I sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Prvi zakon je Konačni prijedlog Zakona o državnoj uporabi pesticida. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a i molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika u Ministarstvu poljoprivrede gospodina Majdaka da se očituje o amandmanima. Znači prvi je amandman na članak 2.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Amandman se ne prihvaća. Naime, netočan je navod da se ovim konačnim prijedlogom zakona o održivoj uporabi pesticida uređuje provedba akta EU. Ovim se propisom preuzima direktiva 128. iz 2009. godine Europskog parlamenta i Vijeća.
Hvala lijepa. Želi li se netko iz SDP-a izjasniti? Izvolite potpredsjednice Sabora.
Vaše obrazloženje je djelomično točno, međutim ono na što smo željeli ukazati ovim amandmanom i zašto smo ga podnijeli jest da je nepotrebno naprosto koristiti terminologiju iz predpristupnog razdoblja kada je Hrvatska tek ulazila u EU i zapravo preuzimala određene akte kao preduvjet ulaska u EU. Sada smo punopravna članica EU i naprosto mi uređujemo ne samo preuzimamo direktive nego prilagođavamo našem zakonodavstvu i smatramo da je zaista 8 godina nakon ulaska u EU dovoljno vremena da toga postanete svjesni i vi kao Ministarstvo poljoprivrede i druga ministarstva koja predlažu zakone. Vladin Ured za zakonodavstvo i sama Vlada RH stoga inzistiram na ovom amandmanu i na izjašnjavanju zastupnika o istom.
Znači tražite glasovanje jel' da? Hvala lijepa. Amandman broj dva istog kluba na članak 7.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaćamo da se Nacionalnim akcijskim planom propisuju odredbe o reviziji nacionalnog akcijskog plana i praćenje njegove provedbe jer nacionalni akcijski plan nije propis. Također ne prihvaćamo brisanje sukladno propisima iz područja integrirane zaštite bilja, te će se temeljna načela integriranja zaštite bilja propisati pravilnikom. Također ne prihvaćamo zamijeniti riječ monitoring sa riječima praćeni jer bi se radilo o dodavanju riječi, a ne o zamjeni.
Želite li se izjasniti? Da. Gospođa Glasovac.
Da, znači mi kroz ovaj amandman tražimo naprosto drugačije definiranje i konstrukciju samog teksta zakona koji definira ovaj članak. Ono što predlažemo da podijelite stavak 1. na dva stavka radi jasnijeg definiranja ciljeva. U stavku 2. predložili smo brisanje riječi „propisima iz područja integrirane zaštite bilja“ jer nije jasno na koje se to zapravo propise odnosi, jel' se to odnosi na posebni zakon, jel' se to odnosi na pravilnik, jel' se to odnosi na nešto drugo, treće, šesto ili osmo potpuno nije jasno što bi zakonom trebalo biti jasno. Ovo što se tiče monitoringa čak i mogu prihvatiti, međutim jednostavno člankom 36. jedinstvenog metodološki jedinstvenih tehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor se propisuje da za riječi za koje postoji odgovarajuća preinaka u hrvatskom jeziku da se koriste upravo te riječi. I ono što nam je neprihvatljivo u vašem obrazloženju i zbog čega inzistiramo i inzistirat ćemo o glasovanju o amandmanu je upravo ovo vaše odbijanje da se iza stavka 2. doda stavak o reviziji i praćenju Nacionalnog akcijskog plana, te da se paralelno brišu te odredbe u članku 9. jer mi smatramo da ministar odlukom ne može odrediti reviziju Nacionalnog akcijskog plana i njegovo praćenje već da bi se te odredbe, znači praćenje i revizije trebale biti sastavni dio akcijskog plana, a koje će onda pratiti tijelo koje će propisati način funkcioniranja rada tog tijela upravo ministar svojom odlukom. Ali ministar ne može svojom odlukom po nama određivati reviziju Nacionalnog akcijskog plana i njegovo praćenje i zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Spomenuli ste i čl. 9. ja ga moram isto moram tražiti mišljenje državnog tajnika, ali mislim da ste već skoro odgovorili na to, ali izvolite g. državni tajniče.
Hvala. Amandman se ne prihvaća jer ostajemo pri predloženom jer nacionalni akcijski plan nije propis.
Izvolite gospođa Glasovac.
Potpuno je jasno da nacionalni akcijski plan nije vrta propisa na koju vi mislite kao definiciju propisa. Međutim, jasno je da povjerenstvo odnosno da ministar imenuje povjerenstvo za izradu nacionalnog akcijskog plana i jasno je da on nekakvom odlukom imenuje članove povjerenstva, da on nekakvom odlukom, odlukom osniva povjerenstvo, radnu skupinu, propisuje broj članova, trajanje njihovog mandata, razloge za prestanak njihovog mandata. Međutim, neprihvatljivo je i zapravo je ne shvaćanje materije tko bi što trebao raditi da vi jednako tako želite propisati odredbe o reviziji nacionalnog akcijskog plana i njenom praćenju, mi smatramo da se oni propisuju samim nacionalnim akcijskim planom, a ne odlukom ministra kojim se imenuje ovo sve što sam rekla profesionalno povjerenstvo odnosno radna skupina gdje se nekakve tehničke stvari stvarno propisuju. Na kraju krajeva to povjerenstvo i ima nekakvu kreacijsku ulogu pa nije logično da ono samo sebe na neki način nadzire, tražim glasanje o ovom amandmanu.
Dobro, tražite glasovanje znači. Amandman br. 4 na čl. 10.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo pri predloženom. Dakle ovih 13 područja izobrazbe iz prijedloga 1 direktive će se propisati pravilnikom o izobrazbi stoga je nužno ostaviti predloženi tekst.
Izvolite gospođa Glasovac.
Našim amandmanom ne bi se ništa strašno dogodilo niti bi se ostavila bilo kakva rupa ili nejasnoća u zakonu, naprosto ovim amandmanom tražimo odnosno predlažemo pojednostavljenje stavaka brisanjem riječi koje se nepotrebno ponavljaju. Kad kažem nepotrebno onda znači da njihovim brisanjem naprosto smisao članka bi ostao isti, zakon bi bio potpuno jasan, ali bismo izbjegli nepotrebno ponavljanje. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Dobro, glasanje i o ovom amandmanu. Amandman br. 5 na čl. 11.
Amandman se ne prihvaća, ostajemo pri predloženom jer je izraz virtualna učionica uvriježen u hrvatskom jeziku te bi izobrazba na daljinu mogla podrazumijevati razmjenu informacije putem maila, dok se pod izrazom virtualna učionica podrazumijevanje izobrazbe u realnom vremenu, interaktivno u komunikaciji prisutnih na toj izobrazbi.
On mijenja više stvari pretpostavljam da želite obrazložiti. Izvolite.
Ne slažem se s vašim obrazloženjem, vrlo je jasno u obrazovnom sustavu što što znači. Virtualna učionica je tako jedan nepotrebno definiran u ovom zakonu oblik nastave, ja ću to tako reći. Mi smatramo da se baš u ovom čl. 11. zakona prezentira rijetko viđeni nesklad termina pa se tu brkaju pojmovi virtualne učionice, on line predavanja, predavanja na daljinu. Predložili smo apsolutno pojednostavljenje i jasniju definiciju članka materije članka 11. i tražimo zbog toga glasanje o amandmanu.
Znači glasanje. Amandman br. 6 na čl. 12.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo pri predloženom jer se radi o znanju iz 13 područja izobrazbe iz prijedloga 1 direktive, a ne o općem znanju.
Gospođa Glasovac da, izvolite.
Tražim glasanje o ovom amandmanu jer sad kad bih obrazlagala zašto onda bih ponavljala obrazloženje koje sam davala već na prethodni članak, tako da državni tajnik je na svojoj poziciji, mi smo na svojoj i imamo pravo tražiti glasanje o amandmanu, to i tražimo.
Dobro. Amandman br. 7 na čl. 13.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo pri predloženom da ostaje provoditelj stručnog usavršavanja jer on nije ovlašteni prevoditelj izobrazbe niti zakonom niti rješenjem. Pod provoditeljima izobrazbe smatraju se provoditelji izobrazbe koji su određeni zakonom, Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu te ministarstvo i koji su ovlašteni rješenjem odnosno koji podnesu zahtjev i zadovoljavaju uvjete.
Izvolite obrazloženje.
Povlačim amandman.
Povlačite, ok. Amandman br. 8 na čl. 14.
Amandman se ne prihvaća predlagatelj ostaje pri predloženom da u st. 2. ovog članka ostane diploma iz čl. 12. st. 2.
Gospođa Glasovac.
Znači diploma o završenom studiju propisana je čl. 12. st. 1., a ne st. 2. predloženo je upravo našim amandmanom usklađivanje ta dva stavka. St. 4. sada glasi potvrda se izdaje u dva izvornika od kojih jedan zadržava oblik izobrazbe, a drugi ostaje u pismohrani provoditelja izobrazbe kod kojeg je obveznik izobrazbe položio ispite, mora biti potpisan elektronički ili vlastoručno od strane provoditelja izobrazbe. Predloženo je njegovo usklađivanje sa st. 5. odnosno potpis odgovorne osobe provoditelja izobrazbe te zamjena termina obveznik izobrazbe s polaznik izobrazbe. Znači u st. 5. sada glasi u slučaju gubitka potvrde korisnik može zatražiti od ministarstva ponovno izdavanje iste o čemu sastavlja kratku zabilješku koja mora sadržavati najmanje razlog odnosno razloge izdavanja nove potvrde te popisa obveznika izobrazbe kojemu je izdana nova potvrda i odgovorna osoba provoditelja izobrazbe. Prije svega nije jasno zašto se u bilješci o gubitku potvrde treba i potpis odgovorne osobe provoditelja izobrazbe, zar to neće biti sve zabilježeno kako je i predviđeno zakonom u fitosanitarnom informacijskom sustavu stoga smo predložili upravo ovakvu izmjenu kroz amandman. Stoga tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Amandman broj 9. na članak 15.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo pri predloženom, jer mora biti jasno da se radi o statusu fitosanitarnom informacijskom sustavu odnosno FIS-u.
Obrazloženje. Gospođa Glasovac.
Pa to je potpuno jasno, međutim ono što mi tražimo ovim amandmanom budući da ste u stavku 1. vrlo jasno propisali odredbu koja je vezana uz stjecanje statusa neaktivan. Znači vrlo jasno, a onda u stavku dva kao da ovog stavka 1. nema ponovno navodite koji su to razlozi, stoga je naš amandman na tom tragu da ovaj stavak 1. kao što to jest i namjera vjerojatno bila vas kao predlagatelja zakona da se u stavku dva dodaje i u sljedećim slučajevima. Time se ništa ne bi izgubilo, naprosto bi bolje komunicirali i nadopunjavali stavak 1. i stavak 2. stoga tražim glasanje i o ovom amandmanu.
Amandman broj 10. na članak 17.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo pri predloženom, jer je izričaj usklađen sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja.
To je potpuno jasno, međutim u svakom zakonu, to znate i vi i mi, ovo je možda malo nomotehnički amandman kao i onaj koji slijedi nakon njega kada se neki termin u zakonu spominje po prvi put onda ne možemo koristiti kraticu HKO, nego u prvom spominjanju koristimo, znači značenje samog pojma kojeg u nastavku skraćujemo znači ne ponavljamo svugdje ministar poljoprivrede, ministar poljoprivrede nego samo prvi put. U daljnjem tekstu ministar. Ovdje je bitno u zakonu upravo u ovom članku navesti hrvatskog kvalifikacijskog okvira u zagradi HKO kroz 42, znači to je ova razina. A onda u narednim stavkama zakona možemo koristiti tu kraticu. Ovo nema nikakav ideološki, nikakav sadržajni predznak. Ovo je naprosto nešto što je, ne znam kako je uopće ovaj zakon prošao kroz vladin Ured za zakonodavstvo upravo u ovom smislu, stoga tražim glasanje o navedenom amandmanu. Mi vam pokušavamo pomoći, a vi se ne date krstiti.
Što se tiče amandmana 11. ista su obrazloženja ili idemo govoriti. Izvolite, amandman broj 11. na članak 18. iako je djelomično već.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga, odnosno istog obrazloženja kao i na prethodni amandman, odnosno članak.
Izvolite gospođa Glasovac.
Upravo iz tog razloga odbijanja pomoći jednog zdravorazumskog, odnosno dva zdravorazumska amandmana ja tražim da se o ovom amandmanu glasuje i apeliram ovom prilikom na zastupnike i zastupnice većine da razmotre amandmane koji su zapravo zdravorazumski, logični, ništa bitno ne mijenjaju u sadržaju nego naprosto se vode onim čime se zakon i trebao voditi prije nego je došao pred nas saborske zastupnike. To je nekakvo pravilo kako se zakoni pišu i upućuju u Hrvatski sabor, a u konačnici kako bi se trebali ozbiljno i kvalitetno i u skladu sa zakonom i usvajati. Tražim glasanje.
Amandman 12. na članak 20.
Amandman se ne prihvaća. Ostajemo pri predloženom, jer su propisani različiti uvjeti za različite provoditelje izobrazbe. Ovo su uvjeti koji se odnose na visokoškolske ustanove i razlikuju se od uvjeta za druge ustanove. Također smatramo da mora ostati tek da se rješenjem ukida ovlaštenje.
Gospođa Glasovac da? Ne? Da, izvolite.
Pa u tom slučaju ako smo krivo razumjeli povlačim amandman.
Dobro, povlači se amandman broj 12. Amandman broj 13. na članak 22.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo kod predloženog brisanja teksta propisa o provedbi izobrazbe o sigurnom rukovanju i pravilnoj primjeni pesticida, jer se ovaj stavak odnosi i na kršenje odredbi Pravilnika o izobrazbi koje će se donijeti.
Obrazloženje.
Mi inzistiramo na glasanju o amandmanu zato što ovim amandmanom zapravo je predloženo pojednostavljenje materije koju definira članak 22. stavak 3. stoga molim glasanje.
Dobro, glasovanje. Znači amandman broj 14. na članak 28.
Amandman se ne prihvaća. Ostajemo kod predloženog jer smatramo jednostavno da je odredba dovoljno jasna.
Izvolite obrazloženje.
A mi smatramo da se u stavku 1. već propisane odredbe vezane uz status neaktivan pa bi se zbog tog razloga u stavku 2. za status neaktivan trebalo dodati riječi i u sljedećim slučajevima. To je nešto slično kao i u amandmanu o kojem smo razgovarali prije nekih pet minuta. Stoga inzistiramo na glasanju o amandmanu.
Glasanje znači. Znači amandman broj 15. na članak 33.
On vam se ne prihvaća. Ostajemo kod predloženog jer je konačnim prijedlogom zakona predviđen rok za prilagodbu i usklađivanje sa odredbama ovog konačnog prijedloga zakona.
Gospođa Glasovac.
Dobro, kad bi to bilo samo tako, onda bih ja imala razlog za povući ovaj amandman. Međutim, ovom odredbom se zapravo predlaže, predložena odredba stavka 1. podstavka 7. glasi, citirat ću: „posjeduju odgovarajuću opremu za elektroničku registraciju kupaca i prodavača, te za dostavu podataka o prodajnim količinama pesticida u FIS-u što podrazumijeva čitač vjerodajnica i nadogradnju sustava za prodaju. U članku 30. jasno se navodi da sustav vjerodajnica nije uspostavljen. Vi ste sad rekli da je zakonom predviđena njegova uspostava. O.k. Ali i bez obzira na to smatramo i da nakon uspostave zapravo sustava vjerodajnica distributeri trebaju imati određeni rok za nabavu opreme i edukaciju za njeno korištenje i to je razlog zašto ne mogu povući amandman bez obzira na to što zakon predviđa uspostavu i zbog čega inzistiramo na ovom amandmanu i da se zastupnici izjasne o istom glasanjem.
Predlažem da ne ugasite jer vidim da se mučite svaki put da ga upalite, pa ga ostavimo upaljenog možda će biti praktičnije. Izvolite.
Pa ne mučim se, ali dobro. Više dinamično.
Amandman broj 16. na članak 34.
Amandman se ne prihvaća.
Ne, ne. Da, na članak od 34. do 41. članke.
Ostajemo kod predloženog jer prema nomotehničkim pravilima svi uvjeti i obveze se moraju propisati zakonom. Radi se o uvjetima pod kojima se izvršavaju obveze, odnosno uvjetima za obavljanje od djelatnosti skladištenja, prodaje, izdavanja pesticida koji prema članku 17. stavka 4. pravila mogu biti samo sadržaj zakona.
Odgovor. Ne, odgovor obrazloženje.
Aha, ne moram paliti mikrofon.
Ne odgovarate?
Povlačim amandman.
Hvala. Povlači se, Amandman broj 17. na članak 87.
Amandman se ne prihvaća i ostajemo kod predloženog, jer je isto usuglašeno sa Ministarstvom pravosuđa i uprave.
Žao mi je, ovo ne da ne možemo povući nego ni u najluđim snovima to ne želimo povlačiti. Nevjerojatno je da je već postalo uobičajena praksa zapravo Ministarstva poljoprivrede da institut žalbe zamjenjuje upravnim sporom i to je nešto što naprosto nije dobro, ne samo da nije dobro to je štetno i to je loše a to je postala praksa koju sad vidimo da se inkorporira u ovaj zakon. To smatramo apsolutno neprihvatljivim jer poljoprivrednici na koje se zakon odnosi moraju imati mogućnost žaliti se, a ne ovo što im vi svakim zakonom novim koji dođete u Sabor to pravo uskraćujete i zapravo ih vodite i gurate u dugotrajne financijski fizički, intelektualno iscrpljujuće sudske sporove. To je nedopustivo i zbog toga inzistiram na glasanju o ovom amandmanu i apeliram na sve zastupnice i zastupnike da ovaj amandman prihvate na uštrb odbijanja svih onih drugih evo i to smo spremni na taj način formulirati. Ovo je naprosto nedopustivo što vi radite. Ako mi to kao Sabor možemo promijeniti, onda smo to dužni i napraviti. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Hvala. 61. amandman pardon, sad idemo na sljedeći zakon odnosno na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br [[Upadica: Može malo glasnije, ispričavam se.]] 242. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Klub zastupnika Mosta, zastupnik Darko Klasić, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Socijaldemokrata, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnica Dalija Orešković, zastupnik Dražen Bošnjaković, zastupnica Katarina Peović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predsjednika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić. Izvolite. Najprije amandman br. 1 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana nije prihvatljiv ovim zakonom se ne osiguravaju dostupni i pouzdani načini uklanjanja nepravilnosti pa se stoga ne može ni prihvatiti ovaj amandman. Nepravilnosti će se uklanjati sukladno drugim pravilima primjenjivima za pojedino područje, primjerice nepravilnosti u svezi zaštite osobnih podataka će se uklanjati sukladno propisima koji reguliraju tu materiju.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Evo pa na početku obrane amandmana naših za ovaj zakon moram izraziti svoje čuđenje da obrani amandmana ne prisustvuje apsolutno nitko iz vladajuće većine jer ovime se to samo formalizira. Mi jedni drugima govorimo ono što već znamo. Drugo što bi htjela reć kao uvod za sve amandmane koje ću braniti i pretpostavljam isto tako i ove druge amandmane što je sažela naša i moja kolegica Sandra Benčić u završnoj riječi bez obzira na određena poboljšanja na tu temu o ovome zakonu, moramo konstatirati da ovim prijedlogom zakona Ankica Lepej ne bi bila zaštićena, Maja Đerek nije zaštićena kao ni Adrijana Cvrtila. Dakle, ne prihvaćamo vaše obrazloženje, smatramo da bi se zbog toga što zakonom uopće nije propisan način na koji se postupa nakon što se utvrde nepravilnosti i koji je način njihovog uklanjanja trebao bi se propisati i način postupanja nakon utvrđenja nepravilnosti kao i rokovi rješavanja jer inače ovaj zakon neće postići svoj cilj. Zahvaljujem, ostajemo dakle tražimo glasanje o amandmanu. Hvala.
Amandman br. 2 Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Radi se o dijelu teksta zakona u kojoj je vjerno prenijet sadržaj europske direktive. Područja koja su propisana u točci a su precizno određana popisom akata koji su sastavni dio zakona čemu ne udovoljava dani prijedlog.
U ime kluba poštovana zastupnica izvolite.
Tražim glasanje o amandmanu s obzirom na to da je područje zaštite ljudskih prava izuzetno važno područje bez obzira na to što direktiva sama ne propisuje trebalo posebno apostrofirati i općenito zaštita zviždača navedenim zakonom svedena je na toliko uske okvire da ona ista nije zadovoljavajuća niti za trenutno stanje, a kamoli za one koji su do sad stvarno svojim životima i načinima kako je to prošlo svjedočile katastrofi na tom području.
Tražite glasovanje?
Rekla sam na početku, hvala.
Da, hvala. 3. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana nije prihvatljiv, točka a je vjerno prenesena iz direktiva, a sadržaj ne konkretizira na aktima u prilogu zakona. Točkom a kao uostalom i ostalim odredbama čl. 4. je uređena sadržana primjena zakona pa u tom smislu nije jasno koji je sadržaj obuhvaćen prijedlogom podnositelj prijava koruptivnih kaznenih djela.
Poštovana zastupnica Orešković.
… [[Govornica naknadno uključena.]] amandmana htjelo reći. Dakle, moj prijedlog je bio da se u zakon doda i to na prvo mjesto da ovaj zakon štiti podnositelje prijava protiv koruptivnih kaznenih djela i to je ono što bi zakon zapravo trebao štititi, to su zviždači. Prijavitelji nepravilnosti mogu biti ljudi koji su primjerice prijavili da je nekom vatrogasnom uređaju istekao atest, to je jedna nepravilnost, međutim ako govorimo o ljudima koji riskiraju svoje sudbine utoliko što znaju da će vjerojatno ostati bez posla, bez egzistencije, da će biti u društvu stigmatiziran i zato što su otkrili neku veliku koruptivnu radnju unutar neke organizacije državnog ili javnopravnog tijela gdje su zaposleni, onda govorimo o tome da su ti ljudi prijavili korupciju i ovakav zakon bi trebao na svoje prvo mjesto istaknuti što on štiti, trebao bi štititi podnositelje prijava koruptivnih kaznenih djela, a onda možemo dodati i sve ostalo, sve ovo što ste transponirali iz direktive EU, kao eto povredu tržišnog natjecanja, povredu čega sve, svega što je nebitno. Vi ste zapravo zaštitu zviždača sveli u fus notu, a čak se ni u fus noti ne može pronaći. Hvala. Tražim da se o amandmanu glasa.
4. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Citiranom odredbom zakona je već jasno određeno da prijavitelji mogu podnositi prijave i drugim tijelima sukladno sadržaju prijave i da će se u tom slučaju primjenjivati drugi zakoni, što uključuje i zaštitu ako je ona predviđena drugim zakonima.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Točno ste to rekli samo niste rekli, a to onda neće znati niti drugi koji bi trebali zakone primjenjivati u praksi. Kada imamo pravnu zaštitu propisanu odredbama ovog zakona i primjerice odredbama Zakona o radu ili Kaznenog zakona koji će institut imati prednost? Vrlo često, vrlo često su ti instituti različito uređeni, nekad konfrontiraju jedan s drugim, primjerice ako usporedimo ovaj zakon sa Zakonom o radu imamo neke razlike u tome na kome je teret dokaza, dakle niste horizontalno uskladili zakone. U praksi će to dovesti do toga da će padati sudske presude, uvijek će takve situacije biti na štetu zviždača. Tražim da se o amandmanu glasa.
5. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana nije prihvatljiv, ovaj amandman je očito uložen na krivu podtočku b umjesto na točku c.
U ime odbora nema nikoga, pa ćemo o tome morati glasovati naravno. 6. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Radi se o prijedlogu koji je gotovo potpuno istovjetan postojećem tekstu koji ipak vjernije prati izričaj direktive koja se prenosi ovim zakonom. Kako bi se izbjegao eventualni pogrešni prinos direktive zadržavamo postojeći tekst.
U ime kluba, izvolite poštovana zastupnica.
Da, Kluba Socijaldemokrata. Ne prihvaćamo objašnjenje i tražimo glasanje zato što piše u, pod st. 8. pod c, znači pod c, mi smo ovaj put, mi smo dobro ovaj uglavili, piše da prijavitelji nepravilnosti rade, a mi smo znači to je nomotehnička neka promjena da se koristi termin u radnom odnosu. Mislim ne razumijem šta tu nije ovaj jasno i zašto je to ovaj odbijeno, znači to je, samo se to traži da se navede da su osobe koje su zaposlene da se stavi u radnom odnosu, eto.
Tražite glasovanje jel? Tražite glasovanje?
Da, da, da.
7. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao i prethodni.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora u ime kluba.
Amandmanom se u duhu nacionalnih propisa povezane osobe tretiraju i kao pravni subjekti u vlasništvu prijavitelja nepravilnosti kod kojih su prijavitelji nepravilnosti u radnom odnosu i s kojima su prijavitelji na drugi način povezani u radnom okruženju, dakle tako predlažemo i tražimo glasovanje.
8. amandman poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog u vezi točke 2. je već sadržan u tekstu o nepravilnostima koje su se dogodile ili su vrlo izgledne.
Poštovana zastupnica Orešković.
Dogodile ili je vrlo izgledno da će se dogoditi, znači od sad, pa nadalje, a amandmanom kojeg sam predložila tražim da se dodaju riječi „neovisno o vremenu njihova nastanka“. To znači i nepravilnosti koje su se dogodile prije stupanja ovog zakona na snagu. I na isti način na koji status branitelja dodjeljujemo nekome tko je bio branitelj u Domovinskom ratu, dakle nije branitelj postao u 2018., nego smo 2018. ili 2022. donijeli neki novi zakon kojim se priznaju određena statusna prava, isti mehanizam, ista pravna filozofija, ista pravna logika ako postoji politička volja može se primijeniti i na status zviždača, dakle odnosno prijavitelja nepravilnosti. Netko je prijavitelj nepravilnosti zato što je učinio radnju prijave nepravilnosti, a ne zato što je u nekom trenutku neki zakon stupio na snagu. Dakle, ove riječi „neovisno o vremenu njihova nastanka“ rješavaju osnovni prigovor kojeg je imala skupina zviždača formiranih u svoju udrugu odnosno svi oni koji su u javnom prostoru, u javnom savjetovanju ukazivali na to da ovaj zakon ne štiti apsolutno nikoga i ne štiti i ne postiže ništa. Tražim da se o amandmanu glasa.
9. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Otkaz sa ciljem osvete predstavlja jedno od nedopuštenih ponašanja sukladno ovom zakonu za što postoje zaštitni mehanizmi koje prijavitelj nepravilnosti ima na raspolaganju. Međutim ne može se pretpostaviti da će svaki otkaz biti motiviran osvetom, pa je stoga ovaj prijedlog nesrazmjeran na štetu poslodavca.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem i pozdravljam kolegu koji je eto popunio ovu zjapeću prazninu desne strane na obrani amandmana. Dakle, cilj, ne prihvaćam vaše obrazloženje zato što cilj zakona treba biti da se prevenira svaka mogućnost osvete prema prijaviteljima nepravilnosti, a ne da zakon represivno djeluje tek kada se ta osveta dogodi. Zbog toga predlažemo da se konkretiziraju zlonamjerni postupci zbog unošenja dodatne odredbe zabrane izvanrednog ili redovnog otkaza tokom trajanja utvrđivanja nepravilnosti. I to je jedan od tih amandmana koji bi od ovog zakona možda napravio zakon koji bi doista barem dijelom štitio zviždače i tražimo naravno glasanje o amandmanu. Hvala.
10. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Naknada štete je definirana kao jedna od prava prijavitelja nepravilnosti koje je propisano čl. 11. zakona, hoće li poslodavac biti dužan nadoknaditi štetu i u kojem opsegu odlučuje sud.
Poštovana zastupnica Orešković.
Točno, odlučuje sud, a pitam vas na temelju koje odredbe i čemu ovaj zakon kao posebni zakon lex specialis o zaštiti prijavitelja nepravilnosti ako im on pruža nikakve nove ili dodatne garancije. Činjenica je da će se svaki prijavitelj nepravilnosti naći u situaciji da svoja prava ostvaruje u sudskim postupcima koji će trajati 5, 10, 15 ili možda više godina u jednom trenu kad i dođe do sudske presude u kojoj će se utvrditi da je otkaz bio posljedica nekakve osvete, dogodit će se što, dogodit će se ništa jer su u međuvremenu protekli i neki rokovi iz drugih zakona za pokretanje nekih drugih postupaka. Stoga ova odredba, ovaj amandman glasi: „Poslodavac je dužan prijavitelju nepravilnosti nadoknaditi svu materijalnu i nematerijalnu štetu nastalu sprječavanjem ili pokušajem sprječavanja prijavljivanja nepravilnosti te pokretanjem zlonamjernih postupaka protiv prijavitelja nepravilnosti.“ Ovakva odredba pruža zviždačima pravnu sigurnost i daje im pravni temelj da neovisno o dužni trajanja drugih postupaka u kojima će dokazivati primjerice neosnovanost otkaza mogu nadoknaditi svu u međuvremenu nastalu štetu. Jedna od njih može biti i ta da su eto 10, 15 godina bili bez posla, a to znači i bez mogućnosti napredovanja u karijeri. Bez ovakve odredbe ovaj zakon ne sadrži manje-više ništa. Tražim da se o amandmanu glasa.
11. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Zabrana osvete je već propisana Člankom 9. zakona. Tim je istim člankom otkaz predviđen kao jedna od radnji koje mogu predstavljati osvetu.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro. Znači riječ je sličnom amandmanu kao što je predao zeleni-lijevi blok, a koji nam je Udruga Pomak sugerirala svima, a to je da se izrijekom u zakonu navede da je davanje otkaza zviždačima nedopušteno. E sad, vaše obrazloženje u prvom primjeru mi je bilo indikativno, kao i vaša rasprava u ovom zakonu, a to je da nisu svi otkazi uzrokovani osvetom. Ali to vam je ista situacija kao kod obiteljskog nasilja kada vi trebate a priori uzeti relevantnima ono što žrtva govori, a ne znači već unaprijed zapravo sumnjati u ono što žrtva potencijalna govori. Znači ovdje je ključna stvar, mislim šta se dešava zviždačima, ključna stvar koja se njima dešava to je otkaz i da bismo mi spriječili da dođe do otkaza i tu se vidi ne razumijete odnose snaga. Znači čak i da pogriješite, manja je greška ako ste pogriješili ako ste stali na stranu onih koji su najčešće nezaštićeni, a to su radnici koji su prokazivali za koruptivne radnje svojeg poslodavca. Oni su nezaštićeni. Vi ovdje svojom argumentacijom štite poslodavca. Znači ono što smo mi htjeli i to je ovaj propustio napraviti da se izrijekom kaže da se ne smije davati otkaz. I to ste propustili napraviti. Znači vrlo je čest slučaj da se radnike otpušta i da treba zaštititi onog tko je slabiji, a to je radnik. I to ovim amandmanom ste stvarno mogli unijeti, ali nažalost niste. Mi ćemo se koncentrirati znači na ove radno pravne odnose i imate isto tako problema sa Zakonom o radu u nizu tih članaka. Tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
12. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Podrazumijeva se primjena važećih propisa diskriminacije, a ne mora se uvijek raditi o zakonima kao vrsti akata kojima je definirana diskriminacija.
U ime odbora nema nikoga pa ćemo morati glasovati o tome. 13. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se sa istim obrazloženjem kao i prethodni.
Poštovana zastupnica Vupora.
Ne, nije mi objašnjenje da se ne prihvaća niti jasno zbog čega ne. Zbog toga jer je zaštita od diskriminacije u hrvatskom pravosuđu regulirana Zakonom o suzbijanju diskriminacije kojim su između ostalog propisani kriteriji utvrđivanja diskriminacije, oblici diskriminacije te diskriminacijske osnove koje mogu biti povodom nepovoljnog postupanja. Radi pravne jasnoće i primjene zakonskog uređenja diskriminacije termine diskriminacija i diskriminirajuća postupanja treba kroz zakonski tekst tumačiti u skladu s posebnim zakonom odnosno Zakon o suzbijanju diskriminacije. Tražim da o amandmanu glasa.
14. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Popis ponašanja koja se mogu smatrati osvetom je vjerno reproduciran iz direktive i njime su već izrijekom obuhvaćena neka od ponašanja koja se nalaze u ovom amandmanu.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem tražimo glasanje o ovom amandmanu jer tražimo zapravo dodavanje opomene pred otkaz jer odnosno upozorenje na obveze iz radnoga odnosa jer često poslodavci daju opomene pred otkaz kako bi zastrašili ili uplašili radnika te u slučaju da dolazi često i do odustajanja od daljnjih prijava nepravilnosti, a zbog toga što su i poslodavci sami upoznati sa financijskim stanjem radnika pa se opomena pred otkaz može iskoristiti kao prijetnja ili ucjena. Također slažemo se sa SDP-a što se tiče uvrštenja i oko zaštite od diskriminacije odnosno da se nadoda da se nadoda diskriminacija temeljem posebnih zakona. To treba točnije definirat.
Tražite glasovanje?
… [[Govornica nije uključena.]]
Da. 15. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Popis ponašanja koja se mogu smatrati osvetom je vjerno prenesen iz direktive i ne smatra se konačnim što proizlazi iz formulacije stavka 2. osvetom se osobito smatraju. Dakle, moguće je zamisliti druge poduzete radnje odnosno ponašanja koja će se u konkretnim situacijama predstavljati također osvetu.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, mi smatramo da poslodavci često daju opomene pred otkaz ugovora o radu kako bi zastrašili radnike i to svi znamo da se to rabi i događa te isti dakle, radnici uslijed toga odustaju od daljnjih prijavljivanja nepravilnosti i to znamo. Poznato je isto tako da su poslodavci upoznati s financijskim stanjem radnika pa se opomena, opomena pred otkaz vrlo lako može iskoristiti ili kao ucjena. Također potrebna je zabrana davanja poslovno uvjetovanog otkaza, tzv. tehnološkog viška jer poslodavci vrlo često koriste upravo taj institut kako bi se prikrilo da zapravo daju otkaz radniku, dakle kao osvetu za prijavljivanje nepravilnosti i zbog toga naravno ostajemo kod zahtjeva za glasanje o amandmanu. I koristim još malo vrijeme da ponovno ponovimo da je ovo jedan od onih važnih zakona u borbi protiv korupcije i da je zbog toga njegova nedostatnost u zaštiti zviždača zapravo gubi svoju svrhu i svoj smisao. I to, ovo je zadnja nekakva molba, apel, ali eto prazno je pa nemam kome osim kolegi apelirati na većinu da promisli ukoliko doista vladajuća većina smatra da ima nultu toleranciju na korupciju onda bi se kao minimum ovi amandmani na ovaj zakon trebali prihvatiti. Zahvaljujem.
16. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćanjem ovog amandmana osudio bi se doseg ove odredbe koja je u postojeću formulaciju u potpunosti u korist prijavitelja nepravilnosti. Budući da učinak nedopuštenog ponašanja proširuje se na svakoga što je nužno za učinkovito ispravljanje takve nepravilnosti.
Poštovana zastupnica Orešković.
Dakle, jasno je stava ministarstva da ćete odbiti sve amandmane ne samo moje, nego i ostalih klubova. Pa ću ja da ne obrazlažem svaki put jedno te isto sažeti svoje obrazloženje svih tih amandmana u ovoj rečenici. Sve što ste trebali napraviti ovim zakonom to je da pučkoj pravobraniteljici dodate jednu novu ovlast, a to je da na temelju neke prijave neovisno o tome kad je podnesena ocijeni sadržaj te prijave i kaže ova osoba ima status prijavitelja nepravilnosti a time i sva prava koja proizlaze iz ovog zakona. Time biste doista uredili status zviždača, time biste poslali poruku onima koji su do sada bili borci protiv korupcije kao što je to Adrijana Cvrtila, Maja Đerek i brojni drugi, da ovaj pravni sustav stoji iza njih i da uopće prepoznaje koja je uloga zviždača i prijavitelja nepravilnosti u sustavu borbe protiv korupcije i u zaštiti javnih interesa. Vi to uporno odbijate napraviti, a onda i sve ove manje nomotehničke izmjene i podešavanja zakona sukladno ovoj osnovnoj ideji proizlaze ili ne proizlaze iz osnovnog cilja i osnovnog plana. Dakle, moje je da je bila ako je Ured pučke pravobraniteljice to tijelo koje je nadležno za provedbu ovog zakona, onda hajmo dati jasnu ovlast da dodjeljuje i određeni status, a onda možemo imati i posebni zakon koji definira koja su to dodatna prava, koji je to nadstandard u zaštiti prijavitelja nepravilnosti. U protivnom, ovako kako ste vi to postavili to je naprosto jedan zakon kojeg ćemo prikazati Europskoj komisiji kao eto imamo ga reda radi, da možemo upisati kvačicu u akcijski plan borbe protiv korupcije kao aktivnost koju smo proveli. Nismo, hvala. Tražim da se o amandmanu glasa o ovom amandmanu i svim ostalim nema potrebe obrazlagati jer nema tko s druge strane uopće prijedlog i ideju nekog amandmana čuti.
17. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Popis ponašanja koja se mogu smatrati osvetom je vjerno prenesen iz direktive i ne smatra se konačnim što proizlazi iz formulacije stavka 2. Osvetom se osobito smatraju, dakle moguće je zamisliti druge radnje, odnosno ponašanja koja će se u konkretnim situacijama predstavljati osvetu opomena pred otkaz odnosno upozorenje na obveze iz radnog odnosa će stoga predstavljati radnje kojima se čini osveta ako su počinjene sa svrhom osvećivanja prijavitelju nepravilnosti.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Opomena pred otkaz je jedan posebno osjetljiv institut koji se trebao uvesti naravno u ovaj zakon. E sad na ono sve što je rečeno ja ću dodati samo još par stvari. Prva stvar, znači opomena pred otkaz je i u Zakonu o radu nezgodan instrumentarij zato što ona ne zastarijeva. Netko vam da kao radniku opomenu pred otkaz, ona je do kraja vašeg radnog vijeka zabilježena i poslodavac se bilo kad može pozvati na tu opomenu pred otkaz da vam da otkaz. Evo sad u Holdingu imamo situaciju da se višak radnika, kolektivni višak uvrštava između ostalog i tom odrednicom da je netko dobio opomenu pred otkaz, a možda je recimo cinkao Bandića i govorio kako je Bandić loš i korumptivan što možemo očekivati da se u toj ogromnoj instituciji dešavalo zadnjih koliko već godina. Znači to je zakonski određeno kao jedan od važnih instrumenata znači davanja otkaza u procesu određivanja kolektivnog viška radnika. Znači, taj će radnik biti u prednosti da dobije otkaz naspram nekog drugog radnika koji nije nikad dobio opomenu pred otkaz i može se očekivati i imamo naravno niz primjera da je kad se poslodavac nije odlučio da da otkaz tom radniku ipak odlučio da mu da opomenu. I ta opomena može biti nezgodan oblik zapravo čak možda i nezgodniji u nekim situacijama od samog otkaza jer će biti teško dokazati kasnije da je to uzrokovano i uvjetovano time da je radnik upozoravao na korupciju, jer je ona neograničena. Opomena nema rok zastarijevanja i vrlo je teško kasnije datirati na što se ona zapravo odnosi. A u nizu primjera i sa sindikatima u razgovorima smo čuli da poslodavac naravno nikad neće priznati da je otkaz uvjetovan radničkim moralom i prokazivanjem korupcije. Uvijek će biti riječ o nečem što će se staviti u obrazloženje drugo. Tražimo da se o ovom amandmanu glasa.
18. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 19. amandman Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Ovakav prijedlog o isključenju protupravnosti je u bitnom već reguliran drugim stavcima članka 10. što se tiče dijela u svezi klasificiranih podataka u članku 5. stavka 2. je određeno da se ovim zakonom ne može derogirati pravo EU ili nacionalno pravo koje se odnosi na zaštitu klasificiranih podataka.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin u ime kluba.
Zahvaljujem. Dakle, ne prihvaćamo vaše obrazloženje, a i loše sam ga čula jer ga dosta tiho i tako čitate, dobro. Dakle, mi smatramo da je potrebno jasno i decidirano propisati oslobođenje od odgovornosti od otkrivanja poslovne, službene ili profesionalne tajne ili bilo kakve druge vrste klasificiranog podatka kada je takav podatak važan za dokazivanje nepravilnosti. Smatramo da je to neophodno kako bi se osnažilo ljude da prijavljuju nepravilnosti tj. da prijavljuju koruptivne radnje kojih nažalost u ovoj zemlji ne nedostaje. A ako se to ne prihvati onda naravno ćemo u tome imati jednu kamilicu što kažu od zakona, a ne zakon koji će dati podstrek ljudima da se počnu doista i na svojim radnim mjestima i u svojim radnim okruženjima boriti protiv tog zla zvano korupcija. Tražimo naravno glasanje o amandmanu. Zahvaljujem.
20. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Brisanjem stavka 1. i 2. bi se prekršio Članak 21. stavak 2. Direktive EU.
Zastupnice nema pa ionako moramo glasovati o njima, ali ona je rekla da za sve njene amandmane traži glasovanje pa to vrijedi i za taj. 21. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 22. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćanje amandmana u dijelu koji se tiče sekundarne pravne pomoći bi značilo promjenu sadržaja odnosno područja za koja se sekundarna besplatna pravna pomoć može dodijeliti sukladno Zakonu o besplatnoj pravnoj pomoći.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem. Naravno da nismo zadovoljni sa obrazloženjem odbijanja amandmana stoga tražimo glasanje jer prijavitelji nepravilnosti rijetko su, nerijetko su izloženi financijskom riziku radi zaštite svojih prava koja su ugrožena ili povrijeđena zbog prijave nepravilnosti što se onda odražava i na profesionalni ili privatni život. Stoga osim što im je potrebna financijska potrebna im je i psihosocijalna podrška kako bi se prevenirale trajno štetne posljedice zbog prijavljivanja nepravilnosti. Znači tražimo glasanje.
23. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Ne prihvaćamo obrazloženje jer predloženim amandmanom osiguravamo punu pravnu pomoć za prijavitelja nepravilnosti uključujući i oslobađanje od plaćanja sudskih troškova i sudskih pristojbi, a sve sukladno odredbama Članka 12. Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Dakle, ljudi koji se nalaze u situaciji da im je potrebna novčana pomoć bez obzira na njihov materijalni status koji bi se trebao gledati na način kakvim automobilom dolaze na sud ili pravobraniteljici je neprihvatljivo. Dakle, mislim da je potrebno svima bez obzira na njihov materijalni status osigurati mogućnost da za to vrijeme kada prijavljuje nepravilnosti prate ih i ono što država nudi kroz besplatnu pravnu pomoć. Tražimo glasanje.
24. amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje kao i prethodna dva.
Nema predstavnika kluba pa ćemo o tome morat glasovati. 25. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Njegovim prihvaćanjem bi se povezane osobe bi bile uskraćene za druge vidove zaštite koje su osigurane prijaviteljima nepravilnosti. Time bi se izravno kršio Članak 4. stavak 4. direktive sukladno kojem mjere zaštite povezanih osoba moraju biti iste onima koje imaju prijavitelji nepravilnosti.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem. Mi smo pisali amandman na preporuku pučke pravobraniteljice koja je sama navela da pučki pravobranitelj neće moći postupati u slučajevima kada zaštitu kao povezane osobe traže pravne osobe. Stoga bi pružanje zaštite predviđene Člankom 11. stavka 1. točka 5. svim povezanim osobama dovelo u pitanje usklađenost toga zakona sa Ustavom RH i ustavnopravnim položajem pučkog pravobranitelja. Prilikom implementacije direktive EU u nacionalni sustav nužno je voditi računa i o ustavnoj definiciji, zakonskoj regulaciji načela i djelokruga postupanja institucije pučkog pravobranitelja. Stoga mi tražimo glasovanje oko ovoga amandmana.
26. amandman zastupnika Dražena Bošnjaković.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 27. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Iako sustav certificiranja prijavitelja nepravilnosti nije nepoznat u pravnoj teoriji stručni predlagatelj se nije za njega opredijelio iz više razloga. Prvi i najvažniji razlog je pitanje tijela koje bi vodilo evidenciju prijavitelja, izdavalo potvrdu o činjenici da je određena osoba prijavitelj nepravilnosti. Jedina je mogućnost bila povjeriti zakonom to pučkoj pravobraniteljici.
Poštovane zastupnice nema ionako je rekla da traži glasovanje o svim svojim pa ćemo o tome glasovati. 28. amandman Odbora za ljudska prava i nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Predložena promjena ne bi doprinijela boljoj primjeni zakona u praksi, a mogla bi se protumačiti kao ograničenje dosega Direktive EU.
Nema predstavnika odbora pa ćemo o tome glasovati. 29. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Kao i, obrazloženje kao i prethodni amandman.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Radi jasnoće definira se odgovarajuća zaštita budući da je riječ o osobama koje su anonimno prijavile nepravilnosti te je njihov identitet naknadno utvrđen zbog čega trpe osvetu. Stoga ove osobe ne uživaju svu zaštitu reguliranu ovim zakonom odnosno zbog njihovog otkrivanja identiteta nema potrebe za zaštitom identitet povjerljivosti Članak 11. stavak 1. točka 1. zbog čega uživaju odgovarajuću zaštitu neovisno o tome što su prijavu podnijele anonimno. Molimo da se o amandmanu glasa.
30. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman. Poštovana zastupnica Nikolić.
Također tražimo glasanje oko ovog amandmana jer smo tu zapravo željeli istaknuti i staviti naglasak da zaštita prijavitelja nepravilnosti čiji identitet naknadno utvrđen da mora biti odgovarajuća zaštita.
31. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća iz teksta prijedloga amandmana i pratećeg pojašnjenja nije razvidno na koje se uvjete za izricanje privremenih mjera iz zakona podnositeljica amandmana referira.
Zastupnice nema i onako je rekla da traži glasovanje pa ćemo o tome morat glasovati. 32. amandman zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. U većem dijelu amandman je već adresiran formulacijom iz konačnog prijedloga zakona. Što se tiče odgovornosti sudaca odnosno drugih osoba koje vode pojedine postupke, njihova odgovornost na eventualno ne postupanje po zakonu te pravna osoba u tim slučajevima regulirana su drugim propisima te ih stoga ne treba propisivati u ovom zakonu.
Zastupnice nema i onako je rekla da traži glasovanje pa ćemo o tome morat glasovati. 33. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćanjem ovog prijedloga bi se izravno kršio čl. 10 direktive koji prijavitelju nepravilnosti izričito ostavlja na dispoziciju odabir sustava unutarnje ili vanjsko prijavljivanje putem kojeg mora podnijeti prijavu nepravilnosti.
U ime odbora.
SDP-a ne prihvaćam takav …
Ne, ne, polako, polako još nismo došli, Odbor za ljudska prava nema nikoga pa ćemo o tome glasovat. Sad je 34. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Hvala, oprostite.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Poštovana zastupnica.
Nije mi drago što se ne prihvaća, pa ću obrazložiti može se predomislite. Amandmanom se daje prednost unutarnjem kanalu prijavljivanja nepravilnosti budući da se neke nepravilnosti mogu brže i lakše utvrditi i otkloniti od strane poslodavca, a prijavitelju osigurati adekvatna zaštita. Ukoliko prijavitelj ocjeni da ne može ostvariti učinkovitu zaštitu podnošenjem prijave povjerljivoj osobi, prijavu može podnijeti izravno pučkoj pravobraniteljici. Molim da se o amandmanu glasa.
35. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevi bloka.
Amandman se ne prihvaća. Udio od najmanje 20% radnika je propisan po uzoru na pravila koja reguliraju izbor radničkoga vijeća te se time zadržava i rješenje iz postojećeg Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti.
U ime kluba poštovana zastupnica RAukar Gamulin.
Da, zahvaljujem. Ne prihvaćamo vaše obrazloženje, ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje jer naprosto ovim amandmanom se želi spriječiti vrlo česta realna situacija i naravno onda i mogućnost u budućnosti da poslodavac imenuje povjerljivu osobu iz kruga sebi bliskih osoba. Tome svjedočimo gotovo svakodnevno jer povjerljiva osoba u duhu ovog zakona bi trebala biti nepristrana, trebala bi biti objektivna te stoga nije preporučljivo da poslodavac zapravo sam imenuje povjerljivu osobu bez sudjelovanja radnika. Koristim ovu priliku da vas podsjetim na riječi Adrijane Cvrtile, možda će to nešto učiniti da se ipak ovi amandmani prihvate. Ona kaže bez zamjerke na realnosti, žao mi je što sam zazviždala u Hrvatskoj jer sam ispala stigmatizirana, čudakinja bez posla, da sam to učinila bilo gdje u pristojno uređenoj pravnoj državi u EU vjerojatno bih bila junakinja. Pa evo ja molim ponovno, još uvijek imam nade da će se razmisliti o ovim amandmanima kako bismo zaista dobili zakon koji bi zviždače realno, učinkovito štitio i bio poticajan za prijavljivanje koruptivnih radnji. Tražim kao što sam rekla na početku glasanje o ovom amandmanu. Zahvaljujem.
36. amandman Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Radi funkcioniranja sustava unutarnjeg prijavljivanja mora biti osiguran mehanizam imenovanja povjerljive osobe i u slučaju izostanka odgovarajućeg prijedloga od strane radničkoga vijeća ili sindikalnog povjerenika odnosno najmanje 20% radnika. Stoga st. 3 predstavlja iznimku od općeg pravila za imenovanje povjerljive osobe.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Klub Socijaldemokrati traže da se taj članak izbriše jer i onako se često događa da poslodavac imenuje povjerljivu osobu iz svog kruga povjerenja, a ta osoba treba biti nepristrana i objektivna te stoga nije preporučljivo da poslodavac sam imenuje povjerljivu osobu bez radnika i tražimo glasanje.
37. amandman zastupnika Darka Klasića.
Amandman se ne prihvaća. Udio od najmanje 20% radnika je propisan po uzoru na pravila koja reguliraju izbor radničkoga vijeća te se time zadržava i rješenje iz postojećeg Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti.
Zastupnika Klasića nema pa ćemo o tom morati glasovati. 38. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem kao i prethodni amandmani.
Zastupnice Peović nema pa ćemo o tome morati glasovati. 39. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 40. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Prihvaća se kao i prethodni amandman. … [[Upadica se ne razumije.]]
Da.
Samo, samo malo. I 39 se prihvaća?
41. amandman Klub zastupnika Socijaldemokrata.
E taj se ne prihvaća. U odnosu na tekst konačnog prijedloga zakona u osnovi se amandmanom predlaže da se postupak unutarnjeg prijavljivanja uz povjerljivu osobu mogu provoditi druga tijela kod poslodavca. To smatramo da nije dobro rješenje.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Obrazloženje je jako dugačko, tražimo glasanje jer tu je potrebno proširiti mogućnost prijave nepravilnosti kod unutarnje prijave nepravilnosti na sva druga tijela kod poslodavca koja su po internim aktima poslodavca dužna i ovlaštena zaprimati prijave nepravilnosti koruptivnih radnji ili prijevara stoga tražimo glasanje.
42. Klub zastupnika zeleno-lijevi bloka.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom se ne zabranjuje podnošenje prijave nepravilnosti i na druga tijela ili unutarnje mehanizme kod poslodavca.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
… [[Govornica se ne razumije.]]
Kolegice Nikolić. … [[Upadica se ne razumije.]] Štima, je dobro.
Pa eto ne znam zašto nisam začuđena. Ne prihvaćam ni ja vaše obrazloženje, to mi jedino što mi preostaje. U ovoj bici koja je bi ipak trebala biti više razgovor, rasprava slušanje argumenata jer naša zajednička intencija bi trebala biti da iznjedrimo zakon koji će doista štititi zviždače i koji će doista biti u borbi protiv korupcije. Za ovaj konkretni amandman mogu reći često imamo situaciju da radnici prijavljuju nepravilnosti i drugim tijelima kod poslodavaca, iz neznanja, neorganiziranosti, izgubljenosti koja je ja mislim i opravdana i razumljiva i moramo ju predvidjeti, ali i zbog činjenice da često nema imenovane povjerljive osobe kod poslodavca ili zbog onog što smo ranije govorili o 20% itd. nemaju povjerenja u tu osobu i to znamo da je realnost, to nisu neke projekcije. Mi znamo da je realnost da osobe kojima se prijavljuju nepravilnost tj. koruptivne radnje vrlo često ljudi od poslodavca. I stoga je potrebno proširiti krug ljudi osoba za podnošenja prijava nepravilnosti te na taj način proširiti i zaštitu zviždača. I zakonodavac upravo ovakvim uskim propisivanjem nadležnih osoba onemogućuje adekvatnu zaštitu. Ja znam da vi to znate i ja se nadam do sutra da će doć do neke promjene. Ostajem kod zahtjeva za glasanjem. Hvala.
43. amandman Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 44. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Isti je kao i prethodni prihvaća se.
Prihvaća se ili, prihvaća se [[Upadica Salapić: Prihvaća se.]] Postaje sastavni dio zakona. 45. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevi bloka.
Amandman se ne prihvaća. Dužnost pučke pravobraniteljice je da obavještava podnositelja prijave o poduzetim radnjama već je propisana u čl. 25. zakona.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Nešto sam se ponadala da će taj niz, prihvaća se, prihvaća se nekako doć do nas, al nažalost nije. Dakle, ukoliko se ovaj amandmane ne usvoji, nastat će apsurdna situacija da ovaj zakon ne štiti zviždača koji je podnio kaznenu prijavu nadležnom državnom odvjetništvu i radi toga dobio otkaz. Direktiva niti na jednom mjestu na koju se pozivate ne spominje da treba postojati samo jedno unutarnje i samo jedno vanjsko tijelo nadležno za prijavu nepravilnosti, spominju se samo kanali prijavljivanja nepravilnosti. I zbog toga smatramo da je važno o tome sam govorila u obrani prošlog amandmana, zbog neznanja, zbog nedovoljnog poznavanja zakona, nemogućnosti dovoljnog poznavanja zakona mi imamo situacije da netko prijavi DORH-u koruptivnu radnju koja se ovdje tako blago naziva nepravilnost i zbog toga što nije prijavio osobi od povjerenja ili pučkoj pravobraniteljici nema zaštitu ovoga zakona i to je jasno ko bijeli dan. Evo pa ja ostajem naravno pri zahtjevu za glasanje, što drugo. Hvala lijepo.
46. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća iz razloga jer je konzumiran amandmanom Odbora za Ustav te amandmanom Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina 43, 44.
U ime kluba poštovana zastupnica Nikolić.
S obzirom da je to tako onda povlačimo amandman.
Amandman je dakle 46. povučen. 47. amandman Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća, radi učinkovitosti sustava zaštite prijavitelja nepravilnosti i provedbe ovog zakona važno je da postoji jedno tijelo koje je nadležno za vanjsko prijavljivanje. To je rješenje i u trenutno važećem Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koje do sad nije izazvalo poteškoće u praski.
Poštovana zastupnica Nikolić u ime kluba.
Tražimo glasanje oko ovog amandmana jer smatramo da je ovdje također potrebno proširiti krug nadležnih tijela za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti jer ukoliko se isto ne propiše nastala bi apsurdna situacija da ovaj zakon ne štiti zviždače koji je podnio kaznenu prijavu nadležnom državnom odvjetništvu i radi toga dobio je otkaz. Direktive niti na jednom mjestu ne spominje da treba postojati samo jedno unutarnje i samo jedno vanjsko tijelo nadležno za prijavu nepravilnosti, stoga zahtijevamo glasanje oko ovog amandmana.
48. amandman Klub zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Dužnost pučke pravobraniteljice da obavještava podnositelja prijave o poduzetim radnjama je već propisana u čl. 25.
U ime kluba poštovana zastupnica Nikolić.
Zahtijevamo glasanje jer sve ono što je državni tajnik rekao mi smatramo suprotno od toga.
49. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana nije prihvatljiv, točka 1 potrebno je ispraviti, ali ne upućivanjem na točku 6 nego na točku 3 biti će ispravljeno 2. amandmanom.
Nema nikog iz odbora pa ćemo o tome glasovati. 50. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana njihovim prihvaćanjem bi se izravno kršio čl. 15. direktive koji se vjerodostojno prenosi ovim člankom u hrvatski zakon.
Nema nikog iz odbora pa o tome moramo glasovati. 51. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i prethodni.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Amandmanom se odredba čl. 26. st. 2. točka 1 usklađuje s prijedlogom prvenstveno korištenja unutarnjeg kanala prijavljivanja nepravilnosti ako se nepravilnost može učinkovito interno riješiti i ako prijavitelj smatra da nema rizika iz osvete. Molim glasanje o amandmanu.
52. amandman Klub zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 53. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 32. je već određeno da će se privremene mjere određivati u skladu s odredbama zakona kojim se uređuje prisilno ostvarivanje i osiguravanje tražbina kao što je regulirano u Ovršnom zakonu. Za određivanje privremene mjere nužno je podnijeti zahtjev i ispuniti jedan od uvjeta propisanih tim zakonom.
Poštovana zastupnica Nikolić u ime kluba.
Tražimo glasanje oko ovog amandmana jer radi osiguravanja pravne zaštite potrebno je u zakonu kojim se uređuje ovršni postupak regulirati privremenu mjeru za prijavitelja nepravilnosti. Tražimo glasanje.
54. amandman Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Njegovim prihvaćanjem bi se izravno kršio članak 23. stavak 2. Direktive sukladno kojem je potrebno propisati kažnjavanje i za ovakve radnje.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, sad ću opet ponoviti da cilj ovog zakona ne bi trebalo biti represija prema prijaviteljima nepravilnosti, nego obrnuto zaštita, njihova zaštita i prevencija uopće korupcije, koruptivnih radnji i bilo kakvih nepravilnosti. Nigdje nije navedeno kako će se utvrđivati da je prijavitelj nepravilnosti znao da su informacije neistinite, te se ne zna tko to isto utvrđuje. Jer ovako formuliran članak zaista omogućuje zloupotrebe i malverzacije i razne igrice od strane poslodavca. Vrlo je široko polje njemu otvoreno i time se povećava mogućnost više danas ponavljanja puta osvete prema prijaviteljima nepravilnosti i zbog toga naravno da je to još jedan od članaka koji će demotivirati ljude da prijavljuju nepravilnosti i koruptivne radnje. I zbog toga mi ostajemo kod zahtjeva za glasanje o amandmanu. Zahvaljujem.
55. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Odavanjem poslodavca bi se ograničio doseg prekršajnih odredbi zakona budući da obradu prijave nepravilnosti mogu raditi i osobe izvan poslodavca.
Nema predsjednika odbora pa će se o tom morati glasovati. 56. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća iz istog obrazloženja kao i prethodni amandman.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Amandmanom se otklanja široko postavljena odredba iz stavka 2. na način da se definira kao da je riječ o svakoj osobi kod poslodavca koji sudjeluje u postupku po prijavi nepravilnosti. S obzirom da se stavak 1. i 3. ovog članka odnose na povjerljivu osobu i zamjenika, dakle na unutarnji kanal prijavljivanja. U protivnom se odredba može široko tumačiti i primjenjivati na djelatnike svih tijela nadležnih za postupanje po sadržaju prijave kao i tijela nadležnog za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti kao osoba koja sudjeluje u postupku po prijavi nepravilnosti. Amandmanom se kod prekršajne odgovornosti traži namjera povjerljivih osoba i zamjenika, te ostalih osoba koje sudjeluju u postupku prijave nepravilnosti prilikom otkrivanja identiteta prijavitelja i podataka iz prijave. Povjerljiva osoba i njezin zamjenik po ovom zakonu ne uživaju posebna prava, niti im se omogućuje drugi vid stimulacije za obavljanje dužnosti povjerljive osobe, pa o pravima i obvezama tih osoba postoji nesrazmjer koji će dodatno pojačavati propisivanje njihove prekršajne odgovornosti koja pritom nije uvjetovana njihovom namjerom. Molimo glasanje.
57. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i prethodni.
Poštovana zastupnica Nikolić u ime kluba.
Također tražimo glasanje oko ovog amandmana, jer budući da je formulacija iz točke 2. „Svaka osoba koja sudjeluje u postupku po prijavi nepravilnosti je previše neodređena“. Predlažemo dodavanje riječi: „kod poslodavca“ obzirom da iz točke 1. i 3. proizlazi da je riječ o odredbama koje se odnose na povjerljivu osobu i zamjenika u odnosu na unutarnji kanal prijavljivanja. Tražimo glasanje.
58. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Ne postoje opravdani razlozi zbog kojih bi se trebalo propisati kažnjavanje samo za namjeru. To bi bilo i suprotno članku 23. direktive u kojem se ne radi razlika u smislu počinjenja prekršaja iz namjere, odnosno nehaja.
Poštovana zastupnica Nikolić u ime kluba.
Također tražimo glasanje oko ovog amandmana, jer osobe koje sudjeluju u postupku po prijavi nepravilnosti koje i zbog nehotičnog postupanja prekršajno odgovaraju, te u pravima i obvezama navedenih osoba postoji očiti nerazmjer koji se dodatno povećava propisivanjem njihove prekršajne odgovornosti koja pritom u točkama 1. i 2. ovog članka nije uvjetovana čak niti njihovom namjerom što je mogućnost propisana odredbom članka 25. stavak 2. Prekršajnoga zakona. I predloženom odredbom spriječit će se namjerno nanošenje štete prijavitelju nepravilnosti i pružit će se odgovarajuća zaštita prijavitelja. Znači tražimo glasanje.
59. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Nije prihvatljivo suditi mogućnost podnošenja optužnih prijedloga od strane pučke pravobraniteljice samo na zaštitu prijavitelja nepravilnosti, budući da se u situaciji ugroze temeljnih prava i sloboda može naći povjerljiva osoba i njezin zamjenik prijavitelj nepravilnosti i s njim povezana osoba, ali i prijavljena osoba.
Nema predsjednika odbora pa ćemo to morati glasovati. 60. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća kao i prethodni amandman sa istim obrazloženjem.
U ime kluba poštovana zastupnica Antolić Vupora.
U skladu sa ustavnom definicijom pučkog pravobranitelja ovlast za podnošenje optužnog prijedloga odnosi se i na slučajeve kada je u cilju zaštita prijavitelja nepravilnosti, odnosno radi prekršaja počinjenog od strane poslodavca, povjerljive osobe ili zamjenika. Molim da se o amandmanu glasa.
61. amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Amandman se ne prihvaća. Članak 27. stavak 2. Direktive propisuje da se Europskoj komisiji dostavljaju podaci o prijavama iz poglavlja 3. Direktive vanjskog prijavljivanja i daljnje postupanje u sustav Republike Hrvatske. Radilo bi se i o podacima vezanima za prijave pučkoj pravobraniteljici.
62. amandman Kluba zastupnika SDP-a koji je identičan prethodnom.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
U ime kluba poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Ovim amandmanom se detaljnije definiraju tijela uključena u prikupljanje statističkih podataka u vezi sa prijavama nepravilnosti podnesenim temeljem Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koje se godišnje dostavljaju Komisiji, dakle Europskoj komisiji. Dakle, smatramo da je nužno da bi se bolje pripremilo i objedinilo podatke, potrebno bolje i temeljitije propisati i tko u kojoj fazi postupka kojem tijelu je nešto naloženo i što mora u pojedinom dijelu postupka učiniti. To je bitno kako bi pratili proces stanja u kojem se nalaze postoci neprijavljivanja nepravilnosti i kako bi nakon nekog vremena mogli rezimirati stanje tužbi, stanje prijava i općenito pratiti napredak ili napore vlasti, odnosno nadležnih tijela u postupanju u postupcima prijava nepravilnosti. Smatramo da je to jedan bez obzira što se tako čini da je kao neko prikupljanje statističkih podataka, mislim da bez tog praćenja cijelog postupka sama provedba zakona ne bi bila dovoljno uspješna. Molim glasanje.
63. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 64. amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog amandmana u vezi prikupljanja statistike u svrhu unapređenja sustava je djelomično prihvatljiv, ali ne u predloženom izričaju. Sudsku zaštitu sukladno ovom zakonu mogu ostvariti i osobe koje nisu prijavitelji nepravilnosti, povezane osobe, povjerljive osobe i njihovi zamjenici.
Nema predstavnika kluba MOST-a pa ćemo o tome morati glasovati. 65. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 66. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Upućivanje na povoljniju primjenu odredbi moguće je propisati samo ako se radi o materijalno pravnim odredbama. Ovim amandmanom se predlaže povoljnija primjena procesno-pravnih odredbi što nije moguće propisati.
Poštovana zastupnica Nikolić u ime kluba.
Zahvaljujem. I ovo je posljednji amandman kluba Socijaldemokrata. Izražavamo veliko nezadovoljstvo i jako smo razočarani što niti jedan amandman nije prihvaćen od strane kluba Socijaldemokrata. Što se tiče ovog amandmana mi tražimo glasanje, jer dosadašnji prijavitelji nepravilnosti će biti u nepovoljnijem položaju i stoga je potrebno nadopuniti ovaj članak i omogućiti i dosadašnjim prijaviteljima nepravilnosti adekvatnu zaštitu. Također, kako je već navedeno predmetna direktiva je već dugo na snazi, a iz ovog prijedloga zakona proizlazi da neće biti isto zaštićeni prijavitelji nepravilnosti ova dva zakona. Dakle, predlagatelj zakona osim što kasni sa usklađivanjem zakona čime se prijavitelj nepravilnosti po dosadašnjem zakonu itekako će biti stavljen u nepovoljniji položaj, zato tražimo glasanje.
67. amandman Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća sa obrazloženjem kao i prethodni amandman.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Ove amandmane koje smo do sada podnijeli, dakle ovih 9 kao i kolege iz Socijaldemokrata i opozicije mi smo za nas mogu reći radili u suradnji sa udrugom „Pomak“. Dakle, udruga „Pomak“ je novo osnovana udruga koja okuplja zviždače. Dakle, ovi amandmani dolaze iz realiteta, iz užasa, iz stigmatiziranosti, iz gubitka posla, iz situacija egzistencijalne ugroženosti, iz situacija sramoćenja. Ni jedan amandman niste prihvatili. Ne želite prihvatiti ni ovaj zadnji koji bi dosadašnje prijavitelje nepravilnosti, tj. prijavitelje koruptivnih radnji barem stavilo u isti položaj kao i neke buduće. Meni jedino preostaje da tražim glasanje, da ove obrane amandmana i ovaj prijedlog zakona koji je mogao biti jedno moćno oružje u borbi protiv korupcije zbog koje nam ljudi iseljavaju što svi znamo. Ja ću to ispratiti sa TBF-om tu duu nema nam pomoći! Tražim glasanje.
68. amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Amandman se ne prihvaća. U članku 11. stavku 1. točci 4. definirano je pravo na besplatnu pravnu pomoć, a ne postupak. Ostatak prijedloga je već adresiran tekstom konačnog prijedloga zakona.
Predstavnika MOST-a nema ovdje, pa ćemo o tom amandmanu morati glasovati. Sad još imamo prijedlog jednog zaključka koji je podnio Klub zastupnika SDP-a na temelju članka 165. Poslovnika Hrvatskog sabora. Klub zastupnika SDP-a predlaže uz Konačni prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 242. sljedeći zaključak: Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 180 dana predloži Hrvatskom saboru izmjene i dopune ovog zakona u kojima će se osigurati pravni okvir za organizaciju sustava psihosocijalne pomoći prijaviteljima nepravilnosti.“
Zaključak se ne prihvaća sa obrazloženjem: Sustav psihosocijalne pomoći u Republici Hrvatskoj je reguliran posebnim propisima. Sustav emocionalne podrške će postići željeni cilj zakona, a ministar pravosuđa i uprave će u roku od 6 mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona donijeti akt kojim će se urediti sustav emocionalne podrške prijaviteljima nepravilnosti.
Dobro. Ne morate se, ali izvolite možete isto se izjasniti.
Hvala vam. Obećano je da će samim zakonom se psihosocijalna pomoć omogućiti, ali nije se željelo, takvo je obrazloženje odgoditi primjenu zakona. To je obrazloženje vaše, a ispred kluba SDP-a je obrazloženje ovakvo. Kako se ovaj zakon ne bi donio samo da bi se pohvalilo pred EU u smislu suhoparnog usklađivanja sa direktivama i kako bi provedba zakona imala za cilj stvarno zaštititi hrabre građane koji prijavljuju nepravilnosti često stavljajući u opasnost svoju egzistenciju i psihofizičko zdravlje u svrhu zaštite javnog interesa potrebno je prijaviteljima osigurati pravo na pružanje brze i kvalitetne psihofizičke podrške po posebnim protokolima unutar javno zdravstvenog sustava. U očitovanju na prijedloge, primjedbe i mišljenja iznesena u prvom čitanju Vlada se očitovala kako organizacija sustava psihosocijalne pomoći u ovom trenutku nije moguća bez značajne odgode primjene zakona, te kako će se o mogućnosti uspostave tog sustava razmišljati u budućnosti. Zbog ranije navedenog smatramo da je nužno da se u uspostavu sustava psihosocijalne pomoći krene čim prije, te stoga ovim zaključkom ostavljamo Vladi Republike Hrvatske primjereni rok od 180 dana da predloži Hrvatskom saboru izmjene i dopune ovog zakona kako bi se adekvatno reguliralo to pitanje. Hvala na pozornosti svima koji ste slušali. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Mi ćemo nastaviti sa, sad ćemo završiti sa današnjim radom. Nastavit ćemo sa radom sutra u 11,00 sati iznošenjem stajališta klubova, a u 12,00 će biti glasovanje, po običaju. Pa molim vas to kolegama prenesite isto tako, da ne misle da će biti nakon. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Dobro, ali svejedno. SJEDNICA PREKINUTA U 16,36 SATI.
I sada na isti zakon, pardon na Konačni prijedlog zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta vidim sada čiji je predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnica Dalija Orešković, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte i zastupnik Željko Lenart. Amandmane ste dobili elektroničnim putem. Također na njih će odgovarati državni tajnik Majdak. Prvi je znači amandman Klub zastupnika SDP-a na članak 1.
Amandman se ne prihvaća. Naime, člankom 1. Konačnog prijedloga Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta usklađen je sadržaj zakona, njegova svrha kao i definicija komasacije koja uključuje i jednostavnu komasaciju.
Izvolite.
Tražimo glasanje o amandmanu, budući da stavak 2., 3. i 4. su pojednostavljeni ovim našim amandmanom, jer se brojne odredbe ponavljaju. Na primjer povoljniji uvjeti za razvoj poljoprivredne proizvodnje, veće katastarske čestice, a u stavku 3. se predlaže brisanje očuvanje obilježja krajobraza od dodavanja posebnog članka 4. koji se odnosi na zaštitu tla, voda, okoliša i prirode u provedbi komasacije što smatramo izuzetno bitnim.
Hvala. Gospođa … [[Govornik se ne razumije.]] želite glasanje? Hvala. Drugi je amandman zastupnice Dalije Orešković na članak 2.
Amandman se ne prihvaća, jer se ovom odredbom uz stavak 1. istog članka koji određuje da je komasacija od interesa za Republiku Hrvatsku daje prioritet i postupku komasacije, tako da se za druge postupke kojima se propisuje za potrebe komasacije propisuju kao hitni postupci pri čemu se po preporuci stručnih osoba iz pravnih znanosti kao i stručnih osoba iz Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i Ministarstva pravosuđa i uprave postupak komasacije nadovezuje na postojeći pravni okvir.
Zastupnice Dalije Orešković nema u ovom trenutku, znači o tom amandmanu će se glasati. Treći amandman Klub zastupnika SDP-a. Izvolite, na članak 2.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta kroz mišljenja, načela i druge odredbe uvaženo područje zaštite tla, okoliša i prirode u postupku komasacije je definirano.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Smatramo da je potrebno dodati novi članak 2a. upravo zato što se prilikom provedbe komasacije posebno mora voditi računa o zaštiti tla i voda, biološkoj raznolikosti, očuvanju krajobraza, zaštititi okoliš i prirode, te zaštiti prirodno stanište biljnih i životinjskih vrsta u skladu sa posebnim propisima. Smatramo da takav članak treba stajati, jer je to zapravo definirano znači u nacionalnim, ali i u strateškim dokumentima EU. A u članku 1. i stavku 3. se navodi samo očuvanje krajobraza što je nedovoljno, jer ne pokriva i druga pitanja koja su definirana tim dokumentima. Zahvaljujem.
Glasovanje?
Glasovanje.
Dobro. Klub zastupnika SDP-a je podnio i amandman broj 4. na članak 3.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je raspodjela zemljišta u postupku komasacije. Gospođa Vlašić Iljkić da? Izvolite.
Predlažemo da se glasuje o tim amandmanima budući da predloženi stavci onako kako je to predloženo od strane kluba SDP-a se mijenjaju zbog pojednostavljenja i izbjegavanja suvišnog ponavljanja. Zahvaljujem.
Nisam dobro shvatio. Povlačite ili se? Glasuje se, dobro. Klub zastupnika SDP-a, ne pardon peti je sada Klub zastupnika HSS-a RF-a odnosno Radničke fronte na članak tri.
Na isti članak, dakle amandman se ne prihvaća iz istog razloga. Obrazloženje je da se konačnim prijedlogom zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređuje raspodjela zemljišta u postupku komasacije.
Gospođa Peović.
Znači o čemu se ovdje radi? Kada se provodi komasacija onda se sudionik u komasaciji za njegovo zemljište uneseno u komasacijsku gromadu dodjeljuje novo zemljište jednake vrijednosti jel i u što manjem broju katastarskih čestica itd., no ukoliko to nije moguće onda se njemu daje vrijedno zemljište i šta sad ovdje radi zakonodavac? On kaže da će ta vrijednost zemljišta bit u rasponu od 90 do 120%, pa ko će dobit 90%, a ko će dobit 120%? Ovo je ja mislim ono klasično ozakonjenje bez zakonja, neki će dobit manje od svoje vrijednosti, a neki će dobit pa Boga mi i više od svoje vrijednosti i to podosta, pogotovo u trenutku kad raste cijena zemljišta, tako da smo mi to pokušali nekako smanjit na nekakvu normalnu mjeru te nejednakosti i stavili od 90 do 100, od 95 do 105 i ne znam zašto to niste prihvatili, ali tražit ćemo da se o ovom amandmanu glasa.
Glasanje znači dobro. Klub zastupnika SDP-a na čl. 4..
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta već je uređeno načelo oblika, uporabe i položaja zemljišta.
Gđa. Vlašić Iljkić.
Povlačim amandman.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a na čl. 5..
Amandman se ne prihvaća. Također Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta smanjen je broj akata i program je već propisan kao jedan akt.
Gđa. Vlašić Iljkić.
Smatramo da je bolje rješenje ovako kako je postavljeno u ovom amandmanu budući da predlažemo da se donosi višegodišnji program komasacije poljoprivrednog zemljišta od strane HS za razdoblje od 5.g. i godišnjeg programa komasacije od strane vlade. Tražimo glasovanje.
Glasovanje, dobro. Klub zastupnika SDP-a na čl. 6..
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je odredba o pojmovima u skladu s tekstom propisa.
Gđa. Iljkić izvolite, Vlašić Iljkić.
U redu, ako tako već, u redu povlačim amandman.
Povlačite? Da, hvala. Zastupnica Dalija Orešković amandman br. 9. na čl. 6..
Amandman se ne prihvaća. Nositelj komasacije osniva Povjerenstvo u skladu s čl. 24. ovog zakona čijim radom će se ubrzati i olakšati stručno postupanje u komasaciji pri čemu se u povjerenstvo imenuju stručne osobe iz područja koja su temeljna za postupak komasacije. Povjerenstvo kadrovski i stručno olakšava nositelju komasacije pokretanje i provođenje postupka komasacije uz neospornu činjenicu da su većina članova povjerenstva s lokalne razine i time bolji poznavatelji stanja na terenu.
Gđa. Orešković.
Hvala. Dakle, obrazloženje na ovaj amandman manje-više je obrazloženje koje se proteže kroz cijeli zakon. Ovo što ste rekli o stručnosti povjerenstva bilo bi načelno u redu da se radi o jednom tijelu, jednom povjerenstvu, a ne o čitavom nizu i na stotinama takvih u različitim JLS. Dakle, cijela komasacija polazi od plana vlade kojeg je osmislilo resorno ministarstvo i provedba bi bila učinkovitija i brža kada bi se oslonila na stručno, profesionalno upravo tijelo unutar samog resornog ministarstva koje bi imalo sva potrebna znanja za što učinkovitiju provedbu, a ovim modelom gdje će se različita povjerenstva formirati na razini svake pojedine lokalne samouprave gubi se vrijeme, a ujedno se i disperzira i znanje i iskustvo, te se stvara sustav neujednačenog postupanja i prakse, a sve je to posljedica loše osmišljenog načina provedbe ovog zakona, nije primarno posljedica loše namjere već naprosto neznanja. Cijela Hrvatska kada vi pišete zakone svodi se na to da non stop za neke radnje formiramo neka posebna ad hoc povjerenstva ovakva ili onakva umjesto da se jača profesionalizam unutar sustava državne uprave, stalna tijela koja će imati svoju nouhau, akumulirano znanje, akumulirano iskustvo i na taj način procese operativnije i brže provoditi u praksi. Hvala. Tražimo da se o amandmanu glasa.
Glasovanje, da. Amandman br. 10. zastupnika Željka Lenarta na čl. 6..
Amandman se ne prihvaća. Naime, JLS najbolji su poznavatelji stanja na terenu pri čemu im u stručnom i kadrovskom radu pomaže povjerenstvo, a u brojnim situacijama javnopravna tijela imenuju stručno povjerenstvo. Stoga nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s čl. 24. ovog zakona.
Kolega Lenart.
Zahvaljujem. Mi ovim amandmanom tražimo da komasacije provodi isključivo Ministarstvo poljoprivrede RH, a ne JLS. Ponukani iskustvima iz raspodjele državnog poljoprivrednog zemljišta koje su provodile JLS svjedoci smo brojnih nepravilnosti koje su provodili određeni načelnici ili gradonačelnici, to je završilo čak evo i u „Potrazi“ i u drugim medijima. Stoga sumnjamo da bi se moglo doć do većeg broja nepravilnosti upravo zbog te lokalne situacije poznavanja rodbinskih veza, političkih pripadnosti i nekih drugih uzroka koji su se dokazali, znači dokazano su kroz protekla vremena ti koji su remetili provođenje zakona koje je donio ovaj sabor kojim se trebalo riješiti pitanje u poljoprivredi koji 30.g. nije riješilo. Smatramo da ovdje trebaju isključivo biti ljudi koji nisu podložni političkim promjenama, da to ne trebaju biti državni tajnici ili ljudi koje bira politika već trebaju biti zaposlenici iz srodnih sektora koji bi provodili ovakav složeni i često puta i upitan zbog privatnog vlasništva i ustavne kategorije komplicirani proces. Stoga smatramo da JLS nikako ne bi smjele biti te koje će voditi proces, one trebaju biti sudionik procesa, a ne bi smjele vodit ovaj proces. Hvala lijepa.
Tražite glasanje?
Da.
Dobro. Amandman br. 11. Klub zastupnika SDP-a, amandman je na čl. 7..
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta ređena je odredba o zemljištu za opće i zajedničke upotrebe u skladu s tekstom propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
U redu ako, mi smo htjeli pojednostaviti, ako smatrate da je to tako u redu povlačimo naš amandman.
Znači amandman se povlači. Klub zastupnika SDP-a, amandman broj 12., Klub zastupnika SDP-a Članak 8.
Amandman se ne prihvaća. Također Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je odredba o zamjeni zemljišta u skladu s tekstom propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Radi jasnoće i pravne sigurnosti mi tražimo da se o ovom amandmanu glasuje budući da predlažemo pisanu formu sporazuma o zamjeni zemljišta u postupku komasacije.
Dobro, znači o amandmanu broj 12. jel da glasuje se. Amandman broj 13. Klub zastupnika SDP-a, Članak 9.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je odredba o naknadi za zgrade, jednostavne građevine i nasade u skladu s tekstom propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
U skladu s ranije povučenim povlačimo ovaj amandman.
Povlači se. Amandman broj 14. zastupnice Dalije Orešković na Članak 9.
Amandman se ne prihvaća. Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta usklađen je s mišljenjima Ministarstva pravosuđa i uprave pri tome uvažavajući predviđene rokove za provedbu postupaka komasacije u skladu s dostupnim i planiranim financijskim sredstvima.
Gospođa Orešković, da.
Dakle, kao što sam rekla niti je stvar ovdje dostupnih sredstava, niti modela po kojem će se komasacija provoditi. Naprosto kada ovaj zakon stavimo u kontekst provođenja upravnih postupaka i mogućnosti podnošenja pravnog lijeka i kroz ovaj, ovu odredbu, a i kroz čitav niz drugih nastojala sam ukazati gdje je sve potrebno predvidjeti mogućnost pokretanja upravnog spora, a ujedno bi trebalo u zakonu definirati i da trenutak pokretanja upravnog spora odgađa izvršenje i provedbu pojedinih radnji. U protivnom bi se moglo dogoditi da se nepotrebno oteža položaj vlasnika poljoprivrednih zemljišta koji će morati dokazivati recimo za odgodu provedbe neke mjere da su ispunjeni svi oni uvjeti koji su primjerice propisani i Zakonom o upravnim sporovima i Ovršnim zakonom što smatram da je neprimjereno s obzirom na težinu ograničavanja njihovih ustavnih prava, prava vlasništva do koje u postupku komasacije dolazi. Tražim da se o amandmanu glasa.
Da se glasa, dobro. Klub zastupnika SDP-a amandman broj 15. na Članak 10.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je odredba o stvarno pravnim i drugim odnosima na zemljištu u postupku komasacije i u skladu s tekstom propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
U redu ako ste, naš je interes bio da se jasnije pojasni zapravo ovaj stavak. Ukoliko i taj dio odbijate povlačimo amandman.
Povlači se. Klub zastupnika SDP-a na Članak 11., amandman broj 16.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređena je odredba o nadležnim tijelima u postupku komasacije u skladu s tekstom propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Smatramo da u ovom članku je potrebno jasno definirati tko je to točno, tko komasaciju provodi, kada to je ministarstvo. Predložen je stavak 4. kojim se to utvrđuje. Smatramo da, ovo je zapravo samo potvrda i zapravo jasnoća kako je to u važećem zakonu još koji je na snazi bila nadležna Agencija za poljoprivredno zemljište koja je trebala provoditi postupke vezane za komasaciju uključujući i oni koji se odnose na poljoprivredno zemljište u vlasništvu RH. Tako da smatramo da je tu bolje i jasnije ako se propiše da je nadležan za te, za pokretanje tih postupaka onda ministar. Tražimo glasanje.
Još jedan, dobro. Gospođa Dalija Orešković ima amandman broj 17. na Članak 11.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u brojnim situacijama javnopravna tijela imenuju stručno povjerenstvo, stoga nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s Člankom 24. ovog zakona čijim radom će se ubrzati i olakšati stručno postupanje u komasaciji pri čemu će se u povjerenstvo imenovati stručne osobe iz područja koje su temeljna za postupak komasacije. Također se ovim izbjeglo model iz važećeg zakona u kojem je cijeli postupak nadležnosti brojnih povjerenstava i imenujući samo jedno povjerenstvo kadrovski i stručno olakšavamo nositelju komasacije pokretanje i provođenje postupka komasacije.
Gospođa Orešković.
Hvala. Htjela bi istaknuti da na temelju postojećeg odnosno trenutno važećeg Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta iz 2015. godine nije proveden niti jedan jedini komasacijski postupak iz čega proizlazi da trenutno ne postoji nikakvo iskustvo na temelju kojeg bi se u interpretaciji pravih pravila i u primjeni ovog novog zakona mogla osloniti neka nova, a ujedno i brojna provedbena tijela. U takvim okolnostima u interesu uspostavljanja početne, a potom i ujednačene prakse korisnije je imati jedno, ali dobro obučeni i primjereno kapacitirano provedbeno tijelo i to znači da bi trebali odustati od tog koncepta po kojem nositelj komasacije, nositelj komasacije mogu biti sve jedinice lokalne samouprave, formiraju svoja povjerenstva. Dakle, ako odustanemo od takvog modela riješili bi čitav niz poteškoća koje će proizlaziti iz postojeće teritorijalne rascjepkanosti i činjenice da će interes komasacije u praksi vrlo često nadilaziti i prelaziti područje jedne lokalne samouprave i lakše ćemo postići objektivnost u procjenama i u donošenju odluka jer na samoj lokalnoj razni to će vrlo teško biti moći ostvariti u praksi. Dakle, treba nam jedno da to tako kažem centralizirano tijelo jer inače se centralizaciji protivim, ali ovdje naprosto u interesu RH ciljevi komasacije se na drugačiji način ne mogu provesti i zato ponovno zazivam da odustanemo od ovog koncepta formiranja nebrojeno puno komasacijskih povjerenstava na lokalnoj razini. Tražim da se o amandmanu glasa.
Znači glasanje. Amandman 18 zastupnika Željka Lenarta na čl. 11.
Amandman se ne prihvaća. Jedinice lokalne samouprave najbolji su poznavatelji stanja na terenu pri čemu im u stručnom i kadrovskom radu pomaže povjerenstvo, a u brojim situacijama javnopravna tijela imenuje stručno povjerenstvo stoga nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s čl. 24. ovog zakona.
Izvolite izjašnjavanje g. Lenart.
Zahvaljujem. Kaže u čl. 11. ministarstvo je tijelo nadležno za provedbu ovog zakona, st. 2. nositelj komasacije nadležan za pokretanje i provođenje postupka komasacije, kada je nositelj komasacije jedinica lokalne samouprave ili Grad Zagreb nadležno tijelo za pokretanje i provođenje postupaka komasacije općinski načelnik odnosno gradonačelnik. Znači opet dajemo jednom čovjeku vlast u ruku, s druge strane imamo još jedan pojam rješavatelj. Kaže izvršno tijelo jedinice lokalne samouprave i Grada Zagreba odnosno ministarstva kada se u postupku komasacije u upravnim stvarima rješava o pravima, obvezama da ne nabrajam dalje. Što je izvršno tijelo? Načelnik ili gradonačelnik, znači i tu je on taj koji rješava stvari. A spomenut ću primjer jedne općine iz moje županije, Općina Majur 1,5 milijun izvorni proračun, 1,8 milijuna plaće, 10 milijuna proračun da li takva općina ima kapacitete, da li taj načelnik odnosno načelnica ima kapacitete, znanja, ljude s kojima može provoditi ako želi ovakav postupak? A smatram da baš u takvim općinama kao što je ta općina i treba provoditi postupke komasacije. Smatramo i ovdje da se treba isključiti općinske načelnike kao nositelje i kao rješavatelje da oni vode glavnu riječ o komasaciji. Glavnu riječ o komasaciji treba voditi isključivo ministarstvo RH. Hvala.
Tražite glasanje?
Uvijek.
Ne, ne svaki put moram pitat. Odbor za zakonodavstvo amandman 19 na čl. 12.
Amandman se prihvaća.
Prihvaća se. Klub zastupnika SDP-a amandman 20 na čl. 12.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta izbjegnuto je ponavljanje drugih propisa prema preporuci nadležnog tijela za pristojbe i poreze, sve u skladu s tekstom ovog propisa.
I na 12.a je bio jel da to odgovor? 12. i 12.a. Dobro. Gospođa Vlašić Iljkić.
Tražimo glasanje o ovom amandmanu. Budući da se u postupku komasacije u svim radnjama su zapravo to postupci koji su od interesa za RH i treba osloboditi te sve postupke od plaćanja svih pristojbi, tražimo glasanje o tome.
Glasanje znači. Također Klub zastupnika SDP-a ima amandman br. 21 na čl. 13.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta već je uređen informacijski sustav u skladu s tekstom ovog propisa.
Dosta je opširan amandman gospođa Vlašić Iljkić. Želite ga obrazložiti?
U st. 1. predloženo je brisanje riječi vodi jer se ta riječ ponavlja u st. 2. predlaže se podjela st. 3. na dva stavka u kojem se jasno utvrđuju odredbe vezane za registar i pristup osnovnim informacijama, što smatramo izuzetno bitnim. U st. 4. predloženo je tehničkog usklađivanje, a u st. 6. je predloženo da se riječi sukladno obvezama zakonodavstva EU zamjene riječima sukladno obvezama prema Europskoj komisiji i zbog toga brisanje riječi posebno obzirom na osiguranje financijskih sredstava potrebnih za pokretanje i provedbu komasacija iz fondova EU. U st. 8. je predloženo jasnije definiranje na kojoj mrežnoj stranici se objavljuju podaci vezano za registar. I tražimo glasanje.
Glasanje znači. Amandman br. 22. također Kluba zastupnika SDP-a, ovaj put na čl. 14.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta uređeni su uvjeti za pokretanje komasacije u skladu s tekstom ovog propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
U skladu sa predloženim našim novim čl. 4. koji je zapravo odbijen tražimo glasanje o ovom amandmanu i još jednom napominjemo da tražimo da se navod bioraznolikosti i krajobrazna raznolikost i očuvanje obilježja krajobraza kako bi se ujednačio pristup predložen je novi čl. 4. o kojem smo ranije razgovarali u kojem se odnosi na zaštitu tla, voda, okoliša i prirode u provedbi komasacije na koje se sada poziva u ovom stavku. Osim toga u st. 3. su dodane dvije alineje, a treća alineja se odnosi na troškove komasacije, četvrta na istodobnu melioraciju. Tražimo glasanje.
Znači glasanje na amandman br. 22 Kluba zastupnika SDP-a. Klub zastupnika SDP-a ima i 23. amandman na čl. 15.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta već je uređeno zemljište obuhvaćeno s komasacijom u skladu s tekstom ovog propisa.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Povlačimo ovaj amandman.
Ovaj amandman znači amandman br. 23. se povlači. Gospođa Dalija Orešković ima amandman br. 24. na čl. 15.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta usklađen je s mišljenjima Ministarstva pravosuđa i uprave, pri tome uvijek imajući u vidu složenost postupka komasacije u odnosu na promjene stanja vlasništva kao i to da sudionici komasacije imaju u vlasništvu zemljište u susjednim jedinicama lokalne samouprave kao i u više susjednih katastarskih općina, tako da se do zadnjeg trenutka omogućava isključivanje u svrhu provedivosti postupka komasacije što je u skladu s iskustvom stručnih osoba geodetske struke.
Izvolite gospođo Orešković.
