Уважаеми колеги, добро утро! Регистрирани са 146 народни представители. Има кворум. Откривам днешното пленарно заседание. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, следва да Ви запозная с едно съобщение, а именно: в Деловодството на Народното събрание вчера, 29 юни, е постъпило заявление от народния представител Елена Гунчева със следния текст: „Оттеглям заявлението си по чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България, с което съм подала своята оставка пред председателя на Народното събрание. Моля заявлението, с което е подадена оставката по реда на чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България, да бъде оставено без последици.“ В тази връзка е постъпило и заявление от госпожа Елена Гунчева, със следното съдържание: „С настоящото, на основание чл. 14, ал. 3 във връзка с ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, Ви уведомявам, че напускам парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ и се обявявам за народен представител – нечленуващ в парламентарна група.“ С оглед двете съобщения във връзка с постъпилите на 29 юни 2022 г. две заявления от народния представител Елена Гунчева Ви информирам за следното: 1. С първото от тях народният представител оттегля заявлението си по чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България, с което е подала оставка като народен представител, че желае да бъде оставено без последици. Съгласно Решение № 2 от 2018 г. на Конституционния по конституционно дело № 8 от 2017 г.: „Парламентарната процедура по приемане на оставката е установена в интерес на подалия я народен представител, поради което продължаването ѝ е обвързано с неговата последна свободно изразена воля.“ Поради това и с оглед последно изразената воля от народния представител не следва да се предлага на Народното събрание прекратяването на неговите пълномощия. 2. С второто заявление народният представител Елена Цонева Гунчева уведомява, че напуска парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ на основание чл. 14, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание и се обявява за народен представител – нечленуващ в парламентарна група. Във връзка с напускането на парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ от народния представител Елена Цонева Гунчева съгласно чл. 19, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание председателите, заместник-председателите и членовете на постоянните комисии се освобождават предсрочно при прекратяване на членството им в парламентарната група, от чиято квота са избрани. На това основание се освобождава народният представител Елена Цонева Гунчева като член на Комисията по здравеопазване и като член на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Съгласно чл. 19, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание освобождаването се обявява без да се обсъжда и гласува.
Задкулисието и мафията – за това става въпрос.
Не мога да Ви кажа, господин Карадайъ – всеки има право на мнение.
Да живее демокрацията!
Продължаваме с точка първа от дневния ред за седмицата, именно: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2022 Г. – продължение. Към момента е открита дискусия по параграфи от 1 до 14 включително. По тях ще дебатираме днес, като изказвания са направили Христо Гаджев, Петър Петров, Любомир Каримански, Пламен Абровски, Николай Дренчев, Красимир Вълчев и Теменужка Петкова. За изказване са записани: Настимир Ананиев, Младен Маринов, Христо Терзийски, Ирена Димова, Делян Добрев, Искра Михайлова, Жечо Станков и Цончо Ганев. Колеги, от имената, които прочетох, някой желае ли да се изкаже. Господин Ананиев? Заповядайте – имате думата. Записвам и господин Ненков, и госпожа Танева. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Да, госпожо Атанасова, извинявам се, и Вас, разбира се.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моето изказване е свързано с частта в бюджета, която е по транспорт. С господин Свиленски предложихме две неща, свързани с превоза на пътници по нерентабилни автобусни линии, като мярката е за 16,5 милиона, а за превоз на пътници по междуселищните автобусни линии – 20 милиона допълнително. Това няма да е акцентът на моето изказване. Всъщност аз исках да говоря за парите, които са одобрени от новото мнозинство за Столична община. Това са 74 млн. лв., които всъщност отиват към едно търговско дружество. Търговско дружество, в което няма почти никаква прозрачност, не знаем какво се случва, не знаем как си харчи парите, но в един момент се оказва, че трябва да му дадем 74 млн. лв. И не забравяйте, това е от целия бюджет – всички данъкоплатци в държавата ще платят тези 74 млн. лв. Имайки предвид, че бюджетът на Столична община е над 2 млрд. лв., се оказва, че те искат допълнително пари от държавата. Но ние какво искаме? Ние искаме прозрачност, ние искаме да знаем защо има нужда от тези пари. Аз слушах обясненията на кмета Фандъкова в Комисията, но не чух абсолютно никаква конкретика защо им трябват парите. Да, свикнали са да харчат, да харчат много пари, но когато е криза, трябва да има прозрачност. Трябва да покажат за последните пет години какви приходи са влизали в дружеството, по какъв начин са се харчили, кой какви заплати е взимал. За съжаление, в Столична община няма прозрачността, която би трябвало да има. Също така там има много съмнителни сделки, схеми, корупционни скандали. Аз не мисля, че парите на софиянци се харчат по правилния начин. От тази гледна точка не виждам каква е причината ние да даваме 74 милиона, без да знаем къде отиват, има ли някаква реформа, няма ли такава като цяло. Транспортът на София е важен. В Транспортна комисия имаше представители на синдикатите, които казаха: „Шофьорите трябва да си получат заплатите.“ Абсолютно, сто процента съм съгласен – шофьорите в градския транспорт трябва да си получат заплатите, но трябва също така да получат и добро управление в дружеството, в което работят, защото в момента некомпетентното управление на това дружество е довело до нуждите, които имат. И защо София не може да се справи сама? Това е столицата! Казахме 2 милиарда бюджет. Не мисля, че трябва да отпускаме 74 млн. лв. в тази посока, защото абсолютно по същия начин всяка една община може да каже, че има нужда, защото е намаляло използването на транспортни услуги. И не само това – преди три дни чухме, че се вдига билетът за градски транспорт. Разбира се беше скрит зад 30 минути, 60 минути. Казаха, че средно се използва 40 минути от хората, които използват градския транспорт, което означава, че новата цена от 2,20 лв. ще я плащат повечето ползватели. С една дума, вдигат цената на градския транспорт, искат 74 милиона от бюджета – за мен това е абсолютно безпринципно и нагло. Така че, колеги, макар че това е минало на Комисията с новото мнозинство, аз не мисля, че е редно да се подкрепя, тъй като става, че окей, Фандъкова си има хората от ГЕРБ, които защитават, разбира се, с новото мнозинство от ВЪЗРАЖДАНЕ, от ДПС, част от ИТН, те ще подкрепят тези решения. Те вече са ги подкрепили в Комисията, но за мен не е редно това да се прави. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Ананиев. За първа реплика – Александър Иванов. Господин Ненков, Вие ще се изкажете после.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Ананиев, не мога да се съглася с голяма част от нещата, които казахте, още повече, че с колегата Ненков сме вносители на това предложение. Вие си спомняте със сигурност и на Бюджетната комисия с разглеждането на бюджета за тази година февруари месец коментирахме темата. Ще започна отзад напред. Първо, Столична община разработват нов механизъм за транспортна услуга и за ценообразуването, но малко спекулирате с вдигането на цената на билета. По-скоро може би сте запознат с отговора към Столична община от Министерския съвет при искането на подпомагане за изпълнението на транспортна услуга, където Министерският съвет просто ясно заявява на Столична община и столичните граждани – увеличете цената на билета. Да мотивирам предложението, което сме направили с колегата Ненков. То е обосновано във връзка с това, че има натрупани загуби Столичният транспорт в трите дружества – „Столичен електротранспорт“, „Столичен автотранспорт“ и „Метрополитен“. И те, колега Ананиев, в голямата си част са във връзка със здравната криза, COVID-19, която, помните, предходните две години на моменти беше намалила със 70% пътуващите, използващите Столичния градски транспорт. В тази връзка съответно непрекъснатостта на градския транспорт изискваше линиите да продължават да се движат, за съжаление обаче, натовареността беше със 70% по-малко спрямо периода без здравна криза. Също това да кажем, че Столичният транспорт и тази част в него, която използва електроенергия за осъществяване на непрекъснатост на услугата, се повиши многократно. Надявам се днес да приеме Народното събрание решение за компенсация на електроенергията за потребителите на свободния пазар, защото Министерският съвет постави Народното събрание за пореден път в патова ситуация, когато то не е предложило такова. Надявам се днес да вземем мъдро решение в тази зала, за да не предизвикаме още по-голяма инфлация. Съгласете се, че цената на електроенергията се заплаща от всички ползватели на тази енергия. Тя със сигурност доведе и до непредвиден голям разход, който не беше компенсиран в пълен обем за тези три дружества от Столичния транспорт. Благодаря Ви.
Благодаря. Втора реплика – все пак да ги редуваме – Йордан Терзийски. Трета реплика, господин Чолаков.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Ананиев, като цяло съм съгласен с нещата, които казахте, но с едно нещо не съм съгласен – че има пълна неяснота за парите, които се харчат. Ами, ще Ви дам малко яснота и се надявам да коментирате. Дали сте запознати каква е цената на километър, която Столична община плаща към превозвача? Това е 5 лв. на километър. А знаете ли каква цена плаща към частния превозвач – 3 лв. на километър, тоест Общината плаща към собственото си, към общинското дружество, на почти двойно по-висока цена, отколкото към частния превозвач. Също трябва да си зададем въпроса и на каква цена общинското дружество закупува горивото и газа и дали това се случва по една прозрачна процедура. Така че дали не се случва в тази ситуация, че ние наливаме пари в една продънена каца, която пълни дупките по улиците на София, и дали не правим така, че гражданите от цяла България с бюджета, който се събира, плащат кражбите в София и плащат транспорта на софиянци? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Терзийски. Трета реплика, господин Чолаков.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Ананиев, аз не искам да се заяждаме на дребно, защото, ясно е сега, че ще правим предизборна кампания как се управлява София. София видимо се управлява добре, но не ми е това темата. Искам да разбера нещо повече за Вашето концептуално мислене, господин Ананиев. Нека да си припомним. Спомняте ли си 90-те години, в София се появиха частни маршрутки. Това беше първият опит за плавна приватизация на градския транспорт. Това, което се прояви като резултат от опита, беше, че маршрутките – в началото идеята беше да са такива – непопулярни линии да обслужват, оказа се обаче, че частният бизнес иска да се концентрира в популярните линии, за да обере основния пътникопоток. Започна една дивашка конкуренция между частните линии и общинския транспорт – в един момент трябваше или градският транспорт да се приватизира, а логиката на частния бизнес е да останат само престижните линии. Вижте, частният бизнес не обслужва там, където няма печалби – и това е логиката на частния бизнес, или трябваше просто маршрутките лека-полека да бъдат изтласкани и да остане общинският градски транспорт, тоест разбирате ли ми логиката, и аз искам да разбера Вашата. Градският транспорт е губещ по принцип. Има дейности, които са губещи по принцип, но които практиката ни през последните 30 години показва, че не могат да бъдат оставени на частния бизнес, защото, ако бъдат оставени на частния бизнес, те ще фалират, тоест държавата и общините са принудени да финансират определени дейности, защото няма кой друг да ги изпълни. И това се вижда, между другото, по малките междуградски линии. Вие виждате, че десетки, стотици населени места в момента се оставени без транспорт, защото транспортът беше приватизиран, а частният бизнес няма интерес да го прави. Може ли да ми кажете концептуално какво е Вашето виждане по този проблем? Защото, да кажем, че в София трябва да се вдигне цената на билетите, но това няма да реши абсолютно нищо в транспортната политика на страната. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Заповядайте за дуплика, господин Ананиев. Но все пак на второ четене на бюджета сме – концепции трябва кратичко, ако ще коментираме такива въпроси.
Благодаря Ви, господин Председател. Господа репликиращи! Да, концепции няма да развиваме, но логиката трябва да е ясна за абсолютно всички, които управляват публичен ресурс. Макар и да си скрит под търговско дружество, което е 100% общинска собственост, ти управляваш пак публичен ресурс, защото тези 74 милиона ще се насочат натам. Така че, господин Чолаков, Вие казахте, че коментираме на дребно. Седемдесет и четири милиона е на дребно?! Да, знам, че в ГЕРБ с милиарди работите по чекмеджета, но 74 милиона не са никаква дребна сума, извинявайте много. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Другото нещо, което господин Иванов каза, за натрупаните загуби. Да, има натрупани загуби, но защо не кажете защо трябва да плащат скъп ток? Аз ще Ви кажа защо. Защото Вие развалихте дългосрочните договори, които имаха тези дружества за ток. Сега щяха да плащат нисък ток, но Вие ги развалихте. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Защо ги развалихте тези дългосрочни договори? За да плащат висок ток. Винаги в България хората са се делили на страната и на софиянци. Вие продължавате това разделение. Защо страната да плаща сметката на софиянци? Защо трябва да правим това разделение непрекъснато? Другото нещо, което, господин Иванов, Вие казахте, относно ковида. Не забравяйте, че ние не затворихме държавата по време на ковида, Вие я затворихте! И след като държавата работеше, този аргумент отпада – държавата работеше по наше време, не беше затворена. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин Терзийски, да, Вие потвърдихте това, което аз казах. Два лева разлика се плаща на километър в полза на тези дружества – това е управлението на Столична община, когато раздава парите на всички столичани, ги раздава – колкото получават частните фирми на три лева, ги раздава на пет лева – два лева горница, но пак не стигат. Искаме да разберем защо не стигат. Тези дружества – трите, които бяха изброени от господин Иванов, да излязат с пълна прозрачност, да си покажат отчетите, да излязат и да кажат, че последните пет години тук сме изхарчили парите, да видим носи ли някой отговорност, за да стигнат тези дружества дотам, че ние да им даваме 74 милиона. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Ананиев. Христо Терзийски има думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, от нашата парламентарна група е направено едно предложение на основание чл. 79 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което касае увеличение на средствата за Министерството на вътрешните работи. Предложили сме в чл. 1, ал. 5, на ред 6.2 „За структурни промени и ефективно управление, в това число за изплащане на обезщетения на персонала в публичния сектор, както и за увеличаване на възнагражденията на персонала след извършени структурни промени“ числото „297 000,0“ се заменя с числото „115 400,0“. В чл. 1, ал. 5 да добавим нов ред, който е озаглавен „Област вътрешен ред и сигурност“ и в чл. 1, ал. 5 – нов ред „Област вътрешен ред и сигурност“ и се създава нов ред – „за увеличение на трудовите възнаграждения на служителите в МВР“ – числото да бъде „181 600,0“. Основанията ни за това предложение са, на първо място, инфлацията, която официалната статистика сочи, че вече е около 16%, а най-вероятно до края на годината ще надмине 20%. На второ място, работещите в система на МВР служители нямат възможността да упражняват други професии, чрез които да увеличават своите доходи, и в същото време служителите са изложени на сериозен корупционен натиск, където противодействието може да бъде ефективно само със сериозно заплащане на техния труд. От друга страна, последните няколко правителства на ГЕРБ имаха политическата воля, знанията и уменията, така че ежегодно от няколко години назад заплащането в Министерството на вътрешните работи да расте ежегодно с по 10%, а последната 2020 г. – бюджетът за 2021 г., разходите за персонал бяха увеличени с 15%. Така общата сума между 2017 г. и 2021 г. – нарастването на заплатите в МВР, общият процент беше около 63%. Така че ние сме ангажирани с тази политика за повишаване на доходите в Министерството на вътрешните работи. Както знаем, в началото на сформирането на това правителство от управляващата коалиция бяха зададени параметри за увеличаване на заплатите след проведени реформи. Затова нашето предложение е именно този сектор – от тези пари, предназначени за проведени структурни промени и ефективно управление, да бъдат насочени средствата за увеличение на заплатите. Както беше заявено и в публичното пространство от министъра на вътрешните работи, реформата в МВР е извършена 98%. Искам да благодаря на колегите, които са в Комисията по бюджет и финанси, за това, че подкрепиха едно предложение, което е близко до нашето. В същото време искам да призова колегите, които са членове на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, чиито партии не подкрепиха това предложение за увеличаване бюджета на МВР, но са членове на тази комисия и знаят труда на служителите от МВР колко е важен и колко е тежък, да подкрепят в зала предложенията за това увеличаване с 20%. Благодаря.
Благодаря, господин Терзийски. Има ли реплики? Заповядайте. Имате думата, господин Манев.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Терзийски, позволете ми да не с съглася с част от нещата, които казахте от тази трибуна. Първо, 150% съм съгласен с Вас, че трудът на служителите в Министерството на вътрешните работи трябва да бъде заплащан достойно. Това увеличение трябваше да бъде малко повече, ако зависеше от мен. Аз зная, че Вие, разсъждавайки от позицията на бивш министър, и колегата Кирил Ананиев и той разсъждава като един много сериозен държавник, се ограничихте в рамките на това увеличение, защото наистина така се прави, така трябва да бъде – трябва да бъде балансирано всичко това. Но аз не съм съгласен с онази част от Вашето изказване, която визира 98% от завършената реформа в Министерството на вътрешните работи. Смея да твърдя, уважаеми колега, че този вреден за Министерството на вътрешните работи министър – сегашният, объркан в своите математически модели, закривайки, размествайки, махайки, унищожавайки полицейски участъци, полицейски управления и така нататък, съвсем не съм убеден, че ще успее да разпредели тези средства справедливо. И моят въпрос, ако искате да бъда конкретен към Вас, е: Вие, надявам се, направихте много сериозен анализ заедно със синдикатите, повтарям, заедно със синдикатите. Защото, знам, че в Министерството на вътрешните работи министърът такова нещо не направи във връзка с разпределението на тези средства, които допълнително им отпускаме. И радостното накрая, само да завърша, е, че всъщност това ръководство на Министерството си отива и това е най-доброто. Благодаря.
Благодаря, господин Манев. Други реплики има ли? Заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Господин Терзийски, само искам да уточня – и във връзка с репликата на колегата, че той се усъмни, че разпределението на средствата може би няма да стане правилно – или, както и да е, не го разбрах – само искам да уточня следното – след направеното предложение на „Има такъв народ“, както казахте Вие, се доближихме до цифрата, която Вие предлагате, тоест Комисията подкрепи размер на увеличение на бюджета за персонала 175 млн. лв., като изрично записахме, че увеличението на заплатите ще бъде 20% считано от 1 юли, тоест няма да бъде свързано под условие със структурни промени. Благодаря.
Благодаря, госпожо Траянска. Трета реплика? Не виждам. Желаете ли дуплика, господин Терзийски? Имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Манев, първо 98% реформа в МВР аз я казах в кавички, явно не сте ме разбрали. Реформите, които прави в момента вътрешният министър, вече имат отражение във формата на жалби от граждани, общински съвети, общински кметове от населени места, в които се редуцират районни управления и полицейски участъци. Работата със синдикатите изисква изключително такива ангажименти в тази посока, но всичко наистина трябва да се договаря в рамките на възможното и затова в Бюджетна комисия колегите от Бюджетната комисия от нашата парламентарна група се съгласиха наистина с предложението на „Има такъв народ“, за което спомена госпожа Траянска. Аз съм напълно съгласен с Вас, че наистина тези средства, които са предназначени за Министерството на вътрешните работи, трябва наистина да бъдат дадени и съм съгласен с това, което се записа като предложение от Бюджетната комисия – в срок до 30 септември министърът на вътрешните работи да изготви доклад, негов е ангажиментът. Мисля, че настоящият министър на вътрешните работи в оставка няма да може да се справи с този ангажимент, но живи и здрави. Благодаря.
Благодаря, господин Терзийски. Сега Младен Маринов. Заповядайте, господин Маринов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, моето изказване ще е в подкрепа на предишното изказване на господин Терзийски. Като дългогодишен служител в Министерството на вътрешните работи отлично знам колко отговорна и натоварена е полицейската работа. Живеем в изключително трудни времена. Виждате, че ни застигат криза след криза, знаете защо беше гласуван и вот на недоверие на правителството, а именно: за провал във финансовата и в социалната сфера; увеличаване на цените; инфлация; недостиг, намаляване и изяждане на работните заплати. И именно в тази посока е и нашето предложение за 20-процентно увеличение от 1 юли на полицейските заплати. Всъщност това е толкова закъсняло действие, но за съжаление, това е първата възможност, в която ние можем да предложим такова увеличение, защото всъщност това вече се явява една компенсация вследствие на прекалено високата инфлация. Официалната статистика дава 1%, но аз трябва да Ви кажа, че по-голямата част от полицейските служители живеят на под средното ниво за България и за тяхната потребителска кошница всъщност инфлацията е много по-висока. Няма да изброявам това, което каза господин Терзийски, че те са лишени от правото да работят допълнително, нямат почти никаква възможност за допълнително материално стимулиране, включително знаете, че системата на МВР е може би единственото министерство, което няма право да разпределя допълнителни средства от някаква икономия или вследствие на тяхната дейност за противодействие на престъпността. В тези условия смятам и призовавам всички народни представители да се издигнем над политически пристрастия и да подкрепим това предложение. Аз също искам да благодаря на колегите от Комисията, които подкрепиха това предложение, макар и леко намалено на това, което предлага ГЕРБ-СДС. Но искам да Ви кажа, че политиката, която водеше ГЕРБ във всичките управления, беше наистина да се повишава стандартът и заплащането на полицейските служители. Знам какъв беше проблемът, когато нямаше кандидати за работа. Вследствие на повишените заплати ние успяхме да запълним недостига от 2000 служители в Министерството, което пряко се отрази на противодействието на престъпността, на битовата престъпност. Знаете какви бяха статистиките и виждате в момента как рязко се влошава ситуацията по отношение на битовата престъпност, по отношение на незаконната миграция – виждате, че голяма част от полицейските сили са насочени към границата. В коментар по отношение на реформата искам да Ви кажа, че вследствие на тази реформа, също в кавички, голяма част от българското население ще бъде лишено от сигурност, ще бъде лишено от възможност да му се извършват съответните административни услуги по местоживеене – ще накара хората да пътуват повече. Да не говорим, че полицейските служители ще губят повече време в движение до районното и обратно, отколкото да бъдат на територия и да работят по задачите, които имат. Така чувам и получавам информация, че всъщност за една година реформа ще се наложи полицейските служители да си купуват сами униформите, тъй като процесът с осигуряване на униформи на полицейските служители най-вероятно няма да се случи, което е също един много голям проблем, защото цените на всички консумативи скачат, съответно униформата ще стане по-скъпа, а министерството не е осигурило пари и най-вече униформи, които те да получат в интендантството. В тази връзка пак апелирам към всички да надраснем партийните си пристрастия и да подкрепим това предложение, което е най-малкото, което можем да направим за стимулиране на тези служители, защото ни очакват трудни времена, а в такива времена те винаги са на първа линия. Благодаря, надявам се на подкрепа.
Благодаря, господин Маринов. Има ли реплики? Заповядайте – господин Петров първа реплика, господин Митев втора и господин Манев трета.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители. Уважаеми господин Маринов, Вие като дългогодишен служител на Министерство на вътрешните работи бихте ли ми отговорили на въпроса: според Вас редно ли е при една належаща актуализация на бюджета в тази обстановка сектор „Сигурност“ да бъде изключен от заложената актуализация от страна на Министерския съвет? На следващо място, споменахте, че парите няма да бъдат достатъчни за купуването на облекло. Бихте ли, ако знаете, да посочите конкретно: вярно ли е, че тези осигурени 800 лв. годишно за закупуването на униформи от страна на новото управление няма да стигнат за нищо, тъй като едни две зимни и две летни униформи струват изключително много и че те се ползват от служителите, които получават тези мизерни заплати, за целия месец в едно безлимитно време на разположение, през което те би следвало да бъдат готови и на повикване – нещо, което за една заплата между 1300 – 1800 лв. за мен е недопустимо? Вие споменахте, че се влошава коефициентът на престъпността, влошава се положението. Според Вас следва ли, ако имаме данни, че се повишава битовата престъпност, не би ли следвало министерството според Вас да направи всичко възможно, за да задържи кадрите и да направи така, че наистина да не се налага те да се опитват нерегламентирано да получават някакви допълнителни доходи? Не можем да ги съдим хората. Както например служители от частния сектор „Сигурност“, които наистина се налага да работят на две работи. Това са ми въпросите, ако може да ни дадете малко разяснения, тъй като ние не сме вътре в системата, не сме били и смятам, че за нас и за останалите народни представители би било наистина полезно това. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Заповядайте, господин Митев, за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Маринов, мисля, че цялата зала и всички тук осъзнават необходимостта от това да бъдат актуализирани възнагражденията на хората, които се грижат за реда и сигурността в страната, които са в най-тежките ситуации и пазят и Народното събрание, пазят всеки български гражданин от престъпността. Ние искахме да направим това чрез реформа и да го направим по един справедлив начин, така че хората, които работят най-много, да бъдат най-добре възнаградени, да няма хора в редиците на Министерството на вътрешните работи, които са с ТЕЛК, да могат да бъдат пенсионирани хората, които са в пенсионна възраст и така да се освободят места за нови кадри. За съжаление, не успяхме да стигнем до този момент и реформа няма да има. Парите, които Вие предлагате за увеличение за хората в системата, колкото и да е добро това предложение, Вие казахте: свалихме правителството заради лошата му финансова политика. Ами, знаете ли, тези всички пари, които сте предложили, тези близо 1 млрд., които са всички мерки на новото мнозинство, които бяха гласувани заедно с всички и разбира се, знаем със златния пръст на кого – тези 1 млрд. дойдоха благодарение на добрата финансова политика, която ние осъществихме, и Вие не можете това да го отречете, защото то е факт. Въпреки двата милиарда, които ние изкарахме, екстра милиард и половина за пенсионерите, всички пари, които следват и които бяха гласувани на Комисията по бюджет и финанси, всички тези близо 900 млн., а те стават все повече със всяко предложение от тази трибуна, те ще могат да бъдат изпълнени благодарение на добрата финансова политика, която се водеше от правителството. Така че всеки път, когато излизате на тази трибуна и казвате: да, това е много добро предложение, има много хубави предложения, господин Маринов, важно е откъде ще дойдат парите. А парите ще дойдат благодарение на добрата финансова политика, която се водеше и заради която Вие ни поискахте оставката. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев. Трета реплика – господин Манев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Маринов! Айде да влезем най-накрая в подробности в това, което казвате за предложенията ни. Първата подробност – важна подробност, е, че ако за колегите ми не е тайна, нека да го обявя пред всички Вас. Аз се съгласих на това да дадем предложение за увеличаване и за даване на тези пари в този бюджет само поради факта, че това правителство е в оставка, че този министър на вътрешните работи и целият му кабинет са в оставка. В противен случай в никакъв случай нямаше да подкрепя факта на това ръководство на Министерството на вътрешните работи да му се дадат повече пари. Причините са много много. Колегата, който говореше преди мен, започна да говори едни заучени фрази. Аз ще му дам обаче конкретни факти. Помните ли на предния бюджет ние тук с Вас, господин Маринов, и с колегата Терзийски, и с други колеги се изказвахме за едни 10 млн. мисля, че бяха, за спорт? Помните ли? [[Реплики.]] Девет ли бяха? Девет, да. За девет милиона щяха да се дават фитнес карти на полицаите да ходят във фитнес зали да тренират. На мой въпрос от предното заседание на Комисията по вътрешните работи се оказа, че министърът не помни за такива пари. Не знае, че сме му ги отпуснали в бюджета и всъщност едни 9 млн. в министерството никой не знае къде са. Ама никой. Е, как да дадем още пари за заплати и да очакваме, че това нещо ще стигне до полицаите. Ами, ще Ви кажа защо се притеснявам. Защото има един казус, който, Вие господа министри и колеги, които са били в системата, много добре знаят. Министърът трябва да реши сега тези пари, които отпускаме в бюджета, как ще бъдат разпределени – на всички служители, на някаква система, по някакви проценти, или ще се избира, или наравно на всички – как ще го иска. И аз нямам доверие на това ръководство, че то справедливо ще разпредели тези средства. Господин Маринов, Вие казвате за униформите и тук колегата изпада в подробности. Ами хайде да кажем, че в скоро време ще се наложи служителите на Министерството на вътрешните работи, полицаите да си купуват и гуми за колите – за служебните коли.
Господин Манев, доста просрочихте времето.
… защото и това е прекратено. Та, така че, господин Маринов, обяснете моля Ви само с две думи: вярвате ли, че това ръководство може да се справи с разпределението на тези средства, които даваме, и те ще стигнат до полицаите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Манев. Имате думата за дуплика, господин Маринов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Петров, първо ще отговоря на Вашите въпроси. Проблемът с униформеното облекло в МВР винаги го е имало и ние винаги сме правили всичко възможно да го решаваме съобразно възможностите. Моето притеснение е, че за една година беше развалено това, което ние бяхме постигнали по отношение на униформеното облекло. За една година не беше направена и крачка напред, за да се подобри ситуацията, а виждате цените и консумативите за това униформено облекло какви стойности приемат. Към момента с тази забавена реакция 800 лв. са крайно недостатъчно за окомплектуване на един полицай – да кажем, той постъпва на служба и трябва да си вземе целия комплект облекло, тъй като за тези, които са от по-дълго време на служба, се получава застъпване и пак горе-долу могат да се справят с този проблем, но говорим за полицаите, които постъпват на служба. Естествено, проблемите с престъпността са тясно свързани с мотивацията за работа на полицейските служители, с тяхната численост и с възможността да покрият по-голяма част от територията на населените места и на страната. Естествено, тяхната мобилност е от значение. В тази връзка ще отговоря на колегата Манев. Наистина чувам, че има проблеми с осигуряване на автомобилите, и не само с окомплектоването им с гуми, а и с ремонта на автомобилите – своевременния ремонт. Дори знам, че има проблем със застраховките на тези автомобили и въобще най-вероятно реформата е такава, че да не се прави нищо и да се отрича всичко, което е направено. Господин Митев, Вие сте млад човек. [[Реплики.]] Господин Митев, чуваме ли се? [[Реплики.]] Явно въпросът беше само протоколен.
Господин Митев, към Вас се обръща…
На Вас отговарям, ако обичате! Вие сте млад човек, но би трябвало да знаете, че всяка една реформа се прави преди всичко с пари. [[Реплики.]]
Колеги, можете ли да си заемете местата, тъй като господин Маринов говори на господин Митев.
За да направим успешна реформа, трябва да има съответното финансиране, което да не е само дори и за заплати, трябва да имаме финансиране за подмяна, за техническо обезпечаване на полицейската дейност, за развитие на видеонаблюдение, на информационни системи. Не можем да правим всички полицаи заложници на това дали едно политическо ръководство е способно да направи една реформа. Това бих го нарекъл политически рекет. Защото правим заложници всички полицаи по отношение на способностите на едно политическо ръководство дали може да направи реформата. Ами ако не може?! Това означава, че полицаите трябва да ходят с ниски заплати, без униформи и да няма с какво да патрулират. Аз не бих се съгласил с такова мислене и смятам, че за да има добра реформа, трябва да има финансиране, трябва да има план, трябва да има достатъчна информираност на хората за целите и за начина, по който ще се извърши реформата.
Времето, господин Маринов.
По отношение на пенсионираните служители, които още работят, аз знам, че това е една бройка, която не може да бъде компенсирана в близките четири или пет години, защото един полицейски служител се изгражда дълго време, и мисля, че това трябва да е по-дълъг процес и не трябва да оголваме системата с такива решения. По отношение на средствата за спорт, господин Манев, аз, като гледам колегите, мисля, че нямат време да се приберат вкъщи и спортуват, като ходят по цял ден да патрулират. Но наистина е важно къде ще отидат парите. Благодаря.
Благодаря, господин Маринов. Призовавам по възможност да се придържаме все пак към времето, достатъчно толерантен съм, но все пак минута повече си е минута повече. Госпожа Ирена Димова – заповядайте за изказване.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Председател, само ще Ви помоля, ако надвиша времето, да ми дадете аванс от една минута – все пак са 15 параграфа.
Така е, да.
Благодаря Ви предварително. Колеги, ще Ви запозная с обстановката в момента в общините и ще Ви представя нашето предложение, свързано с общините. Какво се случва там в момента? Очакванията са големи. Все повече правомощия се концентрират там в местната власт. Това, както винаги съм казвала, е разбираемо, защото тя е най-близо до хората и познава техните потребности. Всички проблеми, които идват в населеното място – във всяко населено място, първо стигат до кмета. Няма нужда да Ви го обяснявам. Но какво се случва в момента? Ресурсите и кадрите, с които разполагат общините, са крайно недостатъчни. Дори в актуализацията на бюджета в перо „Общини“ беше предложено нула лева. Знаете ли, че правителството и местната власт – за радост правителство в оставка, са два различни бряга? Знаете ли, че за първи път се случва, дори и в служебните кабинети не го е имало това, да няма диалог между общините и правителство и премиер. Е, това вече се случи! Какво предлагаме ние? Предлагаме 100 млн. лв. целева субсидия за държавната администрация, за служителите в държавната администрация. Защо се налага това? По данни на НСИ в общинската администрация работят 21 060 души. Тези служители – да Ви запозная, осигуряват две трети от публичните услуги в страната на гражданите и бизнесите, както и изпълняват над 800 задължения, вменени им в осем кодекса, 130 закона и над 500 подзаконови нормативни акта. Общините предоставят 37 на сто от електронните административни услуги в страната. Какво е в момента? Три пъти е разликата между служителите в централната администрация и служителите в общинската администрация, три пъти е разликата в техните заплати! На бюджета и аз, и колеги Ви алармирахме, че увеличението от 1,6 на годишна база ще доведе до липса на желаещи кадри в администрацията. Алармирахме Ви, че приравняваме нискоквалифициран труд към висококвалифициран – към архитектите. Алармирахме Ви, че трудно ще се намерят тези хора в общината. И накрая ще направим така, че няма кой да изпълнява длъжностите и задълженията, вменени на общината. Това е нашето предложение – 100 млн. лв. увеличение! Тук е времето да благодаря и на Комисията, че постигнахме съгласие и приехме 30 млн. и 300 хил. лв. за увеличение, както е представено по писмото на общините към вицепремиера Калина Константинова. За това писмо искам да кажа, че пак не намери отражение в бюджета. Другото ни предложение е 150 млн. лв. за увеличение на капиталовите разходи. Тук искам малко да Ви върна назад – какво стана на бюджета: камери, фанфари, обещания, 418 милиона прехвърлени в МРРБ, в което беше обещано, че на общините ще им се осигури финансиране по проектите за пътищата и ВиК-та. През това време накарахте цялата администрация да комплектува своите готови проекти, свързани с тази дейност, да ги изпрати в МРРБ. На 13 май беше стартирана уж процедурата. Знаете ли какво се случва в момента? Нищо! На Комисията по регионално развитие министърът в оставка каза, че пари в общините няма и от тези 418 млн. лв. – в МРРБ исках да кажа, и тези 418 млн. лв., които обещахте, плюс 80 млн. лв. до 500 млн.лв. ги няма – грам инвестиция в общините! Това, което предлагаме, е 150 млн. лв. за увеличение на капиталовите разходи. Отново благодаря на Комисията, че постигнахме съгласие и гласувахме 100 млн. лв. И най-важното – защо го предлагаме? Защото, колеги, в момента е следното, което се случва в общините. Строители се отказват да изпълняват спечелени и незапочнати обекти. Знаете ли защо? Защото са изчислили, че неустойката, която ще платят, ще им излезе по-евтино, отколкото да довършат обект. И последното, което искам да кажа. Само ще Ви зачета, понеже нямам време, предложение на народния представител Искрен Митев и група народни представители. Това е за създаване на нов параграф: „Предлагам следните изменения и допълнения в чл. 76“ – ще си го прочетете, само искам да Ви обърна внимание на този параграф. Това е параграфът, който доказва, че не сте способни да проведете дори и структурните промени, които бяха Ви заложени в уж коалиционното споразумение, а именно връщате парите на БАБХ и ИАГ на мястото, на което се намират, защото признавате, че тази реформа няма да стане – нещо, за което Ви алармирахме също на бюджета и Ви задавахме многократно въпросите. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Димова. Има ли реплики? [[Реплики.]] По една на група ще дам. Първо господин Свиленски, че не са се изказвали тази сутрин. След това Настимир Ананиев.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Димова, аз може би няма и да се изказвам повече, но да Ви уверя, че ще подкрепим тези предложения от ГЕРБ. Всички предложения – за 100 млн. лв., за 200 млн. лв., щом са за заплати, за повишаване на доходите, ще ги подкрепим. Но имам един въпрос: защо не го правехте 12 години! Управлявахте държавата и сега се оказва [[силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС]]и на БАН да се вдигнат, и на учените, и на университетите, и на администрацията в тази сграда трябва да се вдигнат парите, и на областните управи трябва да се вдигнат парите, и на общинските администрации трябва. Всички искат да им се вдигнат парите, а Вие сега ги внесохте като предложение, за което Ви поздравявам. Но къде бяхте досега – 12 години, да ги вдигнете, за да може сега по-постепенно да се получава всичко това? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Спокойно де, не всички заедно! Не мога да отговоря на всички! Един по един! Спокойно, колеги! Не се възбуждайте! Спокойно! Пожелавам Ви: „Приятна работа днес!“
Ще е.
Беше спокойно, преди да влезе групата на БСП. Втора реплика – господин Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Димова, на чужд портфейл и 100 милиона са, нали, малко! Да, имате си мнозинство – ще си гласувате каквото сте решили, няма проблем с това. Въпросът е, че парите, за които говорите в МРРБ – те са там, те са взети от АПИ и са сложени – 418 милиона са отделени за проекти, обърнете се към министър Караджов да ги разпредели по общините. Както на първия февруарски бюджет ние раздадохме за капиталови разходи на всички общини – ние не сме като ГЕРБ, на наши, Ваши, на добри, на лоши, всички общини получиха каквото трябваше да получат. Но 418 милиона са там – има ги в сметките на МРРБ, проектите също са подадени от общините. Въпросът е, че министър Караджов просто трябва да ги разпредели и да ги раздаде на общините. Разбира се, с някакъв критерий, защото без критерий ще е трудно или може да има някакъв субективизъм – с критерий тези пари могат да стигнат до общините, защото те са заделени, има ги в бюджета, парите са там. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Трета реплика – Кирил Ананиев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Димова, наистина предложението, което направи нашата парламентарна група, ние правим крачка напред по отношение финансирането на общините. Според мен обаче това в никакъв случай не е достатъчно, защото нито тези 100 млн. лв., които одобрихме в Комисията по бюджет и финанси за инвестиции, нито 30 млн. и 300 хил. лв., които са за възнаграждения, ще бъдат достатъчни. Няма да бъдат достатъчни тези пари за възнаграждения, защото ще засегнат увеличението само на някои възлови специалисти, от които общините имат нужда, а по-голямата част от хората, които работят в общинските администрации, няма да получат увеличение. Ето защо аз считам, че финансирането на общините трябва да се превърне в един от приоритетите на бъдещото правителство и то да залегне в Проектобюджета за 2023 г., което е изключително важно, защото България се състои не само от големите градове, а от 265 общини, които, както казахте Вие, извършват една голяма част от административното обслужване на населението. Това ще бъде и нашата задача на парламентарната група – да изведем като един от основните приоритети бюджетите на общините за следващата година. Господин Митев и господин Настимир Ананиев, които говореха за приходите, които са реализирани от правителството, за да ни дадат възможност да направим тези извънредни разходи, но това не е вярно. Ние направихме макроикономическия анализ на макрорамката за 2022 г. и се установи, че тя е грешна и невярна. Нито са отчетени елементите, които формират тази макроикономическа рамка и които водят до увеличението на приходите – сбъркан внос, който разширява данъчната база, объркана инфлация, сбъркан дефлатор – за всичко това ние седнахме, направихме оценка и доказахме в Бюджетната комисия, не само от нашата парламентарна група, а от всички парламентарни групи, че има възможност да се увеличат приходите и да се направят целесъобразни разходи, без да се нарушава бюджетният дефицит. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Завършвам, господин Председател. А що се отнася до събираемостта, събираемостта за първите четири месеца на тази година е с 4% по-ниска от събираемостта за миналата година от януари до април, тоест имаме спад на този показател в събираемостта на приходите. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Ананиев. Имате думата за дуплика, госпожо Димова.
Благодаря, господин Председател. Господин Свиленски, за четири години има увеличение в държавната и общинската администрация с 64% при инфлация 9%, за четири години – по 3% на година. В момента инфлацията е 15,6%, а увеличението в общинската администрация е 1,6%, а да не говорим за другата политика на доходите. С това мисля, че прекрасно Ви отговорих и благодаря, че ще подкрепите това увеличение. Господин Ананиев, аз, доколкото зная, Вие сте председател на Комисията по регионалното развитие – 418 милиона министърът в оставка е казал, че са върнати в АПИ за пътища, за магистрали и пари там няма.
Това не е вярно!
Това го потвърдиха – не зная кой лъже. Между другото, един съвет към Вас. Когато обявявате от тази трибуна, например на бюджета се случи да казвате, че кметове са за прокурори, за АДФИ, а когато АДФИ приключи с техните проверки към същите кметове, аз смятам, че е мъжко, достойно и честно като политик да излезете и да кажете: „сгреших“. Това единствено е съветът ми към Вас чисто приятелски. Господин Ананиев, да, абсолютно сте прав – недостатъчни са, но са крачка и глътка въздух към тези общини, защото това, което забравих, ще го засегнем в енергийните помощи. Едно от исканията на общините беше за 90 милиона помощ, енергийна. Колеги, ако това нещо не се случи, наесен нашите общини ще фалират. Повярвайте ми – не само държавата, а общините ни ще фалират и хората ни ще стоят на тъмно. Благодаря.
Благодаря, госпожо Димова.
Искам думата за изказване.
Добре, само един момент. Лично обяснение иска господин Митев – нещо се е засегнал, не мога да преценя.
Уважаеми господин Председател, ще направя лично обяснение, защото господин Ананиев ме адресира лично в репликата си. Уважаеми господин Ананиев, не Ви прави чест! Професионалист сте от Министерството на финансите и експертите, които работят там от години, много добре ги познавате и сте работили заедно с тях, а да ги обвинявате, че не са сметнали добре макрорамката, не Ви прави чест. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев.
Искам лично обяснение!
Лично обяснение на лично обяснение – освен по начина на водене. Имате право да ме адресирате, защото мисля, че господин Митев не беше съвсем персонално засегнат в случая, така че леко го наруших с него. Сега и с Вас леко ще го наруша, но в името на мира в залата – заповядайте.
