35. Návrh poslanců Víta Rakušana, Petra Gazdíka, Jana Farského, Věry Kovářové, Jany Krutákové a Petra Pávka na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 123/ - prvé čtení Stanovisko vlády k tomuto tisku vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 123/1. U stolku zpravodajů je již zástupce navrhovatelů pan poslanec Vít Rakušan, kterého prosím, aby nám předložený návrh za navrhovatele představil. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené členky a členové vlády České republiky, vážené kolegyně -
Já se omlouvám. Dámy a pánové, je zde představován další návrh zákona. Prosím vás o klid, aby navrhovatel měl možnost vám to, co navrhuje, v odpovídající atmosféře a podmínkách představit. Děkuji vám. Prosím, pokračujte.
Děkuji vám, pane předsedající. Tedy kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych vám představil návrh zmíněných poslanců, který se týká zákona č. 183/2006 Sb. Dovolte mi na začátku obecný úvod. Všichni víme, že se nachází Česká republika v době konjunktury, že se nacházíme v době, kdy je obrovský zájem nejenom developerských společností, ale i jednotlivců, fyzických osob, stavět, kdy v současné době řešíme v České republice i velikánskou bytovou krizi, kdy se lidé jen těžko dostávají k dostupnému bydlení. Myslím si, že v kontextu těchto dvou řečených předpokladů bychom se měli snažit umožnit občanům v České republice nastavení takových podmínek, aby skutečně stavba, její realizace, resp. čekání na nejrůznější stavební povolení probíhala v co nejrychlejším režimu. Když jsem se díval na argumentaci, která padala při poslední novelizaci zákona č. 183/2006 Sb., mimochodem on platí teprve od ledna letošního roku, tak právě tímto bylo argumentováno. Nastavme stavební zákon tím způsobem, aby se dalo v České republice rychle stavět. Nyní máme tento zákon v platnosti a ono se ukazuje, že v mnoha svých bodech účel splnil, ale ukazují se i místa té poslední novely, která prostě nefungují a která reálně způsobují velké problémy při snaze realizovat svůj stavební záměr. Tím problematickým bodem, který my vidíme, je § 96 daného zákona. V poslední novelizaci totiž bylo řečeno, že závazné stanovisko k územnímu řízení musí podávat odbor územního plánování obce s rozšířenou působností. Možná jste sami zaregistrovali, jaké praktické problémy - a bavme se skutečně o těch praktických problémech na městech a obcích - toto nařízení způsobilo. Asi nejkřiklavějším případem, který byl mediálně mnohokrát odprezentován, je obec Černošice, kde v současné době na závazné stanovisko tohoto orgánu územního plánování čeká žadatel o stavební řízení 55 týdnů. Vezměte si, že chcete stavět garáž a čekáte 55 týdnů na to, než vám úřad vydá stanovisko, zda je váš záměr v souladu s územním plánem, či není. Nejsou to ovšem jenom Černošice, jsou to např. Rokycany, komunikoval jsem čile s vedením města Polička a musím říci, že tyto názory se ozývají ze všech koutů naší republiky a jsou podpořeny i jasným stanoviskem Sdružení místních samospráv, ale i Svazu měst a obcí České republiky. Náš návrh je velmi jednoduchý, a to, že ve zmíněném § 96 v odst. 1 dáváme větu, že k vydání je určen příslušný stavební úřad, čímž by se vypustil zcela odst. 7, kde se říká, že "závazné stanovisko, které se dostalo do rozporu s politikou územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentací, která byla vydána po vydání závazného stanoviska, orgán, který závazné stanovisko vydal, nahradí z moci úřední novým závazným stanoviskem". Tedy tento odstavec by byl zcela vypuštěn. [[(10.00 hodin)]] Je to návrh jednoduchý a my si uvědomujeme, že nikoli komplexní. My nemáme ambici podávat v této fázi komplexní novelu stavebního zákona, který byl novelizován k 1. 1. 2018, resp. nabyl účinnosti. My máme ambici odstranit z tohoto zákona jedno funkční ustanovení, které pro občany v České republice znamená nebývale dlouhé čekání na vyjádření dotčených orgánů. Co je za další velkým problémem, který si možná předkladatelé ani neuvědomili. My v současné době nemáme dostatek úředníků na obcích s rozšířenou působností, kteří by tato stanoviska vydávali. Mimochodem kvalifikační předpoklad pro takového pracovníka jsou tři roky praxe. Jako kolínský starosta vám zcela zodpovědně říkám, že do výběrového řízení na toto místo se nám nepřihlásil ani jeden člověk, který by splňoval kvalifikační předpoklady dané zákonem. Jsme tady přeci v situaci, kdy se snažíme vytvářet zákony, které budou pomáhat lidem v České republice. A já netvrdím, že celá novela stavebního zákona byla špatná, ale upozorňujeme na jednu jeho objektivně nefunkční část, hovoříme z komunální praxe, která lidem v České republice znesnadňuje výrazně život. Vláda ve svém negativním stanovisku mimochodem uvádí, že to, že by soulad s územním plánem posuzoval úředník daného stavebního úřadu, že by tady mohlo hrozit, že bude nejednotnost praxe v daném regionu. Ale vždyť to přece není pravda. Přeci úředník z obcí z rozšířenou působností neví lépe než úředník daného stavebního úřadu v místě vydávání povolení, zda je, či není daná stavba, záměr v souladu s územním plánem. Důvěřujme přeci úředníkům, kteří pracují v daném regionu, držme se principu subsidiarity, že rozhodovat se má co nejblíže lidem, a plňme naše závazky, které dlouhodobě ve svých volebních programech dáváme, tedy že se budeme snažit snižovat byrokratickou zátěž občanům České republiky. Tímto nařízením ji zvyšujeme. Budou se nabírat noví úředníci, možná dokonce stovky nových úředníků, zpomaluje se celý proces vydávání stavebních povolení a rozhodně nezaručí nějaká supervize obce s rozšířenou působností větší přesnost a preciznost rozhodování v oblasti územního plánování. [[V sále je velký hluk, poslanci postávají v uličkách v hloučcích a hlasitě debatují, u vládní lavice stojí několik diskutujících ministrů.]] Za další namítáme -
Omlouvám se, pane poslanče, na chvíli vás přeruším, protože podmínky pro vaše vystoupení nejsou dobré. Prosím i členy vlády, aby svoje porady konali mimo jednací sál, protože ruší ostatní poslance. Všechny ostatní prosím, aby debaty mezi sebou buďto uskutečňovali potichu, nebo ne v jednacím sále, protože zde opravdu nemůžeme poslouchat to, co pan navrhovatel říká. Děkuji vám. Prosím, pokračujte.
