Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, uvaženi predstavnici medija, poštovani članovi Vijeća ministara BiH. Otvaram 4. hitnu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Sada će se intonirati himna. [[INTONIRANJE HIMNE]] Sa današnje sjednice odsustvo su opravdali: uvažena zastupnica Aida Baručija i uvaženi zastupnik Branislav Borenović, dok je zamjenik ministra vanjskih poslova gospodin Josip Brkić pismenim putem obavijestio Dom da zbog službenog putovanja u Bratislavu neće biti u mogućnosti prisustvovati 4. hitnoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Trenutno je prisutno 40 zastupnika, tako da konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sjednica je sazvana u skladu sa članom 27. stav (1) tačka b), članom 68 i članom 151. stav (3) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dobili ste dnevni red i imajući u vidu i stav Kolegija koji je održan jučer, ja vas pozivam da mi dopustite da konstatujem da je dnevni red današnjeg hitnog zasjedanja onakav kakav ste dobili i zaprimili u samom pozivu, obzirom da je i Kolegij odlučio da se neće glasati ili da se neće prihvatiti glasanje o bilo kakvim izmjenama i dopunama dnevnog reda. Danas imamo dvije važne tačke, to je završetak procesa konstituiranja Predstavničkog doma i početak procesa imenovanja Vijeća ministara, pa vas ja zaista pozivam da mi dopustite da konstatujem da dnevni red današnje sjednice ima identičan redoslijed i identičan sadržaj kakav ste primili u pozivu. Evo imamo uvaženog zastupnika Arnauta, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, član 74. Poslovnika predviđa da predlagač, odnosno predstavnik predlagača dužan je prisustvovati sjednicama Doma. U slučaju odsustva predlagača akta o njemu se ne raspravlja, osim ako Dom ne odluči drugačije, to je član 74.I član 178., na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo ili na kojima se rješavaju pitanja iz nadležnosti Predsjedništva BiH obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva BiH. Ja podsjećam da smo prije skoro pet godina kad je bilo Vaše imenovanje i Vi se dobro sjećate te situacije, gospodin Šefik Džaferović koji je tada sjedio u toj stolici, malo je konfuzno pošto obavljate dvije funkcije, u svakom slučaju napravio je gospodin Šefik Džaferović pauzu i došao je član Predsjedništva da prisustvuje toj sjednici. Sad ja definitivno vidim da nemamo članove 2 Predsjedništva ovdje iako je ovo pitanje iz nadležnosti Predsjedništva BiH, a ne znam da li imamo predstavnika Predsjedništva BiH u svakom slučaju. Hvala.
Hvala najljepša uvaženom zastupniku. Naravno, kada dođemo do te tačke dnevnoga reda, mi ćemo se o tome izjasniti, ali, evo, naravno, već poznata napomena za sve zastupnike, da su svi članovi Predsjedništva BiH u službenoj posjeti, ali u svakom slučaju imamo rješenje kroz Poslovnik i za ovakvo pitanje. Dakle, obzirom da nema više prijavljenih, dozvolite mi da konstatujem da 4. hitna sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH; 2. Imenovanje članova stalnih komisija Predstavničkog doma: a) Ustavnopravne komisije, b) Komisije za vanjske poslove, c) Komisije za vanjsku trgovinu i carine, d) Komisije za finansije i budžet, e) Komisije za saobraćaj i komunkacija, i f) Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Podsjećam na to da je procedura potvrđivanja imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH pregulirana članom 151. Poslovnika Doma. Također, član V stav 4. Ustava BiH propisuje način imenovanja predsjedavajućeg i članova Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Odluka Predsjedništva Bosne i Hercegovine o imenovanju predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH dostavljena je 19. novembra 2019. godine i svi ste je dobili. Dozvolite mi sada da u skladu sa članom 151. stav (4) Poslovnika pročitam Odluku o imenovanju predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH od strane Predsjedništva – Na osnovu člana V stav 4. Ustava BiH, člana 9. stav (1) Zakona o Vijeću ministara BiH, člana 38. stav (1) Poslovnika o radu Predsjedništva BiH, Predsjedništvo BiH je na svoj 44. vanrednoj sjednici održanoj 19. novembra 2019. godine donijelo Odluku o imenovaju predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. 1. Zoran Tegeltija imenuje se za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH; 2. Ovu Odluku dostaviti Komisiji za pripremu izbora Vijeća ministara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u dalju proceduru; 3. Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja. 3 Komisija za pripremu izbora Vijeća ministara BiH održala je sjednicu 26. novembra 2019. godine, razmotrila sve raspoložive informacije u vezi sa imenovanjem predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, obavila raspravu, te dostavila preporuku za potvrđivanje imenovanja Zorana Tegeltije na dužnost predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Sada pozivam uvaženog gospodina Zorana Tegeltiju da podnese ekspoze, odnosno da... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poštovani predsjedavajući, članovi radnog Predsjedništva, uvaženi poslanici, predstavnici međunarodnih i nevladinih organizacija, predstavnici medija, dame i gospodo. 4 Želim odmah na početku da istaknem da sam u potpunosti privržen principu vladavine prava, poštovanju Dejtonskog mirovnog sporazuma, Ustava BiH i ustavne strukture i nadležnosti svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, te izražavam punu privrženost načelima i vrijednostima na kojima počivaju savremene demokratije svijeta. To će biti pravilo ponašanja novog Savjeta ministara. U potpunosti sam svjestan odgovornosti prema narodima i građanima Bosne i Hercegovine i spreman sam da zajedno sa vama gospodo poslanici formiramo i osiguramo stabilno funkcionisanje vlasti u Bosni i Hercegovini čiji će zadatak biti da ubrza provođenje neophodnih zakonodavnih, socijalno-ekonomskih i društvenih reformi, a koje će prioritetno biti usmjerene na rješavanje svakodnevnih životnih pitanja građana, te ponuditi odgovorno upravljanje vladavinom prava, sigurnost i prosperitet. Pripremajući ovaj ekspoze analizirao sam različite dokumente i potpuno sam svjestan svih obaveza koje očekuju Savjet ministara i mene kao predsjedavajućeg. U potpunosti sam svjestan i težine zadatka koji nosi ova funkcija i velika očekivanja od strane građana koji žele sigurnu budućnost u Bosni i Hercegovini za sebe i svoje porodice. Već više od godinu dana nakon izbora Bosna i Hercegovina nije uspjela da formira vlast i to nam je svima zajedno obaveza, da u narednom periodu radimo maksimalno predano kako bi pokušali da nadoknadimo vrijeme koje je propušteno u prethodnih godinu dana. S tim u vezi opredjeljen sam u potpunosti da Savjet ministara doprinose obrazovanju reformskih procesa kako bi Bosna i Hercegovina mogla započeti pregovore o pridruživanju Evropskoj uniji. Gospodo poslanici, želim da istaknem da dokument koji vam predstavljam nije detaljan program rada Savjeta ministara za mandatni period, već samo osnovne smjernice za rad, jer plan rada moguće je sačiniti tek nakon završetka procesa izbora Savjeta ministara. Nakon izbora svih ministara u Savjetu ministara, biće pripremljen i objavljen detaljan plan rada Savjeta ministara za mandatni period. Imajući u vidu spor proces formiranja vlasti, mi nemamo pravo na stotinu dana koje su imale sve novoizabrane vlasti u Bosni i Hercegovini. Zbog toga moramo odmah nakon formiranja Savjeta ministara odblokirati sve procese i u Savjetu ministara i u Parlamentarnoj skupštini BiH, usvojiti budžet za 2020. godinu i sredstva za investicije staviti na raspolaganje entitetima. Zahvalan sam liderima političkih partija koji su uspjeli da usaglase principe za formiranje vlasti na nivou BiH i oni će biti smjernica za rad u budućem periodu. Ključne reformske oblasti koje će biti u fokusu Savjeta ministara veoma usko su vezane sa prioritetima koji su dati u zajedničkim socio-ekonomskim za period 2019.-2020. koji su već usvojile Vlada Republike Srpske i Vlada Federacije i ista će se naći na dnevnom redu prve sjednice Savjeta ministara. Pored zajedničkih socio-ekonomskih reformi prioriteti i preporuke koje su date u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU, takođe su okvir za djelovanje Savjeta ministara u narednom periodu sa ciljem da što prije dobijemo kandidatski status. I na kraju, politike sa međunarodnim finansijskm institucijama koje će kroz rad vlasti na nivou BiH odblokirati neophodne investicije u zemlji u samu svrhu naših prioriteta. Naravno, socijalni i bezbjedonosni izazovi sa kojima se suočavaju građani i na koje u prethodnom periodu nije izrađen adekvatan odgovor, ne trpe odlaganje. S tim u vezi, ključne reformske oblasti novog Savjeta ministara su ekonomija, reforma javne uprave, evrointegracije, vladavina prava, odnosi unutar Bosne i Hercegovine, saradnja sa međunarodnim finansijskim institucijama i Međunarodnom zajednicom, migrantska kriza, izbjeglice, raseljena lica i povratnici, mladi, žene i ostale osjetljive kategorije društva. Dame i gospodo, neću vas zamarati statističkim podacima, ali želim da iznesem nekoliko naznaka o Bosni i Hercegovini onako kako ih vide međunarodne finansijske institucije. BDP po glavi stanovnika u BiH trenutno je na nivou 1/3 BDP-a u Evropskoj uniji. Sa trenutnom stopom rasta, BiH bi prema studiji rasta i zapošljavanja za Bosnu i Hercegovinu 5 koju je izradila grupacija Svjetske banke trebala nekoliko decenija da se približi prosjeku Evropske unije. Nedovoljan razvoj privatnog sektora i nizak nivo investicije predstavljaju značajan izazov posebno jer privatni sektor ima poteškoće da (?) konkuretan i nedostaje mu potrebne dinamičnosti za izvozno orjentisani rast. Prema podacima Međunarodne finansijske korporacije njegov udio u BDP zemlje je tek 65% i najniži je u regiji, dok je produktivnost rada manja od polovine 7 manjih privreda u tranziciji u Evropi. Anketna stopa zaposlenosti u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu iznosila je 34,3% i u blagom je porastu u odnosu na prethodnu godinu. Prema administrativnim podacima u 2018. godini u prosjeku je radilo 804.497 osoba od čega 341.521 žena. Ovo predstavlja povećanje u odnosu na prethodni period. U osnovi se žene i mladi suočavaju sa izazovima u zapošljavanju. Još 2015. godine kroz Reformsku agendu definisali smanjenje opterećenja rada jer visoki nameti na rad negativno utiču na plate radnika i konkurentnost privatnog sektora. Osim toga, prosječne razlike između plata u javnom i privatnom sektoru je najveća u regionu što predstavlja posljedice značajnog prisustva sive ekonomije. Prema globalnom indeksu, Globalnom inovacijskom indeksu za 2019. godinu Bosna i Hercegovina je rangirana na 76. mjesto od 130 zemalja i nije napravila pomaka u oblasti istraživanja i inovacija. Nažalost, Bosna i Hercegovina je i dalje najlošije plasirana zemlja sa Balkana. U skladu sa analizama Međunarodnog monetarnog fonda na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini postoji 550 preduzeća u javnom vlasništvu koji zapošljavaju oko 80.000 ljudi ili oko 11% svih zaposlenih u zemlji. Istovremeno oko 1/3 procjenjenih ukupnih poreskih dugovanja su dugovi javnih preduzeća, dok je većina javnih preduzeća u neizvjesnoj finansijskoj situaciji. Ovako stanje uzrok je poremećaja na tržištu i neadekvatnu raspodjelu prirodnih resursa, dok produktivnost u javnom sektoru u većini slučajeva nije na zadovoljavajućem nivou. Sve navedeno ima za posljedicu da zbog nedostatka prilika i perspektive za budućnost građani napuštaju zemlju, posebno obrazovani, kvalifikovani mladi ljudi čime se radna snaga dodatno smanjuje, a Bosna i Hercegovina ostaje bez ljudskog kapitala. Ovako našu zemlju vide predstavnici međunarodnih finansijskih institucija. Ja ih vidim drugačijim, boljim i ljepšim očima. Dame i gospodo poslanici, danas kada vam predstavljam program moram istaći da su ukupne javne finansije u Bosni i Hercegovini u dobrom stanju, a ključni makroekonomski pokazatelj su pozitivni. Odgovornom ekonomskom politikom koju su u prethodnom vremenskom periodu provodile vlade entiteta i Savjet ministara osiguran je stabilan rast BDP- a. Održiv rast BDP-a koji treba da bude zasnovan na rastu investicija, povećanju izvoza roba i usluga i smanjenju javnih rashoda planiran je i u budućem vremenskom periodu. Za održiv i ubrzan ekonomski rast neophodno je povećanje konkurentnosti privrede, bolje poslovno okruženje, restruktuiranje privrede, posebno javnog sektora, bolja zaštita domaće privrede, podsticanje investicija. Apsolutno svjestan ustavne pozicije Savjeta ministara kada je u pitanju ekonomija spreman sam provesti sve neophodne refome koje usaglasimo sa Vladom Republike Srpske i Vladom Federacije, a koje će imati za cilj održiv i ubrzan ekonomski rast. U saradnji sa vlastima na entitetskom nivou preduzećemo odlučne korake u pravcu smanjenja poreskog opterećenja rada, kako bi postigli konkurentnost ili mogućnost za dodatno povećanje plata. U cilju unaprijeđenja poslovnog uređenja i jačanja jedinstvenog ekonomskom prostora insistirat ćemo da Uprava za indirektno oporezivanje značajno skrati procedure izdavanja PDV broja, a zajedno sa vlastima u Republici Srpskoj i Federaciji radićemo na punom provođenju svojih zakona o elektronskom potpisu i osigurati interoperabilnost sistema elektronskog potpisa u cijeloj Bosni i Hercegovini. Poboljšat ćemo naplatu indirektnih poreza, ojačat ćemo kapacitete za upravljanje javnim dugom, obezbjedit ćemo veću sigurnost i makroekonomske projekcije i unaprijediti budžetsko planiranje. Stvorit ćemo fiskalni okvir za javna ulaganja radi ubrzanja razvoja saobraćaja, održive energije i digitalne infrastrukture, te boljeg povezivanja Bosne i Hercegovine sa globalnom ekonomijom. Pripremit ćemo i jačati projekte digitalizacije za javni 6 sektor i poslovnu zajednicu. U saradnji sa međunarodnim finansijskim institucijama ograničit ćemo zaposlenost, a izdatke za plate i ukupnu potrošnju na plate u javnom sektoru radeći tako na unaprijeđenju i efikasnosti i produktivnosti javne uprave. U skladu sa obavezama iz zajedničkih i socio-ekonomskih reformi za period '19.- '22. usvojit ćemo Zakon o porezu na dodatnu vrijednost u cilju usklađivanja sa Direktivom Evropske unije i podrške privrednim društvima. Usvojit ćemo konačno i Zakon o osiguranju depozita čime će se zaokružiti okvir za sanaciju banaka u skladu sa Direktivom o načinima za osiguranje depozita i Direktivom o oporavku i sanaciji banaka. Pružit ćemo punu podršku entitetskim vladama kako bi se u potpunosti implementirao projekat jačanja bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini. Posebnu pažnju posvetit ćemo unaprijeđenju digitalne transformacije zemlje kako bi oslobodili potencijale IT sektora, unaprijeđenje inovativnosti, konkurentnosti i razvoja. Pored toga, provest ćemo digitalnu transformaciju kroz veće korištenje euprave i eusluga kako bi se uspostavio predvidiv, transparentan, efikasan i odgovoran sistem za podršku građanima i privredi, a sa druge strane omogućio sistem za nove načine u borbi protiv korupcije. U cilju poboljšanja upravljanja i transparentnosti javnih preduzeća zajedno sa vlastima na entitetskom nivou izradit ćemo javno dostupne i harmonizovane registre javnih preduzeća sa ažurnim informacijama o vlasništvu, zaposlenim radnicima, sveobuhvatnim finansijskim izvještajima uključujući stanje duga preduzeća, te uvesti OECD Principe korporativnog upravljanja u javna preduzeća. Sektor poljoprivrede i ruralnog razvoja biće u vrhu prioriteta Savjeta ministara. Podržat ćemo incijative nadležnih ministarstava i grupacija proizvođača za uvođenje prelevmana na osnovu Zakona o spoljnjoj trgovini. Radićemo na revidiranju tarifnih kvota, uspostavljanju tržišno-infrastrukturnih sistema, preciznijem definisanju tarifnih oznaka i mjera za unaprijeđenje rada inspekcijskih organa na granicama. Podržaćemo incijativu Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije vezano za sistemski pristup zabrani izvoza sirovina, odnosno zabrana izvoza trupaca i uvođenju posebnih tarifa za izvoz sortimenata nižeg stepena obrade. Prioritetno ćemo raditi na unaprijeđenju kapaciteta institucija u zemlji u cjelini za povlačenje sredstava predpristupnih fondova u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, te s tim u vezi koordinisat ćemo i nastavak aktivnosti na izgradnji i IPARD operativne strukture i koordinaciju procesa usklađivanja pravnog i strateškog okvira, kao i mjere agrarne politike sa EU pravnim okvirom, te pravilima i procedurama predpristupnim fondovima za poljoprivredu i ruralni razvoj. Oblast veterinarstva i bezbjednosti hrane, Bosna i Hercegovina je kroz mnogobrojne posjete inspektora Direkcije evropske komisije za zdravlje i hranu koji su izvršili inspekcije u skladu sa opštim odredbama EU legistlative uspjela obezbijediti izvoz svih poljoprivrednih proizvoda osim crvenog mesa, te je potrebno učiniti maksimalan napor da se što prije ispune svi preduslovi za izvoz ove vrste proizvoda. U skladu sa uspostavljenim sistemom pravnog upozoravanja na elementarne nepogode, te kreiranim mapama poplavnog rizika i drugim alatima koji su u međuvremenu razvijeni osigurat ćemo koordinaciju institucija na svim nivoima i obezbijediti sredstva za izgradnju kapaciteta za preventivno djelovanje i spremnost za suočavanje sa rizicima od klimatskih promjena. Nastavit ćemo sa aktivnostima za jačanje i izgranju novih sistema za odbranu od poplava i irigacionih sistema kako bi se istovremeno štitila i jačala proizvodnja, te štitila imovina i infrastruktura. Razvoj energetskih potencijala Bosne i Hercegovine mora biti naš imperativ. Stabilan energetski sektor je pitanje stabilnosti, bezbjednosti, samostalnosti našeg društva, a tek onda komercijalno pitanje. Bosni i Hercegovini su nužno potrebna pametna ulaganja koja će značajnije i ciljano pokrenuti ekonomsku aktivnost, a gdje sektor energetike ima veliku ulogu. Domaći i evropski energetski kontekst u trenutnom razdoblju pun je velikih odluka, izazova i neizvjesnosti. Zemlje Evropske unije predvode provođenje politike čiste energije značajno 7 mijenjajući energetske paradigme, regulatorne mehanizme i investicione potrebe. Okvirna strategija, Energetska strategija Bosne i Hercegovine do 2035. godine dala je smjer za razvoj energetike, te traži pravi balans u kontekstu takozvane energetske trileme. Svjestan ograničenja koja stoje pred Savjetom ministara u oblasti energetike, smatram da je pokretanje investiocionih ulaganja, tržišnih i regulatornih reformi u svim segmentima energetike podržanih sa čvrstim i strukturnim provođenjem od svih ključnih učesnika od kritične važnosti za Bosnu i Hercegovinu. Smjernice za razvoj energetike u BiH moraju se bazirati na 3 aspekta, a to je: sigurnost snabdijevanja, konkurentnost cijena i politika dekarbonizacije, odnosno čišćenje energije. Jasan smjer razvoja energetike važan je preduslov za jačanje investiocionih aktivnosti u energetici, što će posljedično dovesti do rasta investionih aktivnosti i u drugim povezanim privrednim granama i imati širi pozitivni učinak nad cijelokupnom ekonomijom. Oblast saobraćaja mora doprinijeti održivom i stabilnom ekonomskom razvoju kroz četri opšta cilja, a to je: osigurati institucionalnu efikasnost, osigurati finansijsku održivost, podsticati ekonomski razvoj i riješiti pitanje ekoloških i društvenih uticaja. Ova četri cilja moraće biti postignuta kroz specifične akcije u skladu sa potrebama i specifičnostima Republike Srpske, Federacije i Brčko Distrikta. Imajući u vidu poziciju Savjeta ministara u procesu izgradnje ključnih saobraćajnica uradićemo sve da obezbijedimo potrebna finansijska sredstva za izgradnju, te grantove koji će biti podrška entitetima i na taj način ćemo obezbijediti sve potrebne uslove za finansiranje najznačajnijih projekata u oblasti saobraćajne infrastrukture. Smatram