Само едно изречение, господин Председател. Господин Митев, в Министерството на финансите работят прекрасни експерти и специалисти. За първи път, за първа година това не е макроикономическата рамка и прогноза на експертите от Министерството на финансите, а това е прогнозата на господин Асен Василев. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Ще го имам предвид, господин Ананиев. По начина на водене – заповядайте и Вие по начина на водене, господин Йорданов.
Благодаря Ви, господин Председател. Моля да правите забележки или евентуално да извикаме министъра на регионалното развитие, защото господин Настимир Ананиев излъга доста грозно и може да дойде министърът да обясни. Аз говорих с него. Тези 400 милиона са извадени от бюджета и са пратени предварително в АПИ. Когато аз бях на срещата, господин Асен Василев каза, че ще му ги възстанови после и сега Гроздан Караджов ще бъде принуден да ги вземе обратно тези пари, защото така застрашава пък републиканската пътна мрежа. Така че може да извикате министъра, нека да дойде и да обясни, защото господин Ананиев не само че не разбира, ами говори неверни неща.
Благодаря, господин Йорданов. Сега ще започнат едни процедури. Аз ще дам думата на господин Ананиев за лично обяснение, защото казахте, че лъже грозно или нещо такова, с което все пак можем да приемем, че е бил засегнат. Министърът по всяко време може да дойде и да вземе думата, така че може и Вие да се свържете с него евентуално. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, единственото, което цитирам, е това, което беше отговорено на блицконтрол от министъра. Имаше колеги от Регионалната комисия, които могат да потвърдят какво е казано на блицконтрола, така че това, което ни е казано, това казвам като информация. Това, че той може да си ги мести всяка седмица, има тази възможност. Така че кога какво е преместено... [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Добре, благодаря, господин Ананиев. Мисля, че с това приключихме този случай. Докато почистим микрофоните, искам да съобщя кои са се записали към момента и да кажа, че ако се появят желаещи за изказване от „Има такъв народ“ или БСП, ще ги включа някъде в списъка, за да можем да редуваме групите. Следват: Байрам Байрам, Делян Добрев, Искра Михайлова, Жечо Станков, Цончо Ганев, Десислава Атанасова, Александър Ненков, Искрен Арабаджиев, Десислава Танева, Ализан Яхова, Александър Иванов. Байрам Байрам има думата – заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Когато погледнем надясно, виждаме, че от Министерския съвет, които са в оставка, няма никой. При актуализацията на бюджета вицепремиерът и министър на финансите бе най-редно да бъде тук, но най-вероятно той не е тук, защото предложенията на Министерския съвет не бяха приети, а именно бяха приети предложенията от тези политически партии, от народните представители в Бюджетната комисия, които знаят кои са проблемите на хората, на всички граждани, на бизнеса и са загрижени за тях, и искат да ги решат тези проблеми. Господин Председател, ако някой си позволи от Народното събрание да направи забележка, че дадени политически партии и народни представители бойкотират работата в парламента, приемането на бюджета, моля да направите забележка, защото през последните няколко дни чухме това. Аз конкретно ще говоря днес за общините. Ние още при приемането на бюджета на Република България за 2022 г. категорично и ясно заявихме, че отношението на бившите управляващи е много, много незадоволително, арогантно и ще доведе до проблеми в общинската администрация. Тогава бяхме направили предложения за увеличаване на трудовите възнаграждения, но не бе прието от управляващите. Бяхме направили предложения за увеличение на изравнителната субсидия – по същия начин не бе прието. Бяхме направили предложения за увеличение на средствата за зимното почистване – по същия начин не бе прието, и те тогава продължаваха да не разбират проблемите на българските общини. Най-вероятно една от причините е, че нямат никакви представители, нямат общински кметове, нямат общинска администрация, а техните заявки бяха, че ще се държат с всички общини поравно. Видяхме, че не се държат поравно. Виждаме, че проблемите се задълбочават, а ние продължихме с нашите критики през изминалите месеци към бившите управляващи за това, че трябват допълнителни средства за общините в Република България. Многократно задавахме въпроси за актуализация на техните трудови възнаграждения в публичния сектор. Те говореха за някакви оптимизации и измислици, а ние им казахме, че когато един служител на общинската администрация се прибере вкъщи, не може да обясни на своето семейство празния хладилник с това, че ще има оптимизация. Отново не бяхме чути и в актуализацията на бюджета видяхме, че за общините отново е заделена една нула. Ние имахме предложение за българските общини за увеличаване на трудовите възнаграждения на 100 млн. лв., за капиталовите разходи на 200 млн. лв., но при приемането на приходната част се обединихме за увеличение на приходите със 760 млн. лв. Нашето предложение – на „Движение за права и свободи“, бе за близо 900 млн. лв., което ни подтикна да се обединим около решението и направихме предложение от „Движение за права и свободи“ за 30 млн. и 300 хил. лв., което също така бе предложение и на Асоциацията на общините. Тук трябва да благодарим на всички народни представители, които подкрепиха това предложение, но това не бяха отново бившите управляващи. Нашето предложение за увеличаване на капиталовите разходи бе за 200 млн. лв., по същата причина „Движение за права и свободи“ предложи то да бъде 100 млн. лв. То също така бе прието от народните представители, но отново бившите управляващи не подкрепиха това предложение. Това тук трябва да бъде заявено, че проблемите на българските общини бяха задълбочени именно от бившите управляващи и те нямаха волята да бъдат решени. Също така ние подкрепихме… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Само една-две минути. Ние подкрепихме и други предложения, които са за общините, и трябва да подчертаем, че имахме предложение за 50 милиона за общините – там, където отоплението е все още на дърва и пелети. По-късно това предложение бе обединено с друго и то е факт в актуализацията на бюджета. Подкрепихме предложението за 5,5 милиона за общинските музеи, подкрепихме 150 милиона за увеличението на възнагражденията и компенсация на разходите в предучилищното и училищното образование. Също така много важно предложение, което подкрепихме, бе за 20 милиона за междуселищните превози и 16,5 милиона за нерентабилните планински линии. Ние категорично заявяваме от „Движение за права и свободи“, че и за в бъдеще винаги ще правим всичко възможно за по-доброто развитие на българските общини и винаги ще решаваме както техните проблеми, по същия начин проблемите на гражданите и бизнеса. И тези отсъстващи днес на актуализацията на бюджета, означава, че те са си събрали багажа и си тръгват. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания и възгласи от ДПС: „Браво!“]]
Благодаря, господин Байрам. Има ли реплики? Заповядайте, господин Митев, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Байрам! Не съм съгласен с нещо, което казахте, и то е, че ние спираме работата на Народното събрание. Явно нещо паметта Ви изневерява и не си спомняте миналата седмица, или тази седмица вече беше, когато два дни Вие, ГЕРБ, ВЪЗРАЖДАНЕ не дойдохте в залата, за да осигурите кворум и да почне гласуването на бюджета. Така че Вашето твърдение, че ние спираме работата на Народното събрание, е абсолютно невярно. Освен това Вие използвате всяка възможност да ни натяквате. И вчера представител на Вашата група, господин Цонев, излезе на трибуната и каза, че забавянето на бюджета ще се случи, защото, видиш ли, ние не сме се разбрали. Истината е, че Вие не сте се разбрали. Не влизахте в залата, въпреки че нямахте предложение за председател, това явно Ви спираше и Ви накара два дни да блокирате работата на Народното събрание. И сега забавянето на пенсиите, което ще се случи, и голямата опасност българските пенсионери да не могат да получат актуализацията на пенсиите от утре, защото утре трябва да се случат, вината е във Вас. Както каза Настимир Ананиев: на чужд гръб и 100 милиона са малко. Аз ще го допълня: на чужд гръб и 1 милиард са малко. И нещо друго. Истината е, че Вие може да имате много хубави предложения, но ако ние не бяхме водили добра финансова политика, те нямаше как да бъдат изпълнени. Така че всеки път, когато се тупате в гърдите и казвате: ние предложихме това, ние предложихме онова, сещайте се кои са хората, които са направили възможно тези предложения да бъдат материализирани, а хората са именно хората, на които Вие искахте оставката. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев. Други реплики има ли? Ако няма други, заповядайте за дуплика, господин Байрам.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, виждаме, че Вие сте най-сериозен от Министерския съвет. Аз се убедих, че господин Искрен Митев и силен вятър никой не може да ги спре. [[Смях от ГЕРБ-СДС и ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Това са пълни глупости, господин Митев, защото, когато нямаше кворум в Народното събрание, не се разглеждаше актуализацията на бюджета. Дори бяха свикани извънредни заседания на Бюджетната комисия в петък, работна група в събота, понеделник Комисия по бюджет и финанси, четвъртък и петък ние сме разглеждали актуализацията на бюджета. Нещо не може да си опресните паметта най-вероятно. Може да си вземете гинко билоба да пиете, може да си опресните…
Господин Байрам, моля Ви!
Докато за приходната част. Тогава защо Вашето предложение за приходи е 760 милиона по-малко? По-малко е, защото Вие отново не бяхте сметнали правилно приходите на нашата страна. И оттук трябва да заявим, както колегата Чобанов каза: бюджет не се прави с Exel, бюджет се прави с акъл, господин Митев. Благодаря Ви. [[Смях и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС, ДПС и ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Байрам. Заповядайте, госпожо Траянска.
Благодаря, господин Председател. Ще използвам процедурата по начина на водене, защото нямам друг начин да отговоря на господин Митев. Господин Митев, много бързо се учите. Миналата седмица това беше…
Не. Формулирайте го някак си все едно е към мен. [[Смях от ГЕРБ-СДС и ИТН.]]
Да, господин Вигенин. Господин Вигенин,…
Ще кажа на господин Митев. Кажете какво да му кажа?
…господин Митев много бързо се учи. [[Смях от ГЕРБ-СДС и ИТН.]] Миналата седмица слушах през цялото време по телевизора как говореше, че пенсионерите няма да си получат пенсиите, сега започна да го повтаря от тази трибуна. Не е правилно. На 7-и, както е известно, българските пенсионери ще си получат увеличените пенсии, господин Митев. Кажете му, господин Вигенин. Благодаря. [[Смях от ГЕРБ-СДС и ИТН.]]
Ще му кажа. Мисля, че ако решим, разбира се, тъй като все пак трябва да приемем бюджета днес, надявам се. [[Шум и реплики.]] Аз предлагам да не си подвикваме така в залата. Който има да обясни на господин Митев, да го направи отвън. [[Шум и реплики.]] Моля Ви, колеги! Нека само господин Адемов да му обяснява, защото така се блокира работата на Събранието. Делян Добрев има думата. [[Реплика от народния представител Цветан Енчев.]] За изказване ли? Не Ви чувам. За процедура. Ако е за процедура, заповядайте сега. Извинявайте, не разбрах, че за процедура искате думата.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас. Моля да правите забележки на народни представители, които си позволяват твърде много. Напоследък чухме колко милиарда на чужд гръб са много. Няма чужд гръб. Гърбът е на всички ни, той е на българския данъкоплатец. Няма виновни. Не желая никой да ме обвинява във виновен. Тук сме дошли да работим, господин Ананиев. Просто правете забележки, господин Председател. Господин Вицепремиер, благодаря, че сте тук!
Благодаря, господин Енчев. Ще го имам предвид, но все пак понякога образният изказ прави впечатление и не беше съвсем обидно. Сега вече имате думата, господин Добрев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Аз няма да говоря за едното левче за горивата, въпреки че моят колега Александър Ненков много настоява отново да го кажа, но взимам думата, за да обясня за двадесет и петте стотинки компенсация на литър гориво и защо те според нас няма да свършат работа. Наистина в бюджета са отделени 150 милиона за компенсация в размер на 25 стотинки на всеки литър бензин или дизел. Проблемът, колеги, с това предложение е, че всъщност от него ще се възползват в най-голяма степен хората, които нямат нужда от тази подкрепа, защото, ако погледнете статистиката, ще видите, че един възрастен човек, един пенсионер зарежда един пълен резервоар 50 л в своя автомобил един път на два месеца. Отстъпката за този един резервоар е 12 лв., тоест пенсионерът ще получи 6 лв. на месец от Вашата програма, от това, което Вие предлагате. Един работещ човек, който ходи всеки ден на работа, зарежда един резервоар на месец, тоест работещият човек ще получи 12 лв. Пенсионерът – 6, работещият човек – 12 лв. Хората обаче с големи финансови възможности и хората със скъпите автомобили, с джиповете, които всяка седмица могат да си позволят и ходят на българското Черноморие, в Гърция на море и така нататък, те ще получат 100 лв. на месец, защото зареждат по шест-осем резервоара всеки месец, тоест по това, което предлагате, пенсионерите ще получат 6 лв., работещите българи ще получат 12 лв. на месец, а богатите, които нямат нужда от това подпомагане, ще получат 100 лв. Какво трябваше да бъде Вашето предложение, колеги? То трябваше да бъде таргетирано. То трябваше да бъде таргетирано с някакъв праг на доходите. Имате цялата информация в Националната агенция за приходите. Знаете всеки един български гражданин, който работи, дори и безработните какви доходи получават, за всеки над 18 години знаем какви доходи получава. Тази база данни я има и можехте да определите един критерий – например 1500 лв. на месец, 1000 лв. на месец, колкото определите, в крайна сметка Вие сте управляващите. И да кажете, че не 25 стотинки, а хората, които получават до 1500 лв. на месец ще получават един лев на литър, не 25 стотинки, тогава, колеги, тази помощ щеше да стигне точно където трябва, на хората, които имат нужда от нея. Тези с джиповете, които всяка седмица ходят на морето, щяха да си плащат горивото толкова, колкото струва, но тези, които зареждат на два месеца един резервоар, за да отидат до вилата, или зареждат един резервоар на месец, за да ходят всеки ден на работа, щяха да получат истинска компенсация, а не двадесет и петте стотинки, които Вие предлагате. Повдигнах този въпрос в Комисията по бюджет и финанси и на тази Комисия вицепремиерът Асен Василев каза: „Да, по принцип това е правилно, обаче ние нямаме база данни. Ама то нямаме електронна система“… Няма нужда от електронна система. Базата данни я има в НАП. От тази база данни въвеждате един критерий –доход еди-колко си. В тази доходна група ще попаднат милион и половина души с техните ЕГН-та, или един милион, или 500 хиляди – колкото са, толкова. И тогава давате възможност с една обикновена платформа в интернет, една обикновена уеб страница на всяка бензиностанция да се проверява ЕГН-то и да светва зелено или червено. Елементарно, ако е зелено, давате един лев, ако е червено, не давате. От това по-елементарно няма. И тогава парите щяха да отидат там, където трябва. Сега от Вашите 150 милиона стоте милиона най-малко, стоте милиона ще ги вземат хората, които нямат нужда от тази подкрепа. Благодаря.
Благодаря, господин Добрев. Първа реплика поиска Александър Иванов, втора – господин Ганев, и трета – господин Настимир Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Добрев, уважаеми колеги! Да, господин Добрев, това беше една от причините правителството да подгрява българските граждани – казвам в кавички да подгрява – с тази невероятна мярка. Пак казвам невероятна с ирония. За съжаление, както Вие изброихте защо няма да сработи, защо не е справедлива, аз ще подчертая и друго нейно широко рекламирано въздействие, което ще е за шест месеца. Колегите от Бюджетната комисия и от управляващите няма да се изненадат, аз го казах и там, тези 150 млн. лв. се предполага, че ще стигнат за шест месеца. Реалността обаче показва друго – те ще стигнат за не повече от месец-месец и половина и създават повече въпроси и проблеми както за възползващите се от мярката, така и за тези, които трябва да изпълняват. Говоря от две страни – Министерството на финансите, които трябва да възстановяват средствата на веригите бензиностанции, които ще предоставят тази мярка на българските граждани, а и на самите вериги бензиностанции. Ако е малка бензиностанция, те трябва да субсидират държавата за месец напред с цена 25 стотинки на литър, които те ще предоставят, и няма да имат възможност да заредят горива на едро, докато държавата не им възстанови тези средства. Първият проблем. Вторият проблем е, че няма отговор в кой момент точно ще спре мярката и създава ли това предпоставка за огромна дупка в бюджета? Според мен да, и ще Ви кажа защо, колеги. Точно в кой момент държавата ще може да упражни ефективно контрол кога се изчерпват тези 150 млн. лв., които управляващите предвиждат в бюджета да бъдат разходвани по тази мярка? На кой зареждащ човек ще отиде бензинджията и ще му каже: „Стоп. Вече не може да се възползвате от компенсацията, защото тези 150 милиона са изчерпани“. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Както Вие подчертахте, мярката нито е антикризисна, нито антиинфлационна. Напротив, ще създаде проблеми. Няма да може да се възползват най-нуждаещите се от нея и аз съм силно разочарован, че предоставя възможност да се образува един огромен дефицит в бюджета, който следващото правителство ще се чуди как да запълва. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Господин Ганев – втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Аз имам към господин Добрев два въпроса. Критиката, че това е на калпак, а би трябвало да е по някакъв начин подоходно проведена политика, е една резонна критика, но тя може да бъде отправена и към други мерки, например ковид добавка на калпак за всички пенсионери, независимо дали получават 300 лв. на месец или 3000 лв. на месец – същото е. Какво бихте казали по такъв тип политика? [[Шум и реплики.]] А има пенсионери, които получават по 3000 лв., защото като доход не получават само пенсия. Вторият ми въпрос. Казахте, че ако човек получава до еди-колко си доход, ще ползва отстъпката, а над еди-колко си доход няма да я ползва. Еди-колко си по-точно? Ама точна сума, моля!
Благодаря, господин Ганев. Трета реплика – Настимир Ананиев. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Добрев, казахте, че няма да говорите за единия лев разлика, ама искам да Ви чуя мнението за двата лева разлика за Столична община – на три лева за частните, на пет лева за търговските. Два лева разлика! Къде отиват тези два лева? Като говорите за разлики, говорете за всички разлики, а не само за тези, които измисляте. Казвате, да дадем достъп до данните на НАП на бензиностанциите. Знам, че в ГЕРБ дадохте достъп до 5 милиона потребители на НАП, но мисля, че не е редно да даваме достъп до данните, което е чувствителна информация, на който и да е. Другото, което е проблем. В НАП са хората, които си плащат данъците, а проблемът на държавата са другите хора, които ги държат по чекмеджета [[реплики]]и не си плащат данъците – тези, които не се отчитат, които се водят безработни, а пък карат последен модел автомобили. Тези хора са по-проблемните като цяло, а не тези, които са в НАП и които си плащат данъците цяла година. Данните там са чувствителни и не могат да се раздават за щяло и нещяло на когото и да е. По принцип съм съгласен, че ако има възможност за механизъм, трябва да се измисли, но в момента има криза и трябва да се действа бързо, за да може да се подпомогнат максимален брой хора. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Имате думата за дуплика.
Благодаря, господин Председател. На господин Ананиев няма да отговарям. Имам право да не му отговарям, защото мисля, че е помислил, че предизборната кампания започна. [[Реплики.]] Трябва малко да потраете. Ще започне предизборната кампания – по всичко изглежда, само че след няколко седмици. Може би господин Ананиев се упражнява от тази трибуна, за да влезе по-бързо в кампанията.
Дайте по същество, господин Добрев.
Все пак беше реплика по същество към господин Ананиев. Получи се някак си. С господин Ганев съм съгласен, защото наистина не трябва нито за ковид добавките, нито за каквито и да е други добавки или социални плащания ние да ги раздаваме на калпак. Тоест има пенсионери, които наистина са с максималната пенсия, има други, които са рентиери и вземат по 3000 – 4000 хил. лв. наеми. На тях за какво са им 50 лв. надбавка за ковида или някакви други социални плащания, каквито и да са те? Затова е важно веднъж завинаги да се каже: държавата няма толкова много пари, за да ги пилее на калпак. Когато тя дава 150 милиона, това са ценни 150 милиона и всеки един лев от тези 150 милиона трябва да стигне точно там, където има нужда от него, или до най-нискодоходните. По отношение на това колко. Дадох няколко примера, управляващите да решат колко – дали ще бъдат 1000 лв. доходи, дали ще бъдат 1500 лв. Дори не е нужно да се дават веднага. Може да се дават с данъчната декларация в края на годината, ако толкова не може да се направи система, която в реално време да следи това. По отношение на колегата Александър Иванов. Прав сте в две части от Вашата реплика. И аз не мога да разбера в кой момент ще свършат парите и как ще разберат бензиностанциите, че са свършили парите, защото представете си механизма, по който работи тази програма – цял месец собствениците на бензиностанции авансират тези 25 стотинки. На тях надценката им може да е 10 стотинки на литър, но държавата не ги пита колко Ви е надценката, а казва: ще върнете тези 10 стотинки, които са Вашата надценка, и ще дадете още 15 стотинки от собствения си джоб, защото трябва да върнете 25 стотинки, а накрая на месеца ще направите една обобщена справка, ще поискате пари от държавата и тя ще Ви ги възстанови. Тоест държавата в кой момент разбира колко пари са изхарчени през месеца? Разбира някъде около ДДС-то – около 14-о число, когато си получи всички заявления от бензиностанциите. Добре, а ако дотогава въпросните 150 милиона са свършили? Оказва се, че са свършили още предишния месец, а в същото време 14 – 15 дни бензиностанциите продължават да продават още с по 25 стотинки отстъпка. Тоест прав сте. Това е точно така. Начинът на приложение на тази програма, ако няма електронни системи за следене на тези продажби в реално време, ще доведе дотам, че няма да може да се следи кога да се спре тази помощ. А доколко ще стигне тази помощ, е съвсем различен въпрос, защото при 3 милиарда и половина литра консумация, около 60% за бизнес потребителите и 40% от горивото – тоест около над един милиард литра, са за битовите потребители. Тази сума ще е достатъчна за 500 – 600 милиона литра. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така че и това е резонен въпрос. Благодаря.
Благодаря, господин Добрев. Сега думата има Искра Михайлова. Заповядайте, госпожо Михайлова.
Уважаеми господин Председателстващ, колеги! Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ апелирахме към Министерския съвет да бъдат взети антикризисни и антиинфлационни мерки още половин година назад във времето. В началото на месец май започнахме да четем кризисния пиар на Министерския съвет със заглавия как кабинетът отговаря на скептиците. Чрез този § 14, който и колегите по-рано обсъждаха и по който взимам думата, в чл. 112 се отговаря на скептиците така с тази инфлационна в кавички, за съжаление, мярка, че в мига, в който приключим гласуването на този бюджет, трябва да има незабавно обмисляне каква нова мярка да бъде предприета. Както беше казано, начинът, по който е решена тази мярка с тези 150 милиона, не е ясно кога ще приключи. Ясно е друго нещо –тази мярка облагодетелства хората с по-високи доходи, което, между другото, и министърът на финансите призна на заседанието на Финансовата комисия, както и призна, че, да, никак не е таргетирана мярката. По никакъв начин. Въпросът тук остава обаче: какво се правеше през тези два месеца от началото, когато започнаха да излизат заглавията, че мерките са решени, взети, те са ясни до 1 юли, когато ще влезе, и до днешна дата, когато коментираме тази мярка? Какво се направи през тези два месеца, за да бъде таргетирана мярката? Кой колко пъти в месеца си зарежда автомобила и всъщност каква сума трябва да инвестира, за да вземе тези 12,50, които коментирахме и по-рано като мярка за 50-те литра? Тоест някой трябва да може да си позволи да извади 180 лв., за да вземе обратно 12 лв. Колко човека в тази криза, в която се намираме, колко пъти в месеца могат да си позволят да извадят 180 лв., за да вземат обратно 12 лв.? Крайно недостатъчна е отстъпката от 25 стотинки на литър. Крайно недостатъчна! Отваря се обаче още една хипотеза – механизмът за предоставяне на тази компенсация. Не държавата, а крайните разпространители на горива ще заплатят тези пари, а после в какъв срок и по какъв начин ще си ги получат, и на тях самите все още не им е ясно, защото всички Вие сте получили писмата, които пишеха до последно към нас, преди да дойде гласуването на този бюджет. В крайна сметка цените на горивата такива, каквито са, влияят на покупателната способност на гражданите и с тези 25 стотинки ние няма да решим увеличението на цените, които идват от увеличените горива. Единственото, което се знае в момента, е, че гласувайки сега бюджета, още на следващия ден Министерският съвет в оставка трябва да започне да заседава как и по какъв начин да компенсира българските граждани за абсолютно неадекватните решения, за абсолютно неадекватното управление, което реализира през тези 7 месеца, в които имаше безкрайните възможности с целия ресурс на администрацията да подпомогне българския гражданин с така скоростно растящите цени както на електроенергията, което ще разгледаме в следващите параграфи, така и на горивата, които, за наше нещастие, не само са достигнали някакъв пик, но ще го надминават всеки ден, защото с всяко излизане и стигане до бензиностанцията ние виждаме, че тази тенденция продължава. Тази мярка от 25 стотинки може би ще облагодетелства някой народен представител, който си обикаля района и си зарежда автомобила пъти в месеца, за сметка на хората, които не могат да извадят 180 лв., за да им бъдат върнати 12 лв. Благодаря.
Благодаря, госпожо Михайлова. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Михайлова, много е лесно да излезете на трибуната и да кажете кои мерки са добри и кои не са добри. Уважавам Вашето мнение, но имам следната хипотеза: Вие изобщо нямате абсолютно никаква представа и не разбирате от икономика или от финансовите мерки, които подкрепихте, госпожо Михайлова. Твърдението, че мерките, които ние предлагаме, са проинфлационни, са въпрос на дебат. Моят въпрос към Вас е: можете ли да излезете Вие, които подкрепихте 20 предложения на ГЕРБ – 20 предложения на ГЕРБ подкрепихте Вие, госпожо Михайлова, и да ми обясните едно от тези предложения поне, което да не е проинфлационно. Моля Ви, докажете на аудиторията, че имате понятие за какво говорите от тази трибуна, когато излизате. Извадете една от мерките, които Вие сте подкрепили, и обяснете с много простички думи на хората защо тази мярка не е проинфлационна и как ще повлияе на цените в България. Ако не го направите, доказвате, че Вашите популистки изказвания тук са абсолютно празни и Вие изобщо нямате представа какво правите и така ще подкрепите моята хипотеза. С моите уважения, госпожо Михайлова, изобщо не разбирате какво приказвате тук и тласкате страната към още по-голяма инфлация с Вашите… Един милиард сте подкрепили. Един милиард!
Благодаря, господин Митев. Госпожо Корчева – втора реплика. Трета реплика има ли? Не виждам.
Благодаря Ви, господин Председател. По същество. Всъщност ще попитам нещо и ще изясня нещо. Таргетирането, което се предвижда в държавния бюджет за тази мярка от 25 стотинки на литър, се предвижда само за по-евтините горива и това е начинът да се сегментира. Така че наистина мисля, че тази спекулация трябва да се прекрати. Също така нещо, което смятам наистина за спекулация, което и господин Добрев в предишното си изказване, и госпожа Михайлова сега казаха, че ще зареждат само богатите хора, а бедните няма да се възползват от тази мярка и те ще бъдат реално ощетени. Господин Добрев, госпожо Михайлова, откъде извадихте тази статистика кой колко зарежда и какъв му е доходът? Ще Ви бъда много благодарна да ми отговорите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Корчева. Заповядайте за дуплика, госпожо Михайлова.
Благодаря, господин Председателстващ. Ако за депутатите на „Продължаваме Промяната“ 3,50 на литър е евтино гориво, то за останалите от нас – нормални, регулярни българи, това е скъпо гориво, госпожо Корчева. [[Шум и реплики.]] По-евтините горива от 3,50 ние не го разбираме по този начин. По отношение на това, което коментираме. Коментираме предложение на правителството – на Министерския съвет, на министъра на финансите, който сам каза, че нищо не е таргетирал и че да, не е много добра тази мярка, но това са успели да сглобят в последния момент, защото не е много ясно с какво друго са се занимавали управляващите през тези седем месеца. Ние виждаме. А между другото, господин Митев, нямах намерение да Ви отговарям, защото…
Защото не можете.
…с Вас диалогът е изключително тежък, но ще Ви кажа кой с кого гласува. Вие гласувахте националното предателство Македония с ГЕРБ и ДПС. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Михайлова. Жечо Станков има думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, моето изказване е свързано с § 4, създаването на чл. 70а, в който залагаме 150 млн. евро за заемни споразумения за „Булгаргаз“ и 382 млн. евро за нови заемни споразумения за „Булгартрансгаз“. Уважаеми колеги, започнахме един диалог още вчера по тази тема, който не успяхме да завършим, а именно, че „Булгаргаз“ от едно стабилно дружество с печалба над 90 милиона за изминалата година – 2021 г., в момента още към средата на годината е на загуба, забележете – на загуба, при условие че е регулирана дейността му до голяма степен, и аз започнах да си задавам въпросите защо хем сме поставени при същите условия и е на загуба, хем ще му отпускаме допълнително 150 млн. евро. Веднага обаче започнаха да ми светват едни червени лампички. Отпускаме тези 150 млн. евро, за да заминат по някакви неведоми пътища, и аз ще Ви кажа какви са тези неведоми пътища. Първо, представете си, че Вие карате лек автомобил и всеки ден си купувате винетка нормално, за да се движите по пътищата, обаче в случая на „Булгаргаз“, въпреки че няма автомобил, всеки ден си купува винетка за газопроводите, с други думи – газът, който не получаваме от Русия и не ползваме тези тръби, „Булгаргаз“, въпреки че не си плаща газът, продължава да плаща капацитета на „Газпром“ – 2 милиона на месец, 2 милиона евро на месец излизат от джоба на българския данъкоплатец и отиват, за да си купим винетки за пътища, които не ползваме. Обаче ако смятате, че това е скандално, ще продължа и малко по-напред. Затова че в момента даже не е обект на дискусия дали руснаците са ни спрели газа, или правителството само си го спря, но в договорните ни отношения с „Газпром“ има една специфика, която е насочена в следната насока. Понеже в момента се намираме в последната година на договорните взаимоотношения, ние имаме една клауза take or pay, която означава: без значение ние дали си взимаме количествата през текущата година, сме задължени да ги платим, за да можем да ги вземем през следващите години, обаче това не важи за последната година от договора. Последната година от договора трябва да си платим всички количества, които не сме взели, които ще бъдат 1,5 млрд. кубични метра газ, или по текуща цена 2 млрд. 250 млн. лв. Още веднъж – държавата ще трябва да плати на 1 януари 2023 г. поне 2 млрд. 250 млн. лв. за невзетото количество газ, но ще има право, забележете, да получи не повече от 15%, или щетата за държавата ще бъде в рамките на около 1 млрд. и 900 милиона. Всеки български гражданин данъкоплатец трябва да знае, че на 1 януари ще се събуди с 382 лв. по-малко в джоба, защото ще ги е дал за количества газ, които няма да плати държавата, а чрез данъците си, чрез ДДС и всичко останало, което плаща, той ще плати 382 лв. от джоба си и насреща няма да получи нищо, като щетата за държавата ще бъде 1 млрд. 910 милиона. В тази връзка, за да започнем да покриваме тези дупки, които е видно още от днес, че ще се оформят в „Булгаргаз“, започваме с едни държавни гаранции в рамките на 150 млн. евро. До момента дружеството „Булгаргаз“, което притежава няколко компютъра, е изтеглило вече 300 млн. лв., сега ще му дадем държавна гаранция за още 300 млн. лв. и аз се обзалагам, че в актуализацията на бюджета, не дай си боже, същото правителство да трябва да я прави след няколко месеца, ще заложат още няколко стотици милиона, за да покрият тези 1 млрд. и 900 милиона, които в края на годината „Газпромекспорт“ ще си поиска, ние ще сме задължени да ги платим, обаче няма да ги получим. Така че да се знае още отсега, продължава далаверата след махането на Николай Павлов от „Булгаргаз“, след премахването на всички, след нерезервирането на капацитет, след поставянето на границата на посредници, които десетки години назад ние лично изчистихме, и продължават да се наливат в бездънната яма или в стомната, която по-скоро е с толкова много дупки, че то няма стомна, ами има само дръжка, продължават да се наливат милиони. Още повече не успях да стигна до темата с „Булгартрансгаз“ – едно печелившо предприятие, на което му изтеглихме капиталите, които не стигнаха до бизнеса, защото от 4 милиарда, които се изтеглиха от енергийните дружества, едва 1,5 милиарда стигнаха до бизнеса, но за сметка на това в момента вместо по Плана за възстановяване, до който бяхме заложили два огромни газопровода, по които може да се пренася водород, то в момента не само че няма да им дадем парите за тези газопроводи, изтеглихме финансите от „Булгартрансгаз“ и сега ще се налага да му даваме държавна гаранция, за да тегли пък то кредит. Така че въобще поставяме енергетиката на колене в последните няколко месеца и ако продължава по същия начин, просто не знам дали ще остане държавна енергетика, при условие че това, което Ви завещахме, беше енергетика с пълни банкови сметки и цветущо състояние. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Станков. Има ли реплики? Заповядайте, господин Димитров, за реплика. Така да дадете възможност на господин Станков да продължи за „Булгартрансгаз“ в дупликата. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, господин Вицепремиер, дами и господа! Сега, господин Станков, казахте няколко неща, които не са верни, започваме да ги проверяваме едно по едно. Първият факт, Москва спря газа за България. При това положение няма как да има претенции за плащания – това е абсурдно, което Вие го твърдите. [[Шум и реплики.]] Пълен абсурд. Второто нещо, което казахте и което не е вярно. България плати по този договор, плати съответната вноска за април месец и тя беше върната от руската страна. Е, как при това положение ще имаш претенции за допълнителни плащания, бе хора?! Това е по детски наивно, което ми говорите тука. Ти си платил, те са ти върнали парите, ама щели да ти искат други пари след това?! Това е абсурдно. След това Москва поиска едностранна промяна на договора и плащанията да стават в рубли, на което, разбира се, ние не се съгласихме – България не се съгласи, за това става въпрос. Но аз, господин Станков, понеже Вие използвахте много думи, казах кое не е вярно във Вашето изказване, имам много прост въпрос. Вие не сте по простите отговори и се опасявам, че няма да ми отговорите, ама аз ще Ви питам много пъти и Вас и който от ГЕРБ вземе думата. Кажете ми сега простичко, с прости думи: Вие, ако зависеше от Вас, Вие бихте купували газ в рубли от „Газпром“ веднага, нали за това става въпрос? Това е Вашият проблем. Тоест, ако Вие сега трябваше да вземете това решение, веднага бихте купували газ от „Газпром“ в рубли, нали за това става въпрос? Това е Вашият проблем, че това не се случва сега. За това става въпрос, нали така? Това Ви е проблемът.
Благодаря, господин Димитров. Втора реплика, изчакайте, госпожо Петкова, втора реплика господин Табутов, след това трета реплика госпожа Петкова.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Станков, само едно доуточнение, Вие говорите за това какво трябва да се плати по договора с „Газпром“ за клаузата take or pay. Имайки предвид, че договорът беше едностранно нарушен от страна на „Газпром“, сигурен ли сте, че ние тази клауза трябва да я изпълним. Вие спекулирате с това, че трябва да платим 2 млрд. 250 милиона за газа, който би трябвало да се достави, ние направихме плащане, което беше отказано, и в момента спекулирате, пак казвам, със ситуацията, че ние дължим тези пари. Моето мнение е, че това е юридически въпрос, който трябва да се реши. Вие откъде сте толкова сигурен, че тези пари трябва да се изхарчат? Благодаря.
Благодаря, господин Табутов. Трета реплика, госпожа Петкова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Станков! Аз съм напълно съгласна с всичко това, което казахте тук, и това, което изложихте като аргументи. Разбира се, това, което казахте, е истина, но тази истина невинаги се харесва на колегите, които, първо, не познават договора, второ, не са участвали никога в управлението на такъв тип дружества. Рисковете наистина са много големи, не бива да говорим и да всяваме някаква паника, но фактите са такива, каквито Вие ги изложихте, за съжаление, много скоро по всяка вероятност ще бъдем изправени именно пред решаването на този изключително важен за българската енергетика и за България проблем, който ще възникне в резултат на тези действия, които бяха предприети. Но моята реплика към Вас е свързана с това, бихте ли припомнили на народните представители кога за първи път България направи внос на втечнен природен газ, включително от Съединените американски щати, защото тук много се злоупотребява с тази тема – „Газпром“, Русия, зависимости. Моля Ви да припомните на колегите кога за първи път ние доставихме втечнен природен газ, включително от Съединените американски щати, кое дружество направи процедурата публична, прозрачна, на която имаха възможност да се явят всички възможни доставчици на природен газ и в резултат на което ние постигнахме едни наистина много добри цени – по-ниски от тези, които КЕВР беше определила, защото това беше нашето условие, а не като тези управляващи днес, бивши директори на частни търговци на природен газ, които викнаха няколко фирми, тези, които са им дали най голямата комисиона по всяка вероятност, тях са избрали. Така че моля Ви да припомните на народните представители кога и какъв беше ефектът и да се престане веднъж завинаги със злоупотребата с тези твърдения на колегите за зависимости, „Газпром“. Ние много отдавна работим за диверсификацията и нека само да припомним, че ако не бяха правителствата на премиера Борисов, днес нито от Азербайджан щяхме да доставяме природен газ, нито втечнен природен газ, ако не бяхме направили необходимата модернизация на газовата инфраструктура. Благодаря.
Благодаря, госпожо Петкова. Имате думата за дуплика, господин Станков. Да кажа само, че министър Караджов поиска думата също. Ще дам почивката след неговото изявление. Заповядайте, господин Станков.
Благодаря, господин Председател. Започвам с колегата Мартин Димитров. Господин Димитров, аз още в началото на изказването казах, че не е обект на бюджета да казваме кой е спрял газа – дали руската страна, или самото правителство, но ще Ви кажа пък нещо друго, понеже тук ме засегнахте и лично на темата, че съм излязъл да правя тези изказвания, защото, виждате ли, в момента не вземаме руски газ и не плащаме в рубли. Само ще Ви кажа, че заместник-министър Пламен Данаилов, докато аз бях в командировка в Щатите, излезе в националната телевизия и каза, че в момента в Щатите има делегация, която договаря втечнен газ. Знаете ли колко бяха политическите лица в делегацията? Само аз. Значи правителството изпрати мен да договарям LNG от Щатите, а Вие ми говорите, че аз съм против това да се диверсифицира, нали? Просто тук си говорим някакви неща, които нямат нищо общо с истината. Още повече, какво бихте казали Вие в момент, в който газ не тече от Русия, но продължаваме да плащаме по 2 млн. евро месечно за капацитет. И тук въпросът ми е: с тези 2 милиона, които дава „Булгаргаз“ на „Газпромекспорт“, финансира ли се, или не се финансира войната? Вие ще ми кажете, защото ДБ тука има ясна позиция, която съвпада с тази на ГЕРБ-СДС. Ние сме против да се плащат 2 милиона, въпреки че не ползваме магистралата и нямаме кола, да ги плащаме всеки ден за винетка. Предполагам, че и Вие сте против. Уважаеми господин Табутов, когато имаш клауза за take or pay и казваш: парите били върнати, не били платени по сметка – защо се плаща капацитетът и като се отиде на един арбитраж, какво ще се обясни? Плащаме си капацитета, не си взимаме газа, пък можело да го платим, пък не можело да го платим, пък еди-си какво. И прочетете внимателно на „Уайт енд Кейс“ становището, което е дадено от колегите от Министерството на енергетиката, където подробно също са описани всичките щуротии, които са надробили както от Министерството на енергетиката, така и от „Булгаргаз“. Така че тук дали ще трябва да платим 1 милиард 910 милиона – със сигурност ще трябва да се изкаже арбитражът. Въпросът е, че арбитражът, като се изкаже след няколко години, няма да са 1 милиард 910 милиона, а ще са 2 милиарда и половина. И тогава от джоба на всеки български данъкоплатец няма да излязат 382 лв., защото аз го деля на 5 милиона работещи граждани в активна възраст над 18 години, ами ще бъдат поне 500 лв. С други думи, от всеки български джоб ще излязат 500 лв. Средно едно домакинство по статистика е 2,2 човека, или ще излязат около 1200 лв. на първо число на годината от джоба на всяко едно домакинство. На последната реплика на госпожа Петкова. Уважаема госпожо Петкова, именно по време на второто правителство на Борисов, когато Вие бяхте министър, а пък аз заместник-министър, беше проведена най-прозрачната процедура за доставка и диверсификация на друг газ, освен руски, на територията на страната чрез публичен търг, проведен от „Булгаргаз“, с ясно условие, което ние така и не видяхме в новите процедури. Ясното условие беше цена на КЕВР минус отстъпка и който даде най-голямата отстъпка, той ще доставя газ на България. Не само че беше проведена тази процедура, а бяха обявени и резултатите от нея, защото отстъпките бяха в десетки проценти. И тези два търга, които бяха направени [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]]– свършвам, господин Председател – донесоха на България диверсификация в рамките на 25% от количествата само през LNG терминала, с десетки проценти отстъпка и намаляване цената на битовите потребители впоследствие, което спести стотици милиони левове на данъкоплатците и на бизнеса. И ако бяхме сега на власт, щяхме да направим същото, защото една американска компания като „Шение“, която, ако помните, ни покани на откриването на най-големия си терминал за втечнен газ в Щатите, поставена срещу „Газпром“, щеше да ни даде оптимални условия, с които в момента цената на газа в България не да бъде 141 лв. на мегаватчас, а да бъде не повече от 115 лв. на мегаватчас. И в момента единственото нещо, което може да се направи, защото цената…
Благодаря, господин Станков.
…е изтървана, е да има и компенсации, които са за бизнеса за газа, които обаче не ги виждаме в бюджета. Още повече, когато се погледне Докладът на Европейската комисия…
Господин Станков!
…се вижда, че в момента България има един от най-скъпите на кубичен метър газ в цяла Европа. Което се отразява в крайните цени,…
Разбрахме, приключвайте вече!