Také děkuji. Za další jsme upozorňovali v našem předkládaném návrhu i na to, že územní plány jsou nařízením obecné povahy, které prostě spadá do samosprávné kompetence dané obce. Ve chvíli, kdy daný soulad s územním plánem bude posuzovat nadřízený orgán, resp. obec s rozšířenou působností, její úředník na územním plánování, tak by se dokonce dalo mluvit o tom, že tady zasahujeme do samosprávného působení daných obcí. Vláda hovořila o tom, že předkládá a bude předkládat s další velkou novelou stavebního zákona. Často se mluví o tom: Vždyť ten zákon platí teprve od 1. 1. Proč ho tak rychle měnit? Nechme, aby chvilku fungoval v tomto znění, a potom se rozhodněme. Ale vždyť to je nesmyslný přístup, dámy a pánové. Pokud prostě po půl roce zjistíme, že zákon v jednom ze svých bodů nefunguje, tak ten bod vypusťme a buďme nápomocni občanům v České republice, aby mohli rychleji realizovat své stavební záměry, a umožněme jim dostupnost bydlení. Dělejme pro to maximum. V odpovědi vlády se dokonce uvedlo i to, že komplexní novela by měla přijít v roce 2020. Tady se tedy napřímo ptám i paní ministryně, zda skutečně necháme občany v tomto stavu, který je objektivně špatný. Podívejte se na stanoviska Svazu měst a obcí ČR, Sdružení místních samospráv. Unisono hovoří o tom, že tento stav je neudržitelný, nepřijatelný. A je jedno, že je v účinnosti pouze několik měsíců. Tak pojďme to ustanovení vypustit. Stavební zákon bude jinak funkční ve znění takovém, v jakém je funkční od 1. 1. 2018. A jestli má vláda ambici přijít s komplexnější novelou stavebního zákona, dobře, nechť si dá na čas, zabývá se danou materií určitě dopodrobna, a určitě jsou tam věci k vylepšování, ale jeden nefunkční odstavec, který navrhujeme vypustit, vypusťme už nyní. Proto vás žádám, abyste minimálně tu debatu k našemu návrhu pustili do druhého čtení. Ono se argumentuje i tím, že tam není dostatečná provazba na další zákonná ustanovení. Pokud budeme upozorněni na to zcela konkrétně, což v té zprávě nebylo, kde ta provazba není, tak já tady místopřísežně říkám, že to do druhého čtení napravíme. Ale ta materie je natolik důležitá pro obce v České republice, že nepropuštění do druhého čtení znamená jisté pohrdání tím, co naše občany, obce a města v České republice v současné době objektivně trápí. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Zpravodajem pro prvé čtení je pan poslanec Milan Pour. Prosím ho, aby se ujal slova.
Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, milé poslankyně, milí poslanci, dovolte mi, abych dnes přednesl zpravodajskou zprávu k návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, ve znění pozdějších předpisů. Jedná se o sněmovní tisk číslo 123, jehož navrhovateli jsou poslanci STAN. Navrhovatelé navrhují úpravu ustanovení § 96b stavebního zákona. Toto ustanovení obsahuje výčet případů, kdy je třeba jako podklad pro rozhodnutí nebo jiný výkon v řízení vydat závazné stanovisko orgánu územního plánování. Ve stávajícím znění zákona je tento výčet široký, kdy se vztahuje na všechna rozhodnutí a úkony podle části III dílu 4 a 5 § 126, § 127 a § 129, nebo podle zvláštního zákona, pokud závisí na posouzení změny takovým rozhodnutím nebo úkonem vyvolané v území. Navrhovatelé navrhují tento výčet zúžit pouze na případy, kdy se jedná o společné povolení podle § 94j nebo rozhodnutí podle zvláštního zákona, je-li k vydání příslušný speciální stavební úřad. Potřebnost tohoto návrhu odůvodňují možným zásahem do samostatné působnosti obce a dále prodloužením správního řízení a zatížením územně plánovacích orgánů. Navrhovatelé dále uvádějí, že lze předpokládat ochromení správních řízení a možné následné vymáhání škody způsobené nesprávným úředním postupem. Podle navrhovatelů je vydání závazného stanoviska územně plánovacím orgánem opodstatněno pouze v případech společného územního a stavebního řízení, kdy bude stavebním úřadem příslušným k vedení řízení speciální stavební úřad, který nemá k dispozici územně plánovací dokumentaci a chybí mu znalost území v širších souvislostech. Navrhovatelé dále navrhují zcela zrušit ustavující ustanovení § 96 písm. b) odst. 7 stavebního zákona, podle kterého je územně plánovací orgán, který stanovisko vydal, povinen nahradit takové stanovisko z moci úřední, to znamená bez návrhu v případě, pokud se dostane do rozporu s politikou územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentací, pokud již nebylo vydáno rozhodnutí nebo jiný úkon, ke kterému bylo toto stanovisko jako podklad vydáno. [[(10.10 hodin)]] Je třeba ještě uvést samozřejmě stanovisko vlády. Stanovisko vlády, které vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 123/1, je nesouhlasné. Vláda uvádí, že úprava je v účinnosti teprve od 1. 1. 2018 a opětovná změna by znamenala postup odporující zásadě právní jistoty a zásadě dobré správy. Navržená úprava může dle vlády ohrozit naplňování cílů a úkolů územního plánování, tedy vytváření předpokladů pro výstavbu a pro udržitelný rozvoj území. Vláda dále uvádí, že zrušení odst. 7 § 96b stavebního zákona by mohlo vést k situaci, kdy by případná změna závazného stanoviska, které by se dostalo do rozporu s politikou územního rozvoje nebo územně plánovací dokumentací, byla možná již pouze v řízení o odvolání. K možnému zásahu do samostatné působnosti obce vláda uvádí, že postavení obce jako subjektu rozhodujícího např. o pořízení územně plánovací dokumentace, vymezení zastavěného území nebo jako účastníka územního řízení není nijak dotčeno. Důvodová zpráva je dle vlády kusá a neobsahuje dostatečný rozbor předpokládaného hospodářského a finančního dosahu navrhované úpravy. Navrhovatelé dle vlády pomíjejí negativní dopady návrhu dané snížením koordinace záměru v území a rizikem nekonzistentního postupu stavebních úřadů. Vláda dále upozorňuje na legislativně technické nedostatky předloženého návrhu. Nyní bych také rád upozornil na důležitou věc, a to je, že v současné době je v rámci sněmovního tisku 76, což je novela zákona o urychlení výstavby dopravní infrastruktury, předložen pozměňovací návrh kolegy poslance Kolovratníka číslo 822, v jehož rámci se navrhuje rozšíření výčtu případů, kdy se závazné stanovisko orgánů územního plánování nevydává. Rovněž tento pozměňovací návrh navrhuje zrušit odstavec 7 předmětného ustanovení, tak jak tady o něm hovořil můj předřečník, tzn. prezentoval to tady předkladatel toho návrhu novely. Jedná se tedy o řešení totožné problematiky. To je třeba zdůraznit, že je to totožná problematika, takže se tady bavíme o jedné věci ve dvou případech. To znamená, z tohoto důvodu navrhuji tento tisk zamítnout v prvním čtení, jelikož tuto problematiku budeme projednávat a už se z části vlastně i projednává ve sněmovním tisku číslo 76. Takže vám děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám obecnou rozpravu. Do obecné rozpravy jsou přihlášeni paní poslankyně Kovářová a pan poslanec Kupka. Ale s přednostním právem je přihlášena paní ministryně Dostálová, které nyní dám slovo. Prosím, paní ministryně.