Kada kažete da je konačni prijedlog zakona usklađen sa mišljenjem Ministarstva pravosuđa i uprave e tek tada me počne hvatati zebnja i panika. Jasno mi je da će u provedbi zakona biti jako puno problema. Naime, ovdje sam predložila da se ova odredba članka zakona briše. A šta se zapravo u toj odredbi nalazi? Dakle, kaže vaša odredba da se nakon donošenja rješenja o komasaciji u komasacijsko područje mogu uključivati i neka druga okolna zemljišta, e to je veliki problem. Smatram da rješenje o komasaciji mora biti precizno i jasno jer je jedino to u interesu pravne sigurnosti, a ukoliko se doista na terenu u životu naknadno pojave okolnosti zbog kojih će biti bitno proširiti ili suziti neko komasacijsko područje odnosno ako će biti potrebe za uključivanjem okolnih zemljišta u komasaciju smatram da tada treba donijeti novo rješenje o komasaciji. Dakle, ova odredba kako ste ju vi zamislili stvara prostor za pogodovanja, kriva tumačenja, može ovako, može onako, samo rješenje o komasaciji više nema onaj učinak kakvo je imalo u svom izvornom obliku i u bilo kojem upravnom sporu uvijek ćete imati taj argument na koji će se netko moć pozvati u kojem će reć pa čekajte malo kako ste mene mogli uključit ili isključit iz komasacije kad se ja uopće niti ne navodim u samom rješenju o komasaciji. Dakle, ova vaša odredba je jedan pravni nonsens i doista ju treba brisati iz zakona. Tražim da se o amandmanu glasa.
Znači glasanje. Klub zastupnika SDP-a ima amandman br. 25. na čl. 16..
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta već je uređena dostava podataka, te pristup podacima u skladu s tekstom ovog propisa.
Gđa. Vlašić Iljkić.
Ovim amandmanom je predloženo brisanje st. 2. jer se propisuje izrada jednostavnog idejnog rješenja u skladu sa programom na trošak JLS, a nije propisan način izrade tog rješenja. Njegovo određivanje predloženo je novim čl. 20. koji se odnosi na raspisivanje javnog poziva za provedbu komasacije. Također je predložena podjela st. 4. na 2 stavka zbog jasnijih odredbi. Tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Znači glasanje. Amandman br. 26. Kluba zastupnika SDP-a na čl. 17..
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta već je uređena odluka o izradi prijedloga idejnog rješenja o komasaciji u skladu s tekstom ovog propisa.
Sad smo na amandmanu broj 20 i, a pardon, izjašnjavanje gđa. Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Predlaže se brisanje st. 2. kojim se propisuje da prije donošenja odluke o izradi prijedloga idejnog rješenja JLS ili Grad Zagreb ako nisu osigurali sredstva u proračunu za njegovu izradu obvezno moraju zatražiti suglasnost ministarstva jer su sredstva za izradu prijedloga idejnog rješenja osigurana u sredstvima za izvršenje programa, što je zapravo u suprotnosti sa st. 9. čl. 17., ali i st. 5. čl. 18.. Tražimo također da se brisanje st. 3. kojim se propisuje da za značajne površine za koje nije donesena odluka o izradi prijedloga idejnog rješenja tu odluku može donijeti ministarstvo što je u suprotnosti sa većinom odredbi ovog zakona vezanim uz sudionike komasacije i nadležnost nositelja komasacije, ali i raspisivanje javnog poziva. Predlaže se i brisanje dijela st. 4. jer ostavlja preveliku i pravnu nesigurnost po pitanju primjene zakona od strane ministarstva. Ministarstvo treba provoditi komasaciju u skladu sa odredbama ovog zakona tako da je predloženo u st. 5. da se riječi … [[Govornik se ne razumije]] zamjene riječi „postaje“, a u st. 6. je predloženo da ministar imenuje povjerenstvo u skladu sa odredbama koje to propisuju, a ne ministar odlukom osniva povjerenstvom sa sastavom po svojoj slobodnoj procjeni ako je to potrebno radi provedbe komasacije, znači ako nije potrebno povjerenstvo se neće osnovati i posebno smatramo opasnim ovu riječ „po slobodnoj procijeni“. U sadržaj prijedloga idejnog rješenja iz st. 8. dodano je obrazloženje gospodarske opravdanosti komasacije i dio koji se odnosi na procjenu utjecaja na okoliš ako je to potrebno. Tražimo znači glasanje o ovom amandmanu.
Znači glasovanje. Samo jedna informacija prije nego što prijeđemo na slijedeću, slijedeći amandman, u 15 sati ćemo imati pauzu od 10 minuta radi streaminga, to je ona uobičajena pauza zbog potrebe video tehničara. Zastupnica gđa. Dalija Orešković ima amandman br. 27. na čl. 17.
Amandman se ne prihvaća jer je u slučaju promjene nositelja komasacije je nužno da se uskladi sastav povjerenstva prema navodima da postupak treba provoditi stručno i primjereno kapacitirano tijelo čije su kompetencije i kvalifikacija za obavljanje potrebnih radnji unaprijed opisane sve u skladu s čl. 24. Konačnog prijedloga zakona.
Gđa. Orešković.
Zahvaljujem se. Manje-više moje obrazloženje je na tragu istih razloga i temelja kao što je to obrazloženo u prethodnom amandmanu SDP-a. Dakle, ja sam ovdje predložila brisanje st. 6. i želim istaknuti da je zapravo cijeli postupak ovako kako je osmišljen i niz odluka koje se donose u suprotnosti sa idejom hitnosti provođenja komasacijskog postupka. Dakle, sve počinje tako da predstavničko tijelo lokalne samouprave ili Grad Zagreb donese odluku o izradi prijedloga idejnog rješenja, a prije toga moraju vidjeti postoje li za to osigurana sredstva bilo na razini ministarstva ili u vlastitom proračunu. Ujedno se ovdje kaže da u odluku o izradi prijedloga idejnog rješenja o komasaciji može donijeti i ministar i potom ministar osniva povjerenstvo sa sastavom po svojoj slobodnoj procjeni, po svojoj slobodnoj procjeni. Dakle, takvo tijelo ne može zadirati u temeljna ustavna prava, prava vlasništva i drugih stvarnih prava jer je to jedno političko nestručno ad hoc tijelo sa kvalifikacijama koje ovog trena nisu poznate. Kakva vražija ad hoc slobodna procjena nekog ministra koji može biti potpuno kapacitiran uopće da se javlja na telefon, a kamoli da odlučuje o postupku oduzimanja nečijih vlasničkih prava. Dakle, ovu odredbu iz zakona treba brisati, a cijeli postupak treba osmisliti na stručnoj i profesionalnoj osnovi sa jednom jednostavnom linijom procesa donošenja odluka ukoliko nam je intencija i cilj da se komasacija provede. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasuje, dobro. Klub zastupnika SDP-a ima amandman br. 28. na čl. 18.
Amandman se ne prihvaća. Javni pozivi za provedbu komasacije određuje se sukladno programu kojim se definira izvori financijskih sredstava za provedbu komasacije.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Smatramo da se prvo treba raspisati javni poziv za provedbu komasacije i odabrati jedinice lokalne samouprave koje će sudjelovati u godišnjem programu, a tek nakon toga te jedinice mogu donijeti odluku o izradi prijedlog idejnog rješenja. Sve jedinice lokalne samouprave koje neće ući u godišnji program mogu se prebaciti za sljedeću godinu. Prošle godine raspisan je javni poziv za iskazivanje interesa za provedbu komasacije za jedinice lokalne samouprave, ali i jedinice područne i regionalne samouprave koji nemaju pravnu osnovu u važećem Zakonu o komasaciji. Na ovaj način riješio bi se kaos koji je sada predložen oko donošenja odluke o izradi prijedloga idejnog rješenja, financiranje njegove izrade o vlastitom trošku jedinica lokalne samouprave što smatramo neprihvatljivim jer se radi o komasaciji koja se provodi u interesu RH. Napominjemo da je sve ove dokumente po važećim odredbama trebala pripremiti Agencija za poljoprivredno zemljište, a sada ih pripremaju jedinice lokalne samouprave koje nemaju dovoljno niti administrativni i ljudskih kapaciteta, ali i financija za ovako ozbiljan posao. Tražimo glasanje.
Glasovanje. Amandmani br. 29 i 30 gospođe Orešković i g. Lenarta su identični, to su amandmani na čl. 18.
Amandmani se ne prihvaćaju jer se ostavlja mogućnost provedbe i financiranja komasacije izvan okvira vremena i financijskih sredstava koje propisuje program od strane jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Pretpostavljam da se želite obadva očitovat. Gospođa Orešković.
Dakle u uvjetima pretjerane teritorijalne razmrvljenosti od koje pati teritorijalni ustroj RH, dvojbeno je mogu li se samostalnim pokretanjem i provođenjem komasacije od strane malih odnosno manjih općina ostvariti njezini proklamirani ciljevi. Upitno je jesu li sva poljoprivredna zemljišta koja bi bilo oportuno obuhvatiti komasacijom obuhvaćena područjem jedne jedinice lokalne samouprave. Ovakva odredba kako ste ju vi zamislili može u praksi bili zloupotrijebljena za prekrajanje vlasništva ili drugih stvarnih prava lokalnog stanovništva, pogotovo ako ćemo ovlast za provođenje komasacije dati u ruke lokalnim šerifima. U slučaju provedbe koja je u rukama lokalne vlasti u ovom slučaju veći su rizici da će se u postupku komasacije nečiji privatni interesi staviti iznad javnog. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasanje. Gospodin Lenart.
Zahvaljujem. Evo ja tražim unaprijed da se o amandmanu glasuje. S obzirom da kao što smo i u svim ostalim amandmanima rekli da jedinice lokalne samouprave ne mogu to provoditi, pogotovo sam prikazao to na primjeru male Općine Majur koja nema ni kapaciteta, ni stanovnika, no međutim ono što sigurno ima, ima privatnog zemljišta nedostupnih i nepoznatih vlasnika. Što ćemo s time učiniti? Na koji način će to riješiti te općine kao nositelji komasacije, kada je to nemoguće riješiti niti sa državne razine koja bi trebala biti povezana i uvezana svim informacijskim sustavima, podacima i svemu onome što se kunemo u informatizaciju. Govorimo cijelo vrijeme o digitalizaciji poljoprivrede bogati, a nismo u stanju informatizirati ove osnovne sustave koje imamo. Kako ćemo riješiti zemljište nekoga tko je otišao u Australiju, nasljednik je već treća generacija, kako ćemo riješiti nekoga tko je otišao izbjegao u Domovinskom ratu, umro, naslijedio je netko nije provedeno kroz knjige, a to je sve privatno vlasništvo? Privatno vlasništvo je ustavna kategorija, neotuđivo. Kako ćemo riješiti taj problem? Znači hoću reć da ovaj zakon je neprovediv i opet nećemo napravit nigdje kao i proteklih sedam godina i proteklih 31 godinu nećemo napraviti nigdje komasaciju, iako za sada ima samo 23 jedinice lokalne samouprave koje su zainteresirane za komasaciju, a vjerujem kad vide što im se sve sprema i što bi trebale riješiti i kakve bi prepreke trebali preskočiti da će ih 80% barem odustati od toga. Ponavljam, komasacija i uređenje poljoprivrednog zemljišta je svakako nužno i potrebno, ali treba biti provediv zakon. Pričali smo o državnom poljoprivrednom zemljištu u prošlom zakonu da nije provediv, u prošlom sastavu pa nitko nije htio slušat. I što smo došli? Opet nismo riješili i stranci će kupiti sutra zemlju. Hvala.
Hvala lijepo. Znači zajedničko glasanje za amandmane 29 i 30 koji su isti. … [[Upadica se ne razumije.]] Udruženo da. Klub zastupnika SDP-a ima amandman br. 31 na čl. 18.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 18. st. 7. propisano je donošenje pravilnika kojim se [[Upadica Radin: I 18.a]] propisuje postupak za provođenje komasacije na određenom području te mjerila za objavu javnog poziva za provođenja komasacije na određenom području te mjerila za odabir određenog područja prema javnom pozivu.
Dobro. Gospođa Vlašić Iljkić.
Predlažemo brisanje st. 2 i njegovo definiranje u posebnom članku vezanom za izdavanje suglasnosti ministarstva ovako kako je to izrečeno u amandmanu i tražimo glasanje.
Znači glasanje na amandman br. 31. Amandman br. 32 također Kluba zastupnika SDP-a. na čl. 19.
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Novi članak je pripremljen na osnovi dijela odredbi iz čl. 18. i čl. 23. kako bi se razjasnio postupak koji sada djeluje potpuno kaotično prije svega za jedinice lokalne samouprave. Nije jasno tko daje suglasnost na prijedlog idejnog rješenja ako ga izrađuje ministarstvo i na koji način se to financira. Ponovno je vidljiv razlog zašto je za provedbu komasacije po važećem zakonu odredba važećeg zakona bila Agencija za poljoprivredno zemljište. Predloženo je izdavanje uvjetne suglasnosti i njeno uključivanje u novi godišnji program. Naime, ako jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb izrade prijedlog idejnog rješenja i dobiju na njega pozitivno mišljenje nadležnih institucija onda postupak komasacije treba provesti, a ne odbiti suglasnost. Stavak 6. se treba brisati jer se slična odredba nalazi u Članku 21. stavku 2., provedbu komasacije od strane jedinica lokalne i područne samouprave vlastitim financijskim sredstvima smatramo neprihvatljivim jer je komasacija u interesu RH i kao takva se treba biti i financirana. Tražimo glasanje.
Glasovanje znači, dobro. 33., amandman 33. zastupnika Željka Lenarta na Članak 19.
Amandman se ne prihvaća. Jedinice lokalne samouprave najbolje znaju prilike na svojem području te spremnost vlasnika za sudjelovanje u postupku komasacije.
Izvolite gospodine Lenart.
Zahvaljujem. Evo ja prihvaćam to da jedinice lokalne samouprave znaju najbolje na svom području kome bi trebalo dati 120%, a kome 90. Kome bi trebalo dati depresiju, kome bi trebalo dati najplodnije zemljište. Tko je kum, tko je rođak, tko je financijer. Evo to sigurno znaju. Sve poštenjačine. Ja ću krenut od svog grada Kutine, u kojem ja živim, u kojem sam se rodio, čiji gradonačelnik već 3 mjeseca čuči u Remetincu zbog trgovine i kaže kolegica već je 4, evo ja mu ni ne brojim više. Zbog čega? Zbog trgovine utjecajem. Zbog kupovine vijećnika za vijeće, zbog zapošljavanja, zbog ne znam čega. Pa zar će očekivati da bi takav gradonačelnik proveo komasaciju pravedno sa ciljem unapređenja poljoprivredne proizvodnje, sa ciljem veće rentabilnosti, sa ciljem lakše proizvodnje, kvalitetnije kako je tu netko naveo iz kluba vladajućih da nam mladi ne odlaze. Grad Kutina u 10 godina od 20.000 izgubio 3.000 stanovnika zbog naših savjesnih čelnika gradskih uprava. Ne kažem samo da je HDZ u pitanju postoje i drugi, ali ne mogu ti ljudi koji su podložni lokalnim utjecajima, koji su podložni trgovinama, koji šibicare, koji uzimaju 10% na svim građevinskim radovima, čast izuzecima i onima koji su pošteni, ne mogu ti ljudi provoditi komasaciju. Ljudi komasacija je zasvađala cijele generacije, rođake, braće, sestru ne znam koga u proteklim periodima. To je toliko osjetljiv proces da uz sve netrepeljivosti koje u Hrvatskoj imamo, sve podjele još ćemo ih podijeliti zbog komasacije. I tko će ih dijeliti? Ovi nesretnici koji su dobili priliku da vode gradove i općine, ne svi, znači oni koji su nepošteni. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, i sad … [[Upadica se ne razumije.]] aha, oćete, vi ste rekli da želite da se glasa o svakom amandmanu ali morate reći.
Oprostite evo malo sam stariji pa zaboravljam, tražim glasovanje.
Glasovanje, hvala lijepa. A ja objavljujem pauzu do 15 i 10. [[STANKA U 14,59 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,10 SATI]] Dobro 15 i 10, ako me čuje pozivam, pozivam zastupnike koji su dali amandmane, sad je na redu Klub zastupnika SDP-a, amandman broj 34. na Članak 19.
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena dovela bi do nepotrebnog administrativnog opterećenja i usporavanja postupaka komasacije.
Gospođa Vlašić Iljkić.
34, ne 19. amandman 34.
Ne amandman je broj 34. na Članak 19., pričekat ćemo dok nađete, pričekat ćemo.
19.
Zahvaljujem. Po predloženim izmjenama izvori financiranja su navedeni u Članku 7. stavku 7., a u stavku 2. se predlaže dodavanje riječi: „u skladu s odredbama ovog zakona“. Stavkom 3. se predlaže za brisanje jer s njima poziva na izvršenje programa i u slučaju da jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb u svoj proračunu osiguraju dostatna financijska sredstva za provedbu komasacije. Tražimo glasanje.
Glasanje, hvala. Odbor za zakonodavstvo, amandman 35. na Članak 20.
Amandman se prihvaća.
Prihvaća se. 36. amandman zastupnice Dalije, gospođe Dalije Orešković, Članak 20.
Amandman se ne prihvaća jer predloženom odredbom Članka 20. konačnog prijedloga zakona uređen sastanak vlasnika na nomotehnički ispravan način uz uvažavanje da to, da je komasacija od interesa za RH.
Gospođa Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Održavanje sastanaka ne pridonosi nužno učinkovitosti provođenja postupka. Ne vidim niti jedan jedini razlog zašto bi se u provođenju komasacije odstupalo od uobičajenih uzanci upravnog postupka. Dakle, održavanje sastanka na kojem bi prisustvovao veći broj ili većina vlasnika teže je organizirati, a održavanje odvojenih sastanaka sa pojedinim vlasnicima recimo moglo bi pridonijeti tromosti i neučinkovitosti samoga postupka. Dakle, ujedno u usmenom razgovoru nije na isti način osigurana ona razina pravne zaštite kao u pisanom postupku u kojem se vlasnicima daje primjereni rok za očitovanje na prijedlog primjerice idejnog rješenja ili neki drugi akt. Drugim riječima ja se zalažem da se pridržavamo onoga što se i inače radi u upravnim postupcima gdje se stranci dostavi određena dokumentacija i daje se određeni rok da stranka iskoristi svoja upravna prava. A ovi sastanci ne, naprosto neće postići dobar učinak u praksi. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa, znači glasovanje. Također zastupnica gospođa Dalija Orešković ima amandman 37. na Članak 21.
Amandman se ne prihvaća. Nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s Člankom 24. ovog zakona čijim radom će se ubrzati i olakšati stručno postupanje u komasaciji pri čemu se u povjerenstvo imenuju stručne osobe iz područja koja su temeljna za postupak komasacije.
Hvala lijepa. Gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Povjerenstvo je ad hoc tijelo, dakle ad hoc tijelo. S obzirom da se komasacija provodi u interesu RH i s obzirom da zadire u ustavna prava vlasništva nije primjereno da se provedba takvog postupka povjerava jednom ad hoc tijelu već je puno učinkovitije, racionalnije i daje veća jamstva pravne sigurnosti da komasaciju provodi jedno stalno, profesionalizirano i primjereno kapacitirano upravno tijelo primjerice upravni ured ili odjel u okviru resornog ministarstva. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasa. Broj 38. amandman, Klub zastupnika SDP-a, amandman je na Članak 22.
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Gospođa Iljkić Vlašić, Vlašić Iljkić.
Tražimo da se glasa.
Povlačite, a da se glasa [[Upadica: Da.]] tražite da se glasa, hvala lijepa. Također Klub zastupnika SDP-a, 39. na Članak 23.
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena također sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Predloženo je ovim amandmanom usklađivanje sa ostalim odredbama budući da jedinice lokalne samouprave ili Grad Zagreb nakon izrade i prihvaćanja prijedloga idejnog rješenja postaje nositelj komasacije i tražimo da se o ovom amandmanu glasuje.
Glasa, dobro. 40. gospođe zastupnice Dalije Orešković na Članak 23.
Amandman se ne prihvaća. Nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s Člankom 24. ovog zakona čijim radom će se ubrzati i olakšati stručno postupanju u komasaciji pri čemu se u povjerenstvo imenuju stručne osobe iz područja koja su temeljna za postupak komasacije. Također se ovako izbjegava model iz važećeg zakona u kojem je cijeli postupak nadležnosti brojnih povjerenstava već se imenuje, imenujući samo jedno povjerenstvo kadrovski i stručno olakšava nositelju komasacije pokretanje i provođenje postupka komasacije.
Gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, za uspješno provođenje komasacije nužni su za to primjereno obučeni i osposobljeni ljudi. I neovisno o tome što postojeća odredba predviđa da se za predsjednika i zamjenika imenuju osobe koje imaju studij agronomske, geodetske ili pravne struke, neovisno o tome što, tu su i dva člana iz redova državnih službenika u ministarstvu, pa onda jedan član iz redova sudaca, sudskih savjetnika i zemljišnoknjižnih referenta i jedan iz redova državnih službenika geodetske struke. Dakle, ovakvo tijelo po svojoj prirodi u stvari nema nikakvo prethodno provedbeno iskustvo, a njegovim osnivanjem u ovakvom sastavu za svaku različitu JLS gubi se puno na dinamici i na profesionalnosti provođenja postupka komasacije. Okvir u kojem takva ad hoc tijela djeluju ne pridonosi uspješnom, učinkovitom i racionalnom provođenju postupka, a najveći je problem u odnosu na one članove koji dolaze s lokalne razine ili su bliži lokalnoj razini jer je tu puno veći rizik od sukoba interesa. Također u odnosu na onog člana povjerenstva koji se bira iz redova vlasnika zemljišta koja su obuhvaćena komasacijom imamo situaciju da je interes tog člana koji je u povjerenstvu koje provodi komasaciju u izravnoj suprotnosti, dakle u suprotstavljenom sukobu interesa u odnosu na sve druge vlasnike koji sudjeluju u komasaciji. Takav model je pravno nakaradan i neodrživ, vrlo koruptivno porazan. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa. To je ko matematička formula, kratak amandman i jako veliko obrazloženje. Znači da se glasa jel da, dobro. 41. Klub zastupnika SDP-a odnosi se na čl. 24..
Amandman se ne prihvaća jer je ova odredba utvrđena sa tijelima državne uprave, prvenstveno sa Ministarstvom pravosuđa čiji su predstavnici bili članovi Povjerenstva za izradu nacrta prijedloga zakona, te je usuglašen stav sastava i radnog iskustva članova povjerenstva.
Hvala lijepa. Gđa. Vlašić Iljkić.
U st. 1. predlažemo pojednostavljivanje odredbi vezano uz zamjenike članova povjerenstava. U st. 3. i 6. predlaže se riječ, brisanje riječi odnosno na službenika na raspolaganju za poslove komasacije zato što je taj termin u usporedbi sa zaposleni službenici nije jasan i stvara pravnu nesigurnost. U st. 4. alineji 4. predlaže se dodavanje riječi „i njegov zamjenik“ jer je to jedini član povjerenstva koji nema svoju zamjenu, a u stavcima gdje ono je definirano potrebno radno iskustvo smatramo da je zbog važnosti poslova i potrebnog znanja treba ostati 7, a ne 5.g. kako je predloženo i tražimo glasanje.
Glasanje znači dobro. 42. gđe. Dalije Orešković na čl. 24..
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje sam već više puta istaknuo, samo ću još ponoviti. Nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s čl. 24. ovog zakona čijim radom će se ubrzati i olakšati stručno postupanje u komasaciji.
Hvala. Izvolite gđo. Orešković.
Vi ostajete kod svog, ja ostajem kod svog. Dakle, ako se komasacija provodi u interesu RH, ako se s njome zadire u temeljna ustavna prava kao što je to pravno vlasništvo i druga stvarna prava onda nije primjereno da provedbu takvog postupka provodi neko ad hoc tijelo već to mora biti profesionalno stalno dobro kapacitirano tijelo koje će provoditi upravni postupak jer to daje veća jamstva pravnoj sigurnosti. Tražim da se o amandmanu glasa.
Znači glasanje. 43. Klub zastupnika SDP-a odnosi se na čl. 25..
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka, postupak javne nabave jasno je propisan Zakonom o javnoj nabavi i pokreće se sukladno potrebama i sukladno raspoloživim sredstvima.
Gđa. Vlašić Iljkić.
U st. 2. predlaže se brisanje riječi a zahtjevom može tražiti od nositelja komasacije da putem javnog natječaja pribavi usluge stručnog nadzora za poslove i radove iz ovog stavka. Jasno je da se zna za koje poslove i radove je potreban stručan nadzor, a povjerenstvo ne bi trebalo imati nadležnost za pitanja javne nabave. Stoga tražimo da se o ovom članku glasuje, amandmanu.
Da se glasa? Dobro. 44. zastupnica Dalija Orešković odnosi se na čl. 25..
Amandman se ne prihvaća. Nositelj komasacije osniva povjerenstvo u skladu s čl. 24. ovog zakona i već prethodnim obrazloženjem vezano na prethodne amandmane.
Gđa. Orešković.
A sad smo došli do same suštine što zapravo ta silna povjerenstva i rade. Iz ovog članka vidi se da su njihove aktivnosti pretežno usmjerene na provedbu pa radnji koje možemo smatrati koordinacijom. Za provođenje takvih ovlasti nije potrebno gubiti toliko puno energije na osnivanju i organizaciju rada takvih povjerenstava kao ad hoc tijela u provedbenom smislu, ad hoc povjerenstva za provedbu komasacije bit će najveća zapreka u žurnosti i efikasnosti samog procesa. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasa, dobro. Klub zastupnika SDP-a amandman br. 45. na čl. 27..
Amandman se ne prihvaća. Predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Izvolite, gđa. Vlašić Iljkić.
U redu, povlačimo taj amandman.
Povlačite? Također Klub zastupnika SDP-a opširan, vrlo opširan amandman na čl. 28., to je amandman br. 46..
Amandman se ne prihvaća. Također predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Gđa. Vlašić Iljkić.
Zbog pojednostavljenja je određeno drukčije, ali ukoliko vi smatrate da ne mijenja sadržaj povlačimo ovaj amandman.
Povlačite?
Da.
Dobro. Također Klub zastupnika SDP-a podnio je amandman br. 47. na čl. 29..
Amandman se ne prihvaća. Čl. 18. st. 7. propisano je donošenje pravilnika kojim se propisuje postupak za provođenje komasacije na određenom području i mjerila za objavu javnog poziva za provođenje komasacije na određenom području, te mjerila za odabir određenog područja prema javnom pozivu.
Izvolite gđo. Vlašić Iljkić.
U st. 1. zakona iz e-savjetovanja nositelj komasacije je pokretao postupak nabave usluge i izrade prijedloga projekta komasacije, sada je to ministarstvo koje s izvođačem sklapa ugovor, tko u konačnici plaća tu uslugu i iz kojih sredstava? Ako nositelj komasacije provodi sve administrativne i tehničke poslove vezano uz komasaciju onda treba provesti i ovaj. U st. 2 se predlaže brisanje riječi u skladu sa sklopljenim ugovorom o nabavi iz ovog stavka jer je ta odredba već definirana u tom stavku u roku od šest mjeseci od sklapanja ugovor, tako da tražimo glasanje.
Znači glasovanje na amandman br. 47. 48 također Kluba zastupnika SDP-a na čl. 30.
Amandman se ne prihvaća, također predložena izmjena sadržana ne mijenja odredbu članka.
Izvolite, gospođa Vlašić Iljkić.
Tražimo glasanje o ovom amandmanu, budući nositelj komasacije saziva sastanak vlasnika zemljišta, nema odredbi vezano uz skup sudionika komasacije. Tražimo glasanje.
Znači glasanje. Isto Klub zastupnika SDP-a amandman br. 49 na čl. 34.
Amandman se ne prihvaća jer su svi postupci u vezi s postupkom komasacije hitni postupci.
Izvolite gospođa Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Mi predlažemo da članak glasi, rješavatelj donosi rješenje o provođenju komasacije u roku od 30 dana od prihvaćanja projekta komasacije, a njegovi sastavni dio popis katastarskih čestica na kojima će se provoditi komasacija. U st. 1 je predloženo definiranje roka za donošenje rješenja o provođenju komasacije i tražimo glasanje.
Glasanje. 50 također Klub zastupnika SDP-a na čl. 36.
Amandman se ne prihvaća jer je postupak javne nabave jasno propisan Zakonom o javnoj nabavi i pokreće se sukladno potrebama i sukladno raspoloživim sredstvima.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Javna nabava i sklapanje ugovora sa izvođačima mora biti jasno propisana, ministarstvo može sudjelovati u tom postupku ako je nositelj komasacije, a jedinice područne regionalne samouprave nisu nositelji komasacije po ovom zakonu pa mogu sudjelovati samo ako snose troškove izvođenja radova to je ono što mi predlažemo i tražimo glasanje.
Dobro. Svi su sada osim jednog od SDP-a, Klub zastupnika SDP-a amandman 51 na čl. 37.
Amandman se ne prihvaća predložene izmjena sadržajno ne mijenja odredbu članka.
Izvolite gospođa Vlašić Iljkić.
Slažemo se da ne mijenja, ali zbog jasnoće smo predložili na ovakav način, ali u redu ako vi tako smatrate. Povlačimo.
Povlačite. Isti klub br. 52 na čl. 38.
Amandman se ne prihvaća također predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbe čl. sve navedeno već je sadržano u predloženoj odredbi.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. U st. 1 predloženo je brisanje riječi prema ugovoru i čl. 36. ovog zakona kako bi se izbjeglo ponavljanje. U st. 2 je predložena zamjena brojeva članaka, umjesto članaka 38. trebalo bi navesti čl. 37. odnosno čl. 41. jer ovaj prijedlog sadrži dodatne članke dodatno, nije jasno zašto se izrađuje pregledna karta iz čl. 17. st. 8, podstavka 3 odnosno čl. 21. st. 7 podstavaka 3 kada je ona sastavni dio prijedloga idejnog rješenja. U tom podstavku stoji sljedeće, preglednu kartu s granicama komasacijskog područja i zemljišta za komasacijsku gromadu na kojoj je prikazano postojeće stanje, putne i kanalske mreže, postojeća obilježja krajobraza, položaj zemljišta u vlasništvu RH posebno za zemljište u vlasništvu fizičkih i pravnih osoba te položaj ostalog zemljišta. Zašto se ponovno onda izrađuje ta pregledna karta te smatramo da amandman ovako treba odnosno članak izgledati i tražimo da se glasa.
Da se glasa. Isti klub amandman br. 53 na čl. 40.
Amandman se ne prihvaća, predložene izmjene sadržajno ne mijenja odredbu članka, a čl. 39. prijedloga zakona sadrži sedam stavaka.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Radi pojednostavljenja smo smatrali da treba tako, ali ukoliko ne utječe na sadržaj povlačimo.
Povlačite. 54 opet isti klub naravno čl. 42.
Amandman se ne prihvaća jer je prijedlogom zakona propisano da nije dopušteno, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom pri čemu tužba ne odgađa izvršenje rješenja. Prigovor se podnosi nositelju komasacije od dana objave javnog uvida do najkasnije u roku od osam dana od završetka istog javnog uvida.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Predlažemo da u st. 2 riječi nositelju komasacije zamjenjuje se riječi županijskom komasacijskom povjerenstvu, zapravo predlažemo osnivanje tog županijskog povjerenstva i brisanje st. 3 vezano za pokretanje upravnog spora i dodavanje novog članka koji bi propisivao osnivanje županijskog komasacijskog povjerenstva. Budući smatramo da je upravni spor kao pravni lijek zaobišao postojanja prava žalbe i što smatramo svakako lošim za krajnjeg korisnika. Tražimo glasanje.
55 čl. 34 isti klub.
Amandman se ne prihvaća, prijedlogom zakona propisano je da protiv rješenja o komasaciji žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom pri čemu tužba ne odgađa izvršenje rješenja.
Gospođa Vlašić Iljkić.
U skladu sa prethodnim obrazloženjem znači gdje smatramo da bi umjesto povjerenstva trebalo se osnovati županijsko komasacijsko povjerenstvo koje bi trebalo rješavati prigovore ili žalbe, tako da tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Glasanje na amandman 55. 56 isti klub na čl. 45.
Amandman se ne prihvaća jer vlasnik i posjednik u postupku komasacije ne moraju biti ista osoba. Predložena izmjena sadržajno ne mijenja odredbu.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Povlačimo ovaj amandman.
Znači povlači se amandman br. 56. 57 Klub zastupnika SDP-a na čl. 46.
Amandman se ne prihvaća jer prijedlogom zakona propisano je kako protiv rješenja o komasaciji i žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom pri čemu tužba ne odgađa izvršenje rješenja.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. U skladu sa ranije već obrazloženim u cijelom zakonu nedostaje tijelo koje bi rješavalo prigovore odnosno žalbe. Velika većina akata su odluke, a ne rješenja što dodatno komplicira cijeli postupak koji nije ujednačen. Radi pojednostavljenja postupka govorite da ste ukinuli žalbeni postupak uveli upravne sporove, a to je svakako loše za krajnjeg korisnika i smatramo da treba postojati tijelo koje će rješavati prigovore, a ne da to rješava nositelj komasacije ili Povjerenstvo za provedbu komasacije. Tražimo glasanje.
Amandman 58 Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća, iako u postupku izrade ne očekujemo troškove pri izradi programa raspolaganja, ne želimo isključiti ni mogućnost da isti budu potrebni.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. U st. 1 predlaže se brisanje prve alineje izrade programa jer taj strateški akt priprema ministarstvo. Nije jasno da li je administrativna provedba projekta komasacije uključuje i procjenu vrijednosti zemljišta, građevina i nasada. Predlaže brisanje riječi i drugi troškovi jer nisu jasno opisani, a uz to postoje i ostali troškovi koji bi trebali biti jasnije definirani. Stoga tražimo glasanje.
59 amandman Odbor za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 60 amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća, naime stručna osoba iz pravnog područja koje su sudjelovale u izradi nacrta suglasne su kako ova odredba neposredno opterećuje tekst propisa uvažavajući već prethodno izrađeni stav da se imovinskopravni odnosi rješavaju po postojećem pravnom okviru.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Tražimo da se glasa o ovome amandmanu.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego krenemo samo nekoliko obavijesti. Dakle, danas ćemo raspraviti i točku Izbor, imenovanja i razrješenja, imamo nekoliko promjena u odborima, to ćemo učiniti nakon što završimo raspravu o prve dvije točke gdje ću predložiti objedinjenu raspravu, tako je predložio i Odbor za zakonodavstvo. Dakle, nakon što prođemo te dvije točke objedinjeno Izbor, imenovanja i razrješenja i nakon toga rasprava o amandmanima, ima ih za sad 145, još će možda biti nešto i za današnje dvije točke, tako da ćemo raditi onda danas pokušat ćemo svih 145 ako će predugo trajati onda ćemo nastaviti sutra ujutro do 11,00 u 11,00 sati bi onda bila iznošenja stajališta i u 12,00 bi glasovali i glasovanjem bi onda završili tako da nemamo poslije glasovanja još iznošenje stajališta. To je to. Sada ćemo onda prijeći na raspravu o točkama: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 267 i - Konačni prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 268 Jel ima netko protiv da provedemo objedinjenu raspravu? Svi ste suglasni. Hvala vam lijepa. Onda ćemo ovako na temelju čl. 247. od strane Odbora za zakonodavstvo predloženo je HS-u provođenje objedinjene rasprave o navedenim točkama, oko toga smo se suglasili. Predlagatelj zakonskih prijedloga je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. A sada bih molio, a ne bih još jel imamo jednu stanku, prije nego što predstavnik predlagatelja da dodano obrazloženje za stanku se javio kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. U ime kluba Socijaldemokrata tražim stanku kako bih se dodatno konzultirali o ovim prijedlozima zakona. Naime, u Hrvatskoj do sada više od 10.000 izbjeglica boravi iz Ukrajine koji su u Hrvatsku i ostatak Europe pobjegli pred ruskom agresijom na Ukrajinu. Mnogi od tih Ukrajinaca, mnogi od tih ljudi koji su pobjegli od užasa rata nalaze se upravo i u mom rodnom gradu Osijeku. Do sada smo se solidarizirali s Ukrajinom na razne načine, sakupljali smo pomoć, smještali smo izbjeglice i sama činjenica da jako veliki postotak izbjeglica boravi u privatnom smještaju, a ne organiziranom govori o velikoj solidarnosti hrvatskog naroda, a također davali smo i različite oblike simboličke potpore. Evo koristim ovu priliku da kažem da mi je izuzetno drago da je gradonačelnik grada Osijeka g. Ivan Radić prihvatio moju inicijativu i na slobodnom jarbolu na glavnom trgu grada Osijeka istakao ukrajinsku zastavu za vrijeme trajanja agresije na Ukrajinu kao oblik simboličke pomoći. No svima nam je jasno da ova kriza i ovaj rat neće završiti tako brzo i nažalost naši prijatelji iz Ukrajine neće se moći tako brzo vratiti svojim domovima. Zbog toga je potrebno i pravno regulirati njihov status odnosno omogućiti im zdravstvenu zaštitu i zaštitu našeg sustava socijalne skrbi za vrijeme trajanja njihovoga progonstva. Prema tome, ocjenjujemo da su ovi zakoni potrebni i pozdravljamo činjenicu da će Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo socijalne skrbi naknadno nakon dvije godine ponovo ocjenjivati potrebna sredstva utrošena odnosno ocjenjivati sredstva koja je eventualno potrebno alocirati ili smo alocirali za ove potrebe. Hvala vam lijepa.
U redu. Javlja li se još tko? Da, imamo još zahtjeva, kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Pozdravljamo ovu inicijativu da se u hitnoj proceduri naprave izmjene ova dva zakona. Dakle, rat koji se dešava u Ukrajini nije ni lagan, neće kratko ni trajati i imat će dalekosežne posljedice to nam je već sada jasno jer taj mali diktator koji je krenuo s istoka i kojem ljudski životi ne znače ništa nego samo jednu brojku ne vidi se kraja i način na koji ja on krenuo bojim se da će imati trajne posljedice ne samo za Hrvatsku nego i za Europu. Odmah od samog početka mislim na stavove koje smo zauzeli su bili ispravni, od deklaracije koja je donešena u ovom Parlamentu, ali jednako tako upozoravali smo na činjenicu da će u jednom trenutku doći veliki broj izbjeglica što zaista je tome i tako i da se moramo pripremiti i kroz sve druge elemente, kroz zakone, ali kroz stvarno stvarni život da tim ljudima koji zaista mi kao zemlja moramo imati posebnu empatiju nakon svega što smo prošli, dolaze na ova naša područja i da im omogućimo koliko toliko pristojni život. Ali kad smo dobili u hitnoj izmjeni ova dva zakona ona otvaraju i sljedeće pitanje i mislim da je ovo vrijeme i mjesto da ga otvorimo, a to je Hrvatska demografska slika je loša, neću nikakvu novost reći kad pokažemo koliko je naših ljudi iselilo. Jednako tako ja se duboko nadam da će nam turistička sezona biti koliko toliko uspješna bez obzira na ovaj rat pokazat će i veliku potrebu za određenom radnom snagom. Što zapravo želim reći i zaključiti? Da o tome moramo voditi računa, da moramo sad pristupiti i izmjenama zakonodavstva da budemo zemlja prijatelj za sve one koji će jednog dana, ne samo zbog rata koji se desio nego zaista i zbog nekih drugih razloga odlučiti doći u Europu, odlučiti doći u Hrvatsku i da zaista omogućimo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] novu krv koja nam treba.
Stanka je odobrena. Kolegice Vlašić Iljkić izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba SDP-a vezano za odredbe ovog zakona kako bi još jednom ukazali zapravo na potrebu usklađivanja ova dva zakonska propisa i kako bi se osobama odnosno obiteljima i raseljenom stanovništvu osigurala sva prava kako stoji u zakonskom prijedlogu kako to imaju azilanti odnosno stranci pod supsidijarnom zaštitom. Naime, dosad su korisnici socijalne skrbi odnosno raseljeno stanovništvo imali pravo samo na jednokratnu novčanu pomoć, smještaj i psihosocijalno savjetovanje, a ovim zapravo se osigurava da postanu korisnici zajamčene minimalne naknade u nekom vremenu koliko je to neophodno i na taj način im se zapravo osigura materijalna egzistencija i financijska egzistencija koja je svakako sigurnija nego što je to putem jednokratnih naknada i putem humanitarnih pomoći. Ono što svakako trebamo naglasiti i spremnost sustava socijalne skrbi za pružanje smještajnih kapaciteta, smatramo da sustav reformski koji je putem reformskog paketa kao izmijenjen nije dovoljno pripremljen za sve potrebe naših građana, a također i za potrebe sve koje su u svakom sve većem izazovu. Što se tiče rješavanja svakako mislimo da treba biti spremniji sustav socijalne skrbi i da su to osobe barem koliko sad koristi raseljeno stanovništvo koriste naknade jednokratne i očekuju zapravo što sporije uključivanje u zajednicu, a to je i zaposlenje, ali i uključivanje djece u vrtić na što zapravo nismo također spremni jer imamo problema sa smještajnim kapacitetom [[Upadica: Hvala vam]] i djece u vrtićima i to su sve problemi o kojima treba razgovarati.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Sada će zahtjev za stanku obrazložiti kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Dakle, pozdravljamo ove izmjene zakona koje su pred nama, pozdravljamo rekla bih snažnu političku volju hrvatske vlade da pomogne ukrajinskim izbjeglicama i izbjeglicama nadamo se općenito. No htjeli bismo još jednom upozoriti da, da je potrebno uz tu snažnu volju potrebna je, potrebno je i dobro upravljanje, potrebno je osvijestiti provedbene rizike i napraviti plan kako se te probleme može spriječiti, a ne liječiti. Ovom prilikom isto tako bih upozorila i zamolila i apelirala na hrvatsku diplomaciju i ulogu Hrvatske u EU da se svrne pogled i na druge nacionalnosti koje su zarobljene u Ukrajini, na druge, druge državljane koji imaju problema sa izlaskom, koji imaju problema sa, sa priznavanjem izbjegličkog statusa, naročito bih podcrtala jednu dosta dramatičnu situaciju sa Romima koji kao što znamo vrlo često gotovo niti nemaju dokumenata i momentalno u tom strašnom ratu u Ukrajini su doista zarobljenici te situacija, rekla bih ovaj put u tim okolnostima ipak birokratske, pa evo molimo i apeliramo na hrvatsku vladu da se u EU zauzme i za te građane. Evo, zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Sada će govoriti kolegica Murganić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Tražim stanku u ime HDZ kako bi još jedanput progovorili i o ovom dva predstojeća zakona, ali i općenito dali naglasak na sve ono što je RH u svojoj vanjskoj politici i posebno vanjskoj politici premijera Andreja Plenkovića učinila za Ukrajinu i za ukrajinski narod. To je naravno i opredjeljenje velike velike većine hrvatskih građana koji suosjećaju sa tragedijom ukrajinskog naroda budući je vrlo slična tragediji koju smo mi proživljavali u našoj nedavnoj povijesti. Svakako da je predsjednik Andrej Plenković već prošle godine na Krimskom samitu jasno rekao da je Krim Ukrajina tako je završio svoj govor i poslije toga je potpisana i Deklaracija o europskoj orijentaciji Ukrajine i sve snažne političke podrške gdje se daje podrška ukrajinskom narodu u borbi za njegovu slobodu, teritorijalni integritet i suverenitet, ali isto tako i snažna osuda ruskog agresora proizlaze i brojne mjere. Vlada je donijela vrlo promptno odluku o pomoći raseljenim osobama iz Ukrajine u kojim stoje i niz različitih mjera pomoći kod smještaja, kod prihvata, kod pomoći kod stanovanja, pomoći kod odgoja i obrazovanja djece, učenje jezika, psihosocijalne pomoći, pomoći osoba sa invaliditetom, starijim osobama, kao i brojne mjere, a danas ćemo raspraviti i vjerujem kao što je HS donio jednoglasno deklaraciju, pardon sa jednim glasom protiv, Deklaraciju o Ukrajinu, tako će biti i usvojena ova dva zakona.
Sve je u redu, samo je bilo suzdržanih glasova.
Onda se ispričavam.
Imamo i šesti zahtjev, kolega Pavliček izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, evo tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da se prijatelji poznaju u nevolji, a trenutno je nažalost ukrajinski narod u nevolji i mislim da im je Hrvatska prilično dobro reagirala u zadnjih mjesec dana što se tiče i prihvata izbjeglica i što se tiče njihovog smještaja, ali i integracije u hrvatsko društvo i u tom tragu su evo i ovi prijedlozi izmjena i dopuna ova dva zakona. Ovim putem samo želim istaknuti da nažalost od ostalih zemalja mi imamo to iskustvo iz Domovinskog rata i kako i na koji način najbolje integrirati izbjeglice u hrvatsko društvo od najmlađih do najstarijih i mislim da tu neće biti apsolutno nikakvih problema, ali se ne smijemo ograničiti na brojku od 20 tisuća izbjeglica. Ukoliko ta brojka bude i veća ne trebamo gledati da ostale izbjeglice ne primamo, ako bude i 50 tisuća izbjeglica mislim da Hrvatska ima dovoljno kapaciteta i financijskih i stambenih da te izbjeglice zbrine i primi, a dugoročno ćemo vidjeti ukoliko oni žele ostati na području Hrvatske apsolutno im danas sutra to i dugoročno omogućiti, posebice jer smo svjesni da je nažalost i demografska slika Hrvatske takva kakva je u zadnjih 30.g. i svatko onaj tko je dobronamjeran i tko želi ostati i doprinijeti našem društvu je uvijek dobro došao.