… на хляба, тока, парното и всичко останало. Благодаря, господин Председател за допълнителното време. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря и аз. Да, разпалихте се, но все пак нека спазваме поне в дупликите времето. Сега давам думата на господин Караджов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Доколкото разбрах, по желание на народните представители и по Ваше решение, господин Председател, съм тук, за да дам информация по отношение на така наречените общински проекти, за които бяха водени разговори с Националното сдружение на общините в България, по които наистина бяха събрани множество проекти, като в областта на ВиК и в областта на общинските пътища те надминаха сумата от 1 милиард. Мога да потвърдя, че отговорът на този въпрос е много лесен. Реално пари, изначално пари за такива проекти в бюджета на МРРБ не са слагани. През месец май обаче във вече напреднала фаза на подготовка за такива проекти имахме ясна договорка с министъра на финансите, че такива пари ще бъдат предвидени при актуализацията, тъй като това е записано и в коалиционното ни споразумение и многократно също е било изтъквано. След като такава актуализация няма да има, е нормално тези пари, които ние предварително подготвихме вътре в бюджета на МРРБ, да се върнат обратно по перата, в които бяха. Защо? Независимо от икономиите и буферите, които могат да се намерят в бюджета на МРРБ за финансиране на такива проекти, Вие си спомняте, че с Решение на Народното събрание от 20 април тази година, в което – в четири отделни точки, бюджетът на Министерството на регионалното развитие и благоустройството беше допълнително натоварен със стари задължения. Ето защо по точка първа на това решение на Народното събрание бяха вече разплатени 656 милиона, които бяха взети от перото в бюджета за текущ ремонт и поддръжка. Това до голяма степен осакатява програмата за текущ ремонт и поддръжка и застрашава да бъдат реализирани много по-малко цялостни ремонти за преасфалтиране, които са възможни по текущ ремонт и поддръжка. Ако допълнително вземем и съществуващите резерви и ги предоставим за общинските проекти, то няма да останат средства за трите основни дейности. Реално бюджетът на Пътната агенция е много лесен – 1 милиард и 200 милиона са планираните в бюджета за текущ ремонт и поддръжка; за основен ремонт и ново строителство бяха планирани 733 милиона; за нови магистрали по Закона за обществените поръчки – 212 милиона; 102 милиона разплащания по предишни дейности, които са вършени по останалата част от магистралите, и 12 милиона за такива капиталови на ДНСК. Това прави общо 2 милиарда 259 милиона. Много е лесен за разбиране този бюджет. Реално погледнато, това вече е с дефицит от 100 милиона, тъй като вече 656 милиона са изхарчени за нещо, което е текущ ремонт и поддръжка, но е било в много предишни години, говоря за 2020 и 2021 г. Всъщност разговорът, който водим с Вас в момента, е върху цялостния бюджет на МРРБ, как да се спазят едновременно Решението на Народното събрание от 20 април и да не се излезе на този иначе огромен дефицит, за който вече няколко пъти е ставало дума. Тук ми позволете пред Вас като народни представители, които са ме избирали, да кажа ясно следната уговорка. Бих искал да разширя малко въпроса за общинските проекти и да обясня пред хората, които са запознати и са – особено в момента, на темата за бюджет, за този дефицит с предварителната уговорка, че не го правя, за да искам нови средства – както виждате няма подобно искане от моя страна, а защото много лъжи се чуха в тази посока. Мисля, че и за децата стана ясно, че това е лъжа, която не почива на реалните факти. Ще насоча вниманието Ви – само няколко минути, ако е благосклонен председателят – предполагам, че сте ги получили във Вашите електронни пощи, но чрез председателя на Народното събрание господин Никола Минчев на 14 април, една седмица преди да се вземе тук Решението за старите задължения, съм внесъл в Народното събрание едно писмо, с което още тогава давам да се разбере, че за стари задължения в бюджета на МРРБ се вменяват 2 млрд. 247 млн. 61 хил. 800 лв. Тоест това е много преди да заговорим за бюджет, много преди да се заговори за искал или не искал. Това писмо – абсолютно същото, е изпратено на министъра на финансите. Изпратено е и на министър-председателя. Така че това не е някаква новина, не е въпрос на искане и на неискане, а на отваряне на един голям дефицит. Предполагам, че който има интерес към тази тема, ще си отвори пощата и ще го прочете още веднъж. Пак казвам, от 14 април, № 03-01-90. Веднъж отворен този първи дефицит от 2 милиарда и 400 милиона, като пресметнете, че не са заложени всички ин хаус процедури за магистрали, тъй като те очакваха своето решение и както разбрахте, намериха някакво свое решение на една обща среща, която се състоя при министър-председателя, така че се наложи и тях да ги дозаложим. И като добавите тези 500 милиона, обявени на общините и обещани по коалиционно обещание, където, между другото, сме записали 1 милиард, но няма да отварям тази тема, отиваме на този дефицит – 3,9 милиарда. Ето толкова просто е положението със средствата по бюджета на МРРБ. Разказвам това, за да Ви кажа пред какъв проблем съм поставен и сте поставени и Вие, тъй като и много от народните представители участваха в разговорите с кметовете на общините, за това да се вземе решение дали да окастрим програмата за основен ремонт и ново строителство, дали да окастрим програмата за магистрали, които се строят по Закона за обществените поръчки, или да дадем на общините. Естествено, като министър, който си спазва бюджета, в моя оригинален бюджет аз съм заложил. Той наистина е съвсем прост за разбиране – бюджетът на МРРБ. Може би са плашещи милиардите, но това е цената българите да карат по добри пътища. И аз смятам, че те имат право да карат по добри пътища и имат право тези пътища да са безопасни, маркирани със знаци, които са светлоотразителни, с добра маркировка. Та мисълта ми е – моята първична задача е да спазя този бюджет, с който сме започнали, тоест да не окастрям основните ремонти, да не окастряме, да не съкращаваме обема на текущия ремонт, който вече веднъж е намален с 656 милиона, платени за минали години. Така че нямам друг избор, освен да кажа съвсем ясно, че липсата на актуализация – специално за тези общински проекти, ще направи абсолютно невъзможно класирането и определянето на проекти, които да бъдат финансирани. В тази връзка – последно изречение – ето Ви критериите [[показва]] : „Методика за подбор на проекти“, която си съществува отдавна в Министерството и щях да я препотвърдя с ново въвеждане, където има всички критерии, има и процентите, и точките, с които те се оценяват. При тази ситуация де факто няма смисъл, особено това нещо, да се реализира по простата причина, че няма финансиране. Това е информацията от мен.
Благодаря, господин Караджов. Заповядайте, господин Ананиев, за процедура.
Уважаеми господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Тъй като няма как да репликирам министъра, моля да му предадете… Всъщност идеята той да бъде викнат тук беше на господин Йорданов – Тошко Йорданов, който ме обвини в лъжа. Но това, което чух от министъра, всъщност потвърди моите думи, че в момента 418 милиона са при МРРБ и ще се трансферират обратно в АПИ, за да не могат да повлияят върху текущия ремонт и поддръжка. Не само това. Аз се допитах отзад до представителите на Министерството на финансите, които потвърдиха, че 209 милиона са заделени за водни проекти и 209 са заделени за пътни проекти, които са точно за тези пари, за които аз говоря – 209 плюс 209 са 418 милиона. Да, министърът може да ги върне обратно за ТРП, той има тази възможност и е прав, че ако не му достигат пари, трябва да се поддържат пътищата. Но това не прави лъжа това, което аз отговорих на госпожа Димова. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Първо господин Чобанов поиска. Процедурите са си процедури. Каква е Вашата процедура? По начин на водене ли? Добре. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедура по начина на водене. Моля да се обърнете към господин вицепремиера, който коректно излага фактите. Но все пак не трябва да пропускаме, тоест можеше да направи и по-директно обобщение, че тук в тази зала и при разговорите какво се случва с пътищата, и при разговорите какво трябва да очакват българските общини бяха поети конкретни ангажименти не от него, а от този, който трябва да осигури средствата, че допълнително ще бъдат дадени 1 милиард и 200 милиона по отношение на пътищата, ако не се лъжа, тъй като за стари... [[Реплика.]] Как да не е вярно? Вярно е. …разходи за пътища ние тогава обсъждахме изобщо дали може да се ползва текущият бюджет. Но тогава бях направил и редакционно предложение да бъдат осигурени тези средства веднага от централния бюджет и да не се използва текущият бюджет на Министерството, който трябва за тази година. Към тях трябва да добавим и тези поне 500 милиона за общините. Да не говорим, че на общините – в някакъв момент от разговорите с тях, може и Националното сдружение на общините да го потвърди – им беше говорено, че сумата, ако има възможност, може да стигне до милиард и половина. Благодаря.
Благодаря, господин Чобанов. И господин Йорданов – лично обяснение е това.
Благодаря, господин Председател. Господин Ананиев, Вие явно не слушате какво Ви говори министърът или не може да мислите. Той пределно ясно каза, че това са пари, които не са били предвидени за общините, че са му били обещани – да му бъдат дадени, че ги е изтеглил предварително, още преди да стигнем до днешния ден, и тъй като сега не ги получава, е принуден да ги изтегли обратно, така че пари за общините няма. [[Реплика от народния представител Настимир Ананиев.]] Ще Ви го обясня простичко. Ако аз съм Ви работодател и Ви дам 1000 лв. и съм Ви обещал да купите с още 500 лв. телевизор на майка си и Вие от Вашите пари – 1000 лв. – отделяте 500, за да купите телевизор, и след това аз Ви казвам, че няма да Ви ги дам, Вие си ги връщате обратно, защото не можете да си плащате парното. Вие имате ли 500 лв. за телевизор бе, господин Ананиев?
Парите не са в АПИ!
Благодаря, господин Йорданов. Колеги, сега ще стане тук една дискусия, малко сме на ръба. Може би трябваше да приемем, че казаното от господин Караджов не е свързано с бюджета и да дадем по две минути на група, но така или иначе нещо подобно се случва. Наистина Ви моля – господин Ганев, след това госпожа Димова, и да спрем с процедурите. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, благодаря Ви. То всъщност моето е свързано с бюджета, но с начина на бюджетиране в България. А именно: слушайки коректното изложение на фактите от господин министъра и вицепремиер, изпитах огромна загриженост като човек, който е в Бюджетната комисия – все пак тук правим бюджета на държавата. За мен фразата „изведнъж се оказа, че има дефицит“ – било в АПИ, било в „Автомагистрали“, не би трябвало да е възможна, защото АПИ не може да прави поръчки или за ТРП, или за строеж на нови пътища, преди парите да са осигурени в бюджета! Това е забранено.
Грешка.
И съответно първо трябва да има пари, след това се пускат поръчките и това е съвсем... Ако това е положението в България, това незабавно трябва да се промени, за което Ви благодаря.
Нека да чуем и госпожа Димова. Искате ли, госпожо Димова, все още – по начина на водене?
Да, по начина на водене. Господин Председател, единственото нещо, към което призовавам и искам да напомня – в моето изказване се обърнах специално към господин Ананиев и му казах, че е човешко и мъжко, когато човек сгреши, с достойнство от тази трибуна да каже: сгреших. Господин Ананиев, Вие сте председател на Регионалната комисия, аз имам претенциите, че съм финансист – това, което чух от министър Караджов в оставка, поне аз така го разбрах като финансист: да, обещани са, но не са включени и пари няма. Трябва да избира между пътища и общини. Факт е, че пътищата са по-важното нещо. Така че, господин Председател, единствената ми молба е, когато председателят на Регионалната комисия стане и от тази трибуна обвинява в лъжи и мен, и колегите, да му направите необходимата забележка. Благодаря.
Ще го имам предвид, госпожо Димова. Последно, наистина две изречения от министъра за едно уточнение и давам почивка.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Особено пък към колегата господин Ганев – той е абсолютно прав, че нито една стотинка не е поета от АПИ извън поетите ангажименти по бюджета. Но ще Ви цитирам отново това писмо, което съм внесъл на 14 април 2022 г. В т. 4 на това писмо съм написал следното – ако може, да го чуете: „МРРБ е в процес на разговори с Националното сдружение на общините в Република България за предоставяне на финансов ресурс в размер на 500 млн. лв. за общински пътища и за общински ВиК проекти. За целите на реализацията на тези проекти сме провели разговори с министъра на финансите за предвиждане на тази сума при актуализацията на бюджет 2022 г. като увеличение на разходите на МРРБ.“ Това е изпратено и на премиера, и на финансовия министър. Това е изпратено и на Вас, защото целта му беше да Ви информира за всички дефицити, които се оформят. По отношение на репликата на господин Ганев, когото много уважавам като икономист и финансист. Натрупаните дефицити не са се случили изведнъж, господин Ганев – те са се случили в минали периоди и всъщност са станали такива дефицити за тази година с Решението на Народното събрание. В четирите точки има изписани конкретни цифри, които се вменяват на бюджета на МРРБ и там изрично е написано: „бюджета за 2022 г.“ Но когато е правен този бюджет, не е имало ни най-малка идея да се поеме тази огромна дупка от 2,4 милиарда, която идва от 2020-а и 2021 г. Ето така се е появила. Тя се появява на 20 април с Решението на Народното събрание. Аз съм предупредил една седмица преди това за нея плюс 500-те милиона. Съвсем коректно съм постъпил. Благодаря Ви.
Благодаря за уточнението, господин Караджов. Давам почивка до 12,00 ч. – точно в 12,00 ч. продължаваме. [[След почивката.]]
Като гледам по списъка… Господин Шишков, Вие имате ли готовност да се изкажете? Заповядайте. Ето така последните стават първи. Господин Шишков и след това караме по предварителния ред.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз бих искал да мотивирам направеното от нас предложение за увеличаване на разходите на Националния институт по метеорология и хидрология с 3,5 млн. лв., в това число 1,9 млн. лв. за увеличаване на възнагражденията на заетите в Института, 1,6 млн. лв. за капиталови разходи, за модернизиране на оборудването за хидрометеорологичното наблюдение и неотложни ремонти в сградите на Института. Увеличението ще позволи да бъдат мотивирани и задържани специалистите и работещите в Института и привличането на млади хора за включване в научната и хидрометеороложката работа. Увеличението на разходите за персонал ще позволи достигане на минималните заплати за академичните длъжности в държавните висши училища. Бих искал да припомня, че основната дейност на Института е свързана с развитието на науката в областта на метеорологията, хидрологията и агрометеорологията, както и с изпълнението на международните задължения на Република България към Глобалната интегрирана система за наблюдение на Световната метеорологична организация към ООН. Част от изследванията, които Институтът провежда, са следните: наблюдение, анализ и прогноза на процесите в атмосферата и хидросферата; изследване на климатичните и водните ресурси; изучаване и прогнозиране на състава на атмосферата и хидросферата и изменението му от естествен и антропогенен характер; хидрометеорологично обслужване за територията на страната и Черно море на държавните органи, населението и широк кръг потребители; опазване живота на хората и имуществото чрез навременно прогнозиране на опасни и особено опасни метеорологични явления и наводнения; обезпечаване на националния и международния обмен на данни в Югоизточна Европа и Близкия изток за Световната служба за времето. Сред приоритетните научни изследвания се открояват: оптимизация на мрежата от измервателни станции, усъвършенстване на методите за наблюдение, предаване, обработка и интерпретация на информацията; оценка на хидрометеорологичните ресурси – климатични, агроклиматични и водни, техните колебания на територията на страната и използването им в икономиката; краткосрочно и средносрочно прогнозиране на хидрометеорологичните процеси с разработка, внедряване и развитие на съвременни средства; числени модели, спътникови и радиолокационни наблюдения; развитие на методите за дългосрочно прогнозиране на времето; изследване на физиката на облаците и провеждане на аерологични измервания; изследване на състава и измененията от естествен и антропогенен характер в атмосферата и хидросферата; моделиране процесите на пренос на замърсители, както и на наносния режим на реките; осигуряване на държавните органи с данни, анализи, експертизи и прогнози за хидрометеорологичните процеси на територията на страната и западната част на Черно море. Изпълнените от Института експертизи за 2020 г., колеги, са повече от 11 хиляди: изготвяне на краткосрочни и специализирани прогнози и експертни оценки за нуждите на Постоянната правителствена комисия за защита на населението от бедствия и аварии, отбраната на страната и други; поддържане на националния хидрометеорологичен архив, създаване на база данни за обслужване на голям брой потребители; изготвяне на анализи, експертизи, консултации и прогнози за динамиката на замърсяването на въздуха и водите. Служителите на Института обслужват осем министерства в оперативен режим, а именно: Министерството на околната среда и водите, Министерството на вътрешните работи, Министерството на транспорта, Министерството на регионалното развитие и благоустройството, Министерството на отбраната, Министерството на земеделието и храните, Министерството на икономиката, Министерството на енергетиката. Освен това Институтът подава данни и към Столична община, областните и общинските администрации. Колеги, прогнозата за времето не е просто едно приложение в телефона, прогнозата за времето е плод на много усилия, неуморен труд и огромна експертиза – експертиза на хората, за които предлагаме справедливо възнаграждение, което се надявам да подкрепите. Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Шишков. Как точно изчислихте времето! Има ли реплики? Заповядайте, господин Христов, за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Парламентарната група на ГЕРБ-СДС категорично ще подкрепи предложението за увеличаване на бюджета на този институт. Истината е, че той е с най-голяма приложна насоченост. Без да се опитвам да омаловажа ролята на други изследователски институти, той ежедневно подава необходима информация за много на брой, както обясни господин Шишков, институции, от които се вземат важни решения за здравето и живота на хората, за намаляване на щетите, които нанася природата. Знаем, че с глобалното затопляне това ще се задълбочава все повече и повече. Моята реплика и моят въпрос към Вас, господин Шишков, понеже познавате много добре материята, с тези промени, които се случиха там – изваждането от БАН и преместването на други места, това отрази ли се на Института и според Вас той продължава ли да има тази важна роля, успя ли да съхрани тази важна роля, която имаше? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Христов. Втора реплика – господин Вълчев.
Уважаеми господин Шишков, искам само да отбележа това, че първоначалното предложение за увеличаване на средствата за Института беше 3,5 милиона, но за да се вместим в една по-разумна прогноза за увеличени приходи, то беше редуцирано до 1,9 милиона, или толкова, колкото са необходими за увеличаване на възнагражденията за достигане на минималните заплати за академичните длъжности, както Вие коректно казахте. Но това не отменя необходимостта да се предоставят останалите средства. Може би е важно тук да се каже, че с проектобюджета за 2023 г., понеже тук има и колеги от Министерството на финансите, аз се надявам, че те си записват, ще имат тази отговорност да планирате средства за модернизация на Института, тъй като, ако искаме да имаме съвременна, модерна хидрометеорологична служба, тя трябва да има и модерно цифрово оборудване, съвременни станции. Не могат да се подменят наведнъж станциите, но може всяка година да се правят крачки в тази посока. Така че това в никакъв случай не отменя необходимостта, това че сме редуцирали предложението, това исках да отбележа. И във връзка с това, което каза и господин Христов, важно е тези възнаграждения да не изостават от възнагражденията в Българската академия на науките, тъй като иначе ще се окаже, че едва ли не има наказателна акция спрямо Института, защото не е в структурата на Българската академия на науките. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Други реплики има ли? Господин Шишков, желаете ли дуплика? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Вълчев, точно така е. За съжаление, въпреки анонсите от колегите от Промяната, че са успели да съберат немалко средства в бюджета, се оказа, че те са недостатъчни и ние направихме крачка назад, като за тази година оттеглихме нашата идея за ремонт и реконструкция на базата, както и за модерно оборудване, но се надявам наистина с бюджета за 2023 г. това да се случи, защото знаем, че науката е изключително динамична, бързо се развива и ние не трябва да изоставаме спрямо останалите европейски държави, както и в световен план. А иначе, господин Христов, смятам, че за тези шест месеца благодарение на професионализма на Института и на неговото ръководство, и на служителите, сътресения не можахме да усетим в работата им. Напротив, смятам, че успяха да консолидират дейността си и да запазят спокойствие, да работят със същия темп и същия ритъм на работа, както и досега. Надявам се и за в бъдеще да продължават да бъдат така. Може би това, което пропуснах да кажа в изказването си, тъй като не ми стигна времето, и споменавайки няколко пъти Министерството на околната среда и водите, да кажа, че аз лично съм изключително изненадан от това, че в настоящата актуализация на бюджета не видяхме никъде допълнителни средства за дейности, свързани с опазването на околната среда, въпреки че за последните шест месеца, за съжаление, Промяната не направи нищо в тази посока. Благодаря.
Благодаря, господин Шишков. Следващото изказване – Цончо Ганев. Заповядайте, господин Ганев. След него – Десислава Атанасова.
Господин Председател! Безспорно в момента в залата обсъждаме поредица от точки, които са най-многото предложения за промени в бюджета. Радвам се, че най-после в този бюджет на опозицията бяха приети, поне в Комисията, тепърва ще видим какво ще стане в залата, но в Комисията бяха приети поредица решения, предложени от страна на опозицията, част от които са наши. Надявам се да получат подкрепа и в залата, тъй като всичките предложения на ВЪЗРАЖДАНЕ са свързани изцяло с нуждите на цели сектори от нашето общество. В тази връзка, едно от нещата, които предложихме, гласувано на Комисия по бюджет и финанси, беше предложението за актуализация на служителите в сектор „Сигурност“, и по-точно в МВР. Тук е моментът да подчертаем, че в МВР не са включени само служителите от сектор „Полиция“, както, като чуете МВР, се сещате само за полиция. В МВР е „Гранична полиция“, които са изключително важен сектор в периода, в който живеем, и опазването на границите. Там са и пожарникарите, там е и самата администрация. Затова спекулациите колко много и колко голяма е българската полиция не е правилно, не е коректно, тъй като разделянето по сектори дава съвсем други параметри и цифри. Въпреки всичко, това, което има в момента като актуализация, предложено и прието, поне в Комисията, за заплащането, не променя факта, че служителите в МВР във всички сектори работят и използват техника, която е в потресаващо състояние. Само ще Ви дам за пример, че въоръжението, пистолетите на голяма част от полицаите са от 50-те години. Представете си за какво оръжие става дума. За самите районни поделения просто няма да коментирам. Липсата на копирна техника и на консумативи е потресаваща. Но така или иначе това е едно от нещата, които се надявам освен в Комисията да бъде подкрепено и в залата, за да можем да актуализираме заплащането на полицаите, пожарникарите и „Гранична полиция“. За друго, което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ предложихме и беше гласувано и одобрено на Комисията по финанси и бюджет, и се надявам да бъде одобрено и в залата, това е заплащането на служителите в НСО, тъй като там по същия начин, това са хора, които осигуряват охраната освен на най-висшето ръководство на държавата, така и на сектори или сгради, в които е изключително важно да бъде гарантирана сигурността на държавата. Изключително важно е, че в Комисията по финанси и бюджет обаче не беше гласувано увеличение на заплатите на хората, които осигуряват сигурността в затворите – тема, която е изключително важна. Може би в тази зала ще има хора, които ще бъдат постъпили във въпросните затвори, там ще трябва някой да ги пази, но така или иначе в Комисията по бюджет и финанси това не беше подкрепено. Пак ще повторя, че тези хора там работят в изключително тежки условия и според нас, от ВЪЗРАЖДАНЕ, е много важно така както подкрепяме актуализацията на служителите от МВР, така да подкрепим актуализацията и на тяхното заплащане. Сега идва моментът, в който допреди няколко часа нямаше консенсус и в Комисията по бюджет и финанси не беше гласувано и не беше одобрена актуализацията на заплащането на хората, които работят и осигуряват нашата работа в Народното събрание. Тук е моментът да подчертаем, че тяхното заплащане е трябвало да се случи от началото на годината, но не е направено, защото са извършени капиталови разходи. Точно заради това ние от ВЪЗРАЖДАНЕ, точно заради тях предложихме актуализация на бюджета с тяхното заплащане. Един милион е сумата, която предлагаме до края на годината да се изразходва за тяхното заплащане. В Комисията не беше прието, но последните часове става ясно, че може би ще се заформи консенсус по това нещо и ще има възможност служителите в Народното събрание да актуализират своето заплащане. Нещо, с което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ се радваме, че беше чуто и от другите парламентарно представени партии, е по отношение на заплащането и на средствата, които се отпуснаха на Селскостопанската академия. Тези средства би трябвало да бъдат актуализирани. Сумата, която беше одобрена в Комисията по бюджет и финанси, най-вероятно и в зала ще бъде гласувана, е изключително важна за България и за бъдещето ни, защото там научните работници осигуряват нужните продукти, за да имаме земеделие. Затова темата, която ние от ВЪЗРАЖДАНЕ повдигаме още и на големия бюджет в началото на годината, зад която и сега заставаме и която получи най-после подкрепа от голяма част от партиите в този парламент, се радваме, че ще бъде приета и гласувана. Всички тези неща са изключително важни и когато говорим, че са проинфлационни, нека да си помислим, че хора, които се борят за физическото си оцеляване, е изключително важно в момента да бъдат подкрепени. Едно е да имаме...
Времето!
Един момент, не е нужно да крещите, господин Генов.
Аз ще обясня, господин Ганев. Продължете още малко.
Когато говорим за всички тези неща е важно да получим разбиране, че да, това не са антиинфлационни мерки, да, но в същото време ще подкрепим хора, които се чудят как да свържат двата края, защото това, което имаме в момента, е изключително тежък момент от нашето икономическо битие и е важно да вземем някакво становище и някакви мерки. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Петров.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Ганев, доколкото разбрах от изказването Ви, две от предложенията не са били подкрепени на Комисията, именно – 30 милиона за двете главни дирекции в Министерството на правосъдието, Главна дирекция „Охрана“ и Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“, където служителите взимат едни изключително ниски заплати, както няма да бъде подкрепено и увеличението с 1 млн. 115 хил. лв. – 10% увеличение на заплатите, на служителите на Народното събрание. Бихте ли обяснили в дуплика, че всъщност това предложение не е първото, което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ правим. Ние още на 21 април внесохме промени в Закона за Фискалния съвет, където искахме да се отделят пари и да се пренасочат за увеличение на заплатите на служителите на Народното събрание, но поради нежеланието на управляващата коалиция да разглежда в парламента законопроекти на ВЪЗРАЖДАНЕ, тъй като тя блокира и спира нашата дейност, този законопроект дори все още не е минал през Комисията. Макар че изтече двумесечният срок по чл. 72, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Бихте ли обяснили, че хората в администрацията, за съжаление, не взимат депутатски заплати. Те взимат едни мизерни пари. Хора с 15-годишен стаж зад волана взимат около 1300 лв. нето заплата и се очаква с тази сума да издържат своите семейства? Бихте ли обяснили, че заплащането на служителите в Народното събрание не е повишавано поне две години за сметка на ремонти в Партийния дом? Бихте ли обяснили, че ако не бъдат вдигнати и увеличени заплатите на служителите на администрацията на Народното събрание, ние сме изправени пред хипотеза, в която част от тези хора поради неволя могат да напуснат и да търсят друго препитание, и това да затрудни за в бъдеще работата на парламента? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Втора реплика – господин Митев. Трета реплика – господин Манев.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Ганев, ако трябва да съм честен, омръзнало ми е да слушам Вашите лъжи от тази трибуна. Всички добри предложения, които сте направили, ние сме ги подкрепили. Сега ще Ви докажа още един такъв пример, господин Ганев. От първия ден, още преди да вляза в Народното събрание, дойдох в администрацията и се запознах с всички хора, които работят тук. Смятам, че те са достойни хора, които вършат изключително добра работа. Това са хората, които независимо кой управлява, господин Ганев, са тук и се грижат за нас всеки ден. Хората, които Ви возят, хората, които работят в тази сграда и се грижат тя да остане и за хората след нас и са се грижили тук за хората преди нас. Затова, господин Ганев, за пореден път казвам – добрите предложения, които Вие правите, ние бихме ги подкрепили, но това предложение е слабо и ще Ви кажа защо е слабо. Това предложение е слабо, господин Ганев, защото Вие предлагате едни пари, а не казвате откъде да се вземат. За да има справедливост, господин Ганев, аз сега ще направя една корекция на Вашето предложение, за да може тези хора да си получат заслужените пари. Моля Ви, господин Председател, да направим следната корекция. Да се създаде чл. 3, ал. 6, изречение второ: „Преди извършване на промяната по бюджета на Народното събрание за сметка…“ – ето това е много важно, господин Ганев, откъде ще дойдат парите? Ще дойдат от икономии, които са направени във връзка със заплатите на народните представители, така че „…за сметка на икономии да се увеличат възнагражденията на парламентарните служители в размер на до 1 млн. 180 хил. лв.“, което дори е повече от Вашето предложение. Така че, господин Ганев, за пореден път лъжете от тази трибуна. Не само че искаме да подкрепим и да има справедливост – даваме механизъм, по който да се направи, и предлагаме по-голяма сума. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Митев. Моля да ми го дадете и писмено след това, това предложение, за да го преценим. Трета реплика – господин Манев поиска.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Изказването Ви, колега, в частта му за Главна дирекция „Охрана“ и Главна дирекция „Изпълнение на наказанията“ е много важно. Много е важно, защото за разлика от полицаите тези хора – много малко хора знаят какво наистина работят, особено Главна дирекция „Охрана“. Тази дирекция, която беше създадена и за която много хора са се упражнявали в тази зала преди известно време – в миналото Народно събрание, да се упражняват да говорят, и тези момчета, и момичета, които работят там, и всеки ден отговарят не само за сградите, както Вие казвате, а отговарят за сигурността на много хора, за сигурността на съдии, за сигурността на всички, които са по съдебните сгради, за сигурността на нас дори, когато водят, довеждат и отвеждат онези, които трябва да изтърпяват своите наказания, да се явят пред съда. Когато я създавахме преди години тази служба – тази служба беше създадена от хора професионалисти. Там наистина освен опита, знанието и позициите, които заемаш, трябва да можеш и да усещаш някои неща. Всяко излизане от тази служба на някого нанася страшни увреждания на работата им. Затова ние ще Ви подкрепим в тази част. Ще Ви подкрепим, защото тези момчета и момичета наистина трябва да останат в системата, а не да излизат на улицата. Дупките там трудно се запълват. Този опит там не се прави ей така за два дни. Така че ние ще Ви подкрепим в тази позиция.
Благодаря, господин Манев. Заповядайте за дуплика, господин Ганев.
Лицето Митев няма смисъл да го коментирам. Това е достатъчно, като му кажете фамилията. По отношение на това, което беше повдигнато от другите двама, които ме репликираха. Благодаря за репликите. Искам да припомня няколко факта. Когато сме предлагали разходи, сме предлагали и още на предишния бюджет възможност за икономии от бюджета, с конкретни даже отделни законодателни промени. В началото на годината ВЪЗРАЖДАНЕ внесе Законопроект, в който иска прекратяване на безумието Комисията по финансов надзор да се издържа от това, което сами си заработват от такси, глоби и наказания. Да Ви кажа колко е – 20 милиона. 20 милиона Комисията по финансов надзор си преразпределя всяка година – поне за последната толкова, сега може да са повече вече, от глоби и такси. Това само за плащане. 20 милиона, повтарям го, за да чуете какво е прието като законодателство преди години, какво е в момента. Ние сме предложили тези 20 милиона да бъдат премахнати и да не са на този принцип за плащането в Комисията по финансов надзор. Ето откъде могат да се вземат пари за въпросната дирекция, една от двете дирекции, която осигурява охрана на затворите и охрана на съдиите, въобще на съдебната власт и системата. Когато сме внесли същото нещо да редуцираме огромните заплащания на Фискалния съвет към парламента, който получава заплати от бюджета на парламента, вече не знам повече от половин година това нещо не се разглежда, не достига до залата, не достига до Комисията. Когато говорим откъде могат да дойдат икономии в този и без това бюджет, който не е оптимизиран от гледна точка на това за какво се изразходват големите пари, а се ощетяват други, като служители в Народното събрание, можем да помислим и за този вариант. Защото има резон в цялото това нещо, което се отказва от управляващото мнозинство вече седем месеца да се чуе, поне да се обсъди в залата. Отхвърлете го в залата. Може да имате аргументи, с които да ни убедите, че това не е достатъчно. Но не мога да приема за нормално да се отхвърлят месеци наред разглеждания на такива важни законопроекти, които ще гарантират икономия в бюджета или ще дадат да бъдат пренасочени в съвсем друго перо. Не е нормално да се правят такива изявления, каквито чухте преди малко от лицето Митев, и да се обяснява как в 12 без пет те са прозрели, че ще могат да отпуснат пари на хората, на които в началото на годината им казаха – няма да получавате заплати, за да може да направим еди-си какъв ремонт. Не е честно спрямо тези хора – не е честно. Съмнявам се, че някой ще го чуе. Явно трябваше да стават пресконференции, да се дава обществен натиск от наша страна, за да има чуваемост, да има чуваемост. Защо трябва да стигаме дотам? Защо не трябваше да се чуят аргументите в залата? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Свършвам, една секунда само. Същото нещо може би след няколко часа ще коментираме и за парите, които бяха решили да се отнемат от Фонда за лечение на деца в чужбина.
Нека това е след няколко часа, господин Ганев.
Слава на бога, че това нещо се чу и беше спряно това безумие и се получи консенсус в крайна сметка от всички партии в парламента. Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. Следващо изказване – Любен Дилов, тъй като госпожа Атанасова предостави нейния ред на господин Дилов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, радвам се, че днес духът е много по конструктивен и обсъждаме наистина конкретни проблеми, които този бюджет се опитва да реши. Бих могъл да цитирам и Козма Прутков, който казва: „Плюй в лицето на онзи, който ти казва, че може да обхване необхватното.“ Общо взето и ние се опитваме това да направим в този бюджет. Искам да Ви обърна внимание върху т. 10.5 – става дума за финансова подкрепа на библиотеките с регионален характер чрез увеличаване на стойностния показател на стандарта за тяхното финансиране, включително и за възнаграждение на персонал. Библиотеките поискаха от Министерството на културата с поне 40% да бъдат увеличени парите за тях, включително и за заплати, но най-вече за предмета на тяхната дейност – библиотечни фондове, издръжка. Те, както знаете, са на общ режим на електрическа енергия, така че плащат цялото това завишение, а в същото време не генерират приходи. Министерството, разбира се, не им дава 40%. То предлага 2 млн. 580 хил. лв. В крайна сметка в бюджета финансовият министър внася 1 млн. и 400 хил. лв. Това е изключително обидно, колеги. Искам да Ви кажа от гледна точка на библиотекарите, да речем, те ще го преглътнат. Това няма да е първото правителство, което ги неглижира, но искам да Ви обясня нещо важно за страната. Близо 60% от територията на България фактически българите нямат достъп до книги, просто нямат до никакви книги. Дори не могат да си купят по една проста причина, че системата на разпространение – тясната, която е направена е такава, че тя не насърчава и не подпомага крайния дребен продавач, той не може просто да вземе, защото няма консигнация – не може да вземе по голям спектър заглавия, които да ги предложи на своите читатели. Говорим само за търговията. Ще стигнем и до библиотеките. Стигаме до този парадокс, че има населени места в България, където единствените просветни центрове са бензиностанциите – по големите бензиностанции, защото там могат да бъдат купени все пак някакви книги. Разбира се, тези книги са такива, които нямат висока художествена стойност, защото разчитат обикновено на жълти заглавия, разчитат на висок оборот, за да могат самите търговци, бензиностанциите, да продават такива книги. Забелязали сте какво има по сергиите там. Единственото средство, с което може държавата да противодейства на тази пълзяща бездуховност и особено сред младите българи, е като насърчи регионалните читалища и регионалните библиотеки. Страхотен пример в това отношение е новата регионална библиотека на Бургас, която, ако не сте я виждали, идете и я вижте – е съоръжение, с което може да се гордеем, и мисля, че е без аналог на Балканите със сигурност, а може би и в Европа като ново съоръжение. Така че тази сума е крайно недостатъчна – 1 млн. и 400 хил. лв. Въобще не знам дали тя ще бъде усетена. Няма как вече да я завишим тук в момента. Моята молба е да направим всичко възможно да я подкрепим. Абсолютно същото положение се получи и с финансовата подкрепа на държавните културни институти. При поискани 36 милиона с много спорове и натиск Министерството на финансите дава 12, тоест една трета. Не искам да правя общи клетви за това на какво обричаме себе си, но повярвайте, 30 години пробваме с прости хора да си правим държавата и не ни се получава много добре. Та, ако сме загрижени за следващите 30 години, поне в тези две пера на държавните разходи бихме могли да проявим малко по-голяма загриженост. Специално за регионалните библиотеки, повярвайте, това са единствените острови на култура за много голяма част от територията на България. Благодаря Ви.
Докато дойдете дотук, да кажа, че според чл. 53, ал. 2 репликата е: „Кратко възражение по същество на приключило изказване.“ Все пак възражение. Заповядайте, господин Николов.
Благодаря Ви, господин Председател, за важното уточнение. Уважаеми колега Дилов, като един четящ и пишещ човек, поставяте един много важен въпрос за българските библиотеки и тяхното състояние. За първи път от много години насам, на последния парламентарен контрол, аз поставих питане към министъра на културата: защо до момента не е стартирала програмата на Министерството на културата за подкрепа на българските библиотеки, а именно обновяване на библиотечните фондове с актуални заглавия от различен тип и информационни източници, това е единият период, ще посрещнем лятната почивка, или по-скоро четящата общност, ще я посрещнат без актуалните заглавия в библиотеките. А нещо друго конкретно искам да Ви запитам: при това недостатъчно финансиране има ли реална опасност регионалните и общинските библиотеки да затворят в началото на есенния сезон? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Николов. Има ли други реплики? Не виждам. Заповядайте, господин Дилов.
Благодаря, господин Председател. Благодаря, господин Николов, разбира се, че има такава вероятност и че изключително сме закъснели с каквито и да е действия поради липсата на програма, представена от Министерството на културата. Но аз искам да Ви обърна внимание, и се извинявам на госпожа Цонева, че не се сетих да го кажа – всъщност Министерството на културата не беше направило никакви предложения, дори тези 1 млн. и 400 хиляди за предложението на госпожа Цонева, дори те. Аз знам, че в политическата търговия при съставянето на едно коалиционно правителство Министерството на културата е не на опашката, ами на три метра зад опашката се намира. Но повярвайте, такова безхаберие в българската история не е имало. Всякакви недоразумения са сядали на този пост, но Вие наистина изстреляхте снаряд на ентусиазма извън границата на разума с този министър наистина. И благодаря Ви, госпожо Цонева, в моя отговор това поне е нещо – на половината от това, което искаха хората, но нещо. Благодаря.
Благодаря, господин Дилов. Александър Ненков има думата, след него Искрен Арабаджиев.