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, tak já předně bych chtěla poděkovat za to, že skutečně se snažíme ty věci řešit. My samozřejmě také sedíme se starosty, také jsme si vědomi toho, a bylo to tady přesně nazváno, že nedostatkem úředníků jsme se skutečně dostali pod tlak v rámci těch závazných stanovisek. Na druhou stranu je tady ale potřeba se znovu vrátit ke smyslu vydávání závazných stanovisek, protože to bylo trošičku podáno jiným způsobem. Tím hlavním úkolem při vydávání závazného stanoviska je plnit cíl uvedený v § 18 odst. 3 stavebního zákona, kterým je koordinace využití území. Vlastně po novele stavebního zákona je možnost umísťovat stavby při vydání společného rozhodnutí celá řada stavebních úřadů. (?) Tady se znovu dostáváme do té debaty: Máme stavební zákon, který je procesním zákonem, ale kromě toho stavební právo v České republice ovlivňuje 46 dotčených úřadů, atd. Mezi nimi jsou tzv. čtyři speciální stavební úřady. A o co v podstatě v celé této koordinaci jde? Jde o to, že když bylo rozhodnuto o tom, aby se urychlilo stavební povolení a bylo tzv. jedno společné řízení, tak se ale musí někdo postarat o to, aby se to v tom území zkoordinovalo. Protože dneska je ta situace taková - já vám dám konkrétní příklady. Kdyby například Ministerstvo dopravy vydalo s kladným stanoviskem orgánu územního plánování společné povolení na dálnici a ve stejné ploše by obecní stavební úřad umístil zemědělský areál, protože by nepotřeboval koordinující stanovisko územního plánování, to je přesně to, k čemu by došlo. Proto já tady moc apeluji na to, rozumím těm snahám, ale my jsme se snažili opravdu za účasti pana poslance Kolovratníka připravit pozměňovací návrh k čtyřistašestnáctce, tzn. k urychlení staveb, který to skutečně řeší v souladu s Ministerstvem pro místní rozvoj. Děláme změnu ve stavebním zákoně, ale prosím, tak jak je dneska připraven tento návrh od pana poslance Rakušana, moc prosím, ne, protože to navrhované zrušení povinnosti orgánů územního plánování před vydáním rozhodnutí v prvním stupni nahradit z moci úřední závazné stanovisko, které by se dostalo do rozporu s politikou územního rozvoje nebo později vydanou územně plánovací dokumentací, by vedlo k tomu, že by případná změna takového závazného stanoviska byla možná již pouze v řízení o odvolání. Tím by se celý ten proces naopak prodloužil, protože samozřejmě by ta koordinace v tom území jako takovém nebyla. Takže já ještě jednou moc prosím o to, aby skutečně, jde o ty velké stavby, kde je to společné řízení, je to o tom, že orgány územního plánování to musejí koordinovat. A samozřejmě tím naším cílem, protože i my jsme si dělali namátkový průzkum, bylo zjištěno, že nejvíce žádostí se týká tzv. drobných staveb v rámci závazných stanovisek. Proto jsme v pozměňovacím návrhu přistoupili k tomu, kde se jasně vyspecifikovává, kde se to nevydává, to znamená, kde skutečně není povinnost těch orgánů územního plánování to dávat vždy. Ale znovu apeluji na to, pozměňovací návrh pana Kolovratníka je projednán s Ministerstvem pro místní rozvoj, je plně v souladu s legislativou, na rozdíl od tohoto zákona. Děkuji.
Děkuji. Na vystoupení paní ministryně budou s faktickými poznámkami reagovat páni poslanci Rakušan a Gazdík. Pan poslanec Rakušan má slovo.
Děkuji vám, pane předsedající. Tak já jsem rád, že tady zazněla jedna věc. Kdo pozorně paní ministryni poslouchal, tak ji určitě slyšel. V argumentu vlády se uvádí, že máme zachovat lidem právní jistotu a nechat tuto změnu působit dále, protože je to příliš rychlá změna. V druhé větě paní ministryně říká, že sami připravují pozměňovací návrh, a to z pera jejich vlastního poslance pana Kolovratníka. Takže tady už máme první rozpor v té argumentaci. Přeci buď tedy říkáme, že je to v pořádku a nechme to působit, ať zachováme právní jistotu, anebo připravujme nějakou změnu, protože se prostě hlásíme k tomu, že je to špatně. I proto říkám, že ten náš návrh - nejenom můj, ale náš - mohl být nositelem té změny a mohl být tedy posunut do druhého čtení a v tom druhém čtení jsme samozřejmě mohli debatovat o jeho jednotlivých danostech a provazbě. Dále prostě nesouhlasím s tím, že soulad s územním plánem je schopen posoudit jenom úředník na obci s rozšířenou působností. Vážená paní ministryně, já takové obci starostuji. A řeknu vám, že úředník zavalený stovkami žádostí vám nic zodpovědně neposoudí. Ten unavený úředník bude dělat větší chyby a větší problémy v celém tom regionu než úředník na daném stavebním úřadě. To prostě není pravda! To je teoretizování o něčem, co z praxe obcí neznáte. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Gazdík a jeho faktická poznámka. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, víte, kam se v posledních týdnech hnu, tak tam se kupodivu neřeší ani tak vláda, ani tak kouření, ale řeší se právě tento zákon, stavební zákon. Paní ministryně správně uvedla, že snahou vlády bylo zrychlit stavební řízení. Inu, nepovedlo se. Výsledkem je naprosto přesný opak. Stavební řízení teď jde místo týdnů do měsíců, a dokonce do let u mnohých stavebních řízení. A znovu je nám říkáno, že v nějakém zákonu o urychlení výstavby dopravní infrastruktury se tady to vyřeší. [[(10.20 hodin)]] Já bych, paní ministryně, i vás, milé kolegyně, milí kolegové, poprosil, abyste tento zákon nechali projít do druhého čtení, a v případě, že se ten problém vyřeší, čemuž, se přiznám, příliš nevěřím, v zákonu o výstavbě dopravní infrastruktury, tak samozřejmě ten zákon pak je bezpředmětný a není potřeba. Nicméně asi se všichni shodneme na tom, že teď prostě problém máme. A máme k němu dvě cesty. Prosím, nepreferujme jenom tu jednu, o které mluvila paní ministryně, protože všichni tady víme, že ve Sněmovně vypadají různé věci různě a návrhy na komplexní řešení se velmi často zvrhnou a nakonec z toho není nic. A na to nic by doplatili zejména ti stavebníci a zejména ti nejmenší. Děkuji za pozornost.