Ima li još zainteresiranih, ako ne napravit ćemo stanku do 10 sati. STANKA U 9,47 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,02 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom i pozivam sada poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Tomislava Dulibića da obrazloži navedene konačne prijedloge zakona. Izvolite, pardon zdravstva, da, da, dva su, dva su ministarstva pa zato sam to pogriješio. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici Vijeće EU 4. ožujka 2022. godine donijelo je provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu Članka 5. Direktive 2001/55 EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite. Predmetnom odlukom uvedena je privremena zaštita za ukrajinske državljane koji su boravili u Ukrajini i koji su raseljeni 24. veljače '22. godine ili nakon tog datuma zbog vojne invazije ruskih oružanih snaga koja je započela tog dana. S obzirom na izvanrednu i iznimnu prirodnu, prirodu situacije uključujući i vojnu invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba privremena zaštita trebala bi omogućiti tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i zdravstvenu zaštitu. Ovim zakonskim prijedlogom uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Želim još napomenuti da je vlada osnovala odmah međuresornu radnu skupinu i kao i ekspertnu skupinu kriznog stožera Ministarstva zdravstva koji smo odmah reagirali, dali sve potrebne naputke na teren te je dosada već obavljeno više od 4.000 usluga zdravstvene zaštite za raseljene građane Ukrajine. Također prihvaćamo, prihvaćam nomotehnički amandman Odbora za zakonodavstvo. Slijedom svega navedenoga predlažemo usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hoćete govoriti i vi? Je, sada će govoriti onda i državna tajnica … [[Upadica se ne razumije.]] aha, samo sekundu budem rekao. Sada će govoriti državna tajnica u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike poštovana Marija Pletikosa. Imamo samo jedan problem kažu mi kolege iz službe da je blokiralo računalo pa ne mogu upisati replike, pa ćete to ručno i budemo onda najavljivali unaprijed tko je idući, dobro. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, Zakon o socijalnoj skrbi je temeljni propis kojim se uređuje djelatnost socijalne skrbi, korisnici, prava i usluge te postupci za njihovo ostvarivanje kao i druga pitanja značajna za djelatnost socijalne skrbi. Između ostalih kategorija korisnika Zakonom o socijalnoj skrbi utvrđene su i kategorije stranaca kojima se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge u sustavu socijalne skrbi, a to su stranac sa stalnim boravkom i dugotrajnim boravištem u RH, osoba bez državljanstva s privremenim i stalnim boravkom i dugotrajnim boravištem u RH, stranac pod supsidijarnom zaštitom i azilant te članovi njihove obitelji, stranac s utvrđenim statusom žrtve trgovanja ljudima. Ruskom vojnom agresijom i invazijom na Ukrajinu u veljači 2022. godine veliki broj raseljenih osoba iz Ukrajine i članova njihove obitelji pronašli su utočište i sigurnost izvan granica Ukrajine, a veliki broj i u RH. Odlukom Vlade RH uvedena je privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine sukladno Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti i provedbenoj odluci Vijeća EU od 4. ožujka 2022. godine kojom je utvrđeno postojanje masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine. Prema važećem zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetima propisanim zakonom i ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima se našao. Ovim zakonskim prijedlogom širi se opseg naknada i usluga za strance pod privremenom zaštitom na način da iz se ostvaruju u istom opsegu kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti čime se omogućuje da i raseljene osobe iz Ukrajine ostvaruju naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi ako za to ispunjavaju zakonom propisane uvjete. Slijedom navedenog predlaže se da Hrvatski sabor prihvati Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Sada pozivam da se vrati državni tajnik Dulibić koji će odgovarati na replike. On ima 10 replika, idemo redom, prava je na redu kolegica Blažević. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče svakako treba naglasiti brzinu i volju Hrvatske vlade u reakcijama na ratnu situaciju u prijateljskoj nam Ukrajini i isto tako svjedoci smo i velike solidarnosti hrvatskog naroda sa ukrajinskim narodom i to je posljedica onoga što smo mi sve proživljavali prije 30-ak godina. Današnje izmjene zakona su sigurno pozitivno i zbog svih onih kojima je potrebna zdravstvena zaštita. Mene zanima imate li zadnji podatak koliko je osoba iz Ukrajine izašlo u RH te koliko je njih potražilo odnosno dobilo neku od zdravstvenih usluga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice, trenutno je u RH po podacima nešto preko 12.600 raseljenih osoba iz, iz Ukrajine, od toga je nekih 1.600 u zajedničkom smještaju, a ostali su u privatnom smještaju. Što se tiče zdravstvene zaštite rekao sam već u uvodnom izlaganju preko 4.000 usluga smo pružili u primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj zdravstvenoj zaštiti.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle sami ste rekli koliko je usluga do sada pruženo za raseljene osobe iz Ukrajine. Molim vas da mi precizno kažete što se tiče liječnika obiteljske medicine. Dakle, bilo je nemalo negodovanja s njihove strane što u medijima, što na društvenim mrežama, što da su nam se sami obraćali zbog upute HZZO-a da račune za usluge koje su pružili raseljenim osobama iz Ukrajine moraju slati na sprženom CD-u. Dakle, ne radi se o nikakvom portalu na koji mogu prijavljivati, ne radi se o nikakvim modernijim načinima nego preko sprženog CD-a. Je li to vam baš praktični način ili imate nešto drugo za ponuditi? I druga stvar da li će se za te usluge, će se nekako financijski dodatno ajmo reći nagraditi pogotovo liječnici obiteljske medicine čak i oni iz domova zdravlja koji nikada ne dobiju nešto dodatno ili kako ste to zamislili. Hvala.
Izvolite odgovor.
Mi nismo mogli predvidjeti takvu situaciju da informatički riješimo nešto što je, situaciju da će se osobe iz Ukrajine doći u RH i biti našom privremenom zaštitom. Za sad je to tako, da se predaje na CD-u. Radimo na tome da se to ispravi s obzirom, ali budući da se ne radi o osiguranicima HZZO-a nego to idu na sredstva na teret državnog proračuna onda iznalazimo tu, riješit ćemo tu mogućnost kroz, kroz dogledno vrijeme, a sva sredstva znači sve ustanove, zdravstvene ustanove će vam, bit će im plaćene te fakture iz sredstava državnog proračuna.
Kolegice Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče, dakle moje je pitanje u kojoj fazi je povlačenje namjenskih europskih sredstava za izbjegličku krizu izazvanu ratom u Ukrajini i, dakle europskih sredstava i koliko je uopće sredstava alocirano za Hrvatsku? Dakle, kada i na koji način će Vlada RH namjerava napraviti care fond iz kojeg ćemo povratiti sredstva iz EU vezane za troškove integracije izbjeglica? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, znači na međuresornoj radnoj skupini koju vodi potpredsjednik Božinović odlučeno je da svi troškovi idu na jedno mjesto troška na sustav civilne zaštite. Svi postupci se, javne nabave se provode kao otvoreni postupci javne nabave da bi se mogli poslije refundirati. Trenutno je u Europskoj komisiji su razgovori o tom novom financijskom instrumentu, nije još to do kraja definirano, kad bude mi pripremamo sva, sve na jednom mjestu troška kao bi mogli refundirati sva ta sredstva.
Kolegice Grba Bujević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Državna tajnice, državni tajniče, gospođo ravnateljice usprave, do sada je pružena zdravstvena zaštita za 4.021 raseljenu osobu iz Ukrajine od čega je u bolničkom sustavu pruženo 528 usluga, a 53 osobe su zadržane na liječenju. Kroz primarnu zdravstvenu zaštitu pruženo je 2.734 usluge, a hitna medicinska služba je imala 192 hitne medicinske intervencije. Zdravstveni sustav mislim da je temeljem iskustva kojeg ima u dosadašnjem životu je zapravo vrlo promptno reagirao. Međuresorna skupina je dala vrlo jasne naputke što za zdravstveni sustav, a i za druge sustave i mislim da je to osnova na kojoj treba graditi ovaj cijeli sustav. Na pojedinačne stvari kao što je naša kolegica sada rekla ne treba od njih praviti problem zato što se sve to skupa rješava, a najvažnije od [[Upadica: Hvala vam.]] svega je da građani Ukrajine dobe uslugu kakvu zaslužuju.
Izvolite, imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora moram reagirati, Članak 238., malo ipak kolega omalovažava što sam ja rekla, dakle ne radi se o pojedinačnim slučajevima, ne radi se o pravljenju problema s moje strane, radi se o sistemskom problemu koji se još nije riješio. Pa evo nadam se da će se onda riješiti, a nemojte molim vas umanjivati sve ono na što kolege iz obiteljske medicine ukazuju. Dakle, ne pojedinačno.
Kolegice Marić dobivate opomenu, ovo je replika ovo nije povreda Poslovnika. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice, mislim ja dijelim vaše mišljenje, zdravstveni sustav je dobro reagiralo, mislim da je puno važnije bilo da smo mi odmah reagirali, oformili krizni stožer, ekspertnu skupinu, poslali sve moguće upute na teren i da čim su došle raseljene osobe iz Ukrajine da su dobile odgovarajuću zdravstvenu skrb i da je to puno važnije u ovom trenutku da li će, da smo im pružili zdravstveno odgovarajuću skrb nego hoće li nešto bit na CD ili informatičkom nekakvom rješenju.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine državni tajniče ja bih posebno pozdravio odredbu u Članku 5. po kojemu će Ministarstvo zdravstva u roku od 2 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadnu procjenu učinaka ovoga zakona. Mislim da je to dobra odredba koju treba ovdje i naglasiti odnosno da ćemo znati točno i koliki su troškovi i je li namjera zakona ispunjena. Ja se samo nadam da ćemo tu procjenu moći učiniti i prije i zatvoriti recimo to tako uvjetnu primjenu ovih izmjena zakona odnosno da će rat završiti i da će se ljudi moći vratiti svojim kućama.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, znači naša neka okvirna procjena u Ministarstvu zdravstva što se troškova tiče da će to iznositi 15 kuna po danu po raseljenoj osobi iz Ukrajine. Naravno da ćemo to po stvarnim fakturama sve plaćati. Trenutno do sada imao 321.000 fakturiranih računa. Tu još nismo još dobili iz bolnica za bolničko liječenje, ovo se odnosi više-manje na primarnu zdravstvenu zaštitu i SKZZ. I ja se isto nadam da će ovo što prije biti završeno, ko što i znate privremena zaštita traje godinu dana i u tih godinu dana, nakon toga će se vjerojatno vidjet što će se dalje događat, hoće li te osobe se ili zaposlit ili zatražit nekakav drugi status pa ćemo prema tome im odredit nekako drukčije status zdravstvenog osiguranja.
Kolegice Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, u svakom slučaju pohvale, na brzinu reakcije i na naš zdravstveni sustav koji je odma ukazao potrebnu pomoć. Vidimo da tu imamo već niz intervencija, ali kao što je kolegica Marić naglasila, znači u ovom trenutku nemate bolje rješenje od sprženih CD-a, ali obzirom da ova situacija neće trajati dva dana očekujem od Ministarstva zdravstva da riješi problem i sa primarnom zdravstvenom zaštitom jer veliki broj građana Ukrajine odnosno sada ljudi koji žive u RH se obratio upravo njima i zbog toga naravno moraju biti i adekvatno financirani odnosno nagrađeni s obzirom da je to predviđeno, pa onda se taj dio ne treba odnositi samo za sekundarnu zdravstvenu zaštitu nego se mora odnositi i za njih. Evo molim vas to riješite, hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Opet ponavljam, nama je trenutno najvažnije da smo riješili i da smo reagirali i pružili zdravstvenu uslugu, a ove sve stvari ćemo onda naknadno rješavat tijekom, tijekom… [[Govornik se ne razumije]]
Kolega, kolega Pavliček, izvolite
Poštovani državni tajniče, evo rekli ste da je negdje po vašim saznanjima oko 12 tisuća i 600 raseljenih građana Ukrajine trenutno u RH, po ovome što ste rekli više od 90% je u privatnom smještaju. Ako znate radi li se to prvenstveno o smještaju prijatelja rodbine ili se radi jednostavno o praznim nekretninama koje su naši sugrađani dali s obzirom na javni poziv koji je stožer uputio prije 10-tak dana za zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica u prazne stambene prostore i ako možete reći u kojim županijama ima najveći broj ukrajinskih izbjeglica?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi saborski zastupniče, ima jedno, drugo i treće, znači određeni ukrajinski državljani su imali tu svoje nekretnine, neki imaju tu rodbinu, a određeni dio hrvatskih državljana je stavio na raspolaganje svoje nekretnine ukrajinskim građanima. Ne znam točno u kojoj su županiji, znam da ih ima dosta u Splitsko-dalmatinskoj županiji i u jadranskom dijelu Hrvatske, a također i u Slavoniji, ne mogu reć sa sigurnošću di ih ima trenutno najviše.
Kolegice Puljak, izvolite.
Evo poštovani tajniče, ja sam zapravo htjela istu, na istu stvar ukazati kao kolegica Marić obzirom da sam tehničke struke. No pokazat ću vam laptop, znači 10.g. ne možete kupit laptop sa CD-om, ne, nema u dućanu, kad idete uzest laptop nema ga sa CD-om. Dakle, evo predlažem da ažurirate sve svoje procedure, dakle ne samo ovu, dakle ko god vam, gdje god imate proceduru da netko sprži CD, pa vam šalje CD, to je u današnjem, dakle u '22.g. 21. stoljeća postala nemoguća misija. Dakle, evo prijedlog da sad kad se vratite na svoj posao, na radno mjesto jedina uputa pošaljite račun mailom. To je uputa koju izdate u 5 minuta, pošaljete cirkularno pismo svima i od sada više umjesto CD-a ti računi se mogu slati mailom i isto tako ažurirajte sve ostale procedure u kojima se pozivate na CD-ove. Ovo je doista zaista dobronamjerna preporuka. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice, ono što vi vjerojatno ne znate to da smo mi u sustavu e-zdravstva i healtha možda treća država u EU. Kod nas ima i recept, i uputnica i sve skupa ide putem aplikacija. Isto tako i ti računi se već godinama dostavljaju putem aplikacije. Sad tu aplikaciju treba nadogradit, znači vjerojatno mi ne možemo preskočit neke korake, znači to bi da ide e-mailom to bi unijelo dodatnu pomutnju, znači to se mora nadograditi i mi moramo poštovat proceduru javne nabave u tome da to nadogradimo.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani državni tajniče, upravo danas na Svjetski dan zdravlja otvaramo srca i pokušavamo pomoći raseljenim osobama iz Ukrajine. Hoćemo li moći sa zdravstvom koje je opterećeno sa 14 milijardi duga, sa ovako organiziranim zdravstvom i doista moći i biti sposobni pomoći u cijelosti tim osobama jer kako sam i prije rekla doista i sami nažalost sa ratnim ranama znajući kakvi takvi je obim tog posla, znajući i želju i htjenje svih nas, ali molim vas obratite pažnju i na dodatne napore koji bi bili potrebni zdravstvu da se to, ta pomoć doista i pruži.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice, kao prvo mi nemamo 14 milijardi dugova, pod broj dva zdravstveni sustav dobro funkcionira, a kao treću stvar želim istaknut da od tih 12 tisuća i 500, 600 ukrajinskih državljana koji su došli u RH, pa nisu to sve bolesne osobe koje bi trebali sad mi, nisu oni došli tu na liječenje, oni su došli tu zato što je takva situacija u Ukrajini, znači radi se većinom o mlađim osobama sa malom djecom.
Hvala. Ovdje na popisu imam kolegicu Orešković, a nju ne vidim na ekranu. Vi ste se javili za repliku? Je, onda izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Državni tajniče, moja replika ide istovremeno vama i kolegici iz drugog ministarstva. Dakle prije svega podržavam sve napore i sve radnje koje su usmjerene na to da ukrajinske izbjeglice u Hrvatskoj pronađu svoju skrb i utočište. Za razliku od nekih drugih kolega ja vas ne mogu pohvaliti, ni vas ni vladu na brzini reakcije, imam veliku kritiku na kompletan sustav i način upravljanja državom. Kažete da sustav zdravstva u RH dobro funkcionira, to je notorna laž i žao mi je što sada na vašem mjestu ovdje nije resorni ministar, pretpostavljam da je u nekoj fazi rekonstrukcije a nije ništa druga situacija ni u drugom ministarstvu očito. Zakon o socijalnoj skrbi stupio je na snagu prije otprilike 2 mjeseca. Sustav socijalne skrbi koji se tu mijenja pun šupljina. Dakle, ne može se država ponašati na način da kada nastupi neka izvanredna situacija smišlja neka nova pravila. Za ta smo, za ove situacije smo morali biti spremi, mogli smo na temelju prethodnih iskustava razmišljati o tome što će Hrvatska napraviti kada dođe ovakav priliv stranaca u nevolji, a nismo. I sada naprosto u dva loša [[Upadica: I hvala vam lijepa.]] infiltriramo nove ljude s kojima [[Upadica: Hvala lijepa.]] ne znamo kako ćemo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena saborska zastupnice to nije istina. Pod broj jedan da zdravstveni sustav ne funkcionira i pod broj dva da nismo bili spremni. Bili smo mi spremni, pružili smo odmah svu potrebnu zdravstvenu zaštitu. Ono što direktiva o privremenoj zaštiti govori, ona govori da je potrebno pružiti raseljenim osobama pod privremenom zaštitom da im je barem potrebno pružiti hitnu medicinsku pomoć te osnovno liječenje. Ovo što mi pružamo čak više od toga, znači apsolutno se ne slažem s tim vašim.
Zahvaljujem državnom tajniku, može se vratiti na mjesto, a pozivam sada državnu tajnicu poštovanu Mariju Pletikosu da dođe odgovarati na replike. Ima ih osam. Prava je na redu kolegica Murganić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo ja ću pohvaliti i jedno i drugo ministarstvo na brzini i na reakciji. Naravno da kada se donosio zakon pred nekoliko mjeseci nismo mogli predvidjeti na ovu strašnu tragediju ukrajinskog naroda, niti na oružani sukob Rusije i svakako da ste pravodobno reagirali. Uostalom kao što je i vlada donošenjem odluke o privremenoj zaštiti raseljenih osoba iz Ukrajine sa niz setom i mjera i ova dva zakona su jedna od tih. Vidimo da u zdravstvu od strane oporbe ima najviše primjedbi na CD, a evo moja je pitanje vama kako se sustav socijalne skrbi sada u ovim novim okolnostima, sa novim zahtjevima i novim korisnicima organizirao i da li tu predviđate nekih otpora ili problema?
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice, pa evo kao što ste sami rekli mi smo zapravo od prvog dana ovih, ove situacije smo se, svi zajedno smo se sastali i krenuli smo sa osiguravanjem smještajnih kapaciteta. Od prvog dana smo zbrinuli, zbrinuli smo skupine djece, skupine osoba sa invaliditetom, u svakom centru za socijalnu skrb smo imenovali smo koordinatore. Koordinatori zbrinjavanju i raseljene osobe tako da u svakoj županiji također imamo koordinatore. Moram reći da smo zaista zadovoljni i da smo sve učinili da, da sustav dalje normalno nastavi raditi bez obzira na ove poteškoće.
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice, pa znamo da značajan broj izbjeglih ljudi iz Ukrajine su smješteni u privatnim apartmanima na poseban način u jadranskom dijelu Hrvatske. Mene zanima evo ukoliko ljudi početkom sezone i dalje budu besplatno davali korištenje izbjeglicama iz Ukrajine svoje apartmane znači neće ih rentati u turističke svrhe, jel se možda razmišlja da takvi pojedinci, a u Splitsko-dalmatinskoj županiji ima ih značajan broj, evo spominjano je ovdje 1.913 je ljudi iz Ukrajine je smješteno u Splitsko-dalmatinskoj županiji najvećim dijelom upravo u turističke apartmane, zanima me hoće li se razmišljati o nekakvom ukidanju određenih turističkih paušala ili nekih sličnih naknada u turizmu.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani zastupniče. Sigurno vam je poznato da postoji mogućnost odnosno da je Vlada RH donijela odluku o podmirivanju troškova za sve, za sve korisnike odnosno za vlasnike stambenih prostora tako da postoji mogućnost da se, da se ti korištenje tih prostora plaća u iznosima od 2,5 do 3.600 kuna. U okviru toga tu su predviđeni i režijski troškovi. Naravno stvar je izbora svakog pojedinca da li će to tražiti ili je, ili će i dalje davati mogućnost da se u ovom slučaju njihovi prijatelji, poznanici da budu zbrinuti u tim apartmanima. I evo posebno bih naglasila svoje mjesto Seline koje je prvo primilo 50 raseljenih osoba iz Ukrajine koji su nekada dolazili kao turisti u to mjesto [[Upadica: Hvala vam.]] svi su ih prihvatili i evo.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana državna tajniče, tajnice, pa evo ova, ova reakcija odnosno izmjene zakona dokaz su sposobnosti hrvatske vlade da relativno i vrlo brzo reagira na novonastale krizne situacije u okruženju kakvih je nažalost u posljednje vrijeme bilo dosta. Ovo je sigurno jedna izvanredna situacija i mislim da će ove, ove izmjene zakona biti neophodne i bitne da se, da se na način pomogne tim ljudima. Imamo pozitivnih primjera kako na lokalnoj tako i na regionalnoj i na državnoj razini. Jedan od pozitivnih primjera je i inicijativa grada Osijeka da se za prognanike organizira učenje hrvatskog jezika kako bi se isti što brže i što kvalitetnije integrirali u sustav RH. Da li takvih primjera ima, da li znate još u nekim drugim gradovima RH ili nekim drugim dijelovima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, svaka lokalna sredina se organizira na svoj način i svi se trude da, svi se trude da raseljene osobe, da se što jednostavnije integriraju u hrvatsko društvo. Evo također bih naglasila da je u tijeku planiranje aktivnosti u suradnji sa UNICEF-om za integraciju djece u hrvatsko društvo, a to predstavlja uključivanje u školu, organizaciju slobodnog vremena, psihosocijalnu podršku, naravno i učenje jezika. Također bi spomenula da imamo posebnu mail adresu i telefon za upite svih zainteresiranih građana i ustanova socijalne skrbi pružatelja socijalnih usluga tako da se svi mogu obratiti na te adrese i telefone.
Kolegice Burić izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice Pletikosa. Ja bih ovom prilikom još jednom htjela naglasiti i pohvaliti učinkovitost i brzinu kojom je vlada premijera Plenkovića reagirala i zaštitila ukrajinske državljane koji borave na području RH, a njih je kao što nam je državni tajnik Dulibić rekao skoro 13.000 u ovom trenutku i kojim se ustvari ovim mehanizmom privremene zaštite omogućuje zdravstvena zaštita, socijalna zaštita u smislu jednokratne naknade u smislu prava na stanovanja. I mislim da je ovdje posebno potrebno naglasiti da jednokratnu naknadu je do sad primilo skoro 420 ukrajinskih državljana i ostvarilo to u pravo u visini do maksimalno 3.500 kuna što smatram iznimno, iznimno bitnim i pohvaljujem oba zakona.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo hvala na ovim pohvalama. Naglasila bih da smo osim ovih jednokratnih naknada da smo zbrinuli određenu skupinu osoba sa invaliditetom na tri lokacijama u ustanovama socijalne skrbi u našim ustanovama i to u Centru za pružanje usluge u zajednici Ozalj, u Centru za rehabilitaciju Stančić i u Centru za rehabilitaciju Zagreb, a također želim istaknuti da smo na samom početku prihvatili djecu iz Ukrajine koji su zbrinuti, bili su privremeno zbrinuti u našoj ustanovi u Dječjem domu Maestral u Splitu, a kasnije su se preselili u Hotel Zagreb u Splitu također.
Kolega Radić izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajnici. Ono što je iznimno važno da se ovim prijedlogom zakona otklanjaju zapreke za osiguravanje socijalne zaštite osobe koje se nalaze pod privremenom zaštitom, a s obzirom na potencijalne administrativne probleme. Ono što me zanima imaju li centri za socijalnu skrb dovoljno ljudskih potencijala kako bi radili odnosno kako bi informirali raseljene osobe o njihovim pravima? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. U centrima za socijalnu skrb radi određeni broj stručnih radnika s kojim nikad nismo zadovoljni odnosno nikad nam nije dovoljno, ali moram istaknuti da smo u prošloj godini zaposlili 200 novih stručnih radnika što se nikada nije dogodilo da se u tako kratkome razdoblju zaposli toliki broj stručnjaka. Također još 326 stručnih radnika na području RH planiramo zaposliti, tako da evo snalazimo se. Ja ovim putem iskazujem svojim kolegicama i kolegama koji su se uvijek pa evo i ja kao mlada socijalna radnica zapravo sam počela svoj radni vijek u centru za socijalnu skrb na zbrinjavanju prognanika i izbjeglica i evo uvijek smo imali veliko srce i snalazimo se. Hvala.
Kolegice Vlašić Iljkić izvolite.
Zahvaljujem. Ovako, odlukom vlade o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine i u pojedinačnom smještaju vlasnicima stambenih jedinica koji su ustupili nekretnine propisano je novčana pomoć odnosno najviši iznos troškova korištenja te naknade u iznosu 3.600 kuna mjesečno. Sada imamo izmjene Zakona o socijalnoj skrbi gdje zapravo se osigurava izbjeglicama mogućnost da postanu korisnici zajamčene minimalne naknade, što ulazi zapravo i mogućnost da budu korisnici i troškova stanovanja. Svakako te dvije odluke treba provedbeno uskladiti da ne dođe do preklapanja ta dvaju prava jer u biti oba prava su u istu svrhu. Kako to namjeravate uskladiti? A što se tiče provedbe i spremnosti sustava za socijalnu skrb smatramo da je on krajnje nespreman, a pogotovo što se tiče savjetodavnih usluga za što socijalni radnici [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] sad nemaju kapaciteta.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo Ravnateljstvo civilne zaštite je objavilo uputu o provedbi odluke o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine u pojedinačnom smještaju i upravo tom navedenom uputom uređena je razmjena podataka s ciljem sprječavanja dvostrukih isplata po istoj osnovi, dakle to se ne smije i neće dogoditi.
Kolega Karlić izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana državna tajnice. Evo ovim zakonom se osigurava ostvarivanje naknada i usluga u sustavu socijalne skrbi osobama pod privremenom zaštitom, znači tu mislimo na osobe koje dolaze iz Ukrajine raseljene osobe i ono što je važno da je reakcija hrvatske Vlade i ministarstava je stvarno bila brza i učinkovita. Ono što mene zanima, ne mislim ovdje sad samo na ove ljude iz Ukrajine nego koliko je sustav socijalne skrbi umrežen sa drugim ustanovama na području Hrvatske? Znači tu mislim na koje vode pružaju usluge socijalno ugroženim građanima, mislim na gradske, županijske urede za socijalnu skrb, na Caritas, na Crveni križ, na vjerske zajednice župe, na socijalne samoposluge, mislim da bi time mogli pokupit zapravo sve one ljude koji su socijalno ugroženi da bi zapravo ministarstvo imalo informaciju i moglo pomoći kvalitetno. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. I do sada smo bili, a posebno ovim novim zakonom iznimnu važnost dajemo upravo lokalnoj zajednici i smatramo da je lokalna zajednica ta koja najbolje poznaje svoje probleme. A što se tiče međuresorne i međuresorne suradnje, ali i suradnje u okviru samog sustava moram istaknuti da imamo izuzetno dobru suradnju sa Caritasom, sa Crvenim križem, sa brojim udrugama, imamo redovite sastanke, evo prije par dana smo održali nekoliko sastanaka sa Caritasom i Crvenim križem tako da i oni su nam dali dakle znamo s čime oni raspolažu i na koji način će oni dati obol ovoj situaciji. A što se tiče same, same suradnje međuresorne moram posebno istaknuti da, da redovito surađujemo sa MUP-om, [[Upadica: Hvala vam]] pravosuđa, sa zdravstvom …/Govornik se ne razujmij/….
Hvala lijepa. Kolega Okroša izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažena državna tajnice, zahvaljujem Vladi RH i Ministarstvu zdravstva i Ministarstvu rada, mirovinskoga sustava, obitelji i socijalne politike na brzoj reakciji i pripremi prijedloga zakona o izmjenama ova dva zakona, a na korist i pomoć ukrajinskim izbjeglicama kojih je ovoga trenutka u Hrvatskoj preko 12 tisuća. Molim vas informaciju koliko sredstava planiramo potrošiti iz državnog proračuna za tu namjenu?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo za tu namjenu je predviđeno 45 milijuna kuna u 2022.g., a u naredne dvije godine je predviđeno 53 milijuna kuna. Također želim istaknuti da su određena sredstva predviđena sa, iz lokalnih, lokalne samouprave, a odnosi se na otprilike oko 10% od 45 milijuna, znači 450 tisuća. Hvala.
Hvala državnoj tajnici, gotovi smo s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Vlašić Iljkić, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, aha, pardon, pardon, govore dvije zastupnice, kolegica Marić i kolegica Vlašić Iljkić. Prva će govoriti kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, poštovana državna tajnice i državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ja ću se osvrnuti na ove izmjene Zakona o zdravstvenom osiguranju stranaca. Dakle, obvezno zdravstveno osiguranje i zdravstvena zaštita stranca u RH uređeni su Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, zadnje je Narodne Novine 26/21. Navedenim zakonom utvrđene su kategorije stranaca za koje RH osigurava sredstva za zdravstvenu zaštitu u državnom proračunu. Valja podsjetiti da su to stranac na privremenom boravku koji nije obvezno zdravstveno osiguran u skladu sa zakonom, tražitelj međunarodne zaštite, stranac pod privremenom zaštitom, azilant, stranac član obitelji azilanta, stranac pod supsidijarnom zaštitom, stranac član obitelji stranca pod supsidijarnom zaštitom, kao i stranac koji nezakonito boravi u RH. Vlada RH je na svojoj sjednici održanoj 7. ožujka 2022. donijela odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Time se nastavila na odluku Vijeća EU od 4. ožujka koje je donijelo provedbenu odluku. Dakle ovim se zakonskim prijedlogom uređuje obzirom na ovu sadašnju izvanrednu i iznimnu prirodu situacije privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine koja bi im trebala omogućiti da ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. To je sve rečeno u čl. 4. ovog zakona. Osim toga u čl. 4. navodi se još da je nadležna policijska uprava odnosno policijska postaja obavezna obavijestiti ministarstvo nadležno za zdravstvo da je strancu odobren azil odnosno privremena zaštita u roku od 8 dana od dana izvršnosti odluke o tom odobrenom azilu, privremenoj zaštiti itd.. I onda čl. 5. ovog zakona kaže da će Ministarstvo zdravstva u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadnu procjenu učinka ovog zakona. Dakle jako je važno da se što prije doprinese zaštiti života i zdravlja osoba koje su pod privremenom zaštitom, osobito dakle osobama koje bježe od rata u Ukrajini. Sredstva potrebna za provođenje ovog zakona osigurat će se na aktivnosti zdravstvena zaštita stranaca preraspodjelom sredstava u okviru Državnog proračuna RH za 2022.g. i kako i stoji u dokumentu očekuje se značajni fiskalni učinak na Državni proračun RH i planirano je 4 milijuna kuna na osnovu projekcija i troškova zdravstvene zaštite stranaca u 2021.g., e sad hoće li to biti dovoljno vidjet ćemo. Vlada RH je navela da bismo prihvatili 20 tisuća raseljenih osoba iz Ukrajine, međutim rat u Ukrajini bukti i dalje, ljudi bježe od rata u Ukrajini, tako da će trebati pomoći svakome tko dođe, bilo to 20 tisuća ljudi ili više. Čuli smo da se u RH nalazi 12.600 raseljenih osoba iz Ukrajine od kojih je trenutno 11 tisuća u privatnom smještaju, a 1.600 u zajedničkom smještaju. Jučer nam je rečeno na odboru da su predviđanja odnosno izračuni da će trošak po čovjeku biti 15 kuna na dan. I onda kažu da će planirana sredstva predviđena biti za godinu dana za razliku od Zakona o socijalnoj skrbi gdje se baš navodi da će biti predviđena sredstva za 2022.-'23. i 2024., a budući da se ovim dopunama zakona predviđaju sredstava za 2022.g. onda će trebati rebalansom proračuna predvidjeti sredstva i za dio 2023.g. obzirom da nam do kraja ove godine preostaje nepunih 9 mjeseci, a govorimo o planovima za godinu dana. E sad što će biti nakon godinu dana i o kojim će se potrebama raditi vidjet ćemo naravno, neki izbjeglice će se zaposliti i na taj način se zdravstveno osigurati, neki će zatražiti azil, neki će se vratiti kući, nadamo se jel da će rat što prije završiti. Dakle, nemaju pravo samo na hitnu medicinsku pomoć već na sve ono što pokriva obvezno zdravstveno osiguranje. Uvjeti su kao i za nas, dakle ukoliko se radi o lijeku koji je na B listi koji se doplaćuje morat će ga sami doplaćivati, pitanje je iz kojih sredstava će to moći, tako da će vjerojatno trebati ljudima propisati zamjensku terapiju. Zasigurno će biti nemali broj onih koji primaju onkološke lijekove i biološku terapiju, dakle lijekove koji se kod nas osiguravaju na stavci posebno skupi lijekovi, neki i preko bolničkog proračuna, tako da ćemo vidjeti da li će tih prosječnih 15 kuna na dan biti dovoljno. Ovdje su upute koje imam koje su poslane od strane Ministarstva zdravstva svim pružateljima zdravstvene zaštite u RH i to su informacije od Zavoda za javno zdravstvo, 19 stranica ima taj dokument. To se odma spustilo i na razinu svih odjela po bolnicama, tako da evo s te strane je dobro da se u tom smislu odradilo. Naravno da će klub SDP-a podržati ovaj zakon, ali svakako napominjemo da ono što smo rekli da treba popraviti u sustavu, državnog tajnika nema, a to je ono što je vezano uz prijave ovih računa, dajte to popravite tako da ipak bude što lakše baratati sa ovim svim računima. Evo kolegica će nastaviti o Zakonu o socijalnoj skrbi.