Господин Председател, уважаеми колеги! Аз бих искал да взема отношение по нашето предложение с колегата Александър Иванов, което сме направили, а именно за подкрепа на Столична община като представители на този град. Но искам да отбележа, че нашето предложение не е единствено и само насочено към Столична община и в подкрепа на нейния градски транспорт. Предложението касае 20 милиона да отидат за междуселищните автобусни линии, както и 16,5 милиона да отидат за подкрепа на градски линии, които са нерентабилни. Аз искам позитивно да отбележа и се радвам, че в Комисията това наше предложение получи своята подкрепа. През последната повече от година всъщност се оказва, че особено управляващите или голяма част от тях поставят например град София като заложник на някакви политически интриги и игри. Естествено, че не само София, а и всичките общини, но аз конкретно за град София искам да коментирам и се радвам, че всъщност Комисията възприе нашето предложение. Исканията на София са абсолютно добре обективизирани и ако човек види как и по какъв начин се развива градският транспорт, неговите приходи, разходите, които многократно са се завишили отпреди ковид пандемията, през самата ковид пандемия и невъзможността до ден днешен да се възстанови нормалният трафик, което, разбира се, генерира приходите в градския транспорт, наистина обосновава всъщност искането на тези 74 милиона. Те не са достатъчни, но все пак това е една сериозна глътка въздух за град София, тъй като не трябва да наказваме софиянци – аз съм много против това нещо, защото някак си така останах с впечатлението през последните поредица от избори, че това се използваше като някаква дъвка, но всъщност ние не наказваме никой друг, ние наказваме град София. И вместо да стимулираме градския транспорт, вместо да се опитаме да го компенсираме, заради това че по време на ковид кризата 70% от пътникопотока беше намален, а същевременно горивата се изстреляха в орбита и онзиден цената на мегаватчас достигна 700 лв. Няма компенсации и всъщност ние оставяме градския транспорт и Столична община пред един сериозен проблем и всъщност, за да се дотира дейността на градския транспорт, за да може общината да предоставя добра услуга, да може общината да не намалява линиите или разписанието на автобусните и другите превозни средства, тя е принудена да заделя все по голяма част от своя бюджет, за да може да дотира градския транспорт, което пък респективно води до намаляване на другите капиталови разходи. Нали всички искаме да има по-добра инфраструктура, повече детски градини, повече озеленяване, но всичкото това е свързано с възможностите на този град. И тук не искам да противопоставям нито един град на другите градове, разбира се, но тук живеят близо 2 млн. души. От цяла България са дошли хората да работят, да търсят своето препитание, начин на живот и ние не можем да ги лишим от тази услуга. Даже вижте тук колко абсурдно се получава с тези 25 стотинки, с които хем искаме да стимулираме ползването на повече автомобили, но пък за сметка на това не дотираме и не се опитваме да подпомогнем именно градския транспорт, а логиката е точно обратната, особено когато имаме 4 лева на литър, примерно, хайде да кажем от хубавия дизел. И заради това наистина се надявам и апелирам към пленарната зала да направи тази крачка напред и тук не става въпрос само за Столична община. Просто за мен общините се превърнаха като изтривалка за това да се търси някакъв политически дивидент, но всъщност в тези общини живеят хора – живи хора, и няма как ние да ги оставим просто на произвола. Град София има най-голямата система от транспорт, много инвестиции се направиха през последните години – милиарди инвестиции в последните години, това е очевадно и няма кой да го отрече. Ние сме длъжни като народни представители, държавата в частност, да подпомага този вид транспорт. В други градове – давам пример с Англия, самите те в Лондон отчитат, че за да може да се възстанови транспортът… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам, господин Председател. …на нивата от ковид пандемията, ще са им необходими поне две-три години и няма град в Европа, особено пък такъв голям град, който да не е така сериозно подкрепен от държавата. Просто самият градски транспорт няма как да издържи. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, господин Ненков. Първа реплика, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Ненков! Да, и аз ще изкажа своята благодарност към колегите, които в Бюджетната комисия подкрепиха нашето предложение, защото то не касае само Столичния транспорт, то касае и мрежите на обществения превоз извън столицата. За тях нашето предложение е над 36 млн. и 500 хил. лв. Понеже имаше изказвания в залата и по-отрано на колеги от управляващото мнозинство, които явно не бяха запознати с процеса, при който Столична община имаше съвместна работна група с Министерството на транспорта, където голяма част от въпросите, които колегите от управляващото мнозинство зададоха от тази трибуна към нас, аз потърсих информация и получих такава, че на работната група в Министерството на транспорта и Столична община са били разгледани всички договори за горива, всички договори за електроенергия, които Столична община и трите дружества, които подсигуряват транспортната услуга, са проведени, така че е даден отговорът за честност и прозрачност на процедурите и оттам мисля, че всичко е извършено по правилата. В тази връзка Вие споменахте, че два милиона български граждани, живеещи в София, използват транспортната услуга, предоставена от Столична община. Аз смея да твърдя, живеейки над 35 г. в столицата, че в последните години тя се подобри съществено. Градският транспорт стана по-редовен, по-чист, зимата по-топъл, има вече по-голямо покритие на мрежите на Столичния транспорт за всички квартали. Аз мисля, че и развитието като зелен транспорт в София предоставя много добра алтернатива на столичаните и гостите на столицата. Мисля, че в това отношение именно трябва да подкрепим това подпомагане, както и Вие споменахте, а то е поради натрупани много фактори. Едното беше спадане на пътникопотока с до 70% предходните две години, което неминуемо трупа загуби за дружествата. Естествено, че не трябва да подценяваме и ефекта на растящите цени на горивата и електроенергията, за които именно ние апелираме да бъде субсидирано, за да покрият голямата загуба. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Следваща реплика – господин Христов. Трета реплика – господин Арабаджиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Ненков, да, ние ще подкрепим предложението за увеличаване на средствата за Столична голяма община, защото смятаме, че градският транспорт, от една страна, е средство, което осигурява социални функции за тези, които не могат да се придвижат по друг начин, от друга страна, решаваме в известен смисъл на думата лишаването от вредни газове центъра на София и избягване на задръстванията. Такава е практиката, както казахте Вие, във всички големи европейски столици и това е пътят за решаване на тези въпроси. Когато градският транспорт е достъпен и комфортен, той се предпочита, отколкото движение със собствени автомобили. Като народен представител от 23-ти МИР в град София искам да кажа, че така наречената Южна дъга в София има транспорт, който действително е нерентабилен, но той е необходим, защото там живеят хора, семейства с малки деца, те ходят на работа, ходят на училище и ако не получава допълнителна подкрепа Столичният градски транспорт, цената на билетите ще поскъпне. Въпросът ми към Вас е, че ако не се получи тази подкрепа и отидем до повишаване цените на билетите, ние помпаме ли инфлацията, ако мога да ползвам този термин, или не? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Христов. Господин Арабаджиев, трета реплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Ненков, не мога да се съглася с Вас, защото погледнете финансовите отчети на дружествата – имаме едно дружество с над 200 милиона всяка година и с около 50% приходи от продажба на билети и карти и 50% дотиране от Общината. Има сериозни индикации за възможности за оптимизиране на разходите, а Вие казвате, че градският транспорт е привлекателен, повече хора го ползват, но попитайте транспортните експерти, защото перлата на управлението на ГЕРБ и на Столична община – метрото, те ще Ви кажат, че увеличеният трафик от метрото или изобщо от градския транспорт е за сметка на автобусите, защото и линиите така се направиха на метрото, че просто преместиха хората от автобусите в метрото, а хората продължават да карат коли. Вие не направихте така, че работещите хора, тези, които карат автомобили, да могат да слязат от автомобилите и да влязат в градския транспорт. Безумни места на строителство на метростанции – там, където е най-изгодно за отчуждителните процедури, излезте от метростанция „Дружба“, излизате в полето, то преди година нямаше пътечка, където да могат хората да влязат в квартала. Виждаме всичките скандали през годините – обществени поръчки, нагласени конкурси за концесиониране на линиите. Виждаме и поръчката за 100-те милиона за модерен интегриран градски транспорт, която се забави с години. В крайна сметка още не е вързана и към Метрополитена, не си обменят данните, не може да се работи с тях. И най-малкото, още не са въвели и интегрирали системата и към Гугъл мапс, хората да могат да виждат в реално време разписанието, а се налага една частна компания от чужбина да намира по разни тайни канали информацията и да я предлага за обществено ползване.
Благодаря, господин Арабаджиев. Имате думата за дуплика, господин Ненков.
Благодаря, господин Председател. Отзад напред. Господин Арабаджиев, Вие какво предлагате – дайте да фалираме транспорта в София?! В кръга на шегата мога да Ви отговоря, то заради това явно всъщност идеята Ви е да повишим цената на горивата и на електроенергията, да няма компенсации, за да може хората да ги върнем обратно в метрото и в автобусите. Горе-долу такава Ви е логиката. Това, естествено, в кръга на шегата. Предполагам, че нямате това предвид. Вижте, няма нито един голям град в Европа, който да не се дотира от държавата. Ще Ви дам пример с Лондон, преди малко зачекнах тази тема. В годините той винаги е бил, при положение че много хубава услуга предоставя, той винаги е бил в частни ръце, обикновено после частните фирми фалират, после идва държавата и този процес в годините се е повтарял многократно. В София транспортът е общински и не може сега Вие с лека ръка да кажете, че държавата за тази година, мисля, че беше с картите, които дотира държавата, общият бюджет на помощ от държавата към Столична община е 21 милиона. При положение че горе-долу са необходими около над 503 милиона по последен спомен за цялата транспортна задача на град София. И аз Ви казах, естествено, че Столична община ще направи така, че да не намалява примерно разписанието, или да не закрива нерентабилни линии, защото тя трябва да предоставя тази услуга. Господин Христов правилно отбеляза и това нещо, че има много нерентабилни линии, но те трябва да бъдат, защото гражданите на София имат нужда от тези линии. Град София винаги ще направи от нейния бюджет възможността да не спира услугата, но то ще е за сметка на друго. То ще е за сметка на някакви други разходи. А дали може да има оптимизация – естествено, че може да има оптимизация. Повярвайте ми, особено при намаляване на 70% пътникопоток. При увеличаване в пъти на цената електроенергията и на другите горива от само себе си оптимизацията се прави, защото по друг начин няма как да се посрещнат тези предизвикателства. Само че то има и някакъв лимит. Ти не можеш само да свиваш, да свиваш, да свиваш, никаква подкрепа да нямаш отникъде и кой страда? Накрая страдат софиянци. Аз затова апелирам и към другите реплики, които не бяха много остри все пак, но ще се обърна и към тях, всъщност апелирам точно към това – не трябва нито град София, нито който и да било друг град да става просто заложник на някакви политически интереси, както бяхме свидетели досега. Ето това е истината. Защото Вие казвате град София и така нататък. Ами хайде, кажете ми за коя друга община държавата е помогнала за нещо? За коя друга община посочете – Варна, Бургас, за кой друг град? Не можете да ми посочите.
Благодаря, господин Ненков. Следващо изказване – Искрен Арабаджиев, а след него Десислава Танева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Аз ще стъпя върху предното изказване на колегата Ненков, но не съм съгласен, че Столична община е жертва на някаква политическа игра. Затова искам да разкажа малко по-голямата картинка, изобщо за отношението на държавата към общините. Ние имаме коалиционно споразумение. Там сме заложили, че искаме да направим децентрализация на финансите. Защото това е истинският проблем в България – че общините нямат собствено финансиране извън местните данъци и такси. Техният бюджет не е свързан с бизнес активността в дадения регион. И това е тъжното, защото дълги години, както в дебата за държавното обществено осигуряване стана ясно, че пенсионерите се държат умишлено с ниски пенсии, за да могат да бъдат зависими, така и общините в България се държат зависими от управлението. Ако ние имаме оправдание, че само шест месеца в момента сме в управление и не можахме да направим тази децентрализация, то Вие нямате абсолютно никакво извинение, че 12 години не направихте децентрализация. Нито един лев не направихте повече да остава в българските общини. Никаква връзка между бизнес активността, независимо дали е корпоративен данък, който да оставяме в съответната община от работещите фирми, или от работещите граждани процент от данък общ доход да остава там, където са изкарани. Така че да имат стимул общините да привличат работодатели и хората да взимат по-високи заплати. Аз съм народен представител от област Ловеч. От най-малко 10 години слушам за случаи, където даден работодател е отблъснат да не създаде работни места в областта или да не дава високи заплати, защото ще подбие заплатите на останалите работодатели, които са вече в съответната област. Това нямаше да бъде така, ако бюджетът на общините беше обвързан с това какви заплати се взимат в дадената община. И това трябва да стане. Защото дълги години виждахме общините да зависят от един, който решава на едно място, и да си уреждат финансирането по даден проект или не еднолично, което къса връзката между това колко е активен един кмет, дали чрез по-добри проекти или чрез по-добри политически връзки. Това най-накрая трябва да разбием като модел в България. Така че ако не сега, в следващото Народно събрание, в следващия парламент, ще успеем да го прокараме. Каква е връзката със Столична община? Съгласен съм, че Столична община, където работят 2 милиона човека и живеят и работят голяма част от българите в страната, произвеждат най голямата част от БВП и те заслужават парите, които изкарват, да се връщат обратно, но Вие не го създадохте този модел толкова години. Съгласен съм, че трябва да има правилен модел на финансиране на общините, така че данъците да остават там, където са изкарани. По този начин и хората ще виждат връзката между данъците, които плащат, и инфраструктурата и услугите, които ползват в дадената община. Тук маркирам – 2 милиарда е бюджетът на Столична община. Собствените приходи са 800 милиона, но ако погледнете в детайли как върви финансирането на Столична община от местни данъци и такси, имаме на година 50 милиона отписани данъци, несъбрани. Седем процента от данъците, които трябва да се платят в общината, се отписват всяка година. В момента трябва да гласуваме 74 милиона. Ако общината си беше свършила работата и беше събрала тези 50 милиона, нямаше да имаме тази дискусия в момента. Същото е и по отношение на децентрализацията между Столична община и районните кметове. Трябва да знаете, че само 3% от данъците, които се плащат в един район, се връщат обратно като инвестиция в съответния район. Всичко останало се инвестира в големи инфраструктурни проекти, които нямат конкретна полза за съответния квартал или район. И това е тъжното, което също трябва да променим – не само децентрализация на ниво от държава към община, но и от община към район, така че наистина гражданите във всеки един квартал и район да имат знанието, че като платят съответния данък, ще се инвестира там, където те живеят, и ще видят ползата от местната, локалната инфраструктура. И друго нещо. Погледнете съотношението на местни данъци и такси в Столична община. Тридесет хиляди сделки в Столична община за придобиване на имот плащат 150 милиона данък придобиване на имущество. А 600 хиляди имота плащат 100 милиона данък. Смятате ли, че това е нормално съотношение за Столична община. Госпожа Фандъкова не успя да изгради такава система на финансиране, така че да ангажира повече лицата, които притежават жилища, за сметка на тези, които придобиват имот. И излиза, че в момента бюджетът на Столична община се финансира от новото строителство и покупка, и придобиване на жилища, отколкото от хората, които живеят в момента. Благодаря.
Благодаря, господин Арабаджиев. Сега понеже всички реплики са от ГЕРБ, да се разберете може би – госпожа Атанасова първа. Извинете, господин Михайлов – втора. И трета господин Ненков, защото към него беше по-скоро…
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Арабаджиев, това, че по всяка тема, каквато и да е, обсъждана в пленарната зала, слоганът „12 години“ е полезен в някаква степен за Вас, не означава, че може да бъде алиби за това, че не сте предприели никакви действия, че не сте направили реформи, че не сте подготвили законодателно тези реформи. Нали разбирате, че ако можехте да критикувате управлението на ГЕРБ доскоро, то хората, вотът на българските граждани, Ви даде шанс да покажете какво бихте направили, ако сте в управлението. Седем месеца нито една заложена реформа. За кой път приемаме бюджет през тази година в тази пленарна зала?! [[Реплика от „БСП за България“.]] За втори. Да – защото в началото на годината правителството, общините работиха с бюджета, приет от предходното правителство на ГЕРБ. През февруари и март се прие бюджетът, сега го актуализираме. Аз подозирам, че ще има още една актуализация, защото Вие няма да се справите, ако продължите да управлявате, разбира се. Говорите за децентрализация, имайки предвид предимно вероятно това, че българските общини в голямата си част се управляват от кметове, избрани от Политическа партия ГЕРБ. Сочите подобни примери поне. Е, аз да Ви дам един пример по темата „децентрализация“ и това е примерът с моя избирателен избирателен район област Русе и община Русе. Кметът е от Българската социалистическа партия. Знаете ли кой е проблемът на Русе, който не е решен от доста дълго време и с който проблем ежедневно почти всички жители на общината, на съседните населени места, търпят тотален негатив от липсата на решение. Това е проблемът със задръстванията, или така наречените тапи на Дунав мост. Колко години се поставя въпросът за това таксите от Дунав мост или част от тях [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , приключвам, да остават в бюджета на Община Русе. И преди изборите за кмет, които бяха спечелени от БСП, отново повтарям, и в настоящия момент. Ама къде Ви е децентрализацията? Къде Ви е решението на този проблем, и то при условие, че го поставя кмет, който е от Вашата довчера управляваща коалиция? Затова не говорете за онези 12 години, защото това се изчерпа. Имахте достатъчно време – седем месеца, да предложите реформи, решения, предложения – не го правите. Това е истината. Благодаря. Извинявам се.
Благодаря, госпожо Атанасова. Да, малко се поувлякохте. Втора реплика – заповядайте, професор Михайлов.
Благодаря Ви, господин Председател. Съжалявам, че не виждам тук уважавания от мен… [[реплика от народния представител Александър Ненков]] , не – теб те виждам. Теб те виждам и теб те уважавам. Уважаваният от мен господин Дилов, той току-що каза, че влязохме в добрия тон и сега май ще излезем от него благодарение на Вашето сериозно изказване, за което Ви поздравявам. Аз искам само да се обърна към Вас, господин Арабаджиев, и да Ви помоля, не ставайте наивен. Вие обяснявате много точно и за децентрализацията на общините, и за това какво се е случвало до момента. Аз искам само да се обърна както към Вас, така и към репликиращите Ви допреди малко и да им припомня, тук не става дума за 12-годишен слоган, господин Арабаджиев. Става дума, че хората не са забравили и няма да забравят баницата от настилки пред „Свети Седмочисленици“, гранитните блокове, в които хората си разбиваха главите по „Граф Игнатиев“, цялата карикатура „Граф Игнатиев“, която стана обект на размисъл в цяла София. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Няма да го забравят скоро! Няма да забравят осветление, което струва три пъти колкото реалната цена. Няма да забравят конкурсите за билетите. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Нищо от това няма да се забрави лесно! И за шест месеца, когато се вадеха дъвка след дъвка – то не бе зелен сертификат, то не бе Македония, то не бе ли какво, когато се спъваха всички законодателни процеси, сега на седмия – седите така, Вие нищо не сте показали. Как ще покажем, като ние стояхме до 10,00 ч. в процедури да слушаме този и онзи, които се упражняваха в риторика тук, от трибуната. Затова нека да запазим наистина добрия тон, нека да приемем бюджета, но нека да не се замеряме непрекъснато с това кой е по-, по-, най-. Кой е по-, по-, най-, видя българската нация и определи местата в този парламент. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, професор Михайлов. Заповядайте, господин Ненков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, господин Арабаджиев! Доктор Михайлов малко развали наистина добрия тон, защото все пак мисля, че си говорехме горе-долу на един език. Вие прескочихте границата, но това е вметка.
Репликата е към господин Арабаджиев.
Сега към господин Арабаджиев. Вижте, аз съм представител на град София. София при една децентрализация – и Вие много добре го знаете това нещо – аз ще съм най-щастливият човек, кметът на град София, който и да е той, ще е най-щастливият човек. 40% от приходите в държавата, брутният вътрешен продукт идва от град София. Истината е, че при една недобре направена реформа за децентрализация ще се окаже така, че разликата между различните общини ще стане още по-голяма. Вие много добре го знаете. Всичките други идеи за увеличаване – доколкото разбрах, Вие искате да увеличавате данъците не само на сделките от 150 милиона, а понеже били по-малко приходите от данъка върху имотите, да се увеличат и те. Ние сме против да се увеличават данъците. Но истината каква е? Дори звучащото фрапантно 2 млрд. лв. е нищо за този град. Сравнете го с един средноевропейски подобен град в Европа. Ако сложите във Виена – мисля, че бюджетът беше в порядъка на 8 – 9 млрд. евро на година, и там заради това аз съм виждал как се качват едни хора и чистят примерно светофара на стълбичка, защото просто наистина имат достатъчно ресурс да си го позволят това нещо. Вие не може да ме убедите, че в град София, живеейки два милиона души тук, ние ще трябва – какво? – да дадем примерно едни 20 милиона и с това ще си измием ръцете. Няма такъв град! Трябва да го подкрепим този град. Ние не наказваме никого, разберете го. Не наказваме кмета – даже и поименно няма нужда да се споменава, той е на град София, избран е от всички софиянци. Има избори догодина, хората ще си кажат своето мнение, но не може да позволяваме всичките граждани да стават заложници. Не съм съгласен с Вас, че Вие искате да поставите едва ли не „Оправяйте се там, нас не ни интересува“. Не може да не ни интересува. Даже преди години, между другото, имаше такава идея, парламентът не я възприе – част от данък общ доход да идва в част от общините, но трябваше да бъде взето такова решение на общинските съвети във всеки един град. Само че и самите общини ги е страх от това нещо, за да го вземат като решение. Последно и приключвам. По повод на това, че едва ли не общините зависят от държавата. Е, аз мога да Ви гарантирам и може да питате, тъй като Вие сте отскоро депутат, но може да питате Вашите колеги от всички парламентарни групи, които имат представители в местната власт, че държавата по времето на ГЕРБ никога не се е отнасяла с привилегии за една или друга община. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“. Възгласи: „Еее!“]] И всички общини са получавали... [[Реплики.]] Питайте кмета примерно на град Перник, питайте кмета на град Русе. И може да Ви изброя още.
Господин Ненков, и Вие доста се увлякохте. Заповядайте, господин Арабаджиев – за дуплика. Ще Ви дам малко повече време, ако има нужда.
Благодаря. Няма нужда. Аз смятам, че ще продължавам и занапред да спазвам Правилника и ще се огранича в рамките на позволеното ми от Правилника време. Отзад напред. Господин Ненков, не мога да се съглася с Вас. Да, може правителството на ГЕРБ да е финансирало проекти на всяка една община независимо от политическите цветове. Въпросът е, че е било с решение на правителството и на Министерския съвет. А аз искам парите да останат във всяка една община, където хората живеят и там ги изплащат. Да, може и София ще получи повече средства при една децентрализация, но тук може да остане механизмът за трансфер и допълнително, така че за допълнително наваксване на по-малките общини. Не мога да се съглася с това, че добре се управляват финансите на Столична община. Именно на това искам да акцентирам тук, че не мога да гласувам 74 милиона, като знам как се разходват в момента средствата на Столична община. И Ви давам пример. Наистина София има нужда от много средства – по един анализ имаме нужда от 4 млрд. лв. за компенсиране и изкупуване на частни терени, попадащи в улици или зелени терени, така че да си запазим парковете. Обаче госпожа Фандъкова, или – хайде да не ѝ казвам името, кметът на Столична община, защото който и да е кмет, но аз смятам, че ако имахме друг кмет, щеше да се представи по-добре – отделя по осем милиона на година. Осем милиона на година, а при необходимост са 4 милиарда! Знаете ли, аз бях заместник-кмет на един от районите в Столична община. Подадохме от обекти малки парченца – над 100, към главния архитект на Столична община за обезщетяване, за реализиране на улици, за запазване на зелени пространства в парковете и оттам ни казаха: „Кажете ни кои са Ви трите приоритетни обекта, които да можем да обезщетим?“ Познайте и вижте колко улици се загубиха и колко паркове ще изчезнат, ако не намерим тези средства. И аз съм сигурен, че трябва да има повече средства Столична община, трябва и държавата да се ангажира допълнително за тези 4 милиарда, така че да запазим за поколения напред зелените площи, но не виждам желание от Столична община да се проведе този разговор. Имаше едно дружество „Софияплан“, което направи математически анализ да приоритизира кои терени на първо място да се обезщетят. Не виждам резултата от това. Даже решиха да променят ръководството на дружеството и в крайна сметка този, който показва недостатъците на управлението в Столична община, да му се запуши устата. Господин Михайлов, хората не са забравили и един израз: „Хубаво е, но не е готово“, защото те още го виждат. Виждаме ремонта на трамвай № 5 как се провежда, на площад „Македония“ – още преди да е приключил, се разпада ремонтът. Така че тук говорим и за управление на финансите и по отношение на строителство и инфраструктура. Госпожо Атанасова, говорите за трафика на Дунав. Ако ние управлявахме тези 12 години, щяхме да имаме поне пет моста на Дунав. Благодаря Ви. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Арабаджиев. За процедура – господин Чолаков. Докато почистят, само да припомня няколко неща. Първо, все пак да не забравяме, че обсъждаме конкретни текстове на второ четене. Вярно, дискусията е широка, но максимално моля да се придържате, тъй като често излизаме и правим такива доста по-общи дискусии, а все пак малко повече дисциплина, моля, от изказващите се. Второ, това, че имате пет минути, не е казано, че трябва да се използват целите пет минути. Ако имате да кажете нещо важно, мисля, че може и по-кратко. И трето, наистина нека репликите да са така, както е по Правилник – за възражения, а не за допълнителни уточнения, даване на време. Разбирам, може да се случи, но да не става пък системно, за да може все пак в разумно време, без да прекратяваме дискусиите, да можем да приключим работата. Само искам да кажа, че оставащите изказвания на записани вече колеги са още 12 изказвания. Заповядайте, господин Чолаков, за процедура.
Аз исках всъщност, господин Председател, да направя точно тази бележка, че е добре колегите да се придържат към темите, но Вие с мъдростта си вече го направихте. Наистина няколко пъти правите забележка да се придържаме и всички да се придържат към това, за което се говори, и към текстовете на бюджета. В тази връзка не мога да не кажа, за да се облекчи дискусията и да върви по-плавно, не е необходимо, колеги, непрекъснато да се говори за 12-те години на ГЕРБ, защото всяка реплика за 12-те години на ГЕРБ поражда ответна реплика за новото управление. Тук няма да се стърпя да кажа, че новото управление не е внесло нито един проект, който да решава някои от стратегическите въпроси на страната, но пък е внесло Закон за изменение на Закона за хазарта. Много ми беше интересно кой първи в този парламент ще посмее да внесе изменение на Закона за хазарта и какво ще пише в него?! В мотивите знаете ли какво пише – на ПП, на ПП?! Ей сега ще Ви обясня – да се насърчи масовото ползване на тази услуга от населението. Това е! Това е реформата! Благодаря Ви.
И това не беше съвсем по същество, господин Чолаков. [[Реплики.]] Първо я поиска господин Ганев, след това господин Гечев и да се върнем след това към...
Благодаря, господин Председател. Аз имам процедурно предложение. Понеже казахте, че поне 12 човека още има записани, може би сега е моментът да гласуваме продължаване на времето до изчерпване на тази точка – приемане на бюджета.
Да, има логика в това. Заповядайте, господин Гечев.
Господин Председател, колеги! Дайте да въведем някакви граници на здравия разум. Хората ни гледат, чакат уреждането на пенсии, на бюджета, на други неща, ние се занимаваме тук с предизборни престрелки, с някакви закони за хазарта и други. Ако почнем да дебатираме за хазарта, не е във Ваш интерес – 700 милиона ги няма! Това ли искате – да излезем и да обясним как криете крадците на 700 милиона на българския народ?! Дайте да си седнем където трябва и да дадем парите на хората.
Благодаря, господин Гечев. Имаше направено процедурно предложение. Да поизчакаме малко все пак, за да дойдат и колегите. Ако искате, докато се съберат колегите, да Ви изчета кой е записан за изказване. Мисля, че ще бъде полезно. След гласуването за удължаване на времето думата ще получи Десислава Танева, след нея са Ализан Яхова, Александър Иванов, Имрен Мехмедова, Цвета Галунова, Рамадан Аталай, Михаил Илиев, Деница Сачева, Костадин Ангелов, Лъчезар Иванов, Фатме Рамадан, Евгения Алексиева. [[Реплика от народния представител Тома Биков.]] Не съм разбрал, включвам Ви и Вас. Колеги, мисля, че се посъбрахме. Подлагам на гласуване направеното предложение от господин Ганев: времето на днешното заседание да бъде удължено до изчерпване на точка първа от дневния ни ред, тоест приемането на бюджета. Гласували 194 народни представители: за 192, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Продължаваме с дискусията. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски.]] Да, заповядайте, господин Свиленски.
Господин Председател, ще си позволя да направя две процедури и моля да ги подложите на гласуване. Тъй като все пак трябва да спазваме и Правилника, в който ясно е написано, че при процедура за прекратяване на разискванията се прекратяват веднага. Тук стана някакво тълкувание на Правилника от ръководството на Народното събрание и се възприе – до всички записали се, до половината записали се. Затова предлагам ясно две процедури и каквото реши Събранието. Едното е да прекратим разискванията веднага, второто е да го прекратим след записаните 12 човека, но да е ясно какво решение взема Народното събрание. Благодаря Ви.
Заповядайте за обратно предложение, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви, господин Председател. Правя обратно предложение, защото считам, че предложението на господин Свиленски е недопустимо, защото докладвани са 15 параграфа, господин Свиленски. Ако бяха докладвани параграфите един по един, щеше да има възможност народните представители да вземат участие по всеки един от параграфите. Затова благодаря на председателя, че състави такъв списък, че дава думата на народните представители да обосноват своето предложение и дебатът върви според мен сравнително спокойно и експертно по текстовете в Закона за държавния бюджет. Считам, че е недопустимо да ограничите възможността всеки народен представител, който е вносител, да обоснове своето предложение. Затова моля, оттеглете го. Нека да не нарушаваме добрия тон. Има още не повече от 10 или 12 човека, да, записани са, и тогава ще приключи този дебат и ще преминем към гласуване. Не възразявам да е така. Не мисля, че ще злоупотреби някой от колегите с процедурата. А аз Ви гарантирам, че нашата парламентарна група няма да го направи.
Благодаря, госпожо Атанасова. Предлагам да направим така, тъй като по различен начин е подхождано, но аз лично смятам, че така или иначе колегите, които са изявили желание и са се записали вече за изказване, следва да ги чуем. Затова бих предложил да направим така – да подложа на гласуване прекратяване на дебатите, но с уточнението, че няма как да не дам думата на останалите, които вече са записани. Държите ли да си го кажете, господин Гаджев, това, което ми казахте? Заповядайте. Тъкмо щях да коментирам, но все пак кажете.
Господин Председател, да, за да може да изясним за залата. Вчера, когато започнаха дебатите по тази точка, напомнете ми дали нямаше подобно предложение за прекратяване на дебатите, което вече е веднъж гласувано? Защото аз, честно казано, не виждам как едно и също нещо ще бъде подложено на гласуване за един и същи дебат по една и съща точка от Законопроекта, по един и същи дебат. Няма значение, къде в Правилника пише „два различни парламентарни дни“, моля, покажете ми.
Не пише никъде.
Добре, господин Председател, покажете ми параграфа в Правилника, както се опитват да Ви подскажат от парламентарната Ви група, че има два различни парламентарни дни, които да разделят дебатите по точката. Защото по тази точка, по този дебат вече имаше подобно гласуване, по което залата се произнесе мисля, че два пъти.
Предлагам да не удължаваме, да губим време в тези процедурни въпроси. Аз ще го подложа на гласуване, тъй като все пак е процедурен въпрос и логично е да можем в дадени моменти да преценяваме дали, макар да е било отхвърлено вчера, да преценим, че можем да го гласуваме сега. Все пак говорим, пак казвам, за процедурни въпроси. В Правилника това не е уточнено. Така че подлагам на гласуване предложението да прекратим дебата, след като изслушаме записалите се вече за изказване, които изчетох. Разбира се, не значи, че някои от колегите може пък да решат да не се изказват през това време, също е опция. Гласували 204 народни представители: за 161, против 35, въздържали се 8. Благодаря. И сега давам думата на Десислава Танева. Колеги, Десислава Танева има думата. Моля, който остава, да я слуша, който не, тихо да напусне залата. Нямаше ефект моят призив, госпожо Танева. Изчакайте още малко. Заповядайте. Картата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Моето изказване е по повод направеното от група народни представители от ГЕРБ-СДС предложение за промени по така представения ни бюджет в областта на земеделието. Какво включват тези промени, една част от които подкрепени, за което изказвам благодарност на Бюджетната комисия за колегите, подкрепили тези предложения, и във втората част неподкрепени по отношение на предложението за увеличаването на доходите на персонала, за което ще се спра накрая. По отношение на подкрепата на земеделските стопани искам да кажа няколко думи защо е наложително това, защо закъсняваме и защо е крайно необходимо това да стане в спешен порядък. След ковид пандемията, за съжаление, и икономическия ефект от нея войната в Украйна продължи да нанася негативни отпечатъци върху пазарите на селскостопанска продукция, респективно на земеделските производители. Какви налични инструменти Комисията предостави на държавите членки, първите от които са съобщени още от 23 март 2022 г.? Отдели 500 млн. евро кризисен резерв за подкрепа на земеделските стопани в страните членки. На България пакетът беше 10,8 млн. евро, с възможността още два пъти толкова да предостави национални средства, или близо 65 млн. лв., или в този порядък, сега не съм съвсем точна. Като реакция на тази възможност, която е налична от 23 март, Министерството на земеделието миналата седмица обяви за публично обсъждане наредба за предоставянето на тези средства на сектора. Странно защо от него липсват зеленчукопроизводителите и овощарите. Няма мотиви към това защо са изключени от тази подкрепа. Включени са сектор „Птицевъдство“, „Свиневъдство“ и „Оранжерийно производство“ и Лозаро-винарския сектор – сектори, които по принцип имат, разбира се, същата нужда от подкрепа, но и животновъдството е изключено, останалото, тоест едни от най-недофинансираните сектори са изключени от този проект за подкрепа, който е реализация на инструмента, наличен от 23 март. Втората възможност е временната рамка за мерки за помощ на земеделските стопани в държавите членки, наличен също от 24 март, колеги. Тази временна рамка на практика повтаря ковид рамката, която беше налична след пандемията. Тя дава възможност един земеделски стопанин да получи 35 хил. евро таван на помощта, а малко и средно предприятие – до 400 хил. евро. Искам само да отбележа, че до този момент по тази временна рамка няма реакция на българското правителство, няма направен обществен дебат между земеделските стопани и тези малки и средни предприятия и няма никаква индикация за това какво ще е решението за възползване от възможността за подкрепа по тази временна рамка, налична от 24 март, повтарям. Сега сме 1 юли. Други страни вече направиха съответните нотификации. В така представения ни бюджет за тази временна рамка са предвидени 150 млн. лв. като решение на правителството, което, разбира се, ние подкрепяме, но смятаме за крайно недостатъчно, поради което сме предложили допълнителна подкрепа по тази мярка и по други национални помощи за това в размер на 350 млн. лв. Комисията, бюджетната, е подкрепила размера в 300 млн. лв., което, разбира се, ние също подкрепяме. И третият инструмент, който Комисията предостави като наличен, който се прие на 20 май, който също, между другото, повтаря наличен инструмент от ковид пандемията, това е възможността 5% от бюджета на Програмата за развитие на селските райони да бъде предоставен по мярка в подкрепа за последствията от войната в Украйна. Тук лимитите са 15 хил. евро за земеделски стопанин и 100 хил. евро за малко и средно предприятие с условието до 15 октомври 2023 г. средствата по тази мярка да бъдат платени. Към настоящия момент няма отворен публичен дебат от правителството за програмирането на тази мярка и условията за нейното прилагане. Тук искам само да вметна, че нейното прилагане е в екшън плана на Министерството, който ни беше предоставен, да не се загубят пари по Програмата за селските райони тази година – нещо, което не се е случвало от 2007 – 2008 г. Или извън това, че не е предмет на бюджета, се надяваме, че това в спешен порядък ще бъде направено поради двата ефекта. Втората част от предложението, което не е подкрепено, е за доходите – 8 млн. лв. за увеличаване на доходите на персонала, особено и най-вече належащ проблем в Българската агенция по безопасност са храните. Инспекторите са на крайно ниски заплати, те работят на терен в най-трудните условия. Изпълнителната агенция по горите – инспекторите са на крайно ниски заплати. Ние очакваме от тях ефект, а в същото време, за да избереш качествен персонал, за да може да се развиват, трябва да имат и адекватно заплащане. Те изостават безкрайно много. Мога да дам един пример, който илюстрира положението.
Госпожо Танева, да е последният, ако може, тъй като доста напредна времето.
Добре. Ами, после ще направя и предложението си за редакция. В момента Агенцията по храните поради недостиг на персонал за част от някои дейности, които започнаха да правят, наема на граждански договори за неквалифициран труд за 1500 лв., а инспектори със стаж получават под 1000 лв. Това е изключително, как да кажа, отношение към тази агенция, без която не може да функционира изобщо агрохранителната верига. И аз апелирам за разбирателство между отделните групи, ние да направим съответните редакции и да подкрепим това предложение. На дуплика ще го кажа.
Благодаря, госпожо Танева. Имате реплика от господин Христов, така че ще можете в дупликата да довършите предложението. Формално да го направите. Заповядайте, господин Христов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Танева, помощта, която бихме заделили от държавния бюджет, би следвало да бъде насочена в две посоки. Първата посока е да съхраним земеделските производители да избегнат фалит, защото те работят при тежки условия във връзка с тези постоянно растящи цени на суровини, материали и всички останали компоненти, които се ползват в земеделското производство. Втората е да овладеем в известен смисъл, ако мога така да се изразя, цените на крайните продукти. Въпросът ми към Вас, уважаема госпожо Танева, е: от една страна, министърът на земеделието заявява, че ние имаме заделени безпрецедентни като размер средства за подпомагане на земеделските стопани. От друга страна, виждаме, че някои от тях се оплакват, че вървят към фалит. Това е първият ми въпрос: има ли такова нещо или не? Вие като бивш министър на земеделието как смятате? И второ: защо успяха – дали защото веднага приложиха мерките в другите европейски държави, да задържат цените на хранителните продукти, на плодовете и зеленчуците, а в България това не се случи? Дали забавянето на тези мерки доведе до този рязък скок на цените, оттам на инфлация, а оттам на обедняването на българските граждани.
Благодаря, господин Христов. Има ли други реплики? Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Танева, аз виждам, че наистина Ви е грижа за това как се развива българското земеделие и Ви благодаря за отправеното предложение. Аз мога да Ви кажа как би се справило българското земеделие. „Аз Ви предлагам да се придържаме, че нямаме такива измами и всичко е наред. Защото иначе и това финансиране ще ни спрат. В крайна сметка ние изпълнихме това, което браншът искаше. Но сега да се хвалим какви измамници сме… Утре нали ще кажат, значи не трябва да получавате тази помощ.“ Ето това, госпожо Танева, е олицетворение на това как се развиваше българското земеделие и предложенията Ви в момента са абсолютно лицемерни. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Сивева. Заповядайте, за трета реплика ли?
Уважаема госпожо Танева, няма как в дуплика да обучите колегите какво е това „земеделие“, какво трябва да се направи. Но Ви моля за разбиращите колеги да обясните – тези 8 млн. лв. допълнителни средства за заплати за ИАГ и БАБХ откъде ще дойдат.
Благодаря, госпожо Белова. Заповядайте за дуплика, госпожо Танева.
Госпожо Султанова, по принцип за хора, които от тази трибуна си четат телефоните, за да кажат репликите, или листчетата, които са си написани, не отговарям. [[Силен шум и викове от „Продължаваме Промяната“. Ръкопляскания и смях от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Танева!
Искам да кажа, че пак бих повторила същото. А Вие какво морално удовлетворение получавате, като унижавате държавата си и я оклеветявате? Да, всички проверки – и за къщи за гости, и за 2% обвързана, съм ги направила с мои заповеди. Това, за което се говори и се изнасят данни, са проверки, направени по моята политическа воля. А Вие, за да се изказвате по земеделие, трябва първо да се ограмотите. [[Ръкопляскания и възгласи от ГЕРБ-СДС: „Браво! Браво!“]]
Госпожо Танева!
Продължавам по дупликата на господин Дончев.
Да не пропуснете предложенията само.
Продължавам към господин Румен Христов. Да, господин Христов – истината е, че всяка не навреме дадена помощ, на практика тя губи ефекта си и няма смисъл. За съжаление, това, което ни очаква в близките 2 – 3 месеца, също не е обнадеждаващо за земеделските производители. На 12 май, мисля, че беше, излезе съобщение на Комисията и така се осигури план за действие на сините коридори на солидарността. В момента положението вече става доста тежко. Пристига по четири пътни артерии земеделска продукция от Украйна, която във връзка с решението на Комисията е без тарифи, без мита. Това, за съжаление, се прави без абсолютно всякакъв контрол от държавата – фитосанитарен, фискален, и дъмпингира българското производство. Всяка ненавременна подкрепа, всяка недостатъчна подкрепа ще продължи процеса по фалити на малките стопанства, в животновъдните особено този процес вече трае 5 – 6 месеца, мерки няма и аз призовавам, независимо от политическата нестабилност, което правителство дойде на власт, първо да обезпечи сините коридори на солидарността. Всичко, което се прави на пазара, трябва да бъде при съответните фискални правила, защото иначе последствията ще се утежнят още повече. Във връзка с това и с дебата моето предложение за редакция, господин Председател, е в частта за земеделие на стр. 32 в окончателния текст, област „Земеделие“, цифрата „300 млн. лв.“, тоест аз предлагам, тъй като приемам, че в Бюджетна комисия е имало политическа воля за общия размер на подкрепа на сектора, тоест от тези 300 млн. лв., които са в ред 12.3, да станат „299 млн. лв.“ и да се добави нов ред 12.4 със следния текст: „за увеличаване на доходите на персонала в структурите на Министерството на земеделието, в това число Изпълнителната агенция по горите и Българската агенция по безопасност на храните 8 млн. лв.“ Това е сумата за увеличение доходите на персонала, които са на терен, включително и в Министерството на земеделието за общинските служби по земеделието. Това е моето предложение, ще Ви го представя и писмено.
Да, дайте го писмено.
Благодаря.
Благодаря и аз. Госпожа Яхова има думата. [[Реплика.]] За процедура ли? Изчакайте само за секунда, госпожо Яхова. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Слушах с внимание това, което се говори за земеделието. Аз съм човек, който знам какво значи „земеделието“, знам какво значи „мотика“, знам какво значи „вила“. Правя разлика между кон и магаре. Но много Ви моля, госпожо Танева, не се отнасяйте с такова пренебрежение…
Сега каква процедура е това?
Да, знам, нямам право на дуплика, затова го казвам.
Ами, нямате право!
Искате уважение. Много Ви моля: уважение към всичките! А не – към тия момчета, да, четат, защото не са запознати, но това не значи, че няма да се запознаят. Благодаря Ви.
Господин Георгиев, ако госпожа Султанова се беше засегнала много, щеше да поиска лично обяснение сигурно. Но благодаря… За лично обяснение – заповядайте. [[Реплики.]] Не разсейвайте госпожа Танева точно сега, господин Чобанов!
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Танева, разбирам защо се засегнахте толкова много. Всъщност аз не Ви виждам в момента в залата.
Тук е, тук е.
Всъщност прочетох Вашите думи, това беше Ваш цитат. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Това са Вашите думи и Вие много добре знаете къде и пред кого. [[Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Браво! Браво!“]]
Благодаря, госпожо Султанова. Сега аз не мога да откажа по начина на водене. [[Шум и реплики. Народният представител Десислава Танева иска думата.]] Спокойно! Спокойно! Без нерви.
Нямам нерви, даже е забавно.
Кажете сега в какво сбърках аз.
Господин Председател, много моля да се спазва Правилникът и да давате думата само по Правилника. Тя, госпожа Султанова, не я споменах. Тук се четат от всички колеги от тази парламентарна група реплики и дуплики, предварително написани. Няма лошо – ще се научат за следващия мандат, но ще останат по-малко. Така че моля само въз основа на Правилника да им давате думата, особено ако не са им написани предварително – на госпожата бяха, и се затрудняват. А искам също така да кажа, че фактите трябва да бъдат верни. Тези думи пак бих ги повторила, защото винаги защитавам държавата си. [[Силен шум и викове: „Еее“ от „Продължаваме Промяната“, ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] И защото всички наши проблеми са по-малко, отколкото на други страни. [[Реплика: „Преди Бойко.“]] Точно така. Съжалявам, че космополитността в някои личности, случайно попаднали, води до това, че продават националните интереси.