da su ključni projekti u Bosni i Hercegovini u ovom trenutku završetak izgradnje Koridora Vc, izgradnja autoputa Sarajevo-Beograd, izgradnja autoputa Vukosavlje-Brčko- Bijeljina, izgradnja mosta preko rijeke Save u Gradišci, puštanje u saobraćaj mosta u Bratuncu, te uspostavljanje plovnosti rijeke Save. Dakle, uspostavljanje putnih komunikacija sa susjednim zemljama i završetak ključnih putnih pravaca unutar Bosne i Hercegovine u saradnji sa entitetima biće još jedan važan prioritet u radu Savjeta ministara. Javna uprava mora biti u funkciji privatnog sektora, kao glavne poluge privrednog rasta i istinski servis građana. Cilj nam je da pažljivom reformom javne uprave dođemo do unaprijeđenja kvaliteta i učinka javne uprave. Proces reforme javne uprave provodi se putem projekta na kojem Bosna i Hercegovina radi već nekoliko godina, ali koji je nažalost već dugo u zastoju zbog nemogućnosti postizanja dogovora oko nekih rješenja. Savjet ministara će u saradnji sa entitetskim vladama usvojiti potrebne strategije i akcione planove za reformu javne uprave, reformu upravljanja javnim finansijama, te uspostaviti zajednički okvir za praćenje zasnovano na učinku i osigurati finansijsku održivost. Ujedno uspostavit ćemo političko tijelo za donošenje odluka u skladu sa ustavnim nadležnostima i ojačati tehničke koordinacione strukture kako bi se unaprijedio pristup reformu javne uprave na nivou cijele BiH. U saradnji sa Vladom Republike Srpske i Vladom Federacije izmjenit ćemo Zakon o državnoj službi, osigurati poštovanje načela zasluge u svim postupcima zapošljavanja, napredovanja, otpuštanja i poboljšanja upravljanja ljudskim resursima. Pristupanje Evropskoj uniji jeste jedan od glavnih strateških ciljeva Bosne i Hercegovine i oko toga postoji veoma visok stepen saglasnosti u našem društvu. Za mene proces pristupanja Evropskoj uniji nije cilj sam po sebi, već predstavlja najbolji okvir za refome i razvoj Bosne i Hercegovine. Na tom putu pristupanja Evropskoj uniji prešli smo dug put koji je nepotrebno zaustavljen u 2019. godini. Kada govorimo o evrointegracijama, prije svega mislimo na uspostavljanje i primjenu usmjerenog mehanizma koordinacije u punom kapacitetu, unaprijeđenje programa instrumenata pristupne pomoći, te provođenje preporuka koje su date u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji, sve sa ciljem da BiH postane, što prije stegne status zemlje kandidata. Prema tome, provođenje ekonomskih integracionih procesa sa ciljem postizanja punopravnog članstva u Evropsku uniju 8 je jedno od strateških opredjeljenja i u narednom periodu. U ovim izazovnim i reformskim vremenima i za samu Evropsku uniju Bosna i Hercegovina mora da pokaže potpunu spremnost, incijativu i snagu kako bi bila prepoznata kao ravnopravan partner i kredibilan sagovornik u ovom procesu. Sticanje statusa zemlje kandidata za Bosnu i Hercegovinu bi predstavljao potvrdu dosljedne i uspješne primjene najviših demokratskih standarda i provođenja reformskih procesa u zemlji, a prvenstveno korak bliže u postizanju standarda zemalja članica Evropske unije. Put ka Evropskoj uniji zapravo je put reformi u svim oblastima društva i s tim u vezi moramo da budemo spremni da ispunimo niz kriterijuma i obavežemo se na dosljednu primjenu evropskih standarda i evropskih vrijednosti. Prvi korak na tom putu je realizacija prioriteta iz Analitičkog izvještaja Evropske komisije kao dijela Mišljenja o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji. U maju ove godine Evropska komisija je objavila Mišljenje dajući detaljnu analizu trenutne situacije i listu prioriteta u okviru političkog i ekonomskog kriterijuma i 33 pregovaračka poglavlja na kojima institucije u Bosni i Hercegovini moraju ubrzano da rade na putu ka pridruživanju EU. Svjesni smo svih potencijalnih izazova imajući u vidu kompleksnost i težinu ispunjavanja pojedinih obaveza, ali smo i spremni da odlučno nastavimo da radimo na provođenju definisanih prioriteta pri čemu očekujemo podršku građana i javnosti kao neizostavnog partnera u ovom procesu vjerujući da postoji njihovo jasno opredjeljenje da se u potpunosti integrišu u evropske strukture i dijele njihove vrijednosti. Od izuzetne važnosti je da jačamo strukture na nivou cijele zemlje kako bi osigurali efikasno planiranje, realizaciju i praćenje provođenja aktivnosti u oblasti evropskih integracija. Zatim, od suštinskog značaja doslijedna primjena mehanizma koordinacije u procesu evropskih integracija u svim segmentima integracionog procesa. Mehanizam koordinacije koji uvažava nadležnosti svih institucija u zemlji ključan je za evropsko kretanje i usaglašavanje pitanja na evropskom putu. Jedan od ključnih zadataka je i usaglašavanje i usvajanje metodologije izrade programa integrisanja Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i samog programa u skladu sa sistemom Koordinacije i procesa evropskih integracija u zemlji. Želim da naglasim da je u toku provođenje pripremnih aktivnosti za novi višegodišnji finansijski okvir Evropske unije za period 2021.-2027. odnosno za treću generaciju instrumenata predpristupne pomoći. Prihvatanje evropskih standarda podrazumijeva angažovanje cjelokupnog društva i aktivno učešće svih nivoa vlasti u procesu pristupanja čime se iskazuje volja i spremnost za napređenje kvaliteta života građana kroz jačanje demokratskih institucija i vladavinu prava, tržišnom ekonomijom, visokim standardom, zaštitom ljudskih i manjinskih prava i domaćem zakonodavstvu prilagođeno onim u Evropskoj uniji na čemu planiramo aktivno da radimo u narednom periodu. Veoma je važno da razumijemo da proces pridruživanja Evropskoj uniji predstavlja garanciju naše zajedničke budućnosti i sigurnosti da ćemo življeti u boljem, pravednijem i bogatijem društvu. U okolnosima postojanja ozbiljnih bezbjednosnih izazova kojih nije pošteđen niko pa ni Bosna i Hercegovina poput migrantske krize, radikalizma i terorizma, neophodno je razvijati saradnju sa svima na zajedničkim partnerskim odnosima. NATO u tom kontekstu ima nezamjenjivu ulogu u Bosni i Hercegovini i svoje odnose sa ovom vojno-političkom organizacijom treba razvijati u skladu sa vlastitim interesima i potrebama polazeći od Programa reformi Bosne i Hercegovine kao bazičnog dokumenta kojim je definisan okvir daljeg razvoja odnosa između dvije strane, ali i određene aktivnosti koje nadležne institucije u Bosni i Hercegovini trebaju sprovesti u pravcu jačanja sopstvenih kapaciteta kao bi bila sposobna odgovoriti na postojeće i buduće bezbjedonosne izazove. Bosna i Hercegovina mora razvijati saradnju sa svima u skladu sa ustavnim i zakonskim rješenjima, ali i u skladu sa iskazanom voljom i opredjeljenjima svih njenih konstituivnih naroda. Samo one aktivnosti bile one unutrašnjeg ili spoljnog karaktera koje počivaju na dogovoru i saglasnosti svih u Bosni i Hercegovini imaju šansu za uspjeh u korist i na dobrobit svih njenih građana. Samo na taj način 9 Bosna i Hercegovina će se manifestovati kao zajednica ravnopravnih naroda. Ne možemo sebi dozvoliti bilo kakav luksuz za pitanja oko kojih ne postoji potpuna saglasnost u Bosni i Hercegovini dominiraju našim životima. Moramo se okrenuti razvojnim projektima, njegovati i razvijati saradnju sa svima, na prvom mjestu sa našim susjedima, ali i sa onim koji su spremni da na partnerskim odnosima gradimo međusobne odnose. U domenu vladavine prava posebnu pažnju posvećujemo usaglašenim reformama u oblasti pravosuđa. Usvojit ćemo revidirani Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i Zakon o sudovima u BiH u skladu sa evropskim standardima, provesti mjere u oblasti krivičnog postupka navedene u Akcionom planu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, te doslovno primjeniti i unaprijediti pravila i o imenovanju, ocjenjivanju rada, integritetu i edukaciji sudija i tužilaca. Takođe, usvojit ćemo revidiranu Strategiju za rad na predmetima ratnih zločina, te revidirati zakone o izvršnom postupku u entitetima i Brčko Distriktu, posebno u cilju smanjenja broja nerješenih predmeta vezano za komunalne usluge, oslobađajući sudove tereta nespornih potraživanja. U oblasti borbe protiv korupcije osigurat ćemo provođenje strategija i akcionih planova za borbu protiv korupcije, posebno kroz obezbjeđivanje odgovarajućih resursa za uspostavljanje mehanizama za praćenje. Pokazat ćemo napredak u postizanju rezultata u suzbijanju i prevenciji korupcije posebno uvođenjem djelotvornih sankcija koje imaju i preventivni efekat uključujući i oduzimanje protiv pravno stečene imovinske koristi. U oblasti borbe protiv organizovanog kriminala ojačat ćemo saradnju među agencijama za provođenje zakona, posebno uspostavljanje specijalizovanih istražnih timova za više složenih slučajeva koji uključuju privredni kriminal, korupciju i organizvani kriminal, poboljšanje međusobnog pristupa bazama podataka i sigurno razmjeni informacija, jačanje finansijskih istraga i uspostavljanje kontakt tačke za vatreno oružje. U potpunosti ćemo provesti Sporazum o operativnoj saradnji sa Evropol-om te pokazati napredak ka uspostavljanju evidencije o istragama, gonjenju, konačnim presudama, zaplijeni i oduzimanju imovine stečene krivičnim djelom u svim slučajevima organizovanog kriminala sa posebnim fokusom na pranje novca. Odnose između pojedinih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini u prethodnom periodu zasnivali su se uglavnom u dobrim ličnim odnosnima što je svakako veoma korisno za te nivoe vlasti i siguran sam da će tako biti, da će se takav vid saradnje njegovi i u narednom periodu. Moja namjera je da dodatno unaprijedimo institucionalnu saradnju između između svih nivoa vlasti jer sam siguran da dobra institucionalna saradnja može da odblokira i ubrza mnoge procese u Bosni i Hercegovini. S tim u vezi jedna od mojih prvih aktivnosti biće zajednički sastanak sa predsjednikom Vlade Republike Srpske i premijerom Federacije sa ciljem iznalaženja modaliteta za čvršću i redovnu saradnju na institucionalnom nivou. Namjera mi je da uvedemo praksu redovnih kvartalnih sastanaka jer sam siguran da ćemo kroz zajednički rad i odgovoran i konstruktivan dijalog uspjeti da prevaziđemo mnoga otvorena pitanja. Dosada smo imali zajedničke sjednice Savjeta ministara Vlade Srbije, Vlade Republike Srpske i Srbije, Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije, ali nikada nije održan sastanak Savjeta ministara i bilo koje od vlada entiteta. Uspostavit ćemo mehanizam za održavanje zajedničkih sjednica Savjeta ministara i vlade entitetima na kojima ćemo zajednički utvrđivati način i rješavanje problema u Bosni i Hercegovini i analizirati ono što je već urađeno. Pored toga, harmonizacija zakonskih i podzakonskih rješenja između različitih nivoa vlasti u mnogome će olakšati stvaranje jedinstvenog ekonomskog prostora u Bosni i Hercegovini te tako ubrzati protok roba i usluga i veću mobilnost kapitala i radne snage. Puna primjena ... mehanizma koordinacije omogućit će usaglašavanje potrebnih reformskih procesa, njihovu bržu i lakšu implementaciju prihvatljivu svim nivoima vlasti jer mehanizam koordinacije je alat koji omogućava da se dođe do rješenja u svim situacijama, a a sa druge strane omogućava da Bosna i Hercegovina govori jednim glasom prema međunarodnim finansijskim institucijama i Međunarodnoj zajednici. 10 Za vrijeme mandata ovog Savjeta ministara meće se desiti da aranžmani vlada entiteta sa međunarodnim finansijskim institucijama budu zaustavljeni zbog toga što Savjet ministara nije ispunio neku od svojih obaveza, a usaglašena politika između vlada entiteta biće uvijek i politike Savjeta ministara. Takođe, želimo nastaviti i izgradnju dobrosusjedskih odnosa sa Republikom Srbijom, Hrvatskom i Crnom Gorom, a uz rješavanje otvorenih pitanja na principima reciprociteta, međusobnog uvažavanja i poštovanja međunarodnih prava. Saradnju sa međunarodnim finansijskim institucijama i Međunarodnom zajednicom sam izdvojio kao poseban prioritet jer je period od godinu dana koji je iza nas zaustavio mnoge reformske mjere, te usporio realizaciju mnogih politika sa međunarodnim finansijskim institucijama i upravo zbog toga moja namjera je da u narednom periodu intenziviramo saradnju sa međunarodnim finansijskim institucijama i Međunarodnom zajednicom kako bismo pokušali da nadoknadimo ovo vrijeme koje je propušteno. Za nas je posebno važno da odblokiramo projekte u oblasti infrastrukture prvenstveno saobraćaja, te u oblasti energetike. Reforma zdravstvenog sektora i reforma javnih preduzeća su u vrhu prioriteta Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije. Savjet ministara će pružiti maksimalnu podršku entitetima u provođenju tih reformi jer će se sa njihovim provođenjem značajno unaprijediti ukupna fiskalna pozicija ne samo entiteta već Bosne i Hercegovine u cjelini. Migrantska kriza već duže vrijeme predstavlja veoma veliki socijalni, a prije svega bezbjedonosni problem i moje viđenje je da vlast u prethodnom periodu njima nije dala adekvatan odgovor na ovaj sve veći, rastući problem. Kroz reagovanje na povećanje migracija ... vlast u BiH pokazala je značajne institucionalne i koordinacijske slabosti, a migraciona politika spada u ključne nadležnosti nivoa u Bosni i Hercegovini. Mehanizmi odgovora na krizu koji se odnose na kontrolu granica su slabi i zahtjevaju značajno poboljšanje. Povećan priliv migranata u Bosni i Hercegovini u 2018. i 2019. godini otkrio je brojne nedostatke, nepostojanje koordinacije između različitih nivoa vlasti. Nažalost, nismo uspjeli osigurati djelotvornu koordinaciju, adekvatan nadzor granice, identifikovati i registrovati migrante. Ovo je pitanje pogoršano nepostojanjem odgovarajuće analize rizika, razmjene kriminalističko-bezbjednosnih podataka i biometrijskih podataka. Ipak, s obzirom na veličinu problema migrantske krize jasno je da Bosna i Hercegovina nije ta koja može sama da riješi ovaj problem. Ključni problem je što migranti koji gotovo nesmetano dolaze u Bosnu i Hercegovinu ne posjeduju lična dokumenta kako bi se mogao utvrditi njihov identitet. To su uglavnom muškarci starosti oko 35 godina koji na teritoriju Bosne i Hercegovine ulaze ilegalno kršeći međunarodne i domaće propise i shodno tome postoji opravdana bojaz da se radi o bezbjednosno interesantnim licima koji se mogu dovesti u vezu sa terorističkim organizacijama i učešćima na stranim ratištima. Većina ovih osoba u Bosnu i Hercegovinu ulazi iz Srbije, dok manje broj njih stiže iz Crne Gore. U oba slučaja za ulazak u Bosnu i Hercegovinu koriste se različiti lokaliteti u pograničnom pojasu koji ne spadaju u službene granične prelaze. Sa sigurnošću mogu da kažem da nijedan organ niti država ne može samostalno riješiti ovaj bezbjedonosni problem te je potrebno djelovati zajedno i tražiti regionalno rješenje. U okviru ovih aktivnosti neophodno je strogo se pridržavati Ustava i zakonom propisanih nadležnosti i ovlaštenja. Svi imamo profesionalnu ljudsku i moralnu obavezu da preuzmemo sve što je u našoj moći da zaštitimo teritoriju i građane i očuvamo poljuljani bezbjednosni ambijent u našoj zemlji. U rješavanju ove krize od izuzetnog značaja je sinhronizivano i zajedničko djelovanje Koordinacionog tijela za pitanje migracija u Bosni i Hercegovini, Koordinacionog tijela za praćenje kretanja ilegalnih migranata preko teritorije Republike Srpske i nadležnih subjekata u kantonima koji su najviše izloženi potrebama, problemima u vezi sa kretanjem ilegalnih migranata. Pokušat ćemo preduzimati sljedeće aktivnosti da poboljšamo ovu situaciju : neophodno je dodatno materijalno i tehničko opremanje Granične policije i drugih policijskih agencija koje direktno pružaju 11 pomoć Graničnoj policiji u skladu sa potpisanim sporazumom između njih u vidu da kontrola takozvanih prirodnih granica Bosne i Hercegovine i Republike Srbije, kontrola na dosadašnji način ne može dati odgovarajući uspjeh. Sredstva za ove namjere potrebno je obezbijediti iz vlastitog budžeta, ali putem saradnje sa međunarodnim partnerima. Prije svega, potrebna je nabavka opreme za dnevno i noćno osmatranje različitih vrsta senzorskih i ... sistema za otkrivanje ilegalnih prelazaka, dronova za nadzor granice, opremanje za dokumentovanje, terenska vozila i tome slično. Takođe, potrebno je obezbijediti dodatna finasijska sredstva za materijalne troškove na terenu kojim su iskazani zaposleni u Graničnoj policiji i drugim bezbjedonosnim agencijama. Treba nastaviti sa pružanjem pomoći Graničnoj policiji od strane MUP-a Republike Srpske i svih policijskih agencija na nivou Bosne i Hercegovine, SIPA-e, Direkcije za koordinaciju policijskih tijela u BiH, federalnom i kantonalnim MUP-ovima u okviru njihove teritorijalne nadležnosti. Neophodno je intenzivirati saradnju na regionalnom nivou, kao i saradnju sa Međunarodnim arganizacijama za migracije. Od vitalnog značaja je i zaštita istočne granice sa osnovnim ciljem smanjenja priliva migranata na teritoriju Bosne i Hercegovine. Rješavanja pitanja izbjeglica, raseljenih lica i povratnika takođe mora biti prioritet u mandatu novog Savjeta ministara. Aktivnosti Savjeta ministara biće usmjerene na tri segmenta. To je obnova stambenih jedinica, održiv povratak i elektrifikacija. Smatram da je krajnje vrijeme da se završi obnova stambenih jedinica za sve građane u Bosni i Hercegovini. Kada govorimo o segmentu obnove stambenih jedinica objekata, aktivnosti će se provoditi kroz nekoliko projekata koji su i u ovom trenutku, provode se, i onih koji će još biti dodatno potrebni da bi se ovaj proces implementirao. Da bi obezbijedili održiv povratak radićemo na obnovi komunalne i socijalne infrastrukture, a osnova svega mora biti elektrifikacija jer se danas mnogi od povratnika susreću sa problemom nedostatka električne energije. Mladi, žene i ostale osjetljive kategorije moraju biti u fokusu interesovanja Savjeta ministara. Veliki odlazak kvalifikovane radne snage je ostao jedan od najhitnijih i najozbiljnijih izazova za zemlju. Nažalost, obrazovanje i dalje ne pruža jednake mogućnosti za sve, a pri tome mislim da učenike iz reda manjina i one sa invaliditetom. Zemlja i dalje pati od neusklađenosti vješti
Zahvaljujem se uvaženom gospodinu Tegeltiji. Imamo prijavljenu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Arnaut. Izvolite. 12
Zahvaljujem predsjedavajući. Podsjećam da sam i ja i gospodin Mektić se za povredu Poslovnika javili puno prije i podsjećam Vas, opet i ako sam to uradio na prošloj sjednici, na odredbu Poslovnika koja zahtjeva da predsjedavajući da riječ kad neko zatraži za povredu Poslovnika odmah kad je zatraži i ja Vas molim da ne kršite ove svoje obaveze. Ja razumijem, Vi na mjesu člana bošnjačkog Kolegija sjedite sa 9 bošnjačkih glasova, naspram Nikšićevih 11, naspram Nikšićevih 15 probosanskih, razumijem obaveze prema SNSD-u i HDZ-u, ali isto tako Vas podsjećam na obaveze prema Poslovniku, koje su, nadam se, ipak iznad tih drugih. Ako se sjećate, ja sam spomenuo dvije odredbe Poslovnika, 74. i 178. Vi ste se očitovali samo o 74. a 178. kaže – da je obavezno prisustvo člana Predsjedništva. Ali u svakom slučaju sad kad smo već čuli ekspoze, s obzirom da mi niste dali riječ kad ste trebali, ovo je sad prošlo pitanje, ali Vas ja zaista molim da ne radite više ovo kad je Poslovnik u pitanju. Hvala.
Hvala uvaženi zastupniče, svakako ćemo se držati Poslovnika, uz podsjećanje da ja ovdje sjedim sa skoro 40.000 glasova za razliku od Vaših 4.000 glasova, to je ogromna razlika od skoro deset puta, trebate biti svjesni toga. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući i pozdravljam kolegice i kolege poslanike i sve uvažene goste i prisutne ovdje. E ako je sad potrebno predstavljanje i govorit o svom legitimitetu, evo pokušaću i ja nešto reći u ime skoro 30.000 hiljada glasova koje sam dobio na ovim prošlim izborima
Oprostite, ovo je povreda Poslovnika, samo nam recite koji je član, a diskusija je poslije.