Nastavlja sada kao što je i rekla kolegica Marić kolegica Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Zakonom o socijalnoj skrbi su utvrđene kategorije stranaca kojima se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge, a ovim izmjenama i dopunama obuhvaćaju se i osobe pod privremenom zaštitom kako smo čuli koje su raseljene iz Ukrajine uslijed ruske vojne agresije i invazije. Predloženim zakonom se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU, a u skladu sa provedbenom odlukom Vijeća i direktivom. Privremena zaštita bi trebala omogućiti osobama da ostvaruju usklađena prava diljem EU koji im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi. Ovim zapravo zakonskim prijedlogom se osigurava da osobe pod privremenom zaštitom imaju jednaka pravo kao stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. No ono što sam napomenula i svakako smatram da treba uskladiti, a to je odluka vlade o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba sa izmjenama ovog Zakona o socijalnoj skrbi. Naime, u predlošku odnosno obrazloženju Zakona o socijalnoj skrbi predviđeno je i da će određeni trošak odnosno 450.000 kuna imati i jedinice lokalne samouprave. Smatram da po dvije osnove kao što smo imali priliku za čuti ne mogu ostvarivati prava osobe odnosno korisnici zajamčene minimalne naknade i to treba dodatno uskladiti, a evo ne naknadno kada mi to upozorimo, a vidimo da su određena sredstva zapravo planirane upravo u tu svrhu za podmirenje troškova stanovanja. Čuli smo da je trenutno u RH 12.567 osoba raseljenih iz Ukrajine od čega su žene u iznosu 6.129 i muškaraca 1.730 i djece 4,708. Zašto je ovaj podatak važan? Upravo zato što ove obitelji trebaju cjelovitu zaštitu, trebaju cjelovitu podršku u sustavu socijalne skrbi. Budući da se radi o ženama koje u velikom broju slučajeva su samostalne odnosno prisiljene voditi brigu o djeci sami uz mogućnost da u tim obiteljima se nalaze i osobe s poteškoćama, osobe s invaliditetom, starije osobe to je sve nešto o čemu žena u obitelji treba voditi brigu, najčešće u tome nema podršku. Zašto je ovo važno? Važno je zapravo da takvoj obitelji podršku treba osigurati sustav socijalne skrbi, umrežiti i zapravo osigurati da svi resursi u lokalnoj zajednici budu dostupni. Ono na što sam upozoravala i smatram da zaista sustav socijalne skrbi nema resursa dovoljno upravo u tom dijelu koji će bit najznačajniji. Jedno je priznati materijalne naknade, to su upravni postupci koji bi trebali biti brzi, skraćeni upravni postupci i koji bi trebali bit olakšani putem informacijskog sustava u sustavu socijalne skrbi tzv. SocSkrb aplikacija koja je nažalost nepripremljena i koja nije ažurirala još ni povodom donošenja za reformskog paketa odnosno stupanja na snagu Zakona o socijalnoj skrbi od 17. veljače. Ovo moramo naglasiti zapravo jer i ono što je ministarstvo moglo osigurati i ubrzati i zapravo pojednostaviti te upravne postupke socijalnim radnicima, sustavno se nije omogućilo i nemaju podršku barem u onom malom dijelu, a to je izrada rješenja upravnih postupaka jer smo svjedoci da se socijalni radnici u sustavu socijalne skrbi zapravo bave administriranjem. Ovo je vrlo važno za upozorit jer smatram da izbjeglice trebaju veliku podršku. Nije jednako bilo prije 30 godina sustav socijalne skrbi i danas gdje je opterećenost upravnim postupcima zaista velika i ono je minimalno vremena što ostavlja socijalnom radniku za pomoć. Tako da ono što je primarno je socijalno uključiti osobe i obitelji u zajednicu, to će se osigurati jedino korištenjem resursa u zajednici, a ta spona bi trebao biti stručnjak u sustavu socijalne skrbi za koji zapravo nema mogućnosti niti pružiti prave usluge [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] građanima RH, a evo kako ćete osigurati [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] izbjeglicama. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti isto tako dvoje zastupnika, kolegica Sabljar Dračevac i kolega Hajduković. Izvolite kolegice Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi državni tajnice sa suradnicom i kolegice i kolege zastupnici. U suvremenim ratovima agresija je usmjerena prema civilima, stotine tisuća Ukrajinaca ostalo je bez svojih domova, bez svega što su generacijama stvarali, oni su protjerani. U zemljama EU ukupno brojimo preko 4 milijuna raseljenih Ukrajinaca. U ovom trenutku u RH na stranicama MUP-a imamo nešto preko 12.500 registriranih raseljenih Ukrajinaca od toga je 11.000 smješteno je po privatnim objektima, djeca bez pratnje, a njih je 146 imaju adekvatnu skrb i imenovani su im skrbnici. Te invalidne osobe smještene su u ustanove u adekvatne uvjete. Pred nama su zakoni koje trebamo donijeti po hitnom postupku zbog potrebe provedbe, provedbe odluke Vijeća od 4. EU od 4. ožujka o utvrđivanju postojanja masovnog prijavljivanja raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu Članka 5. direktive kojima i učinak na uvođenje privremene zaštite. S obzirom na izvanrednu i iznimnu prirodu situacije uključujući vojnu intervenciju Ruske Federacije na Ukrajinu i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba privremena zaštita trebala bi biti omogućena tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nudi ogovarajuću razinu zaštite uključujući i naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi. Stupanje na snagu ovih zakona što je prije moguće u interesu je osoba pod privremenom zaštitom jer omogućavaju sveobuhvatnu zaštitu osoba u potrebi putem naknadi i usluga u sustavu socijalne i zdravstvene skrbi. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetima propisanim zakonom i ako je to zahvaljujući, i ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima se on našao. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi u istom opsegu kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. Predloženim zakonom osigurava se ostvarivanje naknade i usluga u sustavu socijalne skrbi osobama pod privremenim, privremenom zaštitom. Ukupni, ukupna dodatna financijska sredstva potrebna za provođenje ovog zakona osigurana su na razdjelu 086 Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike u 2022. godini 45 miliju 141 tisuća 500 kuna te isto tako za razdoblje '23. i '24. u iznosu od 53 milijuna kuna 963 tisuće 500 kuna godišnje. Procjenjuje se da će troškove imati i jedinice lokalne samouprave tako da se, se očekuje 450.000 kuna u ovoj i 675.000 kuna u idućoj godini. Ovim adekvatnom smještaju raseljenim osobama potrebno je osigurati i zdravstvenu zaštitu. Privremena zaštita trebala bi omogućiti tih osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i zdravstvenu zaštitu. Stupanjem na snagu ovog zakona što je prije moguće u najboljem je interesu osoba pod privremenom zaštitom jer pridonosi zaštiti njihovog života i njihovog zdravlja. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na hitnu medicinsku pomoć pod kojom se podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti po život i zdravlje, a ranjive skupine odgovaraju, a ranjive skupine odgovarajuću medicinsku i drugu pomoć. Znači ovim zakonom prilagođava, uređuje sa osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju prava na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obaveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Financijska sredstava koja su određena u ovoj godini, očekuje se da će se potrošiti 4 milijuna kuna, ali naravno to ćemo kontrolirati kada, kada zaključimo ovu godinu. Važno je reći da ovim zakonom dajemo okvir djelovanja, ali treba pohvaliti brzinu, organiziranost državnih službi i sektora civilne zaštite koji su promptno reagirali na krizu i organizirali humani prijem raseljenih Ukrajinaca. Kolega će nastaviti.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kolegica Sabljar Dračevac rekla je nešto konkretno o zakonu. Dozvolite mi još nekoliko rečenica općenito o ovoj krizi. Dakle, po svemu sudeći rat u Ukrajini neće završiti tako skoro. Da završi i danas evo dok mi raspravljamo sigurno će proći jedno vrijeme dok se svi ljudi vrate na svoja ognjišta, dok se osiguraju uvjeti da se vrate za mnoge od njih i dok se stanje dovoljno stabilizira da bude sigurno za civile koji se vraćaju svojim domovima. Trenutno u Hrvatskoj je registrirano preko 10.000 izbjeglica s područja Ukrajine. Mnogi od njih su smješteni u privatnim smještajima što je samo dokaz koliko su se Hrvati solidarizirali ali i činjenica da onaj koji se odlučio doći u Hrvatsku u pravilu imaju neku povijest sa Hrvatskom. Znači ili imaju rodbinu, prijatelje, poznanike koji su ih ovdje pozvali, a onda na kraju i udomili. Hrvatska je uostalom i odredila određene regije za prihvat izbjeglica. Jedna od njih je i moj rodni Osijek i tu pohvaljujem i gradonačelnika Radića i župna Anušića koji su se zaista oko ove teme angažirali i osigurali prihvat izbjeglica u mom gradu, da se osjećaju sigurno i dobrodošlo i zato sam i ponosan uostalom i na svoj grad i na moje sugrađane. Dakle, solidarizirali smo se na različite, skupljani smo pomoć neki čak i kolege iz sabora su i osobno otišli u Ukrajinu, odnosili pomoć, smještamo izbjeglice što u javno organizirani dakle prihvat ili privatno. Možete pogledati i po društvenim mrežama ima čitav niz ponuda za smještaj izbjeglica, a činili smo i neke simboličke korake i činove potpore. Kao što je evo opet redom gradonačelnika Osijeka koji je prepoznao moju inicijativu i na našem glavnom trgu istakao ukrajinsku zastavu, dakle to je jedan oblik simbolične pomoći. Međutim, kako rat neće brzo završiti i kako je više nego razvidno da će se broj izbjeglica samo vjerojatno samo povećavati nažalost, tako je potrebno ostvariti neka pravne temelje regulacije zaštite izbjeglica odnosno da imaju pristup zdravstvenoj zaštiti i da imaju pristup sustavu socijalne skrbi. Zbog toga se u zakon i unosi ovaj termin stranca koji uživa privremenu zaštitu, dakle do sada smo imali azilante i druge strance koji na ovaj ili na onaj način borave u Hrvatskoj, sada uvodimo jedan poseban termin koji se odnosi upravo na njih. Nadam se da će primjena ovog zakona biti što kraća, da me ne shvatite krivo da će se izbjeglice što prije moći vratiti u svoje domove i da neće biti potrebno provoditi ovaj zakon. No kažem, realitet sada kažem i da sada završe ratne operacije jest da će se morati primjenjivati ovaj zakon barem do ljeta, možda i duže, no nadam se da neće. I s time ću i završiti, dakle jako je dobra odredba prema kojemu će Ministarstvo zdravstva nakon primjene od dvije godine ocjenjivati učinke ovog pravnog propisa. Nadam se da ćemo ovu priču završiti što prije kako sam rekao, no privremena zaštita odnosno stranici koji uživaju privremenu zaštitu ta privremena zaštita traje godinu dana, a kao što je državni tajnik rekao u tih godinu dana bi se situacija prije svega ona sigurnosna i vojna u Ukrajini trebala iskristalizirati i trebali bi znati što ćemo činiti u budućnosti. U svakom slučaju klub Socijaldemokrata će podržati ove zakonske prijedloge i još jedanput pozivam i vladu i premijera da i dalje prate situaciju, da o tome izvještavaju ovaj dom i radna tijela i da sukladno tome povlačimo i poteze koji su potrebni kako bi osigurali i sigurnost Hrvatske, ali i prihvat svih onih koji traže utočište u RH. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovane zastupnice Nade Murganić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege. Naravno da će klub HDZ-a podržati prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca kao i izmjenu i dopunu Zakona o socijalnoj skrbi i to sigurno ne treba posebno naglašavati pa iz ovih rasprava do sada vidljivo je da postoji na neki način sveopći konsenzus da su ova dva zakona dobra i da su došla svakako u pravo vrijeme i da će biti jednoglasno, nadam se i podržani. Ono što želim posebno naglasiti da su ova dva zakona jedna od mjera pomoći osobama, raseljenim osobama iz Ukrajine koje je već od dana od kada je počela ova kriza vlada učinila sa brojnim svojim aktivnostima i akcijama. Ono što želim posebno naglasiti, a to je da Ukrajina i ukrajinski narod ima jednu mogu reći sveopću političku podršku u svojoj želji i za teritorijalnim integritetom, neovisnošću i slobodom, također i u osudi ruskog agresora koji je nemilice napao jednu suverenu državu. Svakako da ih te političke podrške koja je od premijera Plenkovića bila jasna prošle godine na Krimskom summitu kada je završio svoj govor Krim je Ukrajina, kada je krajem iste godine popisao i sa predsjednikom Zelenskijem Deklaraciju o europskoj perspektivi Ukrajine, kada je naš HS dakle mi kolegice i kolege prošli mjesec smo donijeli i Deklaraciju o Ukrajini ta politička opredjeljenje i podrška je svakako neupitna kao i jedan humani odnos uz sjećanje našeg naroda sa patnjama ukrajinskog naroda budući da po mnogo čemu i ovaj rat način kako se vodi politika agresora i načina kako se proživljava tragedija raseljenih osoba podsjeća nas sve na našu ne tako davnu povijest i stradavanja u Domovinskom ratu. Naravno da je Hrvatska u tome u krugu zemalja europskih obitelji i NATO saveza i da tu imamo zajedničke politike, a jasno da je to i značajno zbog financiranja svih ovih mjera koje će RH namijeniti za zbrinjavanja raseljenih lica iz Ukrajine. Naravno da je kao posljedica provedbene Odluke o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine koje je Vijeće EU donijelo 4. ožujka, a naša vlada je na temelju toga već 7. ožujka donijela Odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine, vrlo značajno zbog tako reći financijskih sredstava koja će biti planirana na razini EU koje će sigurno i Hrvatska participirati. To je važno zbog svih onih financijskih opterećenja koja svakako imamo. Međutim, radi se o jednoj ne samo tehničkoj nego i humanitarnoj pomoći i u našem narodu i tu nema upita. Ono što je važno naglasiti da se je odmah formirala jedna stručna skupina, ekspertna skupina, da se je oformila međuresorna suradnja da je civilna zaštita tu promptno reagirala osiguravanjem i rezerviranjem kapaciteta za smještaj, 38 smještajnih kapaciteta, 3 za prihvate, 35 za kolektivne zajedničke smještaje u kojima je 1588 osoba, a međutim najveći dio njih preko 11 tisuća je smješteno u privatnom smještaju. Ono što je važno naglasiti to je da je osim hrane osigurano smještaj, troškovi smještaja, dakle plaćanje režijskih troškova i stanovanja. Ono što je posebno važno, a to je opredjeljenje RH, ali isto tako uz želju i suradnju osoba, raseljenih osoba da se i što ranije uključe i integriraju u sredine u kojima su sada privremeno smješteni, a to je učenje hrvatskog jezika, to je prihvaćanje i korištenje psihosocijalne pomoći, to je uključivanje djece u vrtiće i u osnovne i srednje škole, to je svakako i rad i zapošljavanje, za to nisu potrebne posebne nikakve dozvole već je potrebno imati samo potvrdu da se radi o raseljenoj osobi iz Ukrajine. I svakako zdravstvena zaštita i brojne naknade odnosno usluge iz sustava socijalne skrbi će olakšati boravak, život i rad raseljenih osoba iz Ukrajine u RH i tu ću se složiti sa kolegom Hajdukovićem koji je rekao da nažalost njihov povratak neće biti, neće biti u Ukrajinu tako skor bez obzira što će svakako i rat potrajati, ali i obnova onih strašnih i stravičnih razaranja će sigurno potrajati do povratka u njihove domove i ono što nas posebno ja ću reći na nas djeluje što izaziva posebna negativna sjećanja, da ne kažem traume i stresove to su vijesti i saznanja o stravičnim dijelima, zločinima, masakrima civila u osvojenom gradu Buče koje su sada eto vidljive i ne mogu se sakriti, a vidljive su nakon povlačenja ruskog okupatora odnosno nakon oslobađanja tih područja od strane ukrajinske, ukrajinske vojske odnosno obrane. Svakako da tu u provedbi će biti novih poteškoća. Ja razumijem i ljude na terenu koji to provode i koji će provoditi i nije se moglo predvidjeti da će doći do ovog rata, niti do ovog vala raseljenih lica i naravno da će se mnoge stvari rješavati u hodu, međutim to je sve moguće i to će se sve skupa rješavati jer i sustav zdravstva i sustav socijalne skrbi ima po već po svome pozivu jedno humanitarno opredjeljenje i sigurno da administrativne prepreke koje su sada u postupku rješavanja i otklanjanja ne mogu biti zapreka da se ne pomogne ljudima kojima je pomoć itekako potrebita. Državna tajnica je rekla da je kao mlada socijalna radnica radila na zbrinjavanju prognanika, a i izbjeglica iz BiH i mi se toga svi sjećamo, na suncu smo ručno popunjavali i uzimali podatke i sa puno manje tehnike, sa puno manje informatičke potpore i pomoći, rekla bi sa puno manje novaca jer smo bili gotovo mlada i ne u potpunosti izgrađena država, ni administracija, smo odgovorili na jednom vrlo vrlo značajnom i humanom zadatku i nemamo uopće upita da tako neće biti i sada.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Evo zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Dakle zlatno pravilo morala je temeljno etičko načelo koje propisuje slijedeće, dakle čini drugima što želiš sebi ili u obrnutoj formi ne čini drugima što ne želiš sebi. Dakle, dok gledamo strašne slike ratnih zločina jel ono što gledamo su zaista ratni zločini koji se događaju u Ukrajini u ovom ratu koji je počela Rusija u Europi nad jednom suverenom državom. Dok gledamo slike mrtvih civila po cesti, jama i masovnih grobnica u koja su bačena tijela ne možemo se ne prisjetiti slika Škabrnje, slika Vukovara, slika tužne kolone civila koja izlazi iz uništenog grada, dok ne možemo vjerovati da se slične slike ponavljaju u '22.g. 21. stoljeća kad smo mislili što smo stariji kao društvo da smo mudriji i pametniji, dok brojimo milijune ljudi većinom starijih žena i djece koji bježe pred strahotama rata, učinimo dakle ono što bi željeli da drugi učine nama ili su već učinili nama u sličnoj situaciji. Dakle, kao što smo čuli ovdje u Hrvatskoj je došlo više od 12 tisuća raseljenih ljudi iz Ukrajine, reagirali smo kao svaki put u kriznoj situaciji i prihvatili one kojima je pomoć potrebna. Pomažemo im da ovdje među nama nađu smještaj, organiziraju svoj život najbolje moguće da se integriraju u naše društvo, da nastave posao, školu, vrtiće, fakultete. Pozdravljamo dakle napore svih službi, institucija, svih pojedinaca koji pomažu integraciji raseljenih osoba, svima koji su dali svoje domove za smještaj, svima koji pomažu u prevođenju, organiziranju humanitarnih akcija, prikupljanju pomoći, organiziraju prijevoz raseljenih osoba iz Ukrajine, dakle svim onim naporima da se ti ljudi ovdje i kod nas osjećaju najbolje moguće. Ovim zakonima dakle po hitnoj proceduri definiramo njihova prava, prava raseljenih osoba ovdje na zdravstveno osiguranja i socijalnu skrb u skladu sa mehanizmom privremene zaštite. Inače obavezno zdravstveno osiguranje je obavezno za sve osobe s prebivalištem u RH i strance s odobrenim stalnim boravkom u RH, a provodi ga HZZO. Ono pokriva troškove samo osnovnih i hitnih zdravstvenih usluga i pregleda, sve ostalo kao što su specijalistički pregledi, usluge, bolničko liječenje, neki lijekovi itd. zahtjeva dodatno plaćanje ili dopunsko zdravstveno osiguranje. Ovim dakle zakonskom prijedlogom uređuje se obzirom na izvanredno iznimnu situaciju privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine koja bi im trebala omogućiti dakle da ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obaveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Dakle, nije mislim sporno oko toga da se slažemo oko i hitnosti ovih procedura, hitnosti primjene ovog zakona, međutim ovdje ću iznijeti nekoliko prepreka, kao su rekli prepreka iz prakse i života onih koji su uključeni u cijeli ovaj lanac pomaganja raseljenim ljudima. Jedan je, o jednom sam govorila bila i u svom slobodnom govoru, nazvala sam ga porez na empatiju. Dakle, onog osiguravanje besplatnog smještaja ljudima, znate onaj slučaj kad je gospodin koji je želio, dakle smjestio je dakle u svoj apartman ljude raseljene iz Ukrajine, išao ih je prijaviti na policiju međutim tamo ga je dočekalo je li radosna vijest da će na taj smještaj koje ga je, besplatan je, ne naplaćuje ga, najamnina je nula kuna, želi je sklopiti dakle ugovor sa tim ljudima na nula kuna, dakle prema Zakonu o porezu na dohodak Porezna uprava će isto tako raspisati porez na dohodak iako zapravo dohotka nema. Dakle, po onom pravilu ako Porezna uprava utvrdi nekakav zamišljeni najam od 1.000 kuna vlasnik će plaćati porez na 10% na 700 kuna, dakle svejedno ako dohotka nema porez se plaća pa sam evo i zamolila sa sabornice da ministar i Marić reagira, Ministarstvo financija da uvede nekakvu iznimku za evo raseljene osobe i da se taj porez ne plaća. Druga stvar o kojoj smo evo govorili nekoliko zastupnika ovdje taj famozni, famozni CD. Dakle, liječnici su sami zapravo kazali da imaju praktičnih problema sa dostavom računa zavodu. Po sadašnjim pravilima moraju ih, taj dokument kojeg napišu je li ne znam u wordu ili nekom drugom procesoru moraju ga spržiti na CD. Rekla sam kažem već 10-ak godina ne možete kupiti računalo sa tim CD-om, ovo je zaista evo dobronamjerna neka kritika koja se vrlo brzo može riješiti. Znam da postoji sustav i aplikacija za razmjenu i recepata, uputnica pa i računa, al evo ovaj dio nije pokriven, a kažem riješi se tako ne CD-om nego atačirajte u mail i pošaljite mail na neku adresu. I to se ja mislim danas može riješiti taj, taj problem, jedan jel zapreka nekakva da sustav zapravo ide brže. Još jedna priča odnosno slučaj iz života dakle neraseljenih osoba iz Ukrajine, ali evo iskoristit ću ovdje priliku pa kazati, dakle iz života stranaca koji ovdje, dakle drugih stanaca ne, ne ljudi iz Ukrajine koji pobjegnu pred, pred ratom i ratnim zločinima, je dakle stranici koji ovdje žive u Hrvatskoj npr. jedan slučaj djevojka kaže evo zbog ljubavi, studiranja je došla ovdje u Hrvatsku, upisala je fakultet, završila je fakultet, čak se ovdje i udala, 7 godina to traje međutim još nije ostvarila pravo na trajno zdravstveno osiguranje jer evo tih 7 godina nije dovoljno da ostvari stalan borak u Hrvatskoj tako da šta se radi, svaka 3 mjeseca ide u matičnu državu, rade preglede sa tim pregledima se vrate natrag, dakle da dokažu da mogu ostvariti neki nivo obaveza, nivo zdravstvene zaštite. Dakle i kod stranaca, dakle ne samo raseljenih osoba imamo zapreka u ovim nekih administrativnim procesima, nekakve logične stvari je li koje bi se mogle jednostavno riješiti, stranci evo kažem konkretan slučaj, gospođa udala se ovdje, završila fakultet još dan danas ne može ostvariti pravo na zdravstveno, zdravstveno osiguranje. Dakle, evo pozdravljamo sve one mehanizme koje možemo iskoristiti da pomognemo raseljenim ljudima koji dolaze ovdje. Pozdravljamo sve one koji na sebičan način pomažu tim ljudima. Nadamo se iskreno da će ovaj rat što prije završiti. Evo kako smo i već čuli ovdje ne vjerujemo da će tako skoro, je li nažalost, ali evo pomozimo svih onih 12.000 ljudi koji su već došli ili oni koji će možda doći ovdje da se osjećaju što bolje i da njihov život ovdje u Hrvatskoj nastave na najbolji mogući način. Evo, zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Zaista bi se moglo vrlo kratko završiti ovu raspravu o ova dva prijedloga zakona, međutim uvijek je to i prilika da se nešto progovori o ova dva sustava o mogućnostima njihovog poboljšanja. Ovo o čemu mi danas raspravljamo je pitanje forme jer sadržaj već živi, dakle tu nema spora. Niko nije ovo vrijeme u Hrvatskoj bio prikraćen i za zdravstvenu zaštitu ni na smještaj, ni bio gladan. I odmah na početku da mi demistificiramo pitanje europskih sredstava, pitanje povrata sredstava itd. Ne postoji, ne postoji stavka u europskom financijskom okviru za kompenzaciju troškova smještaja izbjeglica, barem ne za sada. Znam da neke zemlje koje imaju preko 2 milijuna izbjeglica forsiraju da im se pomogne u podmirenju tih troškova, ali za sada toga nema. Međutim, mi u ovu priču kao država nismo ušli sa pozicije da će nam neko bilo što refundirati. Mi smo išli ovdje iz humanosti, iz solidarnosti po osobnim ljudskim principima i po poziciji države kao nove članice EU, najmlađe članice EU, a vi svi dobro znate da mi kao hrvatski narod volimo ne zaostajati kad je nešto se događa općeg značaja među 28 zemalja, 27 zemalja EU i ja uopće ne sumnjam da ćemo mi u tom dijelu biti uspješni. Ovo je samo promjena zakona, dakle definiranje forme onoga što već postoji. Naravno neće to biti jedini zakoni, što je rekla i kolegica Puljak i porezne zakone će trebati adaptirati i obrazovne zakone, dakle trebat će to sve dograditi, ne izmjene nego dopune tih zakona na okolnosti koje do sada nismo imali. I da se razumijemo, naša solidarnost, naša humanost, naše iskustvo onome kako su drugi nama pomogli i kako smo mi već drugima pomogli bi trebala biti jedna dimenzija od 50.000 izbjeglica to je ono što bi bila naša dimenzija koju mi na teret solidarnosti svih građana, teret solidarnosti kroz proračun, na temelju humanosti i ljudskosti bi trebali podnijeti. Znamo da ovo nije kraj, znamo da će izbjeglica biti još, ali mislim da je to mjera koju mi jednostavno moramo podnijeti. Što se tiče jedne komponente od ova dva zakona, a to je Zakon o zdravstvenom, obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti, tu imamo problem, ali je manji problem s obzirom na strukturu ljudi koji nam dolaze, zato što se radi i najzdravijem dijelu populacije, radi se o djeci i radi se o mladim ženama pretežno, nešto malo starijih ljudi. Za očekivati je da će se jedan dio željeti zaposliti, a u tom kontekstu onda imaju pravo i na mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Mi bi bili jako fer i korektni da im damo policu DZO-a i ne moramo tu biti licemjeri i govorit da će proračun morati platiti 70 kuna po svakom tom neka se napravi posebna klauzula da će se snositi stvarni troškovi što se u DZO-u naprave, tj. kod specijalističkih pregleda i svega onoga što pokriva DZO. Evo koristim priliku da to predložim državnom tajniku s obzirom da zna tu cijelu problematiku pa da se to može i napraviti. Dobro, kažem pokrećem tu inicijativu javno jer to nije sadržaj ovog zakona, to je sadržaj drugoga zakona. Dakle, znamo da su to privatna lica i da naravno sutra neko može pitati plaćanje participacije jer taj cijeli sustav radi, funkcionira po drugim pravilima. Što se tiče našeg socijalnog sustava, ja sam naročito kritičan u zadnje tri po, četiri godine prema tom sustavu zato što se ne razvija u skladu sa europskim trendovima, zato što mi slabo vodimo računa o našim siromašnim ljudima, napuštenim, negdje u zabiti koji nemaju nigdje nikoga, koji imaju vrlo mala primanja. Imamo samo one koji se jave centrima za socijalnu skrb. Da li smo ispitali da su to jedini, da su to jedini koji teško i slabo žive i da li su te naknade koje dobivaju dostojne života građanina RH ili smo mi dimenziju našeg standarda preživljavanja postavili tako nisko? Opet bih kao što sam učinio prošle godine pokrenuo inicijativu ka covid dodatak, kao što sam na početku ove godine na prvom sastanku parlamentarne većine pokrenuo inicijativu za energetski dodatak, opet bih to napravio, ali nemojte misliti, da smo mi napravili da smo mi 100% pogodili potrebite. Nismo. Naši građani su i umirovljenici kao iz BiH, Republike Srpske, Srbije primaju mirovinu za njihov staž, a žive ovdje, njih nismo uključili. Naši umirovljenici su oni koji primaju najniže mirovine i rade, njih nismo uključili, ali smo uključili one koji rentaju stanove po Zagrebu i koji rentaju apartmane. Pogodili smo 80% i zbog brzine to je opravdano, opravdano je donositi takvu mjeru i pomoći, nekima će to biti nasušna pomoć, nekome će to biti malo komotnija, komotnija situacija jer znajte da će 400 kuna dobiti i bračni drugovi koji primaju 3.700 kuna svaki, dakle, da se, da se razumijemo. A možda da smo ostavili prihodovni cenzus po članu obitelji kao što ima dopunsko zdravstveno osiguranje, a to nije problem napraviti u ovoj, u ovoj zemlji, onda bi to bilo puno pravičnije, uključivalo bi i one koji rade za svoju egzistenciju, a ne stignu do određenog iznosa, iznosa ukupnih prihoda, a kamoli ne bi bilo pravično kad bi još imali i imovinski i imovinski cenzus. Dakle, mi ako ćemo ozbiljno se baviti protiv, u borbi protiv siromaštva onda ćemo morati umrežiti i poreznu upravu i OIB i sve dohotke i onda davati pravično onome kome treba, ali onome kome treba će se onda dati puno više nego što se danas daje, onda će socijalne naknade biti, biti izdašnije. Dakle, ja ću dokle god budem ovdje, a ovo i je moj zadnji mandat, o tome govoriti jer smatram da bi to bio iskorak, iskorak, civilizacijski iskorak za ovu, za ovu zemlju i ovu zemlju koja vapi za pravičnošću. Ja razumijem da mi poštujemo mangupe svih vrsta koji se znaju snaći, ali ova zemlja u suštini vapi za pravičnošću i želi ispravne pravične kriterije da ljudi oni koji trebaju dobit i tu nikad nema problema kad dobiju ljudi koji trebaju, problem je kad dobivaju oni koji muljaju. Evo uz malo gorčine naravno da će Klub HNS-a i, ali i poticaja, gorčine i poticaja da se razmišlja kako drukčije urediti sustav, naravno da će Klub HNS-a, HSU-a i Nezavisnih zastupnika sa zadovoljstvom podržati ova dva prijedloga zakona i sve ono što bude potrebno za urediti cijeli brigu o izbjeglim o, koje, koje mi primamo u naše domove. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče i tajnice, dakle odmah na početku želim reći da će Klub zeleno-lijevog bloka podržati navedene izmjene ova dva zakona, a koje će dodatno prepoznati institut privremene zaštite i prava i zdravstvene zaštite za osobe pod privremenom zaštitom i izjednačiti s pravima domaćih osiguranika zdravstvenog osiguranja. Voljeli bismo kada bi se jednaka prava zagarantirala strancima pod supsidijarnom zaštitom, azilantima i strancima pod privremenom zaštitom i u sustavu socijalne skrbi. Kako su sada predložene izmjene i dopune zakona izbjeglice iz Ukrajine i sve ostale izbjeglice kojima je priznat status privremene zaštite ipak nažalost neće uživati puni opseg prava iz sustava socijalne skrbi. Međutim, moramo reći ovo je ipak veliki iskorak prema ljudskoj sigurnosti budući da će sada izbjeglice imati mogućnost minimalne zajamčene mjesečne naknade što je i najvažnije osigurat će od propasti u teško siromaštvo uz ogroman rizik eksploatacije na crnom tržištu rada i od strane organiziranog kriminala. Budući da se krenulo u ispravnom smjeru, no kako bi se i stiglo do efikasne podrške i pune integracije izbjeglicama smatramo da je nužno uz ove dvije izmjene zakona izmijeniti i neke druge zakone i propise kako bi se postigla dosljednost i usklađenost, ali i jasnoća uputa prema operativnoj razini. Tu u prvom redu i to odmah treba pristupiti i izmjenama Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti. U tom zakonu stoji stranac pod privremenom zaštitom u RH ima pravo na boravak, iskaznicu, osnovna sredstva za život i smještaj, zdravstvenu zaštitu, osnovno i srednje obrazovanje, informacije o pravima i obvezama, rad, spajanje obitelji i na slobodu vjeroispovijesti. … [[Govornik se ne razumije]] pozdravljamo uspostavu organizacije pokrivanja stambenih troškova i u kolektivnom i privatnom smještaju, no apeliramo na vladu da učini sve da se ove mjere dugoročno i efikasno provode i financijski održe. Pozdravljamo i pravo na zdravstvenu zaštitu kao što smo već reli da se to pravo izjednačilo s pravom državljana RH, no skrećemo pažnju da bi tu izmjenu trebalo unijeti i u čl. 87. gore spomenutog Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti koji i dalje daje ograničenu zdravstvenu zaštitu, pa se brinemo da ne dođe do različitih interpretacija zakona. Sad malo da pogledamo detaljnije koja prava će naši novi sugrađani iz Ukrajine, a i iz drugih dijelova svijeta moći koristiti iz područja obrazovanja i rada. Što se tiče obrazovanja zakon omogućava osnovno i srednje obrazovanje, kao i prekvalifikaciju i dokvalifikaciju pod istim uvjetima koje imaju hrvatski državljani. On također omogućuje i obrazovanje odraslih vezano uz zaposlenja, stručno usavršavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva, ali nažalost zakon ne prepoznaje visoko obrazovanje. To znači da osobe pod privremenom zaštitom neće moći u jednakom opsegu kao hrvatski državljani pristupiti sveučilištima. U uključivanju izbjeglica kako iz Ukrajine tako iz drugih dijelova svijeta u obrazovni sustav, treba voditi računa kako o kapacitetima obrazovnih institucija u pogledu kadrova i prostora, ali tako isto tako treba i maksimalno iskoristiti prilike za zapošljavanje obrazovnog kadra, govorimo sada o Ukrajini. Ovo je posebno važno za sektor predškolskog odgoja i obrazovanja gdje je i deficit prostora i kadrova najveći, no zbog vremenskog ograničenja šire ću o toj temi govoriti u pojedinačnom govoru. I sada dolazimo do vjerojatno najkompliciranijeg dijela integracija, a to je pravo na rad odnosno na zapošljavanje. To pravo je bezuvjetno ponuđeno osobama pod privremenom zaštitom i imajući na umu deficit radne snage u RH svakako moramo vidjeti da je ovo prilika da se osobe s privremenom zaštitom što brže zaposle. Drago nam je da su danas gotovo sve političke opcije shvatile da se zbog iznimno loših demografskih trendova budućnost naše zemlje mora trenutno osloniti i na rad stranaca. Nadamo se također da se strancima neće prebrojavati krvna zrnca i gledati njihova boja kože već da smo radnike spremni gledati primarno kao ljude i u segmentu njihovih prilika da nađu posao u RH i krenu živjeti zajedno s nama, ali isto tako i u segmentu poštivanja radnih prava stranaca. Tragedija u Ukrajini otvorila je priliku da ojačamo radnu snagu u RH i zato je važno što prije krenuti s integracijom stranaca u tržište rada. I to se već događa u privatnom sektoru, ali u javnom sektoru primjećujemo administrativne prepreke za zapošljavanjem, tako npr. u brojnim javnim ustanovama, čak i u nekim bolnicama gdje imamo kao što znamo ozbiljan deficit radne snage, prilikom raspisivanja radnog mjesta još se uvijek traži državljanstvo RH, a ako se ono i ne traži često će biti zakonski uvjet npr. dostava potvrde o nekažnjavanju. I sad, teško je da će osoba iz Ukrajina, Afganistana ili Sirije lako doći do potvrde o nekažnjavanju u svojoj matičnoj zemlji, istu prevesti i ovjeriti kod nadležnost sudskog tumača i sve što treba uz to. Držimo da je takve prepreke potrebno žurno ukinuti prilikom mogućeg zapošljavanja u javnom sektoru, to ne znači da treba sniziti kriterije za strance koji trebaju zadovoljiti za dobivanje radnog mjesta u javnom sektoru, međutim mislimo da te kriterije treba prilagoditi realnoj životnoj situaciji u kojoj se stranci nalaze i u kojoj žive u RH. Svaki slučaj treba gledati individualno. I za sam kraj moramo podcrtati kako pozdravljamo odlučne iskorake vlade prema integraciji izbjeglica koje su izbjegle od rata u Ukrajini, ipak ne smijemo niti u jednom trenutku zaboraviti da u RH borave i izbjegle osobe iz drugih zemalja i da jednako tako se na našim granicama zaustavljaju ljudi koji bježe od nekih drugih ratova i kršenja ljudskih prava. Mnogi od njih su iz njihovih domova istjerale i ruske bombe baš kao i one države i vojne industrije u svim globalnim centrovima moći uključujući i članice NATO pakta. Nažalost, njima je i dalje u RH de facto onemogućen te i dalje svjedočimo brojim primjerima da se ljudima ne dozvoljava pristup azilu u RH, iako smo u 2015. imali veliki priljev izbjeglica tada nažalost nije bilo političkog konsenzusa da se ljudima također odobri privremena zaštita. Dio prepreka toj odluci ležao je i u duboko ukorijenjenom rasizmu u pojedinim dijelovima društva. Klub zeleno-lijevog bloka protivi se takvom selektivnom pristupu prema ljudima u nevolji i pozivamo sve institucije RH da ovaj veliki zamah u integraciji stranaca u naše društvo učinimo na način da vodimo brigu o svim strancima koji su došli u našu zemlju bježeći pred društvenim, socijalnim ili ekonomskim nepravdama s kojima se suočavaju u svojim matičnim zemljama. Neka ova strašna ratna kriza bude prilika za višu razinu ljudske sigurnosti za sve ljude koji u Hrvatskoj pronađu svoj dom dovoljno daleko od ratova, od bijede bilo to na dan, na godinu ili trajno. To znači da vlada treba sada odmah osvijestiti sve provedbene rizike i napraviti plan kako će probleme spriječiti, a ne liječiti. Rizici koji su bjelodani iz prethodnih kriza su kašnjenja u povlačenju sredstava EU, zatim nerealne projekcije troškova i rokova, manjak kadrova, birokratski kolopleti koje poznajemo u Hrvatskoj, kašnjenja u plaćanjima i manjak proračunskih sredstava. Mi se uistinu nadamo da će se snažna politička volja hrvatske vlade da solidarno stane uz izbjegle građane Ukrajine sada uspjeti preliti i u dobro upravljanje. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina poštovanog zastupnika Veljka Kajtazija.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajnici sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ispred nas su izmjene zakona koje su kratke, ali životne važne za određenu skupinu ljudi ugroženi ratom u Ukrajini. Ujedno pohvaljujem vladu na brzoj reakciji na aktualnu situaciju i predlaganje ovih propisa u najkraćem mogućem roku. To pokazuje uviđanje realiteta i i shvaćanje da je potrebno brzo reagirati kako bi se pomoglo ljudima koji spašavaju od ratnih razaranja. Inače ovim zakonima utvrđene su kategorije stranaca za koje je RH osigurala sredstava za zdravstvenu zaštitu u državnom proračunu odnosno kome se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na hitnu medicinsku pomoć pod kojom se podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupa koji su nužnu u otklanjanju neposredne opasnosti po život i zdravlje, a ranjive skupine odgovarajuću medicinsku i drugu pomoć. Također sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetom propisanim zakonom. Obzirom na razmjere ruske invazije na Ukrajinu odnosno zbjegova milijun ljudi prema EU Vijeće EU donijelo je provedbu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine. Sukladno tome Vlada RH donijela je odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Privremena zaštita trebala bi omogućiti tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću raznu zaštitu uključujući i zdravstvenu zaštitu odnosno socijalnu skrb. Prvi od ova dva zakonskih prijedloga uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu kao i osigurane osobe iz obaveznoga zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci po supsidijarnom zaštitom. Kako je izvjesno da bi nažalost rat u Ukrajini mogao potrajati brojne europske zemlje morat će iznaći sredstva kojima će se pokriti trošak za izbjeglice. Teško je sad predvidjeti koliki će to ukupni iznos što se tiče same RH. Stoga je da tako kažemo za prvu ruku ovim prijedlogom predviđeno je da se preraspodjele sredstva u okviru Državnog proračuna RH za 2022. godinu. Što se tiče Zakona o socijalnoj skrbi, ukupna dodatna financijska sredstva potrebna na prevođenje ovog zakona ne iznosi iznad 45 miliona kuna te u 2023. i '24. godini iznosi bi trebali biti blizu 54 miliona kuna godišnje. Procjenjuje se i kako će trošak jedinice lokalne samouprave u 2022. iznositi negdje 450.000 kuna, a 2023., '24. iznos će biti oko 675.000 kuna godišnje. S druge osnovno odnosno zdravstvene zaštite navodi se da su osigurana sredstva u iznosu od 4 miliona kuna temeljem projekcije troškova zdravstvene zaštite stranaca u 2021. godini, no obzirom na već rečene momente u krizi te očekivanu povećanu potrebu za pružanjem zdravstvene zaštite osobama iz Ukrajine. Pod privremenom zaštitom očekuje se značajni fiskalni učinak na Državni proračun RH. Sveukupno radi se o znatnim iznosima, a bit će tu svakako i drugih troškova za RH. No, u ovakvim situacijama mislim da nije presudno koliko što košta nego kako da se pomogne upravo tim ljudima. Nadam se i vjerujem da će ovaj model pomoći Ukrajincima vrijediti i za sve druge ranjive skupine koje bježe pred ratom bilo koje vrste i da će Hrvatska kao što je i dosada nastaviti bit humana prema ugroženima. Želio bih iskoristiti i ovu priliku da još jednom istaknem žaljenje zbog ovog groznog rata i izrazim solidarnost sa svim ljudima koji pate radi toga. Kao što smo svi svjedoci milioni ljudi su u zbjegu iz Ukrajine, kako Ukrajinaca tako i pripadnika tamošnjih nacionalnih manjina uključujući i romsku nacionalnu manjinu. Vjerujem i nadam se da će se jednog dana oni svi moći vratiti svojim kućama i živjeti u obnovljenoj Ukrajini. Do tada svima koji su ugroženi ratom treba na jedan, na jednak način pomagati i sa jednakom pažnjom postupati. Ujedno zahvaljujem i svima onima koji na bilo koji način pomažu u toj plemenitoj namjeri. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, u objedinjenoj raspravi govorimo o Zakonu o socijalnoj skrbi i Zakonu o zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca, mijenja se u principu svega nekoliko odredbi, dva, tri članka, a njihova je intencija da se osobe koje imaju privremenu zaštitu osiguraju odnosno da im se pruži ista razina zaštite u sustavu socijalne skrbi i u sustavu zdravstvenog osiguranja na isti način kao što ju imaju i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. U svakom slučaju podržavamo ove izmjene zakona. One su korak u dobrom pravcu. Međutim, želim skrenuti pozornost na nekoliko stvari. Dakle, ove izmjene zakona donose se zato što je Vijeće EU 4. ožujka ove godine donijelo provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine te je donijelo odluku o uvođenju privremene zaštite RH na temelju te odluke za raseljene osobe iz Ukrajine. Tu se govori o tome da je izvanredna i iznimna priroda situacije uključujući i vojnu invaziju Ruske Federacije i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba zahtijevalo da mi u našem sustavu uvažimo usklađena prava koja vrijede diljem EU. E tu ja sada imam jedan mali problem i postavljam pitanje je li pravo na humanost, odnosno priznavanje nekih prava koja s toga proizlaze jednog političko pitanje na temelju kojeg jedna vlast može odlučiti tko ima ili nema na tu humanost pravo ili bi humanost trebala biti jedna univerzalna kategorija koju jednako priznajemo svima. A zašto to govorim? Pa zato što se ovim zakonom između ostalog u hrvatski pravni poredak transponira direktiva EU iz 2001. godine. Zakon o socijalnoj skrbi stupio je novi zakon prije svega dva mjeseca. Nismo li tada imali priliku da direktivu koja je na razini EU na snazi iz 2001. godine već tada implementiramo u naše zakonodavstvo kako spada, a Zakon o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju stranaca mijenjali smo pazite sad 2013., 2018. i 2021. Kao da u međuvremenu nije bilo nikakve slične migrantske krize. Govorim to iz razloga što su pojedini saborski klubovi iz redova vladajućih govorili o političkoj podršci i opredjeljenju Republike Hrvatske u podršci Ukrajini. Nemam s time problem. Nemam problem niti s tim da je premijer na međunarodnim sastancima izvikivao Krim je Ukrajina. Nemam ništa protiv Deklaracije o europskoj perspektivi Ukrajine, nemam ništa protiv niti podsjećanju da naš humani odnos i suosjećanje prema ukrajinskom narodu proizlazi iz proživljavanja naših tragedija i raseljenosti naših ljudi za vrijeme Domovinskog rata i svih naših stradanja. Sve je to nešto što ja mogu podržati. Ali ono što ne mogu podržati, ne mogu podržati tu političku licemjernost koja istovremeno ne samo da relativizira nego kad već pravnim putem nije uspjela srušiti sve one činjenice na temelju kojih je donesena presuda u slučaju Madine Hussiny, tu istu presudu Europskog suda za ljudska prava na jednoj političkoj razini relativizira i obezvređuje njezin značaj. To nije slučaj samo jedne osobe, izoliran slučaj kao što to govori aktualna vlast. To nije samo slučaj gdje je Hrvatska pokazala da je spremna na nezakonito protjerivanje osobe koja se nalazi u istoj ovakvoj situaciji. To je situacija gdje je država Hrvatska na neki način osuđena što je povrijedila nekome pravo na život, što je toj osobi onemogućila uopće pristup sustavu zaštite koji se pruža izbjeglicama ili bi se trebao pružati na temelju međunarodnih standarda, zakona, sporazuma, pa tako i naših zakona, pa i samog Ustava. Onemogućen je pristup odvjetnici, čitav niz drugih vrlo, vrlo ozbiljnih i značajnih ljudskih prava. Zato ponovno postavljam pitanje jesmo li država dvostrukih standarda, jesmo li država u kojoj svi ljudi nemaju ista osnovna, temeljna ljudska prava. Hvala.
Replika, poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, doista slažem se sa vašom raspravom u kojoj na žalost do sada nismo kao država našli snage da implementiramo jednostavno rečeno direktivu EU iz 2001. Nismo znali odgovoriti na izazove izbjegličkih kriza i poštivanja elementarnih ljudskih prava i usuđujem se reći elementarne ljudske solidarnosti. No, vas kao pravnicu bih pitala vrlo jedno elementarno pitanje o čemu sam govorila u ime kluba, ali nisam sigurna da me se čulo baš dobro. Dakle, postoji taj Zakon o međunarodnoj i privremenoj zaštiti u kojoj još uvijek u članku 87. stoji da postoji samo ograničeno pravo zdravstvene zaštite. Kako će se to u pravnom smislu odnositi, ako u jednom zakonu imamo ograničeno pravo, a sada izjednačujemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pravo ovim izmjenama za sve. Evo molim vas. Hvala.
Hvala. Ne mogu vam odgovoriti na vaše pitanje, naprosto ne znam. Mi nismo država u kojoj se bilo koja odredba, bilo koja rečenica iz nekog zakona uvijek primjenjuje i tumači na isti način. Primjera je jako puno. U provedbenom smislu to se vidi i iz komentara koji su pristigli na ovaj zakon. Vidi se da će biti itekako puno problema. Komentari i prijedlozi nisu usvojeni. Za sada su samo primljeni na znanje. Očito će se i na samom terenu u dodjeljivanju statusa u načinu na koji će pojedine osobe biti obaviještene o svojim pravima biti vrlo različitog i vrlo dvojbenog postupanja. Mislim da Hrvatska takva država ne bi trebala biti, ali kažem osnovni problem bit će u tome što bojim se da sa ovakvom retorikom koju čujemo od vladajućih neće ni svi migranti, neće niti svi tražitelji sustava pomoći biti jednako tretirani. Ne mogu biti bezobraznija nego da kažem sudit će se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] po boji kože.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice, dobro ste skrenuli pozornost na to da kod nas zapravo ne postoji sustavni pristup rješavanju problema iseljenih osoba. I sad smo naišli na problem. Problem nam je dva puta uzrokovala zapravo ista država. Znamo tko je napao Siriju, znamo tko je napao Ukrajinu i odande zapravo izlaze problemi. Međutim, ono što je moje pitanje da li smatrate bez obzira na to što kod nas ne postoji sustavni pristup rješavanja tog problema, da li će ovi Ukrajinci koji su došli kod nas, ove iseljene osobe, da li će uspjeti ostvariti sva ona prava koja su im zapravo na papiru dana.
Ponovit ću poantu moje rasprave. Dakle, brojni klubovi i brojni zastupnici govorili su o pravima Ukrajinaca i ovaj zakon, ove izmjene donosimo zbog prava Ukrajinaca kao skupine koja je doista teško pogođena. Ja svim srcem isto tako suosjećam i zalažem se za njihovu zaštitu, ali smatram da Republike Hrvatska kada govori o priznavanju pojedinih prava migrantima, azilantima, ljudima koji su iz svojih domova protjerale nečije bombe čije god bile trebamo pružiti jednaku zaštitu, jednake pravne i sve druge standarde, dakle to je Hrvatska kakvu bi ja voljela vidjeti i u kakvoj bi ja voljela živjeti, a ne da jednima dodjeljujemo sve jer su eto slični nama u Domovinskom ratu, a drugima ćemo povrijediti njihovo temeljno pravo na život našim postupcima i našim propustima. To nije država dostojna svih nas.
U ime predlagatelja obratit će se poštovani državni tajnik Tomislav Dulibić.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Znači opet morao sam reagirat na ovo, nije istina, mi smo prenijeli direktivu u zakonu, mi smo je prenijeli 2018.g. tu direktivu. Ono što mi sad radimo ne da prenosimo direktivu, znači direktiva kaže jasno da osobe pod privremenom zaštitom imaju pravo na hitnu medicinsku skrb, osnovno liječenje i te ranjive skupine i za sve ostalo mi dajemo više pravo od toga, znači direktiva je već ugrađena 2018.g., a ovo da po boji kože nekoga diskriminiramo to stvarno nema smisla, znači migranti i azilanti i osobe pod supsidijarnom zaštitom imaju apsolutno sva prava. Mi sad osobama pod privremenom zaštitom izjednačujemo ih sa, po pravima sa azilantima i osobama pod supsidijarnom zaštitom i oni imaju pravo na potpunu zdravstvenu zaštitu u RH. Isto tako, žao mi je što nema kolege Hrelje, znači njima ne treba dopunsko zdravstveno osiguranje s obzirom da oni su oslobođeni … [[Govornik se ne razumije]] plaćanja, pa ne plaćaju participaciju.
Imamo repliku, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, na nešto sam se i osvrnula i u, govoreći u ime kluba vezano uz određene lijekove, dakle i sami ste rekli i komentirali smo da će one s B liste morati sami plaćati, međutim moramo biti svjesni da se tu neće raditi samo o mladim osobama, djeci, bit će tu sigurno, a možda već i je, ne znam kakav je sastav izbjeglica koje su trenutno u Hrvatskoj, bit će i ljudi koji primaju i onkološke lijekove i biološku terapiju, dakle lijekove koje mi u Hrvatskoj primamo preko, posebno skupih lijekova, preko bolničkog proračuna itd., kako ćete riješiti tu problematiku, dakle za lijekove koji kako sam rekla koje osigurava zapravo država jel? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice. Znači oni će imat, osobe iz Ukrajine sva prava ko i svi ostali hrvatski državljani i hrvatski državljani moraju doplatit za B listu lijekova, isto tako će morat doplatit i osobe iz Ukrajine za svu ostalu terapiju uključujući i posebno skupe lijekove isto će ić na teret RH.
Slijedi replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Uvaženi predstavniče predlagatelja, dakle azilant ili tražitelj azila, stranac pod privremenom zaštitom ili stranac pod supsidijarnom zaštitom, to su sve određene kategorije jel tako? Te kategorije se nekom ili priznaju ili se nekom negiraju, o tome ja govorim. Ovo nije prva situacija masovnog priljeva raseljenih osoba zbog ratnih ili drugih sukoba i činjenica je da je ovdje EU donijela jednu odluku, pa slijedom toga i RH koju nije donijela ranije. Isto tako je činjenica da je Europski sud za ljudska prava donio presudu u kojoj je utvrdio da je RH jednoj osobi druge boje kože, vjeroispovijesti i nacije negirala status, jedan od ovih statusa na temelju kojeg je određena prava mogla ostvariti, dakle sustav se mogao drugačije uspostaviti i ranije, humanije, pravednije, poštenije, primjerenije i dostojanstvenije jednoj državi kakva bi Hrvatska trebala biti.
Odgovor.
Hvala lijepa uvažena saborska zastupnice. Smatram da smo mi dobro reagirali, mi u zdravstvenom sustavu čekali smo da vidimo u kojem će statusu ove osobe koje dolaze bit i nakon toga smo sad pristupili izmjenama ovog zakona kako bi im osigurali maksimalno sva prava.
Hvala državni tajniče, nema više replika. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice, poštovani kolege zastupnici i kolegice zastupnice. Kao što sam i navela u ime kluba zastupnika SDP-a mi ćemo podržati ove zakonske izmjene i za jedan i za drugi zakon i ukazat ćemo zapravo na poteškoće i sve ono što može se dogoditi prilikom primjene ovih zakonskih odredaba. Do sada su ukrajinski državljani u sustavu socijalne skrbi imali pravo na jednokratnu novčanu pomoć, smještaj i savjetovanje odnosno psihosocijalno savjetovanje ukoliko im je to bilo dostupno. Ovim zakonom se uvodi pravo da imaju i druge naknade u sustavu socijalne skrbi, prije svega ovdje je zajamčena minimalna naknada je važna i smatramo da je to dobro rješenje i da je to svakako sustavna pomoć obiteljima, pretežno ženama, starijim osobama i djeci koji i jesu i mahom u većini što se tiče izbjeglica i da svakako je sustavna pomoć potrebna za zadovoljavanje njihovih svakodnevnih egzistencijalnih potreba. Mjesečna potreba odnosno mjesečna naknada putem zajamčene minimalne naknade nudi veću sigurnost od dosadašnjih jednokratnih naknada i humanitarne pomoći. Naravno težnja je da su te novčane pomoći tim osobama privremenog karaktera, a ono što imamo povratnu informaciju sa razgovorima na terenu odnosno u centrima za socijalnu skrb sve su to žene kojima je prioritet svakako naći zaposlenje i na taj način skrbiti o svojoj obitelji. Zaposlenje znamo da omogućava zapravo socijalno uključivanje u zajednicu, bržu integraciju u okolinu i organizaciju života naravno ovisno o obiteljskim okolnostima i mogućnosti pojedinaca. Djeca su krenula u školu u tom dijelu nije uočeno nije uočeno nekih poteškoća. Ono što je poseban izazov zapravo i s čime će suočiti lokalna zajednice je smještaj djece u vrtićima. Naime, većina lokalnih zajednica nema dostatnih mjesta za svu djecu u vrtićima postojećeg stanovništva tako da je to određena poteškoća i za ženu, obitelj ukoliko se planira zaposliti, a nema joj tko čuvati djecu. Naravno treba osigurati i vrijeme potrebno za znači psihosocijalnu podršku za sve ono izlječenje stresa i traume koje je obitelj doživjela. I svakako treba reći i o spremnosti sustava socijalne skrbi za provedbu zakona koji je stupio na snagu 17. veljače ove godine. Nebrojeno puta je ovdje bilo izrečeno da reforma neće poboljšati usluge korisnicima prava, a uvelo je i nejednakost prava u sustavu pogotovo što se tiče prava osoba s invaliditetom. Pozdravljamo povećanje prava posebno osobne invalidnine no mi smo predlagali i povećanje vezano za doplatak i za pomoć i njegu za u smanjenom i u punom opsegu. Svakako ono što treba ovdje reći je da je vlada donijela novu uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugroženog kupca energenata te da su novi korisnici uz korisnike osobne invalidnine, korisnike zajamčene minimalne naknade, korisnici sada i korisnici naknade za starije osobe, korisnici prava na novčanu naknadu za nezaposlene hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihove obitelji te korisnici prava na novčanu naknadu za civilne stradalnike iz Domovinskog rata. Svi ovi korisnici je, tu je značajan i novi priljev korisnika na sustav socijalne skrbi, to su novi korisnici koji će osigurati svoja prava za naknadu za ugroženog kupca u centrima za socijalnu skrb. Mi se time protivimo i mislimo da je to još više udaljavanje zapravo od onog što stručni radnik treba raditi u centru za socijalnu skrb, a to nije administriranje i donošenje upravnih postupaka i da sve ovo dodatno je uteg na već postojeći opterećen sustav socijalne skrbi. Mi smatramo da korisnici drugih prava odnosno drugi korisnici trebaju svoje prava koristiti pri svojim resorima tako da korisnici nacionalne naknade za starije osobe treba to pravo ostvariti pri HZMO-u kao i drugi korisnici. To sve dodatno otežava rad socijalnog radnika i socijalni radnik nije u mogućnosti osigurati podršku sustavnu niti psihosocijalnu podršku i provoditi nove usluge sukladno zakonskim propisima. Tako da je to izazov o kojima se mora govoriti i koristim ovu priliku zapravo da ukažem da će osim izbjeglicama kao i našem stanovništvu [[Upadica: Vrijeme.]] osim materijalnih davanja potrebna je i psihosocijalna sustavna pomoć.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Boška Ban Vlahek.