Госпожо Танева, вече малко към края излязохте и Вие от процедурата. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Само да уточня, че истината е, че споменахте госпожа Султанова поименно, затова тя правилно поиска лично обяснение и обясни защо чете – защото е трябвало да цитира точно думи. А това, че колегите се готвят – лошо ли е, все пак това е позитивно според мен. Госпожо Яхова, дойде и Вашият ред. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Моето изказване е във връзка с предложението на парламентарната група на ДПС за увеличаване на средствата за подкрепа на земеделските стопани по мерки, с които се компенсират повишените цени на енергоносителите, фуражите, препаратите за растителна защита, горива и торовете с 300 млн. лв. Преодоляването на последиците от ковид пандемията и по-високите цени на електроенергията изискваха своевременни мерки в началото на настоящата година за осигуряване на финансово подпомагане на земеделските стопани. Ковид помощта, която Министерството на земеделието предостави в размер на 143 млн. лв., достигна до българските фермери на 15 юни. Една закъсняла нотификация и закъсняло изплащане на тези средства заедно с наслагването на последиците от военните действия в Украйна доведоха сектора да бъде в критична ситуация. За първото тримесечие на тази година националната статистика отчита повишение на цените на продуктите и на услугите за текущо потребление в селското стопанство с 37,6% спрямо същия период на миналата година. 152% е увеличението на цените на минералните торове, 32% се отчита повишение на цените на енергоносителите. Само на база цени през месец юни 2022 г. спрямо предходната година увеличението на цените на минералните торове е 190%. Така в момента, като оценим междинното потребление в сектора с тези индекси на цените, повишението на разходите за селскостопанско производство е с 1 млрд. 695 млн. лв. Това са именно разходите за семена, горива, енергоносители, торове и препарати. Със 115 млн. лв. са завишени производствените разходи само за торове, и то в най-уязвимите сектори, като производство на зеленчуци, плодове, фуражи за изхранване на животни. Има повишение и при производството на грозде и тютюн. 378 млн. лв. е увеличението на разходите за горива и енергоносители. 77 млн. лв. са повече разходите за производството на зеленчуци в оранжерии. 205 млн. лв. са увеличените разходи за фуражи. С предложеното увеличение от 300 млн. лв. общият ресурс за земеделието за втората половина на тази година ще бъде 450 млн. лв., който ще осигури оцеляването на най-засегнатите земеделски производители и задържане на цените на селскостопанските продукти до края на годината. Предложеното увеличение ще даде възможност и за подпомагане на сектори и категории стопанства, които в момента не са подпомогнати по ковид мярката. Това например са производителите на черупкови плодове, които са извън обвързаната подкрепа и не получават средства по кризисните мерки. При тях увеличението на разходите за торове и горива са над 13 млн. лв. Има 6 хиляди дребни стопанства, които отглеждат до 10 крави и до 49 овце и кози, които също са изключени от подпомагането по схемата за минимални помощи и ковид мярката. По данни на Министерството на земеделието потенциалният брой на земеделските стопани, отглеждащи животни, пчелни семейства, и производители на плодове и зеленчуци, на маслодайна роза и на ориз е над 50 хиляди и с предложените от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ допълнителни 300 млн. лв. финансовият ресурс от 450 млн. лв. ще осигури подпомагане средно в размер на 9 хил. евро на стопанство. Искам да припомня, че при приемането на основния финансов закон на страната за 2022 г. ние от „Движение за права и свободи“ предложихме средства за сектора да бъдат увеличени с още 200 млн. лв. Тогава управляващото мнозинство не го прие това, но през очите на времето и оценка на кризата в момента оценката е, че това предложение е било напълно основателно. Тогава не бяхме чути, но тези 200 млн. лв. тогава са днешните 150 млн. лв., които правителството иска за актуализация на бюджета. На 23 март Европейската комисия прие Временна рамка при кризи. От месец април полските фермери вече получават компенсации за завишените цени на торове, а за българските земеделски стопани все още няма такова подпомагане. С настоящата актуализация ще бъде осигурен финансовият ресурс, а тепърва предстои нотификация и едва след това изплащане на помощта. Днес, уважаеми народни представители, с това предложение и с исканите допълнително 300 млн. лв. ние от „Движение за права и свободи“ задаваме правилната посока за действие в кризисен момент като този – анализ и финансова оценка на ситуацията в земеделието, активна комуникация с представителите на сектора и представителите ни в Европейския парламент и адекватни действия, а не както е през последните шест-седем месеца или без оценка на загубите, само обещания и закъснели мерки. Предложението на парламентарната група е отговор на земеделските производители и на исканията на бранша. Подкрепата днес от наша страна и осигуряването на този ресурс е отговорът, който очакват от нас българските фермери, които гарантират продоволствената сигурност в тези трудни времена. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, госпожо Яхова. Има ли реплики? Заповядайте, госпожо Мехмедова.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаема госпожо Яхова, Вие много аргументирано представихте защо са нужни тези средства за сектора. Искам само да припомня нещо, че първата политическа партия, която по време на дебатите още преди да отворим въобще мярката за актуализацията, каза, че няма заделени средства за земеделието, е именно „Движение за права и свободи“. Освен това „Движение за права и свободи“ е единствената партия, която направи среща със земеделския бранш, за да чуе какви са техните искания. Нашето предложение от тези 300 милиона е именно на базата на исканията на сектора. Освен това „Движение за права и свободи“ осигури и среща на земеделския бранш за първи път с еврокомисаря в Брюксел. Така че, госпожо Яхова, според Вас тези средства ще бъдат ли достатъчни наистина да покрият тези извънредни разходи, които имат нашите земеделски производители? Благодаря.
Благодаря, госпожо Мехмедова. Има ли други реплики? Не виждам. Заповядайте за дуплика, госпожо Яхова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Мехмедова, предложените 300 милиона допълнително средства са добавка към тези 150 млн. лв., които се искат в актуализацията на бюджета от Министерството на земеделието и от Министерския съвет. Така този пакет от 450 милиона ще осигури минимум 30% компенсация на увеличените разходи, които, както казах, по статистически данни са 1 млрд. и 600 хил. лв. Те ще бъдат достатъчни, при условие че се предприемат незабавни действия от страна на Министерството на земеделието, за да бъдат нотифицирани държавните помощи пред Европейската комисия, и бъдат изплатени в най-кратки срокове.
Благодаря, госпожо Яхова. Преминаваме към господин Александър Иванов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! По така изчетените текстове за параграфи от 1 до 15 ще си позволя да мотивирам предложението, направено от мен и колегата Александър Ненков, за подпомагане на общините в извършването им на транспортната услуга. След това ще продължа, ако ми остане време, с изказване по един друг текст. Предложението, което с колегата Ненков сме направили, води до увеличение на държавната субсидия за вътрешноградския транспорт в Столична община – 74 млн. лв., след редакция спрямо предвидената в държавния бюджет сума от 15 млн. лв. Тези средства, колеги, осигуряват качествена транспортна услуга в Столична община, компенсират натрупаните в резултат от пандемията на COVID-19 и ценовата енергийна криза загуби, като се отчита и социалният характер на дейността. Предложението отчита и факта, колеги, че единствената страна в рамките на Европейския съюз е България, която не предприе мерки за защита на вътрешно-градския транспорт. Здравната криза, породена от COVID-19, доведе до сериозна промяна в придвижването и на работещите в Столична община. Отливът на пътници вследствие на ограничителните мерки, въведени от държавата през 2020 г. и 2021 г., доведе до средно намаление на пътниците и съответния спад в приходите от 30%, като за отделни месеци този спад достигаше до 70. В допълнение на това, колеги, кризата с цените на електричеството и природния газ от лятото на 2020 г. и към момента продължава, и за съжаление, не е съчетана с целеви мерки за компенсиране на социално значимите услуги, каквато е вътрешноградският транспорт. Разликата в разходите за енергоизточници за транспортни оператори през 2019 г. съотнесено към 2022 г. е 65 млн. лв. след отчитане, естествено, на компенсациите, предоставени чрез държавния бюджет. От октомври 2021 г. до момента общинските транспортни оператори са получавали компенсация само за електрическа енергия, като общо получените компенсации през 2021 г. са в размер на 5 млн. лв., а през текущата 2022 г. са получени още компенсации в размер 7,4 млн. лв. Приходите по мярката са включени в общите приходи на дружествата за съответната година. Колеги, това не изчерпва нашето предложение. Ние предлагаме да се увеличи и размерът на предвидената субсидия за превоз на пътници по нерентабилни линии във вътрешноградския транспорт, и в транспорта в планински и други райони. Предложението ни е субсидията от 50 млн. лв. да бъде увеличена с 16 млн. и 500 хил. лв., като целта на предложението е да се постигне субсидиране в пълен размер за предоставянето на посочената услуга от общ икономически интерес, като по този начин се осигури мобилност на населението по посочените линии. Друг аргумент сред съществените аргументи в подкрепа на нашето предложение, колеги, е увеличените средства да се посочат във връзка с намаления пътникопоток вследствие от пандемията COVID 19 и резкия скок в цените на горивата и електроенергията. Също за първи път се предлага в Закона за държавния бюджет за 2022 г. да бъдат предвидени средства за междуселищните превози извън тези по ал. 4 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за автомобилните превози, като предложението ни е за тези превози да бъдат предвидени допълнителни 20 млн. лв. Така ще бъдат обхванати всички редовни автобусни линии, като изискването е кметовете на общините да предоставят средствата на превозвачи, които спазват нормативно установения ред и правилата за извършване на обществен превоз на пътници, предвидени в Закона на автомобилните превози и подзаконовите нормативни актове по неговото прилагане. С приемането на това предложение, колеги, се осигуряват субсидии за всички редовни автобусни линии, с което ще се постигне пълно съответствие с Регламент ЕО/1370. Като заключение ще си позволя, колега, да спомена още веднъж, че за нас непълноценната мярка, ненасочена към нито една целева група, е за подпомагане във връзка с едни 150 млн. лв. – казвам го леко иронизиращо, защото 150 млн. лв. са голяма, така да се каже, сума, разходвана от републиканския бюджет, която няма да постигне желания ефект и ще бъде затруднено прилагането ѝ – и от страна на администрацията, и от страна на бензиностанциите. В допълнение мога да кажа, че до веригите бензиностанции и особено до малките бензиностанции все още не е комуникирано от страна на държавата как да бъде прилагана мярката с подпомагане от 0,25 ст. на литър за горивата – бензин, дизел без добавки, газ за движение на автомобили и метан. Искам да кажа, че тези 150 млн. лв. няма да стигнат за повече от месец и половина и особено ще бъдат използвани от хора, които имат средства и възможност за ваканционни уикенди, ще планират своите летни месеци на море, като ще се възползват много повече пъти от един път за зареждане на месец, както беше и в първоначално предложения вариант. За съжаление, видяхме, че и той се измени. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Има ли реплики? Няма. Имрен Мехмедова има думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, вземам отношение във връзка с една земеделска тема и с предложението на „Движение за права и свободи“ – за увеличаване на сумата за еднократна подкрепа, свързана с производството на микроземеделските производители, от 5 млн. лв. на 33 млн. лв. Тази сума от 5 млн. лв. е предвидена още при приемането на този бюджет през месец февруари, но към този момент е неизползвана. Нашето предложение е тези средства, увеличени с 28 млн. лв., да бъдат използвани за покриване на извънредните разходи за повишените осигурителни вноски на микроземеделските производители. По време на толкова кризи пред сектор „Земеделие“ се увеличи минималният осигурителен доход на земеделските производители. Секторът е засегнат от ковид кризата и след това от повишените разходи, породени от войната в Украйна. Колеги, не беше моментът именно тази година да се увеличава минималният осигурителен доход. В Република България има регистрирани около 33 хиляди земеделски стопани, осигуряващи се на минимален осигурителен доход, като в Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. за еднократна подкрепа, свързана с производството, и микро- земеделските производители са предвидени едва 5 млн. лв., които са твърде недостатъчни за покриването на извънредните осигурителни вноски на земеделските производители, породени от увеличението в минималния осигурителен доход – от 420 лв. на 710 лв. Колеги, смятам, че ще подкрепите предложението на „Движение за права и свободи“, за да можем да запазим нашите малки земеделски производители. Нека да не ги изпращаме и тях в чужбина заради непосилните разходи пред тях и да коригираме сега това увеличение, което имат те, при актуализацията на бюджета. Сигурна съм, че всяка една политическа формация има избиратели в този сектор. Затова нека да защитим нашето родно производство и да запазим препитанието на хората от малките населени места. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, госпожо Мехмедова. Реплики? Не виждам. Следва изказване на Цвета Галунова. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, искам отново да върна темата в сектора на културата и да Ви насоча вниманието в две предложения, които касаят музеите и галериите – две разумни, последователни предложения, които отправям към Вас, с призив да продължим това, което започнахме по време на гласуването на първия бюджет през месец март и се уверихме, че ще довършим по време на актуализацията на бюджета. Предложението № 257 касае музеите и галериите на общинска субсидия. Тези музеи и галерии се намират предимно в малките населени места и те останаха извън финансирането тази година. Те не са получавали средства тази година от първия бюджет, който гласувахме. Също така те са останали трайно извън сферата на държавното финансиране, като за тях не е предвиден и правен механизъм, по който те биха могли от музеи с общинска субсидия да минат на държавна такава. В момента те разчитат изцяло на ограничените възможности на общините, които, както добре знаем, изнемогват така или иначе посредством многото натрупани кризи. Това предложение е гласувано единодушно положително в Комисията по бюджет и финанси, за което искам да изразя своята благодарност към народните представители. Разбира се, ще се радвам, ако това предложение бъде гласувано и тук положително. Второто предложение, което имам, е № 258 и касае останалите 124 музея на държавна субсидия. В началото на годината Сдружението на българските музеи отправи искане за увеличение с 24 милиона на стандарта за държавно субсидиране на тези музеи и галерии. Тогава ние дадохме 12 милиона, тоест половината от техните искания, като ги уверихме, че на актуализацията на бюджета ще дадем останалата част и отново ще помислим за тях. Силно се надявам, че днес ние ще завършим започнатото, защото показваме една последователност в исканията си. Тук е моментът това да го подчертаем много дебело, защото каквото сме поискали през месеците февруари и март, същото нещо го искаме и сега. Това е последователност в нашите искания, като освен за заплати средствата ще отидат за модернизиране на материално-техническата база, обновяване на фондохранилищата и залите, за да отговарят те на международните стандарти за опазване и представяне на националното ни богатство. Тук отново изразявам благодарност на тези народни представители, които са гласували в Комисията по бюджет и финанси „за“ и на тези, които са се въздържали от глас, защото са си оставили възможност да размислят днес в пленарната зала. Ще се радвам, ако предложението бъде гласувано положително днес, и така да завършим успешно каузата за българските музеи. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Галунова. За реплика – господин Ганев, заповядайте.
Господин Председател, така както с Вас го изговорихме, тъй като процедурата за изказвания беше прекратена, ще направя под формата на реплика редакционно предложение за редакционна промяна в предложение № 47-254-04-221. Това е предложението на ВЪЗРАЖДАНЕ по отношение възнагражденията за служителите в Народното събрание. Нашето предложение за редакционна промяна гласи следното: „Да се създаде в чл. 3, ал. 6, изречение второ: „Преди извършване на промените по бюджета на Народното събрание за сметка на икономията да се увеличат възнагражденията на парламентарните служители в размер до 1 180 хил. лв.“ Благодаря.
Благодаря, господин Ганев. То всъщност е идентично с направеното от господин Митев, така че да разчитаме на обща подкрепа за него. Други реплики към госпожа Галунова има ли? Не виждам. Искате ли дуплика, госпожо Галунова? Да, нямаше нужда. Преминаваме към изказване от господин Рамадан Аталай – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, аз ще Ви върна малко към темата „Енергетика“ – газа, „Булгаргаз“, „Булгартрансгаз“. За земеделците разбрахме, че всичко е наред, всичко е уредено, има достатъчно средства, обаче какво става с осигуряването на газа и с помощите, които отпаднаха, които няма да получат онези фирми, които ползват газ? По принцип за помощи за бизнеса и за индустрията освен „Движение за права и свободи“ и ГЕРБ други политически формации не се сетиха за тях, но по това ще вземем отношение в Преходните и заключителните разпоредби. Уважаеми колеги, днес може би е денят, в който трябва много ясно да се чуе, че за сигурност в доставката на газ не може да се говори, за стабилност в доставките на газа изобщо не трябва да става въпрос, за предвидимост изобщо да не говорим. Най-отговорно Ви заявявам, че България вече няма газ. Чирен е запълнен 34%, и то с онези количества, които ги оставихме още през зимата. Двата кораба, които бяха договорени от господин Асен Василев, по незнайни причини вече са разтоварени в Турция и са доставени в България с 11 долара по-скъпа цена от газа, който получаваше България. Много пъти сме казвали от тази трибуна, че ако от бизнеса не знаят, ако нямат сигурност и предвидимост, те няма как да си планират по-нататъшното производство, което днес става факт. И ако погледнете едни графики [[показва]] , които са ни дадени от колеги, които се занимават с проучвания и изследвания на газа – черните рамки, където е показана България, ще видите, че газът за индустрията в България е с най-висока цена, а газът и за бита не е от най-евтините. Ще кажете: „Добре, че го има.“ Добре, че го има, защото тази зима вече няма да има и газ. Днес „Булгаргаз“ са вече над 300 милиона в загуба, а изискваме да им дадем държавна помощ в рамките на 150 млн. евро, за да изтеглят кредит, и забележете, за този кредит е записано точно, че трябва да се изтегли от Европейската банка за развитие, а също така и на „Булгартрансгаз“ са му необходими онези средства, с които да разширяват Чирен, но там няма определена банка. И си задаваме въпроса: кой и защо е написал за тази гаранция, която е дадена на „Булгаргаз“, и е определена и банката? Уважаеми колеги, ситуацията в страната относно доставките на суровините от гледна точка на газа вече трябва да е ясна на всички. Трябва да ни е ясно и още нещо, да ни се изясни: освен че е определена и банката, все още няма регламент кой ще поддържа стратегическия резерв в Чирен? Дали ще е „Булгаргаз“, дали ще е „Държавен резерв“, дали ще е някоя частна фирма, кой ще бъде това, все още няма регламент, а ние днес ще гласуваме и ще им дадем тези пари. Уважаеми колеги, преди няколко месеца, когато се изправих на тази трибуна, Ви обясних, че намесата на господин Асен Василев и на премиера Кирил Петков ще ни доведат до тази ситуация, където вече няма откъде да получаваме онези количества газ, които са ни необходими за бизнеса през летния период. Днес ще договарят или ще се снимат пред един кораб от 65 милиона кубика в Гърция и с това вече двата търга, които бяха пуснали от последния път – за доставка, нито за капацитет, нито за количества, никой не се яви. Очаква се понеделник или вторник да бъде обявен още един път търг, но засега проучванията ни показват, че няма и кой да се яви да доставя газ. Разбрах, че петте минути са свършили, но много по-важно е да не свърши времето ни за договаряне на газ, за да може да създадем спокойствие, защото декември месец, януари месец [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]]онези, които прекъснаха доставките на газ, които еднолично прекъснаха доставките на газ, ще ни вкарат над 1 млрд. евро за плащане за доставка на газ поради това, че не получаваме газ от Русия, отгоре на това ще ни оставите и без суровини. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Аталай. Има ли реплики? Не виждам. Думата има Михаил Илиев – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Като представител на академичната общност съвсем естествено е моето изказване да бъде свързано с актуализацията на бюджета в частта „Висше образование“. Ще се спра и ще мотивирам две наши предложения – на парламентарната група на ГЕРБ-СДС, които пряко са свързани с висшето образование. Първото предложение е 20 милиона за повишаване издръжката на държавните висши училища по чл. 92, ал. 2 от Закона за висшето образование. Чувствителното повишаване на цените на електроенергията, на топлоенергията, предстоящо на водата и на всички консумативи, свързани с обучението, доведе до сложна ситуация в почти всички университети у нас. Наложи се ректорите и академичните съвети да предприемат всякакви мерки за икономии, които в никакъв случай не доведоха или няма да доведат до повишаване качеството на висшето образование, затова спешно предложихме увеличение в рамките на възможностите на бюджета. Настояхме за 30 милиона, но след това ни убедиха, че може да се отделят 20, които едва ли ще са достатъчни, но все пак ще са глътка въздух, за да подобрим качеството на висшето образование и не да търсим варианти как Министерството да осигурява стипендии за децата да учат в чужбина, а да привлечем водещи лектори и да създадем условия нашите студенти да учат и остават в България. Това, че учат в чужбина, няма нищо лошо, лошото е, че само 15 – 20% от обучаемите в чужбина студенти се връщат в България. Това е единият пункт и смятам, че единодушно ще подкрепим това предложение за увеличаване средствата за издръжка на държавните висши училища, като тук искам да обърна внимание, че тези средства за повишаване не се дават безусловно, а те са свързани с изискванията на Стратегията за развитие на висшето образование до 2030 г. Подчертаваме, че тези средства ще се разпределят на база комплексна оценка на качеството на обучението и съответствието му с потребностите на пазара на труда, тоест това е много важно и е необходимо да защитаваме точно тази постановка, която е регламентирана от приетата преди две години Национална стратегия. Второто предложение, което също искам да мотивирам, това е за социално-битовите разходи на студентите и докторантите, обучаващи се в България. Ситуацията там също е деликатна и затова парламентарната група на ГЕРБ-СДС предложи повишаване на бюджета със 7 милиона. Тези средства, колеги, ще се изразходват в две посоки. Първата посока е за разходи за студентите. Храноденят в момента е 5 лв., а леглоденят, който се дава за легло в общежитията, е 1,40 лв. Тези средства са изключително недостатъчни в условията на новите цени и тази непрекъснато растяща инфлация. Затова смятаме, че чрез тези пари една част от тези милиони ще се дадат точно на „Студентски столове и общежития“ и на университетите, управляващи общежитията, за да се подобри храненето и да се подобрят условията в нашите общежития. Втората част, която смятаме да се изразходва в това повишение, това са средствата за докторантите. Изключително важен, жизненоважен, бих казал, проблем, тъй като докторантите са нашата смяна. Хората, които ще дойдат след пет-десет години да управляват и да ръководят нашата икономика. В момента стипендиите на докторантите наистина се повишиха. До април месец те бяха 500 лв., след това ги направиха 750. Това беше добра крачка, но разбирате всички, че не може да привлечем най-добрите наши студенти за докторанти, при положение че стипендията е 750 лв., а минималната заплата е 710. Аз съм преподавател и професор по информационни технологии и телекомуникации и трябва да Ви кажа, че изключително трудно е да се привлекат докторанти в нашата област, тъй като най-добрите студенти започват работа с няколко хиляди лева заплата, затова смятаме една част от тази допълнителна субсидия да се даде за ново повишаване на стипендиите на докторантите. Апелирам към всички колеги да подкрепим предложенията, свързани с висшето образование, тъй като това е изключително важно за бъдещето на страната. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Илиев. Реплики има ли? Заповядайте за реплика, господин Вълчев.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Илиев, аз, разбира се, се солидаризирам с Вашия призив: всички колеги да подкрепят допълнителните средства за системата на висшето образование. Няколко уточнения към това, което казахте. Вие пропуснахте, че всъщност тези 20 милиона, които предлагаме, са различни от онези 20, които имаме в § 17 на Преходните и заключителните разпоредби на Закона за бюджета. Те по-точно с в чл. 1, ал. 5 и първоначално бяха насочени в зависимост от комплексната оценка, но знаете, беше обвързано с промяна в правилниците на висшите училища, с въвеждането на методика за атестация, която самият министър на образованието оттегли – методика, която беше обвързана с едни, бих казал, недомислени критерии, наукометрични показатели, които той представи и които също оттегли. Добрата новина е, че в крайна сметка мисля, че има някакво съгласие и с ректорите, и със синдикалните организации в системата на висшето образование тези 20 милиона да отидат за увеличение на минималните основни заплати на академичните длъжности – една от политиките, която започнахме да провеждаме предходните години, и по-точно през 2020 г. Както са важни минималните основни заплати на различните учителски длъжности – учител, старши учител и така нататък, така са важни и за различните академични длъжности – асистент, главен асистент, доцент, професор, защото тези минимални заплати имат сигнално значение спрямо младите хора, които избират да се включат в преподавателската професия. Вие казахте за докторантите. Но това, което казахте за докторантите, че могат да отидат на няколкохилядни заплати, още в по-голяма степен важи за това да ги задържим като преподаватели, което е важно. За да имаме качествено висше образование, трябва да имаме добри преподаватели – най-добрите студенти да стават преподаватели, и трябва да има този изпреварващ ръст на минималната заплата. За съжаление, през 2022 г. го нямаме в бюджета – прекъснахме го, но ако сега се приеме поправката в § 16 и тези 20 милиона се насочат към това, това ще бъде една положителна новина. Предлагаме още 20 милиона, които са за увеличаване на компонента, базиран на качеството. Тоест тези висши училища с по добри показатели за учебна научна дейност и реализация ще получат повече средства. Казано с други думи, ако медицинските висши училища, които имат високи заплати, не получат по единия компонент, ще получат по другия и в крайна сметка Министерството на образованието ще успее да продължи и двете политики, които са провеждани досега и които, смея да твърдя, са до голяма степен безспорни. Съгласен съм с Вас, че това не е достатъчно. По отношение на средствата за студентите обаче мисля, че за половин година би могла да се направи що-годе прилична компенсация и на норматива за леглоден, и на норматива за храноден и да останат малко и за стипендиите – за повишаване на стипендиите на студентите и докторантите. Всъщност за докторантите вече има една крачка, но трябва може би да се направи една по-сериозна крачка по отношение на стипендиите на студентите, предвид това, че инфлацията дори и да не е 20% официално по индекса на Националния статистически институт, тя много скоро ще достигне 20%. Така че едно 20% увеличение ще запази покупателната способност на студентските стипендии и според мен е повече от задължително. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Заповядайте, господин Гечев, за реплика. Това е втора реплика. Има ли трета? Не виждам.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колега Илиев, всичко е добре, но беше в реда на нещата да кажете по какви причини в последните 10 години колегите от ГЕРБ отказваха да гласуват предложенията, които аз правех от името на Българската социалистическа партия за увеличение на заплатите на преподавателите, изследователите в науката и висшето образование. Поради това че Вашата политика на доходите беше такава, че правилно увеличихте заплатите на учителите, но не казахте, че направихте заплатите на учителите по-високи от нашите заплати и на професорите по нанотехнологии, по компютри и други. И много се радваме, трябваше да кажете, че най-после Вашата парламентарна група узря за предложенията на БСП и ги подкрепя. Иначе няма нищо лошо, но трябва да бъдем точни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Заповядайте за дуплика, господин Илиев.
Уважаеми господин Председател, аз съм съгласен с репликата на господин Красимир Вълчев. Действително пропуснах да кажа, че тези 20 милиона са различни от тези, които бяха заложени преди в бюджета по чл. 17 на Преходните и заключителните разпоредби. Там всички допуснахме една грешка, в резултат на което, както каза и професор Гечев, в много висши училища заплатите на асистентите са по-ниски от заплатите на начинаещ учител, което не е нормално. Вероятно има някакво забавяне, както каза професор Гечев, в повишение на заплатите, но тази политика започна от правителството на господин Борисов през 2020 г. и заплатите бяха повишени чувствително, като бяха определени минимални стойности за асистент, главен асистент, доцент и така нататък. Вярно е, че сигурно сме закъснели, но по-добре късно, отколкото никога, и трябва да продължим с тези темпове да вървим напред, тъй като наистина нещата във висшето образование не са достатъчно добри или не толкова добри, колкото бихме искали да бъдат, за да се сравняваме с водещите европейски и американски университети, поради което и голяма част от нашите деца напускат България. Пак повтарям: няма лошо, че отиват да учат в чужбина, лошото е, че не се връщат, а това е много важно и затова трябва да правим всичко възможно, както виждате ние го предлагаме, да се повишават субсидиите, за да можем да настигнем нивото на поне добрите европейски университети. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Илиев. Сега думата има госпожа Сачева. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Взимам думата по § 1, чл. 1, ал. 2 в „Разходи за социална политика“, където нашата парламентарна група е направила предложение да бъдат отпуснати допълнителни средства в размер на 50 млн. лв. за целево подпомагане за отопление, включително за дърва и за пелети. Предстои ни една трудна и тежка зима. На прага сме на нови избори или поне има неясна съдба за това как ще се управлява България в следващите месеци и затова още отсега трябва да се мисли за най-уязвимите хора и за тези, които имат нужда от социална защита, за нискодоходните и рисковите групи. От началото на месец юли, на практика само след броени дни, започва кампанията за събиране на заявления за отпускане на целеви помощи за отопление. През миналия отоплителен сезон 2021 – 2022 г. целеви помощи за отопление са получили 261 хиляди лица и семейства, като изплатената сума за тях е била в размер на 136 милиона. За този отоплителен сезон са предвидени 181 млн. и 300 хил. лв. и се очаква около 300 хиляди души да подадат заявления. Ние считаме обаче, че този брой на нуждаещи се хора вероятно ще бъде по-голям. Практиката вече ясно показа, че прогнозите, с които работи настоящото правителство, не се оказват верни – и в инфлацията, и в цените на електроенергията, и в горивата се очаква числата да бъдат по-високи. Същевременно с увеличените от вчера пенсии, от онзиден по точно, се очаква да има значителен брой пенсионери, които ще отпаднат от групата на правоимащите, но това няма да ги направи по-малко нуждаещи се и това би могло да доведе до социално напрежение. Ежегодно по реда на чл. 2, ал. 3 от Наредбата със заповед на министъра на труда и социалната политика се определя корекционен коефициент, чрез който пенсионерите не губят право за отопление и след актуализирането на пенсиите. За всеки нов отоплителен сезон коефициентът се актуализира на верижна основа с процент, равен или по-голям от процента, определен по правилото на чл. 100, ал. 1 от Кодекса за социално осигуряване, на базата на което се определя и месечният размер на целевата помощ за предстоящия отоплителен сезон, но този път към пенсиите влязоха и 60 лв. добавки и различни корекционни добавки от 0,50 ст. до 55 лв., които се получават от различни категории пенсионери. От друга страна, наред с това, че броят на нуждаещите се български граждани от помощ за отопление ще се увеличи, необходимо е да се увеличи и размерът на помощта, която ще компенсира увеличението на цената на електроенергията за битово потребление. Поради тези аргументи ние предлагаме да се предвиди този допълнителен ресурс от целеви помощи за отопление в размер на 50 млн. лв. Благодарим за това, че в рамките на дискусиите в Бюджетната комисия това предложение е прието, но то е прието с подусловие, свързано с това, че ще се направи анализ на резултатите от деветмесечието, и при условие че не се нарушава салдото по чл. 1, ал. 3. Държим да отбележим, че все пак още отсега би трябвало Министерството на труда и социалната политика да започне да работи по евентуални критерии, с които да може да се разшири обхватът за получаване на това целево подпомагане, тъй като сме убедени, че ще има нужда от тези средства. Ние в нашето предложение сме предложили това да стане за сметка на намаляване на капиталовите разходи, тъй като досега практиката показва, че те не се изразходват в пълен размер. Вярваме, че това предложение ще получи подкрепата на парламентарните групи. Благодаря.
Благодаря, госпожо Сачева. Има ли реплики по изказването? Не виждам. Следващото изказване е на господин Ангелов. Господин Ангелов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Нашето предложение – с колегите Асен Балтов и Лъчезар Иванов, е свързано с подпомагане дейността на две лечебни заведения в страната. Едното от тях е „Света Екатерина“, а другото е „Свети Георги“ ЕАД. Общата сума, която предлагаме да бъде увеличена, в нетен размер е 55 млн. лв., които да бъдат дадени съответно – 25 милиона за строителство на лечебно-диагностичен блок за болнични структури по педиатрични и онкологични специалности в болницата „Свети Георги“ в град Пловдив – за нуждите на Южна България, и второто, за обзавеждане и дооборудване с медицинска техника и апаратура и пускане в действие на разширението на УМБАЛ „Света Екатерина“ ЕАД в размер на 30 млн. лв. Започвам със „Света Екатерина“. В началото на годината ми попадна една статия на пациент с пулмонална хипертония, който казва: „Тази година беше изключително тежка за всички пациенти с редки и хронични заболявания, за чакащите трансплантация. Затова си пожелавам сега, през 2022 г., България най-сетне да има национален план за редки заболявания.“ На 16 декември 2022 г. Общото събрание на ООН прие първата по рода си резолюция на ООН за хората, живеещи с редки заболявания, и хората, които полагат грижи за тях. Тя ще даде възможност тези хора да остават по-дълго време на трудовия пазар, както и по-лесно да намират работа, а също и достъп до повече терапии. Пациентите също най-сетне да имат достъп до интервенозна терапия в трети и четвърти функционален клас на пулмоналната хипертония през 2022 г. Уважаеми колеги, за хората с белодробна хипертония у нас вече 10 години има много добре организирана и структурирана медицинска помощ. Имаме и три специализирани центъра в страната. Това значително подобрява ситуацията. Пациентите се диагностицират и лекуват много по-добре, отколкото преди 10 години. Административно пътят също е утъпкан и болните получават терапия, която се поема от НЗОК. Има две пациентски организации в областта на белодробната хипертония, така че към настоящия момент по отношение на терапията ситуацията при тези пациенти е добра. В България няма утвърдена пътека или методика за пациентите у нас, които са насочени вече за трансплантация на бял дроб. Идеята е тези три центъра в България, които следят пациентите с пулмонална хипертония, да имат някаква формална връзка между тях, да се създаде референтен център, който се занимава с белодробни трансплантации. Около двама до четирима пациенти в България с белодробна хипертония реално се нуждаят от трансплантация на бял дроб. Проблемът е, че такъв център за белодробни трансплантации у нас няма. Също така няма и утвърдена стабилна връзка с европейски център, каквато имаше с болницата AKХ във Виена. Именно това ни мотивира да бъдат отпуснати тези 30 милиона за дооборудване на болница „Света Екатерина“. Какво е свършено до момента по отношение на белодробните трансплантации в България? Още министър Ананиев започна тази идея, като по негово време стартира програмата за белодробни трансплантации в България и два екипа от служители на болница „Света Екатерина“ бяха изпратени на обучение във Виена. До момента има обучени трима хирурзи, двама анестезиолози, един перфузионист и две медицински сестри. За да започне трансплантацията на бял дроб в България, е нужно доизграждането на новото крило и оборудването му с техника за „Света Екатерина“. Това са нашите мотиви при това предложение. По отношение на болница „Свети Георги“ предлагаме да бъдат отпуснати 25 милиона, които да бъдат за изграждането на нова детска клиника за лечение на пациенти с различните заболявания в областта на педиатрията, както и на онкологията. Клиниката по педиатрия и генетични заболявания на УМБАЛ „Свети Георги“ се помещава в две сгради с обща стълбищна клетка и конструктивно свързани. Клиниката по педиатрия е единствената специализирана структура за лечение на детски заболявания в Южен централен регион на България, отговаряща на трето ниво на компетентност по медицински стандарти. Регионът включва пет области – Пловдив, Пазарджик, Смолян, Кърджали и Хасково. В клиниката се лекуват всички остри състояние, всички по-тежки и по-сложни за диагностика и лечение случаи в областта на педиатрията. През спешното детско приемно отделение месечно преминават около 2500 деца, а за годината – близо 30 000 деца. В клиниката годишно се хоспитализират над 6000 деца с остри състояния при заболявания на вътрешните органи, в това число с кардиологични, неврологични, онкохематологични и други заболявания. Разкрити са отделения, които извършват дейност по профилни специалности, някои от които единствени за региона на Югоизточна България – детска ендокринология, детска неврология, детска пневмология, фтизиатрия, детска ревматология, детска кардиология. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ангелов. Има ли реплики? Заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Моята реплика е към професор Ангелов. Много добре беше обяснено какво се очаква с 30-те милиона, отпуснати за болница „Света Екатерина“ за развитие на белодробните трансплантации. Но много Ви моля, професор Ангелов, доразвийте какво точно искаме да направим с тези 25 милиона, които се отпускат за детската болница в „Свети Георги“ – Пловдив. Благодаря.
Господин Балтов, трябваше да кажете, че възразявате, че не е разяснил за тези 25 милиона. Други реплики явно няма. Заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми професор Балтов! Да, наистина единствено тази структура работи по 65 клинични пътеки, като за област Пловдив и съседните области клиниката се явява единственото място, в което може да бъде оказана медицинска помощ и да бъдат извършени определени изследвания, като интензивно лечение на коматозни състояния, неиндицирани от травми, левкемии, лимфоми, хеморагични диатези, солидни тумори в детска възраст, отравяния и токсични ефекти от битови отрови и лекарства, първични имунодефицити, мусковисцидоза, колоноскопии при деца и изследвания на евокирани слухови и зрителни потенциали. Важно е да се изтъкне особената обществена чувствителност към медицинските дейности в Клиниката по педиатрия по отношение на децата с онкологични заболявания. Заболеваемостта от рак се увеличава във всички възрастови групи, но в различна степен. Злокачествените заболявания като цяло са сериозен проблем и се увеличават в световен мащаб, както и в България. За някои видове рак се наблюдават благоприятни тенденции в подобрената диагностика и ефективността на по-новите терапии. Състоянието на сградния фонд в момента на Клиниката по педиатрия не може, повтарям за всички колеги – не може да осигури нормални условия за работа на персонала, нито адекватни битови условия, свързани с болничния престой и обслужването на децата и техните родители. Накратко, същият не отговаря на съвременните изисквания за болнична инфраструктура, на изискванията за безопасни здравословни условия на труд, в това число и на санитарно-хигиенните норми. Остарялата база не дава възможност да се отговори изцяло и на действащите медицински стандарти. Стаите не разполагат със самостоятелни санитарни възли, а на много места в сградния фонд се наблюдава смесване на потоците на различни категории пациенти и персонал. Същото се отнася за приемните и диагностичните кабинети и други, които като размер и разположение не са съобразени с действащите нормативи. Именно затова считаме, че изграждането на тази болница ще подобри системата на детското здравеопазване в Южна България. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ангелов. Аз предполагам, че господин Иванов също на лекарска тематика ще коментира, затова, госпожо Атанасова, предлагам след него. Заповядайте, господин Иванов. Е, малко да подредим дебата все пак и като съдържание.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Отново се изправям пред Вас след 24 февруари, когато ние приемахме бюджета на страната. Тогава от тази трибуна аз апелирах да бъдат отпуснати 3 млн. лв. за хората, които се нуждаят от трансплантации. Оттогава минаха доста месеци, не бих казал толкова дълъг период от време, за да бъде забравено казаното тук, от тази трибуна, но гледайки бюджета в § 15, аз не виждам тези 3 млн. лв., които тогава, няма да забравя господин Каримански като председател на Комисията по бюджет и финанси, дойде при мен и обеща, че при актуализацията на бюджета тези 3 млн. лв. ще бъдат отпуснати за хората, които очакват да получат подкрепа от нас и съответно шанс да продължат своя живот. Само за информация на присъстващите ще споделя няколко числа, а именно това са хората, които чакат бъбречна трансплантация и наброяват 863 човека. Хората, които очакват чернодробна трансплантация, са 41 човека. Хората, които очакват, за което преди малко говори колегата, белодробни трансплантации, са 20 души. Част от тях не можаха да дочакат именно мига, в който да се осъществи тази жизненоважна трансплантация. Тук отварям една скоба за хората, които малко или много искат да чуят за белодробната хипертония, за която говори преди малко професорът. Това е, че във връзка с проведената кръгла маса тук в Народното събрание по въпросите за трансплантология беше отбелязано, че няма регистър за хора с пулмонална хипертония. Това е изключително важно, тъй като нямайки регистър, ние не бихме могли да предвидим и какво количество или колко души ще се нуждаят потенциално от извършването на такъв тип операции. Министерството на здравеопазването явно беше подсетено тук, от тази трибуна, за това, че хората, които очакват трансплантация, се надяват единствено и само глътка живот да получат от парите, които се отпускат за трансплантации. Тази кръгла маса беше под патронажа на заместник-министър Петър Гривнев, който пое ангажимента за създаване на нов стандарт за трансплантации. Изобщо бяха дадени много гръмки обещания именно за отпускане на финанси, за обучение на наши български специалисти, за да може тук българските граждани да се ползват от уменията, знанията и възможностите на нашата медицина, а не да отиват в чужбина и да извършват тези трансплантации. Бяха обещани също така за ресертифициране на лечебните заведения, които извършват трансплантации в България, но всичко това остава едно пожелание, тъй като ние не виждаме никакъв финансов израз именно в бюджета. Учудвам се, че и в залата не виждам професор Михайлов, който също подкрепи всички тези идеи за увеличаване финансирането на трансплантациите и даване на един нов път и тласък за развитието на трансплантологията в България. Тъй като аз съм също така съвносител за тези 30 милиона за болница „Света Екатерина“, бих искал да кажа и аз няколко думи, че тези пари, които с моите колеги искаме да бъдат предвидени в бюджета, искаме ги затова, за да може нашата медицина действително да бъде на нужното ниво, на нужното световно ниво, за да могат пациентите да получават най-висококачествена медицинска помощ. Ще кажа още няколко думи и ще завърша, за това, че „Света Екатерина“ е една от националните ни гордости и центрове, които заслужават да получат тези пари. Само за информация искам да кажа, че през изтеклата година в болница „Света Екатерина“ под ръководството на професор Начев бяха направени 10 механични сърца, което е, ако забележите и съпоставите с други наши съседни държави, това е един успех. И се учудвам тук на последните публикации, които бяха направени, за това, че искат да махнат един от най-успешните кардиохирурзи в България, един от най-добрите в момента мениджъри в страната да бъде отстранен от тази клиника. Така че от тази висока трибуна аз искам да се обърна към всички, които милеят за медицината, за това ние да уважаваме, да пазим нашите специалисти и съответно парите, които ние сме поискали да бъдат отпуснати, да бъдат гласувани в залата, за да дадем възможност за развитието на така жизненоважните клонове в медицината, именно като трансплантологията, и съответно да могат да получат всички, които очакват помощ в нашата страна. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, господин Иванов. Има ли реплики към него? Не виждам. Заповядайте, госпожо Атанасова, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, в голяма част от предложенията на нашата парламентарна група и аз съм вносител, но бих искала в рамките на пет минути да се спра на две от тях, защото считам, че са важни, а и на голяма част от другите колегите от моята парламентарна група обърнаха внимание, обективираха ги и призоваха да ги подкрепите. На първо място, ще Ви призова да подкрепите предложението ми, внесено заедно с господин Кирил Ананиев, за проектиране и изграждане на православен християнски храм в Република Кипър – 100 хил. лв. Това е в чл. 1, ал. 5, нова т. 14 в област „Култура, почивно дело и религиозни дейности“. Това предложение е следствие от едно посещение, в което участвахме с колеги от парламентарната група на БСП – господин Вигенин, и господин Митев от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Ние тримата поехме ангажимент към българската общност в Република Кипър, която е над 50 хиляди българи, да предложим в актуализацията на бюджета такава сума, която според тях би била достатъчна за започване на проектиране на такъв православен храм. Държа да отбележа, че в Република Кипър няма такъв български православен храм. Отново подчертавам, че българската общност там е много голяма и тази наша инициатива е подкрепена от Светия Синод с тяхно решение, което през миналата седмица беше гласувано. Аз изключително много благодаря на Българската православна църква и на митрополитите в Светия Синод, че взеха едно толкова бързо решение след молбата на българите, живеещи в Република Кипър. Второто ми предложение е отново по § 1 и касае съвсем различна сфера от обществения живот, а именно сферата на сигурността. Предложението ми касае средства в сектор „Сигурност“, и по-специално в Държавна агенция „Национална сигурност“. На последното изслушване в Комисията за контрол над службите председателят на Държавната агенция обективира необходимостта от допълнителни средства за капиталови разходи за разработване на два проекта: единият – „Изграждане на Център за превенция и противодействие на комплексни деструктивни процеси“, както и „Изграждане на комуникационна и информационна система за обмен на класифицирана информация в реално време“. По първия проект разчетите показват, че са необходими много средства. Затова всички колеги от Комисията, давайки си ясна сметка, че в тази актуализация не може да заложим разходването на средства в размер на над 29 милиона, сме направили предложение само за втория проект, а именно: необходимите средства за изграждане на визираната система за комуникационна и информационна система за обмен на класифицирана информация в реално време – разчетите показват, че са необходими 5 млн. 600 хил. и 800 лв., като за тази година на Държавна агенция „Национална сигурност“ са необходими 1 млн. и 200 хил. лв. за капиталови разходи. В този смисъл това е нашето предложение и аз се надявам то да получи подкрепа, както и допълнителни средства от 2 млн. лв., които са във връзка с увеличение на възнагражденията на работещите там. Благодаря Ви. Надявам се, че и двете предложения ще получат подкрепа. Благодаря.