Děkuji. V obecné rozpravě nyní vystoupí paní poslankyně Kovářová, po ní pan poslanec Kupka. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážené kolegyně, vážení kolegové. Hovoříme zde o občanech, že se jim prodlužuje vydání stavebního povolení. To je velká pravda. Naše novela řeší nejenom problémy občanů, ale také problémy obcí. Obce si podávají žádost o dotace s tím, že stavební povolení mohou doložit později. Samozřejmě mají podanou žádost o stavební povolení a myslí si, že nebude žádný problém vydat stavební povolení. Ale ouha, často čekají na stavební povolení právě díky této současné úpravě až rok. Těžko pak starosta vysvětluje, proč obec nedostala dotaci kvůli chybějícímu stavebnímu povolení, občané mu vyčítají nečinnost a považují nezískání stavebního povolení, resp. dotace za chybu starosty. Důsledky oné úpravy jsou zřejmé. Za prvé, obec přijde jednak o dotaci, a za druhé tím pádem nemůže postavit tolik potřebnou infrastrukturu ve své obci a to si myslím, že je škoda. Podobná situace zde nastala v minulém období, pokud si kolegové, kteří tady byli, vzpomínají, kdy nešťastnou úpravou došlo k tomu, že nebylo možné pokládat infrastrukturu vodovodní či kanalizaci do krajských komunikací, a tehdy došlo k tomu, že se zcela zastavila část výstavby právě oné infrastruktury, to za prvé, a za druhé obce přicházely o dotace. Starostové a nezávislí podali novelu zákona - a k čemu došlo? Převládl zdravý rozum a došlo k tomu, že se zde v Poslanecké sněmovně zapomnělo, kdo je koalice, kdo je opozice a že ten návrh byl opoziční, a Sněmovna velkou většinou hlasů náš návrh schválila, a tak odblokovala výstavbu vodovodní a kanalizační infrastruktury. Vážené dámy, vážení pánové, doufám, že i v tomto případě převládne zdravý rozum a že naši novelu propustíte do druhého čtení, a prosím vás tedy, abyste tak učinili. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Na řadě je pan poslanec Kupka, připraví se pan poslanec Kolovratník. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, milé kolegyně, milí kolegové, já bych se rád zastal adresně toho, že je potřeba změnit stavební zákon tak, aby jedna z nových vážných překážek, tj. závazné stanovisko orgánu územního plánování, z toho zákona vypadla, nebo se alespoň významně zúžila. A tady zaznívá i z úst paní ministryně, že to potřeba je, že to vláda slyší. Tak je jasné, že dříve než za několik let, ale pokud možno okamžitě má dojít k zúžení okruhu staveb, pro které je závazné stanovisko orgánu územního plánování nezbytně nutné. Bohužel v té novele zákona, která přinesla celou změn i pozitivních, je tato závažná změna negativní. My jsme na to upozorňovali. Všichni říkáme, jak je potřeba zmenšovat byrokracii. Vezměte si, že jenom ve středních Čechách tato nová povinnost přinesla 150 tisíc nových úkonů ročně, nových razítek, lejster a povinností. To má reálný negativní dopad na průběh stavebních řízení. To není teorie. Tady opakovaně zaznívalo, že reálným výsledkem toho opatření jsou stavebníci, kteří čekají dlouhé měsíce na to, aby mohli začít realizovat svoje záměry. Mezi těmi stavebníky jsou samozřejmě soukromé osoby, ale jsou mezi nimi samozřejmě i instituce, obce, které potřebují realizovat co nejrychleji školy, infrastrukturu a celou řadu důležitých projektů pro své občany, a narážejí na to, že musejí pořídit závazné stanovisko orgánu územního plánování u příslušného úřadu obce s rozšířenou působností, a nejenom v okolí Prahy a v Praze, ale v celé ČR narážejí na to, že těch několik málo odborníků pro územní plánování je zahlceno neskutečným množstvím vlastně marginálních, úplně zbytečných podání, protože by tam samozřejmě takové závazné stanovisko orgánu územního plánování vůbec potřeba nebylo. Místo toho, abychom zlepšovali územní plánování v ČR tím, že těch několik málo odborníků na úřadech obcí s rozšířenou působností bude moci svoji pozornost věnovat přípravě a zkvalitňování územních plánů, tak v tuto chvíli vydávají opravdu zbytečná, marginální závazná stanoviska orgánů územního plánování, která v mnoha případech říkají jenom to: když nebude pršet, nezmokneme. Nic významného se v těch stanoviscích nedočtete. Pléduji za to, aby se opravdu podařilo tuto povinnost významně omezit, a zdůrazňuji, že je to zkušenost z odborů územního plánování z celé ČR. Samozřejmě jsou místa, kde ten problém je menší, a potom jsou místa v okolí Prahy, kde ten problém je extrémně závažný a znamená opravdu zdržení pro jednotlivé stavby dokonce v řádu několika měsíců. A o to zoufalejší je to situace, kdy stavebníci říkají: ale to přece vůbec nebylo potřeba! Co se dozvíme od toho orgánu územního plánování? Problém složitých zákonů v ČR bohužel znamená například i to, že máme neuvěřitelné množství orgánů státní správy. A zatímco jiné země se vydávají tím směrem, že postupně škrtají, zmenšují ten počet, tak my jsme ho v nedávné novele stavebního zákona naopak zvýšili. Myslím si, že i to je důležitý důvod k tomu, abychom se snažili to znovu omezit a opravdu zjednodušit tento důležitý správní postup. Poznámka k tomu, kdo by tedy měl zajistit onu koordinaci a jestli to už v tomto bodě vlastně není trochu postavené na hlavu. Říkáme, že orgán územního plánování může mít přehled o tom, co se v území děje, a má ho mít. Pravda je ale taková, že často tápe v tom, jaká je konkrétní situace ve vzdálené menší obci, protože prostě je to pro ně novinka. A co je podstatné říct, ono se dokonce vlivem tohoto opatření může stát, že naopak ten moment koordinace a znalosti se z toho území vytratí prostě proto, že ten obecní stavební úřad v místě naopak nebude mít trvale kontakt s tím, co se v tom území plánuje. Jsem přesvědčen, že i v tomto směru je to krok opačným směrem, než jakým bychom se měli vydat, a měli bychom opravdu směřovat k tomu, aby tam, kde se podařilo dosáhnout společného rozhodnutí, což je pro změnu pozitivní krok u té novely, tak abychom si to neztížili a neztížili to jednotlivým investorům závazným stanoviskem orgánu územního plánování a nechali tam, tak jak to bylo v minulosti, rozhodovat dotčený obecní stavební úřad, který vydával i pro rozhodnutí speciálních stavebních úřadů územní rozhodnutí, takže nikdy nevypadl z kontextu toho rozhodování, nevypadl z přesné znalosti svého území a svého místa. [[(10.30 hodin)]] My zároveň řešíme jeden důležitý problém, jak opravdu zjednodušit lidem život, stanovit do budoucna fikci souhlasu v okamžiku, kdy orgány státní správy nerozhodnou včas ve stanovené lhůtě 30 nebo 60 dnů, což je nanejvýš žádoucí. Tady máme mnoho příkladů, kdy se nejenom nenaplní třicetidenní lhůta, nenaplní se ani šedesátidenní lhůta a stavebníci reálně čekají na vydání závazného stanoviska orgánů územního plánování několik měsíců. To je přece pro nás všechny důležitá výzva k tomu, abychom se to pokusili změnit. Proto také velmi prosím, abyste propustili tento zákon do druhého čtení, aby případně bylo možné opravit nedostatky a vazby s ostatními ustanoveními stavebního zákona, ale prosím, nezabíjejte to v této fázi. Opravdu by to reálně ublížilo mnoha lidem. Je to příležitost, jak situaci v České republice ve stavebním řízení napravit. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Hezké dopoledne. Prosím pana poslance Kolovratníka.