Dobro, samo da ... Povrijeđen je Poslovnik, ali hoću samo da kažem, da sam se javio po prethodnom pitanju onom bio i da ste po Poslovniku bili dužni da u okviru rasprave o dnevnom redu omogućite diskusiju svakom poslaniku do 3 minuta, a kad su u pitanju povrede Poslovnika onda čak to Poslovnikom nije ni ograničeno. Ja ustvari ne znam, evo glasao sam a nisam siguran tačno u što sam glasao, ovaj, zato što u Poslovniku u članu 74. stav (1) kaže – predlagač, odnosno predstavnik predlagača dužan je da prisustvuje sjednicama Doma. Dužan je, obligatorno. E sad, možemo li mi glasati protiv nečega što je obligatorno propisano kao obaveza u Poslovniku ili ćemo sutra doći u situaciju, kad budemo raspravljali o nekim zakonima, odnosno činjenju ili ne činjenju po osnovu nekih zakona, da mi izglasamo ovdje da postupimo nešto mimo zakona i protiv zakona? 13 Dakle, predsjedavajući ako kaže u Poslovniku „da je dužan“, pa kako onda mi možemo glasati o nečemu, mi možemo samo prmijeniti Poslovnik i reći „može prisustvovati“. E onda se slažem da i može i ne može, al' sad mislim izulorno pričati o tome, bezveze pričam, mlatim onako itd. Al' stvarno ako ovo postane nekakva praksa, ovaj, kršenja i derogiranja samog Poslovnika, koji je sam donio ovaj Dom, onda je besmisleno ovdje uopšte, ovaj, sjediti i o bilo čemu razgovarati i bilo šta raditi. Hvala Vam.
Hvala uvaženi zastupniče. Član 74. ima četiri stava, mi smo se pozvali na stav (3) i na stav (1). Uvaženi zastupnik Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Dva puta, evo treći put ignorišete član 178. koji govori o prisustvu članova Predsjedništva i obavezi jednog barem. Ali takođe član 80., predsjedavajući ja sam Vas i pretprošli put upozorio, ako želite uzeti učešće u raspravi dajte riječ svom zamjeniku i izađite za govornicu. Dakle, ako govorimo o tome koliko ko ima glasova, uzeli ste učešće u raspravi, trebali ste izaći za govornicu, ako hoćete da otvarate tu raspravu vrlo rado, dakle o legitimitetu kad neko sjedi u bošnjačkoj
Oprostite, povreda Poslovnika, što ste se javili.
Član 80.
/nije uključen mikrofon/
Ah, trebam Vam pročitati, znam da ne znate ove stvari napamet – ako predsjedavajući Doma ocjeni. Pardon, učešće, član 78. – ako želi učestvovati u raspravi predsjedavajući Doma napušta mjesto predsjedavajućeg, izlazi za govornicu. Prema tome sve što se ne tiče Poslovnika, ako hoćete da učestvujete o tome koliko ko ima glasova izađete za govornicu, vrlo jednostavno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Halid Genjac, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne. 14 U skladu sa članom 76. stav (2) reagujem u smislu ispravke krivog navoda, naime gospodin Arnaut je u svojoj diskusiji podijelio opcije na bošnjačke i probosanske, to je katastrofalna uvreda, gruba izrečena neistina i mislim zato da je to krivi navod koji treba ispraviti. Dakle, bošnjački glasovi i probosanski glasovi nisu suprotstavljeni. Hvala.
Hvala najljepša. Otvaramo, dakle raspravu, odnosno diskusije u vezi sa izlaganjem uvaženog gospodina Tegeltije. Prvi se javio uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas srdačno pozdravljam i želim uspješan rad na današnjoj sjednici. Ja ću nastojati da ne iskoristim svih 10 minuta, ali imam potrebu da govorim o nekoliko tema koje je i gospodin Tegeltija spomenuo. Prije svega, meni je drago što je, iako dolazim iz političke stranke koja će biti opozicija u ovom mandatnom periodu, što je konačno došlo do formiranja vlasti i mislim da ćemo vrlo brzo biti svi svjedoci toga da li je morala proći godina dana da se napravi ovo i da li je vrijedilo čekati godinu dana da dobijemo ovo što ćemo dobiti. Ali ja imam obavezu danas da govorim o Vašem ekspozeu. Prvo, imali ste godinu dana da pripremite ovo što ste govorili, za godinu dana moglo je i konkretnije, dakle nije Vaša krivica što ste imali toliko vremena da pripremate, ali za godinu dana moglo je i konkretnije. Kad su u pitanju ekonomski pokazatelji koje ste nam demonstrirali, mnogi Vas vide kao ekonomskog eksperta koji će učiniti da ti ekonomski pokazatelji na kraju Vašeg mandata budu bolji. Dakle, oni koji Vas podržavaju tako Vas vide. Oni koji Vas ne podržavaju kažu da ćete ostat zapamćeni kao čovjek u čijem mandatu su propale tri banke – Bobar, Balkan investment i Banka Srpske. Ti ljudi također kažu da je na računima ovih banaka ostalo zarobljeno skoro 250 miliona maraka, novca institucija, javnih preduzeća, pa i deponovanog novca privatnih preduzeća, koji su morali depozite plaćati sudovima, koji su imali opet, kažu tako po Vašem nalogu, dakle, ja se nisam bavio istraživanjem, račune u ovim bankama. Kažete, da ćemo u skladu sa evropskom direktivom mijenjati Zakon o PDV-u. Ja Vam predlažem da to kažete na „dobardanskom“, šta to konkretno znači. Pustite Vi priču u skladu sa direktivama. Šta znači? Jel' hoćete da povećate PDV, jeste li spremni da razgovaramo o diferencijalnoj stopi PDV-a, o nultoj stopi za osnovne životne namirnice, učila, školska pomagala i priča koju pričamo već 15 godina, al' nažalost dosad nismo imali sagovornika za nju, a reći u skladu sa evropskim, sad bi mi svi trbali znati šta je Evropska direktiva o PDV-u. Hajte Vi izađite, pa to nama na „dobardanskom“ jeziku fino sve recite šta je Vaša namjera. Da li imate namjeru, kao čovjek koji će se pitati, promovirati zaduženja tipa onog kad ste se kao ministar finansija na berzi u Beču zadužili za 170 miliona po kamatnoj stopi koja je veća nego na domaćem tržištu ili ćete promovirat neke druge modele? Spomenuli ste program integrisanja vrlo bojažljivo, ali mislim da je ipak dobro da ste ga spomenuli. Spomenuli ste evropski standard i evropske vrijednosti. Kad o tome govorite morate dobro da znate da evropski standard i evropske vrijednosti ne određujemo ni Vi, ni ja, 15 ni bilo ko ko ovdje sjedi, oni već postoje. Kad ste to rekli Vi morate biti svjesni i pojasnite, ovo može biti krupna stvar zbog koje ćete imati veću podršku nego što sad mislite da je imate u broju glasova danas, ali samo nam pojasnit – da li Vi pod evropskim vrijednostima i evropskim standardima smatrate i ustavno organizovanje evropskih država gdje vrijedi u čitavoj Evropi građanski koncept jedan čovjek – jedan glas? Ako potvrdite to, ja ne znam kakve sankcije mogu imat, ali poslije tako nečega možda ću i ja razmisliti da glasam za Vas. Prioriteti Evropske komisije, rekli ste da podržavate. Da li to znači da podržavate zato što je moderno to podržavati ili da stvarno podržavate? Jer, konkretno – da li podržavate ukidanje prava na veto u glasanju? Što je jedan od zahtjeva koji ste Vi rekli da podržavate. Da li podržavate uspostavu vrhovnog suda? Što je takođe zahtjev koji ste Vi upravo za govornicom rekli da podržavate. Da li podržavate supremaciju države? Što ste također rekli. Dakle, ja znam da ima ogroman broj političara u Bosni i Hercegovini koji podržava NATO integracije, a da pri tome veze nema šta su NATO integracije i da veze nema šta su evropske vrijednosti. Ja bi htio da predsjedavajući Vijeća ministara nije jedan od tih političara i zato Vas molim da pojasnite kad kažete da podržavate prioritete Evropske komisije, da li to znači da ih podržavate iz mode ili što stvarno mislite da to treba i što ćete provoditi ono što su zahtjevi Evropske komisije. Volio bih takođe da čujem, da li ćete poštovati Parlament BiH više nego što ste poštovali Narodnu skupštinu Republike Srpske kad ste tamo bili ministar finansija, pa kad ste proveli zaduženje sa američkim investicionim fondom bez saglasnosti Narodne skupštine, pa kad Vas je Dragan Čavić za to optužio i priprijetio krivičnim prijavama, onda ste poništili tu odluku? „Službeni list“ sve pamti. Hoćete li se prema budžetu BiH odnositi kao prema sredstvima Investiciono razvojne banke, ne govorim samo o sredstvima koje ste dali Litvancima nego inače, o načinu kako su ta sredstva plasirana ili će to biti nešto odgovorniji odnos? I na kraju kad govorimo o budžetu, ja sam Vas razumio da se Vi zalažete za povećanje budžeta i ja to podržavam. Jer kao ekonomista znate da iz ovog budžetskog okvira Vi ne možete uraditi ono što ste najavili, recimo, za Graničnu policiju – nabavka opreme, što također podržavam i mislim da je više nego neophodno. Ako podržavate povećanje budžeta to je još jedna od stvari koja zavrijeđuje pažnju nas poslanika, pa i da preispitamo svoje mišljenje o Vama. Migrantska kriza, jeste li došli ovdje da raspoređujete migrante po Federaciji ili da konačno otvorite oči svima i da kažete da je ovo problem koji se može riješiti samo solidarno? Vi ste rekli da imate profesionalnu, ljudsku i moralnu obavezu da to pitanje riješite i zato Vam postavljam ovo pitanje. I na koncu, jedno vrlo jednostavno pitanje – zašto ste na krivi način ispunili Izjavu kada ste se prijavljivali za ovaj posao? Zašto ste na pitanje broj 62, iako Vam ovdje kaže da po Zakonu o Vijeću ministara, a i po Krivičnom zakonu BiH ste dužni istinito, potpuno i tačno popuniti ove obrasce, i da će odstupanje od toga se smatrati davanjem lažne izjave, što je krivično djelo s krivičnom odgovornošću po Krivičnom zakonu BiH. Zašto ste na pitanje broj 62, da li Vam je izrečena kazna za krivično djelo, odgovorili sa NE kada ste nama poslanicima u Komisiji za izbor Vijeća ministara rekli sa DA i obrazložili šta je bio konkretan slučaj. Ne bi Vas ovo koštalo Vašeg imenovanja zato što je zakon takav kakav jeste, ali ste prekršili neke druge zakone ne popunjavajući ovaj obrazac ispravno. 16 Pitanje broj 63 – da li je protiv Vas potvrđena optužnica ikada? Vi kažete – NE. A onda nam objasnite da jeste i da ne osjećate moralnu odgovornost zbog toga što je Vaša privatna stvar. To što niste spomenuli [[govornik se upozorava na vrijeme]] niti, evo završavam zadnja rečenica, niti na bilo koji način tretirali Program reforme u sadržajnom smislu, a dobro znate da je to dokument koji da nije usvojen Vi ne bi tu sjedili i mi danas ne bi imali ovu sjednicu i Vi ne bi imali priliku da Vas neko zove predsjedavajućim Vijeća ministara. Ja mislim da je to neozbiljno, ja mislim da je to neodgovorno i mislim da potvrđuje moju tezu da ćete Vi istrpiti danas sve samo dok ne budete imenovani i dok ne bude potvrđeno Vijeće ministara, a onda će pasti u vodu sve ovo što ste pričali, jer svakako je to uopštena priča. Hvala Vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, diskusija. Opet povreda Poslovnika, Dragan Mektić. Je li diskusija ili povreda Poslovnika?
Povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika....
Ili da, ne znam, da kažem da želim nešto da zatražim u ime, u skladu sa Poslovnikom.
Izvolite.
Naime, ekspoze je trajao, ne znam, četrdesetak minuta, pola sata, nije ni više ni bitno, jako je puno stvari izneseno u ovom ekspozeu, po meni jako puno ima kontradiktornih stvari, stvari koje nisu realne i sad da ne obrazlažem to nešto posebno, ja u ime Kluba Srpske demokratske stranke i Partije demokratskog progresa u skladu sa članom 83. stav (1) Poslovnika tražim pauzu od 60 minuta kako bi se mi i tražimo da nam se dostavi ekspoze u pisanom obliku, kako bi se mi pripremili za jednu valjanu i korektnu diskusiju po ovom ekspozeu. Hvala.
Hvala. Dakle, može se ekspoze podijeliti, to zavisi od onoga ko podnosi ekspoze, ako imate ekspoze da se može kopirati i podijeliti, to treba uraditi i podijeliti ekspoze zastupnicima. Ispred Kluba se može tražiti pauza do 30 minuta, dakle sada je 11:22 evo možemo, ako želite već da nastavljamo u 12:00 sati ili deset do dvanaest. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 17 Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da Vas pozdravim, sve kolegice i kolege, goste i kandidata za predsjedavajućeg i naravno članove Savjeta ministara u tehničkom mandatu. Ja ne znam da li postoje tehničke mogućnosti i da li su saradnici gospodina Tegeltije pripremili mogućnost da se isprinta ekspoze, ali želim ovdje sve vas, a i sebe da pitam – da li smo svaki put u Predstavničkom domu imali situaciju da imamo pisani ekspoze kandidata za predsjedavajućeg? Nismo i to nije bila praksa i Vi kada ste birani u Savjet ministara, odnosno kad je predsjedavajući biran nije bio ekspoze u pisanom formatu u klupama Predstavničkog doma. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije niko tražio. Isto tako i kad je gospodin Bevanda bio kandidat nije bio pisani dokument, gospodin Špirić isto tako. Znači, to je istina, ja sad neću da ulazim u odluku kandidata za predsjedavajućeg, gospodina Tegeltije ili tehničke mogućnosti, ali parlamentarna praksa u ovom Parlamentu je bila takva da nikada nije bio pisani dokument pred poslanicima kada se potvrđivala kandidatura predsjedavajućeg. Hvala.
Dakle, ... moj ekspoze, koliko se sjećam, je podijeljen odmah poslije mog izlaganja svim zastupnicima. Dakle, možemo uraditi u skladu sa članom 83. stav (3) ako klub zastupnika zatraži pauzu koja je duža od 30 minuta, možemo to staviti na glasanje ili da kažemo, da recimo počinje, da imamo nastavak u 12:00 sati, pa kako god želite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] U 12:00 sati da ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Da, predsjedavajući ja sam tražio pauzu, ustvari ja sam obrazložio razloge za pauzu i prije same, davanja same ove pauze Vi ste na osnovu toga dakle i odlučili pauzu. Mi smo u međuvremenu dobili pisani ekspoze uvaženog gospodina Tegeltije. I samo sam htio da kažem da, Staši Košarcu, nije Staša tačno da nismo dobivali pisani ekspoze, mi smo od gospodina Zvizdića, kad je bio ...situaciji imenovanja, dobili isto ovako pismeni ekspoze, ne znam ranije ne mogu se vraćati za ranije. I htio sam u pogledu diskusije ove da kažem, da je gospodin Denis Zvizdić prije 4 godine imao ovakav ekspoze kao što je, smo danas ovaj čuli, ja bi se dobro upitao i razmislio da li bi pristao da budem ministar u ovome Savjetu ministara. Gospodin Zvizdić je imao jedan korektan ekspoze tada i gdje je više puta isticao, sjećam se dobro, radićemo ono što je nadležnost države Bosne i Hercegovine, što je nadležnost Savjeta ministara BiH, a ni na koji način nećemo se mješati u nadležnosti entiteta. U ovom ekspozeu je sve pobrkano, ja ne znam ovdje više šta je nadležnost države, šta je nadležnost entiteta, imam osjećaj da će se u ovom Savjetu ministara, za koji ne znam koliko je izvjesno hoće li biti, neće li biti, ovo zavisi od, iz sata u sat se situacija mijenja, ovaj, da će, da će, ovaj, se raditi na ovakav način kao što je izneseno u ovom ekspozeu. Pretpostavljam da će biti izabran novi Savjet ministara, iako su se mnogi prepali čitave ove situacije i one posebne sjednice Narodne skupštine, ja imam informaciju iz OHR-a da je gospodin Nebojša Radmanović tri puta išao u OHR i interesovao se hoće li bit .... ovo je meni, kaže, čudna igra, igranka što se sprema. Ali evo mi nemamo nikakve ambicije, da kažem, mi smo apsolutno opredjeljeni u tom smislu da budemo dobra i
....fokusirati na ekspoze, molim Vas.
konstruktivna opozicija. Hoću. Saslušao sam ovaj ekspoze i imam nekoliko pitanja za budućeg predsjedavajućeg Savjeta ministara. Čini mi se da ste odmah na početku rekli – poštovaću Dejtonski sporazum i Ustav BiH. Zakone Bosne i Hercegovine niste pomenuli, pretpostavljam svjesno da niste pomenuli, a pretpostavljam i zašto niste pomenuli, iako ja mislim da ste trebali reći poštovaću Dejtonski mirovni sporazum, poštovaću Ustav BiH i poštovaću sve zakone u Bosni i Hercegovini, pa između ostalog i one koje je donio Predstavnički dom i ovdje na državnom nivou. Ali čini mi se da ste zakone svjesno ispustili upravo zbog člana, mislim da se radi o članu 84. Zakona o odbrani, gdje je tačno definisano da je Bosna i Hercegovina trasirala ili da kažem tako mapirala svoj put prema NATO-u, pa me zato interesuje – hoćete li gospodine Tegeltija poštovati i zakone, a posebno želio bi da odgovorite hoćete poštovati Zakon o odbrani BiH? 19 Rekli ste da u Bosni i Hercegovini nije formirana vlast jednu godinu već i da je to značajan zaostatak, dakle da ćete se morati užurbano fokusirati na reforme razne ovdje u Bosni i Hercegovini kako bi nekako sustigli ovaj izgubljeni period. Ali ja bih želio samo da Vas podsjetim, da vlast u Bosni i Hercegovini nije formirana upravo zbog SNSD-a, što je SNSD-e blokirao rad institucija na nivou Bosne i Hercegovine, pa između ostalog i ovog Parlamenta i da kako ste ga blokirali da ste ga vi nakon godinu dana i odblokirali kad ste pristali na ovaj ANP, odnosno izvršili aktivaciju MAP-a i sad se mi nalazimo na jednom čvrstom i dobrom putu prema NATO-u. A evo samo da kažem ovo da u kontekstu izjave ministrice Pendeš, koja sam pročitao na jednom poratlu, gdje kaže – ministrica Pendeš ohladila Dodika deblokadom uspostave vlasti Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina zadržava NATO perspektivu. Rekli ste isto u svom ekspozeu da ćete se, da ste zahvalni liderima što su usvojili ovaj Godišnji akcioni nacionalni plan i da ćete se pridržavati smjernica iz tog Godišnjeg akcionog plana, pa Vas pitam – da li to znači da ćete podržati kao predsjedavajući Savjeta ministara sve reforme iz odbrambenog sektora, da li ćete podržavati sve reforme iz bezbjednosnog sektora koje se nalaze u ovom Programu kako bi mi napokon dočepali se ovog, ove alijanse, odnosno NATO-a? Da li ćete se pridržavati Rezolucije Narodne skupštine o vojnoj neutralnosti ili ćete provoditi reforme koje nas dalje vode u NATO put kroz ovaj MAP? Isto ste tako govorili da ćete se zauzeti i zalagati da Bosna i Hercegovina što prije dobije kandidatski status za članstvo u Evropskoj uniji, ali opet, mislim svjesno, izbjegavate NATO i obzirom na usvojeni Program reformi – hoćete li se zalagat da se ispune svi uslovi, svi navedeni, da kažem tako, taj Program, navedene stvari u tom Programu kako bi mi, evo ako Bog da, već možda i sledeće godine dobili poziv da zvanično postanemo članica NATO-a? Kada ste govorili o vladavini prava, onda ste pominjali i ovdje pravosuđe, pravosudni sistem, VSTV, rad sudija, rad tužilaca itd. niste nigdje isključili činjenicu da je zaključcima Narodne skupštine Republike Srpske, čini mi se na ovoj posebnoj sjednici zadnjoj koja je bila, u zaključcima postoji da će se pokrenuti postupak i procedura povrata svih nadležnosti koje su razni visoki predstavnici ili svi drugi na ovaj ili na onaj način sa Republike Srpske prenijeli na državu Bosnu i Hercegovinu. Stoga me, dakle, interesuje – hoćete li podržati ovaj VSTV za koji je Vaša politička partija, koja Vas je delegirala ovdje za predsjedavajućeg Savjeta ministara, rekla i da će se zalagati za povrat svih nadležnosti ili ćete podržavati daljnje, da kažem, rad ovih institucija koje su na takav način ušle u nadležnost Bosne i Hercegovine? Indikativno mi je bilo to posebno što ste tu pomenuli VSTV za koji je Vaš lider, Milorad Dodik, stotinu puta rekao da je to neustavna institucija, da je neustavan i nezakonito formiran i Sud i Tužilaštvo BiH. Takođe kad su u pitanju migracije želio bi da znam, govorili ste, jedan dobar dio ste posvetili tamo migracijama, pa ste rekli da postoji nekoordinacija, pa ste rekli da postoje, da su to teroristička prijetnja i govorili ste još niz stvari, ja ne znam na koju ste nekoordinaciju mislili [[govornik se upozorava na vrijeme]] imamo, evo saću završiti, imamo koordinaciono tijelo koje je sastavljeno sa svih nivoa vlasti, ne znam, niste ničim obrazložili po čemu su teroristička prijetnja jel' nismo imali nijedan teroristički incident. A kad su u pitanju pomoć drugih policijskih agencija, prihvatanje Operativnog sporazuma sa FRONTEX-om i niz drugih mjera, član Predsjedništva iz reda srpskog naroda, Milorad Dodik, je blokirao sve i jednu mjeru kad je u pitanju [[govornik se upozorava na vrijeme]] Evo imam još samo jednu činjenicu, govorili ste da ćete se zalagati za, samo trenutak, za donošenje zakona o elektronskom potpisu na nivou Bosne i Hercegovine, a da Vam dostavim samo Mišljenje Ministarstva za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske. Gospodine predsjedavajući dozvolite mi samo da pročitam jednu rečenicu, zbog svega navedenog 20 ministarstvo, kad je riječ o davanju mišljenja na ovaj zakon o elektronskom potpisu, ovo Ministarstvo koje je potpisao magistar Srđan Rajčević, kaže – zbog svega navedenog Ministarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske smatra da bi usvajanje istog rezultirano prenosom nadležnosti i ne može dati saglasnost na predloženi dokument. Hvala.
