepo.
Želite odmah nastaviti pojedinačno. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Objasnit ću vam zašto sam želio uzeti i pojedinačnu riječ jer sam htio istaknuti nekoliko stvari koje mislim da su bitne, a prije svega tiču se uloge Odbora za europske poslove u ovom procesu, ali i općenito u radu Hrvatskog sabora. Dakle, kao što sam spomenuo i već prije Odbor za europske poslove je matično radno tijelo u postupku donošenja plana usklađivanja zakonodavstva kao i za praćenje cjelokupnog procesa. Moram istaknuti dakle da ne ispada da sam uvijek kritičan, da je jako dobro što našim postojećim zakonom o odnosu Hrvatskog sabora i Vlada RH u europskim poslovima parlament može i treba po meni značajno sudjelovati u procesima u EU unatoč tome što se većina odluka, dakle ako izuzmemo Europski parlament dešava na razinama Vlade i zapravo Vlada je ta koja predstavlja Hrvatsku na većini sastanaka. Uloga odbora u tom smislu značajno se promijenila u odnosu na Odbor za europske integracije koji smo imali prije pristupanja EU kojem je usklađivanje zakonodavstva bila primarna zadaća. U pretpristupnom procesu Hrvatska je imala obavezu preuzimanja europskog zakonodavstva bez mogućnosti da na njega utječe. Kao država članica Hrvatska ravnopravno sudjeluje u donošenju ove nove europske pravne stečevine i upravo je to osnovna zadaća Odbora za europske poslove nakon našeg pristupanja. Drago mi je što u ovom sazivu zastupnici i radna tijela pokazuju povećani interes za europske poslove što pripisujem osobno boljem razumijevanju činjenica da europski poslovni više nisu pitanje vanjske politike, već je riječ o unutarnjim poslovima koji se tiču svih radnih tijela u njihovom djelokrugu rada. Iskoristio bih i ovu priliku da napomenem kako je samo usklađivanje zakonodavstva i dalje jednosmjeran proces. U trenutku kad pred sabor dođe neki od zakona kojima se preuzima europska pravna stečevina Hrvatska više ne može utjecati na sadržaj europskih akata čije se odredbe preuzimaju u naš pravni sustav. Međutim, u fazi donošenja tih europskih akata aktivno sudjeluje i Hrvatski sabor upravo preko Odbora za europske poslove koji u suradnji s matičnim radnim tijelima razmatra hrvatska stajališta o europskim dokumentima i ovlašćuje Vladu za zastupanje tih stajališta. Ono što je plan usklađivanja zakonodavstva za preuzimanje europske pravne stečevine to je radni program za razmatranje stajališta RH koji donosi Odbor za europske poslove za sudjelovanje u donošenju nove europske pravne stečevine osnovni instrument. Pozvao bih još jedanput i sa ove govornice sva radna tijela i zastupnike naravno koji su članice i članovi tih radnih tijela da se uključe u postupak donošenja radnog programa za 2021. godinu te da nastave razmatrati stajališta koja vam uputi Odbor za europske poslove. Upravo sam danas potpisao dopise koji će ići svim radnim tijelima, tako da pozivam i kolegice i kolege koje predsjedavaju radnim tijelima, ali i ostale zainteresirane zastupnike da se svakako uključe. I na kraju još bih spomenuo nešto što je spominjao kolega Bulj prije mene, a to je procjena učinaka europskih propisa, europskog prava i našeg članstva u EU. Mi to kao zastupnici od vlade možemo zatražiti u svakom trenutku, možda je to nešto o čemu trebamo razmišljati u doglednoj budućnosti, ali vjerujem da kada bi procjenjivali učinke oni bi u pravilu bili pozitivni. Nažalost mogli bi biti i puno bolji da ima više inicijative, razumijevanja i dalekovidnosti sa naše strane, a nadam se da će toga u budućnosti biti više. Jer kao što sam rekao i u raspravi prije, puno stvari EU i dalje ostavlja svojim zemljama članicama da same odrede i odluče se za načine na koje će doći do postavljenih ciljeva. Ciljevi su isti, ali često upravo metode kojima ćemo do tih ciljeva doći možemo birati sami. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite, imate nekoliko replika, gđa. Renata Sabljar Dračevac prva replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Hajdukoviću, da li ste zadovoljni sa pozicijom, znači Odbora za europske poslove odnosno koliko vlada prihvaća prijedloge koji dođu iz saborskih klupa odnosno direktno sa vašeg odbora? Evo zahvaljujem.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa zadovoljan sam moram vam reći jer naša mišljenja koja donosimo u HS i obavezuju vladu, dakle on nije proizvoljno hoće li ih poslušati ili ne. I ne samo to nego drago mi je kako sam rekao da je u ovom sazivu puno, puno više radnih tijela nego u prošlom govoreći iz iskustva kao dugogodišnji član odbora, zapravo puno više radnih tijela ima interesa razmatrati stajalište Vlade RH, znači prijedloge odnosno nacrte stajališta. Tako da ono što i gdje vidim zapravo i našu ulogu danas u raspravi prije svega i među zastupnicima onda naravno i pri zainteresiranom javnosti zapravo osvijestiti to da HS itekako može utjecati na pozicije Hrvatske odnosno naše vlade u Briselu, znači na sastancima na koji parlamentarci zapravo nemaju upliva, ali imaju posredno utjecaj kroz Odbor za europske poslove odnosno matična radna tijela u HS.
Gđa. Andreja Marić
Hvala lijepa. Poštovani kolega, naveli ste jednu zanimljivu rečenicu u svojoj raspravi „nema diktata iz Brisela“ i „RH može ravnopravno sudjelovati u donošenju zakonskih akata“ i tu ste naveli ulogu Odbora za europske poslove. Jučer je bio na meniju Zakon o elektroničkim medijima i bilo je dosta prijepora oko pojedinih rečenica i članaka samog zakona i odgovor ministrice je bio da je to sve skupa prepisano odnosno usklađeno s direktivom EU. E sad je moje pitanje, kako pomiriti s jedne strane naše želje i potrebe RH sa tom direktivom EU, u kojoj mjeri zapravo mi možemo odstupiti od njihove direktive, pa da ne ispadne da slijedimo diktat iz Brisela? U krajnjoj liniji nama je u interesu da u RH budu primjenjivi zakoni koji će zadovoljiti sve nas. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Ovo je zapravo sjajno pitanje. Ja se tu ne bih složio s ministricom jer ne znam možda smo čitali različite direktive, ali neke intencije, intencije direktiva kažem odnosno ove spomenute po meni nije ono što smo mi prepisali pod navodnicima u naš zakon. Znači ono što, na što EU poziva, neke dijelove smo preuzeli, ali neke naravno i ne. U dnevnopolitičke svrhe vrlo lako je reći da, da to je zločesti Brisel znate oni nam svi nameću, sve nepopularne mjere koje trebamo donijeti to je krivica nekog drugog, u ovom slučaju zločaste EU. Međutim, u istom trenutku zaboravljamo da mi itekako možemo utjecati na donošenje tih direktiva, na donošenje svih zapravo, mi možemo sudjelovati direktno u legislativnim procesima u Europskom parlamentu kroz naše zastupnike i zastupnice i da trebamo sklapati savezništva unutar EU sa drugim državama članicama kako bi naše ciljeve ostvarili. Koji su naši ciljevi i interesi često ne znamo i mislim da tu leži zapravo srž problema.
g. Davor Ivo Stier.
Hvala potpredsjedniče. E kolega Hajduković možda jedna napomena. Tu naravno komisija kao čuvar pravne stečevine je ta koja će naravno procijeniti da li je jedna država članica doista prenijela direktivu kako je trebalo ili nije i onda postoji cijeli pravni postupak ukoliko, ukoliko to nije tako. Međutim, htio sam još jednom naglasiti, a i na tragu ove vaše rasprave da nakon, pogotovo nakon Lisabonskog ugovora nacionalni parlamenti, pa tako i HS itekako imaju mogućnost utjecati, pa čak ako misle da neki zakonodavni akt ili prijedlog zakonodavnog akta EU ne bi se trebao donositi jer krši princip supsidijarnosti, može se uključiti, može zaustaviti taj proces. Prema tome, mislim da to traži puno veću odgovornost i nas saborskih zastupnika da pratimo europsku legislativu.
Fala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo kolega. Naravno, komisija je ta koja će odlučiti na kraju ako se potegne pitanje jesmo li dobro neku direktivu prenijeli u naše zakonodavstvo. Ja sam davao svoje viđenje stvari, naravno što je, što je sasvim legitimno. I da, slažem se sa vama. Nekako sam bio dojma da, da konačno sazrijeva svijest i zastupnika u našoj odgovornosti jer nacionali parlamenti i jesu dobrim dijelom uključeni u ono što se dešava na razini EU i mi kroz odbor odnosno COSAC konferenciju Odbora nacionalnih parlamenata koje se bave europskim pitanjima, ali ne samo, ne samo na taj način već upravo razmatrajući i raspravljajući o mišljenjima odnosno prijedlozima mišljenja Vlade RH direktno možemo utjecati na naše pozicije u vijeću odnosno pred tijelom koje je jedan od, od inicijatora zakonodavstva uz Europski parlament na europskoj razini. To je nešto o čemu trebamo puno više, puno više pažnje pridavati u budućnosti, tu se apsolutno slažem.
Hvala. Gospođa Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću govorili ste o zakonodavstvu koje je ove godine predmet našeg razmatranja i na Odboru za europske poslove, a koje treba uskladiti sa pravilima EU i sami ste rekli da stajališta koja Vlada RH priprema i s njima izlazi pred vijeće jesu i predmet našeg interesa i naše rasprave. Zanima me kako tu vidite ustvari u samom tom procesu možda veću aktivnost i samog Odbora za europske poslove i nas kao zastupnika kako bi se taj utjecaj koji zastupnici mogu imati, a po mom mišljenju još uvijek ga ne ostvaruju u pravom smislu, mogao povećati. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice moram reći odbor koji vi vodite, Odbor za poljoprivredu je jedan od odbora koji vrlo ozbiljno shvaća tu zadaću i što je dobro jer zajednička poljoprivredna politika je jedan dio, jako veliki dio višegodišnjeg financijskog okvira i same politike unije i dobro je, jer siguran sam da tu imamo što za reći. Do sada stavljanje na dnevni red mišljenja prije svega ovisi o osobi koja vodi odbor. To je možda praksa koju bi trebali mijenjati, trebalo bi više mišljenja stavljati odnosno prijedloga mišljenja stavljati na dnevni red jer kako sam rekao i sami zastupnici moraju osvijestiti to da možemo utjecati, da trebamo utjecati i da trebamo biti ono što bi parlament trebao biti znači nadzorni, nadzorna poluga Vlade odnosno da se i naše mišljenje čuje u formiranju naših stavova u uniji jer zato su nas građani i birali. Dakle, ne možemo prepuštati svu odgovornost samo Bruxellesu i reći da sve dolazi po diktatu, mi možemo utjecati, trebamo utjecati i vjerujem da ćemo u budućnosti još više utjecati kao parlamentarci.
Posljednja replika gospodin Bulj.
U RH u proceduri je zakon o sjemenu gdje se želi uništiti tj. autohtono sjeme tj. onemogućiti se da bude na tržištu bez da se modificira, to je u proceduri. Jel to primjena europskog zakonodavstva, umjesto da potičemo poljoprivrednika. Ova Vlada upućuje zakon o usklađivanju s EU da se sjeme autohtono zabranjuje na tržištu što je opasno, loše i izdaja nacionalnih interesa jer domaće OPG-ove i seljake treba promicati kao brend, a ne samo govoriti o poljoprivredi a uništavati naše selo i seljaka. To je poruka svim vladajućim ovdje, nemate pravo zabraniti autohtono hrvatsko sjeme, nego naprotiv mi to moramo poticati [[Upadica: Hvala vrijeme.]] to mora biti hrvatski brend.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega o ovom zakonu sam i ja govorio čak sam uputio i otvoreno pismo predsjedniku Vlade vezano za ovaj zakon i apsolutno se s vama slažem. Dakle, radi se ako ga donesemo u ovakvom obliku o zakonu koji će teško oštetiti naše poljoprivrednike, ali i građane koji mislim da imaju pravo uživati u autohtonim sortama, ekološki proizvedenim, zdravim sortama jer znamo svi što nam se nudi u trgovačkim centrima i kakva je kvaliteta tog voća i povrća. Isto tako govorili ste kolega i o procjeni učinaka kad ste vi raspravljali, ali znate šta je porazno. Porazno je što naš ministar europskih, vanjskih i europskih poslova, ali i europskih naglašavam o tome nema poima, ali doslovno nema poima. Dakle, kad je bio u ovom domu o tome smo raspravljali on je ostao zatečen nije uopće znao o čemu se radi. E to je porazno što ministar koji bi trebao voditi taj resor o tome nema blage veze.
Hvala, nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici važno je naglasiti da EU ima svoju nadležnost, a države članice imaju svoju nadležnost i zbog toga je taj princip na kojem je EU formirana, koji je potvrđen i Lisabonskim ugovorom, a odnosi se na proporcionalnost i supsidijarnost jako važno poštivati. Naravno da se tu događa i događali su se pokušaji da i pojedine institucije, ali i zastupnici u Europskom parlamentu pokušavaju gurati neke svoje ideje koje bitno zadiru upravo u narušavanje ovog principa proporcionalnosti, supsidijarnosti koju sam spomenula. Meni se čini da je važno danas ovdje reći i podsjetiti da Hrvatska samim pristupanjem u članstvo EU stekla je priliku biti sukreator zakonodavstva koje se donosi na europskoj razini i to nije nimalo nevažno. Mi danas sjedimo za stolom za kojim se odlučuje o našoj proaktivnosti i pripremljenosti argumenata možemo reći lobiranju odnosno dobroj suradnji sa drugim državama članicama možemo na najbolji način štititi hrvatske interese i interese naše države. To je bitno zbog toga što se gotovo 70% zakonodavstva koje se donosi na europskoj razini treba ugraditi i u naše zakonodavstvo. Nije tu riječ o nikakvom prepisivanju već je riječ o usklađivanju, a mnogobrojne direktive daju nam upravo i mogućnost da mi proširimo to zakonodavstvo na način na koji smatramo da će najbolje štititi interese Hrvatske. Ja ću samo reći koliko je to važno da smo na visini zadatka i da reagiramo kad treba reagirati, a za to trebamo biti pripremljeni što znači budni i vrlo radišni. Reći ću na primjeru kad sam tek izabrana u Europski parlament kao zastupnica prvo što se pojavilo na dnevnom redu je bilo pitanje tzv. povijesnih kriterija zbog kojih hrvatska djeca odnosno Hrvatska kao država nije mogla za svoju školsku djecu dobiti subvencije iz EU za zdrave obroke mlijeka, voća i povrća. Ja sam radila godinu dana naravno uz podršku i drugih kolega da se taj zakonodavni okvir promijeni da dokažem da se na nas kao novu članicu ne mogu primijeniti povijesni kriteriji jer povijesni kriterij podrazumijeva da ti ove godine možeš dobiti ono što si koristio prošle, a mi godinu prije tog nismo bili država članica i na sreću uspjela sam u tome tako da se danas u hrvatskim školama, našim osnovnoškolcima besplatno uz pomoć europskih sredstava sa naših OPG-a zdravi obroci mlijeka, voća i povrća. Također ono što je izuzetno važno spomenuti da prvo zakonodavno izuzeće koje je Hrvatska dobila u EU bilo je posredstvom mog amandmana, odnosilo se je na upravljanje i gospodarenje sa šumama za koje znamo da su veliki rezervoar CO2 gdje se ustvari stavila takav jedan prijedlog i referenca da se za naše gospodarenje šumama uzima u obzir razdoblje kada smo imali Domovinski rat što znači da mi tada nismo mogli objektivno gospodariti sa šumama, a znamo da su i danas neke površine pod minama, bili smo okupirani i u tom smislu sam tražila izuzeće za Hrvatsku koje sam uspjela i izboriti, a na osnovu tog sam Hrvatskoj tim izuzećem uštedila stotine milijuna eura i omogućila da i dalje gospodarimo našim šumama. Također kad se pojavilo pitanje ruskog embarga, znate da smo ostali bez tržišta, posebno su tu stradali naši proizvođači jabuka i mandarina, tražila sam da se oni uvrste na listu obeštećenja koju je Europska komisija objavila, u tome sam uspjela. Naši proizvođači jabuka i mandarina dobivali četiri godine obeštećenje iz EU zato što su izgubili tržište, a oni su te svoje proizvode dijelili besplatno socijalnim ustanovama, Caritasu, domovima za starije i nemoćne, vrtićima, školama. Dakle, jako je važno da budemo prisutni, da budemo informirani da naši zahtjevi budu dobro pripremljeni i da utječemo u onom trenutku kada je taj utjecaj potreban. Osim toga treba reći da nas niko kao državu ne priječi u tome da mi ako prepoznamo na svom području, na svom teritoriju u različitim područjima da je potrebno mijenjati zakonodavstvo, donositi neke zakone ne trebamo čekati EU da oni donesu direktivu mi to možemo učiniti sami. Hvala lijepo.
Hvala. Ostanite imate replike, gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice. Evo usklađivanjem zakonodavstva RH s tečevinama EU ja smatram da to može biti nama samo prednost, a nikako nedostatak. I s obzirom da smo mi sad dionici EU mi neka naša pravna iskustva koja su pozitivna možemo implementirati u sadržaj zakonodavstva EU. Međutim, na tragu ovoga što je već govoreno, kolega Bulj je spomenuo kakva je primjena, da li mi možemo doista ono što je stavljeno na papir možemo i odraditi i da za počnemo vjerovati u te pravne stečevine. Mi smo Hrvati ponosan narod, ja ne vidim razloga zašto mi ne bi radili ono što je već zapisano i donešeno u Europskom parlamentu. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolega Šimičeviću, pa ja sam nekako iščitala iz vašeg izlaganja da vi pozivate i na odgovornost, znači da moramo biti i odgovorni, nije dovoljno osmisliti dobro zakonodavstvo, nije dovoljno prenijeti zakonodavstvo iz EU u naš pravni sustav već u toj provedbi moramo biti efikasni i učinkoviti, a to prije svega znači da svi skupa moramo biti odgovorni. Mi ovdje imamo također mogućnost prepoznavat probleme, utjecati da se neka rješenja ugrade u zakonodavstvo i u tom smislu evo svatko od nas treba dati svoj doprinos jer smo ovdje izabrani od naroda i trebamo štititi interese tog naroda.
Gospodin Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana saborska zastupnice. Zanima me konkretno vaše mišljenje o tome koliko je trenutačno zakonodavstvo RH usklađeno sa zakonodavstvom EU u segmentu poljoprivredne proizvodnje odnosno konkretnije, kada će zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi koji je Hrvatska usvojila odnosno ima od 2017.g. bit usklađen sa direktivom EU jer znamo da taj zakon bitno, vrlo značajno utječe na ukupno stanje u poljoprivrednoj proizvodnji Hrvatske jer regulira odnose između proizvođača odnosno poljoprivrednika i kupaca odnosno trgovačkih lanaca koji djeluju trenutno u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam kolega Šašlin. Pa svakako taj zakon je u saborskoj proceduri, mi smo ga danas raspravili na Odboru za poljoprivredu što znači da je Vlada RH kroz ministarstvo unijela odredbe direktive, no moram reći da smo mi ustvari prije EU donijeli svoje nacionalno zakonodavstvo jer nepoštena trgovačka praksa jest rak rana hrvatske poljoprivrede i treba ju suzbijati. U provedbi tog zakona vidjeli smo da još ima puno prostora za poboljšanje i drago mi je da je tu ministarstvo prihvatilo i sugestije našeg Odbora za poljoprivredu, ali i strukovnih udruženja. Ja očekujem da doista dobijemo kvalitetan zakon koji će zaštititi interese naših poljoprivrednih proizvođača, ali koji će i ponuditi takva rješenja da budu odvraćajuća za prekršitelje jer znamo da u tom segmentu ima popriličan broj prekršitelja.
Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Petir, ne spominjuć vaš ogroman uloženi trud u Europskom parlamentu ja bih samo ovdje rekao, RH ušla je u EU uvozi nikada više, 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda. Sad u ovom trenutku imamo 700.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, nikad manje se nije proizvodilo na hrvatskome selu. Hrvatsko selo je oslabljeno, moramo raditi na tome ne što je u proceduri da se zabrani autohtono hrvatsko sjeme nego da potičemo razvoj domaćih OPG-ova na … i da to bude brend u Europi u EU o turističkoj državi, a ne da ova Vlada gura i većina da se zabrani autohtono domaće sjeme koje uništava naše domaće proizvođače, da ga moraju modificirati. Kako? Po Monsantovom načelu GMO-a ili glifosatu da se mora tretirat. Zaštitimo domaće autohtono sjeme i ustanimo [[Upadica: Hvala.]] protiv loše politike protiv hrvatskog sela.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala vam kolega Bulj na vašoj replici, da ja se zalažem za zaštitu malih poljoprivrednih obiteljskih gospodarstava po tome sam poznata to radim cijelo vrijeme kroz svoj politički rad na svim pozicijama na kojima sam bila. Nije točno da će se Zakonom o sjemenu zabraniti autohtono sjeme, to nigdje u zakonu ne piše, stavljene su neke procedure za koje ja smatram da će otežati malim poljoprivrednim gospodarstvima proizvodnju hrane od njihovog autohtonog sjemena znači ono o čemu govorimo da su naslijedili od djedova i od baka i u tom smislu sam već obavila razgovore i adresirala svoje primjedbe. Vjerujem da ću u tom dobiti i podršku Odbora za poljoprivredu jer kao što su izuzeti ekološki poljoprivredni proizvođači od tih odredbi Zakona o sjemenu, kao što vjerujem jer ste čitali taj zakon obzirom da stalo o njemu govorite znate da i oni koji su na sortnoj listi to sjeme također ne ulazi u odredbe ograničenja znači dorade ili nekih drugih aktivnosti [[Upadica: Hvala.]] tako ću tražiti i za male poljoprivredne [[Upadica: Hvala lijepa.]] proizvođače da to bude jasno napisano.
Hvala lijepa. Imate jednu povredu Poslovnika, gospodina Bulja.
Hvala lijepo, hvala lijepo predsjedavajući. Uvažena kolegica Petir je povrijedila Članak 238. gdje nju ne treba zanimati što sam ja čitao i koliko sam čitao, nego samo ona kao predsjednica Odbora za poljoprivredu je stala na stranu onih koji su u ovome trenutku za zabranu autohtonog domaćeg sjemena koje se modificirati da bi bilo na tržištu. Točna definicija jer valjda i ja razgovaram sa nekakvim ljudima nije samo vaša [[Upadica: Hvala lijepa.]] žrtva u EU i Europskom parlamentu … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa bila je replika, hvala lijepa bila je replika imate opomenu, imate opomenu. Ja bih odustao od, budući da je opomena dana morat u i vama dati opomenu ako vi replicirate replici. Hoćete? Hoćete povredu Poslovnika? [[Upadica: Da.]] Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je Članak 238. jer kolega Bulj iznosi neistine. On ih iznosi zato što nikad ne pročita niti jedan zakon nego paušalno ocjenjuje što mu tko dostavi, a uglavnom se tu radi o temama koje su jako bitne i koje itekako zanimaju hrvatsku javnost. Dakle, nitko neće zabraniti autohtono sjeme niti bi ja ikada za to glasovala, niti bih to dozvolila, niti je to predloženo. Točno je da postoje neke nejasnoće u zakonu za koje tražimo [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] da se otklone. Hvala lijepa.
Nažalost vam moram dati opomenu. Još jedna povreda Poslovnika, izvolite gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolegica Petrir je povrijedila Članak 238. gdje govori neistine, konstantno govori neistine i nju ne treba interesirati šta ja čitam i ne čitam, a vaš trud volonterski u Europskom parlamentu je strašne učinke za poljoprivredu i promociju hrvatskog sjemena napravio tako da sada u prijedlogu na tržištu nećemo moći imati autohtono domaće sjeme, a cijeneći vaš trud volonterski u Europskom parlamentu.
Hvala lijepa.
Da ste išta pročitali, da ste išta pročitali znali da ne postoji direktiva s europske razine.
Oprostite, ne nije bila replika ne možete odgovoriti.
Aha, dobro, dobro.
Nije bila replika, bila je povreda Poslovnika, ali je bila replika pa imate drugu povredu Poslovnika gospodin Bulj, svjesno naravno.
Drugu opomenu ima jel da?
Drugu opomenu.
Tako je druga opomena jer iznosi neistine cijelo vrijeme.
Gospodin Šimičević ja ću vam dati, ja ću vam dati povredu Poslovnika ali znate što slijedi jel da, to mogu biti samo replike sada dalje. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodin je povrijedio Članak 238., a isto tako vas molimo da nas zaštitite od komunikacijske diktature, ovdje gospodina iznosi neistine i što nema veze s točkom dnevnog reda. Hvala lijepo.
Da moram vam dati povredu Poslovnika, jer sam zaštitio jer sam dao opomenu. Znači povreda Poslovnika. Idemo dalje gospodin Davor Ivo Stier, replika naravno ne povreda Poslovnika.
Hvala, hvala potpredsjedniče. Kolegice govorili ste o tome kako se nacionalni parlamenti pa tako i Hrvatski sabor mogu uključiti i kada misle da su europske institucije povrijedile princip supsidijarnosti, zaustaviti takav zakonodavni akt. Mislim da u tome baš Odbor za europske poslove ima ključnu ulogu. Dobro je da ga vodi predstavnik oporbe, mi smo to nekada imali i za vrijeme naših pregovora, kasnije se išlo na neku drugu praksu, sad smo se vratili na tu poziciju, ali naravno važno je da iz te pozicije se kontrolira, kontrolira vlast, ali isto tako da se zna uspostaviti jedna dobra suradnja, ne da se to iskoristi samo za neke političke bodove, obračunavanje s ministrom itd. Mislim da je važno da imamo tu jednu dobru suradnju. Zašto? Jer onda ćemo tek, ako na taj način postupimo moći zaštititi naše nacionalne interese u europskom postupku kad se donosi europska legislativa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Stier vi ste potpuno u pravu, važna je ta uloga nacionalnih parlamenata i ja bih voljela da i mi ovdje i kroz naš Odbor za europske poslove, ali i kao zastupnici pojedinačno koristimo te mogućnosti. To naravno iziskuje pojačani angažman, ali zato jesmo ovdje, narod nas je izabrao da štitimo interese naroda i s tog aspekta moramo ponekad biti možda i budniji jer znamo da nisu uvijek interesi svih država članica u svim područjima jednaki, da postoje i neki partikularni interesi koji možda mogu prevladati ako se ne vodi dovoljno računa. Zato se slažem s vama da tu ulogu nacionalnog parlamenta koju ima kod donošenja europskih propisa i monitoriranja treba ozbiljno shvatiti i prionut na posao.