Dobrý den, kolegyně, kolegové. Já jsem se do té debaty vůbec nechtěl zapojovat. Použiji přísloví, že k tomu někdo přijde jako slepý k houslím. To je trochu s nadsázkou. Já netušil, že novela zákona 416, což je sněmovní tisk 76, a máme ho napevno zařazený dnes odpoledne jako třetí bod, má až takovou fatální souvztažnost právě s touto novelou. Takže jsem teď velmi pečlivě a velmi vážně poslouchal argumenty kolegů. Já do toho jenom dám svůj vklad a možná i vysvětlení, protože jsou to dva procesy, které trošku běží nechci říci v jiných výborech, tady jsme v prvním čtení ještě před výbory. Co se týká tisku 76, tak ona problematika závazného stanoviska orgánu územního plánování je v té naší novele urychlení výstavby dopravní infrastruktury jedním ze 17 pozměňovacích návrhů, jedním ze 17 bodů, a musím přiznat na rovinu férově a otevřeně, není důvod to tajit, z pohledu nás předkladatelů je relativně ne tak významný, je jeden z těch ne tolik důležitých. Jsou tam mnohem zásadnější momenty, které budu vysvětlovat až odpoledne. Je to ono mezitímní rozhodnutí, jsou to speciální stavební úřady pro vyvlastňování atd., a toto skutečně byl jeden, promiňte mi ten výraz, jeden ze 17 zlepšováků, zlepšovacích návrhů. A tady patří moje omluva jako zástupce předkladatelů kolegyni ministryni, resp. ministerstvům, že tak jak byl ten rychlík rozjetý, že i přes negativní stanovisko jsme na hospodářském výboru se rozhodli přijmout tento moment a pokračovali jsme dál. Ale opakuji, dívali jsme se na to pouze optikou velkých liniových staveb, neřešili jsme problematiku zahlcenosti úřadů, to, co teď tady diskutujete vy, kolegové, u této novely. Takže to bylo trošku z jiného pohledu. My jsme si to potom vydiskutovali a já to dnes budu vysvětlovat a budu vás prosit ve třetím čtení po dohodě s panem zpravodajem o drobnou úpravu hlasovací procedury, a to v tom smyslu, abychom původně přijatý návrh - je to jedna větička, která se odkazuje na § 96b stavebního zákona, jestli to říkám správně - i přes původně kladné stanovisko hospodářského výboru nepřijali, abychom hlasovali proti. Během posledních dvou týdnů jsem společně s paní ministryní připravil nový pozměňovací návrh, který je postaven na jiné filozofii, a to už tu před chvílí bylo řečeno, abychom tedy ubrali práci úředníkům a koordinace, to závazné stanovisko nebylo potřeba u drobných akcí typu malé stavby, slučování pozemků apod., a tím by tedy ti pracovníci měli mít kapacitu právě na koordinaci velkých staveb v území. Tohle je pozměňovací návrh, který jsme vypracovali společně. Je připraven, už je podán v systému, a já tedy v rámci projednávání sněmovního tisku 76 se k němu dnes budu hlásit a poté budu prosit jak hospodářský výbor, tak vás, Sněmovnu, o jeho přijetí. Takže já teď nechci jakoby sehrát roli prubířského kamene té debaty, jestli zamítnout, nebo pustit do dalšího čtení, ale chci tady korektně, férově a otevřeně vysvětlit, že tuhle věc už řešíme, a můžu říci, máme vyřešenou v jiné novele, která bude diskutována dnes odpoledne. Děkuji za pozornost a snad to bylo vysvětleno dostatečně.
Děkuji. Mám tady dvě faktické poznámky, pan poslanec Baxa a potom pan poslanec Adamec. Paní ministryně se hlásí s přednostním právem, nebo s faktickou? Takže potom.
Dobré dopoledne, vážený pane předsedající, milé kolegyně, milí kolegové. Já jsem chtěl původně jenom krátce komentovat to, co tady bylo řečeno v rámci předložení novely stavebního zákona od kolegů, podpořit stanovisko pana kolegy Rakušana. To, co tady říkal pan poslanec Kupka, i mně se i z našeho poměrně velkého stavebního úřadu sbíhají informace o tom, že nárůst administrativy je opravdu obrovský a že způsob, kterým se v loňské novele stavebního zákona zakotvila tato povinnost závazného stanoviska koordinace územního plánování, nebyl šťastný. Mimochodem podotknu, že se tato novela připravovala už v době, kdy běžela ekonomická konjunktura, kdy bylo zjevné, že bude nedostatek zaměstnanců. Protože, dámy a pánové, to je jeden z těch klíčových problémů. Nedostatek kvalifikovaných zaměstnanců, resp. vůbec nedostatek zaměstnanců, kteří by tuto agendu vykonávali. I mně se dostávají často velmi alarmující případy toho, jak dlouho stavebníci musejí čekat na toto stanovisko. Z druhé strany chci podotknout jednu věc, že je to určitě na nějakou širší diskusi, a zde souhlasím s tím, co říkala paní ministryně, co se týká rozdělení úrovně rozhodování těchto věcí, o čem by toto stanovisko mělo být vydáno, k čemu ne. Ale co chci tedy podotknout směrem k paní ministryni, je to, že považuji v této diskusi za neseriózní to, že se vkládá do ní zmínka o pozměňovacím návrhu pana kolegy Kolovratníka, aniž bychom tento pozměňovací návrh znali, a že prostřednictvím pana předsedajícího pane kolego, vy opravdu máte sloužit jako to beranidlo, kterým se má rozbít návrh toho zákona. Fakt mi to připadá jako neseriózní, když paní ministryně hovoří o pozměňovacím návrhu, který zde není představen, a ten má nakonec posloužit k tomu, aby byl schválen návrh na zamítnutí návrhu pana kolegy Rakušana, novely stavebního zákona. Fakt si myslím, že u tak závažného tématu to není namístě. Děkuji.
Pan poslanec Adamec.