Благодаря, госпожо Атанасова. И аз мисля, че е важно, но ще решите по-късно. Реплика – господин Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Атанасова, аз имам въпрос към Вас и той е по общата актуализация. Вие внесохте предложение за сваляне на правителството, като мотивът Ви беше финансовата политика на правителството. И Вие през цялото време твърдите, че това е много лоша финансова политика, много слабо изпълнена. И въпреки това с всички Ваши предложения, които вече наближават един милиард, Вие показвате, че така е направена финансовата политика, че има откъде да се намери един милиард. И въпросът ми е: как живеете с това противоречие? От една страна, ние сме водили най-слабата и най-лошата финансова политика, от друга страна, се оказа, че въпреки всички Ваши опити да счупите бюджета, пари в бюджета има. Благодаря.
Благодаря, господин Митев. Втора реплика – господин Вълчев. С молба репликата да е към госпожа Атанасова все пак, а не към господин Митев.
Да, госпожа Атанасова, тъй като предполагам, че и тя живее в това противоречие, в което и господин Митев. Затова ми се иска да направя тази реплика. Госпожо Атанасова, бюджетът ни е предложен със 7 милиардаи 600 хиляди дефицит, с разходи, които натоварват много следващи бюджети. Но нещо по-лошо – с дупки в разходите, които рано или късно трябва да бъдат обезпечени. Какво ще стане, ако тези дупки не бъдат обезпечени? Ще се натрупа напрежение и в крайна сметка тези разходи пак ще трябва да се случат. Затова опитни финансисти правят така бюджета, че той да бъде балансиран между всички функции, между всички програми, между всички социални дейности. Но понеже това не е направено, трябва да се предлагат допълнителни средства между първо и второ четене. Стана ясно, че брутният вътрешен продукт е занижен; стана ясно, че дефлаторът вероятно ще е по-висок, тъй като инфлацията в цените на производителя е близо 40% – тепърва ще прониква в крайните цени. Според мен е наивно да очакваме дефлатор от 11,4% от брутния вътрешен продукт, колкото е заложено. Тук през януари и февруари месец предупредихме финансовия министър, управляващото мнозинство, че брутният вътрешен продукт няма да бъде 143 милиарда, ще бъде 150 милиарда – сега ни предлага 155. Същото ще се случи – най-вероятно ще бъде 155 милиарда брутният вътрешен продукт, това, което ние залагаме. В този смисъл тези допълнителни средства не само че не водят до увеличение на дефицита, но потенциално решавайки проблеми, те водят до потенциално по-нисък дефицит. За съжаление, нито на първо ниво – фискална политика, където трябва да се върже балансът, е направен добре бюджетът, той е направен с огромен дефицит, прехвърляйки задължения върху бъдещите поколения; нито на второ ниво – разпределение на разходите между сектори, функции и програми, е направен добре и затова се налага да бъде коригиран. Това беше моята реплика. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Има ли трета реплика към госпожа Атанасова? Не виждам. Госпожо Атанасова? Благодаря. Госпожа Рамадан има думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Изказването ми е свързано с § 1, ал. 5 в областта на науката и образованието. Бих искала да отбележа, че „Движение за права и свободи“ подкрепя проектобюджета в частта „Наука и образование“, но го намира за недостатъчен. И в Комисията направи своите допълнителни предложения, които са съобразени изцяло с необходимостта да се подпомогнат науката и образованието. Необходимостта от допълнително финансиране е насочена към по-добрата ефективна дейност на този ресор, което, разбира се, е крайно недостатъчно, за да получим нужните резултати в този важен за държавата ресор. Но поради непредвидимостта и непознаването на действителността от управляващите, както и неглижирането на тези проблеми от тяхна страна ние от „Движение за права и свободи“ направихме следните предложения, а именно: Предлагаме увеличение с 20 млн. лв. за издръжката на обучението в държавните висши училища по реда на чл. 91, ал. 2 от Закона за висшето образование чрез повишаване на тежестта на разпределението въз основа на комплексна оценка за качеството на обучение и съответствието му с потребностите на пазара на труда. Подкрепяме увеличението с 5,5 млн. лв. на трудовите възнаграждения на работещите в Селскостопанската академия за изпълнение на научноприложна, иновативна и образователна дейност в областта на земеделието и храните. Също така подкрепяме увеличението на социално-битовите разходи на студентите и докторантите със 7 млн. лв. Разбира се, съвместно с другите колеги подкрепяме и увеличението със 150 млн. лв. за възнаграждения и компенсиране на повишените разходи за издръжка и храна на образователните институции в системата на предучилищното и училищното образование. Държа да отбележа, че с тази сума ще бъдат посрещнати нуждите, породени от високата инфлация, високите цени на електрическата енергия, тоест за повишение на стандартите. Училищата, детските градини и образователните институции наистина имат нужда от тези средства. Ние от ДПС подкрепяме стратегическите приоритети в сферата на образованието, защото, финансирани по предложения начин, дават гаранция за прозрачност, ефективност и качество. Убедени сме, че тези предложения ще бъдат подкрепени и в залата, както бяха подкрепени и в Комисията, защото за зрелостта на една държава може да се направи извод от това какви средства се заделят за наука и образование. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, госпожо Рамадан. Реплики? Не виждам. При тези аплодисменти не е възможно да има възражения. Евгения Алексиева има думата. Колеги, само да кажа, че след края на дебатите ще дам почивка и гласуването ще започне непосредствено след това в точния час, който обявя за край на почивката. Заповядайте, госпожо Алексиева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз искам да взема отношение във връзка с предложението на мои колеги от групата на ГЕРБ-СДС за това държавата да подпомогне градския транспорт в Столична община. Искам да започна оттам, че при приемане на бюджета в началото на тази година правителството пое ангажимент, че ще даде средства за градския транспорт в София в актуализацията на бюджета. За съжаление, това не се случи и останаха само едни намерения. Всъщност правителството изпрати писмо до Столична община, в което дава съвети към Столична община как да направи оптимизация и реформи. И тук искам да взема отношение относно оптимизацията – към колеги, които се изказаха преди мен днес в това заседание. Оптимизацията всъщност значи намаляване на разходите. Значи Столична община трябва да съкрати служителите си, да съкрати разписания, маршрути и в същото време да вдигне цената на билетите и на картите за градския транспорт. Искам да Ви кажа, колеги, че оптимизация Столична община прави всеки месец, като над 70% от разписанията в София са променени на база на интелигентната транспортна система и GPS устройствата, които са в автобусите. 70% от автобусите водят до спирка на метрото, както и всички трамваи водят до спирка на метрото. Няма също така автобусни линии, които да дублират метрото. Така че смятам, че това е оптимизация. Над 5% от маршрутното разписание е било намалено миналата есен. Над 5% от административния персонал също е съкратен. Само искам да кажа, че с тази оптимизация и с тези реформи няма как да отговорим на големия проблем. Всъщност големият проблем на транспорта в столицата са повишените цени на енергоносителите. Това са 330% увеличени разходи за природен газ, около 230% увеличени разходи за електроенергия. Без помощта от държавата и без дотирането на средства като помощ към Столична община се оказва, че в един момент можем да останем без градски транспорт. Искам да кажа, че около 550 милиона пътувания се осъществяват годишно в столицата, като това не е само за хората, които живеят в град София, а за всички, които ползват този транспорт. Другото, което е – дневно около 400 хиляди граждани ползват тази услуга и до 2019 г. постоянно е имало ръст и повишаване на приходите от продажби на документи за пътуване – на карти, на билети. Когато дойде ковид пандемията – след 2019 г., за 2020 г. имаше намаление от 60 млн. лв. в приходите, които бяха като постъпления от продажба на документите за превоз. Затова тези 60 млн. лв. всяка една следваща година, които са като разход на Столична община, защото освен това се правят инвестиции, за да може този градски транспорт да бъде по-удобен, по-приветлив, да може повече хора да се възползват от тази услуга, затова в момента Столичната община, доколкото е имала възможност да взема пари от други големи проекти, за да може да дотира парите за градския транспорт, тя вече изпада в някаква невъзможност. И мисля, че е редно държавата да помогне на Столичната община в този момент и наистина да даде тези необходими средства. Защото в случая говорим, че държавата и общината, независимо дали е Столичната община или която и да е друга община, трябва да бъдат партньори, да работят заедно в синхрон и да решават проблемите, а не инфлацията, която дойде с това управление всъщност за разходите на всички хора, и ни докара до това състояние. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Алексиева. Има ли реплики? Заповядайте, господин Чолаков, за реплика.
Уважаема госпожо Алексиева, на мен вече ми става жал, че толкова време трябва да употребяваме, за да обясняваме на колегите, че в крайна сметка държавният бюджет е длъжник на София. Защото, доколкото разбирам, и може би това трябваше да споменете също във Вашето изказване, на всички общини е дадено за градски транспорт. Разбира се, не всичко, което те са заявили, но около 80% – току-що се консултирах с господин Каримански, за Софийския градски транспорт е дадено половината, тоест, ако говорим за справедливост, София е ощетена. Очевидно доскоро управляващото мнозинство имаше някакъв пресантиман да наказва София, неясно защо, без да си дава сметка, че наказва два милиона български граждани, че и повече. Щеше ми се също да бъде отбелязано в тази тема и да я приключим веднъж завинаги, надявам се, в Германия, където някои колеги са учили, от един месец Бундестагът – Бундестагът е взел решение за установяване на цена на билетче, месечна карта за градски транспорт във всички общини в размер на 9 евро. Това е карта за целия градски транспорт за всички общини – 9 евро, и федералният бюджет го дотира това нещо с 2 млрд. и 500 млн. евро. Едва ли германците са по-глупави от нас, едва ли те не знаят как се преодолява икономическа криза, рецесия и инфлация. И виждате, че те в тази ситуация масирано не просто започват да дотират общинския си транспорт, а свалят цената до безпределно ниски нива, за да може хората да го ползват. Ето това се казва подкрепа. А ние в момента се молим на София да бъде допълнен 50% от дефицита, което, колеги, извинявайте, е просто жалко. Исках просто да го отбележа, за да го имаме всички предвид.
Благодаря, господин Чолаков. Други реплики има ли? Дуплика? [[Реплики от народния представител Евгения Алексиева: „Дуплика!“]] То май нямаше за какво, но... Може да добавите, имате право. Заповядайте. [[Реплики от народния представител Евгения Алексиева.]] Извинете, че така Ви обезсърчих. И последно изказване – Тома Биков. Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз започнах изказването си още вчера в грешна точка и където не му беше мястото, но пък макар и последен, че се изказвам, мисля, че това е една доста важна тема особено за хората, които са в сферата на културата и изкуствата, и по-точно хората, които работят в областта на сценичните изкуства. Може би и ние донякъде носим вина за това, което е на път да се случи следващите дни и месеци, защото при нас в Културната комисия дойде бюджетът с един текст, който гласи, че се отпускат 30 милиона за антикризисни мерки в ситуация на епидемична обстановка. Лично аз помислих, че тези 30 милиона предстои да се дадат, а то се оказа, че са дадени още с бюджета, който приехме март месец. И понеже в онзи бюджет бяха 31,4 милиона, ние от ГЕРБ-СДС предложихме да се върнат тези 1,4 милиона и да станат пак 31,4, за да не се намаляват. Проблемът обаче е следният. Тези 30 милиона се оказа сега, че са разпределени вече във фонд „Култура“. Практически те не могат да отидат за антикризисни мерки. Факт е, че епидемичната обстановка приключи преди известно време, но е факт, че ние в момента се намираме в една много сериозна ценова криза и с това, което ще приемем днес, ще направим следното – ще върнем сценичните изкуства с две години назад – 2019 г., когато нямаше все още корона вирус, нямаше ценова криза, имаше икономически растеж, и те ще започнат да се финансират – театрите, оперите, филхармонията и така нататък, ще започнат да се финансират със стандарта, който е оттогава. Той не е променен. До какво ще доведе това? Почти сигурно това ще доведе до фалити на театри, на опери някъде през октомври. Да кажем, че лятото, когато работят по-малко, може би няма да го почувстват. Но не е предвидено нищо. И тук – съжалявам, че няма министър, въпреки че са в оставка, въпреки че не се знае докога ще бъдат министри, но който и да е министър на финансите най-вече, защото вече и културата не знам доколко може да помогне, би трябвало да се отпуснат около 30 – 35 милиона, за да продължи тази програма, която покрива част от заплатите на актьорите, на оперните певци, на хората, които работят в тези културни институти. Това нещо трябва да се случи веднага, за да може да продължи от 1 юли. Утре е 1 юли. От утре спира това. И един бюджет на Министерството на културата, който беше увеличен със 100 милиона, и хубаво, че беше увеличен при приемането на редовния бюджет, ще се окаже, че сценичните изкуства ще отидат... че тази културна инфраструктура на сценичните изкуства ще започне да бъде унищожавана. Без да се обясни защо. Без да се предложи някакъв план за действие през следващите месеци – дали с продължаване на някаква антикризисна мярка, защото може и под тази форма да бъдат отпуснати тези 30 – 35 милиона, и това да даде време да се подготви тази инфраструктура за някакъв нов модел на функциониране в новите условия, ако щете при новите цени, но това го няма в бюджета. Изобщо няма никакви предложения на Министерството на културата в бюджета, което говори за едно необяснимо отношение към този сектор в рамките на тази криза, която е ценова, а там, имайте предвид, работят едни от най-ниско- платените хора в страната, колкото и срамно да звучи това. Там са хора с ниски доходи. Да ги оставим сега, в следващите шест месеца, да посрещнат, ако щете, следващата зима, с тройна цена на тока и без тази помощ ние просто ги обричаме на фалит. И това трябва да го знаят всички. Затова аз призовавам от утре, още утре сегашното правителство, което все още носи отговорност за това какво се случва, още утре да предприеме необходимите мерки, за да продължи тази програма под някаква форма – дали като антиковид, дали като антикризисна. Не са много пари, но са изключително важни. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Биков. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Дилов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Биков, понеже поради собствената ми неразумност не съм член на тази комисия, бих искал да Ви попитам изобщо имаме ли някакво предложение от министъра на културата за актуализация на бюджета за култура в която и да е сфера, свързана в областта? Това ми е първият въпрос. И вторият въпрос – понеже „Гергьовден“ е единствената партия, която официално е записала в програмата си, че ако един ден управлява, надявам се за доброто на България да не се случи скоро, тя ще закрие Министерството на културата, защото смятаме, че няма нужда от това, изминалите шест месеца според Вас, господин Биков, и във връзка с предложенията за актуализация на бюджета, смятате ли, че са довод в наша полза, че всъщност няма нужда от такова министерство и една добра комисия, културна, в Народното събрание би могла да изземе неговите функции? Благодаря Ви.
Сега, това малко е извън темата, второто особено. [[Народният представител Тома Биков иска думата.]] Чакайте, чакайте, господин Биков. Госпожа Петрова – втора реплика. Трета реплика – господин Чобанов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Биков, наистина Вие сам подчертахте – безпрецедентен бюджет за култура – в пъти по-висок от тези, на които до момента обществото ни, за жалост, се нагледа и страдаше. По време на Вашето управление бяха оставени цялото това съсловие наистина на произвола на собствената си драматична съдба, така че… [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Точно това са фактите. Разбира се, че ние няма да ги оставим. Разбира се, че в Министерството на културата има достатъчно пари. За жалост, няма капацитет, който все още трябва да се надгражда, да се работи върху него. Затова обаче отново е във Вашата част от историята, а не при нас, и Вие това много добре го знаете. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Чобанов – трета реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Биков, започва да се натрупва информация в последните дни, и то благодарение на усилията, които положихме да напишем нов бюджет на практика по време на актуализацията, за това, че в много сфери и области пари, които обикновено се харчат ритмично през годината и се знае къде отиват, са разпределени уж на проектен принцип в рамките на няколко седмици. Така стои въпросът с 80 милиона за наука, от които поискахме 7 милиона да се преразпределят към университетите на 16 хиляди учени. Това не се случи, тъй като за два месеца се оказа, че уж на проектен принцип те са разпределени. Аналогична е ситуацията и тук според мен по отношение на парите, прехвърлени във фонд „Култура“, които вероятно пак ще се разпределят към конкретни проекти. Въпросът е кои са тези проекти, кои са бенефициентите по тези проекти? И мисля, че заедно, като Народно събрание, или като хора, които разполагаме с начини да получим тази информация, трябва категорично да я потърсим и да я получим, за да видим как за няколко седмици се разпределят стотици милиони, уж под мотото и под благовидния принцип, че са на проектен принцип, тоест да видим има ли наистина проекти, кой ги получава, има ли концентрация, тъй като съмненията продължават да нарастват. Благодаря.
Благодаря, господин Чобанов. Заповядайте за дуплика, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Чобанов! Отзад напред ще започна. Доколкото аз разбирам, тези 30 милиона са разпределени вече за проекти за независими артисти, които са засегнати от ковид кризата. Така е описано дори в бюджета. Аз съм присъствал на редица заседания на Комисията по култура, в която критикувахме Министерството и в предишния, в Четиридесет и четвъртия парламент, и в Четиридесет и шестия, когато имаше комисия, и сега, защо не успява да усвои 4 милиона по тази програма. Как за два месеца са усвоени 30 милиона по тази програма, за мен е неясно и наистина трябва да се види. Аз съм абсолютно убеден, че в това правителство няма такива неща, но да не би пък нещо случайно да е станало. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] За госпожа Петрова. Наистина бюджетът е по-висок, отколкото беше, със 100 милиона. Проблемът е, че не се вижда ефектът от това. Защото не е достатъчно само да го увеличиш със 100 милиона, важното е ефективно да се изразходват тези пари и това да се усети и от хората, които работят в Министерството и са под шапката на Министерството, и изобщо от цялата културна среда. Факт е, че шест месеца трудно можем да кажем какви резултати, нали, да очакваме резултати, но процесът, който виждаме, не е задоволителен. Нито един закон за седем месеца Комисията по култура не сме гласували, нито веднъж. Само дневен ред гласуваме, което говори, че изслушваме. Кой ли не изслушахме. Цялата българска култура мина през тази комисия, но закон няма. А то става и със закони, и с вътрешни нормативни актове. Сега не знам там какво са правили. Това, което казваме, че е много притеснително да не вземат да фалират театрите. Това казваме, и то при увеличен бюджет със 100 милиона. Ако това се случи – това ще бъде парадокс. Затова призовавам още веднъж съвсем добронамерено и министъра на култура, и министъра на финансите да вземат мерки. Решим е този проблем. Не е супер сложен. Към господин Дилов. Господин Дилов, за съжаление, може да се окаже, че и Вие ще управлявате в коалиция с нас, което е вече опасно за страната с тези идеи да закриваме Министерството на културата. Аз мисля точно обратното – не само че не трябва да се закрива Министерството на културата, а неговата функция трябва да се разшири много повече. Проблемът на Министерството на културата е, че то е неглижирано, че то винаги е на края на редицата, а културата, преведена на малко по-сложен език, означава идентичност. Когато тук си говорим за Македония и за всякакви други неща, ние трябва да знаем, че това е Министерството на националната идентичност.И ако националната идентичност за нас е на последно място, то тогава можем да го оставим там, където е и в момента. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Биков. Преди да закрия дискусията, само искам да изчета коригирания текст на предложението на госпожа Десислава Танева все пак, за стенограмата. „В § 1, чл. 1, ал. 5 в ред 6.2 числото „297 хиляди“ се заменя с „306 300“.“ Създава се нов ред 6.2.4: „За увеличение на възнагражденията на персонала на Министерството на земеделието, Изпълнителната агенция по горите, Изпълнителната агенцията „Борба с градушките“, Българската агенция по безопасност на храните и Държавен фонд „Земеделие“ – 9 300 хил. лв.“ „В ред 12, т. 3 числото „300 000“ се заменя с „290 700 лв.“ Обсъдихме това с господин Иванов. Считаме, че доколкото се правят вътрешни размествания по тези суми, предложението е допустимо за гласуване. Вече залата ще прецени дали да го гласува. Още повече че е идентично като характер с някои други предложения. Така че ако разрешаваме едни, трябва да разрешим и други. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Позволете ми остро да възразя на това, което току-що казахте Вие, тъй като предложението не е допустимо. То не е допустимо, защото се променя бюджетът по същество. Няма как да променяме цифри в бюджета, след като е минало второ гласуване в Комисията по бюджет и финанси, и то цифри, които съществено влияят върху разместването на основни пера в бюджета. Аз възразявам на това нещо като председател на Комисията по бюджет и финанси. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Каримански. Само да уточня, че Вие самият вчера направихте такова предложение за промяна на число. [[Докладчикът Любомир Каримански уточнява: „Това е техническа грешка. То е видимо.“]] Да, ще имам предвид Вашето мнение, но Ви казах какво обсъдихме. Ще го обмислим още веднъж. С това закривам дебатите по тази точка. Ще направя едно съобщение за парламентарен контрол: 1. Заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството в оставка Гроздан Караджов ще отговори на един въпрос от народните представители Павлин Кръстев, Адлен Шевкед, Байрам Байрам и Мукаддес Налбант. 2. Министърът на външните работи в оставка Теодора Генчовска ще отговори на един въпрос от народния представител Ангел Георгиев. 3. Министърът на правосъдието в оставка Надежда Йорданова ще отговори на три въпроса от народните представители Бранимир Балачев, Крум Зарков, и Ивелин Иванов. 4. Министърът на здравеопазването в оставка Асена Сербезова ще отговори на два въпроса от народните представители Кристиан Вигенин и Мирослав Иванов, и Радослав Василев. 5. Министърът на транспорта и съобщенията в оставка Николай Събев ще отговори на пет въпроса от народните представители Росица Кирова, Зорница Стратиева, Иво Русчев, и Николай Дренчев –два въпроса. На основание чл. 92, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участва заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите в оставка Борислав Сандов. На основание чл. 92, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание поради неотложни ангажименти в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - министърът на земеделието в оставка Иван Иванов; - министърът на вътрешните работи в оставка Бойко Рашков. На основание чл. 92, ал. 4 от ПОДНС поради отсъствие по уважителни причини на народния представител Елена Гунчева се отлага неин въпрос към министъра на здравеопазването в оставка Асена Сербезова. Давам почивка от 30 минути. Гласуването ще започне в 16,00 ч. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме заседанието. Извинете за малкото забавяне, че трябваше тук един текст да се уточни. Преминаваме към гласуване на текстовете по § 1 до § 14. Разчитам господин Каримански също да следи, защото са доста гласувания, да не взема да пропусна нещо. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Пламен Абровски, което завърша на 199. Комисията не подкрепя предложението. Започва на 8 страница и продължава на 9. Гласували 227 народни представители: за 19, против 159, въздържали се 49. Предложението не е прието. Следващо предложение – отново на народния представител Пламен Абровски, което завършва на 200. Гласували 225 народни представители: за 21, против 147, въздържали се 57. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Пламен Абровски, Златомира Мострова, което завършва на 201. Всички тези гласувания са по § 1, затова не казвам всеки път и параграфа. Гласували 226 народни представители: за 18, против 153, въздържали се 55. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Пламен Абровски, завършващо на 203. Гласували 227 народни представители: за 21, против 151, въздържали се 55. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Пламен Абровски, което завършва на 204. Гласували 227 народни представители: за 30, против 147, въздържали се 50. Предложението не е прието. Сега може да отворите на страница 18. Предложение на народните представители Десислава Танева, Мария Белова и Ирена Димова, което завършва на 247. Тук Комисията подкрепя предложението почти изцяло без т. 3, буква „б“. Така че подлагам на гласуване предложението по т. 3, буква „б“. Гласували 229 народни представители: за 78, против 114, въздържали се 37. Предложението не е прието. Следва страница 22. Предложение на народния представител Йордан Цонев и група народни представители, което завършва на 256. Тук по подобен начин Комисията подкрепя останалите точки без т. 4.1. Така че подлагам на гласуване т. 4.1 в това предложение. Гласували 223 народни представители: за 88, против 117, въздържали се 18. Предложението не е прието. Преминаваме към страница 24. Предложение на народния представител Цвета Галунова, което завършва на 258. Моля, режим на гласуване. Гласували 221 народни представители: за 45, против 45, въздържали се 131. Моля, прегласуване. Гласували 223 народни представители: за 51, против 44, въздържали се 128. Предложението не е прието. Преди да подложа на гласуване редакцията на Комисията по чл. 1, имаше направено едно редакционно предложение. Да Ви припомня, тъй като беше обсъдено вчера от председателя на Комисията по бюджет и финанси Любомир Каримански: в 6.2.2 да падне текстът „след извършени структурни промени“; в 6.2.3 да падне текстът „след извършени структурни промени“ и в 10.1 „В условията на извънредна епидемична обстановка за 6 месеца“ също да отпадне. Има техническа грешка и вместо „30 400“ трябва да бъде „30 000“, пак в 10.1. Подлагам на гласуване първо тези редакционни промени. Гласували 231 народни представители: за 161, против 66, въздържали се 4. Предложението е прието. Подлагам на гласуване § 1, чл. 1 в редакция на Комисията с подкрепените и приети редакционни поправки. Гласували 230 народни представители: за 229, против няма, въздържал се 1. Прегласуване. Гласували 230 народни представители: за 230, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Има предложение на народния представител Костадин Костадинов и група народни представители, което завършва на 221. При дискусията беше направено предложение от Цончо Ганев, респективно Искрен Митев, с идентични текстове. Този текст да бъде заменен със следния текст: „Да се създаде в чл. 3, ал. 6 изречение второ: „Преди извършване на промените по бюджета на Народното събрание за сметка на икономията да се увеличат възнагражденията на парламентарните служители в размер до 1 180 хил. лв.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 228 народни представители: за 227, против 1, въздържали се няма. [[Ръкопляскания.]] Преминаваме към следващото предложение на Пламен Абровски, което завършва на 203. Колеги, всичко, което гласуваме, не се подкрепя, затова го гласуваме, а като стигнем до редакция на Комисията, съответно ще Ви информирам. Гласували 226 народни представители: за 18, против 161, въздържали се 47. Предложението не е прието. Моля, прегласуване. Гласували 226 народни представители: за 18, против 158, въздържали се 50. Предложението не е прието. Предложение на народния представител Костадин Костадинов и група народни представители, което завършва на 198. Моля, режим на гласуване. Гласували 214 народни представители: за 14, против 153, въздържали се 47. Предложението не е прието. Предложение на народните представители Пламен Абровски и Златомира Мострова, което завършва на 201. Моля, режим на гласуване. Гласували 225 народни представители: за 16, против 157, въздържали се 52. Предложението не е прието. Предложение на народния представител Пламен Абровски, което завършва на 203. Моля, режим на гласуване. Гласували 224 народни представители: за 32, против 139, въздържали се 53. Предложението не е прието. Колеги, оттук нататък предстоят гласувания и ще ги направя по няколко наведнъж, защото те са или по вносител или в редакция на Комисията, ако няма възражения по някой конкретен параграф. Подлагам на гласуваме параграфи 2 и 3 по вносител, § 4 в редакция на Комисията, § 5 по вносител. Моля, режим на гласуване. Гласували 226 народни представители: за 226, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Подлагам на гласуване създаването на нов § 6 по предложение на Комисията. Моля, режим на гласуване. Гласували 222 народни представители: за 222, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Подлагам на гласуване следните текстове: § 6, който става § 7 в редакция на Комисията, § 7, който става § 8 по вносител, § 8, който става § 9 в редакция на Комисията, и § 9, който става § 10 по вносител. Моля, режим на гласуване. Гласували 227 народни представители: за 226, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Подлагам на гласуване параграфи 10 и 11, които стават съответно параграфи 11 и 12 по вносител; § 12, който става § 13 в редакция на Комисията; и § 13, който става § 14 по вносител. Гласували 227 народни представители: за 227, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Последното ни гласуване: нов § 15 по предложение на Комисията и § 14, който става § 16 в редакция на Комисията. [[Реплика от народния представител Петър Чобанов.]] Господин Чобанов, гласувахме § 13, който става § 14. Одобрен е. Сега гласуваме нов § 15 и § 14, който става § 16 в редакция на Комисията. [[Шум и реплики.]] Отделно искате? [[Шум и реплики.]] Добре, аз попитах и щом възразявате, веднага го правим по друг начин. Отменете гласуването. Гласуваме по създаването на нов § 15 по предложение на Комисията. Гласували 223 народни представители: за 166, против 55, въздържали се 2. Предложението е прието. И последно, § 14, който става § 16 в редакция на Комисията. Моля, режим на гласуване. Гласували 216 народни представители: за 160, против 56, въздържали се няма. Предложението е прието. Да помоля да не напускате залата, има съобщение. И господин Иванов поема.
Колеги, преди да продължим със Закона за държавния бюджет, ще Ви направя едно съобщение и то е свързано с гласувания вече от нас на второ гласуване Законопроект за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Може би на всички в залата е известно, че там сме допуснали някои грешки и неточности. На първо място, там във връзка с приетите допълнителни предложения в залата не са направени съответните корекции в основния текст, както сме приели и текстове, които противоречат на Закона за публичните финанси. С оглед на това аз ще направя едно процедурно предложение, стъпвайки на две решения на Конституционния съд, а именно решенията са № 4 от 13 март 2018 г. по конституционно дело № 14 от 2017 г. и Решение № 7 от 26 март 1998 г. на Конституционния съд по конституционно дело № 5 от 1998 г. Ще направя, колеги, процедурно предложение, с което залата евентуално да се произнесе дали да внесем отново Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса в залата, за да могат тези допуснати грешки да бъдат отстранени. В двете решения, които Ви цитирах, едното от тях, това от 2018 г., касае ситуация, при която, когато се гласува бюджет, тогава е допустимо вече текстове, които са гласувани на две четения, да бъдат прегласувани, за да не се стига до противоречие в текстовете на различните бюджети. И там, в мотивите на това решение, е посочено следното: „Според Конституционния съд изискването на чл. 88, ал. 1 от Конституцията за две гласувания на закона не ограничава законодателния орган да установява противоречия между неговите норми“, като е допълнено, че „извън разума на конституционните предписания е в подобни хипотези да се разчита на нова законодателна инициатива едва след бъдещо обнародване на закона“, тоест има се предвид, когато е допусната някаква грешка или има някакво несъответствие, да се допусне още гласуване по тези вече минати текстове, за да не се стига до ситуация да се обнародват нормативни актове, които не са правно издържани и които сами по себе си съдържат някакви противоречия. В другото решение на Конституционния съд, което е от 1998 г., там хипотезата е следната. Там се е стигнало до ситуация, в която е приет един законопроект, а именно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за административни нарушения и наказания, като този текст е бил подписан и изпратен за обнародване, дори е бил издаден и указ на президента. Той все още не е бил обнародван, когато Народното събрание все пак е заседавало, тъй като е констатирано, че е допусната техническа грешка, и въпреки че вече е бил затворен този законопроект, Народното събрание чрез гласуване е позволило той да бъде отворен отново и констатираните от него грешки са изправени, като Конституционният съд казва, че с поправянето на очевидната фактическа грешка, допусната в редакцията на законов текст, не се нарушава чл. 4 от Конституцията, а напротив, именно началата на правовата държава изискат да се избегне обнародването от „Държавен вестник“ и влизане в сила на законова норма, която погрешно посочва редакция на заварена разпоредба. В този смисъл аз следва да посоча и още, че действително няма установена процедура, чрез която да се отстраняват подобни пороци на приети вече законопроекти. Но Народното събрание е органът, който трябва да не създава правен хаос чрез приемане на противоречиви нормативни текстове, които противоречат и на други закони, както в настоящия случай. Следва да имаме волята да признаем, че сме допуснали грешки и щом сме констатирали такива, което се е случило с две допълнителни заседания на Комисията по бюджет и финанси, да не ангажираме други органи или институции с това да се ангажират по някакъв начин с тези допуснати грешки, а ние сами да намерим начин за тяхното отстраняване. Приемането на правно издържани и непротиворечащи на други нормативни актове закони е изцяло в интерес на обществото и в интерес на принципа, заложен в чл. 4, ал. 1 от Конституцията, а именно принципа на правовата държава. И за да не се стига до създаване на опасни прецеденти за отваряне на вече приети на второ гласуване текстове, отново подчертавам, че това ще се наложи и евентуално, ако залата реши, ще се извърши само с оглед вече на констатираните пропуски, допуснати грешки и неуредени въпроси във финалния текст, както и поради противоречие на финалния текст със Закона за публичните финанси, както е посочено в Доклада на Комисията по бюджет и финанси. Колеги, има ли необходимост да се свика и Председателски съвет? [[Шум и реплики. Реплика от народния представител Ива Митева.]] Да, госпожо Митева, ще Ви дам и на Вас думата, и на госпожа Атанасова. Има ли необходимост и след това да се даде евентуално някаква отсрочка? Добре, госпожо Митева, заповядайте. Може би ще внесем някаква яснота.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Ще започна с решенията на Конституционния съд, но те не са относими към този казус. Решение № 4 се отнася за Закона за държавния бюджет, на който много колеги тук сме свидетели и ние сме правили тази поправка и там – да, Конституционният съд с докладчик, мисля, че беше Румен Ненков, каза, че е възможно да се връщаме и да прегласуваме разпоредби, които са гласувани два пъти, но тогава, когато законът не е приключил, тоест финалната норма, влизането в сила не беше прието от Народното събрание. По второто решение от 1998 г. – да, законът там беше затворен, но там има наистина фактическа грешка, тъй като там е направена корекция в текст, който е отменен и не съществува, а не в текст, който е действаща норма. В момента в Правилника, мисля, че чл. 69, има ясно разписана процедура за поправка на явна фактическа грешка – това по искане на докладчика, съгласуван е с вносителя, докладва се на председателя. Ние не сме и в тази процедура на явна фактическа грешка. За съжаление, това, което приехме вчера – на Костадин Костадинов предложенията – да, те са приети, но в тях това, което се прави, са доста корекции, за да се отрази това, което той е направил. Тоест там се променят – източниците на финансиране не са тези, които господин Костадинов ги даде, на всичкото отгоре не са същите и трансферите. Трансферите – той ги дава не по правилата на регламент, тук се правят, което се предлага, е по правилата на регламент. Да, имаше доклад на Комисията по бюджет и финанси за допълване и за прецизиране на Закона за бюджета на Касата, но категоричното становище е, че това е недопустимо. Финалната норма е гласувана, Законът е затворен и Законът пътува към президента. Ние не можем да връщаме Закона от президента, за да казваме – ние се усетихме, че имаме грешки. Това можем да го направим в последващо изменение, с последващ закон – така, както днес Комисията се събра и го направи. С предложение в Закона за държавния бюджет се прави един параграф, прецизирано е с оглед влизането в сила на Закона за Касата и Закона за бюджета да няма застъпване. Нормите на Закона за Касата да са влезли в сила и след това те ще бъдат променени отново с това, което ще гласуваме евентуално днес в държавния бюджет, защото в това предложение, което се предлага, за да се отрази коректно приетото предложение на господин Костадинов, там се появяват три нови реда, тоест ние пипаме в три нови реда, които вчера не сме гласували въобще, появява се един четвърти подред, тоест парите се взимат вече от резерва, тоест резервът, който е бил намален, при господин Костадинов трябва отново да се увеличи числото и оттам да се предвидят едни 14 милиона, тоест тук въобще категорично не става дума за фактическа грешка. Става дума за промяна и разместване на числата, включително на текстове от числата, защото той предлага отпадане на едни текстове, сега тези текстове трябва да се върнат, за да са коректни. Смятам, че най-чистият вариант е това, което е приела днес Комисията по бюджет и финанси – в Закона за държавния бюджет за 2022 г. в това изменение да се приеме съответният коригиращ параграф на това, което сме приели по бюджета на Касата, и по този начин парламентът да успее да приведе нормите така, както са приети по предложението на народния представител. А другото, господин Председател, е опасен прецедент. Тогава, когато сме затворили законите и те отиват към президента, ние да сме се сетили нещо, да ги връщаме, да ги отваряме, да ги прегласуваме и да си правим каквото искаме. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Митева. Все пак, преди да дам думата на госпожа Атанасова, искам да уточня някои неща. Действително именно за да се избегнат опасни прецеденти, и аз направих финалното уточнение, че ако решим да го отворим отново този законопроект, то ще бъде по няколко причини – заради това, че в неговия финален вариант не са изчистени някои текстове, по които с оглед на приетото предложение в залата не са направени необходимите корекции. Това, от една страна. От друга страна, е налице, поне с оглед мотивите в Допълнителния доклад на Комисията по бюджет и финанси, че е налице противоречие с друг нормативен акт, а именно Закона за публичните финанси. И аз считам, че не е редно от Народното събрание да излиза закон, който не е правно издържан, който в себе си има технически, технологични грешки и който противоречи на друг закон, и ние да го изпратим този закон за обнародване. Считам, че това не е коректно, не е правилно и не е в интерес на обществото. Действително няма уредена процедура в такива хипотези, но в мотивите на решенията, които Ви споменах, на практика се казва, че е в интерес на правовата държава именно Народното събрание да отстранява такъв тип грешки и това да не става с последваща законодателна инициатива. А отделно от това, Законопроектът все още не ми е представен за подпис от Комисията, тоест финалният текст на този законопроект не ми е представен, той не е изпратен към Президентството за указ. А решенията, които Ви цитирах, на практика казват следното: това от 2018 г. казва, че не се нарушава, когато има подобни несъответствия, които се получават след приети предложения, направени в зала или допълнително направени в зала, които не са били включени в доклада, в тези хипотези е допустимо последващо гласуване и това не противоречи на принципа на чл. 88 от Конституцията, а именно – законите да бъдат приемани след две гласувания. Второто решение, което казах – да, действително там става дума за фактическа грешка, но самият случай, че Конституционният съд казва, че няма проблем да бъде отворен закон, тоест в случая аз считам, че е приложим по аналогия и считам, че е в интерес на обществото да бъде отворен този закон отново, да бъдат изчистени всички несъответствия и противоречия с други нормативни актове, и едва тогава да бъде изпратен за обнародване. Това е моето становище, разбира се. Не го налагам, изказвам аргументи, защото аз днес много добре се запознах с всички корекции, които следва да бъдат направени, и считам, че те попадат в рамките на това, което излагам в момента като аргументи. Госпожо Атанасова, заповядайте да изразите и Вие Вашето становище.