Sada je na redu kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice Petir, evo ja sam možda malo podlegao kolokvijalnosti kada sam rekao prepisivati, naravno nisam na to mislio nego ugrađivati u naše zakonodavstvo. No želio bih podcrtati nešto drugo što ste vi isto spominjali to je rasprava u kojoj mi kao nacionalni zastupnici možemo i trebamo sudjelovati o stvarima koje se donose i odlučuju u EU. Naime, iz svog iskustva se sjećam da je najžučnija i najveća rasprava na Odboru za europske poslove bila o stajalištu Vlade RH o direktivi kojom bi se uvelo jedno jedinstveno vrijeme odnosno računanje vremena za cijelu Europu. Dakle, gdje ne bi bilo više zimskog i ljetnog vremena trivijalna stvar prema onome što se stvarno sve odlučuje o EU-u i koliko mi na to možemo utjecati, to trebamo više koristiti i moramo osvijestiti prije svega među kolegicama i kolegama, da nam je to pravo ali i obaveza po meni i drago mi je da u ovom sazivu puno više se pažnje pridaje upravo tome.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepo, g. predsjedniče. Kolega Hajdukoviću, pa naravno, puno je tema koje su izuzetno važne i koje će se reflektirati na Hrvatsku i na naše građen i zato je važno da svako od zastupnika uzme obol u toj raspravi, ja sam pogledala ovih 56 zakona koji su nam na dnevnom redu, ako možemo tako reći, za ovu godinu, tu je cijeli spektar financijskih zakona, zakona koji se dotiču tržišta, trgovine, okoliša, poljoprivrede, prometa, vladavine prava, dakle to su vrlo ozbiljne teme, ne podcjenjujući niti jednu drugu temu, no ako mogu možda prevest ono što ste htjeli reći, da ponekad jako važne teme padnu u drugi plan i ne dobiju dovoljno pažnje javnosti pred onim temama koje možda intrigiraju i koje su zanimljivije za medije ali ovo su sve vrlo ozbiljni zakoni koji su pred nama i vjerujem da ćemo ih sa dužnom pažnjom razmotriti.
Idemo sada na repliku kolegice Vukovac, izvolite.
Hvala, predsjedniče. Dakle, kolegice Petir, gledajući situaciju na razini EU-a, preko 500 milijuna ljudi ima zagarantirano pravo na žalbu a svjedoci smo situacije u Hrvatskoj gdje je zapravo Ustavni sud morao naložiti Ministarstvu poljoprivrede izmjene odredbe Zakona o poljoprivredi da bi se omogućilo i našim poljoprivrednicima pravo na žalbu. Međutim, sad imamo novu situaciju, mijenja se Zakon o poljoprivrednom zemljištu i ponovno nije predviđeno pravo na žalbu našim poljoprivrednicima. Što vi mislite, treba li izjednačiti naše poljoprivrednike sa svim ostalim poljoprivrednicima i omogućiti im pristup sudu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa, poštovani predsjedniče. Kolegice Vukovac, vi znate da ja mislim ne samo da treba izjednačiti naše poljoprivrednike nego da ih treba i dodatno zaštitit, u tom smislu sam dala više inicijativa od toga da smatram da treba propisati kvalitetu poljoprivrednih proizvoda a primjerice bi to značilo da prevedem, da svi razumiju o čemu govorim, da propišemo da je svježe meso ono koje je od klaonice do prodavaonice stiglo u roku od 48 sati, na taj način bi zaštitili domaću proizvodnju a ne bi primjerice imali nelojalnu konkurenciju kojoj svjedočimo i zato i donosimo Zakon o suzbijanju nepoštene trgovačke prakse. U svakom slučaju, kad god je riječ o nekom upravno-pravnom postupku, logično je da postoji mogućnost žalbe i dobro je da se to ugradilo i u zakonodavstvo koje smo do sad raspravljali u ovom X. sazivu Sabora kad je riječ o paketu poljoprivrednih zakona ali i one o akvakulturi a isto tako, kroz odbor ćemo adresirati sve nedostatke koje eventualno postoje u zakonima koje Vlada predlaže.
I idemo na zadnju repliku, kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani g. predsjedniče Sabora. Poštovana gđo. Petir, Slovenija je kao članica EU-a od 2004. donijela jednu preporuku gotovo sa zakonskom snagom po kojoj njihove terme i veliki hotelski kompleksi imaju obavezu uzimati proizvode lokalnih OPG-ove i tako svojim gostima osigurati svježu i prirodnu hranu a malom poljoprivrednom proizvođaču, brzi i jednostavan plasman proizvoda. Namjeravate li kao predsjednica saborskog Odbora za poljoprivredu, podržati nešto takvo i za RH? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Kolega Dretar, vi kucate na otvorena vrata, to je nešto za što se ja zalažem i za što smo dobili i garanciju i ministrice i predsjednika Vlade da će se prije svega krenuti kroz nabavu za javne kuhinje, dakle javnih institucija, to je prvi korak. Uspjeli smo jer sam ja to odboru predložila i ministrica je prihvatila da se to odmah implementira za područja koja su potresom stradala jer je našim poljoprivrednicima tamo doista sad potrebna žurna pomoć i tržište a znamo da imamo i vojarnu u Petrinji, kaznionicu u Glini, da na svim tim područjima imamo i bolnice i vrtiće, škole, dakle javne ustanove kroz koje ćemo pomoć našim poljoprivrednim proizvođačima da plasiraju svoje proizvode a to je ujedno dio i strategije „od polja do stola“ koju Hrvatska želi provoditi, ugradila ju je u svoje strateške dokumente i cilj nam je da kroz te kratke lance opskrbe ustvari pomognemo našim proizvođačima u plasmanu njihovih proizvoda a potrošačima ponudimo kvalitetnu domaću hrvatsku hranu. Hvala lijepo.
Sad se vraćamo na prethodnu točku koju smo bili prekinuli, pa će pojedinačno govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je, gubi pravo na govor. Završno onda u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo na kraju samo što se tiče usklađivanja, ono sam rekao i u ime kluba, usklađivanja zakonodavstva Hrvatske sa europskim zakonodavstvom gdje se nažalost u RH svelo samo na prepisivanje uredbi i direktiva i učinci nažalost su vidljivi. Toga je svjesna i državna tajnica. Možemo krenuti od poljoprivrede. Evo ja sam maloprija i spominjao kroz replike, mi smo dovedeni u fazu da 700.000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, imamo samo 3.g. moratorij za prodaju poljoprivrednoga zemljišta stancima dok pravne i fizičke, pravne i fizičke osobe iz Hrvatske ne mogu kupit poljoprivredno zemljište u Mađarskoj. Mađari će moći kupiti poljoprivredno zemljište u Hrvatskoj, što govori da u RH znači još uvijek samo prepisivamo zakonodavstvo. Učinci su, po meni, strašno loši jer da su učinci otkad prepisivamo zakonodavstvo RH, a ne usklađujemo ga sa stvarnošću u RH onda ne bi imali sa 60.000 u zadnjih 10.g. OPG-ova ljudi koji su se bavili mljekarskom proizvodnjom ne bi došli na 4.000, ne bi uvozili 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, bili bi samodostatni na ovome tržištu, a ne mi smo još čak korak otišli dalje umjesto za naše potencijale koje imamo, evo ja uvijek spominjem svoj kraj, al spominjem i ostale krajeve, evo i Slavoniju, a meni je nezamislivo da mi uvozimo toliko prehrambenih proizvoda, mlijeka, jaja a imamo uvjete za stvaranje toga svega. Imamo turističku sezonu, to je naš trebao biti izvoz. Ali zašto, zato što naše zakonodavstvo kaže ne može sada, evo sad je u prijedlogu, u proceduri, autohtono sjeme, domaće, staro sjeme umjesto da bude naš brand u EU, mi ga zabranjujemo na tržištu, da ga moramo modificirati po standardima Monsanta vjerojatno koji kontrolira sve. Jer GMO treba ... [[Govornik se ne razumije.]] kao što sam jednom rekao, pomidora koju imaš, nakon 2 g. možeš s njom igrat tenis, niti mirisa, niti okusa. I puno je tvrđa i kvalitetnija za igrat tenis nego sama loptica, izdržljivija na koji način funkcionira. Ja sam osobno dao zakon o zabrani prodaji, prijevoza, uzgoja GMO-a i trgovine u RH, zašto? Da budemo eko zaštićeno područje, ekološka hrana, da promičemo domaće sjeme, domaću proizvodnju, domaće stočarstvo a ne naša polja zarasla u korovu i ambroziji i uvozimo iz drugih država. Ako smo zbog toga ušli u EU, evo na ovome primjeru samo, što se tiče radničkih prava, dal je moguće u EU da se neko ponaša kao što se ponaša prema radnicima Brodotrogira Danko Končar? Kupuje hotele u Medenoj, ti isti radnici brodogradilišta izgrađuju mu hotele, on ih ne plaća, bez obzira na ugovor sa državom kojim preuzima brodogradilište da mora ispunjavati uvjete i namjenski trošiti sredstva koja mu je država dala. Kakva su radnička prava? Kakav je odnos prema seljaku? Kakvo nam je pravosuđe? Kakvo nam je pravosuđe, to je osnovno pitanje. Okoliš ste spominjali i ispušne plinove. Pa spomenuo sam, gospodarenje otpada nam je katastrofalno. Rekao sam, iz Vrgorca odluka ministra, iz Vrgorca se prevozi smeće da bi se dokazali EU-u da smo zatvorili jedno odlagalište, komunalni otpad se prevozi u Sinj, 120 km u jednom smjeru i u drugom smjeru, sa starim autom. Komunalni auto koji ima dizel, za njim curi doslovno živa nafta. Ugrožavamo promet na autoputu, staro vozilo, znači šta mi to doprinosimo? Kakav je naš plan CGO-a? Evo imamo primjer Crnoga brda, rekao sam kod Zadra, kod Benkovca, Europski sud nas kažnjava presudom, o tome sam upozoravao. Znači, zaštita naših rijeka, evo aglomeracija Sinj, napominjem, gdje su krivci i grad Sinj i vodovod cetinske krajine ali isključivo i Hrvatske vode. Zašto u tome smjeru ne gledamo zaštitu naših rijeka? Sad smo proglasili PP Dinara, nismo zaštitili glavne pritoke rijeke Krke i Cetine koji napajaju cijelu Dalmaciju, i Šibensko-kninsku i Splitsko-dalmatinsku županiju.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Samo u jednom malom segmentu bi se htio nadovezati na kolegu Bulja, trebao je imati pojedinačnu raspravu pa sam se nadao da ću mu moći replicirati ali samo da prisnažim njegov argument Zakon o sjemenu koji se puno puta spominjao ovdje danas, samo neke od sorti koje su pred nestankom ako ovakav zakon usvojimo su vukovarska lubenica, trogirska cvjetača, istarski ljubičasti luk, šibenski šljivar, neretvanski jabučar i mnogi drugi. Dakle, trebamo tu biti pametni ali to nema veze zapravo sa usklađivanjem zakonodavstva. Htio sam po ovome još završno reći se nadam je ova rasprava poslužila kao ohrabrenje svim zastupnicima da se aktivnije uključe u razmatranje stajališta Vlade RH pri Vijeću EU-a, da se više radnih tijela odluči za sudjelovanje u davanju mišljenja na predložene stavove koje je redovito uputio Odbor za europske poslove i nadam se da ćemo tako producirati puno kvalitetnija stajališta koja će Vlada braniti u Bruxellesu. Dakle, još jedanput, ne trebamo stalno lopticu prebacivati na Bruxelles, puno toga je u našim rukama, trebamo se samo aktivirati i koristiti alate koji su nam dostupni. Hvala.
Hvala. Evo završno u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta javlja se i poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Hvala najljepša. Dakle, potaknuta raspravom i onime što smo čuli od kolega zastupnika koji su spominjali Zakon o sjemenu, jednostavno smatram da trebam iskoristit priliku i u ovom završnom izlaganju ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta ukazati i samoj državnoj tajnici i suradnici na određene po meni vrlo nezgodne situacije koje se sada javljaju. Dakle, mi se ovdje usklađujemo sa tekovinama EU-a, dakle pokušavamo složit zakonodavstvo koje bitno ne odstupa od onoga što Europa smatra određenim kvalitetnim vrijednostima međutim kada govorimo konkretno o Zakonu o sjemenu, moram reći da se spomenutim odredbama predloženog zakona, krši Međunarodni ugovor o genetskim resursima za hranu i poljoprivredu koji je Hrvatska potpisala i ratificirala 2009. g. i isto tako odredbe Deklaracije UN-a o pravima seljaka i drugih osoba koje rade u ruralnom prostoru odnosno u ruralnim područjima koju je Hrvatska također obvezna poštivati, dakle konkretno, u čl. 19. stavak 2. Deklaracije navedeno je: Seljaci i druge osobe koje rade u ruralnim područjima imaju pravo čuvati, kontrolirati, štititi i razvijati svoje vlastito sjeme i svoja tradicijska znanja“ a u stavku 8. istog članka navedeno je da države moraju poduzeti sve kako bi se politikama o sjemenu o zaštiti biljnih sorti i ostalim zakonima o pravima intelektualnog vlasništva, sustavima certifikacije i zakonima o stavljanju na tržište sjemena poštivala i uzimala prava, potrebe i stvarnost seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnom području. I treće, dakle donošenje nacionalnog zakona o sjemenu u ovom trenutku nije u skladu niti sa odlukom Vijeća EU dakle br. 2019/1905 od 8. studenog 2019., što je relativno svježa odluka, dakle o zahtjevu Komisiji da se podnese studija o opcijama Unije da ažurira postojeće zakonodavstvo o proizvodnji i stavljanju na tržište biljnog reprodukcijskog materijala. Dakle, sve ovo nas navodi na zaključak da moramo reagirati na vrijeme i ne dopustiti određena odstupanja od onoga od smjera u kojem Europa ide. A isto tako za kraj bih samo iznijela podatak da razini EU preko 50% sjemenja se zapravo proizvodi na vlastitim obiteljskim gospodarstvima. Zašto bi mi taj dio ugrožavali? Hvala najljepša.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci i o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2019., podnositelj je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2019.g.“ Tko je za? Kolega Lerotić, nakon ovoga dobro. Tko je za sam pitao. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 131 zastupnica i zastupnik, 90 za, 41 suzdržana i na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Sada Izvješće o Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za razdoblje srpanj 2019.-srpanj 2020., podnositelj je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. I o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44.st. 4. Poslovnika HS-a. No prije toga kolega Lerotić se javio za riječ. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Naime, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj uskratilo je prethodno odobrenje za izvođenje integriranog studija preddiplomskog i diplomskom studija medicine na Sveučilištu Juraj Dobrila u Puli. Smatram da je vrlo bitno za istaknuti kako je Sveučilište Juraj Dobrila u Puli ispunilo sve zakonske uvjete za što je dobilo i pozitivnu ocjenu Agencije za visoko obrazovanje kako bi fakultet medicine u Puli zaživio. Nažalost, unatoč tome što su čak ispunjeni i dodatni uvjeti o suradnji sa Medicinskim fakultetom u Rijeci i u Splitu sa KBC u Rijeci i Splitu ovakve odluke su nažalost nelogične i apsurdne tim više kada znamo, ponavljam, da su ispunjeni svi zakonski uvjeti, kada znamo da se gradi nova Opća bolnica u Puli, kada znamo da se gradi nova Medicinska škola u Puli i u trenutku kada imamo deficit zdravstvenih kadrova smatram da ovakve odluke su ponavljam, nelogične i nažalost apsurdne. Hvala.
Stanka je odobrena, no pozivam se na čl. 293.b pa ćemo nastaviti s radom. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za razdoblje srpanj 2019.-srpanj 2020.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnica i zastupnika, 80 za, 45 suzdržanih i 4 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga je predložilo matično radno tijelo. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2019.g. Podnositelj je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44.st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2019.g.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika, 88 bilo je za, 39 suzdržanih te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Sada idemo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 45 Predlagatelj je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i Klub zastupnika SDP-a na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Predlagatelj je podnio amandman koji je na temelju čl. 202. Poslovnika postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun te Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani g. potpredsjedniče. Prije godinu dana otprilike dan više ili manje čitav se svijet suočio sa činjenicom da nam prijeti jedna ozbiljna kriza, kriza kakvu pamte samo oni doista najstariji koji se još uvijek mogu prisjetiti situacije koju je svijet doživio sa pandemijom španjolske gripe prije više od 100 godina. Situaciju kakvu smo gledali u filmovima znanstvene fantastike, čitali u knjigama koje su govorile o raznoraznim katastrofama, ustvari situacija koja je cijelo vrijeme bila tu negdje blizu, ali smo valjda tako to mora biti, uvijek vjerovali da će se dogoditi nekome drugome ili negdje drugdje. Međutim, pandemija virusa covid, zbog korona virusa, virusa bolesti covid-19 pogodila je čitav svijet, a pogodila je i Hrvatsku, prošloga tjedna govorili smo o zdravstvenim aspektima te krize i naravno da prioritet u suočavanju sa zdravstvenom krizom mora biti borba sa zdravstvenim posljedicama te krize. Naš prioritet svakako u svakom slučaju u svakom pogledu mora biti očuvanje života i zdravlja ljudi. I prošloga tjedna govorili smo o tome da mi iz SDP-a ne samo da nismo protiv mjera zatvaranja, bilo bi dvolično od nas da budemo protiv mjera zatvaranja kada smo ih predlagali i zagovarali prije samo dva i pol, tri mjeseca, mi smo za njih, ali tražimo da se naprave neke stvari koje će ih pratiti. Prva je naravno ona metoda semafora o kojoj govorimo još od listopada prošle godine, metoda koja će nastup određenih mjera, ali isto tako i njihovo popuštanje vezati uz određene objektivne konkretne brojke uz nekakvo vrednovanje gdje ljudi mogu unaprijed znati što ih čeka ako dođe do pogoršanja ili poboljšanja zdravstvene situacije. Vlada to ne prihvaća, nažalost Vlada to ne prihvaća i uzvraća da oni svakodnevno valoriziraju situaciju i da na temelju toga donose nekakve odluke, nekakve mjere, nekakve ideje. Poštovane kolegice i kolege to ne funkcionira odnosno to funkcionira na način da nažalost danas u Hrvatskoj niti u smrti ne možemo biti jednaki, a to poštovane kolegice i kolege nije dobro. Međutim, drugi aspekt zdravstvenog odgovora na korona krizu odnosno onoga što ta korona kriza donosi su ozbiljne ekonomske posljedice, ozbiljno pogoršanje ekonomske gospodarske krize u RH. A ta kriza onda ima za posljedicu još nešto, a to je sveopći porast siromaštva. Svi oni koji se bave sa javnim zdravstvom reći će vam da je siromaštvo jedan od najvećih rizika za zdravlje nacije, za zdravlje društva zato što pogađa velik broj ljudi. Ljudi se ne mogu na adekvatan način hraniti, ljudi ne mogu grijati prostore u kojima žive, za boga miloga ljudi ostaju bez krova nad glavom, ljudi si ne mogu priuštiti liječenje, ljudi si ne mogu priuštiti liječenje, ljudi si ne mogu priuštiti lijekove, ljudi zbog toga pate, ne samo emocionalno zbog situacije u koju su dovedeni u ovakvim krizama bez svoje krivnje, već pate i fizički jer im se pogoršava njihovo zdravstveno stanje. Zato uz traženje jasnih kriterija i metode semafora, mi u SDP-u, mi u opoziciji tražimo još nešto drugo, a tražimo adekvatne mjere kompenzacijske mjere koje će pomoći ovoj zemlji da ovu krizu prevlada. Tih kompenzacijskih mjera čitav je niz, jedan dio trebao bi ići prema gospodarstvu, za razliku recimo od susjedne Slovenije Hrvatska nema adekvatan paket mjera pomoći gospodarstvu, ima nešto, ali to nije adekvatno kolegice i kolege. Danas je vladajuća većina jedan prijedlog, možda ne toliko krucijalan u financijskom iznosu o kojem se radi, ali svakako simboličan, a radilo se o ukidanju obvezne članarine u HGK, odbila. Nije predložila nešto drugo što bi trebalo pomoći našim poduzetnicima, ali dobro. To je odgovornost vladajućih, a na nama je da na nju ukažemo i na nama je da kontinuirano predlažemo druge mjere za koje vjerujemo da će pomoći gospodarstvu. Međutim, propast gospodarstvenika ima daljnje posljedice. Ljudi koji su radili ostaju bez posla. Ljudi koji su očekivali zaposlenje, prije svega sezonsko jer svi koji prate pokazatelje porasta i padanja broja zaposlenosti u Hrvatskoj, znaju da je zaposlenost u Hrvatskoj izrazito sezonalna, znači ljudi ostaju bez posla, a drugi koji očekuju zaposlenje, a koje bi u normalnim okolnostima po prirodi stvari došla, ne mogu do njega. To je realnost. Na takvu realnost treba odgovoriti. Nema kompenzacijskih mjera prema gospodarstvu. Nisu adekvatne. Ajmo onda vidjeti kako pomoći građanima. I upravo tu, upravo sada, upravo u tom trenutku dolazi ovaj prijedlog kojeg su uputili SDP i zeleno-lijeva koalicija, a to je prijedlog o produljenju, poštovane kolegice i kolege, ne od uvođenju, jer je ovaj moratorij već uveden, već o produljenju moratorija na ovrhe. Vladajući će reći, obveze se moraju plaćati. To je mantra kojom se često služe i Vlada i Plenković i HDZ i ja se s tom mantrom moram složiti jer obveze se doista moraju plaćati. Ali, pitam vas, kako se postavlja Vlada kada dođe u situaciju da sama ne može plaćati svoje obveze. Vlada tada diže kredit, zadužuje se. Da li to građani koji su ostali bez posla mogu? Ne. Pa nema banke koja će nekome tko je ostao bez posla i ostao bez primanja dati kredit da bi podmirivao svoje redovne dnevne potrebe, a vraćat će ga, kada? Jednog dana kad se možda zaposli. To ne postoji. Država se može zadužiti, međutim, naše građanke i građani ne. Kad su ostali bez posla, ne. I to nije populizam, to je činjenica, to je činjenica koju vidi svatko tko želi gledati. Okej, znači jedna metoda koju Vlada ima na raspolaganju građankama i građanima nije dostupna. Ajmo vidjeti šta banka radi u drugim situacijama. Ne može se zadužiti, a u slučaju lijekova, sjećate se prije nekoliko mjeseci kada ih nije bila u stanju plaćati, otišla je pregovarati sa veledrogerijama i moliti da joj se odgodi plaćanje. Moliti da veledrogerije protiv nje ne pokrenu ovršne postupke na koje su imale puno pravo uz jednostavno obrazloženje, gledajte ljudi, to sada ne možemo platiti. Nemamo sredstava. I sad vas pitam, zašto „obveze se moraju plaćati“ vrijede za građanke i građane koji su ostali bez posla, a ista poruka „obveze se moraju plaćati“ ne vrijede za RH? Ja to ne razumijem. I nadam se da će danas u raspravi biti onih koji će mi to pokušati, i onda nadam se, i uspjeti objasniti. Međutim, takva diskriminacija, neravnopravnost, nazovite ju kako god hoćete, u demokratskom i solidarnom društvu ne smije egzistirati. I upravo zato, ponovit ću još jednom, idemo s ovim prijedlogom zakona. Idemo s ovim prijedlogom zakona kako bi pomogli onima koji nemaju posao, koji su ostali bez posla, koji se ne mogu zaposliti, koji nemaju primanja, da prežive do onog trenutka kad će ova kriza, a duboko sam uvjeren da to mišljenje ne dijelim sam nego sa svima vama koji ste danas ovdje u sabornici, proći. Cijepljenje, svakako nadamo se, ali vidimo da ni to cijepljenje ne funkcionira onako dobro, onako brzo i onako učinkovito kako smo očekivali. Pitao sam prošloga tjedna ministra i odgovor je bio jasan, Hrvatska nema plan B. EU je zeznula stvar, Hrvatska nije radila na planu B. I čekat ćemo. Ovih dana dolaze nova cjepiva u daleko smanjenom broju, ali je činjenica da procijepljenost neće doći onako brzo kako smo očekivali i pitanje je kada će započeti oporavak. Ja se nadam da će započeti sa turističkom sezonom. Ali mislim da u to u ovom trenutku nitko ne može biti 100% siguran. Zato smo uz ovaj zakon predložili i jedan amandman, a tim amandmanom predlagatelji, kao predlagatelji tražimo da se jasno definira datum do kada će vrijediti moratorij. Umjesto prijedloga iz samog zakona da Vlada sama odredi trajanje moratorija, ovim amandmanom predvidjeli smo da moratorij traje do 30. lipnja ove godine. Zašto? Jer smo već prilikom rasprave o Ovršnom zakonu uspjeli ishoditi da Vlada dobije ovlast da uvede moratorij. Međutim, Vlada tu ovlast nije iskoristila. 2 mjeseca Vlada RH, i to jasno treba reći, ima zakonsku ovlast, vlastitom odlukom u bilo kojem trenutku bez pitanja bilo koga uvesti moratorij na ovrhe i pomoći građankama i građanima ove zemlje. A Vlada to ne čini. I sad vas pitam sve koji ste ovdje, ali i sve one koji nas slušaju. Da li je ekonomska situacija danas nakon godine korona krize, u trenutku kad nismo sigurni kada će ta korona kriza završiti, bolja ili lošija od one koja je bila u 4. mj.? Ako nije lošija, onda kolegice i kolege, barem je ista. A tada smo se dogovorili i zajedničkim radom i djelovanjem opozicije i vladajućih, donijeli smo odluku o uvođenju moratorija od 3+3 mjeseca jer smo znali da je to dobro, jer smo znali da je to ispravno. I vratit ću se još jednom i reći, da, obveze se moraju plaćati. Ali isto tako, da, Hrvatska je socijalna država. Socijalna država koja bi trebala brinuti o socijalnom statusu svojih građanki i građana, solidarna država u kojoj se mora pomoći onome ko je slabiji, koji nema i ne može iz objektivnih okolnosti. I prije nego što predam riječ kolegici Benčić, vladi ću poslati jednu jasnu poruku. Imate se pravo, itekako se imate puno pravo ne slagati sa ovim prijedlogom zakona, možete ga zvati populističkim, možete ga zvati kako god hoćete, ma boli me briga kako ćete ga nazvati. Al ako ovo što predlažemo ne valja, predložite nešto drugo, dajte alternativu, dajte alternativu i nemojte prozivati oporbu da nema inicijative, da nema prijedloga. Pogledajte ono što se u HS predlaže i shvatit ćete da je ironijom sudbine oporba ta koja kontinuirano dolazi sa konkretnim jasnim i boljim prijedlozima i ne morate ih usvojiti, al dajte alternativu. Ako moratorij na ovrhe ili moratorij na kredite o kojem ćemo uskoro također raspravljati nisu odgovor i nisu dobro rješenje recite što je. Al prihvatite činjenicu da u našem društvu postoje deseci tisuća ljudi koji su ostali bez posla, a još najmanje toliko onih koji se u slijedećih nekoliko mjeseci neće moći zaposliti i zbog toga neće moći podmirivati svoje obveze. Naša je zadaća pomoći im, mi smo dali svoj prijedlog. Ako on ne valja, vaša je obveza dati svoj i mi ćemo ga podržati jer je naše čvrsto uvjerenje da je u ovakvom trenutku bilo kakav prijedlog bolji od nikakvog. Hvala vam lijepo i prepuštam riječ kolegici Benčić.