Děkuji. Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, já bych také zareagoval na kolegu Kolovratníka. Já si myslím, že hovořit tady o čtyřistašestnáctce, jejíž druhé čtení bude až dnes odpoledne, je minimálně zavádějící. Já jako zpravodaj tohoto návrhu zákona vůbec nejsem přesvědčen o tom, že schvalování bude mít hladký průběh a hlavně že nebude mít hladký průběh realizace. Ale vrátím se ke stavebnímu zákonu. Já jsem vždycky říkal, že stavební zákon je třeba roztrhat, zahodit, spálit, zničit a napsat nový. Vzpomínám si na tu dobu, kdy jsme tady právě probírali a schvalovali poslední novelizaci a já, protože už jsem prošel oběma komorami Parlamentu, jsem se vždycky ptal, když přišel stavební zákon na pořad, zda ta novela znamená zkrácení doby přípravy na vlastní realizaci a zda ta doba přípravy bude kratší, než je doba realizace stavby. Žádný z předkládajících ministrů mi na to nikdy neodpověděl. Musím popravdě říci, že paní ministryně je v tom nevinně, protože v té době nebyla samozřejmě ministryní. Myslím si, že skutečně stavební zákon je velký problém. Narážíme na něj ve všech oborech lidské činnosti, protože stavět se musí. Pokud neuděláme zásadní změnu, a tato změna podle mě je drobná, podle mě je potřebná, protože skutečně tím, jak přibývají razítka, přibývají úředníci, které dnes nemůžeme sehnat, protože neexistují na trhu práce, takže se dostáváme do bludného kruhu. Já bych opravdu apeloval na to, abychom tento návrh, tuto drobnou, ale významnou úpravu pustili do dalšího čtení, protože co v tuto chvíli pro to můžeme udělat, abychom se dobrali k lepším výsledkům, je o tom hovořit, diskutovat, protože bez diskuse žádná dobrá novela nikdy nevznikne. Prosím, propusťme ji do druhého čtení a bavme se o tom.
Ještě pan poslanec Beitl s faktickou poznámkou.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, i já se připojuji jako představitel statutárního města Jablonce. Potvrzuji to, že nám krizová situace nehrozí, ta krizová situace už je na úřadě. Skutečně nejsme schopni plnit zákonné lhůty ve stavebním řízení. Personální situace na stavebním úřadě je naprosto kritická. Všechny zkušené lidi vysává soukromý sektor. Když vám řeknu, že se nám potom do výběrových řízení hlásí lidé, kteří mají jako svoji uvedenou profesní zkušenost práci v obchodě se stavebninami, tak to není žert, ale je to reálná situace, které musí tajemník našeho úřadu čelit. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Žádné další faktické poznámky nemám, takže prosím paní ministryni.
Děkuji ještě jednou za slovo. Já bych jenom tady na předřečníky malé reakce. My jsme samozřejmě se všemi komunikovali i napříč politickým spektrem samozřejmě během měsíce března, dubna, všem jsme říkali, že jsme fakt oslovili všechny stavební úřady. Všichni dotčení, se kterými jsme komunikovali, vědí, že jsme udělali takové dotazníkové šetření, co je trápí, netrápí. To dotazníkové šetření skončilo v polovině května. Proto jsme okamžitě přistoupili k návrhu toho pozměňovacího návrhu, bohužel tento návrh s ministerstvem nebyl nijak komunikován. Dále tady zaznělo, že je kritická situace v oblasti personálního stavu. Ano, ale to určitě nevyřešíme tím - vlastně to jsou pořád jedni a ti samí úředníci, ať už na stavebních úřadech, nebo na orgánech územního plánování. Takže orgány územního plánování ne, teď zase stavební úřady, ale pořád to bude o těch lidech, kterých bude málo. A já znovu musím připomenout, že to je o koordinaci v územích. To znamená, tam jde o to, že máme skutečně - že se nedořešily tou novelou stavebního zákona ty dotčené orgány a počet stavebních úřadů. Takže dneska máme speciální stavební úřady pro dráhy, dálnice, místní komunikace, vodní díla, radioaktivní odpad atd. atd. atd. To znamená, když jsem uvedla příklad na ty dálnice, tak mohu uvést příklad, že pokud by se stalo, že Ministerstvo průmyslu a obchodu jako speciální úřad by vydalo společné povolení pro přenosovou soustavu a ve stejném místě by obecní stavební úřad povolil základní školu, tak proto je potřeba koordinace toho území. Proto si vás znovu dovoluji opravdu požádat o to, aby tento zákon byl zamítnut, protože se to skutečně všechno řeší v tom pozměňovacím návrhu v zákoně 416. A samozřejmě je potřeba v rekodifikaci stavebního práva - a tady se naprosto ztotožňuji se všemi kolegy - pokračovat dál, protože znova říkám, stavební zákon je procesní zákon, ale to prostředí kolem, to právní prostředí je potřeba řešit. Máme samozřejmě 46 dotčených orgánů. Naprosto souhlasím s tím doručováním, s fikcí atd. To samozřejmě řešíme v pozměňovacím návrhu pana poslance Bendy. Takže ty věci, které se s ministerstvem koordinují, my se snažíme řešit. Děkuji.
Teď dvě faktické poznámky - pan poslanec Adamec a pan poslanec Kupka.
Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, já teda zírám. Já musím reagovat na to, co tady říkala paní ministryně. Paní ministryně, vy tady argumentujete zákonem, nebo návrhem zákona, který ještě nebyl schválen, a ty pozměňovací návrhy, o nich teprve budeme hlasovat ve třetím čtení. Prostě já vůbec nejsem přesvědčen, že ta čtyřistašestnáctka dopadne dobře. Vůbec nejsem přesvědčen a nedám ruku do ohně za jednoho každého poslance přece. Tady se o tom bude teprve hlasovat. Tak nezavádějme to na návrh jiného zákona, kde údajně toto se řeší, a řešme to teď hned. Pusťme to do druhého čtení, vždyť vlastně se nic neděje. Podmiňovat něco, co ještě není, něčím, co ještě není, podle mě není seriózní.
Pan poslanec Kupka, potom pan poslanec Rakušan, všechno faktické poznámky. [[Hlásí se další poslanec.]] Taky fakticky, nebo řádně? Ano.
Vrátím se k tomu, kdo to reálně vykonává a kde se objevuje ten problém se zahlcením. No v tuto chvíli na orgánech územního plánování, tam vznikl nový problém. V okamžiku, kdy by se podařilo omezit množství těch závazných stanovisek, tak jsme schopni vyřešit problém přehlcení orgánů územního plánování. A je pravda, že počet lidí, kteří se zabývají územním plánováním, je významně omezený a tou novelou vznikla úplně nová potřeba, kterou není schopná Česká republika reálně pokrýt. A slyšíte to tu od lidí, kteří jsou v reálném, blízkém kontaktu s těmi samotnými orgány územního plánování, dokonce ve své gesci je mají na starosti. Takže je to vážný problém, kritická situace na mnoha místech už opravdu nastala, ne že tam teprve hrozí. Další podstatný bod - koordinace. Ale ani tohle neřeší dokonale onu koordinaci. Víme, že je potřeba zmenšit počet závazných stanovisek, tak se pojďme zabývat tím, kdo teda tu koordinaci bude schopen lépe zvládat a zda není lepší řešení např. vrátit to opravdu, tak jak navrhujeme my a jak nepochybně se budeme dál bavit, těm obecním stavebním úřadům, které i v předchozí době poskytovaly územní rozhodnutí i tam, kde následně ve stavebním řízení rozhodoval speciální stavební úřad, tak aby ta znalost byla jasná. A poslední poznámka. Recept, který chceme dát, je schválení technické digitální mapy České republiky, tedy nového zdroje, který by pro kohokoli v tom území, ať už to bude obec s rozšířenou působností, stavební úřad na jedničce nebo dvojce, byl schopen snadno zkontrolovat, zohlednit, jestli tomu záměru v území něco brání, od územních plánů obcí a měst až po závazná stanoviska, resp. zásady územního rozvoje jednotlivých krajů. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Rakušan.