Uvažena kolegice s obzirom da dolaze iz ovog resora o kojem raspravljamo najveći problem i nedostatak Zakona o socijalnoj skrbi je taj što nije regulirao i pojasnio status njegovatelja za bolesnu odraslu osobu bez poslovne sposobnosti već se to miješa i brka s djecom koja imaju poteškoće u razvoju. Ministarstvo već dijeli naputke po županijskim centrima za socijalnu skrb da se potrebnim bolesnim građanima koji su 100% invalidi i odrasle osobe ne dodijeli status njegovatelja što nije u redu i suprotno Ustavu i Konvenciji UN-a. Nadalje, ni jednim zakonom nije regulirano da doktori imaju obavezu da nadležnoj službi prijave bolesnu osobu koja je zbog moždanog ili srčanog udara ostala invalid bez poslovne sposobnosti, a istovremeno doktori moraju prijaviti gotovo svaku tjelesnu povredu. Brigu o takvoj osobi mora preuzeti obitelj što je upitno jer se tu nailazi na mnogobrojne probleme što nije u redu niti ispravno. Molim vas komentar. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Evo naveli ste jedan sustavni problem koji se nameće. Znači to su osobe pod skrbništvom, osobe koje su lišene poslovne sposobnosti i koje su otežane u ostvarenju svojih prava. Ali nije samo znači neujednačeno postupanje što se tiče centara odnosno da nisu samo zakonske odredbe nejasne i nedostatne nego je stvar u tome unatoč što je bilo zapravo i nekakvo obrazloženje ministarstva da treba ujednačiti sva postupanja u centrima za socijalnu skrb, znači ne postoji sustava podrška što se tiče ministarstva centrima u provođenju ovih novih zakonskih odredbi. Znači na svaki upit centara za socijalnu skrbi, stručnih radnika sada oni imaju odgovor da je to nešto što oni trebaju odraditi samostalno u okviru svojih samostalnih ovlasti jer su samostalna ustanova još uvijek, a svrha cjelokupne reforme je bilo ujednačeno postupanje. Tako da ministarstvo je stalno u raskoraku s onim što govori i onim što radi.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, uvažena zastupnice u raspravama i izvješćima smo čuli sve o organizaciji kao i o ispunjavanju svih standarda medicinskih i socijalnih te prema izbjeglicama koje bježe pred ruskom represijom, pred ruskim fašizmom. Da li vi mislite da bi Hrvatska mogla zbrinuti puno više izbjeglica ili pomalo imamo sreću što nismo direktno u granici sa Ukrajinom?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa zapravo podaci nam pokazuju da je što se tiče zbrinjavanja izbjeglica što se, u prihvatnom centru je smješteno svega 20 osoba, u kolektivnom smještaju 1.577 i pojedinačnom smještaju 10.970 osoba. Znači mi možemo reći da mi imamo sreću što su se ljudi zapravo samostalno, građani naši javili, što su izbjeglice imale i određene rodbine, poznanstva u našem, u našoj državi pa su se na taj način sami snašli jer očekivati od sustava, od države u ovom načinu organizacije kako smo vidjeli da je sposobno organizirati je teško za očekivati. Mislim da Hrvatska ima velikih poteškoća što se tiče zbrinjavanja starijih, nemoćnih osoba, djece, naših potrebitih i tu se nameće i veliko pitanje zbrinjavanja naravno onda i potrebitih starijih, nemoćnih, svih onih ostalih koji trebaju dodatnu podršku i u tim [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] privatnim centrima putem sustava socijalne skrbi.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice prije neki dan sam ovdje govorio za ovom govornicom u svom slobodnom govoru o problemima koji su nastali u sustavu socijalne skrbi zbog toga što jednostavno ne znaju kako da se provodi zakon koji je stupio na snagu zapravo u veljači ove godine, prvenstveno ne znaju do kojeg datuma i od kojeg datuma da se koriste koje osnovice, što da se isplaćuje ljudima, kako da se krene u procjene, od kojeg datuma će te procjene vrijediti, do kada će se te procjene raditi itd., itd. znači problemi su jako veliki i za trenutne korisnike socijalne skrbi. Molim vas vašu procjenu, da li će centri za socijalnu skrb sada biti u mogućnosti da jedinstveno djeluju za ove ljude koji su iseljeni? Hvala lijepa.
Hvala vam na pitanju. Pa evo smatram da velikih poteškoća ima prilikom provedbe ovog Zakona o socijalnoj skrbi, znači rokovi su neujednačeni, upute nisu jasne, aplikacija SocSkrb nije apsolutno ažurirana i prilagođena novom Zakonu o socijalne skrbi, prošlo je već i gotovo dva mjeseca od dana stupanja na snagu. Sve je to nešto što otežava ono što bi trebalo olakšati, znači ako već imamo brojni priljev upravnih postupaka onda se na neki način treba i olakšati ako već imamo informacijski sustav da se pusti predložak, a se osigura barem onaj skraćeni postupak koji se može olakšati. Kad smo mi 2015.g. uvodili naknade za ugrožene kupce energenata mi smo sustavno to odradili na način da smo rješenje dobili putem SocSkrb aplikacije i po službenoj dužnosti svim korisnicima naknade za ugroženog kupca dostavili u isto vrijeme. Sada to nije moguće jer ni predloška nema, a kamoli da se radi po službenoj dužnosti. Očekuje se da se po zahtjevu stranke znači da sve stranke [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] postojeće stranke, stranke koje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] su dodatno, znači civilni stradalnici, branitelji [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] svi oni koji trebaju doći moraju doći …
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Ivana Radića.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajnici, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi omogućava sveobuhvatnu zaštitu osoba pod privremenom zaštitom putem naknada i usluga u sustavu socijalne skrbi. Smatram da je ovaj prijedlog zakona opravdan i nužno potreban jer je zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine tome potrebno pristupiti sveobuhvatno od zbrinjavanja do uključivanje u socijalni sustav, zdravstveni sustav kao i integraciju na tržište rada. Izmjenom zakona proširuje se skupina korisnika socijalne skrbi te će prava i pomoć u sustavu socijalne skrbi moći koristiti i raseljene osobe iz Ukrajine. također ovom izmjenom zakona osigurat će im se aktivno uključivanje u društvo, omogućit će im se ostvarivanje socijalnih pomoći koje uživaju tj. usklađena sa pravima koja se nude unutar EU. Ono što bih ja rekao na području moje županije, znači na području Osječko-baranjske županije donesen je Akcijski plan Slavonsko srce za obitelji Ukrajine koji obuhvaća kompletnu integraciju ukrajinskih civila koji bježe od strahota rata od pružanja psihosocijalne pomoći i savjetovanja do pomoći pri uključivanje djece u predškolski i školski sustav. Akcijski plan obuhvaća sve službe, sve jedinice lokalne samouprave na području naše županije. Ja bih se evo osvrnuo na grad Osijek iz kojeg dolazim, pa bih rekao da na području grada Osijeka je trenutačno smješteno 189 raseljenih osoba iz Ukrajine, a na području gradskih sustava i gradskih firmi poduzeli smo sve što je u našoj moći kako bi im olakšali integraciju u naše društvo, pa je tako grad Osijek organizirao privremeni Osječki prihvatni centar za raseljene osobe iz Ukrajine u kojem se ne zadržavaju raseljene osobe, već ih se smještava u smještajne kapacitete trajnijeg karaktera. Također osigurali smo i besplatni prijevoz od granice do grada Osijeka preko naše gradske firme GPP-a, ali isto tako trajni besplatni prijevoz gradskim prijevozom putnika na području našega grada. Organizirana je ambulanta u kojoj radi tim primarne zdravstvene zaštite Županijskog doma zdravlja, otvoren je dječji kutak u našem kulturnom centru gdje je organizirano čuvanje djece i procjena psihofizičkog stanja djeteta i priprema za integraciju u redovne odgojno obrazovane programe. Grad Osijek je osigurao i poslovni prostor u pothodniku u kojem se nalazi info kutak gdje sve raseljene osobe mogu dobiti na jednom mjestu sve potrebne informacije i svu pravnu pomoć u tom info kutku rati i prevoditelj i pravnik. Također je organizirano učenje hrvatskog jezika na području grada Osijeka, a pristupili su i procjeni potreba i psihofizičkog stanja djece kako bi se što brže integrirala redovno u naše vrtiće i škole. U ovom trenutku osječke osnovne škole pohađa 37 ukrajinskih učenika. Sve osječke kulturne ustanove, svi osječki sportski klubovi su uključeni u integraciju raseljenih osoba, pa tako osim prijevoza gradskim prijevozom putnika omogućili smo i besplatan ulazak na gradske bazene, omogućili smo i besplatan obilazak osječkog zoološkog vrta, sva ukrajinska djeca besplatno treniraju u našim sportskim klubovima. Činimo sve uistinu kako bi i djecu i roditelje što prije integrirali u našu zajednicu. Za kraj bih rekao ako itko može razumjeti potrebe raseljenih osoba iz Ukrajine onda su to upravo građani grada Osijeka, građani istoka Hrvatske koji su i sami prošli ratne strahote, a mnogi od nas su bili i prognani iz svojih domova. Zato i ne čudi što su mnogi naši sugrađani od prvog dana ukrajinske krize ponudili pomoć na čemu sam im zahvalan i moram reći ovim putem izuzetno ponosan na njih. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo svjedoci smo ruske agresije na nedužni narod na Ukrajinu i mi smo Hrvati posebno senzibilizirani s obzirom da smo i mi imali takvu tragediju odnosno imali smo oružani napad Srba i pobunjenih četnika. Ovdje je izuzetno važno koliko je operativno djelovanje, znači ti ljudi dolaze i koliko sve službe ovaj mogu to zadovoljiti te njihove potrebe jer nije samo dovoljno da smo mi propisali određene akte ako ih mi ne izvršavamo. A čuli smo iz vašeg izlaganja da ste vi doista poduzeli sve, a inače Slavonci su ovaj vrijedan i marljiv narod i ja vjerujem da ste vi zadovoljni sa svim onim što ste dosad napraviti i morate i dalje činiti da bi se ti ljudi doista osjećali dobro među nama Hrvatima. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Pa kao što sam i rekao na početku, mislim da u cijeloj Hrvatskoj, a posebice u Slavoniji postoji jedna vrst suosjećanja jer smo slično prošli kao i Ukrajinci što danas prolaze. U prihvatnom centru Osijek koji je glavni centar za 5 slavonskih županija registrirano je 377 raseljenih osoba, od toga najviše ih je trenutačno boravi na području grada Osijeka nekih 205, na području grada Osijeka 189 raseljenih osoba i uistinu činimo od prvog dana od prihvatnog smještaja u Dvorani gradski vrt, Dvorana Zrinjevac je također spremna ukoliko bude potrebe za prihvat ukrajinskih izbjeglica, do integracije djece u osnovne i srednje škole, pa do učenja hrvatskog jezika.
Slijedi replika poštovanog Stipana Šašlina.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Radić, pa sigurno da je jedan od temeljnih uvjeta uspješne reintegracije izbjeglica iz Ukrajine u sustav RH poznavanje hrvatskog jezika. Grad Osijek je pokrenuo inicijativu i organizirao edukaciju odnosno učenje hrvatskog jezika za sve prognanike i izbjeglice iz Ukrajine. Zanima me kakav je odaziv odnosno kakav je interes izbjeglica i kakvi su kapaciteti odnosno da li postoji dovoljno nastavnika, dovoljno nastavnih sredstava itd., uvjeta za provedbu istoga? Hvala.
Hvala kolega na pitanju. Pa organizirano je kao što ste i sami rekli učenje hrvatskog jezika. U ovom trenutku imamo 47 polaznika. Također pristupilo se i procjeni psihofizičkog stanja djeteta kako bi ga se kasnije što lakše integriralo i u vrtiće i u škole. Kao što sam rekao 37 djece je već integrirano u osječke osnovne škole, kapaciteta imamo i spremni smo odgovoriti na sve izazove u bilo kojem trenutku.
Slijedi replika poštovane zastupnice Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Radić, vrlo je važno da osobama pogotovo djeci, ženama i osobama starije životne dobi osiguramo nekakav što prije normalan život iako znamo da je to vrlo teško jer napustiti svoj dom i svoju sigurnost nije lako. Znamo koliko je i bolno iz našeg vlastitog iskustva. … [[Govornik se ne razumije]] vidim i smatram da je tu uloga jedinice lokalne i regionalne samouprave vrlo velika. Iz vašeg izlaganja evo ga mi je nekako ostao u uho ovaj vaš dječji kutak, pa bi vas lijepo molila da mi nešto više kažete o tom vašem dječjem kutku. Hvala.
Hvala poštovana zastupnice. Pa što se tiče dječjeg kutka grad Osijek zajedno s Osječko-baranjskom županijom je za najmlađe Ukrajince organizirao dječji kutak na području kulturnog centra u gradu Osijeku gdje imamo dovoljno kapaciteta i da ako bude potrebe i da ga proširimo. U ovom trenutku je do sada upisano 40 djece koji su tamo zajedno sa roditeljima prije nego što ih se integrira u vrtiće s obzirom na procjenu psihologa koji su nam sugerirali da prvo bude integracija, da ne idu odma sa djecom nego prvo da budu sa roditeljima u tom dječjem kutku kojega smo zajedno i sa županijom opremili, mediji su već bili ovaj i posjetili, moglo se vidjeti i slike i videi. Ako bude potrebe mi ćemo ga i proširivati, imamo dovoljno kapaciteta, al naravno svi se nadamo da neće biti potrebe i da će rat u Ukrajini završiti što prije i da će se ljudi moć vratit svojim domovima.
Slijedi replika poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega, čestitam vam na ovome što radi i Osijek i Osječko-baranjska županija i vama i županu. Operativni stožer imenovan na razini RH upravo je tako preporučio svim županijama da koordinacijom zajedničkih snaga damo sve što možemo da se ukrajinski državljani koji su morali napustiti svoju zemlju zbog rata osjećaju kao kod svoje kuće. I svi drugi županijski stožeri također slijede naputke i smjernice i ovaj s obzirom da ja dolazim iz županijske, iz Karlovačke županije moram još reći, a i vi to radite samo niste se sjetili vjerojatno spomenuti da zapravo se puno radi po prvi puta na individualnom pristupu pojedinoj raseljenoj osobi. Tako kada se uočilo u mojoj županiji dijete koje ima zapravo izvrsne rezultate u sviranju jednog glazbenog instrumenta individualno smo za njih organizirali i smještaj u Karlovcu i pohađanje muzičke škole i on line spajanje u jednoj drugoj zemlji gdje on polazi konzervatorij, dakle tim individualnim pristupom je ono što trebamo isto tako njegovati u ovome. A vama svake čestitke.
Odgovor.
Hvala vam kolegice. Pa tako na početku ukrajinske krize … Osječko-baranjske županije je posjetio i ministar unutarnjih poslova g. Božinović koji je imao riječi hvale kako za naš stožer tako i za većinu stožera na području RH. Kao što sam rekao 189 raseljenih osoba na području grada Osijeka, od toga je 132 u organiziranom smještaju, 57 je u privatnom smještaju. Naravno da radimo individualno, radimo individualno i sa djecom, velik broj djece pohađa i naše sportske klubove, što individualne sportove, što timske sportove gdje se naši treneri i stručno osoblje uistinu brinu o njima.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega čestitam na svemu onome što činite i jako je značajno da upravo lokalna zajednica se što više organizira. Pa evo i na primjeru moga grada i moje županije gdje ima oko stotinjak izbjeglica i gdje je samo na području evo Selina ima 46 osoba koje su smještene u apartmane kod ljudi koji su prethodno ti Ukrajinci bili gosti u tom mjestu pored Zadra. A osim toga Hrvatski olimpijski odbor je organizirao i smještaj i treninge za 43 sportaša skokova, skakača u vodu gdje su dobili oni i smještaj u privatnom aranžmanu i mogućnost da budu daleko od ratnih zbivanja i da na taj način što više se normalizira njihov život. Evo jedan od doprinosa isto jako važan kao što to činite i vi.
Odgovor.
Hvala. Kao što smo čuli na početku rasprave od državne tajnice da je u Selinama pored Zadra velik broj raseljenih osoba iz Ukrajine koji su do sada tamo ljetovale i smještene. Mislim da je to hvalevrijedno. Mi smo kao što smo rekli na početku na razini županije donijeli Akcijski plan Slavonsko srce za obitelji Ukrajine, ali definitivno kad ovo vidimo i u Karlovcu i u Zadarskoj županiji da je to hrvatsko srce za ukrajinsku obitelj.
Slijedi replika poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Evo spomenuli ste veliki broj djece koji je uključen u školski sustav i sa tim u pravilu i nema određenih poteškoća, no moje pitanje kako je što se tiče uključenja u predškolski odgoj na vašem području? Da li imate mjesta u vrtićima? Da li postoji lista čekanja općeniti, a kako je sad stanje i sa velikim priljevom djece u toj dobi? I s druge strane vezano za primjenu Zakona o socijalnoj skrbi i troškova stanovanja, vjerojatno se upoznati da se treba napraviti preispitivanje tih prava znači priznavanje prava na režijske troškove i troškove stanovanja te da općine i gradovi nisu u mogućnosti preispitati pravo na troškove stanovanja dok god ne bude to okončano i preispitano u centrima za socijalnu skrb. Da li su vam se korisnici tu obraćali s tom poteškoćom znači da im se ne može još uvijek priznat naknada za troškove stanovanja po novim propisima jer nije preispitano u centrima što dugo traje objektivno?
Odgovor.
Hvala poštovana zastupnice. Pa što se tiče vrtića mislim da tu svi po Hrvatskoj, pogotovo po većim gradovima jedan problem, a to je lista čekanja upisa djece u vrtić. Kada sam preuzeo odgovornost za vođenje grada Osijeka to je bilo preko 250 djece, nakon toga smo neke dvorane malo prenamijenili u grupe, ono što mogu reći sa zadovoljstvom da čekamo NPOO gdje ćemo se prijaviti i za izgradnju i dogradnju određenih vrtića. Također u gradu Osijeku smo otkrili neke domarske stanove koji do sada nisu bili otkriveni i koji će biti prenamijenjeni i opremljenom didaktičkom opremom gdje ćemo moći primiti što veći broj malih Osječanki i Osječana da se mogu upisati u naš vrtić. U ovom trenutku za raseljene osobe iz Ukrajine i za njihove mališane osigurali smo Dječji kutak, imamo još nešto mjesta u vrtićima kao što sam rekao smo prenamijenili dvorane, tako da evo čekajući novi NPO prenamjenu i nadogradnju vjerujem da ćemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i taj problem riješiti. Što se tiče režijskih troškova [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] velik broj …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Slijedeća replika poštovani zastupnik Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Evo vidimo da zasigurno iskustvo Domovinskog rata naš je narod učinio dodatno solidarnim, empatičnim tako da značajan broj izbjeglica iz Ukrajine smo primili. Ja zahvaljujem, čestitam vama što ste vi itekako to dobro organizirali, ali moram spomenuti i Splitsko-dalmatinsku županiju gdje imamo trenutno smješteno nešto manje od 2.000 ljudi, 1.913 ljudi znači najveći broj u RH. A ja bih također spomenuo da smo već 2014.g. kada je bio onaj prvi napad, prva agresija na Ukrajinu već tada smo sudjelovali kao županija u pomoći i kao oni koji smo primali godišnje oko 100 djece na ljetovanje. A isto tako u ovom kontekstu spomenuo bi jednu dobru tradiciju i solidarnost hrvatskog naroda koji je pokazao za vrijeme Domovinskog rata kada smo primili ljude iz BiH koji su bili također nažalost protjerani iz svojih domova. Hvala.
Odgovor.
Hvala kolega. Pa evo i ovim putem čestitam i Splitsko-dalmatinskoj županiji i svim jedinicama lokalne samouprave, županijama i svima svim ljudima koji sudjeluju kako bi se integracija i primanje raseljenih osoba iz Ukrajine odvila što lakše i što bezbolnije za te ljude u nadi da će rat završiti čim prije i da će se vratiti svojim domovima. Hvala.
Dobro, vi ste završili. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, kao što sam naznačila u raspravi u ime kluba sada ću malo detaljnije govoriti o izazovima koji se javljaju pri integraciji izbjeglica u naš obrazovni sustav. Dakle zakon, ponovit ću, omogućava osnovno i srednje obrazovanje kao i prekvalifikaciju, dokvalifikaciju pod istim uvjetima kao i hrvatskim državljanima, također omogućuje i obrazovanje odraslih vezanih uz zaposlenje, stručno usavršavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva, ali na žalost zakon ne prepoznaje visoko obrazovanje. To znači da osobe pod privremenom zaštitom neće moći u jednakom opsegu kao hrvatski državljani pristupiti sveučilištima. Istodobno dosadašnja statistika priljeva izbjeglica iz Ukrajine na primjer ukazuje na to da je čak među njima čak 35 do 40% visoko obrazovanih osoba od kojih će se mnoge ako za to imaju uvjete htjeti usavršavati u svojoj struci i nadajmo se integrirati privremeno ili trajno u naše za stručnjacima vapijuće tržište intelektualnog rada i to posebno u javnom sektoru preko zdravstvenih radnika i radnica, učitelja, učiteljica, geodetkinja, agronoma itd. Držimo da bi se osobama pod privremenom zaštitom radi što bolje integracije trebalo izaći u susret i u tom segmentu. Također nedavno smo u Hrvatskom saboru raspravljali i usvojili izmjene Zakona o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija i to baš u segmentu vezanom za osobe kojima je odobrena međunarodna zaštita. Na žalost tada se u zakonu propustilo prepoznati institut privremene zaštite pa pozivamo Vladu da intervenira i u taj zakon. Slažemo se da na primjer izbjeglice iz uništenog Mariupolja teško mogu dobiti sada kopiju ili bilo kakav certifikat vezan za njihovu diplomu. Stoga bi ovu krizu trebalo odmah iskoristiti kao priliku za debirokratizaciju i modernizaciju aktualnih procedura nostrifikacija diploma koje su kronična boljka kako za strance tako i za hrvatske građane koji su se školovali u inozemstvu. To je i šansa da se napokon do kraja u nostrifikacijski sustav integrira i načelo, te metodologija za procjenu i prepoznavanje neformalno stečenih kompetencija. Dakle, to je prilika da odgovor na krizu iskoristimo za modernizaciju našeg obrazovnog sustava na dobrobit svih građana, odnosno dakle svih ljudi koji u Hrvatskoj žele raditi i živjeti i za to im treba da se njihova stvarna znanja kao i zvanja priznaju i vrednuju. Ali da bi osoba uopće mogla kvalitetno pristupiti obrazovanju ključno je da što prije i što brže nauči hrvatski jezik. U tom smislu držimo da bi zakone trebalo izmijeniti na način da se što bolje omoguće tečajevi hrvatskog jezika. Dosadašnja praksa pokazala je da je dostupnost tečajeva hrvatskog jezika nedostatna, a posebno sada u situaciji većeg priljeva izbjeglica. I zato pozivamo Vladu da žurno ponudi sustav učenja hrvatskog jezika za izbjeglice. Nužno je tu mapirati dostupne resurse u javnom neprofitnom i privatnom sektoru, te uspostaviti sistem brzog podugovaranja pružatelja usluga, poduka i to u spektru formata grupnih ili individualnih off line ili on line pristupačnima i prilagođenima ljudima koji se tek snalaze u novoj sredini i nose s brigama o svojim bližnjima u ratnim zonama. Dakle, ovo je još jedna prilika za dinamičniju prilagodbu obrazovnog sektora no za to treba osigurati i dodatna financijska sredstva i dobru upravu, dobar menagement. U uključivanju izbjeglica iz Ukrajine u obrazovni sustav treba voditi računa kako o kapacitetima obrazovnih institucija u pogledu kadrova i prostora, ali tako i maksimalno iskoristiti prilike za zapošljavanje kadrova i iz Ukrajine. Dakle, ovom problemu treba pristupiti dvojako, s jedne strane integraciju izbjeglica i ne samo iz Ukrajine u hrvatsko društvo, u sustav obrazovanja i posljedično u tržište rada. S druge strane u tome treba vidjeti priliku za Hrvatsku jer integracija izbjeglica može pozitivno djelovati na našu nepovoljnu demografsku sliku i na mnoge deficite na tržištu rada izazvane odlaskom velikog broja mladih i obrazovanih generacija. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice. Drago mi je da ste otvorili kroz svoju pojedinačnu raspravu puno širu temu. Dakle, rat u Ukrajini je naravno senzibilizirao nas sve zajedno, imamo posebnu empatiju za sve što se tamo dešava i dobro je da smo prepoznali da treba promijeniti niz zakona, omogućimo jednostavniju barem formalne uvjete za integraciju od vrtićke dobi, pa apsolutno svih mogućih dobi ljudi izbjeglica koje dolaze. Ali ovo nam treba otvoriti oči i trebamo vidjeti problem koji mi imamo u Hrvatskoj i jasno si reći da mi u Hrvatskoj imamo problem sa radnom snagom koje nemamo dovoljno i to sa svih aspekta počevši od turizma završivši sa problemom radne snage ne znam sa liječnicima. Čak liječnici su problem i u velikim gradovima, da ne kažem na otocima ili negdje drugdje. Prema tome, ovu izmjenu zakona kojom idemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] treba prepoznati i za neke druge stvari koje treba pokrenuti.
Odgovor.
Oprostite nisam čula. Zahvaljujem. Hvala vam kolegice Mrak-Taritaš na vašem pitanju, komentaru. Doista, mislim da ćemo se svi složiti i moramo u tome vidjeti kako solidarnost i pomoć s jedne strane ljudima u potrebi, s druge strane jednu veliku priliku za Hrvatsku da na neki način amortizira situaciju i na tržištu rada, gdje postoji visoka insuficijentnost da tako kažem različite radne snage od visoko školovanih, dakle visoke stručne spreme do najniže i da bude to neka vrsta odgovora i šanse za izrazito negativnu demografsku situaciju koja naravno ima svoje implikacije i na mirovinski sustav itd., da sad nemam više vremena o tome govoriti. Da, slažem se s vama to je i prilika za Hrvatsku, ali budimo prije svega solidarni sa svim izbjeglicama i svim azilantima i svim ljudima. Hvala.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice slažem se što se tiče obrazovnog sustava. Naime, htio sam i sam govoriti o tome u pojedinačnoj raspravi. Međutim, imam jedna stvar s kojom se ne slažem, a to je ono što ste spomenuli u prijašnjoj raspravi u ime kluba. Tamo ste problematizirali i ovaj dio koji je vezana za provjeru useljenih osoba pa ste spomenuli krivične, one potvrde o nekažnjavanju i još neke ovoga potvrde ste spomenuli. Ja nisam za to da se u sustav puštaju osobe koje nisu provjerene. I sustav provjere mora postojati. Možda ne mogu dati potvrdu o nekažnjavanju jer je nemaju gdje podići, ali postoji neki drugi dokument koji mogu priložiti da znamo da su to osobe koje su provjerene i koje će biti sigurne da će dobro raditi u našem sustavu i da neće naškoditi našim sugrađanima.
Odgovor.
Zahvaljujem. Da, naravno mislim da u današnje vrijeme postoje neki drugi sustavi preko kojih se takve stvari mogu provjeriti. No, međutim ne vidim nikakvog načina da netko iz Mariupolja ili iz neke Sirije ili iz Afganistana u ratnim okolnostima dođe do potvrde o nekažnjavanju. Ja ću vam reći ja sam se udala u Cavtatu '91. godine i tijekom '92. meni je trebala potvrda ovaj ženidbeni list, ja do njega nisam mogla doći. I šta ćemo onda? Kako ćemo pomoći ljudima koji doista ne mogu doći do dokumenata. Ja sam uvjerena da provjere Interpola i ostalih policijskih sustava o kojima ja ne znam dovoljno ali oni sigurno postoje su dovoljni da se može izvršiti takva vrsta provjere, ali biti odan nasušnoj nekakvoj birokraciji u takvim uvjetima mislim da je pogrešan pristup. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, tajnika više nema, poštovana tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, zapravo sam potaknut na ovu raspravu sa izjava gospodina tajnika, a o tome ću malo kasnije. Bilo je tu puno govora o tome da li odnosno hoće li iseljene osobe iz Ukrajine imati sva prava koja su im potrebna, je li Hrvatska država sve omogući da li je … [[Govornik se ne razumije.]] promptno i kvalitetno, je li bezuvjetno izašla u susret iseljenim osobama? I mislim da možemo na temelju onoga što čitamo u javnim glasilima, na temelju onoga što piše u zakonu, na temelju onoga što ćemo i usvojiti u ovom zakonu mislim da možemo reći da je država reagirala dobro. Da li je trebala reagirati ranije u vezi drugih iseljenih osoba to je drugo, drugi par cipela, ali mislim da je ovdje reagirala dobro. Ako se malo pogleda literatura koja se može naći na internetu vezano za informacije o tome koja su sva prava iseljenih osoba onda ćete vidjeti da imaju pravo na boravak, pravo na osnovna sredstva za životni smještaj, pravo na rad, pravo na zdravstvenu zaštitu, pravo na osnovno i srednje obrazovanje, pravo na spajanje obitelji, pravo na slobodu vjeroispovijesti itd., itd. Ne znam što bi se tu još moglo nabrojiti. Opet moram skrenuti pozornost na onaj dio koji sam maloprije i replicirao zastupnici vezano za potvrde i provjere. Ok, ne možemo znači iseljene osobe sigurno teško će dobiti potvrdu o nekažnjavanju međutim postoji mogućnost da se to ispita na neki drugi način. Postoje službe koje u Ukrajini i dalje rade, postoji i na kraju i veleposlanstva iz kojih se mogu dobiti informacije s obzirom da informacijski sustavi ako nisu, ako više ne funkcioniraju postoje nekakvi beckup-ovi i postoje podaci zapisani i zapisi o tim svim osobama koje su živjele nekad u Ukrajini i možda još uvijek žive. Što se tiče zdravstvene zaštite imaju pravo na liječenje akutnih stanja, kroničnih bolesti kod liječnika obiteljske medicine, pedijatrije, ginekologije, hitne stomatološke službe. Ukoliko postoji potreba imaju pravo na specijalističke preglede i na bolničko liječenje, imaju pravo na ortopedska pomagala itd., itd. Sve to pozdravljao i smatramo da je izuzetno važno kvalitetno praćenje i izvještavanje o pruženim zdravstvenim pomoćima jer se otvaraju velike mogućnosti za lov u mutnom. A s obzirom na to da čitam u dnevnim novinama i tjednim glasilima o nestašlucima koji se dešavaju u zdravstvu u sustavu zdravstva tome se treba pristupiti sustavno. I sada dolazim do rečenice koju je izgovorio tajnik zbog koje sam se zapravo javio za raspravu. Gospodin tajnik je u jednom momentu rekao da će se razmjena podataka rješavati na CD. Ne znam koliko ste upućeni ali u proteklih 5 godina niste imali mogućnost da kupite računalo sa CD-om i nemate tu mogućnost ni danas da kupite sa CD-om osim ukoliko to posebno ne naručite. I ukoliko će sada trebati zdravstveni radnici te podatke isporučivati na CD-ovima to znači da će netko na neki način doći do mogućnosti da isprazni svoja skladišta sa starim zalihama CD-ova koji nisu u upotrebi koji nisu radili sigurno 5, 6, 7 ili 8 godina ili će ih počupati iz starih računala i nakon toga prodati u ministarstvo. I ako mi 2022. godine govorimo o prženju CD-ova za prijenos podataka onda je to žalosno za ovu državu, onda je to žalosno za ovaj sustav zdravstva, žalosno je sustav socijalne skrbi jer danas možemo podatke razmjenjivati na puno kvalitetnije načine, na puno sigurnije načine, a ne pržiti ih na CD-u. Prvo danas CD kupiti je već polako i umjetnost. Nema ih više, nitko ih ne koristi. Zašto? Koriste memori stikove. Nemamo medij u kojem bismo taj CD spržili i sad ćemo tražiti od liječnika i obiteljske medicine i svih ostalih da kupuju uređaje na koje će pržiti CD-ove. Pa jel to vama normalno? Ja se nadam da to neće se desiti. Ja se nadam da neće ministarstvo raspisivat takav natječaj u kojem će se kupovati CD-ovi i stari uređaji jer se to više u svijetu ne koristi. Danas je … [[Govornik se ne razumije]] moguć na puno načina, mogu se ti podaci razmjenjivati i sigurnim putevima i preko mailova i na 100 drugih načina, ali bitno da su ti podaci ispravni i da se kasnije mogu prekontrolirati. Import da li se dešava sa CD-a ili se dešava sa memori stika ili se dešava iz nekakve datoteke potpuno je isti. Prema tome, molim vas da o tome se razmisli i da g. tajniku koji nije ovdje da se prenese ova poruka.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, jako je bitno da o ovome problemu govorimo ne zato jer smo mi zločesti ili da bi to bili pojedinačni slučajevi. Znači ovdje imam dopis kolegice obiteljske medicine koja govori u ime ovih 2223 obiteljska liječnika, dakle ovo je sustavni problem. Dakle, čak i kada da povjerujemo državnom tajniku da se eto nije znalo jel, pa nisu se snašli, dakle rat u Ukrajini nitko nije očekivao, ali problem CD-a postoji ne samo za slanje ovih računa nego imate primjer evo Nacionalni preventivni program ranog otkrivanja raka pluća. Znate kako obiteljski liječnici šalju račune, CD, pa opet prži CD, pa šalji ili poštom, pa imaš kuvertu, pa marku ili ideš osobno i to ne može recimo svaka 3 mjeseca nego svakih mjesec dana, dakle nema tu modernih načina slanja računa nego se prisiljava na ovakve stvari i sami ste rekli bilo je više govora kako stojimo i sa CD-ovima, ne možeš kupiti tehniku, dakle ministarstvo mora pod hitno osloboditi obiteljske liječnike ovakve nebuloze. Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, imamo još jedan problem, a to je da taj liječnik ne može taj posao obaviti sam, ne može ga obaviti niti medicinska sestra koja radi kod njega, znate zbog čega, jer nema taj uređaj, onda plaća tu uslugu. Dođe netko sa uređajem ko ima prijenosni uređaj, pa ga priključi USB, tamo gdje može doć onaj stik koji košta u trgovini ne znam 20 kuna sa kojim se može riješit razmjena ukoliko ne postoji elektronički prijenos podataka. A danas ako ne postoji, danas mogućnost za elektronički prijenos podataka kada su svi liječnici u jednom sustavu, kad imaju pristup do istih resursa onda je to stvarno smiješno. I da danas netko tu iz Ministarstva zdravstva kaže da će se podaci prenosit na CD-ovim to je stvarno sramota i nedopustivo i to ne mogu protumačiti nikako drugačije nego da se pokušava pogodovati firmama koje imaju to na zalihama, nekakve stare zalihe CD-ova ili su ih negdje kupili za 5 eura jer ih više niko ne želi kupiti odnosno 5 kuna, pa će ih prodati kod nas za 500 kuna.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak- Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Pavić, zaista mislim da postoji ona uzrečica da je put do pakla popločen dobrim namjerama. Ja ovdje ne vidim moram priznati niti jednu dobru namjeru, dakle ajdemo razumjeti imamo zakon za kog ćemo svi reći da je okej, da treba biti, možemo diskutirat o tome da li je trebalo bit malo ranije ili ne, ali uopće u tom otvoriti temu CD-a danas zaista vas podržavam u ovoj vašoj konstataciji da ih neko želi te CD-ove ne udomit nego ih prodat jer danas ako hoćete se iz svog kućnog maknuti stare diskete koje još imamo ili CD-e i zaključit da vam oni više ne treba morate otić na reciklažno dvorište jer to je otpad koji primaju samo reciklažna dvorišta jel je elektronički otpad. Prema tome, ja imam osjećaj da neko otpad koji ima želi kroz ministarstvo staviti u sustav i moramo imati apel ne to radit.
Odgovor.
Hvala vam na vašoj replici. Zbog toga sam se i javio za riječ. Ne možemo si dozvoliti da ono što mi bacamo i toga se ne možemo riješiti bez da to platimo da to netko drugi prodaje ministarstvu za veliki novac i to još se propiše kao obaveza nakon toga i nitko na to ne reagira i ne želi reagirat. Nikog ne interesira što se dešava u sustavu socijalne skrbi, nikog ne interesira kakve zakone donosimo. Tu sam 15 puta govorio o tome da nije dobro da donosimo i da usvajamo zakon u kojem nema priloga o pravilnicima. Što se desilo sad u sustavu socijalne skrbi? Ne postoji pravilnik i sustav radi kako hoće i to je katastrofa. Ne postoji jedinstveno mišljenje od strane ministarstva na temelju kojeg bi se moglo djelovati i kad to vidite što se dešava, kakve se sad danas pomoći dijele ljudima koji imaju pravo na socijalnu skrb to je katastrofa. A sad ovo sa CD-ovima to je sramota jer je to javno izrečeno u ovoj prostoriji za ovom govornicom, sramota.
Slijedi replika poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, govorili ste o informacijskim sustavima, pa je evo moj upit vama kao jednom stručnjaku koji dolazi iz tog područja da mi kažete svoj komentar. Kako je moguće da zakon koji je donesen 17. veljače u sustavu socijalne skrbi, Zakon o socijalnoj skrbi ima znači svoju aplikaciju, SocSkrb aplikacija koja je važeća unatrag ne znam 7-8.g. ovaj i sada kad je sustav i zakonske odredbe su izmijenjene, znači sustav nije ažuriran dva mjeseca već, mislim kako je to, dal ste se susreli sa ijednim drugim sustavom koji je na taj način dočekao neke spremne, kao spremno svoje zakonske reforme ili je ovo možda evo i jedini slučaj, gdje je tu učinkovitost sustava, gdje se tu očekuje učinkovitost i spremnost socijalnih radnika za odgovor na sve poteškoće koje određene obitelji i pojedinac ima, a kad nema podlogu upravo evo [[Upadica: Odgovor]] informatičkog sustava.