Hvala. Izvolite poštovana zastupnica Benčić će iskoristit ostatak vremena.
Počet ću s time da ovdje razgovaramo o temi koja se tiče izravno u ovom trenutku 230.000 građana RH, potencijalno i puno puno više, a ovdje nas je u sabornici preostalo tolko kolko nas je preostalo 20-tak, 23. jer je petak, jer je petak. Nekima je možda danas i bila plaća, pa se neće zamarati sa tužnim sudbinama 230.000 ljudi kojima nije bila, a i da je bila neće ništa od nje imat. Ali počet ću sa nečim drugim danas, počet ću sa jednom velikom pobjedom koju smo svjedočili ovaj tjedan, doslovno pobjedi Davida protiv Golijata jer je Davida bilo puno. Počet ću sa pobjedom Udruge Franak i pobjedom svih građana ove države koji su 10.g. tvrdili da ih banke jesu prevarile i da imaju pravo na povrat onoga što su pretplatili. Ja se sjećam cijelog tog postupka od početka i sjećam se zgražanja mnogih saborskih zastupnika, političkih opcija, stručnjaka i stručnjakinja nad uopće idejom da bi se propitivao model koji je, zbog kojeg je u dužničkom ropstvu su završile desetine tisuća ako ne i stotine tisuća građana RH jer se dugovi moraju platit, jer sami ste si krivi niste dobro čitali ugovor, jer zašto se niste bolje raspitali. To su bili argumenti koji su se iznosili između ostalog ovdje i svi koji su to govorili su bili u krivu i ovaj tjedan je to potvrđeno. Zašto počinjem s tim? Jer ista argumentacija i ista logika pogleda na ekonomiju i na društvo je razlog što imamo 230.000 blokiranih. Argumenti sami su si krivi, nisu dobro čitali ugovore, zašto su se zaduživali, naime meni najdraži argument većina tih troškova je na telekomunikacije kod ovih dugova do 10.000 kuna, pa šta troše telefon. I imaju neki obraza reć taj argument u trenutku kad bez interneta ne mogu u školu, ne mogu u školu, dakle ne mogu ostvarit osnovno ljudsko pravo pohađanja osnovnoškolske ili srednjoškolske nastave, a vi ljudima govorite zašto trošite na Internet, da ne trošite na Internet ne bi bili blokirani. Dakle, hoću vam reći da ako vas presuda u slučaju Franak i borba zastupnika bivšeg Aleksića koji je ovdje to govorio godinama i žao mi je što ga tu više s nama nema, ako vas to nije naučilo da morate stvari sagledati dublje i da ono što ste prihvatili kao ekonomsku dogmu nije ono što vodi ovu državu i ove građane u prosperitet onda ne znam kad ćete naučit. Iz tog razloga smo dali ovaj prijedlog, ja znam da moratorij od 6. mjeseci, dodatni moratorij na ovrhe, ali isto tako moratorij na kredite nekima koji se kreću samo unutar te ekonomske dogme zvuče grozno jer dugovi se moraju platit, da moraju se platit, al ajmo pogledat strukturu tih dugova, ajmo priznat, a to će vam reći i kolege iz Ministarstva financija da je još uvijek najveći dio dugovanja se odnosi na dugovanje do 10.000 kuna. Vrlo često ta dugovanja počnu sa nekoliko stotina kuna, zbog zateznih kamata završe na tisućama kuna i ljudi ih ne mogu otplatiti. Kad je neko dužan iznose do 10.000 kuna, to nisu obijesni dugovi, taj si nije kupovao ni vile, ni Mercedese, ni ne znam šta, dužan je jer nije platio struju, jer nije platio vodu, jer nije platio grijanje, jer nije platio ratu kredita možda, ali ta rata kredita je za stan u kojem živi zajedno sa djecom, nije obijest, to nije obijest. Naravno ima i takvih. Ali ono što si moramo ovdje postavit kao pitanje je da li ćemo zbog takvih kojih ima manje ostaviti u dužničkom ropstvu i zaista ne na rubu egzistencije nego ispod minimuma egzistencije sve one kojih ima više i koji nisu krivi što su završili u tom položaju. A nisu krivi zato jer godinu dana zbog pandemije ne mogu raditi. Nisu krivi zato jer se četvrtina stanovništava RH nalazi u području koje su zadesila 2 razorna potresa, četvrtina Hrvatske, stanovništva je na u tom području ljudi. I mi uopće moramo raspravljati ovdje u petak popodne kad nikog više nema i nitko ne gleda da li bi trebali produžiti moratorij na ovrhe ili stavit moratorij na kredite kao što su to neke druge susjedne nam zemlje napravile. A zašto su napravile? Jer su shvatile na vrijeme da dugotrajnost ove krize i posljedice koje će ona imati koje mi uopće sada još ne vidimo, vidjet ćemo ih tek kroz pola godine, godinu dana i u narednim, narednom desetljeću. Da su toliko dalekosežne da povratak na staro nije moguć, da nam treba nova vizija, da trebamo razmišljati out of the box, da trebamo razmišljati kako ćemo 230.000 ljudi koji su blokirani vratiti u ekonomiju. Ljudi koji su blokirani bježe iz regularne ekonomije u sivu ekonomiju jer naravno da će rađe raditi za keš lovu na ruke pa će barem nešto dobiti od toga nego da prima plaću od koje više nema ništa. I osnovno ono što je bio naš zahtjev stavimo moratorij dok ne donesemo Zakon o ovrhama koji će biti pravedan i prema dužnicima i prema [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] vjerovnicima.
Imamo na vaša oba izlaganja cijeli niz replika. Pa prvo na poštovanog zastupnika Grbina, zastupnik Bulj. Izvolite.
Kolega Grbin objeručke prihvaćam ovaj prijedlog jer ljudi u RH primjera radnici Brodotrogira nisu krivi što nemaju 6 mjeseci plaću, a isključuje im se struja, voda imaju ovrhu, nisu krivi ni ugostitelji koji ne mogu zaposliti svoje djelatnike, a ni gospodarstvenici kojima su zatvorene tvrtke zbog ove epidemije. Naravno da smo mi objeručke u prošlom mandatu prihvatili prijedloge vladajućih, naravno da i moj klub cijela oporba predlagala moratorij na ovrhe, ali moratorij na kamate i na kredite u ovoj godini jer ljudi ne mogu poglavito poduzetnici i obični naši građani ne mogu vraćati te kredite, a banke su solventne. I da ne bi bilo ovdje nešto nejasno prva mjera koju je napravila Slovenija, kad je bila pandemija, bila je moratorij na kamate i kredite dok traje pandemija. Jer ovo su okolnosti gdje nisu krivi ni poduzetnici, ni građani, ni radnici, nego je kriva [[Upadica: Hvala.]] pandemija. Hvala lijepa.
Odgovor zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Bulj, dopustite da podsjetim i vas ali i javnost pogotovo kolegice i kolege iz vladajuće većine. Prije 8-9 mjeseci nakon potresa zasjedajući tamo u onoj Ininoj zgradi u Šubićevoj, postigli smo 100%-tni konsenzus oko ovoga. Dapače, kada je donijet zakon gdje smo uočili da je postojala greška pa su obuhvaćene samo ovrhe na novčanim potraživanjima mi iz oporbe smo im inicirali ne podnošenjem prijedloga nego direktnim kontaktom sa ministarstvima jer nije bilo vrijeme za dobivanje političkih poena da se proširi i na one ovrhe koje idu na stalnim primanjima kod poslodavca, da se svi zaposleni dovedu u isti položaj. Radili smo zajedno za dobrobit građanki i građana ove zemlje. Mene samo zanima i molio bih vladajuće da mi odgovore što se promijenilo jer gospodarska se situacija poboljšala nije. Što se promijenilo, gdje je nestala ta volja za pomoć? Hvala vam.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Miletića.
Poštovani kolega Grbin, 18.000 naših poduzetnika, tvrtki, obrta trenutno u Hrvatskoj ne radi, još je na tisuće onih kojima su smanjeni prihodi, smanjene su plaće radnicima, neka radna mjesta su nestala. Mnogi sezonski radnici u turizmu nisu uspjeli pronaći posao radi pada u turizmu i cijele situacije. Što mislite odnosno što mislite, što misle vladajući iz čega će građani platiti dugove, imamo stožer i vladajuće koji su im onemogućili pravo na rad, onemogućili zaradu i sada ljudi sa smanjenim primanjima, sada naši građani koji nemaju primanja trebali bi vraćati dugove i trebali bi plaćati astronomske cijene ovrha, gdje je tu načelo razmjernosti koje nam stoji u Ustavu? Hvala.
Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega lako za razmjernost, gdje je tu logika? To je ono što vas pitam. Pogledajte samo primjer kredita. Ako se ne uvede moratorij na kredite brojni građani ih neće moći plaćati. Što će se dogoditi? Banke će morati protiv njih pokrenuti odgovarajuće postupke ili će prodati te dugove. Onda će se krenuti u prisilnu naplatu, onda će opet pasti cijena nekretnina, onda mnogi drugi neće imati novca za vraćati dugove i evo nas u krugu i onda kriza više nije samo zdravstvena, nije više financijska, kriza je sada pardon, nije još samo ekonomska, kriza je sada i bankarska. A onda ćemo se iz nje izvući pitaj Boga kada. A ako se uvede moratorij na kredite o kojem ćemo ponavljam također raspravljati nećemo dopustiti da se to izbjegne, banke te kredite neće imati kao loše, država kompenzacijskim mjerama osigurava likvidnost banaka, ljudi imaju novca za trošenje, gospodarska, cijeli ciklus gospodarski ciklus raste [[Upadica: Hvala.]] i ljudi na kraju svega imaju novce za vraćanje … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] ali to je logika koju ovdje nema.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin prije 2-3 dana HNB je objavio podatke o bilancama banaka. I ono što je mene zapravo šokiralo je stanje depozita hrvatskih građana prošle godine. Samo prošle godine jedan dio hrvatskih građana je uštedio ponavljam 12,1 milijardu kuna. 12 milijardi kuna u godini otpuštanja, u godini krize, u godini kada su većina građana bila na 4.000 kuna, u godini kada su se borili, kada nema turizma itd., depoziti građana su narasli na 12 milijardi kuna, a ako uzmemo onu koncentraciju depozita da 1,5% Hrvata ima oko 80 milijardi kuna, pokazuje se kako krize utječu na raslojavanje društva, kako su krize u ovom društvu utjecale od 2008. g. i tu stvorile tu veliko raslojavanje društva, a zamislite što će tek napraviti ova kriza koju još ne vidimo da ćemo iz nje izaći [[Upadica: Hvala.]] i zbog toga podržavam ovaj vaš prijedlog.
Odgovor zastupnika Grbina.
Poštovani kolega Lalovac, dopustite mi, prije svega da vam čestitam. Ne na ovome što ste sada rekli, iako i na tome, ali dopustite mi da vam čestitam na onoj hrabrosti koju ste imali kao ministar, kada ste bili spremni povući odgovoran i težak potez u korist hrvatskih građanki i građana. Odluka Ustavnog suda od prije nekoliko dana kulminacija je onog procesa koji je počeo 2012. izmjenama Zakona o potrošačkim kreditima koji je usvojila SDP-ova Vlada, koji je prošao i kroz Zakon o konverziji, kojeg ste vi bili autor, otac, da tako kažem i koji je doveo do toga da brojne hrvatske građanke i građani žive bolje. A pazi čuda, ceh nije platio nitko. Zašto? Jer su banke ionako sve to što moraju vratiti građanima već debelo naplatile. E zašto vam sad čestitam? Zato što na vašem primjeru želim pokazati kako hrabrost i odgovornost mogu dovesti do povoljnih i dobrih [[Upadica: Hvala. Sljedeća replika…]] rezultata za sve. Tu hrabrost koju ste vi imali [[Upadica: … je poštovanog Hajdukovića.]] sada tražim od ministra Marića i drugih.
Molim vas, ajmo se držati vremena.
Može. Hvala vam lijepo. Dakle kolega, prvo moramo nešto demistificirati. Čuli smo premijera kako govori da je ova oporba bezidejna, da nema prijedloga, da se ništa konkretno ne dešava, evo još jednog prijedloga, jednog u nizu, ima ih jako puno na dnevnom redu. No, govorili ste o moratorijima na ovrhe i o činjenici da Vlada jednom uredbom, jednim komadićem papira može pomoći jako puno građana. A ja se želim retorički ovdje zapitati, ne mogu pitati vas, niste član Vlade, kako od njih očekivati tako mali pomak odnosno kako tako mali pomak nisu u stanju napraviti, a nisu u stanju napraviti i spasiti ljude od siromaštva na puno djelatniji način? O čemu govorim? Deseci tvornica u Slavoniji se zatvaraju i to najčešće zbog promašenih i loših odluka Vlade. Šećerane, Meggle, mljekari će biti u problemu, sutra neki drugi. Vlada nije učinila ništa da omogući poljoprivrednicima, proizvođačima, industrijalcima da rade.
Hvala. Poštovani zastupnik Grbin.
Poštovani kolega Hajdukoviću, u pravu ste, ali ironično je još i nešto drugo. Kada Vlada donese odluku da se građani Banije oslobode plaćanja režijskih troškova, onda je to normalno i očekivano. Nota bene, mi to podržavamo jer je to normalno i očekivano. Ali, kada mi iz SDP-a ukažemo da i na području grada Zagreba ima onih koji još uvijek žive u kontejnerima i da im treba ista takva pomoć, onda je to populizam. Kada svi zajedno u 4. mjesecu donesemo odluku o moratoriju na ovrhe, onda je to dobro i očekivano, i da ne bude zabune, to je dobro i očekivano, ali kada to tražimo danas, onda je to populizam. Dakle, ovo što ste vi rekli je ozbiljan problem dvostrukih kriterija. Ali, za ocjene g. Plenkovića boli me briga. I bolit će briga ubuduće jer da mi je do njih stalo, ne bih mogao raditi svoj posao, a moj posao je predlagati, uporno, tvrdoglavo, bez obzira na odbijanje od strane vladajućih ono za što sam uvjeren da može pomoći građankama i građanima ove zemlje, to je moj posao i moja zadaća.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega, 31.1. ove godine je bilo 100 tisuća manje blokiranih nego 30.11.2016. g. To govorim iz razloga što i sami znate da je u razdoblju od 2016. do danas poduzeto niz mjera upravo u cilju da se poboljša položaj i ovršenih i blokiranih i to od strane ove Vlade. 28. studenog prošle godine stupile su na snagu izmjene zakona kojima su od ovrhe oslobođene sve naknade. Isto tako, znate da je 2/3 prosječne neto plaće u RH izuzeto od ovrhe. Tako da nemojmo manipulirati. Nisu svi, sva primanja ovršenika ta koja se ovršuju i upravo mjerama ove Vlade napravljene su te izmjene. S druge strane, imamo vjerovnike za koje isto tako vrijedi ova kriza i koji su zbog krize u teškom položaju.
Hvala. Imamo odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovana kolegice Jelkovac. Upravo zato tražimo i druge kompenzacijske mjere za gospodarstvo. Upravo zato tražimo i druge kompenzacijske mjere za gospodarstvo, a prije nego što govorite o broju blokiranih, sjetite se da su ovrhe nakon prestanka moratorija krajem 10. mj. krenule sukcesivno pa u ovu brojku koju ste rekli nisu uračunate baš sve, pogotovo one koje su krenule naknadno. Ali dobro to. Poštovana kolegice Jelkovac, ovo je samo jedan od prijedloga za pomoć našim sugrađankama i sugrađanima. Ponovit ću, prijedlog kojeg smo u 4. mjesecu usvojili svih zajedno i koji tada nije bio sporan, a ekonomska situacija sada nije bolja nego što je bila u 4. mj. prošle godine. Nije. Više je ljudi bez posla, više onih koji ne mogu do posla. Zato danas trebamo ono što smo napravili u 4. mj. i to je to, to je tako jednostavno. Jedna mala pomoć našim sugrađankama i sugrađanima zbog koje nitko neće propast.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Evo, najprije da kažem, da naravno da pozdravljam prijedlog. Riječ je o produljenju moratorija na kredite. No, nameće mi se pitanje, što da je u nekom fikcionalnom scenariju se taj prijedlog usvoji, što će biti nakon 3 mjeseca. Taj problem ljudima neće nestati, ti ljudi neće biti zaposleni ako nisu imali posao, neće imati prihode ako nisu među onih 1,7% koje je vaš kolega spomenuo, čije se bogatstvo naraslo za preko 11 milijardi kuna u bankama, itd. I ono što mi se čini dobro je ono što SDP predlaže na zagrebačkoj razini, zašto to ne biste predložili i na nacionalnoj razini, a to je dakle otpis dugova za struju. Koliko sam upratila, dakle to je SDP-ov prijedlog prema Bandiću da se otpišu dugovi za struju imamo najveći broj dugova znači za komunalnu svrhu, za struju, vodu, plin [[Upadica: Hvala.]] to bi bila vjerojatno prava pomoć.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovana kolegice ispričavam se ali morat ću ispravljati redom. Dakle, ne raspravljamo o moratoriju na kredite, nego moratoriju na ovrhe. A što se tiče SDP-ovog prijedloga, prijedlog o otpisu dugova odnosno pomoći od strane države ili Grada Zagreba odnosi se na ljude iz Grada Zagreba koji još uvijek žive u kontejnerima. Nažalost mi još uvijek imamo ljudi koji žive u kontejnerima koji su dobili razliku na struju u 12. mjesecu od preko 4.000 kuna, poslali su nam te račune vidjeli smo ih. Zamislite živite u kontejneru, imate 1 plaću 5.000, 6.000 kuna i dođe vam razlika od 4.000 kuna. Ti ljudi to ne mogu platiti, oni bez pomoći ne mogu platiti. Tražili smo da se to otpiše. Gledajte, u kako se zove u utorak su bili za, u srijedu su bili protiv, al Bože moj. Međutim, što se tiče onog što poslije i tu imamo prijedloga, a jedan od njih je promjena redoslijede uračunavanja. Dakle promjena redoslijeda uračunavanja koja će promijeniti način na koji se prilikom plaćanja svake rate plaćaju kamate, troškovi i glavnica [[Upadica: Hvala lijepa.]] kako bi omogućili ljudima da … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Slijedeća replika biti će putem video veze poštovane zastupnice Romane Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovani predlagatelju pa evo predstavnik Vlade RH obrazložio je da se prijedlog zakona ne može prihvatiti. Zastoj ovrha prema Zakonu o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima produžen je temeljem zakonskog ovlaštenja do 18. listopada 2020. godine nakon čega je zastoj prestao i ne može se produžiti. Daljnjim produžavanjem zastoja sa provedbom ovrhe ne bi trajno olakšao položaj ovršenika također je potrebno voditi računa i o zaštiti interesa vjerovnika. Kako komentirate ovo obrazloženje kao razlog odbijanja našeg prijedloga? Hvala.
Hvala poštovana kolegice, to vam je ono kad nešto kažete…
Mogu ja dat vama riječ poštovani kolega Grbin? Evo, izvolite.
Ispričavam se. Hvala poštovana kolegice, ovo što ste pročitali je ono kad nešto morate reći, pa kažete tek toliko da kažete, a ni sami ne vjerujete u to. Dakle, moratorij se može uvesti na nekoliko načina. Jedan je odlukom Hrvatskog sabora kao što je to učinjeno prije nekoliko mjeseci. I kao što smo nešto napravili u travnju tako to boga mi možemo napraviti i u veljači. Ustav se nije promijenio koliko ja znam barem nisam primijetio, podloga za donošenje takve odluke je ista i ona postoji. Dakle, može se. Ali postoji i drugi način. Hrvatski sabor je zakonom prenio ovakvu ovlast na Vladu. Vlada već danas ako ne želi prihvatiti prijedlog oporbe iz nekih razloga prijedlozi oporbe se ovdje ne prihvaćaju ni da su najbolji na svijetu, ako ne želi prihvatiti prijedlog oporbe Vlada može danas sazvati sjednicu i na temelju ovlasti koju smo joj svi mi zastupnici prenijeli uvesti moratorij bilo kada. Dakle, zakonski temelj postoji i ako je postojao tada [[Upadica: Hvala lijepa.]] kada smo prenijeli Vladi ovlasti e onda boga mi postoji i sada.
Sada imamo repliku poštovanoj zastupnici Benčić, a postaviti će je poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Kolegice Benčić [[Upadica: Oprostite.]]
Izvolite kolega Tomašević.
Znači kada smo predlagali ovaj prijedlog, ova dva kluba govorili smo isto tako vrlo jasno da ne mislimo da treba ne plaćati dugove u nedogled, niti da treba moratorij trajati u nedogled, nego smo isto tako govorili ne samo zbog ove socijalne situacije i ekonomske situacije i zdravstvene situacije, nego isto tako i zbog okvira za ovrhe koji je predviđen u Ovršnom zakonu koji je neadekvatan. I govorili smo o tome da bi trebalo produžiti moratorij dok ne dobijemo novi Ovršni zakon koji će regulirati sve ovo što ovaj površni zakon koji smo onda kasnije usvojili izmjene, koje 20 i ne znam sedme izmjene istog Ovršnog zakona nije regulirao. Pa ako možete nešto reći o tome šta bi sve trebalo biti u novom Ovršnom zakonu i zašto nam je to dodatni zakon zašto nam treba moratorij na ovrhe.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, ono što smo tražili što je bilo još i u izbornom programu i Možemo i zeleno-lijevog bloka, a to je da se naprave suštinske, korijenite promjene u načinu zapravo u samom, cijelom ovršnom postupku. Jedna od tih stvari je zahtjev za sprječavanjem dugotrajnih blokada računa. Vi znate da najveći broj zapravo ljudi koji su blokirani su blokirani duže od godine dana. Dakle, imamo ljude i to veliki broj ljudi koji su blokirani po 2, 3 godine. E sad, koji je efekt toga na ekonomiju? Dakle, netko tko ne može vratiti svoje dugove, a ponavljam opet veliki broj njih je do 10.000 kuna, tko ne može vratiti 3 godine taj dug evidentno je da ga ne može vratiti na taj način i pod tim uvjetima koje smo mi postavili. A koji su to uvjeti? To je činjenica da im se gomilaju kamate, da se ne može prvo otplaćivati glavnica i da dok si blokiran, dakle dok god ne otplatiš si blokiran, mi [[Upadica: Hvala lijepa.]] dakle želimo da se računi odmah odblokiraju nakon 30 dana što netko nije sposoban platiti dug.
Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Hvala vam lijepa! Hvala vam lijepa. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da, poštovani Stjepan Čuraj. Izvolite. Hvala lijepo kolegici Benčić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane, uvažene zastupnice i zastupnici, prije svega dopustite samo uvodno što se tiče mišljenja, dakle Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima s konačnim prijedlogom zakona, kao što ovdje danas je pred vama. Dva osnovna razloga su bila, prije svega jedan suštinski, drugi više normativni taj drugi formalno-pravni razloga je ovim amandmanom koji je predlagatelj podnio zapravo koji je postao sastavni dio novog prijedloga kojom se predloženi članak 1. stavak zapravo mijenja u dva dodatna stavka jer je navedenim zakonom bilo predviđeno mogućnosti 3+3 produljenja koje je isteklo 18. listopada. Naime, formalnopravno da smo mi u originalnom prijedlogu danas ovdje glasovali, to ne bi moglo biti provedivo jer ne može se nešto produljiti što je isteklo. Naime, uvaženi zastupnik Grbin je rekao kako izmjenama Ovršnog zakona je uistinu dana mogućnost da Vladi da Vlada može u bilo kojem trenutku reagirati i onda ovaj model zakonski i prijedlog više nije potreban, način na koji dolazimo do moratorija na ovrhe. To je što se tiče ovog suštinskog dijela, odnosno formalnopravnog dijela koji sam bio dužan reći, no ostaje suštinski, sami suštinski dio. Već spomenute izmjene Ovršnog zakona su dodatno olakšale položaj ovršenika iako i ja i osobno mogu reći da nikad biti lako s te strane i nitko ne može reći da mu je lako, ne daj Bože bilo kome, na način da su znatno proširene krug primanja koja su zaštićena od ovrha. Naknade za prehranu, prigodne nagrade radnicima, kao što su božićnica, regres, jubilarne nagrade, dnevnice, pomorski dodatak, sindikalne socijalne potpore, nagrade studentima, učenicima, itd. Moram spomenuti radi interesa javnosti, to se prije svega štiti putem instituta zaštićenog računa. Zaštićeni račun se otvara na zahtjev građanina koji je korisnik zaštićenog primanja, a protiv koga se provodi ovrha na novčanim sredstvima ili prijeti, što je jako bitno, dakle može se i prevenirati. Što se tiče spominjanih iznosa, čl. 172. Ovršnog zakona propisana su primanja koja su u cijelosti izuzeta od ovrhe, odnosno do propisanih iznosa do kojih se ne smatraju neoporezivim primicima dok su odredbom čl. 173. istog zakona propisana ograničenja u slučaju kada se ona provodi na plaći, odnosno drugom stalnom novčanom primjeru, pa tako, kao što je spomenuto, ako govorimo do iznosa jednakom ili iznad visine prosječne plaće, maksimalno, znači ono što ostaje na zaštićenom računu je 2/3. Ako je iznos manji, onda govorimo o zaštićenom dijelu primanja od 3/4. Naravno, ako ne prelazi ove 2/3 prosječne plaće, te 3/4. Dakle nije gledalo se da se ostavi neki onaj minimum, naravno, ne, možemo mi debatirati da li netko sa 2 djece i 4 člana obitelj je dovoljno ako ima plaću 5 tisuća kuna, je li mu dovoljno tih 4 i nešto tisuće kuna, 250, odnosno malo manje, 3 i 750 za život, naravno da ćemo se svi, ja vjerujem složiti da nije i da su to čarobnjaci, ali 3/4 je mislim, ovako omjer koji je nekako, ajmo reći najprihvatljiviji što se tiče visine. Osim navedenih ograničenja od ovrhe, propisano je odredbom čl. 173, volio bih skrenuti i pažnju da su ta primanja zapravo primanja koja su u cijelosti izuzeta od ovrhe kako bi se svakom građaninu omogućio dostojan život, ... [[Govornik se ne razumije.]] što se tiče primanja temeljem Zakona o rodiljnim i rodiljskim potporama, jednokratnim novčanim potporama za novorođeno dijete i koje isplaćuje HZZO koji su također, u cijelosti izuzete od ovrhe. Ovo više govorim radi informacije našim građanima koji ja vjerujem, da koji takve stvari bi trebali znati ako im prijeti ovrha i ako i ne daj Bože ako su u toj nemiloj situaciji. Također, naknade plaće za privremene nesposobnosti, odnosno spriječenosti za rad zbog korištenja zdravstvene zaštite su isto izuzete od ovrha. E sada, kolega uvaženi zastupnik Grbin je spominjao semafor Covid. Ovdje bi mogli govoriti o semaforu, ja mislim istom analogijom za ovrhe. Naime, na dan 18. travnja kad je stupio prvi moratorij na ovrhe, to je se odnosilo na 244 865 ovršenika. Od toga 234 587 potrošača i ostatak fizičkih osoba, nešto preko 10 tisuća, za 16 milijardi glavnice i 6,3 milijarde kuna kamate. Na dan 31. listopada, dakle, 12 dana nakon prestanka moratorija, u blokadi je bilo 247 270 potrošača s ukupnim dugom od 24 milijarde, 17,4 glavnice. I od tog datuma razvidan je pad broja blokiranih potrošača. Tako da dolazimo na 31.1., spomenuti broj od 239 957. Ako gledamo sa 31. ožujkom 2020., dakle prije lockdowna, to je 13 043 blokiranih manje. Kolegica je spomenula, Jelkovac, uvažena zastupnica, 100 tisuća manje u odnosu na 2016. Ali mi gledamo samo ovih zadnjih godinu dana. Zašto kažem semafor? Vlada je izmjenama zakona, krajem studenog prošle godine, Ovršnog zakona, dobila tu mogućnost da reagira promptno i odmah. Na temelju čega? Na temelju egzaktnih podataka. Na temelju semafora svojevrsnog koji ukazuje kako se kreću stanje blokiranih, iznos glavnice, broj dužnika, itd. Što se tiče i spomenutih visine duga, i sigurno ako bi se u sljedećih mjesec dana došlo i zbog ove sukcesije, primjene ovrha u 3, ajmo reći u 3 ... [[Govornik se ne razumije.]] da bi se moglo odmah reagirati. Zašto ne sada reagirati? Zato što time samo odgađamo rješenje, nešto što se mora platiti. Time dovodimo u nepovoljan položaj onih koji plaćaju svoje dugove jer što se događa? Ukoliko vi onemogućite jedan dio naplate vjerovnicima, oni to ukalkuliravaju u svoju cijenu proizvoda. To znači da im se povećava se ili pada naplatnost sa recimo 97% na 87%, oni će tih 10% ukalkulirati u cijenu i svima drugima će porasti 10% cijena. Na to moramo razmišljati. Dakle to nije najlakše je reći i nama i meni ovdje dajmo ljudima neovisno što imamo onih par koji odu, potpišu ugovor s teleoperaterom dobiju mobitel za kunu pa da drugi dan prodaju za 7.000 i onda ne plaćaju svoje rate. Ima i takvih ali nikad ne trebamo izuzimati pojedince i stvarati cijelo pravilo, ima i onih u suštoj suprotnosti, ali moramo razmišljati da se sa svima postigne neki … tu su također spomenuti i vjerovnici di to onda ide neko ne plaćama druge i ide u začarani krug. Što se tiče visine kruga 103.204 ih ima dug ispod 10.000 kuna, to je 44% svih. Kada gledamo od 10 do 100.000 tu je još dodatnih 43% građana dodatnih 100.000 kuna, dakle 87% naših sugrađana koji su blokirani imaju dug ispod 100.000 kuna. A ukupno stanje duga onih prvih je 2,3% ovih drugih je 21% od ukupnih 16 milijardi i 900 milijuna. Kad se tiče vrste financijski sektor 35% kreditne, faktoring, osiguravajuća društva naravno najviše kreditnih 30% u iznosu od gotovo 6 milijardi, prema središnjoj državi i jedinicama lokalne samouprave gotovo 20% ili 3,3 milijarde i onda idu svi ostali vjerovnici. Što se tiče ročnosti, najveći dio gotovo iznad dvije trećine 68% više od 360 dana zaostatka, a do 30 dana njih 4,7% ili 10.800 potrošača. Srednja vrijednost je od 60 do 180 dana, dva do šest mjeseci njih 33.000. Dakle, imamo podatke pratimo i upravo na temelju tih podataka se trebaju donositi odluke, ne na temelju dojma i ne na temelju nekih projekcija i onoga što mi svi osjećamo da može biti jel gledamo samo koji je konačni cilj i što ćemo s time dobiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. I na vaše izlaganje su se javili gotovo svi za replike, pa će prva replika biti poštovane zastupnice Benčić. Izvolite.
Dakle, mi kad smo ovo predlagali smo gledali brojke i gledali smo najave koliko će ovrha krenuti u prvom valu na naplate. Ali to nije moje pitanje. Moje pitanje je da mi objasnite kako vi mislite da osobe obitelji kojima su plaće pale u najboljem slučaju na 4.000 kuna, ako dobivaju maksimum koji dobivaju, jel ne mogu trenutno raditi mogu pokrivati svoje obaveze. Da li bi iko od nas ovdje da nam plaća sa naše plaće padne na 4.000 kuna to mogao? I koje su mjere pomoći tim obiteljima? Drugo pitanje, kada kažete koliko se od primanja izuzima od ovrhe, da li ste svjesni da je medijalna plaća u Hrvatskoj 5.500 kuna i ono što ljudima preostane nakon što se izuzme dio koji je dopušteno da ovrši, da li je to dovoljno da preživi četveročlana obitelj?
Odgovor poštovanog državnog tajnika Čuraja. Molim vas kolegice Benčić pa nemojte uvijek premašiti vrijeme, ajd probajte biti kolegijalni spram drugih jel. Svako može to napraviti i opetovano raditi, nije korektno. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, manje-više pitanje u jednoj drugoj situaciji isto, ali opet dolazimo do iznosa od 4.000 kuna od 5.500 tri četvrtine je 4.000 kuna cca i sad nekoga pitate tko ima 20 da li bi mogao živjeti sa 4, vjerojatno je odgovor ne. Ako nekoga pitate tko ima 3,5 da li mogao živjeti sa 4 on bi rekao itekako da. Nažalost ovih drugih je najviše i dosta bi bilo kako da kažem, ne subjektivno ne subjektivno neobjektivno meni govoriti o tuđim sudbinama s ove pozicije koje smo mi i vi danas ovdje. Znači svi znamo kolika su naša primanja, svima su javno objavljena i svi smo mi i ja sam živio kad sam kretao isto sa 4.000 i manje kuna, tada sam živio. Sam sam jedini radio u svojoj obitelji i krenuli smo ispočetka. Naravno mjere pomoći su druge što se tiče lokalnih jedinica, što se tiče i oprosta dugova bili su nebrojeno puta i sigurno tu ima uvijek prostora gledati prije svega na ja bi volio na pojedinačne slučajeve [[Upadica Reiner: Hvala.]] ne ih generalizirati jel rekli smo da ima i ovih drugih …
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika BEgonje.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Nedvojbeno je da je Vlada RH na početku pojave epidemije djelovala brzo, promptno i već u travnju predložila Hrvatskom saboru zakon o dopuni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima gdje se uredilo ne samo postupanje FINA-e kada je riječ o posebnim okolnostima zastojima tijeka zateznih kamata već i u prijelaznim i završnim odredbama predvidjela moratorij da ga tako nazovemo tri mjeseca s mogućnošću Vladine odluke za dodatna tri mjeseca, što je i iskorišteno do listopada 2020. Međutim, tim odredbama uz to što je omogućeno najranjivijim skupinama u takvim okolnostima da raspolažu sa financijskim sredstvima koje primaju ostalo je nedorečeno pitanje za to razdoblje što je s interesima vjerovnika. Neki od njih su prešli iz statusa vjerovnika u status dužnika pa molim vaš komentar.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Jedan od podataka dakle ja sam ovdje bio u prošlom sazivu kada smo to donosili upravo ne znajući što nas čeka, ali dobro anticipirajući. I zato i je ova nova izmjena Ovršnog zakona koja može omogućiti Vladi da odmah djeluje, kada vidi podatke koje ja vama danas ovdje iznosim u kojem smjeru idu. Što sa vjerovnicima? Evo ja mogu reći da što se tiče pravnih osoba je 15.431 koji su im računi u blokadi. Vjerojatno neki od tih pravnih osoba imaju dužnike u samim i privatnim, naravno govorimo opet u startu o jednom krugu gdje ne možemo izvaditi pojedince van iz tog kruga i očekivat da sve nastavi dalje. To je jako treba biti senzibilan treba pažljivo gledati i sagledavat situaciju i raditi ono da ako nekome pomogneš, da nisi drugom odmogao, mislim da ste u tom smjeru i vi imali svoje izlaganje.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče Čuraj, ja vjerujem da svi mi ovdje nazočni saborski zastupnici imamo isti cilj a to je naravno smanjenje broja blokiranih i stoga i ove podatke koje možemo sada gledati ako vidimo FINA prati na dnevnoj razini i da je to trenutno 20%-tno smanjenje, na neki način daje optimizam da sve one mjere koje su do sada učinjene, i pod porezne reforme i od povećanja prosječne plaće su sigurno utjecale na to. Međutim, ono što nije rečeno da Vlada kada koristi zastoj koji je izmjenama i dopunama joj omogućen, taj zastoj stvara ih i negativno usmjerenje prema kreditiranju građana odnosno banke tada manje žele kreditirati građane s obzirom na povećanje mogućnosti ne naplate a svjesni smo da u ovim trenucima i elementarnih nepogoda, sigurno će biti pojačane potrebe za podizanjem kredita.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem, uvaženi zastupnik Mažar. Da, to je jedna od onih dijelova onoga kruga u kojem sam govorio što se tiče vjerovnika i prebacivanju tereta ne naplate na ostale koji redovno plaćaju ili bi koristili. Mi smo ovdje imali u prošlom Saboru inicijative kako treba stati na kraj na kraj financijskom lobiju, manje-više praktički onemogućiti kreditiranje jer je to krađa i onda isti ti ljudi su dizali normalno, kredite. Dakle, kredit je nešto normalno, općenito u ovom društvu i financijskom krajnjoj liniji, financijskim mogućnostima koji ti daju nešto da uživaš, poboljšaš kvalitetu života danas, na teret budućih primanja i obveza a ne čekat i 20 godina. Dakle, teško je, zbilja teško je ovdje i s ove pozicije braniti nešto gdje bi netko rekao da se stavljam u jednu nezahvalnu poziciju, da branim nekome da dobiva svoj novac a s druge strane moramo razmišljati na one druge koji bi time bili oštećeni.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, nikome od nas ovdje nije jednostavno i baratati ovim brojkama i sigurno nije nikako u interesu da se te brojke povećavaju odnosno svi su sudionici u nekom svom poslu gdje smo itekako vodili računa upravo o takvim i blokiranim ljudima i pomagali na koji način to rješavati. Ono što bi ja htjela istaknuti da je niz mjera koje su poduzete pogotovo Pravilnikom o porezu na dohodak gdje su povećane naknade, gdje su zaštićeni računi omogućili da se jedan do građana oslobodi nekih dugova, da je povećan taj zapravo 75% prihoda je zapravo tih 4, 4400 omogućeno da se ne ovrši, dakle sve su to mjere koje se nastoje provoditi i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Slažem se, uvažena zastupnice Perić. Dakle, koliko god napravili u nekom trenutku, ne može biti dovoljno. Ja mogu to reći i sa svoje osobne strane i tragu i vašeg razmišljanja, puno se napravilo, puno se odmaknulo od onoga što je bilo prije 4 g., to je, ili 5 ili 10, to je nedvojbeno, to nitko ne može osporiti. Dakle, puno više smo imali i radili in favorem samih dužnika ali generalno i kao država i ekonomski rast nam je to i omogućio da ovdje budemo potpuno iskreni i jasni. Naime, treba uvijek imati taj senzibilitet, ja ću ga uvijek isticat i treba imat jednu dozu i realnosti. I uvijek vam dođe ono kad ste u oporbi, onda je lakše davati takve prijedloge koji građani žele čuti, što godi a kad ste u poziciji onda imate jednu odgovornost za cijeli sustav i to je taj ples u kojem mi trebamo promijeniti da što više pomognemo kojima treba pomoć a da ne ugrozimo cijeli sustav, ja mislim da to na ovaj način svi i rade.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Vesne Nađ.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, vaša rasprava mi se čini da se potvrđuje ona narodna „Sit gladnom ne vjeruje“. Vi ste rekli da Ovršni zakon omogućuje Vladi da odmah djeluje, pa zašto onda odmah ne djeluje? Zašto je u mišljenju koje je na naš prijedlog rečeno da je Ministarstvo pravosuđe i uprave, predložilo javnobilježničkoj komori da se ide u tri faze? Znači, bojite se zapravo vala ovrha. Zašto se odmah ne djeluje? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Evo mogu jednostavno ponoviti. Zato što su nam brojevi što se tiče praktički skorog i apsolutnog duga koji je na istoj razini od prije godinu dana a itekako kad gledamo brojeve ljudi koji su ovršeni i blokirani, manji. Ako tako gledamo, onda bi mi trebali zadnjih 20 g. moratorij. Zadnjih 20 g. bi trebali imati moratorij cijelo vrijeme. Iz istih razloga koje danas svi ovdje zastupamo, cijelo vrijeme. I na prvoj krizi, i prije i poslije rata, i cijelo vrijeme. Dakle, moraju biti neki objektivni razlozi. Što nam se može dogoditi nakon 30. lipnja? Što ćemo onda? Pustiti sve da 1.7. dođe na naplatu ili bi pametno Vlada i vi bi sami predlagali ako već nema više moratorija na ovrhe, ajmo to sukcesivno pustit. Ja mislim da bi to bio normalan prijedlog i s vaše strane koji je bio i od strane Vlade. Ovo su podaci na 31. siječnja, idemo vidjet što je 28.2. i onda reagirati apsolutno, u ovom smjeru koji mislim da će biti dobra ... [[Govornik se ne razumije.]]
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Dobro. Ja čak mogu razumjeti da kažete da su oni koji su u blokadama i ovršeni, da nisu jedna homogena skupina. I da tu ima ljudi svakakvih. Ali većina onih koji su u tim problemima su siromašni. Jedan milijun Hrvata je u opasnosti od siromaštva, to su uglavnom ljudi koji su u problemima zbog računa za struju, vodu, plin. Kažete da ste spasili znači, da ovršenima ostane minimum za život i da pratite da imate podatke, no nemate podatke i ne pratite, zato što se u Hrvatskoj već godinama ne računa tzv. potrošačka košarica koja bi rekla koji je to minimum s kojim jedna obitelj može preživjeti ili samac može preživjeti. Zadnji put taj izračun su radili hrvatski nezavisni sindikati, 2011. g. i tad je taj iznos bio 6700 kn, 4000 kn o kojima vi govorite, nije dovoljno za život a kad kažete onaj sa 3000 kn bi vam reko da može preživjet ... [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor poštovanog tajnika.
Opet, ne znam kako da taj senzibilitet koji postoji ja mislim kod svakog normalnog čovjeka se izrazi. Dakle, danas ima ljudi koji rade za 3750 kn, 8 sati dnevno, krvavo rade. I nemaju nikakvih ovrha. I zbilja treba pitati njih kako oni uspijevaju to preživjet. Ja kad sam govorio o svom osobnom primjeru, ima takvih mnogo osobnih primjera. Imam ja primjera i u svojoj obitelji. Samo, mislim, ne volim, ništa osobno, nikad nisam govorio ali supruga moja zbog rata je došla, nije imala za mjesečnu kartu kad je išla u srednju školu. Preživljavali su. Malti ne nisu imali šta za jesti. Roditelji njeni danas imaju mirovine koje su ispod svih razina. Ukupno ni 2000 kn zajedno. To su samo iz moje obitelji a svi imamo takvih primjera. Dakle, treba pomoć svima i ja sam prvi za to, ali ne ugroziti cijeli sustav zato da bi se zvučalo dobro i jako suosjećalo s ljudima koji ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Dakle čuli smo ovdje na početku od strane predlagatelja kako Vlada ne predlaže nikakve kompenzacijske mjere. Ovdje s druge strane imamo jedan prijedlog koji je zapravo copy-paste onoga što je Vlada predložila u travnju i što je Vlada predložila u srpnju. S druge strane, ja bi podsjetio, već su rekle moje kolege, dakle mijenjali smo i Ovršni zakon, dakle u prosincu, što smo postigli od 1. 11. do 1. 4., nema ovrhe na nekretninama, isto tako glavnica je povećana sa 20 000 na 40 000, isto tako obustavit će se ovrha ako se ne poduzmu nikakve radnje u roku godinu dana, na taj način se zapravo onemogućuje ovrhovoditelj da bespotrebno povećava sam dug. Osvrnuo bi se još na jednu stvar gdje se kaže u ovom prijedlogu da se želi njima osigurat pravedniji položaj ovršenika. Međutim, što je sa vjerovnikom? Dakle, moramo gledati i na to. Imate situaciju da posudite nekome novac, vaš prijatelj vam ga ne vrati, dug je dospio, s druge strane vi imate obvezu prema trećima međutim sada je nastupio moratorij, na jedan način zapravo vi iz pozicije vjerovnika dolazite u poziciju dužnika. Dakle, nitko ne govori o tome. Dakle, i vjerovnici su u ovoj priči.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Vjerujte mi da je vjerovnika 232 000 a dužnika 15, onda bi govorili o vjerovnicima. Ali nažalost je ovih 232 000 koji su u teškim problemima i kojima treba pomoć i vjerujem da ove sve mjere koje su donesene, a znate koliko ja bar sjećam se dok sam prije 5, 10 g. za vrijeme i one Vlade su govorili kako te božićnice, sjedaju im ovrhe, pa su neki isplaćivali u gotovini, pa im to nije bilo pravilno, pa onda ove naknade, porodiljne, roditeljska, dakle to se sve ispravilo. Ide, možda nedovoljno brzo, gotovo siguran sam da uvijek smo mogli biti brži u svemu što smo radili ali to je neki moj osobni dojam, makar i ja nekad sudjelovao u nekim stvarima, možda je i samokritika ali generalno je bitno barem da idemo u dobrom smjeru. Naravno, još jednom ponavljam, dvije su medalje, ona je puno bitnija i 232 000 ljudi i njima zbilja treba gledati da sustav ne sruši a da se maksimalno pomogne, na tom tragu se ja vjerujem i radi i radit će se i dalje.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Evo piše novo, ekskluzivni kreditni modeli za zatvaranje malih iznosa kredita bez osnova, bez iznosa, bez obzira na ovrhe, bez jamaca i bez depozita. To su novi oglasi ljudi koji love u mutnom. A koga love? Love jadnike koji nemaju novaca da plate plin, nemaju novaca da plate vodu, nemaju novaca da plate struju. Doma imaju malu djecu, moraju se grijati, moraju jesti, moraju piti. Što ćemo s njima? Moramo nekako pomoći. Ok, možda i ovaj naš prijedlog nije najbolji ali dajte pomognite, pronađimo model da tim ljudima pomognemo. Ovako oni ne mogu funkcionirati. Guramo ih u još dublji minus i koja nam je korist od toga? Bit će dugo u minusu a ono što kaže kolega, da, imamo vjerovnike koji će nakon toga ispaštati. A pogotovo ukoliko ovi ne uzmu kredit. I ne preuzmu obvezu na sebe nego očekuju pomoć od socijale.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Po meni, mislim da je jako gospodarstvo nešto što je cilj i rješenje možda ovih problema najviše. Ovo je samo vatrogasna mjera. I ovaj vaš prijedlog i generalno ovo samo što govorim. To je gašenje požara koji je možda već sve opustošio, možda ne ostane ni ... [[Govornik se ne razumije.]] ali dužni smo svaki požar kao i svaki vatrogasac koji izađe van na teren, dužni gasit, dužni smo i mi to raditi i naravno i razmišljati o prevenciji. Ne može biti prevencija u smjeru da ako već neko nudi određene financijske proizvode, neko ko je podigao kredit s kojim si je nešto priuštio znajući da može to vratiti, investirao je, sebi poboljšao životni standard, kvalitetnije živi i funkcionira. I onda ako se dogodi situacija da ljudi ne moraju vraćati kredite, i takvi će biti uskraćeni da rješavaju svoje stambeno pitanje. Dakle, opet kažem, primjera je različito i moramo razmišljati i o drugoj strani.
Hvala. Preko video veze, repliku ima i poštovana zastupnica Romana Nikolić.
Hvala, potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Jedni od sudionika koji će itekako osjetiti ako se moratorij ne produži će biti zaposleni u ugostiteljskom sektoru. Do sada cijeli sektor izgubio je oko 11 000 zaposlenika a kako vrijeme prolazi, taj broj će se i povećavati. Vrlo je ozbiljna situacija i sada je vrijeme kad se moramo ujediniti i zajedno boriti za pravedno društvo u stvaranju bolje budućnosti za sve. A ne samo za neke. Iz tih razloga smatramo da je potrebno donijeti ovu odluku o produženju moratorija kako bi se zaštitili najranjivije skupine društva i osobe koje žive u riziku od siromaštva ili u siromaštvu a takvih je najviše, državni tajniče, u našoj Slavoniji. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Itekako sam ja toga svjestan, nažalost, oni koji žive u siromaštvu ili u rizicima siromaštva, na temelju svojih primanja neće ništa ovaj moratorij spasiti ukoliko nisu među onima blokiranima ili ovršenima. Ništa im se neće dogoditi, možda čak štoviše, postrože im se mjere, ukine im se minus, jel banka kaže ne mogu naplatiti pa nećete ni vi dobiti pa onda tek stanu određeni problem. Ovdje ne govorim o produljenju, mjere su istekle 18.listopada dakle tri gotovo četiri mjeseca više mjere nisu na snazi. Što se tiče moratorija, ovdje je sada ovim amandmanom i novim prijedlogom zapravo promijenjeno da se tek ponovno uvedu mjere do 30.lipnja to je ovdje što raspravljamo. Što se tiče ugostitelja ja bih više ovdje se fokusirao na njihove zaposlenike, ne na njih same naravno ima tu i puno drugih branši pogotovo i u Slavoniji i naših OPG-ova koji su sigurno možda još i u većim problemima i to je jedno široko pitanje, ali ne vjerujem da ćemo s ovim riješiti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram onda raspravu. Prvi je u ime kluba Hrvatskih suverenista trebao govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner. Kolegice i kolege zastupnici. Tema današnje rasprave o Prijedlogu zakona zapravo se u suštini svodi samo na jedno, jedno pitanje, trebaju li Sabor i Vlada ja ću namjerno reći, produžiti moratorij na ovrhe kako bismo pokušali suzbiti negativne gospodarske i društvene posljedice krize koji je uzrokovala pandemija bolesti covida-19? Jedan moratorij smo imali trajao je sveukupno šest mjeseci, a završio je 18.listopada 2020.g. Taj moratorij smo uveli posebnim Zakonom o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti koji je stupio na snagu 1.svibnja 2020. Na dan stupanja na snagu Zakona o interventnim mjerama u Hrvatskoj su zabilježena samo tri potvrđena slučaja zaraze korona virusom, tri. Da ponovim, na dan kada je moratorij uveden imali smo potvrđen broj tri, troje ljudi, troje građana RH koji su bili zaraženi. Na dan končanog isteka moratorija na ovrhe u Hrvatskoj, podsjećam javnost, zabilježeno je 426 slučajeva zaraze korona virusom nakon čega smo zabilježili veliki porast broja oboljelih, tako da smo na vrhuncu ovog vala epidemije često i preko nekoliko tisuća preko 4.000 zaraženih ljudi dnevno. Nadalje, u vrijeme kada je moratorij na ovrhe uveden imali smo situaciju vrlo strogog zatvaranja ekonomije, posebice u sektoru ugostiteljstva i trgovine sa strogim uputama građanima, ostanite zatvoreni u svojim kućama, u svojim stanovima maksimalno reducirajte sve kontakte sa bilo kime. Sličnu situaciju imamo i od ove jeseni gdje je jedan dio gospodarskih subjekata odlukom Stožera civilne zaštite i Vlade zatvoren te im nije dopušteno raditi zbog epidemioloških razloga. Također građanima se cijelo vrijeme preporučuje, ostanite odgovorni, ponašajte se odgovorno, iako katkada ispadne da građani nemaju baš primjer u onima u kojima bi trebali imati primjer zar ne? Hm. Da i dalje nastave ograničavati svoje kontakte, a čak smo prije petrinjskog potresa ponovno vidjeli i ograničenja između županija. Ovi podaci koje sam iznio jako su važni kolege za ovu raspravu, mi saborski zastupnici, ali Vlada moramo uvidjeti kako danas imamo puno lošiju gospodarsku situaciju u odnosu na onu koja je bila ovog proljeća. Također trebamo prepoznati da se nalazimo u lockdownu jednog dijela gospodarstva, premda je taj lockdown nešto blaži od onoga kojeg smo imali u proljeće. On i dalje onemogućava popriličan broj ljudi da u normalnom okolnostima na tržištu ostvaruju prihode i svoj dohodak. Teško je oteti se dojmu da ponovno imamo problem s nejasnim kriterijima po kojima se donose odluke u ovoj pandemiji. Nejasni kriteriji, to je ono što građane buni, ljuti, čudi, više ne znaju šta da kažu kako da se postave. Znači imali smo troje zaraženih, a Vlada odbija proglasiti novi moratorij u epidemiološkoj i zdravstvenoj situaciji koja je puno drugačija zar ne nego tada kada smo imali troje zaraženih. Smatram da možemo učiniti po tom pitanju mnogo više, prije svega ova kriza već traje određeno vrijeme i sigurno je da se dobilo jedno iskustvo i moguće je prepoznati koje su skupine ljudi najviše ekonomski pogođene. Logika je ustvari ovdje jednostavna, ako je nekome odlukom državne vlasti onemogućeno raditi, zarađivati time su ograničena njegova temeljna ljudska prava, pravo na rad. Samim time država je obvezna razmjerno uvedenom ograničenju amortizirati štetne posljedice koje trpi onda pojedinac. Nama se može ili ne mora sviđati, ali to je istina, to je činjenica. U kontekstu ovrhe i ovršnih postupaka to je itekako mjerljivo, naime najveći broj ljudi prije pandemije je preuzimao obveze. Ljudi nisu znali da će doći pandemija, preuzimali su obveze te da su ih dimenzionirali prema onome što je legitimno očekivali da svojim radom će moć platiti, da će moć vraćati svoje dugove, ljudi su kupili stanove, možda neki automobile. Jednom dijelu ljudi zbog zabrane rade određenih djelatnosti sada nije moguće privređivati ili su svedeni na državni minimalac. Što ćemo reći tim ljudima, kakvu poruku mi njima s ovog mjesta šaljemo, kakvu poruku im Vlada šalje? Ha, čujte dragi građani, raditi ne možete jer eto ne možete, ali sve obveze morate podmirivati i dalje, dugove morate vraćati, astronomske ovrhe morate plaćati. Zar nije to licemjerno? To nije pošteno. Mi kao društvo tražimo od tih ljudi da podnesu nesrazmjerno veliki dio tereta ove krize, tražimo od njih da se odreknu dijela svojih prihoda, ali da istovremeno trpe punu odgovornost za sve obveze na svim troškovima ovrha. To nije pošteno, to nije fer. Svakako smatram da je prijedlog kolega iz oporbe dobar i da o njemu smo ustvari trebali raspravljati puno prije, međutim u posljednjim izmjenama Ovršnog zakona Sabor je Vladi dao ovlast da svojom odlukom uvede moratorij, Sabor je Vladi dao ovlast, dakle zakonska osnova postoji i Vlada je ta koja treba hitno napraviti analizu koje su skupine naših građana najviše pogođene posljedicama ove korona krize te uvesti moratorij na njihove obveze. Pri tom treba biti vrlo jasan, kriteriji moraju odgovarati opsegu, trajanju ograničenja, moraju biti objektivni, pošteni, razmjerni. Zaključno, htio bih reći da će klub Mosta podržati ovaj zakon. Smatramo da je zahtjev za uvođenjem novog moratorija za ovrhe utemeljen, pravičan, pravičan i utemeljen. Također htio bih nazočnim predstavnicima Vlade predložiti da razmotre i Mostov prijedlog promjene Ovršnog zakona iz prošlog saziva koji se odnosio na dopunu čl. 65. Ovršnog zakona. Taj je prijedlog bio konstruktivan i jednako tako utemeljen, a njime bismo omogućili ovršenicima da i u slučaju nastupa posebnih okolnosti mogu pred sudom argumentirati svoj eventualni zahtjev za odgodu ovrhe.