Благодаря Ви, господин Председател. Първо, господин Председател, когато желаете изказване, го правите от парламентарната трибуна, не от мястото, където сте, защото Вие формално направихте две изказвания преди и след госпожа Митева в рамките на по пет минути. Това не беше отговор на процедура по начина на водене. Моля, спазвайте дори и формалните процедури. На второ място, господин Председател, аз също считам, че ще бъде поредният рецидив на нарушаването на Конституцията и Правилника за работата на Народното събрание. Чл. 84 от Конституцията, господин Председател, казва, че „Народното събрание приема, изменя, допълва и отменя законите.“ Ние вече сме в хипотеза, в която Народното събрание е приело Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Волята на залата е била да подкрепи господин Костадинов с предложението му за увеличаване на средствата за Фонда за лечение на деца, както и увеличаване на средствата за заплати на работещите в Националната здравноосигурителна каса. Това предложение обаче, както и Вие се изразихте, „е предизвикало несъответствие в текстовете“ – цитирам, аз дори си записах какво точно казахте. Тогава, господин Председател, Вие или Ваш колега, който е ръководил заседанието, е трябвало да го прекъсне, да свика дали Председателски съвет, или Бюджетна комисия, за да се уточнят текстовете по редове и трансфери, така както по-късно Бюджетната комисия е направила предложението. Абсолютно недопустимо е закон, който вече е гласуван от пленарната зала, който референтите на Народното събрание най-вероятно изпращат към президентската институция, отново да се връща за доработване в пленарна зала, а още повече, че той е обявен за приет. В този смисъл считам, че е абсолютно необосновано, правно неиздържано ще е предложението и дори не следва да го подлагаме на гласуване – Вашето предложение. Следва да се движим по законната процедура и съгласно Закона за нормативните актове да приемем предложението на Комисията по бюджет и финанси, а именно за създаването на нов параграф 27, както и параграф 28. Съобразено е изменението в Закона за бюджета на НЗОК, в Закона за държавния бюджет – тези разпоредби ще влязат по-късно в сила, така че по никакъв начин да не се наруши и застраши правовият ред по отношение на нормативните актове, които Народното събрание обсъжда и гласува. Аз съм категорично против Вашия подход. Нашата парламентарна група, ако изобщо го подложите на гласуване, няма да го подкрепи. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Само секунда, господин Цонев, да отговоря. Ще Ви думата и на Вас. В момента обсъждаме, госпожо Атанасова, процедурен въпрос и аз се обръщам към Народното събрание в качеството си на Председател на това Народно събрание, защото се намираме в една специфична хипотеза, и съответно аз ще дам възможност на всеки народен представител да изрази отношение по този въпрос, защото той ще касае всички нас, за да вземем най-правилното решение в този момент. Аз не искам да налагам своето мнение. [[Десислава Атанасова излиза от пленарната зала.]] Добре, благодаря Ви. Очевидно нямате желание да ме изслушате. Аз не съм експерт по бюджет и финанси и в проведеното онзи- ден пленарно заседание, на което тези текстове бяха предложени и гласувани, ангажимент на народните представители, които ги предлагат, е да проверят дали те са правно издържани или не. Ангажимент на референтите и на членовете от Комисията е да следят дали тези текстове са правно издържани или не, дали от тяхното приемане следват някакви промени или не. Моето предложение се прави, за да се спести тази възможност да пратим за обнародване законопроект, който, пак казвам, не е правно издържан и противоречи на друг закон. Господин Цонев, имате думата, заповядайте.
Господин Председател, вземам думата процедурно, то няма и как по друг начин, за да се опитам да помогна да не влизаме в този спор. Разбирам Вашето желание да сте коректен, разбирам и желанието на колегите – и на госпожа Митева, и на госпожа Атанасова, но в случая, вместо да влизаме в такива спорове, дайте да се опитаме да решим въпроса чисто практично, понеже имаме две възможности. Аз приемам, че това, което казвате Вие, е едната възможност. Има и втора възможност. Това е чрез промяна в Закона за държавния бюджет да се направят промени в Закона за НЗОК. Ще Ви кажа какви са аргументите ми. Двата малки бюджета, както ги наричат финансистите – ДОО и НЗОК, са съставна част от консолидираната фискална програма на Закона за държавния бюджет. Тоест те са иманентна част от големия бюджет. Чрез големия бюджет могат да се правят промени в малките, обратно – не. Затова по-практично, по-бързо и същевременно с това е и конституционосъобразно и законосъобразно точно толкова, колкото процедура, да вървим към тази промяна, която сме направили. Тази промяна има по-висок правен статут от другите два закона и ще промени Закона за НЗОК. Ако трябва да бъде изчистен текстът, който предлага Бюджетната комисия, нека да бъде изчистен от референтите или от председателите на комисии, или от който Вие разпоредите, но няма нужда сега да влизаме в спор, и то казуистичен спор, просто защото нямаме време и защото и двете хипотези, по моя преценка, са еднакво възможни, еднакво, пак да кажа, конституционосъобразни и законосъобразни. Да се възползваме от по-пряката, по-бързата и по-лесната. Това е моето предложение и то е, за да не влизаме в излишни спорове.
Разбира се, господин Цонев, съгласен съм с Вас. Няма нужда да влизаме в спор, просто изложих аргументи и съответно всеки народен представител имаше възможност да изрази своите. Надявам се, че няма да се стигне до ситуация, в който потенциално на този законопроект може да му бъде наложено вето, нали може да влезем в такава хипотеза. Но тук всеки ще си носи кръста от взетото решение. Колеги, аз това процедурно предложение ще го подложа на гласуване, преди да започнем гласуванията по следващите няколко параграфа от Закона за държавния бюджет, за да има все пак някакво време за размисъл и за разговор, ако е необходимо. Така че, господин Каримански, имате думата да продължим с Доклада на държавния бюджет – § 15. [[Шум и реплики в залата.]]
Давайте да го гласуваме.
Може ли консенсусно поне един път да е! Защо със сила трябва да става?
Каква сила, господин Чолаков? Аз ще направя предложение, за да съм чист пред съвестта си, нека залата да реши. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Нека залата да реши! Аз считам, че това е правилното решение и трябва да го направя по този начин. Ако залата е на друго мнение, залата ще реши. [[Шум и реплики.]]
Сега искаме да го гласуваме.
Сега искате? Добре, колеги. Подлагам на гласуване направеното от мен процедурно предложение да бъде поставен на разглеждане отново Законопроектът за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. и да бъдат отстранени констатираните от Комисията по бюджет и финанси технически грешки и противоречия с други закони. Моля, режим на гласуване. Гласували 225 народни представители: за 101, против 117, въздържали се 7. Предложението не е прието. Има искане за прегласуване. Прегласуване, колеги. Гласували 224 народни представители: за 95, против 120, въздържали се 9. Предложението не е прието. Продължаваме с Доклада. Господин Каримански, имате думата, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Продължаваме с § 15. Предложение на народния представител Венеция Огнянова Нецова-Ангова и група народни представители, завършващ на 249. Комисията подкрепя предложението. [[Шум и реплики.]] Колеги, не ме карайте да чета бавно, както направих един път от тази трибуна, и станах за смях. Нали? Няма как да стане! Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 15, който става § 17 – стр. 55, най-долу: „§ 17. В преходните и заключителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 1: а) в ал. 2 накрая се добавя „и на туристически услуги съгласно Закона за туризма.“; б) в ал. 3 думите „и лица“ се заменят с „лица“ и накрая се добавя „и лица, предоставящи туристически услуги съгласно Закона за туризма.“; в) в ал. 5 накрая се добавя „и на туристически услуги съгласно Закона за туризма.“; г) в ал. 6 накрая се добавя „и на туристически услуги съгласно Закона за туризма.“ 2. В § 2: а) в ал. 1: аа) в т. 1 числото „4 500“ се заменя с „6 000“; бб) в т. 2 числото „9 000“ се заменя с „12 000“; вв) в т. 3 числото „13 500“ се заменя с „18 000“; б) в ал. 2 числото „9 000“ се заменя с „12 000“; в) в ал. 3, т. 2 числото „9 000“ се заменя с „12 000“; г) създават се ал. 4 – 15: „ (4) Данъчните облекчения за 2022 г. по чл. 22в и 22г от Закона за данъците върху доходите на физическите лица могат да се ползват и чрез намаляване на месечната данъчна основа за доходи от трудови правоотношения след прилагане на чл. 42, ал. 3 от същия закон, както следва: 1. месечната данъчна основа за месец юли се намалява със сбора от сумите за месеците януари-юни за: а) едно ненавършило пълнолетие дете – в размер на 500 лв. месечно; б) две ненавършили пълнолетие деца – в размер на 1000 лв. месечно; в) три и повече ненавършили пълнолетие деца – в размер на 1500 лв. месечно; г) дете с 50 и с над 50 на сто вид и степен на увреждане – в размер на 1000 лв. месечно; 2. месечната данъчна основа за месец октомври се намалява със сбора от сумите за месеците юли-септември за: а) едно ненавършило пълнолетие дете – в размер на 500 лв. месечно; б) две ненавършили пълнолетие деца – в размер на 1000 лв. месечно; в) три и повече ненавършили пълнолетие деца – в размер на 1500 лв. месечно; г) дете с 50 и с над 50 на сто вид и степен на увреждане – в размер на 1000 лв. месечно. (5) За месеците октомври-декември 2022 г. данъчните облекчения се ползват при изчисляване на годишната данъчна основа по реда на чл. 49 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица. (6) Работникът/служителят еднократно избира да приложи авансовото ползване на данъчно облекчение по ал. 4 чрез предоставяне на писмена декларация пред работодателя, с която декларира, че: 1. за прилагане на всяко от данъчните облекчения следва да изпълни условията, предвидени в чл. 22в и 22г от Закона за данъците върху доходите на физическите лица; 2. другият родител, съответно другият приемен родител, близък или роднина, няма да ползва авансово намалението за съответната данъчна година; 3. работникът/служителят няма да ползва данъчните облекченията при друг работодател. (7) Когато размерът на месечната данъчна основа за месец юли и за месец октомври за доходи от трудови правоотношения, определена по реда на чл. 42, ал. 1 – 3 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица, е по-нисък от сумите по ал. 4, с които следва да бъде намалена съответната месечна данъчна основа, работодателят до края на месец август 2022 г., съответно месец ноември 2022 г., възстановява 10 на сто от разликата на лицето, а за доходите, придобити като морско лице – 1 на сто от разликата. В този случай дължимият данък по чл. 42, ал. 4 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица е нула. (8) Възстановената сума по ал. 7 се прихваща от работодателя последователно от следващи вноски към държавния бюджет за данъци върху доходите от трудови правоотношения на лицето или на други лица. (9) Член 49 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица се прилага и при прилагане на ал. 4. (10) В случаите на авансово облагане по чл. 43 и 44 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица данъчните облекчения по чл. 22в и 22г от същия закон могат да се прилагат чрез намаляване на размера на дължимия авансов данък, при условие че другият родител, съответно другият приемен родител, близък или роднина, няма да ползва авансово намалението за съответната данъчна година. (11) Намаляването по ал. 10 на размера на дължимия авансов данък е: 1. за второ тримесечие – до размера на дължимия авансов данък, но не повече от: а) за едно ненавършило пълнолетие дете – 300 лв.; б) за две ненавършили пълнолетие деца – 600 лв.; в) за три и повече ненавършили пълнолетие деца – 900 лв.; г) за дете с 50 и с над 50 на сто вид и степен на увреждане – 600 лв.; 2. за трето тримесечие – до размера на дължимия авансов данък, но не повече от: а) за едно ненавършило пълнолетие дете – 150 лв.; б) за две ненавършили пълнолетие деца – 300 лв.; в) за три и повече ненавършили пълнолетие деца – 450 лв.; г) за дете с 50 и с над 50 на сто вид и степен на увреждане – 300 лв. (12) Годишният размер на данъчното облекчение по чл. 22в и 22г от Закона за данъците върху доходите на физическите лица за 2022 г. в случаите по ал. 10 се ползва с подаване на годишна данъчна декларация по чл. 50 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица. (13) Алинея 10 не се прилага, когато: 1. размерът на авансовия данък се определя и удържа от платеца на дохода; 2. лицето има доходи от трудови правоотношения и е приложило ал. 6. (14) Лицата, които прилагат чл. 43, ал. 8 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица, не прилагат ал. 10 – 12. (15) Когато в нарушение на условието по ал. 6, т. 2 и 3 или по ал. 10 данъчното облекчение по чл. 22в и/или чл. 22г от Закона за данъците върху доходите на физическите лица е ползвано авансово чрез повече от един работодател и/или от повече от едно лице, всяко от лицата, ползвали авансово облекченията, дължи частта от данъка, съответстваща на размера на ползваното облекчение.“ 3. Параграф 17 се изменя така: „§ 17. Средствата по чл. 1, ал. 5, ред 2.9 се предоставят на държавните висши училища като субсидия за издръжка на обучението над формираната по чл. 91, ал. 1, т. 1 от Закона за висшето образование по предложение на министъра на образованието и науката след съгласуване със Съвета на ректорите и национално представителните синдикати.“ Предложение на народния представител Илин Димитров и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в § 15, който става § 17, т. 1. Предложение на народния представител Любомир Каримански и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в § 15, който става § 17, т. 1. Параграф 16. Постъпило е предложение на народния представител Ива Митева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението, което е отразено на систематичното му място в § 15, който става § 17, т. 3. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага § 16 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място в § 15, който става § 17, т. 3. „Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Предложение на народния представител Кристиан Вигенин: „В преходните и заключителните разпоредби се създава § 16а : „§ 16а. С влизане в сила на този закон се погасяват задълженията на бенефициентите – общини и бюджетни организации, за възстановяване на недължимо платени, надплатени, неправомерно получени или неправомерно усвоени от тях суми по договорите за безвъзмездна финансова помощ, финансирани със средства по оперативните програми за програмния период 2007 – 2013 г. Управляващите органи на оперативните програми служебно отписват вземанията си за тези суми.“ Комисията не подкрепя предложението. Параграф 7. Предложение на народния представител Йордан Цонев и група народни представители – § 17 да отпадне. Предложението е оттеглено. Предложение на народния представител Йордан Цонев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 17, който става § 18: „§ 18. (1) За целите на планирането на бюджетни мерки за подпомагане на физически лица министърът на финансите или оправомощени от него длъжностни лица имат право на достъп до обобщени данни за доходи на физически лица, включително доходи от социално подпомагане, държавно обществено осигуряване и допълнително социално осигуряване, с изключение на данъчна и осигурителна информация по смисъла на чл. 72 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс. (2) Министерството на труда и социалната политика, Агенцията за социално подпомагане, Националният осигурителен институт и Националната здравноосигурителна каса предоставят за обработване и обобщаване на изпълнителния директор на Националната агенция за приходите индивидуални данни за изплатени доходи на физическите лица от социално подпомагане, държавно обществено осигуряване, допълнително социално осигуряване и месечна финансова подкрепа по Закона за хората с увреждания и личната помощ по Закона за личната помощ. (3) Предоставянето на индивидуалните данни за изплатени доходи се извършва по реда на Закона за електронното управление, с изключение на данъчна и осигурителна информация по смисъла на чл. 72 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс. (4) Видът на обменяните данни се съгласува от лицата по ал. 2 с министъра на електронното управление. (5) Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите или оправомощени от него длъжностни лица обработват получените по ал. 2 данни единствено за целите на тяхното обобщаване с вече налични в агенцията данни за доходи на физически лица, като се осигурява защита от неправомерен достъп.“ Предложение на народния представител Кирил Ананиев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създадат нови § 19 и 20: „§ 19. (1) За м. юли и м. август 2022 г. първостепенните разпоредители по държавния бюджет извършват разходи, трансфери и плащания в частта на финансирането до размера на получените приходи по държавния бюджет. (2) Министерството на финансите при определянето на лимитите по СЕБРА следи за изпълнението по ал. 1. § 20. Промени в устройствените правилници на първостепенните разпоредители с бюджет могат да се правят след 31 август 2022 г.“ Предложение на народните представители Делян Добрев, Теменужка Петкова и Жечо Станков, завършващо на 242. Предложението за нов § 19 е оттеглено. Комисията на подкрепя предложението.
До края, господин Каримански. Можете да изчетете предложението за § 18 – това, което не е оттеглено и не е подкрепено от Комисията.
В Преходните и заключителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: „Създават се нови параграфи 18 и 19…“.
Създава се нов § 18, а за § 19 е оттеглено.
Добре. „§ 18. (1) Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ компенсира небитовите крайни клиенти на електрическа енергия в размер 80 на сто от разликата между реалната средномесечна борсова цена на сегмента „Ден напред“ на „Българската независима енергийна борса“ ЕАД за съответния месец и базовата цена в размер 150 лв./MWh. (2) Не се изплаща компенсацията по ал. 1 за клиенти с цени под базовата цена от 150 лв./MWh. (3) На клиенти с цена, надвишаваща базовата с по малка сума от размера на компенсацията, изчислена по реда на ал. 1, се изплаща компенсация в намален размер, така че резултативната цена за клиента след компенсиране да не е по-ниска от 150 лв./MWh.“ Имаме след това § 19. Да го изчета и него все пак?
Не.
Да, той е оттеглен. Предложение на народния представител Йордан Цонев и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението и затова ще го изчета. Създават се нови параграфи със съответен номер със следното съдържание: „§... (1) Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ компенсира небитовите крайни клиенти на електрическа енергия в размер 80 на сто от разликата между реалната средномесечна борсова цена на сегмента „Ден напред“ на Борсата за съответния месец и базовата цена в размер 200 лв./MWh. (2) Не се изплаща компенсацията по ал. 1 за клиенти с цени под базовата цена от 200 лв./MWh. (3) На клиенти с цена, надвишаваща базовата с по-малка сума от размера на компенсацията, изчислена по реда на ал. 1, се изплаща компенсация в намален размер, така че резултативната цена за клиента след компенсиране да не е по-ниска от 200 лв./MWh. §... (1) Публичните предприятия от сектор енергетика със 100 на сто държавно участие в капитала внасят целеви вноски във Фонд „Сигурност на електроенергийната система“, които се използват за покриване на разходи по чл. 36б, ал. 1, т. 4 съгласно Закона за енергетиката. (2) Размерът на целевите вноски по ал. 1 се определя от Министерския съвет по предложение на министъра на енергетиката. (3) Целевите вноски по ал. 1 се внасят в срок, определен в решението на Министерския съвет, с което се определят и се признават за текущи разходи за дейността за целите на данъчното облагане.“ Предложение на народния представител Любомир Каримански и група народни представители, което не е подкрепено също. „§... В Закона за енергетиката (обн., ДВ, бр.…) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 36д, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: а) създава се т. 9: „9. целеви вноски от публични предприятия от сектор енергетика със 100 на сто държавно участие в капитала, определени по размер в решение на Министерския съвет, по предложение на министъра на енергетиката, които се използват за покриване на разходи по чл. 36б, ал. 1, т. 4;“ б) в ал. 4 след думите „по ал. 1, т. 8“ се добавя „ и т. 9“; в) създават се ал. 5, 6 и 7: „ (5) В случай че целевите вноски по ал. 1, т. 9 надвишават размера на извършените компенсации след изпълнение на програмите по чл. 36б, ал. 1, т. 4, за които същите са определени с решението на Министерския съвет, комисията използва остатъка за целите на ценово регулиране във връзка с компенсиране на разходи, извършени от обществения доставчик по чл. 93а, ал. 1. (6) Размерът на целевите вноски по ал. 1, т. 9 се определя от Министерския съвет по предложение на министъра на енергетиката след отчитане на пълната себестойност без ДДС и необходимите средства за изпълнение на инвестиции и ремонти без ДДС, гарантиращи дългосрочната експлоатация на производствените мощности и осигуряващи икономически обоснована норма на възвръщаемост на капитала. (7) Целевите вноски по ал. 1, т. 9 се внасят в срок, определен в решението на Министерския съвет, с което се определят и се признават за текущи разходи за дейността за целите на данъчното облагане.“ 2. В чл. 36з, ал. 1 след думите „средствата по чл. 36д, ал. 1, т. 7“ се добавя „целевите вноски по чл. 36д, ал. 1, т. 9“.“ Комисията не подкрепя предложението.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусия по прочетените текстове. Има ли желаещи за изказване, колеги? Изказвания има ли, колеги? Господин Сабрутев, заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Бих искал да направя предложение за редакция на предложението на народния представител Йордан Цонев и група народни представители с № 47-254-04-256. Ще изчета целия текст заедно с редакциите и ще Ви оставя едно копие. Създава се нов параграф със следното съдържание: „§… (1) Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ компенсира небитовите крайни клиенти на електрическа енергия в размер 80 на сто от разликата между реалната средномесечна борсова цена на сегмента „Ден напред“ на „Българска независима енергийна борса“ ЕАД за съответния месец и базовата цена в размер 200 лв./MWh за периода от 1 юни 2022 г. до 31 декември 2022 г. (2) Не се изплащат компенсации за небитови крайни клиенти по ал. 1 за клиенти с цени под базовата цена от 200 лв./MWh. (3) На клиентите с цена, надвишаваща базовата с по-малка сума от размера на компенсацията, изчислена по реда на ал. 1, се изплаща компенсация в намален размер, така че резултативната цена на клиента след компенсиране да не е по-ниска от 200 лв./MWh.“
Само момент, господин Сабрутев – „изплаща“, а не „заплаща“ – така сте ми подали самото предложение.
Извинявайте, грешката е моя.
Моля Ви да сме коректни, защото това остава в протокола и така ще бъде вписано в текста на Закона, ако бъде приет.
Благодаря още веднъж. Създава се нов параграф със следното съдържание: „§… 1. Публичните предприятия от сектор „Енергетика“… Всъщност в този параграф няма корекция, господин Председател. Ако искате, да го изчета, ако искате, да го пропусна?
Само където има корекции, господин Сабрутев.
Само където има корекции. Окей. „ (2) Размерът на целевите вноски по ал. 1 се определя от КЕВР по предложение на министъра на енергетиката при отчитане на пълната себестойност на произведената електрическа енергия, необходимите средства за изпълнение на инвестиции и ремонти без ДДС, гарантиращи дългосрочната експлоатация на производствените мощности и осигуряващи икономически обоснована норма на възвръщаемост на капитала. (3) Целевите вноски по ал. 1 се внасят в срок, определен в решението на КЕВР по предложение на министъра на енергетиката, с което се определят и се признават за текущи разходи за дейността за целите на данъчното облагане. В случай че по утвърдена методика на КЕВР базовата цена от 200 лв./MWh нарасне с 20 на сто или повече, КЕВР може да повиши размера на долната граница по предложение на министъра на енергетиката.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Колеги, реплики има ли? Реплики има ли, колеги към това изказване? Господин Станков, заповядайте за реплика.
Искам процедура по начина на водене.
След като се изчерпят репликите, господин Аталай. Ако желаете, вземете реплика. Процедурата по начина на водене е, след като се изчерпят репликите. Можете да вземете реплика, ако искате. Господин Станков е пръв, след това е професор Гечев.
Господин Аталай, дал съм думата на господин Станков вече.
Господин Председател, благодаря Ви. По-скоро репликата ми няма да е към господин Сабрутев. Моля да съобразите дали това е редакционна поправка, или изцяло нови текстове, защото според нас е недопустимо това, което се направи като предложение и разяснение с голяма част от алинеите, добавени от господин Сабрутев. Моля това да бъде проверено, защото става въпрос за помощта на бизнеса и да не стане да гласуваме нещо, което после да се налага да отваряме впоследствие. Моля Ви.
Благодаря Ви, господин Станков. Това беше процедура по принцип, а не реплика. Сега е професор Гечев, след това господин Аталай и ще дам възможност за дуплика.
Уважаеми господин Председател! Колега Сабрутев, трябваше да подчертаете, че в това редакторско предложение сме направили опит да балансираме държавния интерес и интереса на частния бизнес в българската икономика, защото все пак частният бизнес също трябва да поеме част от риска при евентуалното увеличение на цените, да предприеме и мерки по повишение на ефективността. Трябваше да подчертаете, че това е изключително важна крачка на българското правителство, което прилага европейския опит за запазване на конкурентоспособността на българската икономика, и ние сме длъжни да я подкрепим. Но подчертайте, че трябва да има баланс на интересите и на риска – не може обществото да поеме целия риск. Затова предложението, редактирането до 200 лв. плюс до 240 лв. на практика да се поеме от бизнеса, след което държавата да дава компенсации, дава отговор на този баланс. И не подчертахте накрая – това го казвам за зрителите и за всички нас, колеги, сега плащаме цената, че години наред беше съсипван един златен проект „Белене“, която щеше да се изплати за две години при сегашните цени, и затова е предмет на отделно обсъждане. Като се формира ново правителство, депутатите да сядаме и да си приключваме българския проект, който щеше да ни носи милиарди в бюджета. Благодаря Ви.
Господин Костадинов, трябва да спазим процедурата. Господин Аталай, извинявам се. Заповядайте, господин Аталай, трета реплика – да, дуплика и след това господин… Давайте за реплика, ще Ви чуем каквото имате да ни кажете.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Виждам, че много сме уморени, но трябва да знаете, че такива грешки, както бяха направени със Здравната каса, ще направите и в момента – същото, което се случва с редакцията върху моето предложение, което е направено по реда си и е прието. Моите уважения към господин Сабрутев, той вчера каза, че не е секретарка да пише текстове, виждам, че днес е секретар и вече е написал достатъчно дълъг текст, което означава, че редакционните бележки върху предложението на народните представители могат да бъдат кратки, точни и ясни, и то само в цифрите. Всичко друго, това, което правите в момента, не засяга нито „Белене“, нито частните предприятия, нито държавните предприятия. Тъй като съм предложил още февруари месец законопроект, да бяхте така добри, господин Гечев, да приемете този законопроект –как и по какъв начин да се осигурят средствата във Фонда и от частни предприятия, от държавни предприятия, от всичко, а днес в бюджета да определим само компенсациите или помощта към индустрията, към бизнеса, и това, което очакваше бизнесът. Затова е моето процедурно предложение или реплика – както искате, така го приемете, запазвам си правото за изказване. Много Ви моля, предложението на „Движение за права и свободи“ кореспондира с предложението и на ГЕРБ – не виждам господин Добрев, защото отсъства в момента. Ако ще има някаква редакция, точно е по тези текстове. Всичко друго е някак си интерпретация и опити да се включите на състезанието, след като е минал вече финалът. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Аталай. Дуплика, господин Сабрутев, желаете ли? Заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Благодаря на професор Гечев и господин Аталай за репликите към моето изказване. Господин Гечев, абсолютно сте прав. Това редакционно предложение, което направих, е в резултат на дълги дискусии с всички или почти всички парламентарно представени партии. Опитахме се да намерим формулата, с която първо да подпомогнем на максимум бизнеса, така че високите цени на електроенергията да не се отразят върху инфлацията. Търсихме максимално справедливия подход обаче и за държавната енергетика, откъдето всъщност ще се вземат финансовите ресурси, с които ще се изплащат въпросните компенсации. В дискусията стана ясно, че под 200 лв. няма как да предложим праг, защото себестойността на електроенергията от държавните централи е такава или по-висока. Сиреч, ако предложим цена под 200 лв., това означава автоматично да задължим държавната енергетика да взима заеми, за да плаща компенсации. Относно коментара да се провери дали става въпрос за редакция, или за голяма редакция, която не е допустима. Бих искал да обърна внимание на народните представители, че става въпрос за изключително мащабен казус – говорим за няколко милиарда лева. Това не е просто една точка, която ще гласуваме, една от многото в бюджета, а говорим за поне три, четири, пет милиарда лева до края на годината. Мащабът е сериозен, затова моля да обърнем необходимото внимание. Да, редакциите не са една конкретна цифра или една запетайка, но те всъщност изобщо не са чак толкова много. Може би това, че изчетох пълните текстове, за да има яснота залата за смисъла на редакциите, е нещо, което кара да се има усещане, че са прекалено дълги. Търсим отново баланса между конкурентоспособност на нашия бизнес, да не натискаме инфлацията излишно нагоре с високите цени на електроенергията, но от друга страна, да не задължаваме държавната енергетика да тегли заеми, за да плаща компенсации. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Господин Костадинов има думата за процедура – заповядайте.
Господин Председател, от името на парламентарната група искам почивка от 30 минути и свикване на спешен Председателски съвет. Благодаря.
По искане на група, колеги, почивка до 18,00 ч. и неформално всички председатели на групи могат да заповядат в председателския кабинет, за да обсъдим това, което господин Костадинов има да ни каже. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме заседанието с дискусия по така представените параграфи от Проекта. Има ли други изказвания? За изказване ли, господин Стойнев? Драгомир Стойнев има думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Моето изказване, разбира се, е в сферата на енергетиката, защото наистина промените през последните дни бяха много. За съжаление, казвам наистина, за съжаление, останаха промените на ИТН, ГЕРБ и на „Движение за права и свободи“, тоест оттук нататък ние трябва да работим върху тези промени, защото това, което искахме ние от левицата, за съжаление, не се случи, но такава е реалността. Сега обаче да говорим с конкретика. Министърът на енергетиката, който, разбира се, е уважаван от абсолютно всички, говоря най-вече от коалицията, разбира се, не може да имаме такива претенции от опозицията, дойде и ни заяви, че 250 лв. е пълната себестойност на микса от държавните предприятия и не мога да разбера сега колегите от Промяната, които предлагат 200 лв. За мен това е изцяло неприемливо. Може би пък колегите от Промяната да са погледнали това, което предлагат колегите от „Движение за права и свободи“, защото така се получава. Няма как, когато министърът, когото ние уважаваме, и крепим това правителство, дойде и ни каже каква е себестойността, и ние да предлагаме друго число. Числото, колеги, ако искаме наистина да не се декапитализират държавните предприятия, е 250 лв. БСП – „Коалиция за България“, няма да подкрепи друго число над 250 лв., за да е ясно на всички в залата. Това означава, че над 250 лв., когато се вдигне цената, било то от 400, 500, 600 лв., разликата от 250 до това се покрива. Предложението е 80%, окей, но не сме съгласни да бъде 200 лв. Когато министърът е казал 250, трябва да бъдем последователни. Ако колегите от Промяната имат други мотиви, да излязат и да ги кажат, но за нас основните мотиви са тези и ще държим ние от „Коалиция за България“ да бъдат тези мотиви. Считаме, че тази мярка е необходима. Несигурността в държавата, за съжаление, стана голяма. Предстоят тежки месеци и ние трябва да бъдем в помощ на небитовите потребители именно в тази трудна ситуация през следващите месеци, защото наистина не знаем какво ще се случи. Тоест до края на годината апелирам за яснота към небитовите потребители и сега ние ще гласуваме именно подобно предложение. Така че ние от „БСП за България“ съжаляваме, че не стана това, което искахме, да бъдат включени и частните производители, но в крайна сметка, ако има няколко седмици живот този парламент, чрез промяна в Закона за енергетиката и те ще бъдат включени. На този етап нашето предложение не бе допуснато, което изготвихме съвместно, така че считам, че 250 лв. е наистина реалната себестойност на микса от държавните предприятия и ние ще подкрепим това предложение. Жалко е, че колегите от Промяната се отказаха наистина от собствения си министър. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. Реплики? Господин Аталай – първа реплика, и господин Сабрутев – втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Стойнев, после ще излезете пак на трибуната и ще кажете, че Вашето предложение не е прието. Е, няма как да бъде прието Вашето предложение, нямате последователност. Ако февруари месец, когато имаше решение от ГЕРБ, ако март месец, когато аз предложих Законопроект, заедно с ПП Вие не бяхте го отхвърлили, в момента щеше да има методологията как, откъде и по какъв начин да се събират средствата във фонда за електроенергийна сигурност. Но тогава Вие се правихте на мъже. Бяхте голяма коалиция, не можеше никой да Ви каже добър ден, а ние бяхме загрижени за енергетиката и сега също сме загрижени. Не че това, което съм предложил, от 200 лв. нагоре, съм имал предвид да съсипвам електроенергийните предприятия. Напротив, напротив, но миксът, който е определен за небитовите потребители, може ли министърът да дойде да ми обясни дали е 250 лв.? И кой субсидира небитовите потребителите, откъде излиза енергията? Не искам да влизам във Вашите социални сфери. Социалното подпомагане не е през Социалното министерство, а през Министерството на енергетиката. Много Ви уважавам. Ако ни сравните, ПП са се съединили с ДПС, трябва да знаете, че държавата ще върви, ще върви и ще пее и днес щеше да бъде всичко наред, а тъй като Вие сте с тях, затова куцат нещата. Така че, много Ви моля, посоката, господин Председател, на нашите предложения трябва да бъде със загриженост към бизнеса, към икономиката, защото и министърът, вицепремиерката вчера, без да има предложения в бюджета, идва и казва: „Моля Ви се, грижете се за икономиката!“ Ами да бяхте се загрижили. Трябва да бъде загриженост към енергетиката, да няма фалити, към държавните предприятия и оттам нататък да направим всичко възможно да намалим инфлацията. Затова „Движение за права и свободи“ бяхме загрижени още от месец ноември и декември и сега продължаваме по този начин. Бъдете убедени, че ще направим онова, което е необходимо, и Вие трябва да се качите на тази каруца, няма къде да отидете.
Благодаря, господин Аталай. Господин Сабрутев – втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Стойнев, изключително съжалявам да чуя Вашето становище и едва ли не нападки към „Продължаваме Промяната“. Съжалявам да ги чуя, защото БСП беше разписала в Закона за изменение и допълнение предложение, което да е в държавния бюджет, точно с база от 200 лв. – предложение, което беше изтеглено впоследствие. Защо е 200 лв., а не 250? Напомням Ви, че тъкмо аз бях инициаторът да се търси максималното завишаване на долната граница, за да се гарантира пълно обезпечаване на себестойността на електроенергията, произведена от държавните енергийни дружества. Както добре знаете, аз идвам от държавно енергийно дружество и ако има интерес, който ще защитя, то това ще е на държавната енергетика. Причината защо в крайна сметка вписах в предложението 200 лв., а не 250, е тъкмо разговорите, които направихме с многото на брой парламентарно представени партии днес и вчера. Ако си спомняте, на тези разговори се коментираше следното: бизнесът има необходимост от помощ, бизнесът има крайна необходимост от тези компенсации и те трябва да са максимално справедливи за бизнеса, но по никакъв начин да не ощетяват държавната енергетика. Ако си спомняте, в Бюджетната комисия внесох предложение, което всъщност изпълняваше тези две условия. Това предложение, което внесох, и забележете, не беше прието, включително защото един народен представител от БСП не го гласува, беше отхвърлено в Бюджетната комисия и затова не фигурира в протокола. Моето предложение беше: всичко що е над въпросната справедлива себестойност на произведената електроенергия от държавните енергийни предприятия, тук говорим включително за инвестиционни програми, включително за амортизации, IRR 9,9% висока стойност – всичко от това, което екстра генерира държавната енергетиката, да влезе във Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ и спрямо наличностите във Фонда всичко да се разпределя към бизнеса. Това беше единственият механизъм, по който ние можехме да гарантираме, че държавната енергетика няма да работи на минус и в същото време бизнесът ще взима абсолютно всичко от това, което държавната енергетика генерира като екстра. Нещо повече, в моето предложение бяха включени производствата на електроенергия с гарантирано изкупуване от страна на държавата. Защото, господин Стойнев, припомням, че имаме едни доста производства, в които държавата е поела търговския риск, а в същото време те генерират и свръхпечалби. Аз смятам, че е изключително справедливо, когато държавата е поела търговския риск, всичко което е над пазара, над въпросния поет търговски риск, да влезе във Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ и оттам да се разпредели към бизнеса. Връщам се отново на темата защо 200 лв., а не 250. Направихме изключително много калкулации, преди да впишем тази стойност. Господин Стойнев, при текущата днешна цена от 700 лв. на мегаватчас в държавната енергетика ще остават въпросните 200 лв. плюс допълнителни 100 лв. Това е разликата между тези 20%, които остават в държавата. Тоест за държавната енергетика остават 300 лв. при себестойност 250. Ще спаднем под себестойност само и единствено ако цената на електроенергията падне под 450 лв. на мегаватчас, което изобщо не се очаква да се случи скоро, а тъкмо обратното – тепърва предстоят месеците с високо потребление, когато цените ще растат. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Трета реплика има ли? Не виждам. Заповядайте, господин Стойнев, за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Благодаря за репликите. Първо, към господин Аталай. Господин Аталай! Той не чува и отиваме към господин Сабрутев. Господин Сабрутев, самият министър заяви, че 250 лв. е пълната себестойност на микса. Аз не знам откъде идват Вашите други числа и как си променихте мнението от 250 на 200? В крайна сметка има заемния ресурс, който ще бъде по Плана за възстановяване и устойчивост, и цената ще му се повиши. Престои криза, лихвените проценти се увеличават. Тоест министърът искаше наистина да има предвидимост, да има спокойствие. Как Вие сте си променили решението? Защо е необходимо това да го направите, си е изцяло Ваша отговорност. Ние от БСП казваме, че това, което министърът казва, че за да не се декапитализират държавните предприятия, 250 лв. е наистина нормалната цена. Това, разбира се, което господин Аталай се опита да каже, което се е случило, е, че господин Аталай предложи решение на Народното събрание. Ние бяхме против, защото трябва да има законопроект. След това беше направен законопроект, който да изключи въглищата, природния газ и биомасата. Ние от БСП не се съгласихме и това е причината този законопроект да не бъде приет. Това е, което касае от наша страна. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. [[Реплики.]] Да, да, разбрах, но има ред. Господин Ганев има думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, аз ще се опитам моето изказване да е изключително кратко. Очевидно сме изправени пред сериозен проблем, очевидно днес трябва да намерим решение и очевидно това решение трябва да е измежду трите налични предложения специално от гледна точка на компенсациите – или 150, или 200 базова цена, над която има компенсации от 80%. Нашата подкрепа за тези предложения ще се определя от две неща. Първо, приемайки опасенията на колегите от БСП, че себестойността на производителите се качва заедно с качването на всичко останало. За съжаление, се намираме в инфлационен процес, при това глобален, и по-скоро като разумна трябва да се вземе горната предложена базова цена. Тоест тази на колегите от ДПС за 200 лв. И второто важно нещо, което ще определи нашето гласуване, е да сме обвързани, да е ясно, че тази помощ, това е съвсем очевидно, огромна помощ на българския данъкоплатец – да, вярно през държавната енергетика, но все пак тя принадлежи на българския данъкоплатец и изобщо на българските граждани – към българските бизнеси, да има краен срок. Тя не може да бъде безкрайна, тя не може да бъде вовеки. В този смисъл бих помолил колегите, вносители на предложенията, да ми обяснят: дали и как в техните предложения се съдържа такъв краен срок, за да сме спокойни, когато гласуваме, защото не може да се обещава такова огромно подпомагане до безкрай. Сигурно е, че трябва да има някакъв момент, в който това трябва да престане и бизнесите да минат на собствена издръжка. Благодаря Ви.
Реплика – господин Сабрутев, после господин Аталай.
Благодаря, господин Председател. Господин Ганев, в редакционната поправка, която аз направих, изрично вписах срок. Срок не просто докога ще се изплащат компенсации, а откога. Ако не сложим срок, както е в момента по всяко едно от тези три предложения, които седят като вписани в Доклада, рискуваме бизнесът да не получи компенсации до деня, в който се обнародва в „Държавен вестник“ приетият бюджет. Затова изрично в моето предложение вписах от 1 юли до 31 декември 2022 г. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Господин Аталай, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Явно, господин Сабрутев трябва още дълго време да бъде активно участник като секретар в Националната електрическа компания, за да разбере, когато се пишат законите, къде се пишат срокове и къде не се пишат срокове. Господин Ганев, бюджетът е до края на годината. След като този бюджет е до края на година, не е необходимо да се пише до- кога е помощта. Втората част в Закона, който сме предложили, хайде, да не кажа: съм предложил, защото ще стане като „аз“, също така предлагахме първоначално помощта да бъде до 1 юли – така, както са европейските изисквания, в решението, което предложихме, а в Закона, който все още стои на трупчета, пише, че е до края на годината. Тъй като тази разпоредба не е свързана с методологията за начина – как и по какъв начин ще се събират парите във Фонда, а само даваме възможност на правителството да бъде ангажирано да подпомага бизнеса, а не от бизнеса да ходят постоянно пред еди-кое си министерство и да се молят постоянно аман-заман и да ядат, и да пият скъпи питиета. Затова правим цялото това нещо. Мисля, че с всичко това, което Ви казах, покриваме всички Ваши изисквания. Колеги, не държа за нашето предложение точно как да бъде – долната или горната граница, дали да е 200, дали да е 201 лв., или 202 лв. Нека да се разберем така: ако е необходимо, да направим съответните корекции в нашите предложения, за да бъдем в час със Закона, който приемаме, и ако решим, ще бъдем в помощ на бизнеса. Ако не решим, ще оставим старата система и тогава пак ще се види какво става.
Благодаря, господин Аталай. Трета реплика? Няма. Господин Ганев, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Отново ще се опитам да съм много кратък. Благодаря за отговорите. Благодаря и за отношението на господин Сабрутев. При това положение мога само да кажа, че се радвам, че са постъпили предложенията в този ред и в този ред ще ги гласуваме, защото колегите от ГЕРБ ще могат, ако случайно тяхното не мине, да решат дали да подкрепят второто. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ганев. Думата има господин Цонев, след него господин Сабрутев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам с малко хронология да върнем дебата оттам, откъдето тръгна, не защото имаме кой знае колко време, а защото, търсейки решение, трябва някак си да пазим – може би за 50-и път от тази трибуна казвам: достойнството и честта на тази институция, където са ни пратили хората да ги представляваме. Уважаеми колеги, работа на Народното събрание ли е да определя дизайна, вида, начина на помощите, на компенсациите към бизнеса и така нататък? Следих внимателно публикациите от бизнеса след онази вечер. На Народното събрание, Бюджетната комисия, отделни парламентарни групи са направени портрети. Направено е на дреб. Защо? Кой трябваше да предложи тази помощ? [[Реплики.]] Изпълнителната власт. Това е нейно задължение, неин прерогатив. Всичко е там – води преговори с работодателските организации, тоест заинтересованите страни, има експерти, има министерства, има Министерство на финансите, има Министерство на енергетиката и така нататък, знае и разполага с ресурса, знае какво става в енергетиката. Народните представители, които са изпратени тук не в качеството си на експерти, а в качеството си на политици, трябва да определят киловати, мегавати, гигавати, кое откъде влиза, как излиза, какво става и така нататък. Трябва да определяме дизайн на една мярка, която в никоя страна не се определя от парламента. Забележете, пристига предложението за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет, в него няма една дума за мерки в тази област и започват депутати да правят предложения, започват комисии да се занимават с това, което категорично не им е работата, най-малко защото по дефиниция там няма такава експертиза. Ако случайно там има един-двама колеги, които имат експертиза, минали са през сектора, това не е по дефиниция, не е по държавно устройство. И в Бюджетната комисия ние трябва да определим дизайна на тази мярка. Нея даже я няма, не е дадена дали да я има, или да я няма. Забележете, тя изтича на 30-и, тоест тя изтича днес, която е приета мярка, която правителството е предприело, правителството е направило. Дори не казват спираме ли я, продължаваме ли я, друга ли, каква? Нямаше да се изкажа в тази посока, не ми е присърце в момента да се занимавам с правителството в оставка, но разберете, прочетете всички публикации. Защо горещият картоф е тук при Вас, при нас? Защо? Защото някой не си е свършил работата. От 16 май вървят срещи по тази тема с бизнес организациите и накрая ни пристига бюджет, в който няма една дума. Е, добре, това добре ли е? И ние тук до последно се караме – 200 на 80, 250 на 100, 150 на не знам какво, ама как ще се напълни, ама фондът няма пари, ама там как ще се напълни, ама ще дойдат ли от ВЕИ-та, от това, от онова – не искам да повтарям цялата дискусия. Това трябваше да дойде във вид, в който е уговорен с бизнеса, който е съобразен с финансовите възможности на бюджета, с финансовите възможности на енергетиката, на дружествата. И ако оттам се вземат парите, ако не, откъде се вземат, за колко време и по кой начин? Нали разбирате защо рейтингът на Народното събрание винаги е такъв? Не е само заради това, че се караме. Тук това ни е работата – да спорим, понякога и да се караме. Защото изпълнителната власт, особено тази, която си отива, много обичаше да хвърля горещия картоф тук. Да де, но това не върши работа на никого – нито на бизнеса, нито на изпълнителната власт, а най-малко на Народното събрание. Как ще излезем сега с това решение? Представете си, че пак, както в Бюджетната комисия, не се разберем. Нямаме достатъчно експертиза, не можем да поемем този риск да оголим енергетиката или други аргументи. И утре ще осъмнем тук блокирани от бизнеса, че депутатите безотговорно не са си свършили работата и не са дали компенсации на бизнеса и са унищожили българската икономика. Това са част от заглавията, които в момента Ви цитирам. Кому е нужно това? Що за безотговорност, що за нахалство? Не знам просто как го приемате Вие това. Аз не го приемам. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Цонев. За реплика ли, господин Сабрутев? Заповядайте. Втора реплика – Александър Иванов. Трета реплика – Стойнев.