Poštovana zastupnice, model vam je svagdje isti, u ovom dijelu model je svagdje isti, imali smo ovdje primjera nabrojenih. Ja sam ovdje postavio pitanje između ostaloga ministrici turizma vezano za informacijski sustav na koji je potrošeno 39 milijuna kuna. Ona je meni pričala o krevetima i koliko se kreveta iznajmljuje u Hrvatskoj. Tako vam se isto desilo i sa ovim sustavom SocSkrb. Što se dešava? Zakon je donesen, a da prije toga se nije dalo šansa i naputak da se informacijski sustav promijeni, a znalo se da će biti zakon usvojen baš tako kako su ga napisali. Prema tome, to se moglo napraviti i ranije i imali bismo danas sustav u upotrebi, ali sad se dešava druga stvar. S obzirom da sustav trenutno ne može raditi u opsegu u kojem bi trebao raditi onda se ide na hitnu nabavu koja se može provesti na način kako se to provodi, lov u mutnom i nakon toga vam to košta sve skupa 10 puta više nego što treba koštati i onda kad dođe služba koja to može procijeniti kolika je vrijednost usluge ispada da su usluge koje vrijediju 10 tisuća kuna plaćene 15 miliona kuna. Evo, to se dešava u našoj državi i to nitko ne želi čuti, čak niti premijer [[Upadica: Vrijeme.]] i odgovara na naša pitanja.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajnice, drage kolegice i kolege, nakon što su ruske oružane snage 24. veljače ove godine pokrenule vojnu invaziju na Ukrajinu puno, zaista puno ljudi je bilo prisiljeno od ratnih događanja. Kao odgovor na to Vijeće EU je 4. ožujka donijelo provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine, a vlada je već 2 dana kasnije donijela odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Uz navedenu odluku Vlada RH osnovana je, osnovala je operativnu skupinu za koordinaciju potporu pružanja zdravstvene zaštite izbjeglom stanovništvu Ukrajine. Zbog što lakšeg ostvarivanja prava iz zdravstvene zaštite izbjeglom stanovništvu iz Ukrajine Ministarstvo zdravstva je uputilo zdravstvenim ustanovama upute za pružanje zdravstvene zaštite, upute za mogućnost cijepljenja ukrajinskih državljana, upute za testiranje ukrajinskih državljana, izrađene su preporuke kako sačuvati mentalno zdravlje u teškoj situaciji, psihosocijalnu pomoć, preporučene mjere zaštite zdravlja za starije osobe u izbjegličkoj krizi i protokol za medicinsku evakuaciju ozlijeđenih ili specifično oboljelih osoba direktno iz Ukrajine. Smatramo to jako bitnim i mora se na svaki način pomoći ljudima koji dolaze iz Ukrajine tako, zato što je Hrvatska itekako osjetljiva na taj isti problem. Nema tako davno kad su i naši građani isto tako morali napustiti svoje domove i otići živjeti negdje drugdje. Svaka pomoć je bila itekako dobrodošla i toga se uvijek moramo sjetiti. Uz navedeno smatramo da je velika pomoć raseljenim osobama iz Ukrajine koji su došli u RH i web stanica Hrvatska za Ukrajinu, ako ju niste vidjeli otvorite ju. To je na dva jezika na hrvatskom i na ukrajinskom jeziku gdje su apsolutno sve informacije koje se odnose na ukrajinske građane kod nas, a jednako tako i za naše građane koji na taj način mogu saznati informacije kako dati svoju nekretninu na, u, u iznajmljivanje, dakle niz je tu podataka koji su itekako važno. Tu su podaci koji se odnose na zdravstvenu zaštitu kako ju mogu ostvariti, na socijalna prava, na naknade koje imaju na pravo, na način zapošljavanja, tu je ponuda i burza zaposlenja poslodavaca koji žele primiti Ukrajince na rad kod sebe. Tu se nalaze i sve druge informacije i velim ako niste vidjeli tu stranicu svakako ju treba pogledati. Ista stranica nudi i konkretne informacije za sve one koji zapravo nude svoje usluge. Od veljače, 25. veljače 12.648 ljudi iz Ukrajine ušlo u RH od toga je žena bilo 48,8%, muškaraca 13,8%, djece 37,4%, a taj postotak itekako govori o nekim slikama koje smo vidjeli vezane uz druge migrante i uz ove ljude iz Ukrajine koji nam dolaze. Za potrebe, ljudi su smješteni ili u pojedinačnim smještajima ili u prihvatnim centrima ili u kolektivnom smještaju. A za potrebe kolektivnog smještaja osigurano je 38 objekata u kojima se na današnji dan nalazi 1.612 osoba. Napominjemo da zdravstvena zaštita i socijalna skrb nisu jedine mjere koje su pružene raseljenim osobama već im se u smještaj radi što lakše integracije i proteka ove teške situacije za njih za koje se nadamo da će što prije završiti nudi i olakšana mogućnost zapošljavanja na način da nisu potrebne dozvole za boravak i rad ili potvrde o prijavi rada već je dovoljna iskaznica stranca pod privremenom zaštitom. Isto tako djeca, djeci je omogućeno pohađanje predškolskog odgoja, osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja u Hrvatskoj pod istim uvjetima kao što to prolaze i hrvatska djeca. Ovim zakonom i zakonskim prijedlozima uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu te da mogu ostvariti naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi u istom opsegu kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Operativni stožer prikuplja sve, sva ulaganja koja ima i na taj način će se sa zajedničkim računom tražiti povrat sredstava od EU, što nije nevažno. Klub HDZ-a će podržati ove zakonske izmjene i dopune kako bi se ukrajinski građani [[Upadica: Vrijeme.]] kod nas osjećali kao kod kuće.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Zakonskim izmjenama koje su danas pred nama zapravo se osigurava da Ukrajinci odnosno raseljeno stanovništvo iz Ukrajine ostvaruje ista prava iz sustava zdravstvenog i iz sustava socijalne skrbi kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. To svakako smatramo dobrim rješenjem jer je osobama potrebno barem u prvom dijelu njihova boravka ovdje, a ne znamo do kad će to trajati i njihova potreba koliko će trajati za boravkom da im se osigura mjesečna sustavna pomoć kako bih im se zadovoljile sve potrebe koje svaka obitelj ima. Ono što svakako smatramo da se međuresorno odluke trebaju uskladiti i da se trebaju povezati i provedbeno da trebaju biti u interesu samih korisnika. Dakle, s jedne strane imamo odluku što se tiče financiranje troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine. Najveći iznos tih troškova koje se može odobriti najmodavcima je 3600 kuna otprilike za peteročlano kućanstvo, a ti isti korisnici znači sada mogu biti i korisnici zajamčene minimalne naknade. Tu svakako treba uskladiti provedbu i ovog zakona i provedbu te odluke koja je donesena a sve u korist i u najboljem interesu djece i obitelji. Ono što svakako apeliramo na ministarstvo da donese konkretne mjere što se tiče provedbe Zakona o socijalnoj skrbi i u ovom dijelu, ali i u onom što smo usvojili u veljači ove godine. Sve ono što se do sada ponudilo od strane ministarstva, što smo imali danas priliku za čuti je da je zaposleno 200 radnika u sustavu socijalne skrbi što je nedovoljno apsolutno za sve ono što je stavljeno za poslove u sustavu socijalne skrbi. Osim što imamo povećan broj korisnika i izbjeglica, imamo također i svi oni postupci koji su pred radnicima sada što se tiče preispitivanja prava. Nije preuveličavanje ako kažem da za sve potrebe u sustavu socijalne skrbi treba dvostruko više radnika nego što je to sada ako je sustav organiziran na ovaj način. Mi smo apelirali da se određena prava iz sustava socijalne skrbi izdvoje, da se na taj način rasterete socijalni radnici i da se osigura da se mogu baviti zapravo svojim radom, ono za što su se educirali, a to je znači psihosocijalna podrška obitelji i kućanstvima i sve ono što treba odraditi vezano za osiguranje prava i zaštita djece. Sustav kao ovakav što je postavljen je neodrživ, a korisnici zapravo trpe najveću štetu. Što se tiče radnika sada vam je stanje u centrima za socijalnu skrb da su u pojedinim odjelima svi socijalni radnici zatražili premještaj u druge odjele. To se posebno osigurava i tiče se znači radnika koji rade u Odjelu za djecu, obitelj i mlade. Rokovi koji su postavljeni reformom iz znači koja je usvojena u veljači ove godine su različite i nedostižne i također primjerice za korisnike na smještaju naknada za osobne potrebe se isplaćuje po izvršenju rješenja što znači da neće bit isplaćeni zaostaci, nego tek kad im se rješenje napiše, kad se provede upravni postupak te kad ono bude izvršeno. Znači zaostatke neće primati. Također naknada za ugroženog kupca se ne može osigurati, odnosno ostvariti u FINA-i dok god ne bude rješenje pravomoćno osigurano. Isto tako je i kod zajamčene minimalne naknade i osobne invalidnine. U teškim vremenima koje slijede zaista socijalni radnici sad imaju još manje vremena za savjetodavan rad i pomoć obiteljima zbog svih postupaka koje uključuju administriranje. Zato apeliram izazova i problema je puno, apeliram na ministarstvo da donese konkretne mjere i da vodi sustav socijalne skrbi jer na ovakav način sustav socijalne skrbi se ne vodi nego se zapravo otežava i rad radnicima, ali uvelike se zakida korisnike. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I na kraju gospođa Urša Raukar-Gamulin u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka također završno. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedavajući. Bit ću kratka budući da već ide termin slobodnih govora. Dakle, slušajući današnju raspravu bojim se da smo ipak prečesto čuli ukrajinske izbjeglice. Naravno izbjeglice iz Ukrajine su sada u najvećoj potrebi, u tome nema dvojbe. Veliki izbjeglički val za koji se pretpostavlja da će doseći i prijeći 10 milijuna ljudi je sada naravno u žiži interesa i reakcija svih država koje primaju izbjeglice i mi se, ne da razumijem nego u potpunosti podržavamo i osobno pomažemo gdje možemo. No ipak ove izmjene zakona ne prepoznaju u svom tekstu ukrajinske izbjeglice. One prepoznaju sve osobe pod privremenom zaštitom. I zato je potrebno naglasiti da se zakoni moraju i trebaju jednako primjenjivati na sve one kojima je potrebna privremena ili trajna zaštita. Sada je prilika da ispravimo greške i propuste sustava u prijašnjim izbjegličkim krizama kao i u onim recentnima danas na granici sa Bosnom i Hercegovinom. Sada je prilika da učinimo sve kako se ne bi ponovila sudbina malene Majdine. 4. travnja 2022. Europski sud za ljudska prava donio je konačan pravorijek kojim je zaključio da je Republika Hrvatska u slučaju pogibije Madine prekršila niz odredbi Europske konvencije za ljudska prava uključujući pravo na život, pravo na učinkovitu istragu, pravo ne biti nezakonito protjeran iz zemlje. Ali to je slaba satisfakcija za izgubljeni dječji život. Ta presuda i sadašnja politička volja da se pomogne ukrajinskoj krizi trebaju biti motori cjelokupne promjene odnosa prema svim izbjeglicama, azilantima, osobama sa privremenom zaštitom. Dakle svih kategorija ljudi, u potrebi svih ljudi koji bježe od rata, od progona, od mučenja, od bijede i siromaštva. Prilika je to da kao država konačno oslabimo rasističke i ksenofobne glasove i da pokažemo solidarnost s ljudskim bićima bez obzira na boju kože ili vjeroispovijest ili bilo kakvu drugu različitost. Želimo da se izbjeglicama ne prebrojavaju krvna zrnca i ne gleda njihova boja kože, već da smo izbjeglice spremni primarno gledati kao ljude. I zato u ovoj završnoj raspravi ponovno pozivamo da se ove izmjene i sve koje će možda još uslijedi primjenjuju jednako na sve izbjeglice i da ovu situaciju prihvatimo kao mogućnost izgradnje solidarnijeg i osjetljivijeg društva na izbjeglice ma odakle oni dolazili. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, hvala lijepa i na sažetosti. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego krenemo samo nekoliko obavijesti. Dakle, danas ćemo raspraviti i točku Izbor, imenovanja i razrješenja, imamo nekoliko promjena u odborima, to ćemo učiniti nakon što završimo raspravu o prve dvije točke gdje ću predložiti objedinjenu raspravu, tako je predložio i Odbor za zakonodavstvo. Dakle, nakon što prođemo te dvije točke objedinjeno Izbor, imenovanja i razrješenja i nakon toga rasprava o amandmanima, ima ih za sad 145, još će možda biti nešto i za današnje dvije točke, tako da ćemo raditi onda danas pokušat ćemo svih 145 ako će predugo trajati onda ćemo nastaviti sutra ujutro do 11,00 u 11,00 sati bi onda bila iznošenja stajališta i u 12,00 bi glasovali i glasovanjem bi onda završili tako da nemamo poslije glasovanja još iznošenje stajališta. To je to. Sada ćemo onda prijeći na raspravu o točkama: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 267 i - Konačni prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 268 Jel ima netko protiv da provedemo objedinjenu raspravu? Svi ste suglasni. Hvala vam lijepa. Onda ćemo ovako na temelju čl. 247. od strane Odbora za zakonodavstvo predloženo je HS-u provođenje objedinjene rasprave o navedenim točkama, oko toga smo se suglasili. Predlagatelj zakonskih prijedloga je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. A sada bih molio, a ne bih još jel imamo jednu stanku, prije nego što predstavnik predlagatelja da dodano obrazloženje za stanku se javio kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. U ime kluba Socijaldemokrata tražim stanku kako bih se dodatno konzultirali o ovim prijedlozima zakona. Naime, u Hrvatskoj do sada više od 10.000 izbjeglica boravi iz Ukrajine koji su u Hrvatsku i ostatak Europe pobjegli pred ruskom agresijom na Ukrajinu. Mnogi od tih Ukrajinaca, mnogi od tih ljudi koji su pobjegli od užasa rata nalaze se upravo i u mom rodnom gradu Osijeku. Do sada smo se solidarizirali s Ukrajinom na razne načine, sakupljali smo pomoć, smještali smo izbjeglice i sama činjenica da jako veliki postotak izbjeglica boravi u privatnom smještaju, a ne organiziranom govori o velikoj solidarnosti hrvatskog naroda, a također davali smo i različite oblike simboličke potpore. Evo koristim ovu priliku da kažem da mi je izuzetno drago da je gradonačelnik grada Osijeka g. Ivan Radić prihvatio moju inicijativu i na slobodnom jarbolu na glavnom trgu grada Osijeka istakao ukrajinsku zastavu za vrijeme trajanja agresije na Ukrajinu kao oblik simboličke pomoći. No svima nam je jasno da ova kriza i ovaj rat neće završiti tako brzo i nažalost naši prijatelji iz Ukrajine neće se moći tako brzo vratiti svojim domovima. Zbog toga je potrebno i pravno regulirati njihov status odnosno omogućiti im zdravstvenu zaštitu i zaštitu našeg sustava socijalne skrbi za vrijeme trajanja njihovoga progonstva. Prema tome, ocjenjujemo da su ovi zakoni potrebni i pozdravljamo činjenicu da će Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo socijalne skrbi naknadno nakon dvije godine ponovo ocjenjivati potrebna sredstva utrošena odnosno ocjenjivati sredstva koja je eventualno potrebno alocirati ili smo alocirali za ove potrebe. Hvala vam lijepa.
U redu. Javlja li se još tko? Da, imamo još zahtjeva, kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Pozdravljamo ovu inicijativu da se u hitnoj proceduri naprave izmjene ova dva zakona. Dakle, rat koji se dešava u Ukrajini nije ni lagan, neće kratko ni trajati i imat će dalekosežne posljedice to nam je već sada jasno jer taj mali diktator koji je krenuo s istoka i kojem ljudski životi ne znače ništa nego samo jednu brojku ne vidi se kraja i način na koji ja on krenuo bojim se da će imati trajne posljedice ne samo za Hrvatsku nego i za Europu. Odmah od samog početka mislim na stavove koje smo zauzeli su bili ispravni, od deklaracije koja je donešena u ovom Parlamentu, ali jednako tako upozoravali smo na činjenicu da će u jednom trenutku doći veliki broj izbjeglica što zaista je tome i tako i da se moramo pripremiti i kroz sve druge elemente, kroz zakone, ali kroz stvarno stvarni život da tim ljudima koji zaista mi kao zemlja moramo imati posebnu empatiju nakon svega što smo prošli, dolaze na ova naša područja i da im omogućimo koliko toliko pristojni život. Ali kad smo dobili u hitnoj izmjeni ova dva zakona ona otvaraju i sljedeće pitanje i mislim da je ovo vrijeme i mjesto da ga otvorimo, a to je Hrvatska demografska slika je loša, neću nikakvu novost reći kad pokažemo koliko je naših ljudi iselilo. Jednako tako ja se duboko nadam da će nam turistička sezona biti koliko toliko uspješna bez obzira na ovaj rat pokazat će i veliku potrebu za određenom radnom snagom. Što zapravo želim reći i zaključiti? Da o tome moramo voditi računa, da moramo sad pristupiti i izmjenama zakonodavstva da budemo zemlja prijatelj za sve one koji će jednog dana, ne samo zbog rata koji se desio nego zaista i zbog nekih drugih razloga odlučiti doći u Europu, odlučiti doći u Hrvatsku i da zaista omogućimo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] novu krv koja nam treba.
Stanka je odobrena. Kolegice Vlašić Iljkić izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba SDP-a vezano za odredbe ovog zakona kako bi još jednom ukazali zapravo na potrebu usklađivanja ova dva zakonska propisa i kako bi se osobama odnosno obiteljima i raseljenom stanovništvu osigurala sva prava kako stoji u zakonskom prijedlogu kako to imaju azilanti odnosno stranci pod supsidijarnom zaštitom. Naime, dosad su korisnici socijalne skrbi odnosno raseljeno stanovništvo imali pravo samo na jednokratnu novčanu pomoć, smještaj i psihosocijalno savjetovanje, a ovim zapravo se osigurava da postanu korisnici zajamčene minimalne naknade u nekom vremenu koliko je to neophodno i na taj način im se zapravo osigura materijalna egzistencija i financijska egzistencija koja je svakako sigurnija nego što je to putem jednokratnih naknada i putem humanitarnih pomoći. Ono što svakako trebamo naglasiti i spremnost sustava socijalne skrbi za pružanje smještajnih kapaciteta, smatramo da sustav reformski koji je putem reformskog paketa kao izmijenjen nije dovoljno pripremljen za sve potrebe naših građana, a također i za potrebe sve koje su u svakom sve većem izazovu. Što se tiče rješavanja svakako mislimo da treba biti spremniji sustav socijalne skrbi i da su to osobe barem koliko sad koristi raseljeno stanovništvo koriste naknade jednokratne i očekuju zapravo što sporije uključivanje u zajednicu, a to je i zaposlenje, ali i uključivanje djece u vrtić na što zapravo nismo također spremni jer imamo problema sa smještajnim kapacitetom [[Upadica: Hvala vam]] i djece u vrtićima i to su sve problemi o kojima treba razgovarati.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Sada će zahtjev za stanku obrazložiti kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Dakle, pozdravljamo ove izmjene zakona koje su pred nama, pozdravljamo rekla bih snažnu političku volju hrvatske vlade da pomogne ukrajinskim izbjeglicama i izbjeglicama nadamo se općenito. No htjeli bismo još jednom upozoriti da, da je potrebno uz tu snažnu volju potrebna je, potrebno je i dobro upravljanje, potrebno je osvijestiti provedbene rizike i napraviti plan kako se te probleme može spriječiti, a ne liječiti. Ovom prilikom isto tako bih upozorila i zamolila i apelirala na hrvatsku diplomaciju i ulogu Hrvatske u EU da se svrne pogled i na druge nacionalnosti koje su zarobljene u Ukrajini, na druge, druge državljane koji imaju problema sa izlaskom, koji imaju problema sa, sa priznavanjem izbjegličkog statusa, naročito bih podcrtala jednu dosta dramatičnu situaciju sa Romima koji kao što znamo vrlo često gotovo niti nemaju dokumenata i momentalno u tom strašnom ratu u Ukrajini su doista zarobljenici te situacija, rekla bih ovaj put u tim okolnostima ipak birokratske, pa evo molimo i apeliramo na hrvatsku vladu da se u EU zauzme i za te građane. Evo, zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Sada će govoriti kolegica Murganić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Tražim stanku u ime HDZ kako bi još jedanput progovorili i o ovom dva predstojeća zakona, ali i općenito dali naglasak na sve ono što je RH u svojoj vanjskoj politici i posebno vanjskoj politici premijera Andreja Plenkovića učinila za Ukrajinu i za ukrajinski narod. To je naravno i opredjeljenje velike velike većine hrvatskih građana koji suosjećaju sa tragedijom ukrajinskog naroda budući je vrlo slična tragediji koju smo mi proživljavali u našoj nedavnoj povijesti. Svakako da je predsjednik Andrej Plenković već prošle godine na Krimskom samitu jasno rekao da je Krim Ukrajina tako je završio svoj govor i poslije toga je potpisana i Deklaracija o europskoj orijentaciji Ukrajine i sve snažne političke podrške gdje se daje podrška ukrajinskom narodu u borbi za njegovu slobodu, teritorijalni integritet i suverenitet, ali isto tako i snažna osuda ruskog agresora proizlaze i brojne mjere. Vlada je donijela vrlo promptno odluku o pomoći raseljenim osobama iz Ukrajine u kojim stoje i niz različitih mjera pomoći kod smještaja, kod prihvata, kod pomoći kod stanovanja, pomoći kod odgoja i obrazovanja djece, učenje jezika, psihosocijalne pomoći, pomoći osoba sa invaliditetom, starijim osobama, kao i brojne mjere, a danas ćemo raspraviti i vjerujem kao što je HS donio jednoglasno deklaraciju, pardon sa jednim glasom protiv, Deklaraciju o Ukrajinu, tako će biti i usvojena ova dva zakona.
Sve je u redu, samo je bilo suzdržanih glasova.
Onda se ispričavam.
Imamo i šesti zahtjev, kolega Pavliček izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, evo tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da se prijatelji poznaju u nevolji, a trenutno je nažalost ukrajinski narod u nevolji i mislim da im je Hrvatska prilično dobro reagirala u zadnjih mjesec dana što se tiče i prihvata izbjeglica i što se tiče njihovog smještaja, ali i integracije u hrvatsko društvo i u tom tragu su evo i ovi prijedlozi izmjena i dopuna ova dva zakona. Ovim putem samo želim istaknuti da nažalost od ostalih zemalja mi imamo to iskustvo iz Domovinskog rata i kako i na koji način najbolje integrirati izbjeglice u hrvatsko društvo od najmlađih do najstarijih i mislim da tu neće biti apsolutno nikakvih problema, ali se ne smijemo ograničiti na brojku od 20 tisuća izbjeglica. Ukoliko ta brojka bude i veća ne trebamo gledati da ostale izbjeglice ne primamo, ako bude i 50 tisuća izbjeglica mislim da Hrvatska ima dovoljno kapaciteta i financijskih i stambenih da te izbjeglice zbrine i primi, a dugoročno ćemo vidjeti ukoliko oni žele ostati na području Hrvatske apsolutno im danas sutra to i dugoročno omogućiti, posebice jer smo svjesni da je nažalost i demografska slika Hrvatske takva kakva je u zadnjih 30.g. i svatko onaj tko je dobronamjeran i tko želi ostati i doprinijeti našem društvu je uvijek dobro došao.
Ima li još zainteresiranih, ako ne napravit ćemo stanku do 10 sati. STANKA U 9,47 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,02 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo s radom i pozivam sada poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Tomislava Dulibića da obrazloži navedene konačne prijedloge zakona. Izvolite, pardon zdravstva, da, da, dva su, dva su ministarstva pa zato sam to pogriješio. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici Vijeće EU 4. ožujka 2022. godine donijelo je provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu Članka 5. Direktive 2001/55 EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite. Predmetnom odlukom uvedena je privremena zaštita za ukrajinske državljane koji su boravili u Ukrajini i koji su raseljeni 24. veljače '22. godine ili nakon tog datuma zbog vojne invazije ruskih oružanih snaga koja je započela tog dana. S obzirom na izvanrednu i iznimnu prirodnu, prirodu situacije uključujući i vojnu invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba privremena zaštita trebala bi omogućiti tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i zdravstvenu zaštitu. Ovim zakonskim prijedlogom uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Želim još napomenuti da je vlada osnovala odmah međuresornu radnu skupinu i kao i ekspertnu skupinu kriznog stožera Ministarstva zdravstva koji smo odmah reagirali, dali sve potrebne naputke na teren te je dosada već obavljeno više od 4.000 usluga zdravstvene zaštite za raseljene građane Ukrajine. Također prihvaćamo, prihvaćam nomotehnički amandman Odbora za zakonodavstvo. Slijedom svega navedenoga predlažemo usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hoćete govoriti i vi? Je, sada će govoriti onda i državna tajnica … [[Upadica se ne razumije.]] aha, samo sekundu budem rekao. Sada će govoriti državna tajnica u Ministarstvu rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike poštovana Marija Pletikosa. Imamo samo jedan problem kažu mi kolege iz službe da je blokiralo računalo pa ne mogu upisati replike, pa ćete to ručno i budemo onda najavljivali unaprijed tko je idući, dobro. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, Zakon o socijalnoj skrbi je temeljni propis kojim se uređuje djelatnost socijalne skrbi, korisnici, prava i usluge te postupci za njihovo ostvarivanje kao i druga pitanja značajna za djelatnost socijalne skrbi. Između ostalih kategorija korisnika Zakonom o socijalnoj skrbi utvrđene su i kategorije stranaca kojima se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge u sustavu socijalne skrbi, a to su stranac sa stalnim boravkom i dugotrajnim boravištem u RH, osoba bez državljanstva s privremenim i stalnim boravkom i dugotrajnim boravištem u RH, stranac pod supsidijarnom zaštitom i azilant te članovi njihove obitelji, stranac s utvrđenim statusom žrtve trgovanja ljudima. Ruskom vojnom agresijom i invazijom na Ukrajinu u veljači 2022. godine veliki broj raseljenih osoba iz Ukrajine i članova njihove obitelji pronašli su utočište i sigurnost izvan granica Ukrajine, a veliki broj i u RH. Odlukom Vlade RH uvedena je privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine sukladno Zakonu o međunarodnoj i privremenoj zaštiti i provedbenoj odluci Vijeća EU od 4. ožujka 2022. godine kojom je utvrđeno postojanje masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine. Prema važećem zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetima propisanim zakonom i ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima se našao. Ovim zakonskim prijedlogom širi se opseg naknada i usluga za strance pod privremenom zaštitom na način da iz se ostvaruju u istom opsegu kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti čime se omogućuje da i raseljene osobe iz Ukrajine ostvaruju naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi ako za to ispunjavaju zakonom propisane uvjete. Slijedom navedenog predlaže se da Hrvatski sabor prihvati Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Sada pozivam da se vrati državni tajnik Dulibić koji će odgovarati na replike. On ima 10 replika, idemo redom, prava je na redu kolegica Blažević. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče svakako treba naglasiti brzinu i volju Hrvatske vlade u reakcijama na ratnu situaciju u prijateljskoj nam Ukrajini i isto tako svjedoci smo i velike solidarnosti hrvatskog naroda sa ukrajinskim narodom i to je posljedica onoga što smo mi sve proživljavali prije 30-ak godina. Današnje izmjene zakona su sigurno pozitivno i zbog svih onih kojima je potrebna zdravstvena zaštita. Mene zanima imate li zadnji podatak koliko je osoba iz Ukrajine izašlo u RH te koliko je njih potražilo odnosno dobilo neku od zdravstvenih usluga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice, trenutno je u RH po podacima nešto preko 12.600 raseljenih osoba iz, iz Ukrajine, od toga je nekih 1.600 u zajedničkom smještaju, a ostali su u privatnom smještaju. Što se tiče zdravstvene zaštite rekao sam već u uvodnom izlaganju preko 4.000 usluga smo pružili u primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj zdravstvenoj zaštiti.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle sami ste rekli koliko je usluga do sada pruženo za raseljene osobe iz Ukrajine. Molim vas da mi precizno kažete što se tiče liječnika obiteljske medicine. Dakle, bilo je nemalo negodovanja s njihove strane što u medijima, što na društvenim mrežama, što da su nam se sami obraćali zbog upute HZZO-a da račune za usluge koje su pružili raseljenim osobama iz Ukrajine moraju slati na sprženom CD-u. Dakle, ne radi se o nikakvom portalu na koji mogu prijavljivati, ne radi se o nikakvim modernijim načinima nego preko sprženog CD-a. Je li to vam baš praktični način ili imate nešto drugo za ponuditi? I druga stvar da li će se za te usluge, će se nekako financijski dodatno ajmo reći nagraditi pogotovo liječnici obiteljske medicine čak i oni iz domova zdravlja koji nikada ne dobiju nešto dodatno ili kako ste to zamislili. Hvala.
Izvolite odgovor.
Mi nismo mogli predvidjeti takvu situaciju da informatički riješimo nešto što je, situaciju da će se osobe iz Ukrajine doći u RH i biti našom privremenom zaštitom. Za sad je to tako, da se predaje na CD-u. Radimo na tome da se to ispravi s obzirom, ali budući da se ne radi o osiguranicima HZZO-a nego to idu na sredstva na teret državnog proračuna onda iznalazimo tu, riješit ćemo tu mogućnost kroz, kroz dogledno vrijeme, a sva sredstva znači sve ustanove, zdravstvene ustanove će vam, bit će im plaćene te fakture iz sredstava državnog proračuna.
Kolegice Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče, dakle moje je pitanje u kojoj fazi je povlačenje namjenskih europskih sredstava za izbjegličku krizu izazvanu ratom u Ukrajini i, dakle europskih sredstava i koliko je uopće sredstava alocirano za Hrvatsku? Dakle, kada i na koji način će Vlada RH namjerava napraviti care fond iz kojeg ćemo povratiti sredstva iz EU vezane za troškove integracije izbjeglica? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, znači na međuresornoj radnoj skupini koju vodi potpredsjednik Božinović odlučeno je da svi troškovi idu na jedno mjesto troška na sustav civilne zaštite. Svi postupci se, javne nabave se provode kao otvoreni postupci javne nabave da bi se mogli poslije refundirati. Trenutno je u Europskoj komisiji su razgovori o tom novom financijskom instrumentu, nije još to do kraja definirano, kad bude mi pripremamo sva, sve na jednom mjestu troška kao bi mogli refundirati sva ta sredstva.
Kolegice Grba Bujević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Državna tajnice, državni tajniče, gospođo ravnateljice usprave, do sada je pružena zdravstvena zaštita za 4.021 raseljenu osobu iz Ukrajine od čega je u bolničkom sustavu pruženo 528 usluga, a 53 osobe su zadržane na liječenju. Kroz primarnu zdravstvenu zaštitu pruženo je 2.734 usluge, a hitna medicinska služba je imala 192 hitne medicinske intervencije. Zdravstveni sustav mislim da je temeljem iskustva kojeg ima u dosadašnjem životu je zapravo vrlo promptno reagirao. Međuresorna skupina je dala vrlo jasne naputke što za zdravstveni sustav, a i za druge sustave i mislim da je to osnova na kojoj treba graditi ovaj cijeli sustav. Na pojedinačne stvari kao što je naša kolegica sada rekla ne treba od njih praviti problem zato što se sve to skupa rješava, a najvažnije od [[Upadica: Hvala vam.]] svega je da građani Ukrajine dobe uslugu kakvu zaslužuju.
Izvolite, imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora moram reagirati, Članak 238., malo ipak kolega omalovažava što sam ja rekla, dakle ne radi se o pojedinačnim slučajevima, ne radi se o pravljenju problema s moje strane, radi se o sistemskom problemu koji se još nije riješio. Pa evo nadam se da će se onda riješiti, a nemojte molim vas umanjivati sve ono na što kolege iz obiteljske medicine ukazuju. Dakle, ne pojedinačno.
Kolegice Marić dobivate opomenu, ovo je replika ovo nije povreda Poslovnika. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice, mislim ja dijelim vaše mišljenje, zdravstveni sustav je dobro reagiralo, mislim da je puno važnije bilo da smo mi odmah reagirali, oformili krizni stožer, ekspertnu skupinu, poslali sve moguće upute na teren i da čim su došle raseljene osobe iz Ukrajine da su dobile odgovarajuću zdravstvenu skrb i da je to puno važnije u ovom trenutku da li će, da smo im pružili zdravstveno odgovarajuću skrb nego hoće li nešto bit na CD ili informatičkom nekakvom rješenju.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine državni tajniče ja bih posebno pozdravio odredbu u Članku 5. po kojemu će Ministarstvo zdravstva u roku od 2 godine od dana stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadnu procjenu učinaka ovoga zakona. Mislim da je to dobra odredba koju treba ovdje i naglasiti odnosno da ćemo znati točno i koliki su troškovi i je li namjera zakona ispunjena. Ja se samo nadam da ćemo tu procjenu moći učiniti i prije i zatvoriti recimo to tako uvjetnu primjenu ovih izmjena zakona odnosno da će rat završiti i da će se ljudi moći vratiti svojim kućama.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, znači naša neka okvirna procjena u Ministarstvu zdravstva što se troškova tiče da će to iznositi 15 kuna po danu po raseljenoj osobi iz Ukrajine. Naravno da ćemo to po stvarnim fakturama sve plaćati. Trenutno do sada imao 321.000 fakturiranih računa. Tu još nismo još dobili iz bolnica za bolničko liječenje, ovo se odnosi više-manje na primarnu zdravstvenu zaštitu i SKZZ. I ja se isto nadam da će ovo što prije biti završeno, ko što i znate privremena zaštita traje godinu dana i u tih godinu dana, nakon toga će se vjerojatno vidjet što će se dalje događat, hoće li te osobe se ili zaposlit ili zatražit nekakav drugi status pa ćemo prema tome im odredit nekako drukčije status zdravstvenog osiguranja.
Kolegice Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, u svakom slučaju pohvale, na brzinu reakcije i na naš zdravstveni sustav koji je odma ukazao potrebnu pomoć. Vidimo da tu imamo već niz intervencija, ali kao što je kolegica Marić naglasila, znači u ovom trenutku nemate bolje rješenje od sprženih CD-a, ali obzirom da ova situacija neće trajati dva dana očekujem od Ministarstva zdravstva da riješi problem i sa primarnom zdravstvenom zaštitom jer veliki broj građana Ukrajine odnosno sada ljudi koji žive u RH se obratio upravo njima i zbog toga naravno moraju biti i adekvatno financirani odnosno nagrađeni s obzirom da je to predviđeno, pa onda se taj dio ne treba odnositi samo za sekundarnu zdravstvenu zaštitu nego se mora odnositi i za njih. Evo molim vas to riješite, hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Opet ponavljam, nama je trenutno najvažnije da smo riješili i da smo reagirali i pružili zdravstvenu uslugu, a ove sve stvari ćemo onda naknadno rješavat tijekom, tijekom… [[Govornik se ne razumije]]
Kolega, kolega Pavliček, izvolite
Poštovani državni tajniče, evo rekli ste da je negdje po vašim saznanjima oko 12 tisuća i 600 raseljenih građana Ukrajine trenutno u RH, po ovome što ste rekli više od 90% je u privatnom smještaju. Ako znate radi li se to prvenstveno o smještaju prijatelja rodbine ili se radi jednostavno o praznim nekretninama koje su naši sugrađani dali s obzirom na javni poziv koji je stožer uputio prije 10-tak dana za zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica u prazne stambene prostore i ako možete reći u kojim županijama ima najveći broj ukrajinskih izbjeglica?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi saborski zastupniče, ima jedno, drugo i treće, znači određeni ukrajinski državljani su imali tu svoje nekretnine, neki imaju tu rodbinu, a određeni dio hrvatskih državljana je stavio na raspolaganje svoje nekretnine ukrajinskim građanima. Ne znam točno u kojoj su županiji, znam da ih ima dosta u Splitsko-dalmatinskoj županiji i u jadranskom dijelu Hrvatske, a također i u Slavoniji, ne mogu reć sa sigurnošću di ih ima trenutno najviše.
Kolegice Puljak, izvolite.
Evo poštovani tajniče, ja sam zapravo htjela istu, na istu stvar ukazati kao kolegica Marić obzirom da sam tehničke struke. No pokazat ću vam laptop, znači 10.g. ne možete kupit laptop sa CD-om, ne, nema u dućanu, kad idete uzest laptop nema ga sa CD-om. Dakle, evo predlažem da ažurirate sve svoje procedure, dakle ne samo ovu, dakle ko god vam, gdje god imate proceduru da netko sprži CD, pa vam šalje CD, to je u današnjem, dakle u '22.g. 21. stoljeća postala nemoguća misija. Dakle, evo prijedlog da sad kad se vratite na svoj posao, na radno mjesto jedina uputa pošaljite račun mailom. To je uputa koju izdate u 5 minuta, pošaljete cirkularno pismo svima i od sada više umjesto CD-a ti računi se mogu slati mailom i isto tako ažurirajte sve ostale procedure u kojima se pozivate na CD-ove. Ovo je doista zaista dobronamjerna preporuka. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice, ono što vi vjerojatno ne znate to da smo mi u sustavu e-zdravstva i healtha možda treća država u EU. Kod nas ima i recept, i uputnica i sve skupa ide putem aplikacija. Isto tako i ti računi se već godinama dostavljaju putem aplikacije. Sad tu aplikaciju treba nadogradit, znači vjerojatno mi ne možemo preskočit neke korake, znači to bi da ide e-mailom to bi unijelo dodatnu pomutnju, znači to se mora nadograditi i mi moramo poštovat proceduru javne nabave u tome da to nadogradimo.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani državni tajniče, upravo danas na Svjetski dan zdravlja otvaramo srca i pokušavamo pomoći raseljenim osobama iz Ukrajine. Hoćemo li moći sa zdravstvom koje je opterećeno sa 14 milijardi duga, sa ovako organiziranim zdravstvom i doista moći i biti sposobni pomoći u cijelosti tim osobama jer kako sam i prije rekla doista i sami nažalost sa ratnim ranama znajući kakvi takvi je obim tog posla, znajući i želju i htjenje svih nas, ali molim vas obratite pažnju i na dodatne napore koji bi bili potrebni zdravstvu da se to, ta pomoć doista i pruži.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice, kao prvo mi nemamo 14 milijardi dugova, pod broj dva zdravstveni sustav dobro funkcionira, a kao treću stvar želim istaknut da od tih 12 tisuća i 500, 600 ukrajinskih državljana koji su došli u RH, pa nisu to sve bolesne osobe koje bi trebali sad mi, nisu oni došli tu na liječenje, oni su došli tu zato što je takva situacija u Ukrajini, znači radi se većinom o mlađim osobama sa malom djecom.
Hvala. Ovdje na popisu imam kolegicu Orešković, a nju ne vidim na ekranu. Vi ste se javili za repliku? Je, onda izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Državni tajniče, moja replika ide istovremeno vama i kolegici iz drugog ministarstva. Dakle prije svega podržavam sve napore i sve radnje koje su usmjerene na to da ukrajinske izbjeglice u Hrvatskoj pronađu svoju skrb i utočište. Za razliku od nekih drugih kolega ja vas ne mogu pohvaliti, ni vas ni vladu na brzini reakcije, imam veliku kritiku na kompletan sustav i način upravljanja državom. Kažete da sustav zdravstva u RH dobro funkcionira, to je notorna laž i žao mi je što sada na vašem mjestu ovdje nije resorni ministar, pretpostavljam da je u nekoj fazi rekonstrukcije a nije ništa druga situacija ni u drugom ministarstvu očito. Zakon o socijalnoj skrbi stupio je na snagu prije otprilike 2 mjeseca. Sustav socijalne skrbi koji se tu mijenja pun šupljina. Dakle, ne može se država ponašati na način da kada nastupi neka izvanredna situacija smišlja neka nova pravila. Za ta smo, za ove situacije smo morali biti spremi, mogli smo na temelju prethodnih iskustava razmišljati o tome što će Hrvatska napraviti kada dođe ovakav priliv stranaca u nevolji, a nismo. I sada naprosto u dva loša [[Upadica: I hvala vam lijepa.]] infiltriramo nove ljude s kojima [[Upadica: Hvala lijepa.]] ne znamo kako ćemo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena saborska zastupnice to nije istina. Pod broj jedan da zdravstveni sustav ne funkcionira i pod broj dva da nismo bili spremni. Bili smo mi spremni, pružili smo odmah svu potrebnu zdravstvenu zaštitu. Ono što direktiva o privremenoj zaštiti govori, ona govori da je potrebno pružiti raseljenim osobama pod privremenom zaštitom da im je barem potrebno pružiti hitnu medicinsku pomoć te osnovno liječenje. Ovo što mi pružamo čak više od toga, znači apsolutno se ne slažem s tim vašim.
Zahvaljujem državnom tajniku, može se vratiti na mjesto, a pozivam sada državnu tajnicu poštovanu Mariju Pletikosu da dođe odgovarati na replike. Ima ih osam. Prava je na redu kolegica Murganić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo ja ću pohvaliti i jedno i drugo ministarstvo na brzini i na reakciji. Naravno da kada se donosio zakon pred nekoliko mjeseci nismo mogli predvidjeti na ovu strašnu tragediju ukrajinskog naroda, niti na oružani sukob Rusije i svakako da ste pravodobno reagirali. Uostalom kao što je i vlada donošenjem odluke o privremenoj zaštiti raseljenih osoba iz Ukrajine sa niz setom i mjera i ova dva zakona su jedna od tih. Vidimo da u zdravstvu od strane oporbe ima najviše primjedbi na CD, a evo moja je pitanje vama kako se sustav socijalne skrbi sada u ovim novim okolnostima, sa novim zahtjevima i novim korisnicima organizirao i da li tu predviđate nekih otpora ili problema?
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice, pa evo kao što ste sami rekli mi smo zapravo od prvog dana ovih, ove situacije smo se, svi zajedno smo se sastali i krenuli smo sa osiguravanjem smještajnih kapaciteta. Od prvog dana smo zbrinuli, zbrinuli smo skupine djece, skupine osoba sa invaliditetom, u svakom centru za socijalnu skrb smo imenovali smo koordinatore. Koordinatori zbrinjavanju i raseljene osobe tako da u svakoj županiji također imamo koordinatore. Moram reći da smo zaista zadovoljni i da smo sve učinili da, da sustav dalje normalno nastavi raditi bez obzira na ove poteškoće.
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice, pa znamo da značajan broj izbjeglih ljudi iz Ukrajine su smješteni u privatnim apartmanima na poseban način u jadranskom dijelu Hrvatske. Mene zanima evo ukoliko ljudi početkom sezone i dalje budu besplatno davali korištenje izbjeglicama iz Ukrajine svoje apartmane znači neće ih rentati u turističke svrhe, jel se možda razmišlja da takvi pojedinci, a u Splitsko-dalmatinskoj županiji ima ih značajan broj, evo spominjano je ovdje 1.913 je ljudi iz Ukrajine je smješteno u Splitsko-dalmatinskoj županiji najvećim dijelom upravo u turističke apartmane, zanima me hoće li se razmišljati o nekakvom ukidanju određenih turističkih paušala ili nekih sličnih naknada u turizmu.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani zastupniče. Sigurno vam je poznato da postoji mogućnost odnosno da je Vlada RH donijela odluku o podmirivanju troškova za sve, za sve korisnike odnosno za vlasnike stambenih prostora tako da postoji mogućnost da se, da se ti korištenje tih prostora plaća u iznosima od 2,5 do 3.600 kuna. U okviru toga tu su predviđeni i režijski troškovi. Naravno stvar je izbora svakog pojedinca da li će to tražiti ili je, ili će i dalje davati mogućnost da se u ovom slučaju njihovi prijatelji, poznanici da budu zbrinuti u tim apartmanima. I evo posebno bih naglasila svoje mjesto Seline koje je prvo primilo 50 raseljenih osoba iz Ukrajine koji su nekada dolazili kao turisti u to mjesto [[Upadica: Hvala vam.]] svi su ih prihvatili i evo.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana državna tajniče, tajnice, pa evo ova, ova reakcija odnosno izmjene zakona dokaz su sposobnosti hrvatske vlade da relativno i vrlo brzo reagira na novonastale krizne situacije u okruženju kakvih je nažalost u posljednje vrijeme bilo dosta. Ovo je sigurno jedna izvanredna situacija i mislim da će ove, ove izmjene zakona biti neophodne i bitne da se, da se na način pomogne tim ljudima. Imamo pozitivnih primjera kako na lokalnoj tako i na regionalnoj i na državnoj razini. Jedan od pozitivnih primjera je i inicijativa grada Osijeka da se za prognanike organizira učenje hrvatskog jezika kako bi se isti što brže i što kvalitetnije integrirali u sustav RH. Da li takvih primjera ima, da li znate još u nekim drugim gradovima RH ili nekim drugim dijelovima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, svaka lokalna sredina se organizira na svoj način i svi se trude da, svi se trude da raseljene osobe, da se što jednostavnije integriraju u hrvatsko društvo. Evo također bih naglasila da je u tijeku planiranje aktivnosti u suradnji sa UNICEF-om za integraciju djece u hrvatsko društvo, a to predstavlja uključivanje u školu, organizaciju slobodnog vremena, psihosocijalnu podršku, naravno i učenje jezika. Također bi spomenula da imamo posebnu mail adresu i telefon za upite svih zainteresiranih građana i ustanova socijalne skrbi pružatelja socijalnih usluga tako da se svi mogu obratiti na te adrese i telefone.
Kolegice Burić izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice Pletikosa. Ja bih ovom prilikom još jednom htjela naglasiti i pohvaliti učinkovitost i brzinu kojom je vlada premijera Plenkovića reagirala i zaštitila ukrajinske državljane koji borave na području RH, a njih je kao što nam je državni tajnik Dulibić rekao skoro 13.000 u ovom trenutku i kojim se ustvari ovim mehanizmom privremene zaštite omogućuje zdravstvena zaštita, socijalna zaštita u smislu jednokratne naknade u smislu prava na stanovanja. I mislim da je ovdje posebno potrebno naglasiti da jednokratnu naknadu je do sad primilo skoro 420 ukrajinskih državljana i ostvarilo to u pravo u visini do maksimalno 3.500 kuna što smatram iznimno, iznimno bitnim i pohvaljujem oba zakona.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo hvala na ovim pohvalama. Naglasila bih da smo osim ovih jednokratnih naknada da smo zbrinuli određenu skupinu osoba sa invaliditetom na tri lokacijama u ustanovama socijalne skrbi u našim ustanovama i to u Centru za pružanje usluge u zajednici Ozalj, u Centru za rehabilitaciju Stančić i u Centru za rehabilitaciju Zagreb, a također želim istaknuti da smo na samom početku prihvatili djecu iz Ukrajine koji su zbrinuti, bili su privremeno zbrinuti u našoj ustanovi u Dječjem domu Maestral u Splitu, a kasnije su se preselili u Hotel Zagreb u Splitu također.
Kolega Radić izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajnici. Ono što je iznimno važno da se ovim prijedlogom zakona otklanjaju zapreke za osiguravanje socijalne zaštite osobe koje se nalaze pod privremenom zaštitom, a s obzirom na potencijalne administrativne probleme. Ono što me zanima imaju li centri za socijalnu skrb dovoljno ljudskih potencijala kako bi radili odnosno kako bi informirali raseljene osobe o njihovim pravima? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. U centrima za socijalnu skrb radi određeni broj stručnih radnika s kojim nikad nismo zadovoljni odnosno nikad nam nije dovoljno, ali moram istaknuti da smo u prošloj godini zaposlili 200 novih stručnih radnika što se nikada nije dogodilo da se u tako kratkome razdoblju zaposli toliki broj stručnjaka. Također još 326 stručnih radnika na području RH planiramo zaposliti, tako da evo snalazimo se. Ja ovim putem iskazujem svojim kolegicama i kolegama koji su se uvijek pa evo i ja kao mlada socijalna radnica zapravo sam počela svoj radni vijek u centru za socijalnu skrb na zbrinjavanju prognanika i izbjeglica i evo uvijek smo imali veliko srce i snalazimo se. Hvala.
Kolegice Vlašić Iljkić izvolite.
Zahvaljujem. Ovako, odlukom vlade o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine i u pojedinačnom smještaju vlasnicima stambenih jedinica koji su ustupili nekretnine propisano je novčana pomoć odnosno najviši iznos troškova korištenja te naknade u iznosu 3.600 kuna mjesečno. Sada imamo izmjene Zakona o socijalnoj skrbi gdje zapravo se osigurava izbjeglicama mogućnost da postanu korisnici zajamčene minimalne naknade, što ulazi zapravo i mogućnost da budu korisnici i troškova stanovanja. Svakako te dvije odluke treba provedbeno uskladiti da ne dođe do preklapanja ta dvaju prava jer u biti oba prava su u istu svrhu. Kako to namjeravate uskladiti? A što se tiče provedbe i spremnosti sustava za socijalnu skrb smatramo da je on krajnje nespreman, a pogotovo što se tiče savjetodavnih usluga za što socijalni radnici [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] sad nemaju kapaciteta.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo Ravnateljstvo civilne zaštite je objavilo uputu o provedbi odluke o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine u pojedinačnom smještaju i upravo tom navedenom uputom uređena je razmjena podataka s ciljem sprječavanja dvostrukih isplata po istoj osnovi, dakle to se ne smije i neće dogoditi.
Kolega Karlić izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana državna tajnice. Evo ovim zakonom se osigurava ostvarivanje naknada i usluga u sustavu socijalne skrbi osobama pod privremenom zaštitom, znači tu mislimo na osobe koje dolaze iz Ukrajine raseljene osobe i ono što je važno da je reakcija hrvatske Vlade i ministarstava je stvarno bila brza i učinkovita. Ono što mene zanima, ne mislim ovdje sad samo na ove ljude iz Ukrajine nego koliko je sustav socijalne skrbi umrežen sa drugim ustanovama na području Hrvatske? Znači tu mislim na koje vode pružaju usluge socijalno ugroženim građanima, mislim na gradske, županijske urede za socijalnu skrb, na Caritas, na Crveni križ, na vjerske zajednice župe, na socijalne samoposluge, mislim da bi time mogli pokupit zapravo sve one ljude koji su socijalno ugroženi da bi zapravo ministarstvo imalo informaciju i moglo pomoći kvalitetno. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. I do sada smo bili, a posebno ovim novim zakonom iznimnu važnost dajemo upravo lokalnoj zajednici i smatramo da je lokalna zajednica ta koja najbolje poznaje svoje probleme. A što se tiče međuresorne i međuresorne suradnje, ali i suradnje u okviru samog sustava moram istaknuti da imamo izuzetno dobru suradnju sa Caritasom, sa Crvenim križem, sa brojim udrugama, imamo redovite sastanke, evo prije par dana smo održali nekoliko sastanaka sa Caritasom i Crvenim križem tako da i oni su nam dali dakle znamo s čime oni raspolažu i na koji način će oni dati obol ovoj situaciji. A što se tiče same, same suradnje međuresorne moram posebno istaknuti da, da redovito surađujemo sa MUP-om, [[Upadica: Hvala vam]] pravosuđa, sa zdravstvom …/Govornik se ne razujmij/….