Hvala lijepa. Budući da je sada već prošlo dosta vremena, mi ćemo sada napraviti jednu stanku, ovaj puta prije nastupa poštovanog zastupnika Dretara pa ćemo se ponovo vidjeti u 16:00 sati ovdje. Molim vas da prozračimo dobro STANKA U 15:45 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16:06 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je završila pa ću sada u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa g. predsjedavajući. Eto odmah na početku Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ovu inicijativu. Gospodin Grbin počeo je u ime predlagatelja sa izjavama koje smo i svi čuli i priznajem nismo se ugodno osjećali, kada smo govorili o dugu veledrogerijama koje nisu u tome trenutku krenule prema izvršenu ovrhe nad državom, onda je eto premijer u jednom trenutku rekao nije isto dug za mobitel i nije isto dug za lijekove, nemojte izjednačavati pričanje sa mobitel sa borbom za život. I možemo čak iako vrlo nategnutu paralelu iz njegove perspektive shvatiti. Ali znamo i sami čuli ste ovdje mnoge podatke, svi su istiniti, većina je ovrha do 10.000 kuna dakle predstavlja jednostavno nemogućnost građana da podmiruju osnovne egzistencijalne potrebe kao što su struja, grijanje, plaćanje vrtića, školovanje djece, briga o starijima. Nažalost, još uvijek se nalazimo u pandemiji i još uvijek smo u izuzetno teškoj ekonomskoj situaciji, pokazatelji nam nisu nimalo dobro i po nekim ne baš optimističnim procjenama na neki nivo prije pandemije ćemo se vratiti tek za dvije do tri godine, a i to je nažalost pitanje. Ovakva se kriza prelijeva i ima utjecaj na sve vidove života. Evo kada sam već spomenuo brigu o starijima činjenica je da kao i mnoge europske države postajemo nažalost država sa sve starijim i starijim stanovništvom, no to je jedan normalan demografski trend u svim zemljama Europe kojeg eto i mi nažalost slijedimo. Znamo i sami kakvi su nam trenutno domovi za starije i nemoćne osobe prepuni, liste čekanja duge su i do deset godina, izuzetno niske mirovine onemogućavaju ljudima koji su došli u treće životno doba da žive dostojanstveno, to je svima vjerujem jasno. Ono što je najgore i što se i kao posljedica ove krize i kao posljedica gospodarske krize od prijašnjih godina ogleda na našim starijima, na našim nemoćnima je činjenica da su često prepušteni samoći, a to je vjerujte mi možda i najteži efekt ove krize. Ostavljeni su ponekad i bez medicinske skrbi, naročito ukoliko žive u ruralnim područjima, a samo Bog može znati kako izgleda jedan tjedni jelovnik umirovljenice koja mjesečno primi 1.260 kuna. To ne možemo niti zamisliti. Kako uopće izgleda jedan ovršni zahtjev, ne znam je li ga netko ovdje primio. Moram priznati ja sam dobio jednog nedavno, prvo od javnobilježničkog ureda dobijete tzv. ovršni prijedlog, oni vas obavijeste da prema nekome imate određeni dug, pogledate šta je to na osnovu čega jest i tamo piše imate osam dana da ga platite, ako ga ne platite onda će on narasti za pripadajuće troškove javnobilježničkog ureda te naravno za još više i više i više pa i kamate itd. I šta onda učini čovjek koji i ovako ili nema posla ili je na rubu da ostane bez njega ili ima mizernu plaću? Ništa. Ide po cesti onako kako sam i rekao kada smo ovdje razgovarali o zakonu o ovrsi kao sivi čovjek, kako bi rekao jedan pjesnik sa kišnim oblacima iznad glave. I onda na sve to pogodi nas još jedna od najgroznijih izjava koje smo čuli u hrvatskom prostoru, plaćajte svoje obaveze na vrijeme pa neće biti ovrha. Dakle, mislim da bi osobno Marija Antoaneta skinula i krunu i periku pa možda i krinolinu pred bešćutnošću ove izjave. Jako je teško govoriti naravno u potpunosti uvažavajući i sve reakcije iz strane vladajućih da postoji i druga strana medalje, poslušajmo i drugu stranu, nesumnjivo da da, no sa druge strane nalaze se u najvećem broju slučajeva velike kompanije neke od njih i u državnom vlasništvu koje bi istini za volju ako želimo stvarno podijeliti tu odgovornost mogle još neko vrijeme pričekati. Znam da je i njima novac nužan za normalno funkcioniranje, ali možda je nekome tko sutra neće djetetu moći kupiti kašicu za doručak ili neku voćku ipak taj novac bitniji. Ta se kriza kažem vam prelijeva, evo jučer smo ovdje razgovarali o Zakonu o autorskom i srodnom pravu, čuli smo podatak da tzv. industrija zabave u BDP-u sudjeluje sa gotovo 7% i njih je naravno dotaknula ova korona kriza i mnogi od njih su pod ovrhama. Već pomalo pogledate li facebook stranice naših ne toliko baš poznatih glazbenika onu prvu ligu kriza još nije dotaknula, ali mnogi vas svirači i mnoge prateće pjevačice već voze taksije, dostavljaju hranu, šetaju kućne ljubimce, snalaze se ljudi kako znaju. Nažalost, ono što je najteže jest činjenica da smo plaću od 3,5 do 4.000 prihvatili kao nešto normalno. Evo i g. državni tajnik s punim poštovanjem poslušao sam priču o teškim uvjetima, da, svi smo tako počeli i ja sam počeo prije 30 godina, supruga i ja nismo imali novaca da kupimo vešmašinu. Žena je prala na ruke, a u to sam doba preko tjedna igrao nogomet, a vikendom nastupao. Ne mogu niti zamisliti koliko je to bilo posla. A naši ugostitelji i oni su u velikim problemima i njih vjerujem očekuje udarac ovrha, udarac blokada. No eto u svakome slučaju kao Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržavamo ovaj prijedlog iako i sa ove strane dolazi još jedan glas koji tvrdi da možda to neće pomoći, taj rok od tri mjeseca ili eventualno dodani rok od tri mjeseca će možda potaknuti i banke da krenu sa nekakvim uzvratim udarcima pa će to možda dovesti i do još teže situacije no naša je dužnost ovdje da brinemo o tim ljudima i da im s ove govornice pošaljemo poruku „Niste sami.“ Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Evo iako nas je malo ali je vrlo živahno, ja mislim da je ovo su sad posebni trenuci. Evo dakle pred nama je zakon o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i klub HDZ-a ne može prihvatiti ovakav prijedlog zakona. I navest ću i zašto. Činjenica je da nikome od nas, ono što sam rekla, nije svejedno da je preko 230 000 potrošača u blokadi, međutim kad usporedimo to sa početkom ovrha, odnosno onog perioda kada je proglašen moratorij, to je oko 13 000 ovršenika manje. Kada uzmemo u obzir da je u ovom cijelom periodu taj broj od 2019. bio preko 237 000 pa onda evo on se smanjuje, a najveći dio duga od 5,2 milijarde bez kamata odnosio na dug potrošača prema bankama. Kada sagledamo cijelu financijsku industriju i institucije, onda je to čak 5,9 milijardi ili oko 35%. Kada govorimo o samim dužnicima, sve ovo što je do sada evo i državni tajnik naveo, sve promjene koje su se dogodile u Zakonu o porezu na dohodak pa onda i u pravilniku gdje je kroz onaj dio zaštićenog računa omogućeno da se što veći dio naknada izuzme iz ovrha, počevši od regresa, dječjih doplataka, raznoraznih stimulacija za radnike itd., to jedan od vrlo značajnih pomaka koji se dogodio da se omogući da građani mogu što kvalitetnije zapravo živjeti. Kada se ovdje spominje u obrazloženju da se želi pomoći nezaposlenima, onda taj zastoj zapravo ništa ne može doprinijeti jer ti nezaposleni upravo imaju te naknade koje ionako su izuzete od ovrhe. Prema ovim podacima koji dolaze u FINA-u, a FINA je institucija koja to redovito prati, onda se vidi da je pad broja novih ovrha preko 20% mjesečno što znači da ipak sve ove mjere su itekako djelovale. Ako govorimo o primanjima i plaćama, onda ovo što je promijenjeno u zakonu a to je da 3/4 plaće ili mirovine a najviše do 4482 kn i 66 lp su izuzete od ovrhe, što znači da je to 75%. Ako tome pridodamo da se u periodu od 2016. na ovamo, da se podigla neto plaća, da su mnoge naknade podignute počevši od roditeljskih, rodiljnih, doplatci za djecu, osobne invalidnine itd., pa i sam osobni odbitak, onda možemo biti itekako na jedan način zadovoljni da se taj iznos ipak čuva. Međutim, nikome od nas kao što kažem, nije u interesu da građani ne mogu podmirivati svoje obveze jer su mnogi u raznim situacijama, počevši od bolesti, od ostanka bez posla, a prije toga ono što je rekao i sam kolega su preuzeli određene obveze pa je to sada teško servisirati. Ja osobno smatram da svi mi pa i Vlada bi željela da ova pandemija se što prije smiri i da otvori i omogući zapravo svim institucijama i pravnim osobama da mogu raditi i da mogu privređivati i da na taj način svi skupa ovo što prije prebroditi. Vrijeme koje dolazi otvara zapravo mogućnosti da se uvijek može intervenirati u slučajevima kad to bude nužno. Ja smatram da a poznajući i mnoge institucije, da sve čine kako bi građanima evo, to može sigurno posvjedočiti i kolega iz Drniša gdje omogućava svojima građanima obročno otplaćuju svoju obvezu recimo za dug za komunalnu naknadu i znam da to radi i moj grad a da je uz to i otpisivao određena potraživanja svojim građanima kao što je država otpisala dio potraživanja, bilo za poreze ili ostalo koje su bili itekako preko 2 milijarde kuna. Kada usporedimo sve ono što se događalo 2016. na ovamo, onda ono što mogu posvjedočiti iz statistika, da je preko 230 000 osoba, smanjeno je zapravo broj najsiromašniji i onih koji su u teškoj materijalnoj situaciji. Prema tome sve ovo što se činilo i čini je zapravo bio cilj da se omogući da građani imaju što veća primanja i da ali nitko pa ni ova Vlada nije mogla predvidjeti pa ni cijeli svijet da će se poklopiti i covid, a osim covida i potres. Dakle, uvijek ima načina kako još dalje djelovati ukoliko bude trebalo, ali u ovom momentu je ovo neprihvatljivo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Imam potrebu odgovoriti na nekoliko stvari, problem je sa podacima jer kad se oni malo vade iz konteksta pa onda kada kažete da je rasla neto plaća trebali ste rekli koliko je rasla kupovna moć građana RH od 2016.do sada. Pa ću vam reći da je kupovna moć građana RH 2020.g. bila na 66% prosjeka EU, zadnja na dnu EU, a prošle godine odnosno 2020. kada pogledamo jedino ko je području ovom imao lošiju kupovnu moć od građana RH su građani Makedonije, BiH i Srbije, a pretekla nas je čak i Turska koja je 2019.ipak stajala lošije od nas, međutim prošle godine i građani Turske imaju veću kupovnu moć nego građani RH. Tako da uvijek kada govorimo o rastu neto plaća ono o čemu moramo govoriti je i koliko su u tom periodu rasle cijene, koliko su rasli troškovi života, kolika nam je potrošačka košarica za jedno prosječno hrvatsko kućanstvo. Dakle, ovdje smo čuli da je problem, naravno što i je problem i to smo mi isticali, ako proglasimo moratorij da je problem što sa vjerovnicima. Slažemo se da je to jedan bitan dio problema. Ali ja se pitam onda ako je to vama ključni argument zašto se ne stavlja ponovno moratorij, zašto onda niste išli sa kontra prijedlogom i rekli ok, stavit ćemo moratorij na ovrhe za sva ona dugovanja koja su prema javnim poduzećima ili državi odnosno javnom sektoru u RH, pa onda ne bi bio problem sa privatnim vjerovnicima jel tako. Jer ja zaista uzimam u obzir poziciju da su vjerovnici, primjerice žena koja ne uspije naplatiti alimentaciju, da je to radnik koji se ne uspije naplatiti svoju plaću, dakle nisu vjerovnici nužno samo banke i apsolutno moramo njima izaći u susret, ali za to postoje i druge mjere. A kažem s obzirom da većina građana ima dug do 10.000 kuna zašto nismo sve one dugove koji jesu prema javnom sektoru ili otpisali ili barem zamrznuli? Drugo, svi ste rekli da naravno da neko sa vašom plaćom ne bi mogao izdržati sa 4.000 kuna i da je to različito, ali da opet onaj sa 3,5 bi mogao sa 4, međutim masa ljudi koja je sada ostala bez posla, bez mogućnosti da radi jesu ljudi koji su imali srednja primanja, dakle koji su bili primjerice vlasnici kafića, treneri i trenerice u teretanama, umjetnici izvođači koji ne rade već godinu dana, ljudi koji rade u turizmu, dakle to su sve ljudi koji nisu imali nužno bili u najnižem dohodovnom razredu i koji su shodno svom dohotku preuzimali određene obaveze kredite, ulaganja itd. govorimo i o njima ovdje jer nisu oni krivi za krizu koja je nastupila i da moramo na neki način reagirati prema činjenici da ljudi ne rade godinu dana, da ne mogu raditi, a da im troškovi idu, da im režije idu, da im najamnine za njihove poslove idu i za njihove poslovne prostore. Drugo, ono što je na početku kolega Grbin rekao, koji su rokovi kojima država plaća, ja ću vam reći npr. evo to znam iz prve ruke od kolega odvjetnika, koji su vam rokovi kada vi plaćate odvjetnicima za zastupanje po službenoj dužnosti? Plaćate ih dva puta godišnje, prođe i šest mjeseci od kad su vam izdali račun da ih platite, šest mjeseci. Isto tako da ne govorimo o potporama. Koliko kasne potpore? Pa ko vas je ovršio? Dal vas je neko ovršio? Da li svi moramo imati razumijevanja da je država u krizi pa da ne može plaćat? Pa da imamo, evo imali su, imaju ti odvjetnici i ti ljudi koji ne mogu raditi i ti radnici koji ne dobivaju potpore po mjesec i po dva dana i duže. Pa dakle ako svi imaju razumijevanja prema vama, pa dajte malo onda i vi malo razumijevanja prema onima od kojih tražite da u ovakvoj trostrukoj krizi izvršavaju svoje obaveze na vrijeme i kažete doslovno dugovi se moraju plaćati jer imamo problem s vjerovnicima. Pa ajde da mi riješimo problem sa vjerovnicima, hajde da iznađemo te načine a da ljudima damo predah od šest mjeseci da ovaj dio dok se ne procijepimo dok ne možemo počet radit da prežive, samo tražimo da prežive.
Hvala. Imamo cijeli niz opet replika. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Sve što ste rekli slažem se, ali treba naglasiti u ovome trenutku da oni koji imaju previše da bi trebala biti solidarnost svih. Evo ja promatram prvu odluku slovenske vlade, prva je bila moratorij na kamate i kredite i tim je odmah znači nikome ništa nije oprošteno, nije kriv za krizu kriv ni ugostitelj niti je kriv gospodarstvenik, niti radnik koji ne prima plaću i time one koji su sticali svoj kapital, a poglavito u RH četiri milijarde kuna na naknade i provizije godišnje, ne kamate, banke uzimaju. Zašto naša Vlada nema tu hrabrost? Ne možete reći to je populizam, tu preko granice ne daleko, ta vlada je donijela u EU moratorij na kamate i kredite. I tim bi naravno i ovaj moratorij za ovršene time bi bilo pravedno, solidarno ono što smo izgubili [[Upadica: Hvala.]] bar u ovoj Covid krizi tribalo vratiti. Hvala.
Poštovana zastupnica Benčić.
Hvala g. Bulj. Da, naravno, mislim da je vrijeme krize uvijek bi trebalo biti vrijeme solidarnosti i preraspodijele. Kad smo ovdje razgovarali o poreznoj reformi, mi smo upravo to predlagali. Upravo smo predlagali da imamo porezni sustav koji će imati 4 stope, gdje će se kumulirani dohodak, dakle ukupni dohodak oporozovati po te 4 stope kako bi oni koji imaju najviše dohotke, dakle ne samo plaću nego i drugi dohodak bili oporezovani po višim stopama od onih koji spadaju dakle u niži i srednji dohodovni razred. To je naravno, odbijeno, mada smo znali da upravo ovo vrijeme kad nam ta raspodjela treba. Ali reći ću još nešto, znate zašto se ne ide sad na banke? Moramo pitati g. Marića šta je dogovorio sa bankama oko spora u Washingtonu arbitražnog koje su banke protiv RH pokrenule zbog slučaja „Franak“ i koje smo koncesije im dali da prekinu eventualno spor jer spor je bio pri kraju, međutim, izgleda da je došlo do nekog dogovora o kojem [[Upadica: Hvala.]] ovaj Sabor ne zna ništa.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice Benčić. Evo, ja vam čestitam na ovom pokušaju da pomognemo jednoj socijalno ranjivoj skupini i moram reći da sam ja čitav svoj profesionalni radni vijek bila posvećena upravo tome, zaštiti slabijih i pružanju pomoći onima kojima je to najpotrebitije. Međutim, ovdje mislim da je najvažnije zapravo konstatirati pravo činjenično stanje, a to je da vladajući pomažu onima koje bi trebali štititi samo kada to odgovara njihovom populizmu i samoreklami. Ovaj tjedan postavila sam upit državnom tajniku kako ćemo smanjiti energetsko siromaštvo. On je rekao otpisom ovrha i dugovanja za struju osobama koje su pogođene potresom na području Banije, a sada kada pričamo o onima koji su dugotrajno u dužničkom ropstvu i u ovršnoj krizi, pomoći nema. Zašto? [[Upadica: Dakle da se htjelo.]]
Poštovana zastupnica Benčić, izvolite [[Upadica: Ispričavam se.]]
Ispričavam se. Hvala vam. Da se htjelo pomoći, pomoglo bi se već onim prijedlozima koje smo mi imali kao ne samo mi iz zeleno-lijevog bloka nego i svi drugi iz oporbe oko Ovršnog zakona. Dakle tražili smo da se promijeni redoslijed naplate dugovanja, isto tako, tražili smo da se prekine praksa i ograniči barem praksa prodaje dugova agencijama za naplatu potraživanja. Tražili smo da ne rastu kamate ljudima unedogled i da se nalaze u tom krugu začaranom iz kojeg ne mogu nikada izaći. Tražili smo da se prekine praksa dugotrajnih blokada računa. Tražili smo da FINA umjesto prakse koju sada ima, a to je blokada računa, pa makar trajala unedogled, da FINA preuzme ulogu medijatora između vjerovnika i dužnika radi toga da se dogovori mogućnost one naplatu koju zaista čovjek može platiti. Da bi ih povukli van iz sive ekonomije. To je sve odbačeno, to je sve odbačeno. A moglo se pomoći.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Spomenuli ste ovdje kontraprijedlog odnosno prijedlog zašto se ne bi napravila razlika, odnosno zašto se ovaj zakon, primjerice, ne bi promijenio samo na neke vjerovnike, pa tako primjerice, na potraživanje trgovačkog društva, recimo u vlasništvu grada se ovaj zakon može promijeniti, a na recimo potraživanje kreditnih institucija ne. Pa jedno vrlo kratko pitanje, da li vi doista mislite da bi takav vaš prijedlog koji ste ovdje prezentirali prošao ocjenu ustavnosti? I još jedna stvar koju ste ovdje spomenuli kada ste govorili o usporedbi dakle povećanje prosječne plaće i kada ste spomenuli kupovnu moć, onda još jedna informacija, dakle prosječna plaća je rasla za vrijeme ove Vlade 1147 kuna, a za vrijeme Vlade predlagatelja odnosno SDP-a u razdoblju od 2011.-2015. 201 kunu. Dakle doista brojke se mogu svakako tumačiti, ali mislim da je potrebno ovo iznijeti radi javnosti.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Da, mislim da bi prošao ocjenu ustavnosti, sad ću vam reći i zašto. Zato što je RH u Ustavu definirana kao socijalna država, a isto tako, RH odnosno država i njezini svi stupovi vlasti preuzeli su pozitivnu obavezu stvaranja okruženja u kojem se načelo socijalne države može ostvarivati. Dakle kada bismo razlikovali na taj način, kada bi se država, odnosno njezina poduzeća odrekla dijela, bilo profita, bilo dohotka iz razloga što želi olakšati najranjivijim skupinama preživljavanje u doba krize, da, to bi izdržalo test ustavnosti jer bi time država svoju pozitivnu obavezu koju ima prema Ustavu ostvarivala. Zapravo, obratno možda ne bi izdržalo test ustavnosti. Ali da krenem na vaše drugo pitanje, ja sigurno neću ovdje braniti ekonomsku politiku koja se događala i za vrijeme Vlade SDP-a jer se s njome također, nisam slagala, međutim, kada navodite koliko je rasla neto plaća, navodite, molim vas i koliko su rasli troškovi života.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo. Pa vi niste napomenuli i niste rekli, evo npr. da je u mandatu ove Vlade i u ove prethodne da se zaista pomoglo, otpisalo se za preko 2 milijarde vrijednosti pojedinim osobama u poreznoj upravi. Osim toga, u odnosu na prethodno neko razdoblje, preko milijun i 800 tisuća osoba ne plaća porez na dohodak. A nekada je to bilo pola, oko 900 tisuća. Kada govorimo o tome, vi kažete neka otpišu gradovi, općine, itd., to su njihove pojedinačne odnosno odluke koje donosi njihove gradska odnosno općinska vijeća i mnogi su otpisali komunalne naknade, mnogi su ušli u reprograme razno razne, mnogi su se odrekli najamnina i zakupa javnih površina upravo da bi pomogli i poduzetnicima, a tako i zaposlenicima.
Poštovana zastupnica Benčić.
Evo, da vam odgovorim. Dakle, vi se hvalite činjenicom da 1800, milijun i 800 tisuća ljudi u ovoj zemlji ne plaća porez na dohodak. Znate što to znači? Da 1800 ljudi u ovoj zemlji živi sa manje od 4 800 i nešto kuna. I vi se time hvalite, to je dobro i to uspjeh ove Vlade. Mislim evo, ja, ja, zaista taj argument ne bi vukla van. Oni su izuzeti, dakle iz poreza na dohodak iz razloga što im je osnovica toliko niska da ne upada u taj razred, ja bi bila sretna da imamo milijun i 800 tisuća ljudi koji jesu u najvećem poreznom razredu a ne da ne plaćaju porez na dohodak i ne bi se time hvalila. Nadalje, što se tiče pomoći, da, lokalna samouprava u određenim općinama i gradovima je pomogla. Ja se pitam, zašto niste vi primjerice prihvatili naš prijedlog da se svi režijski troškovi, da se na sve režijske troškove smanji PDV? Umjesto što smanjujete PDV [[Upadica Reiner: Hvala, slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.]] na određene artikle za koje se onda dižu marže a ostaje na istom.
Kolegice Benčić, molim vas, ajde obuzdajte se. Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Poštovana zastupnice, evo vidim da su tu neki ljudi zaboravili što se zapravo dešavalo i otišli su malo u povijest makar povijest nema veze sa ovim ovrhama budući da 2011. ljudi nisu imali te ovrhe i sad ih trenutno imaju ali zaboravili su što se zapravo tada dešavalo. 2011. g. je hrpa ovrsi koje su bile u bankama, došla u FINA-u. Zašto? Jer nisu bile sređene, to su odlazile kutije i kutije papira, da si dokumenti srede i da se zna tko je kome što dužan. Tamo je bila anarhija, niste nikad znali tko će vas ovršiti, zbog čega će vas ovršiti, na koji način će vas ovršiti, katastrofa. Danas tu slušamo opet priče o tome da postoje primanja na koje se ovrha ne primjenjuje. Točno, ali to su primanja koja ulaze u onih 3500 kn, znate. Za koje smo dobili prijedlog od Vlade da se otvori zaštićeni račun pa će tamo sjesti sredstva. I do 3500 kn su i ona sredstva na koje se ne vrši ovrha. Prema tome, to je sve isto, to je zamazivanje očiju ljudima. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Je, to vam je isto.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Benčić. …/Upadica Pavić: Pogledajte si malo zakon, ... [[Govornik se ne razumije.]] i primanje./… Hvala. Gledajte, jako se puno prijavilo, ostat ćemo sigurno do iza 8 sati, prema tome, ajmo se držati vremena, molim vas, izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Treba reći da je zadnjim izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, proširena lista primanja koja jesu izuzeta iz ovrhe. I to je korak u dobrom smjeru, ali to ne rješava ono što je krucijalni problem a to je da u čitav postupak ovršni, nismo ugradili mehanizme pomoću kojih možemo omogućiti dužnicima da održivo otplaćuju dug. Dakle, jedna od tih stvari je izuzetno jednostavna i evo mi tu sad da se dogovorimo, možemo je ovako riješiti i pomoć stotinama tisuća ljudi. A to je da primjerice sud pazi na zastaru dugovanja po službenoj dužnosti. Pa nije to tako strašno, jel tak? Jako velik broj dugova koji se naplaćuju jesu zastarjeli, jako velik broj dugova koje Agencije za naplatu potraživanja naplaćuju jesu u zastari. I ljudi nemaju mogućnost prigovora. To su stvari koje su jednostavne i možemo ih riješiti.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grbina.