Děkuji, pane předsedající. Já jenom stručně reakci na paní ministryni a zkusím takovou stručnou a přehlednou rekapitulaci. Je tady reálný problém, o kterém víme všichni, všichni jsme se tady na něm shodli, ať už jsme pro zamítnutí, nebo pro propuštění do druhého čtení. Za druhé, ten problém je způsoben stavebním zákonem. Za třetí, proto tady řešíme stavební zákon a jeho změnu. Za čtvrté, my dnes nehlasujeme o tom, že tato novela vstoupí v platnost. My pouštíme zákon případně do druhého čtení a umožňujeme diskusi. A vázat diskusi na situaci, zda odpoledne něco bude či nebude schváleno, a ještě v rámci jiného zákona, je přece přístup neracionální. Ještě jednou opakuji - pokud je tady objektivně existující problém způsobený stavebním zákonem, pojďme ho řešit v rámci stavebního zákona, v rámci druhého čtení, kde potom určitě, pokud bude dnes schválen pozměňovací návrh pana kolegy Kolovratníka, se můžeme bavit o tom, co se s tím naším návrhem stane. Ale podmiňovat to něčím, co není schváleno, a proto to nepouštět do druhého čtení - vždyť to postrádá logiku a jenom to ukazuje, že ten problém reálně v této chvíli řešit nechceme, anebo to ukazuje na to, že je to holt opoziční návrh.
Tak ještě paní poslankyně Kovářová.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, zazněly zde argumenty, a argumenty dostatečně pádné. Pádné v tom, že současná úprava brání lidem získat stavební povolení, to znamená, že dlouho čekají na stavební povolení, co se týče jejich rodinných domů. To je jedna věc. Druhá věc, která je také velmi důležitá a také se týká v podstatě všech občanů, a to je, že obce, když nezískají stavební povolení, nedostanou dotaci nebo o ni popřípadě přijdou. A až se občané budou ptát starosty, kdo za to může a kdo to chtěl změnit, tak odpověď je jasná - změnit to chtějí Starostové a nezávislí. A kdo to nechce změnit, je také jasné. Tak jak jsem zde obcházela Poslaneckou sněmovnu, tak starostům řeknu, že hnutí ANO bylo proti tomuto zákonu a dalo návrh na zamítnutí, SPD také a u kolegů, ti ještě nejsou rozhodnuti. Tak jenom aby starostové věděli, kdo jim v té Poslanecké sněmovně pomáhá. Děkuji za pozornost.
Ještě pan poslanec Adamec fakticky. Pane kolego, já vás vidím, ale faktické poznámky mají přednost.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, starostové si musí pomoct hlavně sami, to je stará pravda, stará realita. Vím, o čem mluvím, z vlastní praxe. Ale já jsem chtěl zareagovat ještě tady na slova pana kolegy Rakušana. Víte, ono dneska kdybychom měli odpoledne třetí čtení té čtyřistašestnáctky, tak možná už bychom mohli aspoň tušit ten výsledek, ale my dneska máme teprve druhé čtení a budeme sumarizovat teprve veškeré pozměňovací návrhy. Já jsem opravdu na to zvědav, kolik jich ještě přijde. Protože pokud si vzpomínáte, tak to měla být velmi jednoduchá novelka, která měla projít v devadesátkovém čtení, to znamená v prvním čtení, a měla být schválena. Takže takhle to není. [[(10.50 hodin)]] Já se vrátím k tomu stavebnímu zákonu, nestihl jsem to tady říct v tom časovém limitu. Tehdy, když jsme to tady naposledy schvalovali, bylo okolo 300 pozměňovacích návrhů, což už svědčí o kvalitě předloženého návrhu. A musím říct, že my, kteří jsme podporovali některé dobré pozměňovací návrhy, nakonec jsme ten zákon nepodpořili jako celek, protože jsme se obávali, že těch problémů tam bude celá řada a na třech jednáních Sněmovny je nemůžeme ani objevit. Znovu říkám, vrhněme se na nový stavební zákon, a ne tak, že budeme předělávat ten starý. Děkuji za pozornost.
Paní poslankyně Kovářová fakticky.
Vážené dámy, vážení pánové, moc mě mrzí, co teď musím říci. Uvedla jsem dva důvody, které vedou k problémům a které tato právní úprava způsobuje. A co se nestalo. Zezadu pan ministr Brabec mi řekl, že žvaním blbiny. Já se tedy moc omlouvám, to je někdy možné. Já ovšem někdy nesouhlasím s větami, které říká pan ministr, a také se o tom nevyjadřuji tímto způsobem. Pokud pan ministr mi chce vysvětlit, proč tedy říkám blbiny, tak ať vystoupí na mikrofon. A prosila bych ho, aby mi to tady nepokřikoval zezadu tímto stylem, protože to není hodno ministra. Děkuji.
Fakticky pan ministr a potom pan poslanec Feri.
Tak já se velmi omlouvám, ale přesné znění bylo, já myslím, že něžně, že jsem řekl: Nežalujte prosím, paní kolegyně. Takže nevím, možná to chtělo vyšetření na ušním. Já se omlouvám, opravdu jsem to takto řekl. Pokud jste to špatně pochopila, omlouvám se za to, ale opravdu o žvanění tam nebylo ani slovo a doslova to znělo: Prosím, nežalujte, paní kolegyně. To bylo to, jak budete říkat starostům, kdo to podpořil a kdo ne. A bylo to řečeno opravdu něžně, ale pokud jste to pochopila jinak, velmi se omlouvám.
Pan poslanec Feri. [[Přihláška z pléna.]] Já nemohu měnit pořadí, takže pan poslanec Feri, potom pan poslanec Rakušan a potom paní poslankyně Kovářová.
Velmi děkuji za slovo, pane předsedající. Chtěl jsem nechat zareagovat paní Kovářovou, ale nejde to. V každém případě, objevuje se tady velmi nemilý trend. Vyskytl se tady návrh, který je příčetný, který je rozumný, podložený zkušenostmi z praxe a který chce řešit poměrně závažnou situaci. Ale bohužel v nemilosti ho předložila opoziční strana, Starostové a nezávislí. A proto to teď budeme řešit, odpoledne šturmovat pomocí pozměňovacího návrhu, u kterého, jak už bylo zmíněno, nevíme, jak to dopadne. Prosím, pojďme to pustit do druhého čtení. A jistě víte, že podle jednacího řádu můžeme až do zahájení rozpravy ve třetím čtení ten návrh vzít zpět. Navrhovatel ho může vzít zpět. Pokud to odpoledne dobře dopadne, tak se to jistě může stát, můžeme to vyřešit takto. Ale pusťme to prosím teď do druhého čtení. Ta situace je opravdu akutní. Děkuji za pozornost.
Pan poslanec Rakušan.