Hvala. Zastupnik Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Pomno sam saslušao ekspoze gospodina Tegeltije. Moram biti iskren da, iako sam se kroz ovih nekoliko mandata naslušao ekspozea, počev od Špirića, Bevande, Zvizdića, naravno, evo gospodina Tegeltije, prilično su oni slični i kada sam sumirao današnji ekspoze gospodina Tegeltije, on je ipak ohrabrujući, ohrabrujući u smislu da ima mnogo državničkih postavki koje jačaju državu Bosnu i Hercegovinu i njene institucije, ima mnogo integrirajućih elemenata koje je on unio u ovaj svoj ekspoze, kažem, veoma je ohrabrujući. Međutim, evo, u pripremi za ovu sjednicu pokušao sam da potražim nekoliko, bar nešto od političkih izjava gospodina Tegeltije, nisam mogao naći nijednu što govori da zapravo gospodin Tegeltija je više profesionalac, nego što je političar, što, evo, pretpostavljam da bi bilo dobro za predsjedavajućeg Vijeća ministara. Međutim, predsjedavajući Vijeća ministara je i politička figura, i to veoma bitna u Ustavnopravnom ustroju Bosne i Hercegovine. Stoga bi, kada bi mogli da izolujemo gospodina Tegeltiju od njegovog političkog šefa, siguran sam da bi Bosna i Hercegovina i ova zajednica bila mnogo sretnija nakon završetka mandata gospodina Tegeltije. Zašto ovo kažem? Zato što, zapravo, ako se 30% od ovog danas što smo čuli ostvari u toku ovog već trogodišnjeg ili ne znam ni ja koliko već će trajati taj mandat, onda bi sigurno bio veoma veliki uspjeh i pomak u jačanju institucija Bosne i Hercegovine i njenog kredibilieta na međunarodnom planu. Međutim, nekoliko stvari mi je zapalo za oko ili uho, ako tako mogu reći ili nije uneseno u ovaj ekpsoze, ili je bar meni nejasno u ovom izlaganju na šta se mislilo. Naime, svi znamo da je Predsjedništvo BiH usvojilo akt koji se zove Program reformi u oblasti odbrane BiH i koji još nije dostupan javnosti, nije mi jasno da li je taj akt bio dostupan gospodinu Tegeltiji prilikom izrade ovog ekspozea i da li će, zapravo, gospodinu Tegeltiji to biti temelj njegovog budućeg rada u narednih nekoliko godina. Zašto ovo kažem? Zato što imam osjećaj da je ovdje važno da se imenuje Vijeće ministara, da se konačno započne blokada(?) institucija Bosne i Hercegovine. Zašto? Zato što temeljem iskustva ranijih godina mi smo imali ekspozee, imali smo programe rada Vijeća ministara, ali u realizaciji bio je to vrlo nizak procenat riješenih pitanja koja su bila zacrtana. Zbog toga mi je veoma važno da gospodin Tegeltija u završnom svom obraćanju kada bude svim zastupnicima odgovarao, odgovori na neka pitanja koja mene jako interesuju. Između ostalog, interesuje me, a u ekspozeu rečeno je da će se poštovati Ustav BiH, da li će se poštovati i odluke sudova i svih nivoa koji se tiču, evo, Vijeća ministara, što od domaćih, što od međunarodnih? Da li će se poštovati i Zakon o zastavi ili ćemo mi zapravo ponovo imati neku dramu, ako tako mogu reći, kao sa zastavom u Predsjedništvu BiH? Da li će se negirati genocid u Srebrenici iako je to Presuda Međunarodnog suda? Da li će, kao predsjedavajući Vijeća ministara BiH, posjetiti Potočare kao paradigmu stradanja u Bosni i Hercegovini i time 21 poslati jednu pomirljivu poruku našim građanima u Bosni i Hercegovini i van nje? Da li će svojim djelovanjem i političkim izjavama počet poštivati jednakopravnost sva tri naroda i građana u Bosni i Heregovini ili će u duhu svoga političkog šefa nastaviti omalovažavati i ponižavati, čak osporavati temeljna ljudska prava i slobode svih u Bosni i Hercegovini, bosanski jezik, narod, etničku pripadnost, čak i vjerske slobode, vrijeđajući na najneprincipijelniji način ili će Vijeće ministara koristiti samo za finansijske dilove po nalogu lidera? Da li će se poštivati Bosna i Hercegovina kao država ili će u dugu politike svoga šefa vrijeđati, nipodaštavati i rušiti njen ugled i kredibilitet kako na unutarnjem, tako i na međunarodnom planu? Nisam vidio u ovom ekspozeu čime će obezbijediti političku stabilnost i naravno institucionalnu sigurnost koja je temelj za bilo koju ozbiljnu priču o razvoju bosanskohercegovačkog društva u cjelini. Da li će u proceduru ponovo biti poslat ugovor Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice što je kamen spoticanja u odnosima, ako tako mogu reći, države i Islamske zajednice? Da li će u parlamentarnu proceduru poslati zakon o restituciji što je jedno krupno i teško političko pitanje u Bosni i Hercegovini? U jednom dijelu Bosne i Hercegovine imovina onih koji polažu pravo na to, znači kroz historiju je već raspodjeljena, da ne kažem opljačkana ili da ne upotrijebim neki teži izraz? Zatim, zakon o lustraciji, mi danas bi imali mnogo manje političkih problema i političkih sukobljavanja da smo prije, možda, dvadesetak godina donijeli ovaj zakon, ali očigledno je da je to ... potreba za bh društvo. Da li će u svom radu gospodin Tegeltija zastupati interese Bosne i Hercegovine ili Srbije, pa čak i Hrvatske obzirom na ljubav lidera u Bosni i Hercegovini? Šta će se uraditi u smislu kreiranja politika za zaustavljanje odliva kadrova i radne snage iz Bosne i Hercegovine? Nisam mogao to prepoznati u ovom ekspozeu. Da li će se uhvatiti u koštac i borbu protiv lažnih diploma i angažovanja takvih stručnjaka i kadrova koji ruše sistem i ugled Bosne i Hercegovine? I u ovom ekspozeu rekli ste jednu netačnu činjenicu, da je nezaposlenost 36%, a ona je u stvari 18,2% po mjerilima Svjetske banke, da li je to zapravo prividno stvaranje loše slike da bi ste se, evo, nakon par godina imali čime pohvaliti, a ustvari nismo postigli ništa? Još jedno pitanje kao ministar finansija manjeg bh entiteta, kakva je Vaša bila uloga u rušenju Izvozno-kreditne agencije, IGA-e? Kao ministar finansija imali ste značajnu ulogu i uticaj, ako tako mogu reći, u poslovanju i djelovanju ove Izvozno-kreditne agencije, a podsjetiti ću Vas da je ta Agencija dala garancije Tvornici cijevi UNIS Derventa i da je na taj način zapravo dovela samu sebe u jednu vrlo nezavidnu poziciju, a vjerujem da i dan danas je u teškoj situaciji jer ne može više nikom ništa garantovati? Za šta će se gospodin Tegeltija zalagati u smislu izgradnje pravednijeg društva? Nisam potpuno razumio kada je u pitanju VSTV i reforma pravosuđa, otvaranje OHR, tjeranje stranaca i Ustavnog suda ili će pristupiti ovom poslu odgovorno, ozbiljno i sa punim uvažavanjem svakog čovjeka? Sem toga, značajnu ste ulogu imali u definisanju fiskalnog okvira koji je od 2010. godine do danas, kada je u pitanju finansiranje institucija Bosne i Hercegovine, čini mi se u istom okviru, a govorite da će se plaće u javnom sektoru ograničiti, pa one su već ograničene i sa ovim fiskalnim okvirom mi zapravo doći ćemo u situaciju da niko neće htjeti da konkuriše na posao u javnom sektoru kada su u pitanju institucije Bosne i Hercegovine. Već imamo policijske službenike koji napuštaju, već imamo profesionalne vojnike koji napuštaju, već imamo konkurse na koje se niko ne javlja, upravo iz razloga što je ovako definisani fiskalni okvir ograničio plaće ovim zaposlenicima i zbog toga, zbog tako niskih plaća zapravo imamo veoma masovan odliv kadrova. Nije mi jasan stav po pitanju povećanja PDV-a, neko je to već ovdje spomenuo. Ako je to evropska norma, ja to nisam dosad mogao nigdje pronaći, da je evropska norma ujednačavanje stope PDV-a sa državama u Evropskoj uniji, evo i u regionu. To je stvar domaće naravi, domaćih političara i domaćih institucija i spram mogućnosti, spram finansiranja institucija koje su neophodne [[govornik se upozorava na vrijeme]] za efikasno djelovanje države, mislim da morate tu biti jasniji, da nam se ne desi, evo brzo cu završiti, da nam se ne desi kao sa akcizama, i dan danas 22 ogromna sredstva stoje zarobljena, ne možemo se dogovoriti oko raspodjele tih sredstava, a naravno, samo dižemo kredite i plaćamo ogromne kamate. Oko migrantske krize, već je bilo govora o tome [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ovaj ekspoze je odličan za javnost i, kao što sam rekao, naslušao sam se tako finih ekspozea ali Vas molim da zaista date sve od sebe da se provedu one mjere koje ste nam naveli u tom svom ekspozeu i da zapravo Bosna i Hercegovina bude jedno sretno i zadovoljno društvo nakon mandata kojeg ćete Vi, evo, imati ove tri godine. Hvala vam lijepa.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Đonlagić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja ću u narednih nekoliko minuta se osvrnuti na pojedine djelove iz ekspozea, ali samo u kontekstu strateških nivoa u tom samom tekstu. Naravno da će konačna ocjena samoga rada i predsjedavajućeg i budućeg Vijeća ministara BiH biti data na osnovu djela, a ne na osnovu onoga što je napisano, ali bez obzira na to želim se sa strateškog nivoa osvrnuti na nekoliko segmenata onoga što smo čuli u ekspozeu. Mislim da je izuzetno važno da smo odmah u prvoj rečenici ekspoza čuli da će predsjedavajući Vijeća ministara BiH biti privržen principu vladavine prava. Imajući u vidu to napisano i to izrečeno, ja nemam nikakvu dilemu da to podrazumijeva i da to znači poštivanje i Ustava BiH i svih važećih zakona u ovoj zemlji. Sa aspekta sigurnosnih izazova i saradnje sa NATO savezom koji je jedno posebno poglavlje unutar ekspozea, drago mi je čuti da će Vam, kako ste kazali, polazna osnova biti Program reformi Bosne i Hercegovine, dakle strateški dokument koji je jednoglasno usvojilo Predsjedništvo BiH, a što jeste njegova nadležnost s obzirom da se radi o pitanjima iz domena vanjske politike BiH. Dakle, vrlo je važno da smo čuli i da ste napisali da će Vam polazna osnova za tu vrstu saradnje sa NATO savezom u narednom periodu biti taj strateški dokument. Takođe, vrlo mi je važno bilo pitanje koje ste Vi adresirali i koje ste pomenuli u svom ekspozeu, da postoje određene manjkavosti, dakle, svi mi znamo da postoje određene manjkavosti i u Ustavu BiH i Izbornom zakonu BiH, tako da postoje nedvojbeno elementi diskriminacije građana ove zemlje i vrlo je važno da ste napomenuli da će polazna tačka ili da će referentni dokument za ta pitanja biti Mišljenje Evropske komisije. Dakle, to je dokument koji je država Bosna i Hercegovina dobila od Evropske komisije u vezi nastavka njenog puta ka Evropskoj uniji, odnosno sticanja kandidatskog statusa. Zašto ovo naglašavam? Zato što baš u tom dokumentu, u Mišljenju Evropske komisije se eksplicitno navodi da sve buduće izmjene i Ustava BiH i Izbornog zakona BiH se trebaju raditi u skladu sa evropskim standardima i u skladu sa Evropskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava. Dakle, to će biti po nama polazna osnova za ove buduće izmjene koje Bosna i Hercegovina prije ili kasnije mora uraditi kako bi postala, prije nego postane i punopravna članica Evropske unije. Zatim ste spominjali dio koji govori o socio-ekonomskim reformama, naravno, vrlo važna tema za Bosnu i Hercegovinu i sve njene građane, referirali ste se na dokument koji je nastavak socio-ekonomskih reformi u sada novom vremenskom okviru 2019.-2022. i u tom smislu bi naglasio tri poglavlja ili tri oblasti koje ste Vi u svom ekspozeu naglasili, a također cijenim da su od strateškog značaja za unaprijeđenje ekonomskih prilika u Bosni i Hercegovini, odnosno, je li, ekonomije Bosne i Hercegovine. To su, Vi ste kazali, jačanje institucionalnih 23 kapaciteta Bosne i Hercegovine u sljedeće dvije oblasti – poljoprivreda i ruralni razvoj i energetika. Slažem se da i mislim da ste na ispravan način detektovali ove dvije oblasti kao strateški važne zato što mislim da poljoprivreda i ruralni razvoj imajući u vidu potencijal koji ova zemlja ima s aspekta mogućeg i potencijalnog korištenja predpristupnih fondova Evropske unije je potpuno, dakle, neiskorišteno, a poljoprivreda i ruralni razvoj i energetika su po meni dvije strateške industrijske grane ekonomije u Bosne i Hercegovine koje nisu u dovoljnoj mjeri iskorišteni kapaciteti i tu postoji ogroman potencijal da se u narednom periodu unaprijede ove dvije industrije, odnosno ova dva sektora gdje će ogromnu ekonomsku korist imati, dakle, svi građani Bosne i Hercegovine i svi ljudi koji žive ovdje. I treći segment koji ste spomenuli pored poljoprivrede i ruralnog razvoja i energetike, a koji je i strateški, a i operativni s obzirom da je to bilo u u onim prvim mjerama socio- ekonomskih reformi, '18.-'22., dakle, iz mandata koji je iza nas, a i Vi ste to naglasili, tu treba završiti konačno priču, a to je poresko rasterećenje privrede. Mislim da smo propustili priliku da to pitanje riješimo u prethodnom periodu i imajući u vidu da realni sektor i privrednici u ovoj zemlji ne mogu više, jednostavno izdržati nekonkuretno odnosno preveliko poresko opterećenje koje imaju s aspekta troškova rada, a svi znamo koliko je to akutni problem ekonomije Bosne i Hercegovine u smislu jednog dijela i odlaska radne snage i onoga u smislu nedovoljno plaćene radne snage u smislu niskog dohotka koji ljudi imaju u realnom sektoru. Ohrabren sam da ćete u saradnji sa entitetskim vladama u čijoj je nadležnosti taj set fiskalnih zakona završiti tu priču i da će, konačno je li, a kada to uradimo, onda ćemo otvoriti prostor da zaista povećamo onu realnu zaposlenost u ovoj zemlji i da ljudima koji rade u realnom sektoru popravimo materijalni status u smislu rasta ličnog dohotka koji je nasušna potreba trenutno u realnom sektoru. Na kraju, imajući u vidu sve sve navedeno, ovo su, dakle, bilo samo ono što ja smatram strateškim segmentima ili strateškim pitanjima u Vašem ekspozeu, a potpuno mi je jasno da će, je li, to detaljno se razraditi sa konkretnim mjerama kroz ono što će doći u skoro vrijeme, a to je program rada Vijeća ministara BiH. Zahvaljujem.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Zukan Helez. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, predstavnici Međunarodne zajednice, predstavnici medija, dame i gospodo zastupnici. Evo, nakon jako, jako puno vremena, negdje oko 420 dana, došli smo u poziciju da imamo ekspoze, da imamo nekakav politički dogovor, okvir, da imamo formiranu većinu i da čujemo od prvog čovjeka izvršne vlasti BiH šta planira uraditi u narednom, već trogodišnjem mandatu, je li. Moram priznati da, slušajući ekspoze, da prvi dio je ono konstatacija stanja, drugi dio šta će se uraditi okvirno, ali ono što fali većini programa ekspozea u ovoj državi to je kako se uraditi i na koji način. Gospodine Tegeltija, niste mi bili samouvjereni kad se čitali ono, čak niste se potrudili dobro da naučite ono, pa sam u jednom momentu pomislio da Vam je neko pisao ono, a da Vi čitate. Često ste zamuckivali, što se dalo primjetiti, odavali ste nesigurnost, čak u jednom momentu sam pomislio da Vam je to pisao Vaš šef stranke, a kad ste rekli da ćete posebno zaštiti istočne granice, onda sam vidio da nije on, jer to je kod njega, je 24 li, ima ustvari potpuno drugačiju percepciju kada su istočne granice u pitanju od onoga što ste Vi iznijeli ovdje. Ja ću se referirati na nekoliko ključnih, po meni, pitanja i ono što je od državnog značaja i što Vi možete realno utjecati, na šta možete utjecati, je li,u svom mandatu. Prvo, rekli ste reforma pravosuđa i Vi znate i svi mi ovdje da postoji poglavlje koje ćemo kad tad otvoriti, o kriminalu i korupciji i reformi pravosuđa, bez toga nema Evropske unije. Ja Vas pitam, ustvari, ovdje je glavni problem pravosuđa zato što je jak politički uticaj vladajućih struktura na pravosuđe. Ja Vas pitam javno – da li ste gospodine Tegeltija spremni da predložite reformu pravosuđa da se oslobode tegova politike? Da li ste spremni da budete Jadranka Kosor u Hrvatskoj, hipotetički, da stanete uz pravosuđe, da uhapsi Vašeg šefa ukoliko pravno to zasluži? Želim da mi odgovorite i ako ste to spremni, ne samo šefa Vaše stranke, nego bilo koje druge političke organizacije ukoliko ima nekakav kriminalni dosije i ako to kažete javno za govornicom, ja sam spreman da podržim Vas kao mandatara. PDV, to je nešto što je državno i često u medijima smo čitali, i Vi ste pominjali, ovaj, da će se malo nešto mijenjati u tom zakonu, a pretpostavljam, pošto ste Vi ova koalicija koja je formirana, tad niste bili svi na vlasti, to je takozvana akcizna koalicija. Tad ovi koji su bili opozicija iz SNSD-a podržali su izmjene Zakona o akcizama i povećanje akciza i ja ne vidim da imamo neke koristi od toga. Najavljivali ste velika gradilišta, da će Bosna i Hercegovina graditi brzo kilometre autoputa, međutim ja to ne vidim. Ja se bojim da nećete povećati, ustvari da hoćete povećati PDV, i da je cilj pred lokalne izbore da se namakne malo više novaca, a ja Vas podsjećam, povećanje PDV-a ide najviše na štetu onih najsiromašnijih u državi Bosni i Hercegovini jer povećanjem PDV-a povećava se potrošnja. I to bi bio dodatni udar na najsiromašnije slojeve društva u Bosni i Hercegovni. Oružane snage niste pomenuli, reformu Oružanih snaga. Vi znate da postoji jedan Ugovor koji su potpisali Hrvatska, Bosna i Hercegovina i tada Savezna Republika Jugoslavija, odnosno Srbija i Crna Gora oko balansa u naoružanju. To je bilo '97. godine u Beču. Ja koliko pratim i Srbija i Hrvatska se stalno naoružavaju, a Bosna i Hercegovina tapka u mjestu. Ja kao građanin Bosne i Hercegovine se bojim takvog debalansa jer ja ću Vas podsjetiti, ni jedna ni druga susjedna država vjerovatno ne kupuju naoružanje radi Kine i Novog Zelanda. Vraćajući se malo u historiju, ja se bojim takvog debalansa. Da li ćete modernizovati Oružane snage BiH jer danas imamo da uposlenici, vojnici, časnici, kako god hoćete zovite ih, napuštaju Oružane snage. Oprema, hrana, su jako loši, naoružanje da ne govorim, da li planirate u budžetima da se pojača naoružanje, da se ojačaju Oružane snage BiH? Niste pomenuli Izborni zakon, to je također u Vašoj i našoj nadležnosti. Ako ostane isti Izborni zakon, ne znam da li vrijedi na izbore izlaziti, pa se bojim ukoliko se ne promijeni Izborni zakon, a poveća se PDV, da su izbori završena priča. I na kraju jedno pitanje, u ozbiljnoj državi ovo bi bilo neozbiljno pitanje, a u ovoj državi je jako ozbiljno. Pitam Vas javno da mi kažete za govornicom – da li volite državu Bosnu i Hercegovinu, jer ako imamo predsjedavajućeg Predsjedništva koji će doći ponovo, biće predsjedavajući, koji kaže javno da je ne voli, imamo šefa izvršne vlasti koji je ne voli, ako je ne voli, onda nam je ružna i tužna perspektiva. Zato Vas molim da nam javno kažete – da li volite ovu državu u kojoj živite? Ovo samo zbog toga što i Vi i država ste rođeni u istom gradu, a to je Mrkonjić Grad. Hvala vam lijepo.