Ovako, krenimo od premise da ovaj zakon ne valja ništa. Što je malo čudno jer smo isti takav zakon jednoglasno usvojili prije 8, 9 mj., ali dobro, krenimo od te premise. Što u toj situaciji možemo napraviti? možemo reći ne valja, odbiti ga, a možemo i ponuditi vlastito rješenje. Ironijom sudbine, danas su vladajući preuzeli ulogu oporbe i za ono što su sami predložili i usvojili prije 9 mj., kažu ne valja ali ne nude alternativno rješenje. U SAD-u, možda najbogatijoj zemlji na svijetu, svakako zemlji sa najvećom ekonomijom, donijet je plan pomoći ljudima pogođenima korona krizom. 71% Amerikanaca u punom iznosu a još 17% djelomično, dobit će ček od 1400 dolara i to je treći krug pomoći. Amerika može, Hrvatska ne. Čak niti pomoći onima od kojih se traži da nešto plate. Ne direktno pomoći, indirektno. Ali barem pomoći. Ne, Hrvatska ne može.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Da, jučer je zapravo bila upravo na tom tragu jedna izuzetno smiješna situacija na Odboru za financije kada je vaš zastupnik nama prigovorio na prijedlog koji smo dali da to nije baš dobro razrađeno, to bi ipak trebalo, to je taj jedan članak, da bi to ipak trebalo drugačije, da se to vidi da zbrda-zdola i tako, pa sam mu onda rekla vi znate da je to vaš prijedlog, samo smo ga ponovili, dakle mi samo ono što je već jednom napravljeno, tražimo da se napravi ponovo, pa nije imao odgovor na to. A vjerojatno mu se odjednom puno više svidio prijedlog i odjednom vjerojatno više nije bio zbrda-zdola. Međutim, kada govorimo o tome koji će stav Vlada zauzeti prema politikama i kako će se sad ponašati u rješavanju ove krize, mislim da je ključna stvar je da se izađe iz onih cipela u kojima smo do sada bili, ako su to napravile daleko neoliberalnije ekonomije od naše i od onih kojih su europske, onda svakako bi trebali i mi i shvatiti da se ne radi o business as usual.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Pomalo neobično ali počet ću od onoga što je u svojoj raspravi istaknuo kolega Davor Dretar. Rekao je da bismo s ove pozornice trebali poslati poruku ovršenima i blokiranima da nisu sami. Mislim da bi zapravo bilo puno poštenije da priznamo i da javno izgovorimo da jesu sami, da su napušteni. Ne ulazim sada u to jesu li sami krivi ili jesu li sami odgovorni za nevolju u kojoj su se našli ili ovdje ipak postoji suodgovornost sustava i države koja nije napravila dobar pravni i institucionalni okvir koji bi provjeravao kakvi se paketi financijskih usluga nude građanima na tržištu, dakle u to ne ulazim. No, činjenica je da onog trena kada su se naši građani našli u problemima da iza njih više nije stao nikakav sustav, nije postojala niti pravna, a niti socijalna ili bilo koja druga sigurnost koja bi im pomogla da prevladaju krizu u kojoj su se našli. I paradoksalno je da upravo ta riječ sigurnost, riječ koju vladajući vrlo često koriste kada pričaju o programu Vlade koji provode u ovom mandatu. Ovaj prijedlog u svakom slučaju se može podržati, ali treba reći da čak i kada bi postojala volja ili sluh vladajućih da ovaj zakon usvoji, a znamo da toga naprosto nema, to bi bio tek analgetik, tek blago ublažavanje bolova i problema koje naši građani imaju, a znamo da je zapravo potreban snažan i jak lijek za upalne procese koji jako, jako dugo traju. Dakle, moratorij neće pomoći onima koji su trajno u situaciji da nisu u mogućnosti vraćati svoje dugove. Svi oni koji su sada u blokadi prvo što trebaju, trebaju značajno drugačiji i značajno pravedniji sustav ovrhe, a jesmo li to spremni mijenjati? Jesmo li spremni iz Ovršnog zakona iz postupka provedbe ovrhe izbaciti čitav niz posrednika koji troškove ovrhe, a potom i kamata naplaćuju vrlo često višestruko iznad samog iznosa glavnice? Jesmo li spremni ukinuti dio ovlasti financijske agencije koji se vrlo često prikazuju kao jedan neobičan sustav za kojeg ne postoji pandam na razini europskog prava? To bi bila reforma, to bi našim ovršenicima dalo znak da ova država ozbiljno promišlja o problemima i potrebama svojih građana. Za to ova strana sabornice nije kapacitirana niti će ikada biti. Postavlja se pitanje kakvu snagu ima oporba? Jesmo li spremni ujediniti se makar da o takvim temama počnemo raspravljati ozbiljno i argumentiramo kao što smo o bitnim problemima raspravljali već nekoliko puta do sada? Drugi problem su radna mjesta. Uzalud moratorij ako ih neće biti jednog dana kada padnemija, lockdown i svi ostali problemi izazvani korona virusom stanu. A kako ćemo do tih radnih mjesta doći? Pa svakako ne nastavljanjem istim putem istim modelima kojim smo se kretali i do sada. Kao što sam danas prigovorila vladajućima kada je trebalo glasati o novoj Nacionalnoj razvojnoj strategiji, ako Hrvatska misli opstati mora se mijenjati mora krenuti u ozbiljne strukturne reformske procese. Niti najave, niti naznake nema da će se ikada dok je HDZ-a na vlasti krenuti u tom pravcu. Treba nam racionalna, efikasna javna uprava, treba nam manji broj županija, gradova i općina, treba nam učinkovito i efikasno pravosuđe, ne pravosuđe čiji suci plešu po tulumima s Kerumom. Ne treba nam pravosuđe koje predsjednik države ovako traljavo brani kao što je to učinio danas, ne treba nam pravosuđe koje nije u stanju sankcionirati svoje vlastite suce. Zašto to govorim? Zato što će u konačnici svi ovršni procesi, svi ustavni procesi i o tome je bilo govora tijekom današnjeg dana, u konačnici biti uronjeni u pravosudni sustav, u one koji zakone provode u praksi. A kakvi su nam ti ljudi, kakva nam je kvaliteta sudačkog kadra? Krećemo li se u pravom smjeru? Kao što sam rekla, lako je podržati ovakav prijedlog, barem s naše strane, ali to je tek jedna mala tabletica koja ublažava trenutnu bol. Nažalost, nažalost prevelikom broju građana i ta tabletica kratkotrajna koja ne rješava problem jedini je spas i potreban spas sada. O tome kako tumačiti poteze vladajućih koji su de facto isti prijedlog zakona, isto rješenje imali svega nekoliko mjeseci ranije, neka sude oni koji su vas doveli ili dopustili da ponovno sjednete na vlast. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Tomašević. Izvolite.
Želim se vratiti u raspravi na ono što je kolega Habijan spomenuo vezano za selektivni moratorij na ovrhe. Kada smo predlagali ovaj prijedlog zajedno sa kolegama iz SDP-a tada se pojavila informacija koja je došla o javnih bilježnika da je dobar dio ljudi kojima prijeti ovrha upravo da im prijeti zbog dugova koji su nastali zbog režija. Ono što se kasnije pokazalo, a vjerujem da vi to znate isto tako i na svojim primjerima da kada gledamo primjerice komunalne usluge dat ću kao jedan primjer, jedna od najvećih stavki u komunalnim uslugama koje građani plaćaju tj. kućanstva jesu vodne usluge odnosno voda. Primjerice u Gradu Zagrebu ona čini najveći dio računa koji ljudi plaćaju Zagrebačkom holdingu. I sada kada ste vi rekli kada bi se išlo primjerice na moratorij na ovrhe barem za dugove koji nastaju zbog režija, primjerice od vode pitanje da li bi izdržalo test ustavnosti. Ja ću vas samo podsjetiti jednu činjenicu, voda i pravo na vodu je ljudsko pravo, to je UN proglasio. Imamo neke zemlje u susjedstvu poput Slovenije koje su stavile vodu u Ustav, imamo zemlje poput Belgije članice EU koja je stavila određeni broj kubika vode besplatno svim građanima na korištenje svake godine. Znači čak i to bi trebalo biti nešto u normalnoj socijalnoj državi, Hrvatska prema Ustavu jest najnormalnija stvar. Mi čak ne govorimo ovdje o oprostu dugova iako bi i o tome mogli govoriti za račune koji su nastali zbog neplaćanja vode. Pa šta ćemo ljudima isključivati vodu jer su nagomilali dugove? Da li bi tako nešto uopće bilo ustavno, da li bi bilo u skladu sa Europskom konvencijom o ljudskim pravima i slobodama? Znači a ne govorimo čak ni o tome nego govorimo o moratoriju na ovrhu zbog duga zbog neplaćanja vode. Tako da itekako sam uvjeren da bi takva, a još jedna stvar, tu čak ne možemo ni govoriti o nekom neravnopravnom položaju gdje su privatna poduzeća u odnosu na javna poduzeća jer ja ću vas podsjetiti kolege, prema Zakonu o vodama vodne usluge mogu pružiti isključivo javna poduzeća. Neke druge usluge poput struje, električne energije mogu pružiti i privatna poduzeća, ali vodu mogu isključivo pružati javna poduzeća i dobro da je tako. Ali onda kada govorimo o moratoriju na ovrhe zbog dugova zbog neplaćanja vodnih usluga to su isključivo moratoriji na ovrhe javnih vodnih poduzeća, a ne javnih i privatnih. Tako da ni tu ne bi došlo do nekog neravnopravnog položaja na tržištu u ovom ili u onom smjeru gdje se zakidaju javna poduzeća u odnosu na privatna ili privatna u odnosu na javna. Tako da mislim gdje ima volje ima i načina i iz te perspektive budući da ova kriza ne prestaje, budući da ga ova pandemija traje li ga traje, budući da imamo toliko problema sa cjepivima pogoršava se sve više i više ekonomska situacija, a time se pogoršava nažalost i socijalna situacija. Mi smo predložili ovaj zakon na vrijeme prije nego što je istekao onaj stari moratorij 18. listopada, nismo rekli da se treba produžiti moratorij unedogled nego dok se ne napravi novi Ovršni zakon. Dali smo vam dovoljno vremena da to napravite u prosincu ste riješili samo božićnice, više-manje kozmetičke izmjene ste napravili, ali čak onaj novi Ovršni zakon koji ste već imali gotov i dalje ste iz nekog razloga još prije godinu i pol povukli iz javne rasprave i nikad ga nismo vidjeli. Znači mi i dalje nemamo uređen sustav ovrha, nama treba novi Ovršni zakon. Nema evo više ni predstavnika Vlade valjda je petak popodne. Mi smo jučer ovdje podsjetit ću vas kolege vi koji ste bili, bili ovdje do ponoći. Ja znam da predstavnik Vlade ne mora biti ovdje jer smo mi predlagatelji, ali svejedno mislim da na ovako bitnoj temi da ne može nitko iz Vlade bit predstavnik ovdje, a očituje se tako nonšalantno da se ne podržava ovaj prijedlog mislim da nije korektno. Ne znam da li ima pametnijeg posla, nadam se da radi na tome da riješi onda sa boljim prijedlogom ovaj problem, socijalni problem o kojem mi govorimo. Ok, nisu svi dugovi isti ja se slažem, nisu svi vjerovnici isti i s time se slažem, ali ajde onda da napravimo nekakav bolji, detaljniji prijedlog. Dajte vi predložite nešto kako da riješimo taj socijalni problem jer ovo je socijalni problem.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Jedno od zanimljivih stvari jest upravo to da kod pružanja određenih usluga koje su zapravo egzistencijalna pitanja za građane RH kao što je recimo pitanje vode, ali to je sigurno pitanje struje, to je sigurno pitanje i telekomunikacija dolazimo sada do te dubioze naravno da li će država, posebno ako se ova pandemija produži, posebno ako dođe do globalne ekonomske krize kako će država rješavati tu situaciju da ima privatne provajdere tih usluga? Ja mislim da ono što ste trebali naučiti iz ove krize i sada ove situacije je da se nikada ključna infrastruktura u državi ne privatizira, nikada jer u ovakvim situacijama ne možete upravljati, ne možete preuzeti stvar u svoje ruke i ne možete građanima omogućiti primjerice da imaju besplatnu još uvijek vodu mogu, ali da mogu imati struju i da ih ne ovršujemo zbog toga ili telekomunikacije.
Poštovani zastupnik Tomašević.
Slažem se. Ako išta drugo mislim zadnja dva desetljeća slušamo sve moguće međunarodne organizacije koje kažu privatizirajte sve komunalne usluge, privatizirajte sve usluge koje se pružaju na temelju nekakve fizičke infrastrukture poput telekomunikacijskih usluga. Vidjeli smo kako je prošla super privatizacija HT-a, rekli su nam ti ideolozi da država ne može dobro upravljati takvim poduzećima pa su prodali drugoj državi, državnom poduzeću isto tako koje očito može bolje upravljati, pa na kraju je ispalo da smo prodali ili tvrdi se da smo prodali i infrastrukturu, a ne samo zgrade i kompaniju. Znači ono što se vidi u cijeloj Europi, a bome i u svijetu jest vraćanje ključnih komunalnih usluga i javnih usluga u javne ruke, upravo radi ovakve situacije. To se radilo već i prije krize jer se pokazalo da prirodni monopoli … /Govornici govore u isto vrijeme./…
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Pa vi ovdje svojom raspravom hoćete prikazat da smo mi iz HDZ-a valjda bešćutni, da nemamo osjećaja za dužnike, pa sve mjere koje su do sada napravljene u zadnje četiri godine išle su za time da se olakša pozicija vjerovnika i svjesni ste da je to vidljivo u brojkama koliki je broj ovršenih manje. Dakle, Ovršni zakon nikad nije bio socijalni zakon. Postoji dug i dug se mora vratiti, to je oduvijek bilo tako u svim društvima. I sami ste rekli smatrate dug se treba vratiti. Znamo da je situacija sad takva kakva je i znamo da je svima teže, ali kako je teže dužnicima, tako je teže i vjerovnicima, mnogi od njih su od vjerovnika postali dužnici. Sama gospođa Orešković je rekla neće se s ovim puno pomoći, neće, znate zašto? Zato što je to zatvoreni krug.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani zastupnik Tomašević.
Oprostite mi ovdje govorimo o zakonu koji nije Ovršni zakon, mi govorimo upravo o mjerama koje jesu predložene kao na neki način socijalne mjere. Ako možemo imati detaljnije i preciznije izmjene zakona, a da one imaju socijalni učinak predložite vi bolje jer zbog toga je, podsjetit ću vas, vi ste prvi uveli taj moratorij upravo iz tih razloga, upravo iz tih razloga kada je počela pandemija kada je počeo lockdown iz socijalnih iz socioekonomskih razloga ste uveli taj moratorij. Mi smo rekli produžite ga jer i dalje ti razlozi traju, ništa se nije promijenilo, šta se je promijenilo, i dalje imamo lockdown kakav smo imali i na proljeće. Šta se promijenilo? Samo više ljudi ostaje bez posla. Ono što smo mi rekli, produžite ga, isto tako dok ne napravite novi Ovršni zakon koji ste sami obećali da ćete napraviti, i sami ste rekli da ovaj Ovršni zakon ne rješava probleme, nereguliranih agencija za naplatu potraživanja, tzv. zelenaških agencija, ne rješava taj problem, ne rješava problem dužničkog ropstva itd.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Pavića, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Žao mi je što tu nema predstavnika Vlade, evo kolega je [[Upadica Reiner: Predstavnik Vlade je ovdje pa pogledajte malo bolje.]] E, bravo, bravo, odlično jer mislim cilj nam je zapravo da njega uvjerimo da je potrebno da se taj zakon uvede i da moramo poduzeti neke mjere. Ovako kako se trenutno ponašamo, nije dobro, zauzeli smo busije, vi ste u svom rovu, mi smo u svom rovu, mislite da neko nekoga napada, mislite da nešto tražimo više nego što treba a samo tražimo da pomognemo ljudima koji su socio-ekonomski ugroženi, ništa drugo a ima ih direktno preko 200 000 a koliko ih još ima povezanih gdje su članovi obitelji, to je teško za procijeniti. No, ono na što sam htio skrenuti pozornost i gospodinu iz Vlade i svima vama, ovrhe koje se vode u FINA-i se vode izuzetno pedantno i tamo se može točno vidjeti koje su strukture dugova, kome se duguje, znači koja je struktura vjerovnika, koja je struktura dužnika, do kojeg iznosa, od kojeg iznosa, prema tome, može se napraviti analiza kako se može određenoj skupini pomoći. Nije točno da nemamo podatke, nije točno da nema načina da se nekome pomogne. Mi smo ovdje čuli puno primjedbi zašto ne možemo nešto napraviti. ali nismo čuli nijednu ideju od strane gospodina iz Vlade ili sa strane vladajuće stranke što bismo mogli napraviti da ipak tim ljudima pomognemo. Trenutno se ponašamo kao dva ovna na brvnu. Niti i popuštate, niti mi popuštamo. Mi smatramo da trebamo pomoći i ono što je najgore, i smatrate da treba pomoći ali tvrdite da je to nemoguće. Ali zato vas pozivamo, ajmo pronaći rješenje. Ajmo vidjeti gdje može država urgirati, gdje može država reagirati, što može država napraviti, kakvu uredbu donijeti, kakav propis novi donijeti da se pomogne tim ljudima. Da li će to kao što reko kolega Habijan, da li će to biti pomoć parcijalna u smislu da ćemo ih osloboditi nekih nameta lokalnih ili od nekih poduzeća ili od nekih javnih ustanova, pitanje je, ali evo, tražimo, dajte pomognite. Ja sam rekao već i prije u svojoj replici, ne tražimo nešto nasilu, nego ajmo pronaći rješenje da tim ljudima pomognemo. Pročitao sam onaj oglas, kome pomažemo, pomažemo zapravo onima koji se bogate na tuđoj nevolji. Ajmo da to spriječimo, da nam ti ljudi koji su sad već u problemu, ne upadaju u još dublje probleme. Ako će biti u još dubljem problemu, bit će u tom problemu čitava njihova obitelj. Međutim, vidite i sami, zainteresiranost je mala. Ima nas tu 20-ak. Tu bi trebalo biti sad zapravo za ovu temu, zapravo za ovu temu bi trebao biti interes svih nas koji smo tu. Birao nas je narod koji nažalost trenutno nema novaca, koji trenutno ne može živjeti, koji nema za režije, koji nema za normalan život. Oni su nas tu poslali a mi im sad ne želimo pomoći. Ili ne znamo, nemam pojma. Možda nam trebaju savjetnici ali mislim da u Vladi imamo dovoljno stručnih ljudi, mislim da imamo dovoljno detaljne analize na temelju s obzirom da ste vi pročitali stvarno puno brojki, vjerojatno ste radili nekakve analize što bi se desilo, ... [[Govornik se ne razumije.]] ako se napravi nešto, ja se nadam da imate nekakve prijedloge što se može napraviti barem parcijalno da se tim ljudima malo dogodi taj problem i ako smatrate da postoji mogućnost da država negdje urgira da se tim ljudima pomogne, ajmo ljudi. Ajmo to napraviti, mislim financijski kada kažem to. Npr. da se onim vjerovnicima koji imaju toliko i toliko novaca kod svojih dužnika, da im se recimo u tome periodu ne naplaćuje porez. Pa će moći podnijeti lakše taj teret duga koji je prema njima. Znači ovdje govorimo o dugu mahom, mi smo govorili o fizičkim osobama, naravno da se to reflektira i na pravne osobe jer oni mahom duguju pravnim osobama i znamo da tamo postoje problemi onda nakon toga. I nakon toga ukoliko se tim pravnim osobama ne pomogne, onda i one zapadaju u probleme jer i one dolaze u ovrhe. Pogledajte što se dešava sa malim obrtnicima, malim gospodarstvenicima, što se dešava sa OPG-ovima, dešavaju se veliki problemi. Čuli smo jučer od g. Lenarta kako to izgleda kad treba krenuti u projekt za sjetvu, kako to izgleda i koliko novaca treba da bi posijao jedan plastenik recimo, papriku ili paradajz.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Orešković.
Uvaženi kolega zastupniče, dobro ste poentirali u svojoj raspravi da smo nekako podijelili u rovove i da je opći dojam kojeg mogu steći oni koje se ovaj problem tiče, taj da vladajući nemaju sluha za njihove potrebe i probleme a to govorim i u kontekstu komentara kolegice Jelkovac koja je rekla pa zar mi optužujemo HDZ da je bešćutan? Ma ne samo da vas optužujemo da ste bešćutni, optužujemo vas da ste kvarni i stvarno je zapravo paradoksalno, da ne kažem vrijeđanje hrvatskih građana, kada baš vi HDZ-ovci govorite kako se dugovi trebaju vraćati. Pa upravo vi ne vraćate dugove ali ne koji su posuđeni jer vi ne posuđujete, vi otimate i kradete. To je ono što zapravo u suštini boli jer da tome nije tako, država bi imala kudikamo više resursa za pomoć onima kojima je pomoć potrebna a toga upravo danas nema.
Kolegice Orešković, temeljem Članka 239. izričem vam opomenu jer ne možete vrijeđati sve članove HDZ-a ili bilo koje druge stranke, da su lopovi, to dok sam ja ovdje na ovom mjestu nikome neću dozvoliti, niti iz bilo koje stranke o drugoj stranci. Prema tome, niti osobne uvrede, a niti uvrede cijele stranke. Idemo na odgovor na repliku, a povredu Poslovnika tko je to, poštovani zastupnik Hajduković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče vi ste povrijedili Članak 238., naime kolegica je rekla nešto što je koliko ja znam i potvrđeno sudskom presudom, prema tome …
Da su svi članovi stranke lopovi?
Ne, nego da je stranka lopov, a to znači možemo [[Upadica: Ne, ne, ne.]] onda logički zaključivati dalje što i kako. Piše stranka ne pojedinac i ne pojedinci, ne članovi ali članovi da i to je kolegica rekla koliko sam ja shvatio.
Dozvolite da je drugačije interpretiram to ovaj neću vam dati opomenu jer vjerujem da ste govorili u dobroj volji, ali ponavljam neću dozvoliti ovdje da nitko iz bilo koje stranke vrijeđa drugu stranku ili vrijeđa pojedinca. A vi si pročitajte tko god misli da to nije tako nek si pročita Poslovnik napokon. No, imamo odgovor na, e imamo još jednu povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegica Orešković povrijedila je Članak 238. Poslovnika, ovdje vrijeđajući i mene osobno jer proziva sve članove HDZ-a. Tako da bih samo na to rekla, kolegice Orešković vaše mišljenje je vaše osobno i može biti kakvo god vi želite ali ja ću vam samo nešto reći. Ova Vlada HDZ-ova Vlada je za položaj vjerovnika u RH napravila više nego što …
Dobro, kolegice Jelkovac ja sam ovaj to procijenio kao [[Upadica: Položaj dužnika ispričavam se.]] povredu Poslovnika prema tome mislim da je bilo kakva daljnja priča o povredama Poslovnika izlišna ovdje, molim vas. Zašto bi dao opomenu? Pa ja sam, ja smatram da je povrijeđen Poslovnik. Kolega Tomašević vi ne vodite ovu sjednicu nego ja i nemojte dobacivati iz klupe. Možemo sad konačno ići na, kolega Habijan molim vas, mislim da smo …
Ja sam htio samo reći da povlačim obzirom da ste reagirali, dakle povlačim povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Možemo ići na odgovor na repliku? Izvolite, poštovani zastupniče.
Dobro, ja sam htio da izbjegnemo ovakvu situaciju jer ćemo skrenuti s teme. Znači čuli smo između ostaloga izlaganje kolegice iz Zadra, imali ste odlične brojke. To sam rekao i već za predstavnika Vlade vjerojatno ste uzeli sa stranice FINE pretpostavljam ili ste ih dobili iz neke službe u FINI i na temelju tih podataka možemo nešto napraviti, ali ne možemo samo reći gledajte ne možemo napraviti zbog toga, toga i toga. Ajmo to što je problem, ajmo to odmaknuti. Ako to odmaknemo moći ćemo napraviti bar nešto. Ali ako se ne pomaknemo s mjesta nema ničega. Ma da napravili ste prošle godine kad nije bila toliko velika kriza, sad je kriza puno dublja i ne poduzima se ništa.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovanog [[Upadica: Ajmo.]] zastupnika Hajdukovića. Molim vas ajmo, nećemo tako komunicirati iz klupa. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, da ovdje se radi zapravo i žalosno je zapravo što moramo raspravljati uopće o ovome. Mi to predlažemo naravno u obliku zakonskog prijedloga, ali drugačije poslovnički ne možemo. Ali da Vlada pomogne svojim građanima koji su ugroženi sada i zbog pandemije i zbog ekonomske krize, zbog potresa, dovoljna je samo jedna odluka, doslovno samo jedan komad papira koji bi naš premijer rekao tajnici da izvoli prirediti. Samo to je dovoljno. A kako ćemo onda pričati o kompleksnim situacijama koje treba rješavati, o propadajućoj poljoprivredi, o lošim zakonima koji se donose, o Slavoniji koja i dalje se ispražnjava i iseljava. Dakle, kako govoriti o rješenjima za takve probleme koji su puno kompleksniji kad se ovako jedno vrlo jednostavno rješenje ne može donijeti prema zakonskom prijedlogu za koji smo glasali i mi koji su i podržala i većina.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Evo ja bi išao još jedan korak dalje. Čak niti nije potreba odluka Vlade. Potreba je samo sugestija sa tog nivoa prema javnim poduzećima da se nešto poduzme. To će javna poduzeća saslušati i sigurno će pomoći ljudima, ali mora i država nešto napraviti za uzvrat. Ukoliko poduzeće nema primanja, a mora plaćati PDV, mora plaćati porez na dohodak, na dobit pardon svaki mjesec, normalno da traže svoj novac, ali ako ih država nečega oslobodi ukoliko im kaže gledajte ne trebate to platiti onda će i oni moći podnijeti teret te krize. Bez toga ne ide. Znači moraju biti mjere koje se protežu i prema Ministarstvu financija i prema službi socijale i prema mirovinskom i prema svim ostalim sustavim u državi. Bez toga to ne ide jer tu imamo i penzionera i zaposlenih i onih koji su na burzi, to sve mi plaćamo [[Upadica: Hvala lijepa.]] a plaćat ćemo još više.