Уважаеми господин Цонев, репликата ми е към Вас относно свършеното и несвършеното от страна на правителството. Без да искам да бъда човекът, който защитава свършеното от тях, но все пак трябва много ясно да отбележим какво беше направено до момента. Компенсации имаше от първия месец, в който цените на електроенергията се качиха драстично. Имаше компенсации всеки месец в размер, който беше определен в зависимост от това каква беше средномесечната цена на електроенергията. Сиреч когато електроенергията беше скъпа, бяха високи компенсациите; когато не беше скъпа, бяха по-малки компенсациите. Това, което се опитваме в този момент да направим, е Народното събрание да си свърши работата, като със закон въведе необходимостта от изплащане на компенсации, за да може бизнесът да има необходимата предвидимост, за да може не министърът, който всеки месец, и Вие виждате – с едно гласуване в парламента е един министър, после идва друг, ами със закон да се определи както размерът на компенсациите, така и приходът, откъдето ще дойдат парите. Ще си позволя в текущата реплика да направя кратка към господин Аталай, тъй като не можах към неговата дуплика. Господин Аталай, Вие наистина сте по-опитният от мен, драстично по-опитният, може би най-опитният в тази зала, и може би като най-опитния трябваше да знаете, че така предложеният от Вас проект реално ще лиши бизнеса от компенсации до влизането в сила, а именно три дни след обнародването в „Държавен вестник“ на приетия бюджет. Благодаря.
Благодаря, господин Сабрутев. Господин Иванов има думата за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, господин Цонев, колеги! Господин Цонев, не съм съгласен с Вас, че казахте, че нямало предложение на Министерския съвет в този бюджет за компенсация на цената на електроенергията. Не, напротив, има – премахването на акциза, който е 2 лв. Това е помощта, която предложи правителството с актуализацията на бюджета. В друго отношение обаче сте много прав. Аз досега се консултирах и с колеги, които със сигурност са по-големи капацитети от мен в енергетиката, и досега правителството и това, което господин Сабрутев каза, всички решения за компенсации до момента, добри или лоши, според мен недостатъчно добри, защото ги виждаме в отражението в инфлацията, бяха на Министерския съвет. И Вие резонно задавате въпроса защо от 16 май, както казаха работодателите на Бюджетната комисия, не са взели една категорична стъпка, едно правилно решение по отношение на това как оттук нататък да продължи тази компенсация. Да, удобно е на Министерския съвет да хвърли горещия картоф, и то, забележете, със забавянето на внасянето на актуализацията на бюджета в Народното събрание, и то ние точно в Бюджетната комисия, без нужната експертиза, без необходимите изчерпателни калкулации, да вземем това решение, което наистина го чакат и работодателите, и малките и средните предприятия, дори и фризьорският ни салон, в който ходите да се подстригвате, и те чакат, защото от утре без такова решение те ще плащат цена на свободен пазар над 700 лв. за утре. Така че може би на някого в Министерството на финансите или в Министерския съвет му харесваше да взима свръхпечалбата на енергийните дружества и да си я разпределя по негово усмотрение. Може би това е причината да няма Министерският съвет решение на този проблем. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Иванов. Господин Стойнев за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Цонев! Господин Цонев, разбирам Вашата загриженост за бизнеса, но нека да е ясно, и недейте да плашите тук – бизнесът щял да дойде, щял да ни блокира. Извинявайте много, няма друга държава в Европа, която да прави такива огромни разходи с директни плащания към бизнеса. Една Германия има съвсем различни линии, било то чрез кредити, било то чрез заеми, с които се подпомагат определени стратегически предприятия. Но такова масово раздаване на средства няма никъде в Европа. И по никакъв начин не можете да кажете, че това правителство, разбирате ли, ощетява бизнеса. Просто не е истина. Че трябва да бъдат подпомогнати – разбира се, че трябва да бъдат подпомогнати. Вярно е, приемаме критики, че трябваше да се мисли и за други механизми. Но питам – каква е отговорността на бизнеса? Те поеха ли отговорност примерно да не увеличават цените на крайните продукти, като взимат толкова много пари? Някой разговаря ли с тях, за да се види по какъв начин? Да, важно е, че сигурно Ви натискат по всякакъв начин – дайте колкото се може повече средства, но в крайна сметка българските граждани трябва да знаят, че това идва от техния джоб. И друго, уважаеми дами и господа! Тук не става въпрос за компенсация единствено и само на българския бизнес. Тук става въпрос за компенсация на небитовите потребители. Това са детски градини, ясли, вероизповедания, училища. Ние можем наистина тези хора, които наистина имат огромна нужда... Общини – те също, разбира се, попадат в този списък. Така че недейте да говорите единствено и само за бизнеса, защото има огромна част от българското население, които също ще бъдат подпомогнати по тези механизми. Но че българският бизнес по никакъв начин не отговори и не предприе и той да има някакви задължения към обществото, е факт. Жалко е, че когато започна кризата, ние не направихме пакет, който да има отговорност на държавата, но да има отговорност и от страна на предприемачите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Стойнев. Заповядайте за дуплика, господин Цонев.
Благодаря, господин Председател. Господин Сабрутев, благодаря, първо, за репликите. Господин Сабрутев, имаше компенсации – факт, даже добри компенсации и според нас, и според бизнеса. Моят въпрос беше защо не ни казаха, защо не ни дадоха закона или там всичко, с каквото трябваше това да се случи, защото Вие казвате, че това трябваше да се случи със закон. И понеже трябва да се случи със закон, кой да го изработи този закон? Аз това говоря – кой да го изработи? Тук трябваше да влезе проектозакон на Министерския съвет, не Законът на господин Рамадан Аталай. Законът на господин Рамадан Аталай е хубав, но той отразява неговото виждане и на нашата парламентарна група. Но изпълнителната власт е тази, която има цялата информация. Тя носи отговорността. Ако искаше това да се случи със закон, трябваше да има тук проект за закон как да изглежда тази компенсация. Към господин Иванов нямам дуплика, защото смятам, че мислим в една посока. Господин Стойнев, и кой трябва да разговаря с бизнеса и да го попита дали е отразил компенсациите в цените? Народното събрание ли? Кой? Изпълнителната власт. Пак идвате на моята теза. Аз в изказването си имах само една единствена теза – че това, което се опитваме да свършим, е работа на Министерския съвет, на изпълнителната власт. Как ще го свърши тя, е нейна работа. Вие казвате „компенсациите бяха големи“. Значи, трябваше да дойдат тук и да кажат – досега компенсациите бяха големи, проведохме разговори, не се отрази в цената, в продукцията, затова, уважаеми народни представители, Ви предлагаме друг механизъм, или Ви предлагаме да спрем компенсациите, или Ви предлагаме това да стане със закон, както предлага господин Сабрутев, да се пълни, както предлага господин Аталай, тази банка, от която ще се взема от компенсациите, как да се пълни. Не е наша работа, това е моята теза. И бих го преглътнал и не бих взел днес думата, ако в последните 48 часа върху тази институция, върху нашите глави не се изсипаха толкова абсолютно незаслужени критики. Не е наша работа, казвам го на бизнеса! Работа е на Министерския съвет и на изпълнителната власт. Те не си свършиха тази работа и сега, ако работата не върви, отнесете се към тях. Благодаря.
Благодаря, господин Цонев. Следващо изказване – Делян Добрев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Защо изобщо водим този разговор и сме направили тези предложения в Закона за бюджета? Защото имаме извънредна ситуация с цената на електроенергията. Това го казахме още на актуализацията на бюджета миналата година горе долу по същото време. Още тогава казахме, че в бюджета трябва да се заложат буфери, че трябва да се заложат средства. Беше ни казано да си гледаме работата. От тогава до сега бизнесът получава компенсации на парче. Средната цена, която бизнесът е платил до момента, е между 240 и 250 лв. след компенсациите. Средната цена, която плаща европейският бизнес, и то не този с преференциалните условия, а другият, след компенсациите е 204 лв. Тоест нашият бизнес плаща с 20 и няколко процента повече въпреки компенсациите, които досега се даваха. Но не говорим за тези компенсации, а говорим за това, че оттук нататък бизнесът трябва да има някаква сигурност. Не може месец за месец той да заплашва със стачки, да се моли на министъра на финансите, да иска срещи с премиера и в крайна сметка заради тази несигурност да включва в цените на своите продукти по-висока цена от тази, която в крайна сметка получава, просто защото не знае ще има ли, няма ли да има компенсации, докога тези компенсации ще продължат. За да разберете размера на проблема, ще Ви кажа, че преди да почне увеличението на цените, бизнесът кумулативно плащаше за ток около 2 млрд. лв. В момента плаща между 10 и 15 млрд. лв. Тоест преди плащаше 2 милиарда, сега ще плаща между 10 и 15 млрд. лв. в зависимост от това какви са цените. Ако цената е около 600 лв., ще плаща 10 милиарда, ако цената е 900 лв. например, каквато очакваме да бъде зимата, ще плаща 17 милиарда. Къде отиват тези пари? Тези всичките милиарди – допълнителните милиарди, ги взема в най-голямата си част – да не кажа всички –държавната енергетика, държавните производители на електроенергията вземат тези огромни средства – двата милиарда, които е плащал бизнесът и до миналата година, и допълнителните 8, 10, 12 милиарда според това колко е цената. Какво предлагаме ние? Тези пари, които са ги взели държавните предприятия заради конюнктурата, тези средства да бъдат възстановени частично на бизнеса. И казвам частично, защото в случая, в който бизнесът е платил 12 млрд. лв., той ще получи обратно осем. Няма да получи 12 млрд. лв. при цена на електроенергията 700 лв. Спорим по това предложение – не толкова, че спорим, мисля, че за всички в тази зала е ясно, че трябва да има компенсации за бизнеса, в противен случай… И днес е интересен ден, защото гласуваните от Министерския съвет компенсации свършват – сега е 19,00 ч. – в 12,00 ч. тази вечер, тоест има компенсации за още пет часа. След пет часа компенсации за бизнеса няма. За утре цената на бизнеса е над 700 лв. на мегаватчас. Над 700 лв. при тази цена. Ето, 12 милиарда плаща бизнесът при тази цена годишно за електроенергия, вместо да плати два. Ако ние днес не вземем това решение, ако то не влезе в сила по най-бързия възможен начин, стоките и услугите ще станат двойно и тройно по-скъпи, инфлацията ще е двойно и тройно по-висока, някои организации, включително обществени организации, няма да издържат. Такива бяха споменати вече – социални заведения, общини, болници и така нататък. Опитваме се три дни да намерим някакъв компромис. По много други теми се караме, жестоко се караме – тук в случая се опитваме да си говорим, дори и хора, които не се харесваме поради някакви политически различия, се опитваме да си говорим. В моето предложение съм предложил – което първо трябва да се подложи на гласуване, господин Председател, по реда, по който са постъпили – да бъде дадена компенсация от цена 150 лв. нагоре, тоест бизнесът си плаща задължително 150 лв. и от горницата плаща 80%. С цел да постигнем някакъв компромис, всички ние да се обединим около някаква компенсация все пак, за да има сигурност в бизнеса, правя процедурно предложение, господин Председател, редакционна поправка в моето предложение: в ал. 1 числото „80“ да стане „100“. Числото „150“ в ал. 1, 2 и 3 да стане „250“. [[Народният представител Делян Добрев и председателят се уточняват.]]
Може ли само да повторите.
В ал. 1 числото „80“ да стане „100“ и в ал. 1, 2 и 3 числото „150“ да стане „250“.
Разбрах.
Какво означава това, господин Председател? То така е в синхрон с това, което господин Драго Стойнев каза, че държавната енергетика – и което министърът на енергетиката казва, средно има себестойност около 250 лв. Средно всички предприятия – и скъпите, и евтините, и тези, които произвеждат скъпа електроенергия, и тези, които произвеждат евтина електроенергия. Тоест, ако се приеме това мое предложение, би трябвало да се удовлетвори цялата пленарна зала за 250 лв. минимална цена, която бизнесът ще плаща. А компенсацията над тази цена ще бъде 100% до среднодневната цена, постигната на борсата. Тоест това не означава, че всеки ще плаща 250. Защото един потребител, който е дневен потребител, той не плаща средната цена за денонощието, а плаща – имате енергетици сред Вас – по-висока цена от тази средната. Да кажем едно малко предприятие ще плати 300 лв. или 280 лв., или 320 лв. Та предложението ми е за такава корекция. Мисля, че тя би трябвало да удовлетвори всички страни. И господин Председател, в Комисията аз оттеглих § 19.
Да.
Желая да си оттегля оттеглянето, тоест да подложите § 19 също за гласуване. Защото го оттеглих отново с цел да постигнем компромис в Комисията, да се обединим около текстове. Но текстовете, предложени от господин Сабрутев, не бяха подкрепени в Комисията. И тъй като нямаме механизъм, с който да се пълни Фондът за енергийна сигурност, този текст на § 19 е необходим. Ако ми позволите само едно изречение. Пропуснах да кажа нещо много важно за колегите, които не са енергетици. Нашето предложение няма отношение към приходната и разходната част на бюджета. Това трябва да стане ясно на всички. Тоест държавата пари няма да дава, за да подпомага бизнес, общини, детски градини и който и да е друг – църкви и джамии. Тези пари ще са от платените от бизнеса 12 млрд. лв., от които ние ще върнем една част обратно на бизнеса, за да може той да продължи да съществува. Благодаря Ви, колеги. Надявам се да подкрепите моето предложение с редакцията, която направих. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Господин Добрев, разсеяхте ме да търся текстове и говорихте почти три минути повече, но не е фатално. Реплики има ли към изказването на господин Добрев? Първо Драго Стойнев, после госпожа Михайлова и господин Сабрутев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Ние от Коалиция за България сме удовлетворени от това предложение, че цената се увеличава на 250 лв., защото наистина по този начин държавната енергетика няма да бъде декапитализирана. Знаят се – важно – абсолютно всички потърпевши от тази криза и най-вече тези, които наистина имат нужда от помощ, които предоставят обществени, тези, които предоставят социални услуги. Тук влизат и социалните домове и училищата. Разбира се, важно е и общините, че изцяло ще бъдат компенсирани. Така че считам, че след толкова дебати и че разбира се, се съгласихте на предложението на БСП да бъде от 250 нагоре прагът, считам, че тук можем да намерим решение. То решението е намерено – щом Вие го приемате и го предлагате, ние ще го подкрепим. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Стойнев. Госпожа Михайлова.
Уважаеми господин Председател! Аз също ще използвам репликата, за да направя редакционно предложение от името на групата на ВЪЗРАЖДАНЕ. Тъй като наистина в последните няколко дни бяха проведени десетки разговори между всички парламентарни групи, което се наложи благодарение на това, че на Комисията по финанси не успяхме да се обединим около никой от съществуващите текстове и предвид това, че от данните от днес на Q4 във Франция електроенергията е близо 1000 евро за мегаватчас – Q4, за който не е запознат, са месеците октомври, ноември, декември, предвид, че това ще се отрази към България още през месец август, предвид това, че действително след около няколко часа небитовите крайни клиенти ще останат несубсидирани, и слушайки всички от групите в каква посока мислят, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че трябва да подкрепим първото внесено предложение, по което и в момента се изказвам, като обаче ние смятаме, че консенсусът в залата по-скоро е върху 200 лв. за мегаватчас базова цена. Така че правя конкретно предложение в § 18 на настоящото коментирано предложение да се смени цифрата „150“ с „200“ в ал. 1, ал. 2 и ал. 3. Благодаря.
Господин Сабрутев, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Първо, искам да благодаря на всички за конструктивния диалог. Наистина това може би е една от малкото теми, които ни карат да се обединяваме, а не да се разделяме. Господин Добрев, искам да Ви поздравя за това, че се отказахте от първоначалното си предложение от 150 лв. на мегават- час за под, защото това наистина не беше много правилно решение. Аз лично ще подкрепя Вашето предложение, което Вие дадохте с коригираните стойности. Бих искал да предложа редакционна поправка, допълнение към предложението на господин Добрев. Само не съм сигурен дали господин Председателят слуша, за да може да се отчете. В § 19 в края на изречението след данъчно облагане да се добави следното изречение: „при отчитане на пълната себестойност на произведената електрическа енергия, необходимите средства за изпълнение на инвестиции и ремонти, гарантиращи дългосрочна експлоатация на производствените мощности, осигуряващи икономически обоснована норма на възвръщаемост на капитала“. Идеята, господин Добрев, е да не дойде министър, който да реши, че себестойността на електроенергията е 60 лв. вместо 130 или подобни случаи, в смисъл наистина в себестойността да бъдат включени всички. Втората редакционна поправка, която бих искал да внеса, е в § 18 да се добави в края на изречението „за периода от 1 юли 2022 г. до 31 декември 2022 г.“. Аргументите ми отново са това – да се хване периодът, в който няма да е гласуван бюджетът, но да дадем сигурност на бизнеса, че ще си вземат от 1 юли необходимите компенсации. Благодаря.
Благодаря. Само да Ви помоля да ми ги дадете тези предложения, защото второто го записах, но при първото бяхме разсеяни тук от други корекции. Въобще, да Ви кажа, голямо редактиране се получи в залата на тези предложения. Само да попитам: това значи ли, че си оттегляте другото, което е почти недопустимо.
Господин Председател, бих го оттеглил, след като мине първо гласуването по номера на входиране – първо на ГЕРБ. Ако то бъде прието, ще изтегля моите.
Разбрах. То така или иначе първо се гласува на господин Добрев предложението. Значи ще очаквам от Вас да ми дадете текста на първото предложение, което направихте. За срока го разбрах. Господин Добрев, Вие за какво бяхте?
За дуплика.
Имате думата за дуплика. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз съм много щастлив, че в пленарната зала взе да се води някакъв политически диалог. За съжаление, най вероятно в края на този парламент, но е хубаво, че все пак след шест-седем месеца конфронтация започнахме да търсим решения. Дано да се случва по-често, дано следващият парламент започне с това, а не да завърши. Мисля, че редакциите, които господин Сабрутев предлага, ние бихме ги подкрепили. За разлика от първите, които е изчел, тези са разумни и бихме ги подкрепили. Радвам се, че залата се обединява около стойностите, които предложих – 250 лв. за под, за минимална стойност със 100% компенсация впоследствие. Благодаря и на господин Стойнев – аз възприех неговото предложение. Впоследствие той се загрижи за всички социални заведения, за общините, за църквите, за джамиите. Не е само бизнесът, господин Стойнев – от тези високи цени страда почти всеки с изключение на битовия потребител, който все още е защитен от високите цени на електроенергията. Коя беше другата реплика?
То не беше реплика. Госпожа Михайлова предложи да не е 250, а 200.
Да, госпожо Михайлова, извинявам се. Вашето предложение за под от 200 лв. плюс 80% компенсация също е приемливо. То би довело до почти същия резултат както за държавните предприятия от гледна точка на техните разходи, така и за бизнеса от гледна точка на цената, която те биха платили. Моето първоначално предложение беше не със 100% компенсация, а с 80% от минимална цена 150 лв., тоест Вашето предложение също би довело до почти същия резултат. За протокола – да прочета ли § 19, защото не е четен?
Да, прочетете § 19.
За протокола, господин Председател, към моята процедура да си оттегля оттеглянето на § 19 – ще го прочета: „§ 19. (1) Публичните предприятия по смисъла на чл. 2, ал. 1 от Закона за публичните предприятия от сектор „Енергетика“ със 100 на сто държавно участие в капитала внасят целеви вноски във Фонд „Сигурност на електроенергийната система“, които се използват за покриване на разходи по чл. 36б, ал. 1, т. 4 от Закона за енергетиката. (2) Размерът на целевите вноски по ал. 1 се определя от Министерския съвет по предложение на министъра на енергетиката. (3) Целевите вноски по ал. 1 се внасят в срок, определен в решението на Министерския съвет, с което се определят и се признават за текущи разходи за дейността за целите на данъчното облагане.“ Благодаря Ви.
Само се чудя дали, тъй като досега дебатът беше по първата част, да ги гласуваме на две части тези предложения – две отделни гласувания да направим. Все пак мисля, че така е по-коректно в тази ситуация.
Да, разбира се, господин Председател. Само да поясня: § 18 е за разходите, а пък § 19 е за приходите – има логика да се гласуват отделно. Благодаря.
Последното изказване към момента поне е на господин Аталай. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Да се опитам да обърна внимание на всичко това, което се случва в момента в залата. Останахме с впечатлението, като че ли върви на животински пазар – наддаване в зависимост от зъбите на кончето. Господин Председател, това, което господин Делян Добрев предлага за § 19, не е необходимо да го вземате като редакционна бележка, защото го има в моето предложение – прочетете го и ще видите параграфите точно и ясно. Защо Ви го казвам? Защото, ако приемете редакциите на господин Делян Добрев, би трябвало да приемете и онзи ферман на господин Сабрутев, което е против законите, приемането на законите в тази зала. Разбрахте ли ме, господин Председател?
Може ли да повторите, тъй като…
Ако спрете да пишете есемес…
Налага се, да Ви кажа, господин Аталай.
Ако трябва, госпожа Нинова да дойде тук, вместо да ѝ пишете есемес. Господин Председател, редакцията на господин Добрев за § 19 – не е необходимо да редактира, защото го има в моето предложение.
Това го чух, но аз помислих, че давате нови предложения по този параграф. Не, така ли?
Не е ново предложение. Чисто и просто, както виждам вече, залата се ориентира да достигнем крайната цел. Крайната цел, колеги, е това, което Министерският съвет и Министерството не го направиха, Народното събрание да го направи. Да дадем спокойствие в държавата – бизнесът да е сигурен, че ще получи компенсациите; енергетиката да е сигурна, че няма да фалира. Това е писано в моето предложение – добре, в предложението на всички. Даже мога да Ви кажа, че тези 200 лв. и на 80, което предлага госпожа Искра Михайлова като редакция, аз ги приемам като редакция, нищо че са като моето предложение – те няма да гласуват за ДПС. Да не се притесняват за това. И сега идва въпросът: какво правим? Защо изведнъж скочихме от 200 на 250 лв.? Това искам да изясня. Защото 250 лв. министърът каза, че е себестойността, която е начислена на всички енергийни предприятия за микса, което е нормално – може да се приеме 250 лв. Обаче не мога да разбера след 250 защо трябва да бъде 100%? Сега ще Ви кажа. Колеги, при 100%, ако приемем 100%, то трябваше да бъде само за Синагогата, за джамиите, за детските градини, за училищата, за общините, където нямат прим. Онзи ден министърът на енергетиката пред всички ни каза – колеги, чуйте, това е много сериозно: „Бизнесът засега е начислил 330 лв. енергия върху продукцията си, която ни продава.“ Значи инфлацията от бизнеса вече е факт, защото са начислени 330 лв. Нямам нищо против бизнеса, но не искам бизнесът да печели на гърба на държавата, на гърба на данъкоплатеца. Не искам онези със зелената енергия, които вземат преференциални цени, след това да печелят и от помощите, които ги вземат. Искам да Ви кажа, че онези, които имат зелена енергия, откъдето получават преференциални цени, а след това получават и помощ от държавата – тази разпоредба ще я разгледаме в Закона за енергетиката, която е внесена в Комисията. Нямаме нищо против 250 лв. да бъде, ще подкрепим 250 лв. – това, което предлагате, и ние го редактираме, и ние го предлагаме. Ако искате, да се позамислим дали да бъде 100% , или 80. Аз ще приема, от „Движение за права и свободи“ ще приемем и 80, и 100%, защото, ако това правителство още веднъж не каже на бизнеса, след като получи помощите, да не ги начислява върху продукцията си, за да вдига инфлацията, ще бъдем участници в забогатяването на определен кръг от хора. Благодаря Ви.
Реплики има ли към господин Аталай? Ако има поне една реплика, тук да ни остане време да доуточним някои неща. [[Весело оживление.]] Няма реплики, няма и други изказвания сякаш. Нещо – процедура по начина на водене, че си пиша есемеси? [[Весело оживление, смях.]] Междувременно да питам господин Каримански за допълнителния доклад за НЗОК. [[Уточнение от докладчика Любомир Каримански встрани от микрофоните.]] Просто питам, че след това ще продължим с него – да знаете, колеги. Заповядайте за процедура.
Господин Председател, правя процедура по начина на водене. Мисля, че е доста непристойно, докато такъв доайен като господин Аталай произнася реч в полза на енергетиката, Вие да си пишете есемес – това е абсолютно недостойно. Моля Ви, правя Ви бележка. [[Весело оживление.]]
Е, Вие пък много грубо, господин Каримански. [[Смях.]] Човек да не Ви подаде пръст – отхапвате ръка. [[Реплика.]] Не успях съвсем да чуя. Но есемесът пак беше свързан с тези предложения – просто тези редакционни поправки… Закривам дискусията и преминаваме към гласуване. Моля да си заемете местата. Първо подлагам на гласуване текста на § 15, който става § 17 в редакция на Комисията – страница 56 и 57. Гласували 221 народни представители: за 221, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Сега подлагам на гласуване… [[Силен шум.]] Колеги, доста е шумно – струва ми се, че не обсъждате текстовете. Дайте да се съсредоточим. Сега подлагам на гласуване отхвърлянето на § 16 по предложение на Комисията – 59 страница. Тоест, ако искате да се отхвърли параграфът, както иска Комисията, гласувате за. Гласували 220 народни представители: за 217, против 3, въздържали се няма. Предложението е прието. Сега едно по едно ще ги караме. Подлагам на гласуване наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“, подкрепено от Комисията. Гласували 217 народни представители: за 217, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Предложение на народния представител Кристиан Вигенин, завършва на 217. Моля, режим на гласуване. Гласували 214 народни представители: за 106, против 83, въздържали се 25. Предложението не е прието. Прегласуване. Гласували 205 народни представители: за 114, против 74, въздържали се 17. Предложението е прието. Подлагам на гласуване § 17, който става § 18 в редакция на Комисията. Гласували 215 народни представители: за 215, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Следващото гласуване е създаване на нови § 19 и § 20 по предложение на Комисията. Гласували 222 народни представители: за 157, против 64, въздържал се 1. Предложението е прието. Прегласуване. Моля, прегласуване. Гласували 219 народни представители: за 152, против 64, въздържали се 3. Предложението е прието. Минаваме към предложението на народните представители Делян Добрев, Теменужка Петкова и Жечо Станков, което завършва на 242. Това е 62-ра и 63-та страница. И сега много внимателно, колеги, че имаше доста предложения, които са важни. Първо ще гласуваме предложенията за редакционни промени и накрая ще гласуваме целия текст. Първото предложение за редакция гласи: „В § 18, ал. 1 „80“ става „100“. В § 18, в ал. 1, 2 и 3 „150“ става „250“.“ Гласували 225 народни представители: за 203, против 2, въздържали се 20. Предложението е прието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Малко бързате, колеги, с аплодисментите, защото сме на редакцията едва. Тепърва ще трябва да го приемем. Прегласуване. Гласували 224 народни представители: за 203, против 1, въздържали се 20. Предложението е прието. При това положение няма да подлагам на гласуване редакцията на госпожа Михайлова и преминаваме към другото редакционно предложение на господин Сабрутев, пак по § 18. Искам да припомня само, неговото предложение е следното: „В § 18, ал. 1 да се добави „за периода от 1 юли 2022 г. до 31 декември 2022 г.“. Отделно ще гласуваме двете редакционни, защото все пак не са пряко свързани. Подлагам на гласуване това предложение за добавяне на периода. Гласували 226 народни представители: за 225, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Второто предложение на господин Сабрутев е в ал. 2 на § 19. Това е на следващата, 63-та страница. Ще изчета предложението му, за да знаете какво гласуваме точно: „След текста в ал. 2 се поставя запетая и се добавя следният текст: при отчитане на пълната себестойност на произведената електрическа енергия необходимите средства за изпълнение на инвестиции и ремонти без ДДС, гарантиращи дългосрочната експлоатация на производствените мощности и осигуряващи икономически обоснована норма на възвръщаемост на капитала.“ Гласували 223 народни представители: за 223, против и въздържали се няма. Предложението е прието. И сега гласуваме цялото предложение на тримата народни представители, завършващо с № 242 в сигнатурата, с направените редакции. Те са два нови параграфа. Те няма да са 18 и 19 вече, но това е въпрос на номерация. Гласували 223 народни представители: за 223, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Това означава, че господин Сабрутев на практика, както заяви, оттегля неговото редакционно предложение. Трябва да гласуваме следващото предложение – да, те са идентични на практика почти. Обаче на мен ми се струва, че след като приехме това, нека ме посъветват, мисля, че не мога да го подложа на гласуване, тъй като на практика същите текстове с други цифри вече са. Да, да, така че не бива да го подлагам на гласуване, нали така? Защото ще стане противоречие в текстовете. Така че това предложение – да, то на практика... Най-добре е, ако го оттеглите да Ви кажа, обаче предложението [[Народният представител Рамадан Аталай иска думата.]] Благодаря, господин Аталай.
Благодаря Ви, господин Председател. Идеята – целта ни все пак беше да подпомогнем хората през икономиката, но не и да въведем комунизма, защото с 250 лв. и 100% вече значи бизнесът ще плаща 250 лв. ток. Това направихме. Да ви е честито! Тъй като моето предложение, вече голяма част от тези текстове влязоха, само разликата от 250 на 100, аз оттеглям моето предложение, но с ясното съзнание, че това, което приехме в момента, е само в полза на бизнеса. Благодаря Ви. [[Реплика: „Не е вярно!“]]
Благодаря, господин Аталай. И остана предложението на народните представители Каримански, Митева, Чорбанов и Василева, което завършва на 240. Да го гласуваме ли, господин Каримански? Я проверете още веднъж – страница 64. Няма някакво, нали – да? Мисля, че няма противоречия тук. Така или иначе то не е подкрепено, но все пак подлагам го гласуване. Сигнатурата завършва на 240. Гласували 225 народни представители: за 22, против 25, въздържали се 178. Предложението не е прието. С което приключихме основните текстове, но знаете, че имаме още малко работа. Давам думата сега на господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Стигнахме до § 32 по вносител. И тук е мястото да докладвам, че Комисията изготви допълнителен доклад, така, както днес беше дебатирано. Комисията предлага да се създаде нов § 27: „§ 27. В Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. (обн., ДВ, бр. ...) в чл. 1, ал. 2 се правят следните изменения и допълнения: 1. На ред 1.1.3 в колона 3 числото „5 734 171,1“ се заменя с „5 732 071,1“. 2. На ред 1.1.3.8 в колона 3 числото „120 000,0“ се заменя със „117 900,0“. 3. На ред 1.1.3.8.1 в колона 3 след думата „сигурност“ се добавя „както и за поставяне на ваксини срещу COVID-19 за здравноосигурени лица“. 4. На ред 1.1.4 в колона 3 числото „120 570,6“ се заменя с числото „106 570,6“. 5. На ред 1.1.4.4 в колона 3 числото „51 170,6“ се заменя с „37 170,6“. 6. В ред 1.3: а) в колона 3 числото „165 384,7“ се заменя със „177 429,5“; б) създава се подред 1.3.1: „1.3.1. в това число за медицинска помощ, оказана в съответствие с правилата за координация на системите за социална сигурност, във връзка с лечение на лица до 18-годишна възраст в размер до 14 000,0“. Това е предложението на Доклада, като има и още едно преномериране. Комисията ще предложи § 32 след това накрая да стане § 28 и в него: 1. да се създаде нова т. 2: „2. Параграф 27 влиза в сила от 10 юли 2022 г.“ 2. Точка 2 става т. 3.“
Колеги, чухме, аз не знам тези изчетохме ли ги по § 32, надолу не сме?
Не, мога да продължа, ако искате.
Аз предлагам да ги изчетете и тях. То някои от тях ще отпаднат от само себе си, но...
Тук е редно да кажем по § 32 има предложение на народните представители Делян Добрев, Теменужка Петкова и Жечо Станков, което не е подкрепено: „В преходните и заключителните разпоредби се правят следните изменения: В § 32 да се предвиди новите § 18 и 19 да влязат в сила от 1 юли 2022 г.“ Има предложение на Венеция Ангова и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Предложение на народния представител Йордан Цонев и група народни представители, неподкрепено от Комисията. „Новите параграфи съответно, които следват, относно компенсиране на битовите крайни клиенти на електрическа енергия и внасянето на вноски от публичните предприятия от сектор „Енергетика“ със 100 на сто държавно участие в капитала да влизат в сила от 1юли 2022 г.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Любомир Каримански, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС: „§ 24, т. 1 влиза в сила от 1 януари 2023 г.“ Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Йордан Цонев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението.
То е подкрепено.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 32, който става § 27. А по допълнителния доклад става § 28: „§ 28. Законът влиза в сила от 1 юли 2022 г., с изключение на: 1. § 16, § 21, т. 9 относно § 15д, ал. 1, т. 2, ал. 2, 3 и 6 и § 24, т. 2, които влизат в сила в тридневен срок от обнародването на закона в „Държавен вестник“. 2. § 24, т. 1, който влиза в сила от 1 януари 2023 г. 3. Параграфи 24, т.1 и 31а, които влизат в сила от 1 януари 2023 г.“ Или както бъде преномерирано след финалните.
Комисията поиска 15 минути, в които да направят финални уточнения. Да не направим грешка в последния момент, затова давам 15 минути почивка и ще се видим отново в 19,55 ч.
И Председателски съвет.
И Председателски съвет. [[След почивката.]]
Колеги, преди да започнем да гласуваме, след като бяха представени всички текстове, откривам дискусия по тях, ако има желаещи за изказване. Господин Чобанов има желание да се изкаже. Заповядайте, господин Чобанов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Намираме се на последния параграф, кога влиза в сила бюджетът. Това е един нов бюджет, който благодарение на диалога, благодарение на дискусиите, благодарение на разбирането, което срещнахме с колегите в Бюджетната комисията, успяхме наистина да се постараем да го направим. Оттам нататък видяхте, че когато се даде една такава по-разумна база и в залата срещнахме консенсус от 230 подкрепили § 1 на бюджета, което наистина не се случва често. Мисля, че това е начинът, по който трябва да работим – по пътя на диалога, по пътя на консенсуса, по пътя на намирането на нови решения дори цената да е да променим бюджета и да го направим на практика нов. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Чобанов. Има ли реплики? Не виждам. Други изказвания? Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, днес не можете да се оплачете от това, че изпълняваме всички Ваши заръки.
Благодаря.
Тъй като го няма още Председателският съвет в залата, а смятам, че той трябва да бъде тук и мястото му е точно тук, когато приемаме бюджета. Единствено Вие сте тук, господин Вигенин.
Аз ще им предам, господин Каримански.
Благодаря Ви, разчитам на това. Аз искам да благодаря на всички колеги, които наистина бяха диалогични, с които работехме и в Комисията по бюджет и финанси. Благодаря на вицепремиера Василев, благодаря на Министерството на финансите, благодаря на всички онези, които положиха усилия този бюджет да бъде една добра актуализация до края на годината, така че да може да е в полза на бизнеса, в полза на хората и в полза на България, надявам се, до края на 2022 г. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Каримански. Господин Сабрутев – за изказване.
Благодаря, господин Председател. Аз ще бъда изключително кратък, тъй като сме в края на деня. Господин Каримански, към списъка с хората, на които да благодарим, следва да добавим и Вашето име. [[Ръкопляскания.]] Истината е, че свършихте страхотна работа и обединихте всички. Благодаря. [[Шум, реплики и смях.]]
Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Всички ние показахме, че днес може да определим деня на българския парламентаризъм. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и възгласи: „Браво!“]] Не че сме станали еднакви. Всяка политическа сила има своята философия, своите идеи. Разбира се, ние запазваме своите критики към този бюджет, но искам да Ви кажа, че днес, както споменаха колегите преди мен, наистина показахме, че с консенсус, с разбиране можем да постигнем много повече, отколкото всяка една от политическите сили от нас. Ние днес взехме решения, мерки и финансиране на дейности, които са в полза на бизнеса и на хората, подкрепихме редица публични сектори, като образование, здравеопазване, култура, наука, земеделие, вътрешен ред и сигурност, вероизповедания, сигурно ще пропусна нещо от всичко това, което днес го взехме с консенсус. Нека така да работим оттук нататък в името на българските граждани. Предстоят ни тежки седмици и месеци, които са свързани със социални проблеми, политически проблеми, икономически проблеми, но когато работим така, ние и надявам се, тези след нас, ние ще успеем. Нека да работим за просперитета на нашата Родина. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Ананиев. Други изказвания? Няма. Сега мисля, че в духа на консенсуса отсъствието на около 10 човека няма да е фатално, така че ние да започнем с гласуванията. Жалко, че лидерите не можаха да присъстват на тази дискусия, но може би същият консенсус цари в онази стая. [[Шум, реплики и смях.]] Подлагам на гласуване предложението на господин Каримански, което е по Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса. Само да кажа, че този параграф, който беше представен като нов § 27, ще стане § 32, но това след малко ще го доуточним. Наложи се Комисията и успя да направи преномерацията. Гласували 201 народни представители: за 200, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Има едно предложение, което е на народните представители Добрев, Петкова и Станков – 242, но ние вече гласувахме сроковете в самото предложение в § 18 и § 19. [[Реплика: „Оттегляме го!“]] Благодаря. След това има предложение от Йордан Цонев и група народни представители, което завършва на 256, но доколкото разбирам, също е оттеглено. [[Реплика: „Оттегляме го!“]] Благодаря. И последният § 33 след преномерацията. Тук ще го направим с три гласувания заради преномерацията. „§ 33. Законът влиза в сила от 1 юли 2022 г. с изключение на: 1. § 17, § 25, т. 9 относно § 15д, ал. 1, т. 2, ал. 2, 3 и 6 и § 28, т. 2, които влизат в сила в 3-дневен срок от обнародването на Закона в „Държавен вестник“.“ Това са същите параграфи, но вече преномерирани. Моля, режим на гласуване. Гласували 200 народни представители: за 200, против и въздържали се няма. Предложението е прието. „2. § 28, т. 1 и § 30 – това са адвокатите, добавеният § 30, които влизат в сила от 1 януари 2023 г.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 194 народни представители: за 179, против 15, въздържали се няма. Предложението е прието. „3.§ 32 – това е НЗОК, който влиза в сила от 10 юли 2022 г.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 198 народни представители: за 197, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Това беше и последното гласуване по бюджета. [[Ръкопляскания.]] Господин Василев има думата. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря, господин Председателстващ. Аз само искам да благодаря на екипа на Министерството на финансите, както и на всички народни представители, че в една много трудна политическа обстановка успяхме да свършим това, което е най-важно за българските граждани. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря, господин Василев. Заповядайте, госпожо Василева, по начина на водене. След това господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер! Съвсем заслужено благодарихме на господин Каримански и на цялата Бюджетна комисия за тази нечовешка работа, която трябваше да извършат в много кратък период от време. Благодарихме на всички други, но винаги пропускаме да благодарим на едни хора, които стоят тук, отгоре [[посочва трибуната на председателя]]и само който не е бил там, не знае какво огромно усилие коства – психическо и физическо, гласуването на бюджета, който е изключително сложен като гледане, като гласуване. Благодарности за господин Вигенин и за всички колеги [[ръкопляскания]], които ръководеха заседанията, особено в тази изключително тежка, изнервена, ужасна обстановка, в която те все пак успяха да запазят мира в залата, да запазят добрия тон, да запазят колегиалност и добро отношение. Мисля, че усилията на всеки един човек трябва да бъдат оценявани и той да получава поне една благодарност, така че – благодарим Ви, колеги! [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви, госпожо Василева – трогнат съм! Заповядайте, господин Каримански.
Извинявайте, само една минутка. Забравих да благодаря и най-искрено се извинявам, че забравих за това нещо – благодаря на целия ми екип в Комисията по бюджет и финанси. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания.]] Извинявам се, благодаря на стенографите, защото имаха търпението, и наистина се радвам, че стенографите оттук нататък ще бъдат оценявани малко повече. Благодаря Ви.
Малко прозвуча така сякаш като за последно. С това изчерпахме планирания дневен ред за днес. Следващо заседание утре в 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]