Hvala najljepša. 25 Uvaženi zastupnik Mirko Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolege. Ja ću možda da u ovih desetak minuta ili možda manje, da govorimo više o nekim detaljima, jer u suštini stvar je ili istina je u detaljima, ja sam ih pažljivo bilježio u izlaganju uvaženog gospodina Tegeltije i htio bi da negdje na kraju na te detalje dobijemo odgovore, jer oni u suštini po meni i jesu najvažniji. Počet ću od toga da ste riječ, da ste privrženi vladavini prava i Ustava pomenuli 15 puta u Vašem obraćanju, ali nijednom niste napomenuli da ste privrženi zakonima, odnosno poštovanju postojećih zakona, a mnogi od nas žele od Vas da čuju i tu riječ. Ja naravno, obzirom da to niste pomenuli imam pravo da mislim da niste sigurni u ovaj odgovor ili da bi odgovor bio problematičan, ali Vi me demantujte i ako ste sigurni u te odgovore možete da ih iznesete i da ih kažete. Takođe, govorili ste o nekoliko oblasti, ja ću, ne istim redom, ali da kažem neka moja zapažanja i neke detalje koji mogu kasnije, jer će ovo biti dio Vašeg programa da imaju mnogo veći značaj. Rekli ste da je postojeća vlast na državnom nivou, da nije dala dobre rezultate i da je jedan od problema nedostatak kapaciteta, što jeste tačno, ali ste u tom kontekstu pomenuli samo kantone, ali ne i entitete. Ja bih Vas molio da u tom smislu budete potpuno precizni, kao i u pitanju koje se odnosi na ojačavanje granica u nekoliko navrata ste o tome govorili, i institucija koje treba da se na neki način okupe kako bi te granice ojačali, ali ste rekli i pomenuli Federalno ministarstvo i kantonalna ministarstva, ali u skladu sa teritorijalnim nadležnostima. To je znači možda jedan od odgovora koji je bio precizan ali ja želim da ga naglasim. Pomenuli ste i energetiku, ali u smislu prije svega, u smislu neophodnosti sa odpočinjanjem investicionog ciklusa u Bosni i Hercegovini u ovoj oblasti što, sa čim se slažem, ali niste vjerovatno dali precizan odgovor na koji način, a ja ću Vas podsjetiti da je za investicioni proces prije svega koristeći neke fondove koje ste i Vi pomenuli, neophodno da donesemo zakon o električnoj energiji ali i riješimo pitanje gasa. Od Vas, prije svega, očekujemo da imamo jasan odgovor, znači ne šta je potrebno da uradimo, nego kao predsjedavajući da li se zalažete za to pitanje da se pitanje gasa i regulacije i nekih najvažnijih pitanja iz oblasti gasne, gasne oblasti riješe kroz ovaj zakon na državnom nivou. Pomenuli ste i poljoprivredu i, po meni, dali ste značajan prostor, sasvim opravdano, i pomenuli ste u tom smislu neophodnost privlačenja fondova i posebno regulisanja kroz IPARD strukturu i predpristupne fondove u oblasti poljoprivrede koje koriste neke zemlje u regionu, ali niste dali prijedloge rješenja. Ja ću da Vam ga pomenem, kako možemo za sredstva da dobijemo, ali Vi, od Vas očekujemo odgovor, da kažete – da, ja sam spreman na takvo nešto, a to je pitanje koje se odnosi na evropske standarde i tri zakona u poljoprivredi, o veterinarstvu i bezbjednosti hrane protiv kojih ste Vi glasali u Vladi Republike Srpske. Da li ste u tom smislu promjenili stav i da kažete – da, ja spreman za taj izazov jer ćemo na taj način doći do ovog novca kao i ključno pitanje koje se odnosi na platnu agenciju, da li jednu ili dvije, Vi ste zastupali stav da je neophodno da imamo dvije agencije, a ako imamo dvije agencije neće biti ovih sredstava iz ovih pretpristupnih fondova. Ja, ja Vam ne govorim, ne dajem odgovor, ali od Vas očekujem odgovor da čujemo za koju varijantu ste Vi spremni u tom smislu da se zalažete, jer Savjet ministara jeste pravo mjesto za tu raspravu. I sada ono pitanje koje se odnosi na NATO i saradnji sa NATO-om, i za razliku od nekih drugih, ja mislim da u ekspozeu to pitanje nije pomenuto, pomenute su reforme koje se odnose, ne odbrane nego reforme koje se odnose na približavanje prema Evropskoj uniji. O NATO-u, po meni, rekli ste samo jednu rečenicu, a to je da je potrebno da imamo saradnju u skladu sa vlastitim interesima, i nastavili, te dogovor i saglasnost svih o ovom pitanju. Znači, po meni, 26 želim da naglasim, znači pitanje ovog dokumenta Predsjedništva ili ga ja možda u dovoljnoj mjeri nisam zapamtio. Po meni, o ovom važnom pitanju nedostaju neki odgovori koje želimo da čujemo od Vas. Svi mi ovdje kolege poslanici ili najveći dio nas želi isti cilj, znači Vaš jasan stav ma kakav on bio, a odgovori moraju da budu potpuno nedvosmisleni i u tom smislu, po meni, uvaženi gospodine Tegeltija teško da ćete moći u svom odgovor da sakrijete iza već upotrebljavne krilatice da ćete raditi u skladu sa Ustavom jer Zakon o Savjetu ministara kaže da će Savjet ministara predvoditi sve potrebne aktivnosti za prijem Bosne i Hercegovine u članstvo, odnosno i Zakon o odbrani, ali i sve bezbjedonosne i odbrambene i druge refome koje dođu na red. To me upućuje na, vezano na prethodno gospodine Tegeltija, da ako ćete raditi po planu reformi odbrane, onda je red da to ovdje i kažete i da on bude dio Vašeg ekspozea. Ako nećete raditi, ako niste za prelazak u Program akcionog članstva i NATO-a, ako ostajete privrženi Rezoluciji Narodne skupštine, onda i to treba da kažete. Ovdje nema, po meni, sredine, ili radite na MAP-u ili ne i to danas ovdje morate reći radi čistih računa sviju nas. Zato Vas jasno pitam – hoćete li gospodine Tegeltija raditi po programu reformi ako on znači aktivaciju MAP-a, odnosno Akcionog plana za članstvo u NATO-u? Nemojte nam ponavljati već naučenu krilaticu koju smo čuli, znači Ustav i neke slične stvari i vladavinu prava. Ukoliko BiH u toku, drugo pitanje se odnosi, između ostalog, da ukoliko Bosna i Hercegovina u toku Vašeg mandata dobije poziv za članstvo u NATO hoćete li se obratiti Narodnoj skupštini i tražiti mišljenje od nje, odnosno tražiti referendum u Republici Srpskoj? Ja od Vas tražim samo da kažete da ili ne. Zasada, evo, toliko uvaženi predsjedavajući. Hvala vam.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Adil Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući.
Oprostite, nisam vidio, oprostite zastupniče, zastupnik Stevandić ima ispravku krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa i kolega Mektić je spominjao u sličnom kontekstu Program reformi i ANP i mislim da to nije centralno, ali je važno pitanje, kao što ste Vi rekli gospodine Šaroviću. Ali isto tako mislim da to nije pitanje samo za predsjedavajućeg Savjeta ministara i da to, o tome ovaj Parlament može objektivno da raspravlja na nekoj tački, na nekoj posebnoj sjednici. A ono što je najvažnije, što su tri člana Predsjedništva potpisala u ovom dokumentu koji neki su vidjeli, neki nisu, neki naslućuju, koji se ... Program reformi i o tome da to ne prejudicira članstvo u NATO-u, kao jedna važna stvar. A druga, po meni, još važnija stvar je ta da će se donositi nove odluke. Znači, uopšte ne želim da prenebregnem činjenicu šta piše u 84. članu Ustava, odnosno Zakona odbrane Parlamentarne skupštine, Vijeće ministara, Predsjedništvo, svi subjekti odbrane u okviru ... ustavne i zakonske nadležnosti provešće potrebne aktivnosti za prijem Bosne i Hercegovine u NATO. Neću takođe da zanemarim ni da je u dokumentu koji se, koji 27 je usvojio prethodni saziv Predsjedništva i Savjet ministara ...nije osporio 2018. .... Strategija vanjske politike, govori o nastavku provođenja aktivnosti u odnosu na NATO, ostaje prioritet institucija. Prvenstveno .... aktivnosti su usmjerene ka aktivaciji i provođenje MAP-a, znači te odluke o MAP-u su već donešene u prošlom sazivu. E, a pošto mi u Republici Srpskoj se svi pozivamo na Rezoluciju Narodne skupštine i pošto će se donositi nove odluke, kako je rečeno, onda bi bilo fer da ne koristimo ovo za međusobno prepucavanje ovdje, ni Vas sa gospodinom Tegeltijom, pa ni mene sa Vama, da budem iskren. Znači, radi se o tome, ako donosimo nove odluke, nove odluke se donose ovdje u ovom Domu i ovdje postoji to entitetsko glasanje i postoje u Vašem klubu četiri predstavnika srpskog naroda [[govornik se upozorava na vrijeme]] u našem 9, izvinjavam se završavam vrlo brzo, i znači ako smo protiv nećemo glasati, glasaćemo za vojnu neutralnost i biće nas 10 i nećemo se oko toga prepucavat, ako i to propadne pa vas četvoro budete glasali za ANP, a mi budemo za vojnu neutralnost kad Predsjedništvo BiH bude donosilo odluke nema preglasavanja ukoliko preglasaju gospodina Dodika, on će sazvati ovu Narodnu skupštinu i Narodna skupština će u roku od 72 sata biti sazvana i to pitanje će biti rješavano takođe po Ustavu BiH. Prema tome mislim [[govornik se upozorava na vrijeme]] postavke jasne, a da od ovoga pravimo prepucavanje takođe da nema nikakvog smisla. Donosiće se nove odluke, donosiće se ovdje u Predsjedništvu i biće uključena i Narodna skupština, mislim da je to [[govornik se upozorava na vrijeme]] a da je van ovih, da kažemo, međusobnih podmetanja. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirko Šarović, ispravka krivog navoda.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ja nisam želio ništa drugo izuzev da od gospodina Tegeltije čujem njegovo mišljenje o tome kako će se on ponašati, to ... šta ja mislim o tome ili Vi, pa to je u potpunosti irelevantno, razgovaraćemo i ovdje ili na nekom drugom mjestu, samo me interesuje ono šta o tom misli gospodin Tegeltija, ali želim jasan i precizan odgovor i ništa više. Evo toliko, hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Marinković.
Adil Osmanović.
Adil Osmanović, da, da, izvinite Adil Osmanović, pošto smo mu.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, uvaženi i cijenjeni gosti. 28 Mi smo imali priliku da saslušamo ekspoze budućeg predsjedavajućeg Vijeća ministara, ono što ćemo se sigurno svi složiti da se radi o ekspozeu koji je dobro odvagan, nije ulazio u neke teške političke teme i dao je prostora i entitetima i kantonima onako kako Ustav BiH to i predviđa, jedna saradnja da bi se došlo do bolje realizacije programa, odluka itd. Ovo je prilika da jednim kritičkim pristupom tom ekspozeu damo određene sugestije, iznesemo probleme sa kojima se susreće društvo u Bosni i Hercegovini, pogotovo ono kako je rekao gospodin Tegeltija da ovo nije program rada Vijeća ministara u narednom periodu nego da će se program rada uraditi kada se uspostavi Vijeće ministara. Složiću se sa onim koji su istakli da je takođe dobro da je gospodin Tegeltija istakao da će se pridržavati vladavine prava, Ustava i zakona koje je donijela Parlamentarna skupština BiH. Naravno, da ovo što je takođe Tegeltija rekao, da nije dobro da smo jednu godinu dana imali zastoj u pogledu formiranja vlasti u Bosni i Hercegovini, pogotovo blokade Parlamentarne skupštine BiH, ali želim da istaknem u ime Stranke demokratske akcije da smo mi bili spremni da dođe što prije do formiranja Vijeća ministara u skladu sa Ustavom, zakonom i poštivanje svih onih strategija koje je donijelo Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara i evo trebalo je puno vremena da dođemo do jednog dokumenta koji se zove Program reformi, što je po našoj ocjeni sasvim dovoljno, ono što smo prije isticali i o tom dokumentu mogu kazati da je on takođe dobar po Bosnu i Hercegovinu i dobar po sve njene građane. Osvrnuću se za nekoliko stvari koje je ovdje gospodin Tegeltija iznio, ono što su kazale i moje kolege, jer mi smo bili u ovom periodu u Vijeću ministara i mogli smo vidjeti i praviti poređenje šta je, gdje su problemi kad su u pitanju mišljenja koja tražimo od Vlade Federacije i Vlade Republike Srpske i gdje su bili po meni čisto politikantski ili nikakvi ozbiljni razlozi jer su nam ta mišljenja kasnila. Evo krenuću od migracije o kojoj ste govorili, da treba iznaći dodatna finansijska sredstva da bi se pomoglo Graničnoj policiji, u čemu se potpuno slažemo, da se uključe svi nivoi vlasti, u čemu takođe se slažemo i nadam se da ćete Vi učiniti sve da i na prostoru entiteta Republika Srpska imamo prihvatne kampove i centre gdje bi se smjestili ti ljudi koji dolaze u Bosnu i Hercegovinu. A posebno je bila dobra vijest da ste kazali da treba uključiti sve MUP-ove u Bosni i Hercegovini od kantonalnih, entitetskih, da se pomogne državnoj Graničnoj policiji što je na neki način novost u odnosu na ono što smo mogli čuti od Vašeg predsjednika SNSD-a koji se protivio tome. Ja ću nešto kazati o problemu u vezi sa jedinstvenim ekonomskim prostorom, oko čega je i govorio moj kolega Šarović. Jedan od prioriteta u Bosni i Hercegovini je uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora kojim bi se uklonile sve prepreke za slobodno kretanje roba i usluga. Uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora koji predstavlja teritori bez unutrašnjih granica ili drugih regulativnih prepreka slobodnom kretanju roba i usluga je jedan od uslova koji bi Bosna i Hercegovina treba uraditi da bi postala članica EU. Mi smo tražili određena mišljenja od strane Vlade Republike Srpske, i kao što su moje kolege rekle, nismo dobili, bili smo iznenađeni, neka od njih koja nisu podržala da se kreće u tom pravcu. Neki od problema koji treba riješiti su sledeći: 1. traba što prije ukinuti da postoje dvostruke licence 2. administrativne prepreke u entitetima 3. kontradiktorni zakoni i 4. regulatorni okviri između različitih nadležnosti. Kad je u pitanju energetski sektor, poznato je da Bosna i Hercegovina ima komparativnu prednost u sektoru energetike, a naročito u oblasti hidroenergije. Aktivnim djelovanjem u Energetskoj zajednici Bosna i Hercegovina potvrđuje svoju opredeljenost za reforme energetskog sektora, liberalizaciju tržišta energije, usklađivanje svoje politike sa članicama 29 Evropske unije. Iako je Bosna i Hercegovina izvoznik električne energije razvoj tržišta električne energije sa susjedima otežava nepostojanje potpuno usklađenog zakonodavnog okvira. Bosna i Hercegovina bi trebala što prije osigurati usklađivanje s Trećim energetskim paketom kako bi se uspostavilo funkcionalno unutrašnje energetsko tržište električnom energijom i stoga predlažemo sledeće: 1. usvojiti pravne okvire za plin i električnu energiju u skladu sa Trećim energetskim paketom 2. usvojiti državne i entitetske zakone u oblasti obnovljive energije i energetske efikasnosti u skladu sa obavezama koji proizilaze iz Ugovora o Energetskoj zajednici. Drago mi je da ste u svom ekspozeu, takođe, govorili o socijalnim pitanjima i pitanjima broja nezaposlenih. Drago mi je čuti da ste kazali da je u ovom mandatnom periodu bilo povećanje broja zaposlenih i smanjenje broja nezaposlenih. No, Vaš podatak koji ste kazali da je danas u Bosni i Hercegovini nezaposlenih 35,8% je upitan. Po podacima od strane Svjetske banke i MMF-a stopa nezaposlenosti u Bosni i Hercegovini je 18,2% sa tendencijom opadanja. To treba istaknuti i oko toga treba vidjeti kako je došlo do takvih različitih podataka. Ono kao ministar civilnih poslova što sam radio u protekle tri godine nisam uspio dobiti saglasnost Vlade Republike Srpske, to je izrada strategije zapošljavanja u Bosni i Hercegovini za naredne 4 godine. Samo do 2019. godine Bosna i Hercegovina je izgubila cirka 20 miliona eura nepovratnih sredstava zato što nismo imali ovu strategiju. Želio bih da nešto kažem u vezi, kad je u pitanju borba protiv kriminala. Drago mi je da ste dali poprilično prostora i tom problemu, ali svima je jasno da je rasprostranjenost korupcije u regiji jedan od ključnih izazova i zahtjeva za pristupanje Evropskoj uniji. Provođenje širokog obima reformi u području borbe protiv korupcije među prioritetima je za države Zapadnog Balkana, to je prepoznato i na svim sastancima koji su održavani sa predstavnicima EU i zemljama Zapadnog Balkana. Da bi se potpomoglo rješavanje problema korupcije u Bosni i Hercegovini treba da imamo, prije svega, jako pravosuđe koje je nezavisno, nepristrasno, efikasno i odgovorno, ali i da agencije za provođenje zakona imaju kapacitete, potrebna finansijska sredstva i svaki vid podrške za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala. Stoga predlažemo sledeće: 1. usvajanje na svim nivoima vlasti i podrška provođenju novog cjelodržavnog strateškog okvira za reformu javne uprave 2. nezavisnost pravosudnog sistema i podrška provođenju strateških dokumenata iz ove oblasti i 3. izmjena i dopuna zakona iz oblasti borbe protiv korupcije kako bi se osigurao efikasan, efikasno rješavanje sukoba interesa, te osigurala primjena propisa koji osiguravaju zaštitu onih koji prijavljuju korupciju, kako mi tu kažemo zviždača.
Hvala najljepša. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić. Prije toga ispravka krivog navoda Zukan Helez.
Uvaženi predsjedavajući, već drugi ili treći put se ponavlja ili djelimično se kaže šta piše u Izvještaju Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda. Tačno je da je smanjena 30 stopa nezaposlenosti, ali ovu državu u zadnje, u ovaj mandatni period napustilo je preko 200 hiljada ljudi, to su mahom ljudi koji su bili na evidenciji nezaposlenih osoba i to je doprinijelo smanjenju stope nezaposlenosti, a ne neki spektakularni rezultati ove prethodne vlasti. Samo da kažem ono što je tačno. Hvala Vam.
Hvala najljepša. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić. Izvolite.