Imamo još jednu repliku sa video veze, poštovane zastupnice Romane Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovani zastupniče Paviću, pa mislim da je potrebno konstantno isticati da je prvi moratorij uveden kako bi se olakšao položaj fizičkih osoba u postupku ovrhe i smanjile štete u gospodarskom poslovanju i to uslijed negativnih ekonomskih posljedica do kojih je došlo zbog pandemije Covida-19. Loša socijalna i ekonomska situacija ne da nije prošla već je sve i veća. Brojke na zavodu za zapošljavanju to i potvrđuju. S obzirom da je Vlada u 6 mjeseci moratorija itekako imala vremena izmijeniti Ovršni zakon, a nije to učinila ništa po tom pitanju iz tih razloga je potrebno izmijeniti Članak 2. stavka 2. Zakona o dopuni Zakona o provedbi ovrhe i od velike je važnosti prihvatiti i naš amandman i time pomoći onima koji su se ne svojom voljom našli u financijskim neprilikama. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, sugestija je odlična. Nemojte zaboraviti da se Ovršni zakon mijenjao nedavno. Da smo promijenili zapravo osobe, pravne osobe koje sudjeluju u ovršnom procesu. Da li je to dobro rješenje ili nije, ako mene pitate, smatram da nije jer smo tu stavili još jednu skupinu ljudi koji zarađuju i onako dovoljno i smatram da nije potrebno da oni sudjeluju u toj mjeri i da se tolko zarađuje, ali zakon je takav, kakav je, većina ga je izglasala. S time da bi, da se, te osobe izuzme u ovom momentu nam to ništa ne znači zato što oni zapravo nastupaju kada stupi ovrha, a mi sad govorimo o ljudima koji imaju ovrhu, koji su u blokadi i nikad se ta ovrha neće provesti jer nikad novac neće sjesti na njihov račun, osim ukoliko nisu savjesni, ukoliko se još dublje ne zaduže pa nakon toga razmišljaju što će biti sa njima i budućim pokoljenjem.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović, izvolite.
Evo koliko se može u 5 minuta o ovoj dosta kompleksnoj temi. Nije dobro moralizirati kada govorimo o ovoj temi, nije dobro niti držati se samo statističkih podataka koji mogu biti manipulativni pa kada govorimo o nekom rastu s ove strane, moramo uvijek uzeti u obzir troškove života. Znači kada vi govorite o nekom porastu broja zaposlenih, porastu plaće, onda uvijek i konstantno izuzimate činjenicu one potrošačke košarice, a najveći problem je u ovom trenutku da hrvatska Vlada ne računa potrošačku košarica i mi apstraktno govorimo o onom minimumu iznosa koji je potreban da bi ljudi preživjeli. Također, to se vezuje uz jedan tip i moralne ekonomije, kada govorimo o tome dakle, dugovi se moraju vraćati, znači ta poštapalica koja se neprestano čuje. Onda kada uzmemo u obzir taj minimum znači potreba, to su životne potrebe, ne možemo isključiti podatak i činjenicu da nije ljudska potreba stvarati profit i u ovom trenutku znači stvaranje profita nije prioritet nego osiguravanje minimuma ljudskog minimuma, dakle da se preživi od prvog do prvog u mjesecu. Prema tome, mi ovdje govorimo o osnovnim sredstvima za život. Većina onih koji su blokirani i pod ovrhama je siromašna, mi ne možemo govoriti o ovršenima i blokiranima kao homogenoj skupini. Tu ima naravno, i obrtnika koji se našli u riskantnom biznisu s nekretninama. No, najsiromašnijih je najveći broj. Znači najveći udjel imaju u broju onih koji su najsiromašniji. I tu su stvarno statistički podaci ključni, a to je da je gotovo 1 milijun ljudi u riziku od siromaštva u Hrvatskoj i zato smo stvarno u problemima u ovoj temi. Svakako neke mjere od promjene Ovršnog zakona o kojima je ovdje bilo riječ bi kratkoročno nešto uistinu riješile, ja sad nemam ovdje vremena ulaziti u neke mjere koje su već bile spomenute kao prvo plaćanje glavnice onda zateznih kamata, ograničenje rasta zateznih kamata na maksimalan iznos glavnice, brisanje zateznih kamata za ovrhe vezane uz komunalne račune, dakle struja, voda, plin, također, poseban problem dakle agencija za naplatu potraživanja, itd., znači nešto bi se od toga sigurno Ovršnim zakonom, promjenama Ovršnog zakona moglo riješiti, ali ono što se ovdje pojavljuje i zašto je i ovaj prijedlog limitiran donekle jest da nakon 3 mjeseca i da opet uvedemo istu mjeru, većina ljudi ne bi se našla u situaciji da riješe problem u kojem su se našli jer nemaju radno mjesto, jer su nezaposleni, zato što primaju nedovoljna sredstva da bi se uistinu izvukli iz problema i onda se uvijek vraćamo na primjer i problem znači, rasta, odnosno produktivnosti i opet na ovu strategiju koju smo, je li, razglabali neki dan, koja je sva puna proturječja, s jedne strane imate potrebu znači privrednog rasta, konkurentnosti, konvergencije, a s druge strane, opet ponavljanja istih mjera koje su nas dovele na začelje Europe. Ali ovdje nemam vremena o tome razgovarati pa ću se samo svesti na ono što mislim, da je osnova i ono što bi bilo uistinu jedan pomoć, a to je dakle, opraštanje dugova vezanih za struju, plin, vodu, stan. Znači to su stvari bez kojih ljudi ne mogu živjeti. Nitko danas ne može živjeti bez struje, bez vode, bez plina i bez stana, je li tako? Prema tome, to su stvari koje bi uistinu trebale biti prave mjere. Druga stvar, nužno je definirati, bez obzira što nemamo tu potrošačku košaricu koju Vlada odbija računati, to nije riječ o tome da mi nemamo kapaciteta da to izračunamo, DZS bi to mogao činiti, ali mi to ne činimo kao što recimo čini, slovenska vlada jer bismo došli u situaciju da shvatimo da je minimalna plaća apsolutno nedovoljna da bi se preživjelo s njom jer je zadnju potrošačku košaricu radila, radili su sindikati negdje 2011. g., kada je ona iznosila, i to bez prijevoza, bez obrazovanja, bez raznih stvari, odlaska na more, 6700 kuna, ali nužno je redefinirati zaštićeni minimum. On ne može biti arbitrarno postavljen i određen već mora biti vezan uz minimalne troškove života.
Hvala vam lijepa. Imamo repliku poštovane zastupnice Orešković.
Poštovana kolegice, nešto ste u početku svog izlaganja rekli da nije potrebno moralizirati. E tu se ne slažem s vama, ja mislim da je jako bitno moralizirati jer upravo one socijalne skupine koje vi pokušavate zaštititi kroz svoje politike se osjećaju potpuno demoralizirano. Naime, vjerovnik je vrlo često i država i doista je paradoksalno da kada je država vjerovnik, a treba naplatiti svoje potraživanje po pravomoćnoj presudi koja se temelji na danom mitu, primjerice, onih 5 milijuna eura, 5 milijuna eura od g. Ježića, država kao vjerovnik u ovršnom postupku nikada nije naplatila. Dakle uvaženi predsjedniče HS-a, dok sam ja zastupnica, a krećem se u okviru teme, ja vama neću dopustiti da mi limitirate o čemu ću govoriti, a o čemu neću. I doista g. Jelkovec, vaš je problem što ne osjećate sram što ste članica HDZ-a. Mene bi bilo sram biti član političke stranke koja je osuđena za korupciju. Hvala.
Izvolite odgovor poštovane zastupnice ... [[Govornik se ne razumije.]]
Pa moram reći da nisam rekla da nije potrebno moralizirati, nego da je moraliziranje često sklizak teren, ali apsolutno znači, kada govorimo o moraliziranju, trebamo govoriti o onome što ja nazivam moralnom ekonomijom i tu sam došla do toga upravo što je spomenuto, a to je da država, kad je vjerovnik, ona može i mora pomoći tim ljudima. Znači otpisati dugove prema javnom sektoru je nešto što uistinu možemo stvarno i moralizirati jer to se može napraviti, a ne radi se to. Prema tome, znači kad govorimo do otpisa dugova prema javnom sektoru, znači to je uistinu, možemo se dakle i tim kvalifikacijama obratiti. Ali, stvarno, stalno govorimo da nema novaca, ali mi ako krenemo samo navoditi koje su te afere, milijardu kuna Crkvi koja ide godišnje, 10 milijardi kuna na kapitalskom računu HNB-a, ma mislim, novaca ima [[Upadica: Hvala.]] beskrajno.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Romane Nikolić, evo ga, putem videoveze, izvolite.
Evo, evo, tu sam, tu sam. Kriza uzrokovana epidemijom je sve dublja, a negativne posljedice su svakim danom sve vidljivije. Tisuće građana je ostalo bez posla, dohodak je pao gotovo svim radnicima i poduzetnicima i na svima nama je da pružimo ruku pomoći i povučemo prave poteze. Prihvaćanjem ovoga prijedloga zakona o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima konačnim prijedlogom zakona je prvi korak ka tome. Moratorij je potreban dok se ne utvrdi plan otplate dužnika i time im se, koliko toliko olakša teška ekonomska situacija u kojoj su se našli. Posebno je važno spriječiti novi val blokiranih sve do donošenja izmjena i dopuna Ovršnog zakona i izmjena i dopuna Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, odnosno do kraja trajanja posebnih okolnosti. I opet ponavljam, sad je vrijeme kad se moramo ujediniti i pomoći onima koji su se ne svojom voljom našli u financijskim neprilikama. I za kraj, iz Osijeka, iz najsiromašnijeg dijela Hrvatske, pozivam vas sve da prihvatite ovaj prijedlog kao i naš amandman i pridružite nam se u borbi za pravedno društvo, u stvaranju bolje budućnosti za sve, a ne samo za neke. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo i replike. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Nikolić, dobro ste rekli, dakle treba pomoći ljudima, poduzetnicima, građanima, itd. i kada smo čuli, a čuli smo ovdje u diskursu, dugove treba plaćati. Pa mi se slažemo, pa nitko nikome neće oprostiti njegove dugove. Radi se samo o načinu da se ljudima olakša dok zbog posljedica pandemije koronavirusa ne mogu se normalno baviti svojom djelatnošću, ne mogu raditi ili su izgubili posao zbog toga, pokušava im se pomoći da prebrode, dakle da premoste ovaj teški period, ne da im se dugovi oproste i to treba demistificirati. A sve što treba, ako već neće podržati naš zakonski prijedlog, sve što treba napraviti jedna jednostavna odluka koju će premijer reći tajnici da pripremi.
Poštovana zastupnica Nikolić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa da upravo to g. Hajdukoviću, nitko ne govori da se ti dugovi neće plaćati, nego se samo, mi samo molimo da se to odgodi dok god oni ne stanu na noge. Odnosno dok ne prođe ova korona kriza.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Evo čuli smo i prije prijedlog da se treba promijeniti Ovršni zakon. A što se tiče ljudi koji su, evo, zahvaćeni tom krizom i problemima, mislim da mi koji dolazimo iz manjih sredina to možemo najbolje vidjeti. To se u velikim gradovima teško vidi. To ćete teško primijetiti u jednom Zagrebu, Splitu, Varaždinu, Rijeci, pa čak možda i u Osijeku, međutim, kad dođete u manje gradove, kad dođete u manje sredine, onda se to jako dobro vidi jer vidite kako ljudi žive, ljudi su više povezani, više razgovaraju, više dođe susjed kod susjeda i pita čuj, imaš posuditi 100 kuna da kupim djeci kruh. I to je problem i kad to čujete jedanput, zanemarite, a kad to čujete i drugi put, treći put i 5. puta, e onda je to već veliki problem i zato moramo naći rješenje, a vjerujem da tamo kod vas u Osijeku imate slične probleme i slične primjere s obzirom da je nažalost tamo evo, znamo kakva je situacija sa poljoprivredom, vjerojatno i gospodarstvo nije baš u sjajnom stanju i ne vjerujem da ljudi mogu pronaći nekakvo novo zaposlenje.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Hvala zastupniče Paviću. Pa da, totalno ste u pravu. Inače, Osijek i Slavonija i „slijepo crijevo Hrvatske“ što se tiče zaposlenih i što se tiče socijalne sigurnosti. Itekako Vlada je imala vremena u 6 mjeseci moratorija da stavi izmjenu Ovršnoga zakona, to nije učinila i sad ima mogućnost da prihvati naš prijedlog i da prihvati naš amandman kako bi, eto, kako bi odgodili još teže situacije koje će zahvatiti i naše građane zbog ove pandemije.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, dosta je već toga rečeno što kroz replike, što kroz rasprave, ja bih ponovio samo nekoliko stvari i podcrtao koje mislim da su bitne jer kažu nekad da je ponavljanje majka znanja. Naime, pandemiju nitko nije mogao predvidjeti ona se desila i nažalost ima i imat će vjerojatno jako velike posljedice na naše gospodarstvo, na zdravlje naših građana itd. Kako bi im olakšali nošenje sa tom krizom predlagali smo u prošlom sazivu i u ovom čitav niz zakona. Žalosno je da jedan premijer odnosno naš premijer govori da od ove oporbe nema ništa ni vizije, ni prijedloga, ni alternative ja sada da počnem nabrajati sve zakonske prijedloge koje smo predložili u prošlom sazivu, a i u ovom koji se tiču upravo nošenja sa krizom vjerojatno bih potrošio svih svojih 5 minuta na nabrajanje istih. Koliko su prihvaćeni znate i sami, niti jedan nije prihvaćen. Neka rješenja je Vlada iskopirala, doslovno prepisala u svoje zakonske prijedloge, ali ni to nije sporno jer smo te prijedloge na kraju i mi podržali za razliku od vladajućih koji ne podržavaju ništa što ne dolazi iz njihovog tabora. Rezultat je na kraju bio isti, a to je da smo pomogli našim sugrađanima i to je jedino bitno i zbog toga smo uostalom i ovdje. A siromaštvo je kao što je istaknuto od kolegica i kolega koji su raspravljali prije mene, posebice sad evo od kolegice Nikolić zaista veliki problem u Hrvatskoj i sve veći. Kada vidite koliko ljudi samo hoda po ulicama prebire po kontejnerima, sve vam je jasno, a na istoku Hrvatske bojim se da je situacija i puno, puno teža. Ovo smo rješenje imali na stolu dakle moratorij o, na ovrhe već i prije. Mnogi ljudi su nažalost ostali bez svoje egzistencije zbog posla zbog pandemije, mnogi će to nažalost tek ostati, mnogi ne mogu ako su poduzetnici i obrtnici poslovati u normalnim uvjetima. I jedina intencija ovoga svega je da im se pomogne da premoste ovaj težak period. Dakle, još jedanput podcrtavam ne da se dugovi oproste nego da im se pomogne da prebrode ovaj teški period. Ali opet ću se retorički zapitati što možemo očekivati od Vlade koja čisto svojom odlukom, dakle jednim komadićem papira može olakšati mnogim građanima ovaj period, kako ćemo onda očekivati od njih da rješavaju puno kompleksnije probleme. Evo u Slavoniji se gasi tvornica za tvornicom možemo reći da bi moto Ministarstva poljoprivrede moglo postati „svaki tjedan gasimo pogon jedan“. I ono malo radnih mjesta šta imamo počinje se gubiti. Zašto? Zbog nepromišljenih odluka Vlade. Dati ću vam samo jedan primjer. Od kasne 2015. godine počinju se smanjivati poticaji za proizvodnju šećerne repe. U nekih 2 do 3 godine oni su se smanjili za gotovo 50%. Rezultat vidimo tek danas, a to je gašenje prije svega virovitičke šećerane koja je sa početkom veljače zauvijek zatvorila svoja vrata i neizvjesna budućnost osječke šećerane kao i one u Županji. To je nekih 200 radnih mjesta. Možda brojka 200 nije puno za Zagreb, nije puno za Istru, ali je za Slavoniju jako puno. U Slavoniji je to razlika između života i smrti. U jednoj Virovitici 60 zaposlenih itekako znači. Virovitica je inače pokušala se brendirati kao slatki grad sad je ostao samo gorak okus tog slatkog grada i te brige Vlade za taj kraj. A podsjetit ću vas samo da prilikom rasprave o nacionalnoj i razvojnoj strategiji je Virovitičko-podravska županija apostrofirana kao primjer nerazvijenog kraja Hrvatske. Sustavna nebriga, loše i nepromišljene odluke utječu na situaciju u kojoj se nalazimo, a bojim se da ćemo posljedice osjetiti ne možda sada, ali u nekom kratkoročnom tj. srednjoročnom periodu puno, puno više. Odluka koju sada, loša odluka koju ćemo sada donijeti odbijajući ovaj prijedlog će dati svoj gorki plod da se tako izrazim kroz 6 mjeseci, kroz godinu dana, možda kroz 2. Možda ćemo izgubiti još tih 60 ili 200 obitelji iz Slavonije koje će otići u, negdje u EU u Irsku, u Njemačku. Možda će tih 60 zaposlenika iz virovitičke šećerane također potražiti svoju sreću negdje dalje, a sve te posljedice su se mogle izbjeći samo sa malo promišljanja i sa malo vizije. Hvala.
Imate jednu repliku poštovane zastupnice Nađ. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću posebne okolnosti uzrokovane pandemijom Covida-19 traže i posebne mjere. Kakva je to Vlada koja nema odgovora na vapaj svojih građana, na vapaj građana koji su pod ovrhama za posebnim mjerama i odbija i prijedloge oporbe koja upravo te mjere nudi? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Nađ kakva je to Vlada? Pa HDZ-ova Vlada vrlo jednostavno reći ću i HDZ-ova većina. Ja si ne mogu kao zastupnik, kao odgovorni zastupnik koji je biran od strane građana da ih zastupa, njih i njihove interese ovdje ne mogu si dozvoliti da ne podržim svaki prijedlog koji ocijenim kao prijedlog koji ide u korist građana. To si Vlada očito može priuštiti. Kreditno financijske institucije će lakše puno lakše preživjeti ovaj težak period nego građani koji su zbog ovog ili onog razloga pod ovrhom. Prema tome vrlo malo truda se moglo uložiti da bi se njima značajno olakšao ovaj period. I to ponavljam, nitko ne govori o opraštanju dugova, dugovi se zaista plaćati moraju nego samo o premoštavanju ovog vrlo, vrlo teškog perioda.
Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Tomaševića. Izvolite.
Kako ide rasprava sve nas je manje na ovoj strani sabornice. Da je drugačija situacija da je Vlada predlagatelj mislim da onda ne bi baš bilo tako, ali budući da je oporba predlagatelj, onda, onda je sve manje i manje s ove strane. Zašto je ovaj zakon sada na raspravi sada na raspravi, još jednom da podsjetim, mi smo ga stavili nekoliko dana, oko tjedan dana prije nego što je istekao ovaj rok na moratorij 18. listopada u zakonsku proceduru. Tada da je bilo političke volje, odnosno volje vladajuće većine, moglo se naći na glasanju. Međutim, nije je bilo i onda je taj jednostavno moratorij isteknuo i desilo se što se desilo, a kriza ide i dalje i dalje. Mi, nismo ga mogli ranije staviti na raspravu budući da, kao što znate, morali smo pričekati 2 mjeseca da on bude na dnevnom redu, da bi onda mogli skupiti 30 potpisa kako bi se moglo o njemu raspravljati. Znači žao nam je što o tome nismo raspravljali još u listopadu, ali ovo je najbrže što smo mogli, a da mi kao oporba možemo nešto staviti na plenarnu raspravu. Da je bilo volje od vladajuće većine, mogli smo to i ranije. Ja ću još jednom podsjetiti primjerice, za neke primjere kontradikcija o kojima smo ovdje danas raspravljali. Primjerice, mi govorimo danas o tome da je Vlada usvojila zaključak kojim je otpisala potraživanje za električnu energiju na potresom pogođenom području. Za 3 mjeseca, siječanj, veljaču i ožujak. I to što je najbolje, otpisala ga je svima na tom potresom pogođenom području. Ne samo onima kojima su oštećene kuće u potresu jer je HEP vrlo jasno krajem ovog prošlog mjeseca pojasnio da će otpisati potraživanje za električnu energiju svima. I dobro da je, mi smo to tražili i mislim da je to tako lakše i uostalom, taj cijeli kraj je skoro potpomognuto područje i mislim da je to opravdano. Međutim, s druge strane, građani neki, pa i ovdje u Zagrebu i u Zagrebačkoj županiji, a posebice, primjerice, Čučerju, Markuševcu, žive u stambenim ili robnim kontejnerima nakon onog prošlog potresa i to je potresom pogođeno područje. Nije pogođeno potresom u prosincu, ali je pogođeno potresom u ožujku. Tamo je nastala razlika njima, za grijanje za električnu energiju od nekoliko tisuća kuna, 4, 5 tisuća kuna, samo u 2 mjeseca je nastao trošak, u studenom i prosincu. I ide im i dalje. To se nije riješilo. I sad, takvi ljudi, budući da i dalje nema institucionalnog rješenja, a odbilo je HDZ da to isto spomenem i na Gradskoj skupštini Grada Zagreba na prijedlog oporbe je odbio HDZ prijedlog da se barem za ljude koji su u tim kontejnerima na području Grada Zagreba iz gradskog proračuna plati električna energija, takvi ljudi mogu biti ovršeni ako neće moći platiti račun za struju. S druge strane, tu se isto pokazuje ovaj paradoks, Vlada je to naložila HEP-u, ali ne može naložiti privatnim poduzećima koji prodaju električnu energiju, tako da oni i dalje naplaćuju na potresom pogođenom području jer je HEP državno poduzeće. Shvaćate? To su znači parcijalna rješenja, a i pokazuju dublje probleme toga kad privatiziramo komunalne i javne usluge. S druge strane, ono što isto tako želimo jasno reći jest da smo mi tražili da se moratorij produži dok se ne donese novi Ovršni zakon koji bi sustavno riješio problem ovrha. U onom zadnjem izmjenama su bile kozmetičke promjene koje su hitno išle, prvenstveno radi božićnica, zato se to u prosincu našlo u HS-u. 27. čini mi se, izmjene, jer još uvijek nema novog Ovršnog zakona iako je isti HDZ uputio u proceduru i u javnu raspravu još 2019. g. pa odustao od njega. To znači da sada i dalje nije regulirano, mi smo jedna od rijetkih zemalja u Europi koji nema reguliran rad agencija za naplatu potraživanja, mi smo jedna od rijetkih zemalja u EU gdje imate situaciju da trošak ovrhe je veći, može biti veći od samog duga, gdje ljudi ni ne znaju da su ovršeni, pa ne znaju da su im dugovi preprodani agencijama, itd., itd. S druge strane, jedna Slovenija je odmah na početku epidemije donijela moratorij na kredite, na ovrhu na temelju kredita.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Peović. Izvolite.
Dobro, ono što je zanimljivo znači, okej, imamo znači banke koje imaju u toj ukupnoj strukturi duga ogroman postotak, 41,4%, ako se uključe ostale financijske institucije, znači štedionice, kreditne unije, leasing i faktoring društva, osiguravajuća društva, itd., to je 48,5%, imamo teleoperatere, znači banke i teleoperateri su najveći vjerovnici, ali čak je 160 tisuća ljudi dužno teleoperaterima, i okej ako ne možemo zahtijevati da se ovi dugovi riješe, zašto ne bismo mogli zahtijevati otpis dugova prema javnom sektoru? To je nešto što stvarno, kad postavljamo kao pitanje, ne možemo dobiti odgovor „dug se mora vratiti“. Dug se mora vratiti, to se stalno ponavlja, ali ovdje to nije slučaj.
Poštovani zastupnik Tomašević.
Naravno da se to može jer vidimo da se može budući da je Vlada donosila takve zaključke da naloži svojim državnim poduzećima da otpišu potraživanja i kažem, ne samo za one kojima su oštećeni bili objekti u potresu nego svima na određenom području. A mi sad, osim potresa imamo i pandemiju koja je ekonomski i socijalno je potresla cijelu Hrvatsku i iz te perspektive znači možemo govoriti o otpisu potraživanja, ali isto tako možemo govoriti i o moratoriju na ovrhe koji bi onda ciljao zapravo za takva potraživanja. Gdje bi onda uključio ne samo javna poduzeća, nego i privatna poduzeća koja pružaju takve usluge poput teleoperatera. To mislim da, ako jedna Slovenija mogla to čak za banke znači uvesti moratorij na kredite, onda mislim, i to na 12 mjeseci odmah jer su pretpostavljati kako će stvari izgledati, da čak i ako pandemija stane, da će socijalno-ekonomske posljedice biti i dalje, ne znam zašto je Hrvatska išla 3 mjeseca pa produžila na 3 mjeseca, i onda stala. A sada imamo potpuno isti lockdown kakav smo imali u proljeće kada se taj moratorij uvodio. Nema nikakve logike.