Tak já jenom jednu poznámku na pana ministra. Víte, i když jste řekl, co jste řekl, neřekl, tak pořvávat do zad dámě, to slušně vychovaný muž prostě nedělá. Pane ministře, nechte toho. Nevím, jestli jste tady někdy stál u toho řečnického pultíku a někdo na vás pořvával zezadu. Je to situace velmi nepříjemná. A nějakým způsobem zezadu mentorovat, ještě ke všemu dámu, tak to svědčí něco o vaší lidské kvalitě.
Pan poslanec Ferjenčík. Paní poslankyně Kovářová stáhla svoji faktickou, takže na řadě je pan poslanec Ferjenčík.
Děkuji za slovo. Chtěl jsem kolegy upozornit na to, že ten návrh má i poměrně značná rizika, která vůbec nejsou u toho poslaneckého návrhu zmapována tak detailně, jako by byla u vládního návrhu. Ostatně si myslím, že v té čtyřistašestnátce ten návrh na vypuštění orgánů územního plánování je velice problematický a ústavněprávní výbor ho navrhl vyškrtnout. Takže já bych to tady rozhodně nezlehčoval, jako že starostové dali hlavy dohromady a našli řešení, ale to řešení může mít fatální dopady zase na nějaké jiné souvislosti. A já se přiznám, že si netroufnu tady od stolu říct, že to bude dobré nebo špatné. A z mé zkušenosti v této Sněmovně v minulosti prostě v následujících čteních často není těm návrhům věnována taková věcná kontrola, jak by bylo potřeba. Takže prosím nenálepkujte tady lidi, kteří mají k tomu návrhu výhrady, tím, že chtějí znemožňovat stavění. Druhá věc je, že ten problém je dán v zásadě daleko výrazněji tím, že nejsme schopni zaplatit odborníky na stavebních úřadech, vůbec ve státní správě, a že jich máme nedostatek, a ne nutně tím, jak jsou nastaveny nějaké kompetence těch orgánů vůči sobě.
Pan poslanec Munzar.
Děkuji. Já bych chtěl zareagovat na pana poslance Ferjenčíka prostřednictvím pana přesedajícího. Problém přece není v tom, že chybějí úředníci. Ten problém je v tom, že se úřad třetího stupně musí vyjadřovat i k takovým stavbám, jako je stavba garáže někde, jako je stavba bazénu a podobně. A lidé na to čekají rok, rok a půl. To je ten problém. Problém není nedostatek odborníků a úředníků. Ten problém je, že státní správa dostává neustále nové a nové kompetence a zvyšuje se byrokracie. Proto bych prosil, protože opravdu nevíme, jak ten návrh zákona 416 dopadne, a nebude se o něm hlasovat dnes, tak prosím, pusťme toto do druhého čtení. A teprve ve druhém, třetím čtení toto přece můžeme vyřešit. Pojďme o tom diskutovat, nezabíjejme to hned na začátku. Děkuji.
To byla poslední faktická poznámka. Takže teď s řádnou přihláškou pan zpravodaj.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, já jsem v úvodu své zpravodajské zprávy zmínil prakticky veškeré konkrétní údaje a věci, jenom se zmíním, trošku budu reagovat na své předřečníky prostřednictvím pana předsedajícího. Bylo tady zmíněno, že není dostatek odborníků na daných úřadech územního plánování. Ale řekněme si otevřeně, že nedostatek odborníků není v současné době... dostatek není kdekoliv, nejen ve veřejné správě, ale i v hospodářství naší České republiky. Setkáváme se s tím dnes a denně. To je první takový argument. Druhá věc je, že se tady několikrát dokola pořád omílá, že je potřeba to postoupit do druhého čtení, řešit to dneska. Ale přece už tady bylo také několikrát zmíněno, že připravovaný tisk 76, kde se řeší novela zákona 416, bude tady tuto tematiku řešit. To znamená, bude se tam řešit i vydávání koordinačních stanovisek, v jakých případech ano, v jakých ne. Několikrát se to tady točilo. Takže já z toho důvodu, že touto tematikou se bude zaobírat ten tisk, který, předpokládám, bude v následujících dnech nebo týdnech probírán, tak si myslím, že bychom tady zbytečně mařili čas, abychom to probírali na dvou úrovních. Navrhuji, aby tento tisk byl zamítnut v prvním čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji. O tom samozřejmě budeme hlasovat. Zeptám se, zda se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy. Pokud ne, tak ji končím. Zeptám se na závěrečná slova. Prosím pana navrhovatele.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, dovolte mi, abych vás ještě jednou na závěr této plodné diskuse požádal o podporu toho, aby daný návrh postoupil do druhého čtení. Máme tady objektivně existující problém, který vznikl novelizací stavebního zákona. Máme tady stovky a tisíce lidí marně čekajících až 55 týdnů na stavební povolení. Pokud se ptáte na hospodářský dopad našeho nařízení, tak nemůže být negativní, jelikož naopak ubírá byrokratickou zátěž a případnou náročnost na personální zajištění této agendy. Pokud se ptáte na to, zda bude koordinován soulad s územním plánem, tak v případě staveb, jako jsou garáže, jako jsou bazény, je koneckonců i tento argument malinko směšný. A zdůrazňuji ještě jednou, že zavalený úředník na ORP, a tady mluvím ze zkušenosti starostenské, opravdu nezaručí to, že je zajištěn soulad v rámci celého daného regionu s územním plánem lépe, než to zajistí daný konkrétní úředník na té úrovni, kde se rozhodovat má, a to je co nejblíže lidem. [[(11.00 hodin)]] Pokud propustíme tento návrh do druhého čtení, jsem jako zástupce navrhovatelů připraven diskutovat s paní ministryní i se všemi dalšími o tom, jaké technicko-právní provazby v našem návrhu chybí. Jsem připraven přijít v druhém čtení s vylepšením a technickou precizací daného návrhu, nicméně věcně se domnívám, že podpora propuštění do druhého čtení dává jasný signál, že Poslanecká sněmovna napříč politickým spektrem chce řešit jeden z reálných a v tomto čase velmi palčivých existujících problémů občanů České republiky. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Pan zpravodaj si nepřeje závěrečné slovo? [[Ne.]] V tom případě budeme hlasovat. Ještě přivolám kolegy z předsálí. Padl tady návrh na zamítnutí předloženého návrhu, takže o tom rozhodneme v hlasování. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro zamítnutí. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 152, přihlášeno je 175, pro 111, proti 47. Návrh byl přijat a návrh zákona byl zamítnut v prvém čtení. Končím bod 35. Ještě přečtu omluvu pana ministra Stropnického od 11. do 16. hodiny z pracovních důvodů. Paní poslankyně Majerová. Prosím pana poslance Volného, aby uvolnil prostor. Děkuji.
Já bych jenom ráda řekla, že samozřejmě respektuji hlasování, ale nefungovalo mi zařízení. [[Předsedající: Ale nechcete...]] Ne.
Výborně. A paní poslankyně Vrecionová? Takže odmazávám.
Ještě doplňuji, že jsem hlasovala proti návrhu.
Dobře. Takže pro stenozáznam pouze upřesnění. Tím pádem budeme pokračovat bodem číslo