Ja pozdravljam sve prisutne, a vezano za podnijeti ekspoze osvrnula bih se na par stvari. Ja bih prije svega pitala gospodina Tegeltiju – kako će se odnositi u budućem svom radu kada su u pitanju, kako on kaže, pitanja oko kojih ne postoji potpuna saglasnost u Bosni i Hercegovini? Jer u ekspozeu je rečeno, naravno ovdje u okviru poglavlja o NATO-u, ali mi ovo možemo primjeniti i na sve važnije oblasti funkcionisanja države Bosne i Hercegovine, dakle naveo je, kaže – ne možemo sebi dozvoliti bilo kakav luksuz da pitanja oko kojih ne postoji potpuna saglasnost u BiH dominiraju našim životima. Nažalost, kod nas, dakle, i te kako je izraženo da nemamo istovjetna razmišljanja i potpunu saglasnost o zaista najvažnijim pitanjima u Bosni i Hercegovini, počev od Ustava pa nadalje, pa bih ja, dakle, pitala – kako će se, dakle, budući predsjedavajući Vijeća ministara odnositi prema tim pitanjima? Jer smo svjedoci da se stalno govori, a prije svega stranački šef, dakle partije iz koje on dolazi, da se zastupaju interesi entiteta, a nikako interesi države Bosne i Hercegovine. Obzirom da dolazim iz grada gdje je migrantska kriza i te kako već postala veliki problem, a ne rješava se, naime ja dolazim iz Tuzle, moram pokloniti i ovom pitanju određenu pažnju. Naime, u ekspozeu je rečeno da je od vitalnog značaja zaštita istočne granice i to je ovdje već nekoliko puta spomenuto, ali ja bih, dakle, konkretno pitala. Prije svega, takođe smo svjesni činjenice i svi smo mogli, dakle, to da zapazimo, da je gospodin Dodik mjenjao mišljenja kao i obično i o ovom pitanju i da, dakle, u dosadašnjem rješavanju migrantske krize apsolutno nije pristao ni na jedan način rješavanja ovog pitanja i mene interesuje, dakle – šta će se promptno preduzeti, dakle, da bi se očuvala istočna granica? Jer od pojedinih političara iz Republike Srpske stalno čujemo kako oni ne žele zatvaranje granice sa Srbijom, ne želimo je ni mi, ali ovdje moramo naglasiti da se radi o tome da se spriječe ilegalni ulasci u Bosnu i Hercegovinu iz pravca istočnog susjeda. Dakle, u Tuzlu svaki dan pristiže poveća grupa migranata, dakle dolaze, imamo utisak da ih se namjerno pušta i dakle pitam – šta će se sad i odmah uraditi da bi se pristupilo rješavanju tog pitanja? Jer i povećanje broja graničnih policajaca je nešto što traži vrijeme i što, dakle, će i dalje omogućavati priliv migranata u Bosnu i Hercegovinu. Dakle, želim konkretno pitanje, konkretan odgovor na pitanje – šta će se preduzeti odmah kako bi se, dakle, spriječio ilegalni ulazak migranata u BiH?
Hvala najljepša. Uvažena zastupnica Mira Pekić, izvolite.
31 Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani gosti. Pažljivo sam slušala izlaganje gospodina Tegeltije i osvrnuću se samo na neke stvari koje su mi ostale nejasne i na koje očekujem da ću dobiti pojašnjenje. U izlaganju gospodina Tegeltije mi je ostalo nejasno vezano za budžet institucija BiH, gospodin Tegeltija je rekao – najavljuju se reforme, odnosno najavljene reforme podrazumijevaju stabilan budžet institucija BiH. Nejasno je da li budžetski okvir za finansiranje institucija BiH dosadašnji u iznosu od 950 miliona ostaje isti ili će se on povećavati. Dosadašnji stav i poslanika iz Vaše političke partije je bio da je okvir, da se on ne može mijenjati i da je on sasvim dovoljan ili na taj način povećanje ovog budžeta za finansiranje institucija BiH došlo je do smanjenja budžeta entiteta. S druge strane nije spomenuta u Vašem izlaganju ni uloga Kancelarije za reviziju institucija BiH. Smatram da je uloga Kancelarije za reviziju institucija značajna u svim reformskim procesima, zato što je njen zadatak da objelodani na koji način se troše novci poreskih obveznika, da ukaže na sve nedostatke i na slabosti. Na osnovu njihovih izvještaja može se pokrenuti i odgovornosti i to je zadatak institucija. Ja ću vas podsjetiti da je 2017. godine Ministarstvo finansija Republike Srpske dobilo negativno mišljenje revizora, Glavne službe za reviziju institucija i kao rezultat toga smjenjeni su i glavni revizor i njegov zamjenik. Glavna služba za reviziju Republike Srpske utvrdila je da je Vlada Republike Srpske uzimala kredite u ime javnih fondova investicija bez njihovog znanja, te da je stvari deficit u budžetu Republike Srpske 175 miliona konvertibilnih maraka, a ne 45 miliona kako je prikazalo Ministarstvo finansija. Bojim se da ovo ne spominjanje revizora u Vašem izvještaju je i poruka njima za njihov rad. Druga stvar koja, o kojoj ću da pričam je vezana za fiskalno opterećenje. U Vašem ekspozeu ste rekli da ćete u saradnji sa vlastima na entitetskom nivou preduzeti odlučne korake u pravcu smanjenja poreskog opterećenja rada kako bi podstakli konkurentnost i omogućili dodatno povećanje plata. Bojim se da ti odlučni koraci neće biti prenos nadležnosti, jel' znamo da je isključiva nadležnost entiteta poresko opterećenje rada. Zatim, govoreći o porezu na dodanu vrijednost rekli ste da ćete u cilju unapređenja poslovnog okruženja i jačanja jedinstvenog ekonomskog prostora insistirati da se skrati procedura izdavanja PDV broja i da ćete poboljšati naplatu indirektnih poreza. Nema u Vašem izlaganju riječi o mogućnosti produženja roka plaćanja PDV-a na kraj mjeseca, o čemu se uveliko pričalo i to je zahtjev koji privreda postavlja. Na taj način bi se privreda mogla rasteretiti, a samim tim i to je odgovornost i Savjeta ministara i institucija i ovog nivoa vlasti. Naplata PDV-a u Bosni i Hercegovini funkcioniše i uveliko se priča od zadnje vrijeme o povećanju stope PDV-a. Za to povećanje, evo mi u Klubu SDS i PDP smatramo da je potrebna analiza koja će dati argumente i za i protiv. Povećanje PDV-a, povećanje stope PDV-a, naravno, dovešće do povećanja cijena i roba i usluga i može dovesti do pada potrošnje i nikada se ne zna da li će to povećanje PDV- a dovesti do smanjenja osnovice kroz taj pad potrošnje za obračun PDV-a, a s druge strane povećati sivu ekonomiju. Nisam čula ni jednu riječ koja se tiče usklađivanja koeficijenata raspodjeli prihoda od indirektnih poreza. Republika Srpska je tužila Federaciju BiH za 34.571.000 KM za period jul 2017. do kraja 2018. godine. U slučaju da raspodjela prihoda ne bude vršena pravično i regularno, može doći do fiskalne nestabilnosti koju može dovesti dosadašnja raspodjela sa privremenim koeficijentima i mislim da se o tom treba voditi računa. I takođe još jednu stvar koju ste spomenuli, to je da će se konačno usvojiti i zakon o osiguranju depozita čime će se zaokružiti okvir za sanaciju banaka u skladu sa Direktivom o načinima za osiguranje depozita i Direktivom o oporavku i sanaciji banaka. Ja ću vas podsjetiti da smo kroz propast banaka izgubili ogromne novce javnih vladinih institucija i pogotovo 32 Investiono-razvojne banke Republike Srpske. Ovo očigledno ukazuje da rad regulatornih institucija nije bio dobar u proteklom periodu i istovremeno oni koji su upravljali ovim institucijama nisu dovoljno vodili računa gdje deponuju novac, odnosno u slučaju Investiciono- razvojne banke Republike Srpske, ne samo gdje deponuju novac, već i čije akcije i obveznice kupuju. Da bi se bar privatne banke spašavale IRB Republike Srpske je davala novac u kapital tih banaka kroz kupovinu prioritetnih akcija bez prava upravljanja i obveznica. Na kraju, opet su sve te banke propale. Ovih činjenica su svjesni i međunarodni kreditori i međunarodne finansijske institucije koje neće ulaziti u kreditne aranžmane, a da prethodno, i vi to znate, ne dogovore neke nove rezove i ne postave neke nove zahtjeve. Da li će jedan od njih biti jedinstvena supervizija ili da li će se tražiti reforma Investiciono-razvojne banke Republike Srpske koja će otežati kreditiranje privrede Republike Srpske. I zadnje – da li će se tražiti smanjenje broja zaposlenih u javnoj upravi, a Vi ste spomenuli reformu javne uprave koja vjerovatno podrazumijeva smanjenje broja zaposlenih? I na kraju, da li će se sve ovo što sam sad govorila pokrivati iz planiranog povećanja PDV-a, pa će na kraju biti da se država rješava viškova zaposlenih radnika kroz otpremine koje će se plaćati iz sredstava koja se prikupe na osnovu veće stope PDV-a?
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Nermin Nikšić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. I, evo, kao većina mojih prethodnika želim iskazati zadovoljstvo da konačno ovaj Dom stavljamo u funkciju, da smo danas u prilici da raspravljamo o imenovanju predsjedavajućeg Vijeća ministara. Moram istaći i, da budem potpuno fer, da imam jako pozitivno iskustvo iz saradnje sa gospodinom Tegeltijom kao ministrom finansija u Vladi Republike Srpske u periodu dok smo bili u prilici da sarađujemo i nadam se da će se to iskustvo nastaviti i u ovom periodu koje je pred nama jer je očito da danas, godinu dana nakon izbora, građani Bosne i Hercegovine zaista zaslužuju da dobiju vlast i da postoji potrebna većina da se krene u tom pravcu. Ono što ću ja u svom izlaganju, pokušat ću da se fokusiram samo na ekspoze, potpuno svjestan i ja, a vjerovatno i svi prisutni, da je gospodin Tegeltija mogao da kaže tri rečenice, mogao da kaže ovo koliko je rekao, i mogao da kaže još tri puta ovoliko, postoji potrebna većina da se izabere predsjedavajući Vijeća ministara i to je jednostavno takav ... koji trebamo uvažavati i pridržavati se. Svakako da pri tom i zastupnici imaju mogućnost da kažu. Dakle, bilo šta što je rečeno u ovom ekspozeu sigurno ne bi odredilo njegovu sudbinu kao kandidata i to je tako. Međutim, ja sad moram reći da sam iznenađen i da me malo, da je poremećen, rekao bih, kredibilitet sa činjenicom, evo ja ću pokušati, dakle, prva rečenica za govornicom nakon pozdrava – želim odmah na početku da istaknem da sam u potpunosti privržen principu vladavine prava, a onda se pokaže kako je ovaj obrazac popunjen sa netačnim i neistinitim podacima. Ponavljam, i da su tačni podaci to ne bi sigurno poremetilo ovo, ali sigurno narušava i kompromituje čovjeka kao kandidata i ustvari onda problematizira sve ostalo što ste rekli i što ste naveli u ovom ekspozeu koji, moram reći, ako je stvarna namjera da se provodi i radi, je, ima moju podršku. Dovoljno iskustva gospodin Tegeltija ima da je ono što su najveći politički problemi i kamen spoticanja što je bio ustvari je samo ovlaš dohvatio i pitanje NATO-a i programa reformi, 33 a ja spadam u one ljudi koji zaista možda je naivno, ali želim vjerovati kako je program reformi ustvari, po svom sadržaju akcioni nacionalni plan. Gospodin Tegeltija je sasvim dao dovoljno naznaka da će provoditi ono što u njemu piše, jer kao on ne zna šta je tamo. Međutim, ja, eto, hoću da se ponašam po onoj narodnoj, da je pametnom i išaret dosta i ustvari, za mene ovdje nije ključno pitanje hoće li se provoditi ono što je u tom i da li je to akcioni plan. Ovdje je ključno pitanje koliko ste iskreni i opredjeljeni u namjeri da provedete reforme ili je ovo ustvari samo lijepo upakovana šarena laža kako bi došlo do formiranja Vijeća ministara, a nakon toga opet svako na svoju stranu barikadu. O tom, po tom, to niko sad u ovom trenutku ne može ni tvrditi, iznosimo svoje stavove, pa što kažu, živi bili pa vidjeli. Želim vrlo jasno istaći ovdje i podvući sve ono što bude od zakona do odluka put Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i NATO pakt imaće podršku zastupnika SDP-a bez obzira što smo se mi opredjelili da u ovome mandatu budemo opzicija bez ikakve dileme. Ja Vas želim ohrabriti da to ide što je moguće prije. Jedinstveno ekonomsko tržište, smanjenje poreskog opterećenja rada, povećanje plata, unaprijeđenje poslovnog okruženja, unaprijediti budžetsko planiranje, ograničiti zaposlenost i izdatke za plate i ukupnu potrošnju na plate u javnom sektoru. Doduše, ovdje smo se malo ogradili uz podršku međunarodnih finansijskih institucija jer malo idu izbori pa da ne bude da je to stav onih koji sjedaju u Vijeće ministara, zaštita domaće privrede, posebno poljoprivredne proizvodnje, moram priznati da je ovo sve za mene jako dobro zvuči. Većina ovih pitanja ima našu podršku, ali isto tako moram primjetiti ono što su i moje kolegice i kolege prije mene govorili, da je većina ovih pitanja i dosad bila kamen spoticanja, odnosno predmet sporenja kad su u pitanju političke partije i odnosi u Bosni i Hercegovini, pogotovo na pitanju nadležnosti entiteta i države Bosne i Hercegovine. Da budem jasan, iskreno bih volio i podržao sve reforme koje su ovdje spomenute jer bi one bile sigurno u interesu građana Bosne i Hercegovine i same, jačanja države Bosne i Hercegovine. Isto tako, moram reći da sam skeptik da će to stvarno biti i da ćemo pratiti da li se to dešava jer se bojim da i ovdje ne bude po onoj narodnoj – dabogda kćeri da te aga uzme. Drago mi je da je posebno poglavlje u ekspozeu posvećeno sektoru poljoprivrede i ruralnog razvoja i ja bih, evo, iskoristio posebnu priliku da ohrabrim predsjedavajućeg Vijeća ministara da predloži uvođenje ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja u Vijeće ministara i zato će imati našu nespornu podršku. Nažalost, moram primjetiti kako, i pored toga što ste naveli nesporne pokazatelje koje o Bosni i Hercegovini iznose međunarodne finansijske institucije i pred toga što ste saradnju sa njima stavili u prioritet budućeg Vijeća ministara na njih ste se pozvali kada je u pitanju administracija i ograničavanje administracije, ali ste u međuvremenu rekli kako je stanje, bez obzira na njihove stavove, na njihove pokazatelje, na njihove dokumente po Vašem mišljenju bolje i ljepše. I to mi onda stvara dilemu trebaju li građani vjerovati svojim očima, svom životu ili Vama. Tačno je da mi ovdje u ovoj sali živimo puno bolje od velike većine građana. To ipak ne znači kako ih trebamo uvjeravati kako im je puno bolje nego što oni sami misle. Uostalom, naveli ste podatak da od 144 zemlje mi smo 140 po odlivu mozgova, to mi je jako ružna rečenica, odliv mozgova, ali tako stoji. Nije valjda da ljudi odlaze zato što im je toliko dobro? I ustvari tu treba tražiti podatak smanjenja broja, ono o čemu je Helez govorio, smanjenja broja nezaposlenih zbog egzodusa građana Bosne i Hercegovine bez obzira na nacionalnu ili entitetsku pripadnost. Zbog toga mislim da nikakvo uljepšavanje ne može dovesti do toga da pobjegnemo, da smo po svim komparativnim pokazateljima i parametrima koji se prate posljednji ili pri samom dnu, čak i u odnosu na one zemlje koje često ... spominjemo. Posebno me zaintrigiralo poglavlje oko donošenje novog zakona oko poreza na dodatnu vrijednost gdje je prešućeno šta to znači, u kom pravcu će ići, da li to znači uvođenje 34 diferencirane stope, hoćemo li to imati ili ćemo imati samo povećanje o čemu je kolega Magazinović govorio, pa neću, ovaj, dakle, čekat ćemo da vidimo šta je tu i ukoliko bude na ovom fonu, može, fonu uvođenja diferencirane stope, može očekivati neku našu podršku. I na kraju, zaista bih volio da se obrazloži kako se misle i gdje namaknuti sredstva za planirane reforme, kako opremiti potrebne službe, nabaviti opremu od dronova to ne znam čega, šta je tu spominjano, te možemo li očekivati povećanje okvirnog budžeta koji se nije mijenjao, ispravio bih gospodina Mehmedovića, mislim od 2012., od 2012. godine, kada je to utvrđeno od strane Fiskalnog vijeća u kojem je kao ministar fnansija bio i gospodin Tegeltija, a u kome smo sjedili gospodin Bevanda, gospodin Džombić i ja? Hvala.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Predrag Kojović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista cijeneći vrijeme ja ću iz svog planiranog izlaganja izbaciti sve ono o čemu su kolegice i kolege već govorile, a tiče se ovog ekspozea, pa ću iskoristiti ovu priliku da iznesem osnovni i ključni razlog zbog koga ja i moje kolege u Klubu nećemo danas podržati gospodina Tegeltiju za poziciju na koju je kandidovan. U pravničkom svijetu već duže vrijeme se smatra i prihvaćeno je da je ispravniji prevod engleskog izraza – the rule of law zapravo vladavina zakona, a ne vladavina prava i žao mi je što taj, kako bih rekao, ispravniji prevod još uvijek nije zaživio, a spominjem ga jer ga Vi takođe gospodine Tegeltija spominjete u svojoj prvoj rečenici, gdje kažete da ste opredjeljeni za vladavinu zakona, iako, kao što su kolege kazale, a i ja sam govorio nekoliko puta ste u praksi pokazali da niste opedjeljeni. Vi ste opredjeljeni da poštujete one zakone i one, kako bih rekao, presude s kojima se slažete i koje Vam odgovaraju, ali one, kako bih rekao, koje Vi ne prihvatate ostavljate, samo izgleda da prihvatate sud svoje partije. Mislim da je to zaista, da Vam kažem, i u slučaju da smo prihvatili i da prihvatite, preporuke Evropske komisije koje govore o tome, mi danas uopšte ne bismo razgovarali danas o Vašoj kandidaturi. U svakoj demokratski razvijenoj zemlji to je standard ispod koga se nikad ne ide. Zvaničnici na najvišim pozicijama ne mogu nepriznavati presude sudova ili imati neka svoja objašnjenja koja ih zadovoljavaju i pogotovo ne smiju o tome davati neistinite izjave na formularima koji se popunjavaju pod krivičnom odgovornošću, defakto pod zakletvom. Ali ipak, ako dopustite, ja bih, ovaj, iako neću podržati Vašu kandidaturu, mislim da imate obavezu da odgovorite na neka pitanja. Ono što je meni posebno zaparalo uši jeste kada ste govorili o migrantskoj krizi, Vi ste upotrijebili isključivo dvije riječi da ih opišete – socijalna i bezbjedonosna, nijednom niste spomenuli riječ da se radi o humanitarnoj krizi i to u danima kada smo zasuti fotografijama, preporukama koje dolaze od predstavnika Vijeća Evrope uključujući, nakon posjete komesarke za ljudska prava, gospođe Dunje Mijatović, neki dan da se u kampovima u kojima su smješteni migranti trenutno, da su to neljudski uslovi i da Evropa sasvim sigurno neće učestvovati u finansiranju takvih centara. Ja ne mogu da vjerujem da ste čak išli dotle, da ste sve građane, sve migrante između 30 i 35 godina, muškarce, koji su drugačije boje kože označili kao potencijalne teroriste i pripadnike terorističke organizacije ne iznoseći pri tome niti jedan, niti jednu činjenicu koja kaže da ste u dosadašnjem broju migranta pronašli procentualno toliko takvih pripadnika ili, kako bih rekao, pojedinačnih primjera. Ja nemam riječi i zaista nemam ni namjeru sada ovdje da ulazim u to kakvom jednom 35 neodgovornom izjavom za čovjeka koji se kandiduje za tako odgovorno mjesto, kakve posljedice Vaša izjava može imati na živote i bezbjednost migranata. Naravno da se radi i o socijalnoj i o bezbjedonosnoj situaciji, ali se primarno radi o humanitarnoj krizi. Zanima me takođe, ne vjerujem da ćete se na to, ali ovo je ..., znači ja imam samo jedno pitanje – je li Vi smatrate da je problem migrantska kriza problem Bosne i Hercegovine ili Federacije Bosne i Hercegovine isključivo? I ako smatrate da je to problem Bosne i Hercegovine, šta planirate po tom pitanju uraditi? Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Podug je spisak pitanja koja politički život u Bosni i Hercegovini već dugo opterećuju. Teških pitanja, manje teških i, da budemo realni, gospodin Tegeltija niti bilo koji pojedinac nije u mogućnosti da riješi ta pitanja, niti bilo koji pojedinac, bilo gdje da se nalazi, može ta pitanja riješiti. Naravno, svako od nas može dati doprinos rješavanju tog pitanja nekim, nekom ličnom energijom, ličnim odnosom, ličnim stavom i zato je interesantan ovaj ekspoze gospodina Tegeltije kao neka vrsta određenja ili najave tog ličnog odnosa ili ličnog stava prema brojnim pitanjima. Dakle, mnoga od tih pitanja koja su zaista teška i koja u sebi sadrže vrlo suprostavljena gledišta političkih subjekata, entiteta itd., gospodin Tegeltija nije ni pomenuo. Neka od tih pitanja su pomenuli poslanici u svojim raspravama, naravno implicirajući rješenja tih pitanja prema svom gledištu, a mi znamo da sjedište određuje gledište, neka od pitanja je pomenuo gospodin Tegeltija napominjući da pitanja oko kojih ne postoji saglasnost ne bi trebala dominirati našim životima. Naravno, ne bi trebala dominirati ta pitanja našim životima kad bi to bilo moguće, jer po onoj narodnoj poznatoj – pustio bi ja njega, ali neće od mene. Mnoga od tih pitanja koja nismo riješili direktno opterećuju i direktno se odražavaju i na standard i na svaki mogući aspekat života građanina Bosne i Hercegovine. Dakle, ja ću zato osvrnuti se na par pitanja koja je gospodin Tegeltija pomeuo kao najavu spremnosti da se bavi nekim od tih pitanja koja zaista dugo vremena opterećuju naš politički prostor. Dakle, gospodin Tegeltija je govorio o uspostavljanju IPARD operativne strukture i sistema plaćanja u Operativnoj strukturi IPARD, znamo da je Evropska komisija dala značajna sredstva da se taj program napravi, da se taj sistem uspostavi i onda je u zadnjem trenutku došlo do protivljenja tom sistemu i onih koji su sudjelovali u izradi projekta. Ja vjerujem da je ovo pominjanje ovoga spremnost da se problem riješi jer desetine miliona su naši poljoprivrednici izgubili zbog toga što nemamo taj sistem i što nemamo riješen sistem plaćanja. Dakle, desetine miliona eura su u pitanju. Sljedeća stvar, nakon dužeg vremena ovdje se pominje i program integrisanja u ovoj sali, znamo da je dugo govoreno o tome, radi se o dokumentu koji u sebi sadrži rokove, izvršioce i nosioce provođenja reformi u svim sektorima i oblastima na način da je to sinhronizirano između svih institucija i svih nivoa vlasti i da na kraju dobijemo usaglašen rezultat. Bez toga, vrlo teško da se može govoriti o uspješnom provođenju reformi na evropskom putu, a ključna pretpostavka je mehanizam koordinacije. Dakle, ja vjerujem da ova najava u ekspozeu govori o tome da ćemo aktualizirati program izrade nacionalnog, negdje se zove to državni, nacionalni, 36 program integrisanja bez koga zaista nije moguće uspješno kretanje i u kojima učestvuju sve institucije na svim nivoima vlasti koje u sebi imaju nadležnosti iz oblasti programa integrisanja. Žao mi je što je gospodin Tegeltija o migrantskoj krizi govorio isključivo sa sigurnosnog aspekta jer to zaista jeste i humanitarni aspekt i pogotovo imajući u vidu da Vijeće ministra u svom sastavu ima i Ministarstvo za ljudska prava i imajući u vidu sve ono što se dešava vjerujem da je to propust ali kako god bilo, Vijeće ministara i nadležna ministarstva i svi mi u Bosni i Hercegovini u oba entiteta moramo zaista uvažavati taj humanitarni aspekt i doprinositi tome da se taj humanitarni aspekt ublaži i humanitarni problemi tih nesretnika riješe. Ja se potpuno slažem da treba kontrolisati granicu, pojačati kontrolu granice, međutim ima prostora i za politički dijalog sa susjednim državama jer ono što se prema Bosni radi u pogledu migranata, to je krajnje nedopustivo. To je, mnogi momenti pokazuju da se radi o vrlo ružnim postupcima prema suverentitetu Bosne i Hercegovine, s jedne strane puštanjem kroz propusnu granicu migranata, s druge strane, vrlo sumnjivim i dokumentiranim izgleda činjenicama o vraćanju migranata iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu, tako da vidimo da pored sigurnosnog aspekta, sve ovo ima mnoge druge aspekte oko kojih Vijeće ministara mora djelovati i mora djelovati i unutra Bosne i Hercegovine i prema susjednim državama. Drago mi je što gospodin Tegeltija pomenuo potrebu da, i namjeru, da se reforme dogovaraju na način da to ne bude razgovor entiteta, entitetskih vlada, jer taj put nije dobar i on bez prisustva Vijeća ministara neminovno vodi u ćorsokak, jer Bosna i Hercegovina je jedinstven prostor u svakom pogledu i prvo treba da se okvirni zakoni donesu, a zatim da entiteti usaglašavaju svoje zakone sa entitetima. Tome će sigurno doprinjeti iskazana namjera da se sastajanjem Vijeća ministara sa vladama entiteta i vođenjem ovih reformskih projekata pod patronatom Vijeća ministara prekine sa ovom praksom dogovora entiteta oko pojedinih reformi jer kažem, ipak se radi o jedinstvenom prostu Bosne i Hercegovine. Obzirom da je gospodin Tegeltija najavio namjeru da pitanja koja je spomenuo kao sporna ili kao koja ima namjeru rješavati, da će ih rješavati u skladu sa evropskim standardima i evropskim normama i principima, vjerujem da će tako biti i u pogledu IPARD operativnih struktura, i u pogledu regulatora u oblasti gasa, u oblasti ekologije itd., jer to su samo neke oblasti u kojima i zbog kojih neslaganja u rješenjima ili neprihvatanja evropskih standarda za rješenje tih problema, svi građani Bosne i Hercegovine u oba entiteta zaista trpe štetu. Hvala.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Enver Bijedić.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Bez namjere zbilja da citiram kolegu Nikšića, ali i ja izražavam zadovoljstvo što smo došli u situaciju da rješavamo krizu u zemlji formiranjem Vijeća ministara. Mislim da se slažemo svi ovdje u ovoj sali, da ovaj narod, građani Bosne i Hercegovine, to zaslužuju i da je bilo pameti i volje, mogli su to i mnogo ranije uraditi. Ja imam dva pitanja vezano za ekspoze gospodina Tegeltije i prvo, naravno, je to članstvo u NATO-u. Ja bih volio da nama gospodin Tegeltija objasni svoj stav šta znači i kakvo je njegovo mišljenje vezano za članostvo Bosne i Hercegovine u NATO-u iz više razloga. Prvi razlog je, ukoliko je spomenuto, a spomenuto je da se očekuju velike strane investicije, da se očekuje privlačenje stranih investicija u ovu zemlju, što može biti naravno jedini izlaz kroz princip Zakona o privatnom javnom partnerstvu, 37 moramo biti svjesni da strane investicije sigurno neće doći u zemlju u kojoj nije rješeno sigurnosno stanje, u zemlju u kojoj njihov kapital neće biti zaštićen. Kapital stranih investitora u ovoj zemlji može biti zaštićen samo ukoliko ima taj kišobran koji NATO omogućava i gdje će ti ljudi, naravno, biti sigurni. Drugi razlog, da nam pojasni, naravno, svoj stav vezano za ulazak u NATO da bi, naravno, mogli reći jasno i glasno građanima Bosne i Hercegovine, da ih informišemo šta je to, kako je to, a ne da se bavimo proročanstvima, da vidimo je li ovako, je li onako, koja je forma, šta znači ta forma ili recimo kad će to biti, naravno, na razmatranju? I treći razlog je, da se objasni članstvo u NATO-u, uslov mog glasanja, prije svega moram reći da, ovaj, moje glasanje zavisi samo od toga. Druga stvar koju je gospodin Tegeltija iznio i što je jako dobro, a to je da je poljoprivreda uz energetiku najvažniji privredni segment u ovoj zemlji. Tu se u potpunosti slažemo i nadam se da je svima poznato da sva ulaganja u poljoprivredu u ovom momentu kad Bosna i Hercegovina još nema kandidatski status i kada Bosna i Hercegovina ne zna se ni kad će ga steći, naravno, ali onog momenta kada stekne kandidatski status, sva ulaganja u poljoprivredu u ovom momentu se multipliciraju višestruko vraćanjem iz fondova Evropske unije. Zato je taj segment jako bitan i to podržavam gospodina Tegeltiju. I jedan dio koji je on spomenuo, a tiče se prelermana, prelermani su, dame i gospodo, posebna taksa koju uvodi carinska služba koja nije vezana za fakturnu vrijednost robe, nego je to zaštitna mjera koja je vezana za jedinicu uvoza. S obzirom da te, uopšte funkciju, a gospodin Tegeltija je radio i zna jako dobro o čemu govorim, predlažem da se takođe, po diskusiji mog prethodnika, a vjerujte nismo se dogovarali, gospodina Nikšića, da se uvede državno ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja jer bi na taj način mnogi od ovih problema bili rješeni. Takođe, da sredstva od prelermana idu na poseban račun, a ne kao što je to sada, sa sredstvima od akciznih roba. Često se u medijima spominje da je Bosna i Hercegovina u zadnjih ne znam koliko godina od akciza naplatila 8 milijardi KM i gdje su ta sredstva otišla. Ukoliko se zna raspodjela sredstava koja se prikupljaju iz Uprave za indirektno oporezivanje, da sredstva od akciza, akciznih roba, idu u državni budžet i da se rješavaju prioritetne stvari, da veoma malo namjenskih sredstava dođe na pravo mjesto. Primjer suprotan gdje ta sredstva idu zbilja u namjene za koje su i predviđene su sredstva od putarina koja često ljudi kolokvijalno nazivaju akcize. Putarine su druga vrsta prihoda i ta sredstva idu namjenski direktno za izgradnju infrastrukture na svim nivoima. Znači, otprilike prijedlog je osim uvođenja državnog ministarstva poljoprivrede da se sredstva od prelermana koja treba uvesti kao zaštitnu mjeru poljoprivrednih proizvoda koje imamo ovdje u Bosni i Hercegovini, idu na poseban račun i da se vraćaju našim poljoprivrednim proizvođačima. Hvala.
Hvala najlješa. Uvažena zastupnica Nada Mladina. Izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, zamjenici predsjedatelja, prisutni gosti i posebno kolege i kolegice zastupnici u državnom Parlametnu. Sve vas srdačno pozdravljam i izražavam i ja svoje zadovoljstvo da smo konačno, ali sigurno ne svojom krivicom došli do mogućnosti da razgovaramo o formiranju Vijeća ministara BiH iako nas svi najviše okrivljuju. Ono što je mene obradovalo u ovom ekspozeu, a pomoglo mi je puno kad smo dobili i pisani dokument iako sam pažljivo slušala gospodina Tegeltiju, više sam vizuelni tip pa onda kad pogledam, još potvrdim da sam dobro čula, jer činjenica da 38 imamo jedno poglavlje, možda je ono i ranije bile nego ja nisam bila u ovom Parlamentu, odnosi unutar Bosne i Hercegovine, gospodin Tegeltija je u ovom ekspozeu pododnosima između pojedinih nivoa vlasti govorio o odnosima unutar Bosne i Hercegovine koji svakako treba da budu poboljšani, jer nisu dobili, ali ja mislim da odnosi unutar Bosne i Hercegovine treba da se, ne samo institucionalno poprave, nego da se poprave među građanima Bosne i Hercegovine. Dakle, svojim postupcima gospodin Tegeltija i budući Savjet ministara ili Vijeće ministara mogu učiniti da se zabrani, da se konačno zabrani negiranje genocida, da se zabrani veličanje lika i djela presuđenih ratnih zločinaca jer bi to ohrabrilo građane da imaju više povjerenja u one koje su birali i više povjerenja jedni u druge. Mi moramo staviti tačku jednom na tu priču, a ne podgrijavati je, čak i institucionalno. To je jedno, i zanima me odgovor gospodina Tegeltije, da li je on spreman da pomogne u tome, a sigurno da može, samo je pitanje da li on tako, pitam ga da li on tako misli? Drugo moje pitanje je, može izgledati formalno ali mislim da nije formalno, vidim u službenim dokumentima ovog Parlamenta koji je Parlament državni Bosne i Hercegovine, da se entiteti, ispred naziva entiteta i Republike Srpske i Federacije BiH ne stavlja naziv entitet. Jednostavno se naziva, evo i u ovom ekspozeu, Republika Srpska, Federacija BiH, a onda u nekom dijelu kažete i – Bosna i Hercegovina u cjelini. Bosna i Hercegovina je cjelovita država uređena tako kako je uređena, ali je ona država i vi ste predstavnici te države. Zanima me da li ćete u pregovorima kako ste naveli i tim tromjesečnim ili kojim već, ovaj, susretima, međusobnim unutar Bosne i Hercegovine i institucija sa drugim državama susjednim i onim koje sa nama žele da sarađuju, afirmirati te stvari? Da li ćete i želite li, a ja Vam, ja zahtjevam da to uradite jer ne može biti na zadnjem mjestu Bosna i Hercegovina, a entiteti prije toga i mi ako smo već, a jesmo, državni Parlament, onda trebamo mi to poštovati i u dokumentima, a sigurno i u svojim glavama. Hvala vam lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Mislim da ću se veoma kratko osvrnuti na sve ovo, ali bih rekao prije svega da su evidentne naše političke razlike ovdje. Da imamo svi isti politički stav, bili bi vjerovatno svi u istoj političkoj partiji. Naravno, ne treba biti ambiciozan da se na temelju jednog dokumenta koji je dostavljen bilo kome nameće političko razmišljanje koje je, vjerujem, dijamentralno suprotno. Ono što jeste ohrabrujuća činjenica jeste da smo opredjeljeni da se izborna volja građana i naroda ove zemlje poštuje i da hoćemo da konstituišemo organe vlasti. Nažalost, nakon godinu i po dana. I ne bih bio sklon da ulazim u repliku i slažem se sa nekim od kolega da ova pitanja ne treba otvarati u ovoj areni. Blokada nije bila od strane SNSD-a, znamo da je zastoj bio Predsjedništvo, kao što se danas svi radujemo time što je postignut sporazum u Predsjedništvu i što danas imamo ovo zadato kretanje koje je neophodno, da li to neko volio ili ne, ali ovako kretanje u konstituisanju organa jeste neophodno i definitivno je neophodno implementirati izbornu volju. Mi iz SNSD-a poštujemo volju Bošnjaka, poštujemo i volju Hrvata i nikad nismo to osporavali, tako će biti i u narednom periodu. Da će postojati političke razlike, hoće i kada se konstituiše ovaj Savjet ministara, od partnera koji su potpisali izjavu, opet će postojati političke razlike, politički stavovi oko kojih se možda nećemo nikada složiti, 39 oko kojih ... postoji model da se složimo, ali ono što sam mogao da primjetim kod Vas gospodine Tegeltija jeste da, ne zato što mi dolazimo iz iste političke stranke, ste detektovali nešto što jeste veoma važno za postizanje povjerenja i rezultata svake vlasti u ovoj zemlji, a to je unutrašnji dijalog, institucionalno unutrašnji dijalog. Ja mogu da kažem jedna od najznačajnijih karakteristika ovog vašeg ekspozea je upravo to, uvažavanje ustavnih kapaciteta i razradi institucionalog dijaloga i to kvartalno, ne znam kako ćete kao budući predsjedavajući to da definišate u Vašem programu rada, ali je to veoma značajno i veoma važno. O političkim razlikama struktura koje dolaze iz Republike Srpske ne bih ovoga puta govorio iz razloga što bih mogao mnogo šta da kažem o ekspozeu Denisa Zvizdića, kao što su oni govorili o ekspozeu Zorana Tegeltije. Mi nismo podržali Vaš eskspoze, SDS je podržao Vaš ekspoze gdje su bile određene politike sa kojima se mi definitivno nismo slagali i politički je suludo reći da je, uz uvažavanje Vas, Vaš ekspoze mnogo bolji, ali dobro, imamo različita politička stajališta. Ono što me raduje jeste sveobuhvatni okvir budućeg kretanja onih koji budu činili Savjet ministara. Mislim da je realno stanje sagledano, naravno, nisu date konkretne mjere s obzirom na činjenicu da je važno iz aspekta političkih interesa i motiva partnera sagledati stanje i definisati plan rada budućeg Savjeta ministara. Ja mislim da tu postoje vrlo snažne kompetencije onih ljudi koji imaju kontinuitet u obavljanju važnih političkih funkcija u ... periodu. Gospodin Tegeltija je jedan od tih i ja mislim da ćemo imati predsjedavajućeg Savjeta ministara onoga ko ima jednu vrstu kontinuiteta u određenim procesima, ali sa vrlo jasnom naznakom unutrašnjeg dijaloga koji je neophodan. Ja mislim da je snažan napredak Vaša ideja da se u određenom vremenskom periodu organizuje sastanak Savjeta ministara i i entitetskih vlada. Ja mislim da će iz tih sastanaka proizaći mnogo rješenja, mnoge politike i ono što je veoma značajno jeste da će taj transparentan rad izvršnih organa na zajedničkom nivou na kraju krajeva opet dolaziti ovdje u ove klupe i tada će svako od poslanika, svako od nas imati mogućnost da iznese svoj politički stav, svoje ideje itd. Ja mislim da ste Vi u svom osvrtu ili rekao bih okvirnom planu naveli veoma važne politike koje će se naći pred nadležnim institucijama i većina nas, kolega, je to i okarakterisala kao veoma značajnim temama, komentariši kako poglavlje poljoprivrede i ruralnog razvoja, energetike itd. Ja mislim da već postoji, rekao bih, jedan vrsta konsenzusa da su to teme o kojima treba u narednom periodu razvijati politike, uvažavati entitetske nadležnosti i neke druge nadležnosti i definisati određena politička kretanja bilo da je riječ o izmjenama nekih strategija, dopune, izrade nekih novih strategija, novih zakonskih projekata, podzakonskih akata itd. Ja mislim da je svima nama jasno da je neophodno završiti proces konstituisanja, da treba da sagledamo na kraju krajeva i prijedloge personalne koji budu dolazili iz struktura po izjavi koju su potpisali tri lidera i naravno onda definitivno snagom argumenata, činjenica uz ovu vrstu permanentno važnih sastanaka definisati plan rada Savjeta ministara. I na kraju krajeva, u skladu sa svim našim nadležnostima iz organa iz kojih dolazimo uhvatiti se u posao i rješavati jer definitivno godinu i po dana jeste izgubljeno, mislim da je ovo primjer loše prakse i da u budućim sazivima Savjeta ministara odnosno strukture parlamenata ne treba ovoliko otežavati ionako složenu situaciju, nego naprotiv, ići na implementaciju izbornog rezultata i volji građana i naroda ove zemlje. Hvala vam.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik i kolega Radmanović. Izvolite. 40
Poštovani narodni poslanici, cijenjena gospođo i gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Nisam se javio da demantujem neke laži koje imamo priliku da čujemo ponekad ovdje, nego da podsjetim na nešto o čemu nismo, čini mi se, danas govorili. Danas je poseban dan i trebali bi svi tako da se osjećamo. Samo jednom u četri godine biramo predsjedavajućeg Savjeta ministara. Na ovaj dan smo čekali 14 mjeseci. Danas je početak završetka implementacije izbornih rezultata od prije godinu dana i ovaj Parlament treba danas da otvori nade svim građanima Bosne i Hercegovine u oba entiteta, u 10 kantona, u 140 lokalnih zajednica i čini mi se da ekspoze gospodina Tegeltije otvara tu nadu bez obzira na neke kritike koje bi bilo normalno da se čuje od onih koji su sami sebe proglasili za opoziciju. Moram reći da mi se čini da je bilo nekoliko odličnih učešća u raspravi koji doprinose ovome što sam rekao, da se otvara nada za Bosnu i Hercegovinu. Put prema Evropskoj uniji koji je potencirao gospodin Tegeltija je dovoljan okvir za sve nas oko koga se slažemo, možda i jedina stvar oko koje se svi slažemo, dovoljan okvir da idemo naprijed. U njemu je vladavina prava ili kao što kažete, vladavina zakona, u njemu su ljudska prava, u njemu je ubrzan ekonomskih razvoj i koraci ka boljem životu ljudi u Bosni i Hercegovini. I zbog toga u ovoj kratkoj raspravu podrška onome što je govorio gospodin Tegeltija, podrška ne samo u moje ime, nego u ime dva kluba, SNSD-a i Srpskog kluba iz Republike Srpske. Mislim da većina podržava ovo o čemu je govorio gospodin Tegeltija i da je ovo korak ka boljem radu i ovoga Parlamenta u kome smo i sami, u kome smo i dosada birali poslanike i rukovodstvo i tako će biti i u buduće, a ne kao što neki pričaju, potpuno obrnuto i tako ćemo birati i Savjet ministara. Hvala vam.