Hvala, replika bit će poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kad je počela ova korona kriza onda je također oporba predlagala određene zakonske prijedloge kao što je moratorij na kredite i kamate pa Vlada to nije odmah prihvatila ali je naknadno ona predložila i oporba je jednoglasno to prihvatila kao i moratorij na ovrhe, jednoglasno oporba. Tako da ovaj prijedlog prihvaćam s obe, obe ruke dižem za nju jer to smo predlagali i u prošlom mandatu tj. na početku korona krize. I tada smo govorili da moratorij na kredite i kamate tj. na kredite i kamate i ovrhe moraju biti minimalno na godinu dana. Tada smo o tome govorili svakodnevno, davali smo amandmane, prijedloge, moj Klub MOST-a i ostali klubovi. Niste to prihvatili. Međutim, što nedostaje ja ću još jednom ponoviti. Banke u RH su solventne 4 milijarde kuna godišnje od provizija i naknada ne kamata, čiste dobiti, one su solventne. Prvu odluku slovenska vlada koju je donila je donila moratorij na kamate, na kredite i kamate ne samo na kredite. Jer što se dogodilo? Kad je bilo ona tri ovdje kad je bila mogućnost kamata kredita moratorij onda su kamate bile išle nekoliko mjeseci tako da su ljudi platili, morali platiti kamate ugostitelji, radnici, a u biti ovaj što će na kraju povećati cijeli kredit. Znači to je najbitnija mjera i nije to populizam to je donijela slovenska vlada, moratorij na kredite i na kamate. Nitko nikome ništa tu ne oprašta. Nego ima li hrabrosti ova Vlada i Andrej Plenković doći svojim gazdama i kazati napravit ono što je slovenska vlada napravila i naravno hrvatska nenarodna banka jer je sve osim narodna banka. I vrlo bitno teleoperateri najveću dobit imaju u RH. Znate li koliko u zadnje '17.-toj, '18.-toj i 19.-toj godini znači 3 godine osim 2020. manje koncesije plaćaju teleoperateri? 700 miliona kuna su manje platili. Znate li koja je odluka bila pred kraj prošle Vlade Andreja Plenkovića prije nekoliko mjeseci prije izbora? Prepolovili su naknadu za frekvenciju teleoperaterima. Kako je se njima moglo oprostiti? Zbog nekog poslovanja. A najgori Internet imamo, a najskuplji Internet, najveću dobit imaju teleoperateri, a našim građanima evo recimo često spominjemo sad radnike Brodotrogira, al takvih ima niz 6 mjeseci od tajkuna Končara koji kupuje hotele kojima ti radnici izrađuju hotele nije dao plaću. I sad njima imaju ovrhu, imaju kredite, nemaju moratorij na kredite i kamate dok se teleoperaterima i ostalima smanjuju naknade, koncesije naravno i frekvencijske naknade. To se radi o milijardama. To je bez 2020. godine. Znači gdje je tu solidarnost? Znači ovdje banke koje imaju na provizije naknade govorimo na dobiti bez kamata, ne govorimo o kamatama nego na 500 provizija i naknada ne znam ne mogu ih ni nabrojiti. Gdje je tu zaštiti HNB-a? Čiji su oni u čiju oni ulogu igraju? Znači ja mislim da ovdje triba donijeti dvije ključne mjere zbog toga što me danas zove jedna gospođa iz moga kraja da joj došlo da će joj se isključiti struja ako je ne plati odmah. A ne može raditi, radi u ugostiteljstvu ona i suprug. Šta ćemo sad? Jel to solidarnost? Pokazivate solidarnost prema onima koji imaju viškove to su banke i pokazujete solidarnost prema teleoperaterima koji imaju najveću dobit u RH gdje svoje objekte tj. bazne stanice postavljaju bez građevinskih dozvola, ali samo u Hrvatskoj bez građevinskih dozvola. I nije ovo da sam ja protiv naprednih tehnologija nego samo da se teleoperateri ponašaju u Hrvatskoj kao otamo gdi dolaze. Znači bogatima opraštate, a siromašnima, siromašne u ovome slučaju gazite. Ovdje moramo doći do solidarnosti, a Covid kriza je pokazala da bez solidarnosti neće biti dobro i da se narod buni, a tko to ne primijeti, s pravom, s pravom se narod buni od gospodarstvenika, poduzetnika [[Upadica: Hvala.]] i radnika. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Uvaženi potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ovdje raspravljamo o jednom propisu koji je već usvojen koji je bio na snazi, dakle tu raspravljamo samo produženje njegove valjanosti. Politički gledano da li ga trebamo produžili ili ne ovisi po meni o samo jednoj stvari o jednoj ocjeni. A to je da li je situacija u odnosu kada je prvotno donesen bolja, gora ili jednaka. Ako je jednaka ili gora ne vidim razlog da se ovaj prijedlog ne prihvati. To je onaj dio koji je vezan za sam akt. Ideološki ovdje imamo dosta stranputica je malo, malo ovaj čudno reći. Međutim, tome jest tako jer jedna od definicija krize kapitalizma je ta da će se to dogoditi onog trenutka kada građani zato što troše neće biti u mogućnosti vraćanja svojih kredita. Građani će zbog toga smanjiti potrošnju, zbog potrošnje smanjit će se proizvodnja, proizvodnja neće trebati kapital zato da bi se i onda ćemo imati jedan višak odnosno krizu plasmana. Kriza plasmana se već događala i to vrlo recentno unutar EU zbog čega su nam kamate takve kakve jesu ne, relativno niske iako hrvatske kamate u odnosu na europske kamate, a mi već 20 godina imamo više-manje fiksni tečaj između EUR-a i kune, se mogu definirati lihvarskim. Dakle ovo je pitanje moratorija odnosno nezalaganje za moratorij u biti znači dati mjeru ili poticaj krizi kapitalizma. Krizi kapitalizma koju je dakako Karl Marx itekako priželjkivao. Ne odobriti ovaj moratorij znači dopustiti ubijanje krave radi litre mlijeka evo.
Hvala lijepa, replika nema pa će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ovdje kolege hoće zaboraviti činjenicu da je na dan 31.3.2018. dug prema, dug ukupan potrošača i tvrtki bio preko 43 milijarde kuna. Sada potrošači duguju svega 16 milijardi kuna. Zaboravilo se da je Vlada RH otpisala dug za 150.474 građanina i deblokirala te građane i za to dugove do 10.000 kuna koji su imali prema državi ili prema pravnim osobama koje su u vlasništvu države. Dakle, to je bilo stanje 31.12.2017. 154.474 osobe su deblokirane i to je ukupno iznosilo 1,4 milijarde kuna, dakle jednokratno. Od toga je preko 850 milijuna bilo duga, a oko 490 milijuna kuna kamata. Isto tako ta ista Vlada je donijela zakon kojim se FINA za one ovrhe koje nisu naplaćene više od 3 godine da se automatski obustavljaju i to za onaj period ako je to duže od 6 mjeseci. Upravo sve ove mjere uz ono što je omogućila da isto tako financijske institucije mogu otpisati kamate ili dugove pa im se to priznaje u porezno prihvaćeni dio odbitaka, omogućila da isto tako lokalna samouprava napravi otpise dugova za komunalnu naknadu, za najamnine, za javne površine. Nemojmo zaboraviti ovdje se govori o tome kako se ne misli o tome kako je PDV visok, pa smanjio se PDV na komunalne usluge na osnovne prehrambene proizvode. Osim toga evo vi iz Osijeka stalno govorite kako vam je loše, kako je jako teško u Osijeku itd., pa gospodine Hajduković što ste vi u vrijeme, ovdje ste koliko dugo, što ste napravili u svom mandatu za Slavoniju i Osijek, ništa. Ova Vlada je omogućila [[Upadica: Nemojmo, nemojmo iz klupa, molim vas.]] omogućila da se ugovori preko 12,5 milijardi kuna upravo za pet slavonskih županija. Eto to je ono što vi hoćete reći da ova Vlada nije napravila ništa, ali je napravila puno više [[Upadica: Molim vas nemojmo iz klupa, nemojmo iz klupa.]] puno više od onoga što ste vi ovdje činili sve ove godine. Prema tome, ovo na ovaj način kako se pokušava reći kako mi sada najedanput ne želimo napraviti ništa ne, konstantno se radi i puno se radi i upravo se želi napraviti to da ovi građani imaju pristojne plaće, da imaju pristojne naknade i da pristojno žive u vlastitoj državi.
Hvala lijepo. Slijedeće završno će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Bulj.
Evo iza kolegice u ime Kluba HDZ-a ja se sjećam kad smo zajednički ne tako davno donosili i moratorij na ovrhe 3 mjeseca i oporba je tada to podržavala, a prije toga je oporba to predlagala ali nekoliko tjedana, mjeseci je tek tada Vlada i mi smo to objeručke podržali, objeručke. Činjenica je da je trenutno gospodarska situacija puno teža. Poduzetnici dugo vremena i gospodarstvenici, ugostitelji dugo vremena ne rade, znači ne ostvaruju svoje prihode oni ni njihovi radnici i naravno da je socijalna nepravda uvažena kolegice ako se oprašta teleoperaterima koji imaju najveću dobit u EU, a to su u Hrvatskoj opraštaju im se i smanjuju im se cijene za određene naknade i to u milijardu kuna. Zbog čega to ne bi napravili našim ljudima koji ne mogu ostvariti svoj prihod koji su imali do krize. Nismo mi krivi za krizu, to je prvo, znači to je prvo što bi trebali napraviti. Drugo što bi tribali napraviti, ono to nije populizam, ono ovo čak ni lokalpatriotizam koji sad naglašavaju i ja to često naglašavam odakle dolazite s tim se tribate i ponositi i borit se za to. Tribamo napraviti ono što je Slovenija napravila prvo. Ne smijemo držati do banaka ko da su lički medo, zaštićeniji od ikoga. Ovdje je pitanje solidarnosti, pravednosti. Banke imaju ogromnu dobit i zaradu i profit u RH. I mi moramo minimalno, čak banke tu ništa i ne daju osim moratorija na kamate i kredite. Znači ako kažemo na godinu dana primjer ili dok traje kriza dok ova korona kriza do tada imamo znači taj rok. I od tada se nastavljaju plaćati anuiteti i to je ono što je napravila Slovenija. Znači ovo nije pitanje da je neki populizam iz oporbe, da je to sada prijedlog oporbe. Evo ja sam iz Sinja 400 km osta sam ovdje zbog ovoga zakon svojih kolega iz oporbe. Zašto? Da ga podržim. I ja bih volio biti danas u Sinju, evo sad, ali smatram da je ovaj zakon pravičan, ovaj prijedlog zakona, pravičan, solidaran, socijalno osjetljiv prema najugroženijim skupinama, prema građanima koji nisu krivi za ovu situaciju, nije ni Vlada rekla evo sad će biti kriza korona. Mi moremo govoriti o ponašanju Vlade i određenih mjera u korona krizi, to je drugo, ali nitko nije kriv za ovo i u ovome trenutku moramo donositi odluke i donositi zakone koji će biti so-li-dar-ne, a ne da i dalje imaju profit teleoperateri njima se oprašta, nisu smanjili cijenu niti je nešto bolji Internet, čak online nastava negdje u nekim krajevima, čak u mojoj Dalmatinskoj zagori djeca ne mogu ni biti na online nastavi jer moraju ići na neko brdo ili najveći vrh da bi mogli uhvatiti ovaj Internet. Prema tome mi govorimo ovdje o, nije ovo napad na Vladu, nego moramo nešto poduzeti. Kuva, u narodu kuva, gospodarstveni, poduzetnici, ugostitelji, radnici, kuva u narodu. Oprašta se i omogućuje se onima koji imaju previše i koji imaju ogromne dobiti i ogromni profit da im se oprašta i nisu solidarni u ovoj krizi. I to je ključni problem. I to hrvatska Vlada i mi, poglavito mi saborski zastupnici imamo pravo to napraviti. I zbog sam ostao danas ovdje nisam otišao u Sinj, petak je, 400 km možda sad najudaljeniji sam od saborskih zastupnika jer osjećam obavezu da ovo kažem. Da vam kažem podržite ovaj prijedlog. Ako vam je teško podržat od kolega iz oporbe, vi ga našite ja ću ga podržat. Isti, slobodno kopirajte ili ga izmijenite, evo odmah dižem ruku samo dajte isti. I molim vas vidite primjere u drugim državama, to vas molim u ime građana koji su u teškoj situaciji pa ćete vidjeti što je Slovenija napravila. Ne treba biti nešto sad tu pametan i veliki intelektualac, zdravo logički razmišljati, ima socijalnu tu osjetljivost prema tim ljudima. A ovi što imaju profit banke, teleoperateri nije ovaj teret pao na njih vjerujte mi. Nego u 5. mjesecu je Vlada donijela odluku gdje im je prepolovila naknadu za frekvenciju, prepolovila, a nisu smanjeni računi našim građanima na mobitelu ne, ne. Ona u čijemu interesu mi u biti se u ovoj krizi radimo. Jel u interesu bogatih i onih koji imaju profit ili da zaštitimo ugrožene i sve građane u biti u RH koji nisu odgovorni za ovu krizu, nije ni Vlada, nije nitko, ali moramo zajednički donosit, pa eto dajem [[Upadica: Hvala lijepo.]] vam prijedlog, slobodno ga vi predložite. Hvala.
Slijedeća završna riječ bit će u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, na kraju ovoga tjedna u saboru najprije gospodine potpredsjedniče zahvaljujem se u ime predlagatelja zakona što smo ovaj zakon raspravili u jednom normalnom terminu. Jučer ste intervenirali navečer da to ne bude u gluho doba noći što je pozitivan pomak, nadam se takvoj praksi i ubuduće. Klub SDP-a je jedan od predlagatelja ovoga zakona u ime, formalno u ime predlagatelja govorit će kolegica Benčić, a ja ću istaknuti još neke završne misle. One u ovo doba dana moraju biti malo i filozofske. Temelje Platonove države jeste ideja pravednosti u kojoj vladari moraju biti mudri, a proizvoditelji umjereni i ne gramzivi. Mudrost vladara trebalo bi se dakle oni koji upravljaju državi, trebalo bi se temeljiti i na pravednosti i to je da pomognemo ili da pomognu one koji su u jednom trenutku i ne svojom krivicom postali ugroženi. Razlog ugroženosti naravno jest prestanak gospodarske ili smanjenje gospodarske, njihove gospodarske aktivnosti zbog objektivnih razloga pandemije virusa Covida-19, a jedna od vrsta pomoći koju bi trebalo njima pružiti jeste da se zastane sa ovrhama na novčanim sredstvima koje imaju ako se radi o, ako se radi o tome da ne mogu plaćati zbog prestanka gospodarske aktivnosti. I to je …
Kolega Bulj, ajde pustimo da kolega Bauk svoje kaže, jel, može.
I to je Vlada RH u prošlom mandatu napravila prošle godine u travnju, a okolnosti koje su sada na snazi su čak malo sa zdravstvenog aspekta i dramatičnije nego što su bile tada. Doduše to kad se gleda racionalno, kad se gleda ovoga subjektivno onda nam je tada virus bio nepoznanica, a sada nam je malo poznatiji i još je došlo cjepivo, a što se tiče brojeva sada su daleko viši nego su bili onda. Tako da je to jedna relativna stvar. U zakonu koji je Hrvatski sabor donio prije koji mjesec prihvaćen je i naš amandman da Vlada može svojom odlukom proglasiti moratorij. Vlada to nije napravila zato je bilo potrebno da pokušamo i zakonski joj pomoći intervenirati zato da on ne bude dobra volja Vlade nego da bude obaveza. Nažalost prema očitovanjima volje predstavnika klubova parlamentarne većine neće se dogoditi pukotina u istoj da svjedočimo ponovo drami, dakle svjesni smo kakva će biti sudbina ovoga prijedloga, ali je dobro još jednom ponoviti da građani vide na koji način barem mi koji smo dobili njihovo povjerenje da budemo makar i opozicija vidimo način kako im treba, kako im treba pomoći. Dakle, što se tiče Vlade mi ne gajimo previše nade da će se nešto tu u skoro vrijeme promijeniti, mada postoji jedna buba u uhu, a to je da bi možda pred lokalne izbore taj džoker iz rukava bacio ako stvar ne bude bolja, ali recimo nek to ostane samo na političkom, na političkoj procjeni. Pozivamo klubove zastupnika i zastupnike da kad budu glasanje o ovom zakonu da ga podrže i da se proglasi moratorij na ovrhu na novčanim sredstvima. Hvala.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govorit poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Bit ću obazriva u odnosu na vrijeme. Dakle, čuli smo svakakve argumente danas ovdje, mislim da je bitno da si negdje svi osvijestimo nekoliko krucijalnih stvari oko kojih se ja duboko vjerujem apsolutno svi ovdje slažemo bez obzira iz koje smo političke opcije. Dakle, sigurna sam da se možemo složiti kao prvo da posebne okolnosti još uvijek traju. Da nema sigurno netko tko bi rekao da ne traju. I sigurna sam da se svi slažemo oko toga da su sada te posebne okolnosti dublje i ozbiljnije nego u travnju prošle godine jer traju duže jer smo u međuvremenu imali potres i zato jer je ovaj zadnji val pandemije napravio takav pritisak na zdravstveni sustav da smo zaista morali odustati od brojnih gospodarskih djelatnosti i da mnogi ljudi nisu u mogućnosti zarađivati i raditi. Da li se možemo složiti isto tako da je uvođenje moratorija prošle godine bio dobar potez, mislim vi ste ga uveli, mi se slažemo da je bio dobar potez, sva oporba se tada složila da se uvodi. Kako je moguće da onda sada to nije dobar potez ako smo 10 mjeseci kasnije u još složenijoj situaciji i još socijalno ozbiljnijoj situaciji i sa još većim brojem ugroženih ljudi nego što smo bili tad? Isto tako, da li se možemo složiti oko toga da moratorij nije dovoljan i mi znamo da nije dovoljan, nego da su nam potrebne korijenite promjene unutar sustava ovrha kako bi osigurali s jedne strane zaista brzu naplatu vjerovnicima, ali s druge strane stavili osigurače da ovrhe ne guraju ljude preko ruba egzistencije. A to je ono što nam se događa. Mi smo za te sustave i te osigurače dali već nebrojeno puta prijedloge i sigurna sam da ovdje nema nitko tko misli da ne bi trebalo primjerice omogućiti da sud na zastaru dugovanja pazi po službenoj dužnosti. I da istu takvu obavezu primjerice stavimo agencijama za naplatu potraživanja, da ne mogu naplaćivati dugove koji su zastarjeli. Pa jel to takav problem? I da sa svakim individualno od vas razgovaram sigurna sam da bi se složili da to nije ništa što bi bilo van nekakvih okvira normalnosti i nešto što ne bi pomoglo našim građanima. Možda netko i ima tko ovdje mislim, ali mi u oporbi smo se za to zalagali da se agencijama za naplatu potraživanja treba ograničiti profitno otkupljene dugove. Da otkupljuju dugove za 20% njihove vrijednosti, a da naplaćuju sa kamatama, sa kamatama njihovu 100%-tnu vrijednost i da je cijela razlika njihov profit i da mi nemamo porez na taj ekstra profit. Jel su oni stvorili novu vrijednost? Nisu stvorili novu vrijednost. Oni lihvare i mi na to ne lupimo poseban porez nego to pustimo da to tako ide. Nadam se da nema ljudi ovdje koji misle da je to dobro i normalno. Isto tako, da li itko tu misli da je korisno ili efikasno za rješavanje dugovanja držati ljude u financijskog blokadi 3 godine i duže? I da je normalno imati 200.000 ljudi koji su vam blokirani i potpuno isključeni maltene iz ekonomskog života i financijskog? 200.000 ljudi ili više kako u kojem periodu koje guramo u sivu ekonomiju, guramo ih prema sivoj ekonomiji time. 30% BDP-a prema izračunu međunarodnih organizacija između ostalog Svjetske banke koju tako velikodušno angažiramo za različite poslove, 30% BDP-a hrvatskog je vrijednost sive ekonomije u Hrvatskoj. Pa jel kužite šta bi s tih 30% mogli napraviti. Ni obnova nam ne bi bila problem, a mi uporno ljude guramo u tu sivu ekonomiju. Isto tako, da li ima onih koji misle, a to ovdje nitko nije rekao, da mjere koje ste vi donijeli koje ste vi zastupnici sada ponovili da ste ih donijeli, da misle da nisu bile dobre? Pa podržavali smo ih svi i nitko nije rekao da one nisu bile dobre. Ono što mi kažemo je da su sada te mjere potrebnije nego ikad i zato ne razumijemo odbijanje Vlade i odbijanje vladajuće većine ovdje da ih provede sada kada je zapravo potencijalno njihov efekt maksimalan. Mi smo čuli ovdje danas o tome da je prošle godine ponovno rasla štednja odnosno depoziti građana jer su neki se u ovoj krizi naravno i obogatili. To nas ne čudi jer je i na globalnoj razini tako. Vidimo da oni koji su već imali puno da su u ovoj krizi još više zaradili. Dakle, mi smo imali zadnji puta kada sam gledala koncentraciju štednje odnosno Gini koeficijent, a to je koeficijent nejednakosti je bio 94%. Znači 100% je savršena nejednakost. Nula je savršena jednakost. 94% ljudi, gotovo savršena nejednakost. I onda kada mi predlažemo prijedloge sa kojima isto tako znam da bi se individualno mnogi od vas složili oko poreznog sustava koji bi transformirao tu činjenicu nejednakosti vi se ne složite. Kada vidite da ono što smo godinama govorili i mi kao aktivisti i drugi političari, da nemojte, nemojte srljati i nasjedati na razne konzultantske savjete koje vam govore da privatizirate javne usluge jer ćete kad-tad doći u situaciju da nećete moći upravljati strateškom infrastrukturom ove zemlje sad, evo sad 2021. vidite zašto. I ako još jednom čujem ovdje da nam treba privatizacija jer će to biti efikasniji način upravljanja strateškom infrastrukturom ove države onda zbilja ono trebamo razmisliti da li ikakav dijalog ovdje ima smisla jer danas vidimo koje su posljedice te privatizacije. Neki dan kada smo vidjeli da je gospođa Martina Dalić poslana na čelo Podravke meni je to upravo bilo prva stvar koja mi je pala na pamet. I još jednu stratešku kompaniju koja nam je bitna u momentima krize za proizvodnju hrane ćemo privatizirati do kraja jer Martina Dalić je obično osoba koja se šalje kad se takve stvari trebaju obaviti, ali naravno na to ćemo itekako paziti. Dakle, samo da ponovim, mi ne tražimo ništa što već nije napravljeno. Mi priznajemo da su neke stvari u zadnjim godinama napravljene na način da jesu imale socijalni karakter da su pomogle onima najugroženijima. Ono što mi kažemo da to sada trebamo napraviti kako bi spriječili vrlo duboku krizu koja nam se može dogoditi iza 6. mjeseca ove godine. A zašto smo isto tako dali rok do 6. mjeseca ove godine? Iz dva razloga, očekujemo da će se veći dio stanovništva uspjeti procijepiti do tada i da ćemo moći krenuti normalno funkcionirati kao gospodarstvo. Druga stvar iz razloga što vjerujemo da do 6. mjeseca ako svi zajedno zapnemo možemo donijeti pravedan novi Ovršni zakon, ne kozmetičke izmjene nego potpuno novi Ovršni zakon koji će prevenirati takve situacije u budućnosti pa neće biti potrebe za moratorijima ili nećemo morati češće pribjegavati. Još jednom apeliram moramo shvatiti da se nalazimo u poziciji koja je bez presedana. Ona neće skoro prestati. Posljedice ćemo tek vidjeti u narednim godinama i one će biti duboke i ozbiljne. Moramo biti spremni izaći iz razvojnog koncepta koji smo do sada imali koji nas je tu doveo di jesmo i početi raditi na novom konceptu koji će biti otporniji na ovu vrstu kriza. Dakle, moramo raskrstiti sa rentijerskom ekonomijom, moramo raskrstiti od toga da živimo zapravo od monokulturne ekonomije, da se temeljimo na turizmu i na, na još jednoj ili dvije grane sa strane. Da sada, da sada je ta prilika da idemo u ono čega ste se grozili puno puta, a to je da država bude predvodnik i u inovacijama i da njima upravlja i da otvara nova radna mjesta i da sam investira u gospodarstvo i da sama investira u reindustrijalizaciju jer čekanje Godota koji se zove strani investitor se a) neće dogoditi, b) kad se dogodi on ne dođe zato da bi dao, dođe zato da bi eksploatirao, a) ljude kao jeftinu radnu snagu, b) naše prirodne resurse. I onda završimo u ovom ciklusu gdje imamo 230.000 blokiranih jer nemaju kvalitetna radna mjesta, jer ne mogu živjeti bez plaće i onda imamo još masu onih koji do plaće niti ne dođu. Eto nadam se da ćemo ovu priliku iskoristiti, hvala vam na strpljenju i pažnji u ovaj petak popodne.
Još malo ostanite, imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Fabijanića.
Uvažena kolegice Benčić ja ne dijelim toliko vaš pesimizam oko toga da HDZ odbija. Naime, ja sam veći optimist, ja pretpostavljam da ćemo najvjerojatnije o tome isto raspravljati ali na inicijativu parlamentarne većine i to pred lokalne izbore. Ali bih i zamolio za još jedan komentar. Naime, ja sam isto pitao stručne djelatnike ovdje u saboru jer je jedan od argumenata da nije potrebno ići u produženje moratorija taj da su plaće povećane pa se onda isto tako pitam, dobro koliko vam je povećana plaća i to je bilo između 30 i 40 kuna ne. Da li je to dovoljno za suzbit ovrhe?
Poštovana zastupnica.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Iskreno kad se o ovakvim pitanjima radi da vladajuća većina dođe za mjesec dana i kaže šteta što nikada oporba nije tako nešto tako predložila, evo mi predlažemo, ja bi glasala za to jer me uopće nije briga da se oko toga namećemo, iskreno, uopće, jer je ovo pitanje egzistencije 100.000 ljudi. Tako da ako to hoćete doći sa time kao svojom idejom ja ću vam potpisati šta god treba potpisati i svi mi vjerojatno, jer to nije to pitanje ima drugih pitanja na kojima se možemo jasno fajtat i podijelit. Što se tiče povećanja plaća kao posljedice porezne reforme, o tome smo mi govorili onda, dakle to je sramotno da onima kojima najviše treba je povećana plaća za dvije kave mjesečno, a da je nama kojima najmanje treba povećana za 1.000 kuna.
Hvala. I repliku ima i zastupnik Bulj.
Kolegice upravo sad u ovom odgovoru na repliku ste rekli onu misao koju sam ja htio kazati vladajućima, a koju vi sada šaljete s ove govornice. U svakom trenutku kada većina vladajuća, to je bilo i u prošlom mandatu na početku krize, predloži ovakve izmjene zakona gdje je moratorij na ovrhe, moratorij na kamate i kredite i slične zakone koji će pomoći socijalno ugroženim građanima u ovoj korona krizi, mi ćemo prihvatiti i glasati. I oporba je bila konstruktivna. Cijelo vrijeme korona krize oporba je davala prijedloge Vladi. Isto je dala oporba i prije prva je oporba dala na početku krize pa je onda tjedan dana, dva iza dala hrvatska Vlada i mi smo to prihvatili kao oporba. Znači poruka koju i vi šaljete, koju oporbeni saborski zastupnici svih klubova šalju, dajte ovakav prijedlog zakona svi ćemo jednoglasno to podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite.
Hvala vam. Da, zapravo čudi da nakon toliko godina na vlasti vladajuća većina ne shvaća jednu stvar, a to je da pravo državničko ponašanje, pravo liderstvo obuhvaća i tu sposobnost prihvaćanja prijedloga drugih i zajedničkog donošenja odluka koje jesu za opće dobro. I ono što se još elementarno tu ne razumije je da na taj način dobivate više političkih poena nego oponiranjem prijedlozima opozicije koji se evidentno racionalni i evidentno idu u korist javnog dobra ili socijalno ugroženog stanovništva, puno više. Jer za dva tjedna ti građani koji će biti odblokirani neće znat jel to Bulj predložio, ja ili Rada, reći će Vlada je donijela to. I ja to, to ne razumijem. To je elementarno ono nepoznavanje političkog realiteta.
Hvala. Time bih i zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo danas završiti s radom i nastavit ćemo u srijedu 10. Veljače u 9 i 30 i prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o poticanju ulaganja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 104. Želim ugodan, ugodno večer. SJEDNICA PREKINUTA U 18,14 SATI.