Hvala uvaženom zastupniku Radmanoviću. Nema više prijavljenih, ja zaključujem raspravu i prije nego što stavimo na glasanje potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, dajemo priliku uvaženom gospodinu Tegeltiji ako želi da odgovori na određena pitanja koja su postavljena u toku rasprave. Izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Hvala i svim poslanicima koji su svojim diskusijama ili prijedlozima iznijeli viđenje i mog ekspozea, ali i stanja Bosne i Hercegovine. Sa velikim brojem stavova, zahvalan sam na ovim svim iznesenim stavovima, bez obzira da li se sa njima slažem, djelimično slažem ili apsolutno ne slažem, ali sve ove diskusije su pokazatelj odnosa u našem društvu i siguran sam, i pravac u kom bi neke stvari trebalo da mjenjamo. Ukoliko bi pokušao danas da dam odgovore na sva ova pitanja, moji odgovori bi, moje izlaganje bi trajalo sasvim sigurno duže nego li što je trajala sva ova rasprava. Na samom početku svog ekspozea rekao sam da ovo moje izlaganje nije detaljan program rada Savjeta ministara, već osnovne naznake o tome kako će raditi Savjet ministara. Od strane stručne službe Parlamenta zatražit ću stenogram svih vaših diskusija i o njima se izjasniti prilikom usvajanja programa rada Savjeta ministara za budući period. U njima će biti jasno definisane i politike kako ćemo ta pitanja rješavati. Siguran sam da će u tom programu rada naći se mnogo onoga o čemu ste Vi govorili, a ja nisam imao priliku da o tome govorim u ekspozeu zato što je to mnogo uopšteniji dokument. Sa nekim od tih stvari sasvim sigurno bi se složio i mnogo toga će se naći u programu rada Savjeta ministara. 41 Želim još samo da kažem da ovu salu, ovaj Dom i ovu govornicu nikada neću koristiti za međusobne uvrede, omalovažavanje i potcjenjivanje bilo koga od vas ili bilo kog građanina u Bosni i Hercegovini kao što su se to neki uporno trudili i trude se već od 19. novembra, ali naravno to više govori o njima, nego o meni, ali radi javnosti želim da kažem, nisam ja popunjavao izjavu zato što ja to želim, ja sam izjavio popunjavao na zahtjev predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, gospodina Komšića, i tu sam izjavu dostavio u njegov kabinet. Poslije toga, ta izjava išla je u nadležne institucije u Bosni i Hercegovini. Moj uticaj na bilo šta o tome je nikakav, nisam mogao na bilo koji način da utičem, a svako razmišljanje da sam želio da bilo koga obmanem, da unesem netačan podatak, apsolutno nema ništa sa tim. Još jedanput, želim samo da kažem da vi u ovoj sali zajedno sa novim Savjetom ministara nosimo zajedno odgovornost za napredak i razvoj Bosne i Hercegovine u naredne tri godine. Građani će suditi 2022. godine po onome kako budemo i šta budemo radili, šta ostane iza nas, a ne o tome kako smo jedni druge vrijeđali, omalovažavali i tome slično. I na kraju, da još jedanput ponovim, spreman sam uraditi sve što je potrebno, a u mojoj nadležnosti, da bi življeli u uspješnijem, bogatijem i pravednijem društvu koje se zove Bosna i Hercegovina. Nadam se da ste i vi. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Tegeltiji. Sada vas pozivamo da, zaključena je rasprava i prelazimo na glasanje. Sada vas pozivamo da glasamo o potvrđivanju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Izvolite. Od ukupno prisutnih, za je glasalo 27, protiv 7 i 4 suzdržana. Iz Federacije BiH – 17 za, protiv 5, suzdržana 4 i 2 nisu prisutna. Iz Republike Srpske – za 10, protiv 2, suzdržan nema niko i nisu prisutna 2. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok. Idemo na ponovno glasanje. Poslije ponovljenog glasanja ukupno prisutnih 38. Za je 28, protiv 8 i suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 18 za, protiv 6, suzdržana 2, 2 nisu prisutna. Iz Republike Srpske – za 10, protiv 2, suzdržan nema niko i 2 nisu prisutna što znači da imamo opće i entitetske većine. Konstatujem da smo donijeli odluku o potvrđivanju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Tegeltije. U svoje ime i u ime Kolegija Predstavničkog doma, a vjerujem i u ime cijelog Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH gospodine Tegeltija želim da Vam čestitam na imenovanju za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Dajemo Vam još jednu priliku ukoliko želite i smatrate potrebnim da se zahvalite Predstavničkom domu. Hvala Vam. Čestitam Vam još jednom u ime Kolegija. [[APLAUZ]] 42
Kao što sam i govorio na Kolegiju, želim i ovdje to da ponovim i da istaknem zadovoljstvo što su oni koji su većina u ovom Parlamentu ispoštovali zahtjeve Kluba SDP-a koji je opozicioni Klub na način da nisu zloupotrijebili u našem slučaju tu većinu i što su sve zahtjeve za članstvom u komisijama uvažili na odgovarajući način. Apelujem da u procesu formiranja zajedničkih komsija posebno Komisije za evropske integracije povedete takođe računa da na sličan, korektan način obavimo te konsultacije i posebno kad je ova Komisija u pitanju, opozicija bude na odgovarajući način zastupljena, jer podsjetit ću vas da je Bosna i Hercegovina, odnosno ovaj nas Parlament jedini Parlament u regiji gdje predstavnici opozicije nisu na čelu Komisije za evropske integacije. To pravilo vrijedi u svim drugim parlamentima, pa evo kad govorimo o Bosni i Hercegovini i o Narodnoj skupštini Republike Srpske, ima to sve ukupno smisao, zato što je svrha da taj čitav proces svi osjete kao zajednički, da osjete vlasništvo nad procesom i da se nikako kod pitanja evropskih integracija ne pravi pitanje gdje su jedni za, drugi protiv. Dakle, uz ovu opasku, ja želim da kažem da mi nemamo razloga kao Klub da ovo ne podržimo.
Hvala najljepša. Uzvaženi zastupnik Emrić. Izvolite. 43
Zahvaljujem predsjedavajući. Koristim priliku da izrazim svoje zadovoljstvo što će se imenovanjem stalnih komisija deblokirati rad Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH nakon godinu dana. Naravno, nije dobro da smo toliko dugo pratili i čekali ovaj mukotrpan proces priprema i formiranja Vijeća ministara i imenovanja stalnih komisija, ali kod nas u Bosni i Hercegovini vrlo važna pitanja zahtjevaju nekad vrijeme i razumjevanje, tako da nadam se da će građani imati razumjevanja za sve ovo kroz šta su prošli, ali isto tako nadam se da će imati i dobrobiti od onoga što predstoji od budućeg rada novog saziva Vijeća ministara i nadam se redovnih sjednica ovog Doma. Ja sam dostavio prijedlog za članstvo u Komisiji za finansije i budžet iz razloga što sam u prošlom mandatu bio član te Komisije. Kako Kolegij i većina nije uvažila ovaj moj prijedlog ja ću biti protiv ove odluke i nadam se da to neće biti krivo shvaćeno, već tražio sam da budem član Komisije za finansije i budžet zbog kontinuiteta rada i kroz sve ono što smo mi u toku 4 godine prošli, od velikog broja edukacija i načina praćenja rada Ureda za reviziju BiH i praćenja i procesa revizija institucija Bosne i Hercegovine. Čini mi se da to nije imalo razumjevanja kod Kolegija i onih koji su predlagali članstvo u Komisiji. Meni je žao zbog toga tako da izražavam na ovaj način svoje nezadovoljstvo. Hvala.
Hvala uvaženom zastupniku. Uvaženi zastupnik Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nekoliko članova Poslovnika, dakle, prije svega član 7. tačka (4) koji nalaže poslaniku koji je prisiljen da napusti sjednicu ili da kasnije, da obraloži razloge, danas je upriličeno otkrivanje ploče u parku Jelena Vitas što je usvojeno na moju incijativu i to je ujedno i jedina incijativa koja je do vašeg potvrđivanja predsjedavajućeg Vijeća ministara usvojena u ovom sazivu Parlamentarne skupštine BiH, jedina incijativa u historiji Bosne i Hercegovine koja je usvojena od strane nižih nivoa vlasti, a došla je od nekoga iz državnog Parlamenta. Park Jelene Vitas je od danas operativan, u punom sazivu i meni je bilo zadovoljstvo da sam prisustvovao na otkrivanju te ploče, s obzirom da je to usvojeno na moju incijativu i da Sarajevo konačno polako vraća svoju antifašističku prošlost. Ja se nadam da će iduća biti ukidanje škole Mustafe Busuladžića itd. Što se tiče drugih članova Poslovnika referišem se na član 30. stav (5). Dakle, član 30. stav (5) Poslovnika, i to se tiče konkretno ove tačke dnevnog reda, kaže da komisije među svojim članovima biraju predsjedavajućeg, te prvog i drugog zamjenika predsjedavajućeg. Sad citiram – oni se biraju iz tri konstitutivna naroda. Prema prijedlogu Kolegija Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Predstavničkog doma nema predloženih članova iz reda hrvatskog naroda što znači da ova Komisija ne može biti konstituisana u skladu sa vašim prijedlogom, a da se poštuje Poslovnik. 44 Kao i kolega Emrić, ja sam takođe zatražio mjesto u Ustavnopravnoj komisiji. Iako sam bio, bez lažne skromnosti, izuzetno uspješan predsjedavajući Ustavnopravne komisije u prošlom sazivu, Kolegij Doma je ocijenio da ja ne trebam biti u toj Komisiji i to je ok, ali Kolegij Doma je također ocijenio, evo, vidim da se konsultuju sekretar i gospodin Radmanović, znam, uvijek ih ovako uhvatim ali, hoćete li da tražimo pauzu ili da ja nastavim? Treba li Vam pauza kolega Radmanoviću? Ne treba. Dobro. Ali s obzirom da je Ustavnopravna komisija jedina i ona jeste najvažnija, ja razumijem vaše razloge, jedina u kojoj su SDA, HDZ i SNSD predložili po dva člana, dakle, vi hoćete baš da se osigurate da imate šest članova. Znate šta je još problem tu? Od tih vaših šest članova, samo su dva pravnika, a imamo tri filozofa uključujući jednog orijentalistu, gospodina Softića, i imamo jednog koji je završio ja mislim odbranu i zaštitu, ali se opet sad vraćam na Poslovnik koji kaže da rukovodstvo Komisije se sastoji od 3 člana koja se biraju iz tri konstitutivna naroda [[govornik se upozorava na vrijeme]] E sad, ma javit ću se za repliku, mislim, hoćete li pustiti da dovršim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. E sad ćemo vidjeti koliko glasova na izborima vi smatrate da je potrebno da se poništi Poslovnik. Je li to 40.000 glasova ili ćete tu složiti i glasove SNSD-a i HDZ-a kao što ste ih slagali kad ste birani na tu poziciju? Je li to tih blizu 40.000 glasova, ja sam siguran da ne možete gospodinu Resiću oprostiti što vas nije premakao preko 40.000 glasova pa ste stalno prisiljeni da govorite blizu 40.000, koliko glasova je dovoljno na izborima upisanih, kakvih god, da bi se kršio Poslovnik? U svakom slučaju tražim pauzu od 30 minuta da se popravi ova greška koju ste napravili. Jedino rješenje s obzirom na imena koja su predložena, vidim da se gospodin Lovrinović iako ravnopravnost spolova nije baš njegov fah, da se on i ja fino zamjenimo u ove dvije komisije, i to je jedini način na koji se ova greška vaša može popraviti. Hvala.
U ime Kluba tražite pauzu jel? Gospodin Arnaut. Izvolite.
Tražim pauzu od 30 minuta.
Dobro. To možemo razumjeti samo kao zahtjev za pauzu u ime Kluba i u tom slučaju se daje pauza do 30 minuta. [[PAUZA]] 45 Uvažene kolege zastupnice i zastupnici, molim da zauzmete vaša mjesta, da nastavimo sa radom. Dobro, možemo početi sa radom. Pauzu je u ime Kluba tražio uvaženi zastupnik Arnaut. Evo, ja mu dajem riječ iako je i prije toga rekao razloge za pauzu, ali eventualno, možda ima neke druge, nove informacije. Izvolite.
Tačno, pauzu sam ja tražio. Obrazložio sam djelomično, dakle, počinjena je gruba greška od strane Kolegija u ovom predlaganju. Neophodno je tu grešku ispraviti ukoliko želite poštovati Poslovnik. Dao sam i neke sugestije kako da to uradite i dao sam vam posla sata, iskoristilo se sat vremena da to popravite, pa da se nadam da ste dobro iskoristili to vrijeme. Koristit ću ovu priliku za diskusiju, takođe da obrazložim i zaključak, Prijedlog zaključka koji sam dostavio, koji je ja mislim već podjeljen svim poslanicima. On je u potpunosti u skladu sa tačkom dnevnog reda, dakle, tačka dnevnog reda je formiranje komisija i moj Prijedlog zaključka jednostavno kaže – zadužuje se sekretar Doma da u roku od sedam dana od dana usvajanja ovog zaključka sazove konstituirajuću sjednicu Privremene istražne komisije koja je osnovana na 2. hitnoj sjednici Doma i čiji su članovi imenovani na osnovu i u skladu sa zaključkom koji je Dom usvojio na toj sjednici. Dakle, podsjećam, radi se o Privremenoj istražnoj komisiji ovog Doma za stanje u VSTV-u. Komisija je, Istražna komisija je već formirana zaključkom ovog Doma, članovi su imenovani i imamo samo situaciju da sekretar Doma čija je to dužnost po Poslovniku odbija da sazove konstituirajuću sjednicu i jednostavno trebamo mu naložiti da to uradi što se ovim zaključkom postiže. Podsjećam da su formiranje ove Komisije podržali Misija OSCE-a i Ambasada Sjedinjenih Američkih Država, podsjećam, također, na jučerašnji twit Ambasade SAD-a nakon susreta sa nas šest parlamentaraca u kojem se između ostalog kaže – napredak na euroatlanskom putu i uloga Parlamenta, uloga Parlamenta, u osiguravanju pravosudne odgovornosti su od krucijalne važnosti. To je twit Ambasade SAD-a nakon susreta sa šest parlamentaraca sinoć. I, konačno, što bi neki rekli sreća prati hrabre, ovaj, upravo tokom ove pauze objavljen je Izvještaj gospodina Pribea koji je katastrofalan i koji nam nalaže dodatno da što prije ova Istražna komisija počne sa radom. I zbog toga pozivam sve kolege koji su podržali osnivanje ove Istražne komisije, a eventualno i neke druge, da podrže ovaj zaključak danas. Zahvaljujem.
Hvala najljepša. Dakle, mi nastavljamo sa tačkom dnevnog reda koja se zove – imenovanje članova stalnih komisija Predstavničkog doma. U vezi sa Komisijom za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, prijedlog Kolegija je da se u Komisiju umjesto uvažene zastupnice Alme Čolo imenuje uvaženi zastupnik Vlatko Glavaš čime u potpunosti ispunjavamo uvjete o kojima je govorio uvaženi zastupnik Damir Arnaut i koji su propisani Poslovnikom Predstavničkog doma. Tako da će rukovodstvo moći biti sastavljeno od predstavnika konstitutivnih naroda. Obzirom da više nema prijavljenih ... 46 Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja bih onda molio da nam pročitate u najmanju ruku izmjenjeni sastav ovih komisija, da li je gospodin Glavaš izašao iz neke druge komisije eventualno? Šta je sastav, odnosno koji je sastav svih tih komisija? I, takođe, gdje gospođa Čolo odlazi, koja je zamjena, dakle, očito je da je došlo do nekog, promjene nekog redoslijeda? I, konačno, s obzirom da je Dom odlučio, iako sam ja tražio da budem član Ustavnopravne komisije, Kolegij Doma je odlučio da me smjesti u, mislim, Komisiju za vanjsku trgovinu i carine o kojoj temi ja ne znam dovoljno, a ja se za razliku od većine mojih kolega u ovom Parlamentu ne libim reći kad nešto ne znam, ne letim u komisije za koje nisam kvalifikovan poput četri filozofa koji su u Ustavnopravnoj komisiji itd., obavještavam vas da ne želim biti u Komisiji za vanjsku trgovinu. Hvala.
Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Pa, evo, moja ispravka krivog navoda se odnosi na zaključak, Prijedlog zaključka, kolege Arnauta. Nisam prije uspio naći naočale da na vrijeme reagiram, ali je vrlo važno reći da u članku 29. Poslovnika, stavak (3) kaže – Dom zaključkom utvrđuje zadaću i sastav povjerenstava, a to se tiče privremenih povjerenstava. Ja podsjećam da ovo Istražno povjerenstvo koje je spominjao gospodin kolega Arnaut, ovaj Dom nikada nije utvrdio sastav tog Povjerenstva. Zato, ako bi bili korektni prema tom Zaključku o formiranju Istražnog povjerenstva na onu temu, bila bi zadaća ovog Doma da na prvoj idućoj sjednici ponajprije imenuje do kraja to Povjerenstvo, dakle, sastav Povjerenstva. Tek tada to Povjerenstvo može raditi. Prebacivanje odgovornosti na tajnika ovog Doma je u ovom slučaju neprimjereno.
Dobro, hvala. Dakle, ja sam obrazložio, ali evo, još jednom. Dakle, gospodin, samo sekund, gospodin Glavaš, dakle, ne izlazi iz bilo koje druge komisije, on samo ulazi u Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Predstavničkog doma, a u njoj više neće biti zastupnica Alma Čolo koja isto tako samo izlazi iz ove Komisije, a ne ulazi u bilo koju drugu komisiju i u tom smislu ukupan sastav komisija, broj i redoslijed koji ste dobili ostaje nepromijenjen. Uvaženi zastupnik Arnaut. Povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Vezano za to što ste upravo rekli, da li onda iz toga mogu izvesti zaključak da je, odnosno mogu izvesti zaključak, da je, ne poštuje se više onaj omjer koji Poslovnik također nalaže, da se komisije, članstvo u komisijama je zasnovano na brojnosti klubova. Dakle, ovaj, ovim se SDA odrekao jednog svog člana koji joj pripada po tom članu Poslovnika, a DF je 47 dobio dodatnog člana, nema drugog zaključka. Jasno smo dobili tabelu i jasno je koliko kojem klubu pripada po toj tabeli. Što se tiče komentara gospodina Kožula, ovaj, član 29. Poslovnika – podsjećam da su vrlo precizno definisani zadaci i članstvo u toj Komisiji. Dakle, Dom je vrlo precizno odredio svojim Zaključkom da će članovi Komisije biti oni koje klubovi dostave u roku od sedam dana, a potom dodatna tri dana ako nije ispoštovana entitetska zastupljenost. S obzirom da SNSD nije dostavio članove komisija SDS je uzeo taj teret na sebe i oni su osigurali trećinu iz entiteta Republika Srpska. Prema tome, sve je apsolutno dovršeno osim sekretara koji odbija sazvati konstituirajuću sjednicu. Zaključak ste obavezni staviti na glasanje ukoliko ne smatrate da vam blizu 40.000 glasova gospodina Resića daje pravo da kršite Poslovnik. Hvala.
Dakle, sve je jasno u vezi sa tačkom dnevnog reda. Obrazložio sam razloge, odnosno promjene samoga sastava. Tačka dnevnog reda je – imenovanja članova stalnih komisija Predstavničkog doma. Zaključujem raspravu. Pozivam vas da pristupite glasanju o Prijedlogu odluke o imenovanju članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u sastavu koji ste dobili, osim u Komisiji za ravnopravnost spolova gdje umjesto uvažene zastupnice Alme Čolo, član te Komisije je uvaženi zastupnik Vlatko Glavaš. Molim da se izjasnimo o tome. Rezultati glasanja – od ukupno prisutnih 38 – za je glasalo 31, protiv 2, suzdržanih 5. Iz Federacije – 19 za, protiv 2, suzdržanih 5, nisu prisutna 2 zastupnika. Iz Republike Srpske – za 12, protiv ništa, suzdržanih ništa i nisu prisutna 2 zastupnika. Dakle, imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatujem da smo donijeli Odluku o imenovanju stalnih komisija Predstavničkoga doma. Time smo uvažene dame i gospodo... Uvaženi zastupnik Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
U skladu sa članom Poslovnika koji dozvoljava poslaniku da da ostavku na mjesto u članstvu komisije, dajem ostavku na članstvo u Komisiji za trgovinu, na koju me Dom upravo izabrao. Zahvaljujem.
Ok, poslije konstituiranja je to moguće uraditi, dakle, a mi smo uvažene dame i gospodo iscrpili dnevni red 4. hitne sjednice Predstavničkog doma. Prije nego zastupnici napuste salu, želim dati riječ sekretaru koji će vam dati kratko pojašnjenje u vezi planiranih konstituirajućih sjednica svih stalnih komisija čije smo članove danas imenovali. I obavještavam vas da će naredna redovna sjednica Predstavničkog doma prema prijedlogu kalendara koji smo usvojili 48 za decembar i januar biti održana 18. decembra 2019. godine, a pozive ćete dobiti blagovremeno. Izvolite.
Dobar dan svima. Samo jedna kratka napomena. Konstituirajuće sjednice svih poverenstava, svih šest povjerenstava biće ovdje u dvorani 2/2. Predviđeno je, znači, prvo ide Ustavnopravna, pa za 15 minuta ide Povjerenstvo za vanjske poslove, nakon toga 15 minuta Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine, Povjerenstvo za financije i proračun za 45 minuta, pa Povjerenstvo za promet i veze za sat vremena i Povjerenstvo za ravnopravnost spolova za nekih sat i 15 minuta. Probat ćemo, ovo smo stavili neke rokove, ali probat ćemo to. Budite tu svi na hodniku da se, pošto se pojedini zastupnici preklapaju u povjerenstvima i budući da je, evo, Dom imenovao članove Povjerenstva da se konstituiraju, zaželio bih vam uspješan rad. Hvala.
Hvala najljepša i svako dobro. Sjednica završena u 15:18 sati.