Hvala lijepa. Kolega Okroša izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažena državna tajnice, zahvaljujem Vladi RH i Ministarstvu zdravstva i Ministarstvu rada, mirovinskoga sustava, obitelji i socijalne politike na brzoj reakciji i pripremi prijedloga zakona o izmjenama ova dva zakona, a na korist i pomoć ukrajinskim izbjeglicama kojih je ovoga trenutka u Hrvatskoj preko 12 tisuća. Molim vas informaciju koliko sredstava planiramo potrošiti iz državnog proračuna za tu namjenu?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo za tu namjenu je predviđeno 45 milijuna kuna u 2022.g., a u naredne dvije godine je predviđeno 53 milijuna kuna. Također želim istaknuti da su određena sredstva predviđena sa, iz lokalnih, lokalne samouprave, a odnosi se na otprilike oko 10% od 45 milijuna, znači 450 tisuća. Hvala.
Hvala državnoj tajnici, gotovi smo s replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Vlašić Iljkić, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, aha, pardon, pardon, govore dvije zastupnice, kolegica Marić i kolegica Vlašić Iljkić. Prva će govoriti kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, poštovana državna tajnice i državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ja ću se osvrnuti na ove izmjene Zakona o zdravstvenom osiguranju stranaca. Dakle, obvezno zdravstveno osiguranje i zdravstvena zaštita stranca u RH uređeni su Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, zadnje je Narodne Novine 26/21. Navedenim zakonom utvrđene su kategorije stranaca za koje RH osigurava sredstva za zdravstvenu zaštitu u državnom proračunu. Valja podsjetiti da su to stranac na privremenom boravku koji nije obvezno zdravstveno osiguran u skladu sa zakonom, tražitelj međunarodne zaštite, stranac pod privremenom zaštitom, azilant, stranac član obitelji azilanta, stranac pod supsidijarnom zaštitom, stranac član obitelji stranca pod supsidijarnom zaštitom, kao i stranac koji nezakonito boravi u RH. Vlada RH je na svojoj sjednici održanoj 7. ožujka 2022. donijela odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Time se nastavila na odluku Vijeća EU od 4. ožujka koje je donijelo provedbenu odluku. Dakle ovim se zakonskim prijedlogom uređuje obzirom na ovu sadašnju izvanrednu i iznimnu prirodu situacije privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine koja bi im trebala omogućiti da ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. To je sve rečeno u čl. 4. ovog zakona. Osim toga u čl. 4. navodi se još da je nadležna policijska uprava odnosno policijska postaja obavezna obavijestiti ministarstvo nadležno za zdravstvo da je strancu odobren azil odnosno privremena zaštita u roku od 8 dana od dana izvršnosti odluke o tom odobrenom azilu, privremenoj zaštiti itd.. I onda čl. 5. ovog zakona kaže da će Ministarstvo zdravstva u roku od 2.g. od dana stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadnu procjenu učinka ovog zakona. Dakle jako je važno da se što prije doprinese zaštiti života i zdravlja osoba koje su pod privremenom zaštitom, osobito dakle osobama koje bježe od rata u Ukrajini. Sredstva potrebna za provođenje ovog zakona osigurat će se na aktivnosti zdravstvena zaštita stranaca preraspodjelom sredstava u okviru Državnog proračuna RH za 2022.g. i kako i stoji u dokumentu očekuje se značajni fiskalni učinak na Državni proračun RH i planirano je 4 milijuna kuna na osnovu projekcija i troškova zdravstvene zaštite stranaca u 2021.g., e sad hoće li to biti dovoljno vidjet ćemo. Vlada RH je navela da bismo prihvatili 20 tisuća raseljenih osoba iz Ukrajine, međutim rat u Ukrajini bukti i dalje, ljudi bježe od rata u Ukrajini, tako da će trebati pomoći svakome tko dođe, bilo to 20 tisuća ljudi ili više. Čuli smo da se u RH nalazi 12.600 raseljenih osoba iz Ukrajine od kojih je trenutno 11 tisuća u privatnom smještaju, a 1.600 u zajedničkom smještaju. Jučer nam je rečeno na odboru da su predviđanja odnosno izračuni da će trošak po čovjeku biti 15 kuna na dan. I onda kažu da će planirana sredstva predviđena biti za godinu dana za razliku od Zakona o socijalnoj skrbi gdje se baš navodi da će biti predviđena sredstva za 2022.-'23. i 2024., a budući da se ovim dopunama zakona predviđaju sredstava za 2022.g. onda će trebati rebalansom proračuna predvidjeti sredstva i za dio 2023.g. obzirom da nam do kraja ove godine preostaje nepunih 9 mjeseci, a govorimo o planovima za godinu dana. E sad što će biti nakon godinu dana i o kojim će se potrebama raditi vidjet ćemo naravno, neki izbjeglice će se zaposliti i na taj način se zdravstveno osigurati, neki će zatražiti azil, neki će se vratiti kući, nadamo se jel da će rat što prije završiti. Dakle, nemaju pravo samo na hitnu medicinsku pomoć već na sve ono što pokriva obvezno zdravstveno osiguranje. Uvjeti su kao i za nas, dakle ukoliko se radi o lijeku koji je na B listi koji se doplaćuje morat će ga sami doplaćivati, pitanje je iz kojih sredstava će to moći, tako da će vjerojatno trebati ljudima propisati zamjensku terapiju. Zasigurno će biti nemali broj onih koji primaju onkološke lijekove i biološku terapiju, dakle lijekove koji se kod nas osiguravaju na stavci posebno skupi lijekovi, neki i preko bolničkog proračuna, tako da ćemo vidjeti da li će tih prosječnih 15 kuna na dan biti dovoljno. Ovdje su upute koje imam koje su poslane od strane Ministarstva zdravstva svim pružateljima zdravstvene zaštite u RH i to su informacije od Zavoda za javno zdravstvo, 19 stranica ima taj dokument. To se odma spustilo i na razinu svih odjela po bolnicama, tako da evo s te strane je dobro da se u tom smislu odradilo. Naravno da će klub SDP-a podržati ovaj zakon, ali svakako napominjemo da ono što smo rekli da treba popraviti u sustavu, državnog tajnika nema, a to je ono što je vezano uz prijave ovih računa, dajte to popravite tako da ipak bude što lakše baratati sa ovim svim računima. Evo kolegica će nastaviti o Zakonu o socijalnoj skrbi.
Nastavlja sada kao što je i rekla kolegica Marić kolegica Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Zakonom o socijalnoj skrbi su utvrđene kategorije stranaca kojima se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge, a ovim izmjenama i dopunama obuhvaćaju se i osobe pod privremenom zaštitom kako smo čuli koje su raseljene iz Ukrajine uslijed ruske vojne agresije i invazije. Predloženim zakonom se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU, a u skladu sa provedbenom odlukom Vijeća i direktivom. Privremena zaštita bi trebala omogućiti osobama da ostvaruju usklađena prava diljem EU koji im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi. Ovim zapravo zakonskim prijedlogom se osigurava da osobe pod privremenom zaštitom imaju jednaka pravo kao stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. No ono što sam napomenula i svakako smatram da treba uskladiti, a to je odluka vlade o financiranju troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba sa izmjenama ovog Zakona o socijalnoj skrbi. Naime, u predlošku odnosno obrazloženju Zakona o socijalnoj skrbi predviđeno je i da će određeni trošak odnosno 450.000 kuna imati i jedinice lokalne samouprave. Smatram da po dvije osnove kao što smo imali priliku za čuti ne mogu ostvarivati prava osobe odnosno korisnici zajamčene minimalne naknade i to treba dodatno uskladiti, a evo ne naknadno kada mi to upozorimo, a vidimo da su određena sredstva zapravo planirane upravo u tu svrhu za podmirenje troškova stanovanja. Čuli smo da je trenutno u RH 12.567 osoba raseljenih iz Ukrajine od čega su žene u iznosu 6.129 i muškaraca 1.730 i djece 4,708. Zašto je ovaj podatak važan? Upravo zato što ove obitelji trebaju cjelovitu zaštitu, trebaju cjelovitu podršku u sustavu socijalne skrbi. Budući da se radi o ženama koje u velikom broju slučajeva su samostalne odnosno prisiljene voditi brigu o djeci sami uz mogućnost da u tim obiteljima se nalaze i osobe s poteškoćama, osobe s invaliditetom, starije osobe to je sve nešto o čemu žena u obitelji treba voditi brigu, najčešće u tome nema podršku. Zašto je ovo važno? Važno je zapravo da takvoj obitelji podršku treba osigurati sustav socijalne skrbi, umrežiti i zapravo osigurati da svi resursi u lokalnoj zajednici budu dostupni. Ono na što sam upozoravala i smatram da zaista sustav socijalne skrbi nema resursa dovoljno upravo u tom dijelu koji će bit najznačajniji. Jedno je priznati materijalne naknade, to su upravni postupci koji bi trebali biti brzi, skraćeni upravni postupci i koji bi trebali bit olakšani putem informacijskog sustava u sustavu socijalne skrbi tzv. SocSkrb aplikacija koja je nažalost nepripremljena i koja nije ažurirala još ni povodom donošenja za reformskog paketa odnosno stupanja na snagu Zakona o socijalnoj skrbi od 17. veljače. Ovo moramo naglasiti zapravo jer i ono što je ministarstvo moglo osigurati i ubrzati i zapravo pojednostaviti te upravne postupke socijalnim radnicima, sustavno se nije omogućilo i nemaju podršku barem u onom malom dijelu, a to je izrada rješenja upravnih postupaka jer smo svjedoci da se socijalni radnici u sustavu socijalne skrbi zapravo bave administriranjem. Ovo je vrlo važno za upozorit jer smatram da izbjeglice trebaju veliku podršku. Nije jednako bilo prije 30 godina sustav socijalne skrbi i danas gdje je opterećenost upravnim postupcima zaista velika i ono je minimalno vremena što ostavlja socijalnom radniku za pomoć. Tako da ono što je primarno je socijalno uključiti osobe i obitelji u zajednicu, to će se osigurati jedino korištenjem resursa u zajednici, a ta spona bi trebao biti stručnjak u sustavu socijalne skrbi za koji zapravo nema mogućnosti niti pružiti prave usluge [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] građanima RH, a evo kako ćete osigurati [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] izbjeglicama. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti isto tako dvoje zastupnika, kolegica Sabljar Dračevac i kolega Hajduković. Izvolite kolegice Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi državni tajnice sa suradnicom i kolegice i kolege zastupnici. U suvremenim ratovima agresija je usmjerena prema civilima, stotine tisuća Ukrajinaca ostalo je bez svojih domova, bez svega što su generacijama stvarali, oni su protjerani. U zemljama EU ukupno brojimo preko 4 milijuna raseljenih Ukrajinaca. U ovom trenutku u RH na stranicama MUP-a imamo nešto preko 12.500 registriranih raseljenih Ukrajinaca od toga je 11.000 smješteno je po privatnim objektima, djeca bez pratnje, a njih je 146 imaju adekvatnu skrb i imenovani su im skrbnici. Te invalidne osobe smještene su u ustanove u adekvatne uvjete. Pred nama su zakoni koje trebamo donijeti po hitnom postupku zbog potrebe provedbe, provedbe odluke Vijeća od 4. EU od 4. ožujka o utvrđivanju postojanja masovnog prijavljivanja raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu Članka 5. direktive kojima i učinak na uvođenje privremene zaštite. S obzirom na izvanrednu i iznimnu prirodu situacije uključujući vojnu intervenciju Ruske Federacije na Ukrajinu i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba privremena zaštita trebala bi biti omogućena tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nudi ogovarajuću razinu zaštite uključujući i naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi. Stupanje na snagu ovih zakona što je prije moguće u interesu je osoba pod privremenom zaštitom jer omogućavaju sveobuhvatnu zaštitu osoba u potrebi putem naknadi i usluga u sustavu socijalne i zdravstvene skrbi. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetima propisanim zakonom i ako je to zahvaljujući, i ako to zahtijevaju životne okolnosti u kojima se on našao. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi u istom opsegu kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. Predloženim zakonom osigurava se ostvarivanje naknade i usluga u sustavu socijalne skrbi osobama pod privremenim, privremenom zaštitom. Ukupni, ukupna dodatna financijska sredstva potrebna za provođenje ovog zakona osigurana su na razdjelu 086 Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike u 2022. godini 45 miliju 141 tisuća 500 kuna te isto tako za razdoblje '23. i '24. u iznosu od 53 milijuna kuna 963 tisuće 500 kuna godišnje. Procjenjuje se da će troškove imati i jedinice lokalne samouprave tako da se, se očekuje 450.000 kuna u ovoj i 675.000 kuna u idućoj godini. Ovim adekvatnom smještaju raseljenim osobama potrebno je osigurati i zdravstvenu zaštitu. Privremena zaštita trebala bi omogućiti tih osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću razinu zaštite uključujući i zdravstvenu zaštitu. Stupanjem na snagu ovog zakona što je prije moguće u najboljem je interesu osoba pod privremenom zaštitom jer pridonosi zaštiti njihovog života i njihovog zdravlja. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na hitnu medicinsku pomoć pod kojom se podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupaka koji su nužni u otklanjanju neposredne opasnosti po život i zdravlje, a ranjive skupine odgovaraju, a ranjive skupine odgovarajuću medicinsku i drugu pomoć. Znači ovim zakonom prilagođava, uređuje sa osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju prava na zdravstvenu zaštitu u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obaveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Financijska sredstava koja su određena u ovoj godini, očekuje se da će se potrošiti 4 milijuna kuna, ali naravno to ćemo kontrolirati kada, kada zaključimo ovu godinu. Važno je reći da ovim zakonom dajemo okvir djelovanja, ali treba pohvaliti brzinu, organiziranost državnih službi i sektora civilne zaštite koji su promptno reagirali na krizu i organizirali humani prijem raseljenih Ukrajinaca. Kolega će nastaviti.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kolegica Sabljar Dračevac rekla je nešto konkretno o zakonu. Dozvolite mi još nekoliko rečenica općenito o ovoj krizi. Dakle, po svemu sudeći rat u Ukrajini neće završiti tako skoro. Da završi i danas evo dok mi raspravljamo sigurno će proći jedno vrijeme dok se svi ljudi vrate na svoja ognjišta, dok se osiguraju uvjeti da se vrate za mnoge od njih i dok se stanje dovoljno stabilizira da bude sigurno za civile koji se vraćaju svojim domovima. Trenutno u Hrvatskoj je registrirano preko 10.000 izbjeglica s područja Ukrajine. Mnogi od njih su smješteni u privatnim smještajima što je samo dokaz koliko su se Hrvati solidarizirali ali i činjenica da onaj koji se odlučio doći u Hrvatsku u pravilu imaju neku povijest sa Hrvatskom. Znači ili imaju rodbinu, prijatelje, poznanike koji su ih ovdje pozvali, a onda na kraju i udomili. Hrvatska je uostalom i odredila određene regije za prihvat izbjeglica. Jedna od njih je i moj rodni Osijek i tu pohvaljujem i gradonačelnika Radića i župna Anušića koji su se zaista oko ove teme angažirali i osigurali prihvat izbjeglica u mom gradu, da se osjećaju sigurno i dobrodošlo i zato sam i ponosan uostalom i na svoj grad i na moje sugrađane. Dakle, solidarizirali smo se na različite, skupljani smo pomoć neki čak i kolege iz sabora su i osobno otišli u Ukrajinu, odnosili pomoć, smještamo izbjeglice što u javno organizirani dakle prihvat ili privatno. Možete pogledati i po društvenim mrežama ima čitav niz ponuda za smještaj izbjeglica, a činili smo i neke simboličke korake i činove potpore. Kao što je evo opet redom gradonačelnika Osijeka koji je prepoznao moju inicijativu i na našem glavnom trgu istakao ukrajinsku zastavu, dakle to je jedan oblik simbolične pomoći. Međutim, kako rat neće brzo završiti i kako je više nego razvidno da će se broj izbjeglica samo vjerojatno samo povećavati nažalost, tako je potrebno ostvariti neka pravne temelje regulacije zaštite izbjeglica odnosno da imaju pristup zdravstvenoj zaštiti i da imaju pristup sustavu socijalne skrbi. Zbog toga se u zakon i unosi ovaj termin stranca koji uživa privremenu zaštitu, dakle do sada smo imali azilante i druge strance koji na ovaj ili na onaj način borave u Hrvatskoj, sada uvodimo jedan poseban termin koji se odnosi upravo na njih. Nadam se da će primjena ovog zakona biti što kraća, da me ne shvatite krivo da će se izbjeglice što prije moći vratiti u svoje domove i da neće biti potrebno provoditi ovaj zakon. No kažem, realitet sada kažem i da sada završe ratne operacije jest da će se morati primjenjivati ovaj zakon barem do ljeta, možda i duže, no nadam se da neće. I s time ću i završiti, dakle jako je dobra odredba prema kojemu će Ministarstvo zdravstva nakon primjene od dvije godine ocjenjivati učinke ovog pravnog propisa. Nadam se da ćemo ovu priču završiti što prije kako sam rekao, no privremena zaštita odnosno stranici koji uživaju privremenu zaštitu ta privremena zaštita traje godinu dana, a kao što je državni tajnik rekao u tih godinu dana bi se situacija prije svega ona sigurnosna i vojna u Ukrajini trebala iskristalizirati i trebali bi znati što ćemo činiti u budućnosti. U svakom slučaju klub Socijaldemokrata će podržati ove zakonske prijedloge i još jedanput pozivam i vladu i premijera da i dalje prate situaciju, da o tome izvještavaju ovaj dom i radna tijela i da sukladno tome povlačimo i poteze koji su potrebni kako bi osigurali i sigurnost Hrvatske, ali i prihvat svih onih koji traže utočište u RH. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovane zastupnice Nade Murganić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege. Naravno da će klub HDZ-a podržati prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca kao i izmjenu i dopunu Zakona o socijalnoj skrbi i to sigurno ne treba posebno naglašavati pa iz ovih rasprava do sada vidljivo je da postoji na neki način sveopći konsenzus da su ova dva zakona dobra i da su došla svakako u pravo vrijeme i da će biti jednoglasno, nadam se i podržani. Ono što želim posebno naglasiti da su ova dva zakona jedna od mjera pomoći osobama, raseljenim osobama iz Ukrajine koje je već od dana od kada je počela ova kriza vlada učinila sa brojnim svojim aktivnostima i akcijama. Ono što želim posebno naglasiti, a to je da Ukrajina i ukrajinski narod ima jednu mogu reći sveopću političku podršku u svojoj želji i za teritorijalnim integritetom, neovisnošću i slobodom, također i u osudi ruskog agresora koji je nemilice napao jednu suverenu državu. Svakako da ih te političke podrške koja je od premijera Plenkovića bila jasna prošle godine na Krimskom summitu kada je završio svoj govor Krim je Ukrajina, kada je krajem iste godine popisao i sa predsjednikom Zelenskijem Deklaraciju o europskoj perspektivi Ukrajine, kada je naš HS dakle mi kolegice i kolege prošli mjesec smo donijeli i Deklaraciju o Ukrajini ta politička opredjeljenje i podrška je svakako neupitna kao i jedan humani odnos uz sjećanje našeg naroda sa patnjama ukrajinskog naroda budući da po mnogo čemu i ovaj rat način kako se vodi politika agresora i načina kako se proživljava tragedija raseljenih osoba podsjeća nas sve na našu ne tako davnu povijest i stradavanja u Domovinskom ratu. Naravno da je Hrvatska u tome u krugu zemalja europskih obitelji i NATO saveza i da tu imamo zajedničke politike, a jasno da je to i značajno zbog financiranja svih ovih mjera koje će RH namijeniti za zbrinjavanja raseljenih lica iz Ukrajine. Naravno da je kao posljedica provedbene Odluke o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine koje je Vijeće EU donijelo 4. ožujka, a naša vlada je na temelju toga već 7. ožujka donijela Odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine, vrlo značajno zbog tako reći financijskih sredstava koja će biti planirana na razini EU koje će sigurno i Hrvatska participirati. To je važno zbog svih onih financijskih opterećenja koja svakako imamo. Međutim, radi se o jednoj ne samo tehničkoj nego i humanitarnoj pomoći i u našem narodu i tu nema upita. Ono što je važno naglasiti da se je odmah formirala jedna stručna skupina, ekspertna skupina, da se je oformila međuresorna suradnja da je civilna zaštita tu promptno reagirala osiguravanjem i rezerviranjem kapaciteta za smještaj, 38 smještajnih kapaciteta, 3 za prihvate, 35 za kolektivne zajedničke smještaje u kojima je 1588 osoba, a međutim najveći dio njih preko 11 tisuća je smješteno u privatnom smještaju. Ono što je važno naglasiti to je da je osim hrane osigurano smještaj, troškovi smještaja, dakle plaćanje režijskih troškova i stanovanja. Ono što je posebno važno, a to je opredjeljenje RH, ali isto tako uz želju i suradnju osoba, raseljenih osoba da se i što ranije uključe i integriraju u sredine u kojima su sada privremeno smješteni, a to je učenje hrvatskog jezika, to je prihvaćanje i korištenje psihosocijalne pomoći, to je uključivanje djece u vrtiće i u osnovne i srednje škole, to je svakako i rad i zapošljavanje, za to nisu potrebne posebne nikakve dozvole već je potrebno imati samo potvrdu da se radi o raseljenoj osobi iz Ukrajine. I svakako zdravstvena zaštita i brojne naknade odnosno usluge iz sustava socijalne skrbi će olakšati boravak, život i rad raseljenih osoba iz Ukrajine u RH i tu ću se složiti sa kolegom Hajdukovićem koji je rekao da nažalost njihov povratak neće biti, neće biti u Ukrajinu tako skor bez obzira što će svakako i rat potrajati, ali i obnova onih strašnih i stravičnih razaranja će sigurno potrajati do povratka u njihove domove i ono što nas posebno ja ću reći na nas djeluje što izaziva posebna negativna sjećanja, da ne kažem traume i stresove to su vijesti i saznanja o stravičnim dijelima, zločinima, masakrima civila u osvojenom gradu Buče koje su sada eto vidljive i ne mogu se sakriti, a vidljive su nakon povlačenja ruskog okupatora odnosno nakon oslobađanja tih područja od strane ukrajinske, ukrajinske vojske odnosno obrane. Svakako da tu u provedbi će biti novih poteškoća. Ja razumijem i ljude na terenu koji to provode i koji će provoditi i nije se moglo predvidjeti da će doći do ovog rata, niti do ovog vala raseljenih lica i naravno da će se mnoge stvari rješavati u hodu, međutim to je sve moguće i to će se sve skupa rješavati jer i sustav zdravstva i sustav socijalne skrbi ima po već po svome pozivu jedno humanitarno opredjeljenje i sigurno da administrativne prepreke koje su sada u postupku rješavanja i otklanjanja ne mogu biti zapreka da se ne pomogne ljudima kojima je pomoć itekako potrebita. Državna tajnica je rekla da je kao mlada socijalna radnica radila na zbrinjavanju prognanika, a i izbjeglica iz BiH i mi se toga svi sjećamo, na suncu smo ručno popunjavali i uzimali podatke i sa puno manje tehnike, sa puno manje informatičke potpore i pomoći, rekla bi sa puno manje novaca jer smo bili gotovo mlada i ne u potpunosti izgrađena država, ni administracija, smo odgovorili na jednom vrlo vrlo značajnom i humanom zadatku i nemamo uopće upita da tako neće biti i sada.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Evo zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Dakle zlatno pravilo morala je temeljno etičko načelo koje propisuje slijedeće, dakle čini drugima što želiš sebi ili u obrnutoj formi ne čini drugima što ne želiš sebi. Dakle, dok gledamo strašne slike ratnih zločina jel ono što gledamo su zaista ratni zločini koji se događaju u Ukrajini u ovom ratu koji je počela Rusija u Europi nad jednom suverenom državom. Dok gledamo slike mrtvih civila po cesti, jama i masovnih grobnica u koja su bačena tijela ne možemo se ne prisjetiti slika Škabrnje, slika Vukovara, slika tužne kolone civila koja izlazi iz uništenog grada, dok ne možemo vjerovati da se slične slike ponavljaju u '22.g. 21. stoljeća kad smo mislili što smo stariji kao društvo da smo mudriji i pametniji, dok brojimo milijune ljudi većinom starijih žena i djece koji bježe pred strahotama rata, učinimo dakle ono što bi željeli da drugi učine nama ili su već učinili nama u sličnoj situaciji. Dakle, kao što smo čuli ovdje u Hrvatskoj je došlo više od 12 tisuća raseljenih ljudi iz Ukrajine, reagirali smo kao svaki put u kriznoj situaciji i prihvatili one kojima je pomoć potrebna. Pomažemo im da ovdje među nama nađu smještaj, organiziraju svoj život najbolje moguće da se integriraju u naše društvo, da nastave posao, školu, vrtiće, fakultete. Pozdravljamo dakle napore svih službi, institucija, svih pojedinaca koji pomažu integraciji raseljenih osoba, svima koji su dali svoje domove za smještaj, svima koji pomažu u prevođenju, organiziranju humanitarnih akcija, prikupljanju pomoći, organiziraju prijevoz raseljenih osoba iz Ukrajine, dakle svim onim naporima da se ti ljudi ovdje i kod nas osjećaju najbolje moguće. Ovim zakonima dakle po hitnoj proceduri definiramo njihova prava, prava raseljenih osoba ovdje na zdravstveno osiguranja i socijalnu skrb u skladu sa mehanizmom privremene zaštite. Inače obavezno zdravstveno osiguranje je obavezno za sve osobe s prebivalištem u RH i strance s odobrenim stalnim boravkom u RH, a provodi ga HZZO. Ono pokriva troškove samo osnovnih i hitnih zdravstvenih usluga i pregleda, sve ostalo kao što su specijalistički pregledi, usluge, bolničko liječenje, neki lijekovi itd. zahtjeva dodatno plaćanje ili dopunsko zdravstveno osiguranje. Ovim dakle zakonskom prijedlogom uređuje se obzirom na izvanredno iznimnu situaciju privremena zaštita za raseljene osobe iz Ukrajine koja bi im trebala omogućiti dakle da ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge u istom opsegu kao i osigurane osobe iz obaveznog zdravstvenog osiguranja odnosno kao azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Dakle, nije mislim sporno oko toga da se slažemo oko i hitnosti ovih procedura, hitnosti primjene ovog zakona, međutim ovdje ću iznijeti nekoliko prepreka, kao su rekli prepreka iz prakse i života onih koji su uključeni u cijeli ovaj lanac pomaganja raseljenim ljudima. Jedan je, o jednom sam govorila bila i u svom slobodnom govoru, nazvala sam ga porez na empatiju. Dakle, onog osiguravanje besplatnog smještaja ljudima, znate onaj slučaj kad je gospodin koji je želio, dakle smjestio je dakle u svoj apartman ljude raseljene iz Ukrajine, išao ih je prijaviti na policiju međutim tamo ga je dočekalo je li radosna vijest da će na taj smještaj koje ga je, besplatan je, ne naplaćuje ga, najamnina je nula kuna, želi je sklopiti dakle ugovor sa tim ljudima na nula kuna, dakle prema Zakonu o porezu na dohodak Porezna uprava će isto tako raspisati porez na dohodak iako zapravo dohotka nema. Dakle, po onom pravilu ako Porezna uprava utvrdi nekakav zamišljeni najam od 1.000 kuna vlasnik će plaćati porez na 10% na 700 kuna, dakle svejedno ako dohotka nema porez se plaća pa sam evo i zamolila sa sabornice da ministar i Marić reagira, Ministarstvo financija da uvede nekakvu iznimku za evo raseljene osobe i da se taj porez ne plaća. Druga stvar o kojoj smo evo govorili nekoliko zastupnika ovdje taj famozni, famozni CD. Dakle, liječnici su sami zapravo kazali da imaju praktičnih problema sa dostavom računa zavodu. Po sadašnjim pravilima moraju ih, taj dokument kojeg napišu je li ne znam u wordu ili nekom drugom procesoru moraju ga spržiti na CD. Rekla sam kažem već 10-ak godina ne možete kupiti računalo sa tim CD-om, ovo je zaista evo dobronamjerna neka kritika koja se vrlo brzo može riješiti. Znam da postoji sustav i aplikacija za razmjenu i recepata, uputnica pa i računa, al evo ovaj dio nije pokriven, a kažem riješi se tako ne CD-om nego atačirajte u mail i pošaljite mail na neku adresu. I to se ja mislim danas može riješiti taj, taj problem, jedan jel zapreka nekakva da sustav zapravo ide brže. Još jedna priča odnosno slučaj iz života dakle neraseljenih osoba iz Ukrajine, ali evo iskoristit ću ovdje priliku pa kazati, dakle iz života stranaca koji ovdje, dakle drugih stanaca ne, ne ljudi iz Ukrajine koji pobjegnu pred, pred ratom i ratnim zločinima, je dakle stranici koji ovdje žive u Hrvatskoj npr. jedan slučaj djevojka kaže evo zbog ljubavi, studiranja je došla ovdje u Hrvatsku, upisala je fakultet, završila je fakultet, čak se ovdje i udala, 7 godina to traje međutim još nije ostvarila pravo na trajno zdravstveno osiguranje jer evo tih 7 godina nije dovoljno da ostvari stalan borak u Hrvatskoj tako da šta se radi, svaka 3 mjeseca ide u matičnu državu, rade preglede sa tim pregledima se vrate natrag, dakle da dokažu da mogu ostvariti neki nivo obaveza, nivo zdravstvene zaštite. Dakle i kod stranaca, dakle ne samo raseljenih osoba imamo zapreka u ovim nekih administrativnim procesima, nekakve logične stvari je li koje bi se mogle jednostavno riješiti, stranci evo kažem konkretan slučaj, gospođa udala se ovdje, završila fakultet još dan danas ne može ostvariti pravo na zdravstveno, zdravstveno osiguranje. Dakle, evo pozdravljamo sve one mehanizme koje možemo iskoristiti da pomognemo raseljenim ljudima koji dolaze ovdje. Pozdravljamo sve one koji na sebičan način pomažu tim ljudima. Nadamo se iskreno da će ovaj rat što prije završiti. Evo kako smo i već čuli ovdje ne vjerujemo da će tako skoro, je li nažalost, ali evo pomozimo svih onih 12.000 ljudi koji su već došli ili oni koji će možda doći ovdje da se osjećaju što bolje i da njihov život ovdje u Hrvatskoj nastave na najbolji mogući način. Evo, zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Zaista bi se moglo vrlo kratko završiti ovu raspravu o ova dva prijedloga zakona, međutim uvijek je to i prilika da se nešto progovori o ova dva sustava o mogućnostima njihovog poboljšanja. Ovo o čemu mi danas raspravljamo je pitanje forme jer sadržaj već živi, dakle tu nema spora. Niko nije ovo vrijeme u Hrvatskoj bio prikraćen i za zdravstvenu zaštitu ni na smještaj, ni bio gladan. I odmah na početku da mi demistificiramo pitanje europskih sredstava, pitanje povrata sredstava itd. Ne postoji, ne postoji stavka u europskom financijskom okviru za kompenzaciju troškova smještaja izbjeglica, barem ne za sada. Znam da neke zemlje koje imaju preko 2 milijuna izbjeglica forsiraju da im se pomogne u podmirenju tih troškova, ali za sada toga nema. Međutim, mi u ovu priču kao država nismo ušli sa pozicije da će nam neko bilo što refundirati. Mi smo išli ovdje iz humanosti, iz solidarnosti po osobnim ljudskim principima i po poziciji države kao nove članice EU, najmlađe članice EU, a vi svi dobro znate da mi kao hrvatski narod volimo ne zaostajati kad je nešto se događa općeg značaja među 28 zemalja, 27 zemalja EU i ja uopće ne sumnjam da ćemo mi u tom dijelu biti uspješni. Ovo je samo promjena zakona, dakle definiranje forme onoga što već postoji. Naravno neće to biti jedini zakoni, što je rekla i kolegica Puljak i porezne zakone će trebati adaptirati i obrazovne zakone, dakle trebat će to sve dograditi, ne izmjene nego dopune tih zakona na okolnosti koje do sada nismo imali. I da se razumijemo, naša solidarnost, naša humanost, naše iskustvo onome kako su drugi nama pomogli i kako smo mi već drugima pomogli bi trebala biti jedna dimenzija od 50.000 izbjeglica to je ono što bi bila naša dimenzija koju mi na teret solidarnosti svih građana, teret solidarnosti kroz proračun, na temelju humanosti i ljudskosti bi trebali podnijeti. Znamo da ovo nije kraj, znamo da će izbjeglica biti još, ali mislim da je to mjera koju mi jednostavno moramo podnijeti. Što se tiče jedne komponente od ova dva zakona, a to je Zakon o zdravstvenom, obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti, tu imamo problem, ali je manji problem s obzirom na strukturu ljudi koji nam dolaze, zato što se radi i najzdravijem dijelu populacije, radi se o djeci i radi se o mladim ženama pretežno, nešto malo starijih ljudi. Za očekivati je da će se jedan dio željeti zaposliti, a u tom kontekstu onda imaju pravo i na mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Mi bi bili jako fer i korektni da im damo policu DZO-a i ne moramo tu biti licemjeri i govorit da će proračun morati platiti 70 kuna po svakom tom neka se napravi posebna klauzula da će se snositi stvarni troškovi što se u DZO-u naprave, tj. kod specijalističkih pregleda i svega onoga što pokriva DZO. Evo koristim priliku da to predložim državnom tajniku s obzirom da zna tu cijelu problematiku pa da se to može i napraviti. Dobro, kažem pokrećem tu inicijativu javno jer to nije sadržaj ovog zakona, to je sadržaj drugoga zakona. Dakle, znamo da su to privatna lica i da naravno sutra neko može pitati plaćanje participacije jer taj cijeli sustav radi, funkcionira po drugim pravilima. Što se tiče našeg socijalnog sustava, ja sam naročito kritičan u zadnje tri po, četiri godine prema tom sustavu zato što se ne razvija u skladu sa europskim trendovima, zato što mi slabo vodimo računa o našim siromašnim ljudima, napuštenim, negdje u zabiti koji nemaju nigdje nikoga, koji imaju vrlo mala primanja. Imamo samo one koji se jave centrima za socijalnu skrb. Da li smo ispitali da su to jedini, da su to jedini koji teško i slabo žive i da li su te naknade koje dobivaju dostojne života građanina RH ili smo mi dimenziju našeg standarda preživljavanja postavili tako nisko? Opet bih kao što sam učinio prošle godine pokrenuo inicijativu ka covid dodatak, kao što sam na početku ove godine na prvom sastanku parlamentarne većine pokrenuo inicijativu za energetski dodatak, opet bih to napravio, ali nemojte misliti, da smo mi napravili da smo mi 100% pogodili potrebite. Nismo. Naši građani su i umirovljenici kao iz BiH, Republike Srpske, Srbije primaju mirovinu za njihov staž, a žive ovdje, njih nismo uključili. Naši umirovljenici su oni koji primaju najniže mirovine i rade, njih nismo uključili, ali smo uključili one koji rentaju stanove po Zagrebu i koji rentaju apartmane. Pogodili smo 80% i zbog brzine to je opravdano, opravdano je donositi takvu mjeru i pomoći, nekima će to biti nasušna pomoć, nekome će to biti malo komotnija, komotnija situacija jer znajte da će 400 kuna dobiti i bračni drugovi koji primaju 3.700 kuna svaki, dakle, da se, da se razumijemo. A možda da smo ostavili prihodovni cenzus po članu obitelji kao što ima dopunsko zdravstveno osiguranje, a to nije problem napraviti u ovoj, u ovoj zemlji, onda bi to bilo puno pravičnije, uključivalo bi i one koji rade za svoju egzistenciju, a ne stignu do određenog iznosa, iznosa ukupnih prihoda, a kamoli ne bi bilo pravično kad bi još imali i imovinski i imovinski cenzus. Dakle, mi ako ćemo ozbiljno se baviti protiv, u borbi protiv siromaštva onda ćemo morati umrežiti i poreznu upravu i OIB i sve dohotke i onda davati pravično onome kome treba, ali onome kome treba će se onda dati puno više nego što se danas daje, onda će socijalne naknade biti, biti izdašnije. Dakle, ja ću dokle god budem ovdje, a ovo i je moj zadnji mandat, o tome govoriti jer smatram da bi to bio iskorak, iskorak, civilizacijski iskorak za ovu, za ovu zemlju i ovu zemlju koja vapi za pravičnošću. Ja razumijem da mi poštujemo mangupe svih vrsta koji se znaju snaći, ali ova zemlja u suštini vapi za pravičnošću i želi ispravne pravične kriterije da ljudi oni koji trebaju dobit i tu nikad nema problema kad dobiju ljudi koji trebaju, problem je kad dobivaju oni koji muljaju. Evo uz malo gorčine naravno da će Klub HNS-a i, ali i poticaja, gorčine i poticaja da se razmišlja kako drukčije urediti sustav, naravno da će Klub HNS-a, HSU-a i Nezavisnih zastupnika sa zadovoljstvom podržati ova dva prijedloga zakona i sve ono što bude potrebno za urediti cijeli brigu o izbjeglim o, koje, koje mi primamo u naše domove. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče i tajnice, dakle odmah na početku želim reći da će Klub zeleno-lijevog bloka podržati navedene izmjene ova dva zakona, a koje će dodatno prepoznati institut privremene zaštite i prava i zdravstvene zaštite za osobe pod privremenom zaštitom i izjednačiti s pravima domaćih osiguranika zdravstvenog osiguranja. Voljeli bismo kada bi se jednaka prava zagarantirala strancima pod supsidijarnom zaštitom, azilantima i strancima pod privremenom zaštitom i u sustavu socijalne skrbi. Kako su sada predložene izmjene i dopune zakona izbjeglice iz Ukrajine i sve ostale izbjeglice kojima je priznat status privremene zaštite ipak nažalost neće uživati puni opseg prava iz sustava socijalne skrbi. Međutim, moramo reći ovo je ipak veliki iskorak prema ljudskoj sigurnosti budući da će sada izbjeglice imati mogućnost minimalne zajamčene mjesečne naknade što je i najvažnije osigurat će od propasti u teško siromaštvo uz ogroman rizik eksploatacije na crnom tržištu rada i od strane organiziranog kriminala. Budući da se krenulo u ispravnom smjeru, no kako bi se i stiglo do efikasne podrške i pune integracije izbjeglicama smatramo da je nužno uz ove dvije izmjene zakona izmijeniti i neke druge zakone i propise kako bi se postigla dosljednost i usklađenost, ali i jasnoća uputa prema operativnoj razini. Tu u prvom redu i to odmah treba pristupiti i izmjenama Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti. U tom zakonu stoji stranac pod privremenom zaštitom u RH ima pravo na boravak, iskaznicu, osnovna sredstva za život i smještaj, zdravstvenu zaštitu, osnovno i srednje obrazovanje, informacije o pravima i obvezama, rad, spajanje obitelji i na slobodu vjeroispovijesti. … [[Govornik se ne razumije]] pozdravljamo uspostavu organizacije pokrivanja stambenih troškova i u kolektivnom i privatnom smještaju, no apeliramo na vladu da učini sve da se ove mjere dugoročno i efikasno provode i financijski održe. Pozdravljamo i pravo na zdravstvenu zaštitu kao što smo već reli da se to pravo izjednačilo s pravom državljana RH, no skrećemo pažnju da bi tu izmjenu trebalo unijeti i u čl. 87. gore spomenutog Zakona o međunarodnoj i privremenoj zaštiti koji i dalje daje ograničenu zdravstvenu zaštitu, pa se brinemo da ne dođe do različitih interpretacija zakona. Sad malo da pogledamo detaljnije koja prava će naši novi sugrađani iz Ukrajine, a i iz drugih dijelova svijeta moći koristiti iz područja obrazovanja i rada. Što se tiče obrazovanja zakon omogućava osnovno i srednje obrazovanje, kao i prekvalifikaciju i dokvalifikaciju pod istim uvjetima koje imaju hrvatski državljani. On također omogućuje i obrazovanje odraslih vezano uz zaposlenja, stručno usavršavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva, ali nažalost zakon ne prepoznaje visoko obrazovanje. To znači da osobe pod privremenom zaštitom neće moći u jednakom opsegu kao hrvatski državljani pristupiti sveučilištima. U uključivanju izbjeglica kako iz Ukrajine tako iz drugih dijelova svijeta u obrazovni sustav, treba voditi računa kako o kapacitetima obrazovnih institucija u pogledu kadrova i prostora, ali tako isto tako treba i maksimalno iskoristiti prilike za zapošljavanje obrazovnog kadra, govorimo sada o Ukrajini. Ovo je posebno važno za sektor predškolskog odgoja i obrazovanja gdje je i deficit prostora i kadrova najveći, no zbog vremenskog ograničenja šire ću o toj temi govoriti u pojedinačnom govoru. I sada dolazimo do vjerojatno najkompliciranijeg dijela integracija, a to je pravo na rad odnosno na zapošljavanje. To pravo je bezuvjetno ponuđeno osobama pod privremenom zaštitom i imajući na umu deficit radne snage u RH svakako moramo vidjeti da je ovo prilika da se osobe s privremenom zaštitom što brže zaposle. Drago nam je da su danas gotovo sve političke opcije shvatile da se zbog iznimno loših demografskih trendova budućnost naše zemlje mora trenutno osloniti i na rad stranaca. Nadamo se također da se strancima neće prebrojavati krvna zrnca i gledati njihova boja kože već da smo radnike spremni gledati primarno kao ljude i u segmentu njihovih prilika da nađu posao u RH i krenu živjeti zajedno s nama, ali isto tako i u segmentu poštivanja radnih prava stranaca. Tragedija u Ukrajini otvorila je priliku da ojačamo radnu snagu u RH i zato je važno što prije krenuti s integracijom stranaca u tržište rada. I to se već događa u privatnom sektoru, ali u javnom sektoru primjećujemo administrativne prepreke za zapošljavanjem, tako npr. u brojnim javnim ustanovama, čak i u nekim bolnicama gdje imamo kao što znamo ozbiljan deficit radne snage, prilikom raspisivanja radnog mjesta još se uvijek traži državljanstvo RH, a ako se ono i ne traži često će biti zakonski uvjet npr. dostava potvrde o nekažnjavanju. I sad, teško je da će osoba iz Ukrajina, Afganistana ili Sirije lako doći do potvrde o nekažnjavanju u svojoj matičnoj zemlji, istu prevesti i ovjeriti kod nadležnost sudskog tumača i sve što treba uz to. Držimo da je takve prepreke potrebno žurno ukinuti prilikom mogućeg zapošljavanja u javnom sektoru, to ne znači da treba sniziti kriterije za strance koji trebaju zadovoljiti za dobivanje radnog mjesta u javnom sektoru, međutim mislimo da te kriterije treba prilagoditi realnoj životnoj situaciji u kojoj se stranci nalaze i u kojoj žive u RH. Svaki slučaj treba gledati individualno. I za sam kraj moramo podcrtati kako pozdravljamo odlučne iskorake vlade prema integraciji izbjeglica koje su izbjegle od rata u Ukrajini, ipak ne smijemo niti u jednom trenutku zaboraviti da u RH borave i izbjegle osobe iz drugih zemalja i da jednako tako se na našim granicama zaustavljaju ljudi koji bježe od nekih drugih ratova i kršenja ljudskih prava. Mnogi od njih su iz njihovih domova istjerale i ruske bombe baš kao i one države i vojne industrije u svim globalnim centrovima moći uključujući i članice NATO pakta. Nažalost, njima je i dalje u RH de facto onemogućen te i dalje svjedočimo brojim primjerima da se ljudima ne dozvoljava pristup azilu u RH, iako smo u 2015. imali veliki priljev izbjeglica tada nažalost nije bilo političkog konsenzusa da se ljudima također odobri privremena zaštita. Dio prepreka toj odluci ležao je i u duboko ukorijenjenom rasizmu u pojedinim dijelovima društva. Klub zeleno-lijevog bloka protivi se takvom selektivnom pristupu prema ljudima u nevolji i pozivamo sve institucije RH da ovaj veliki zamah u integraciji stranaca u naše društvo učinimo na način da vodimo brigu o svim strancima koji su došli u našu zemlju bježeći pred društvenim, socijalnim ili ekonomskim nepravdama s kojima se suočavaju u svojim matičnim zemljama. Neka ova strašna ratna kriza bude prilika za višu razinu ljudske sigurnosti za sve ljude koji u Hrvatskoj pronađu svoj dom dovoljno daleko od ratova, od bijede bilo to na dan, na godinu ili trajno. To znači da vlada treba sada odmah osvijestiti sve provedbene rizike i napraviti plan kako će probleme spriječiti, a ne liječiti. Rizici koji su bjelodani iz prethodnih kriza su kašnjenja u povlačenju sredstava EU, zatim nerealne projekcije troškova i rokova, manjak kadrova, birokratski kolopleti koje poznajemo u Hrvatskoj, kašnjenja u plaćanjima i manjak proračunskih sredstava. Mi se uistinu nadamo da će se snažna politička volja hrvatske vlade da solidarno stane uz izbjegle građane Ukrajine sada uspjeti preliti i u dobro upravljanje. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina poštovanog zastupnika Veljka Kajtazija.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajnici sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ispred nas su izmjene zakona koje su kratke, ali životne važne za određenu skupinu ljudi ugroženi ratom u Ukrajini. Ujedno pohvaljujem vladu na brzoj reakciji na aktualnu situaciju i predlaganje ovih propisa u najkraćem mogućem roku. To pokazuje uviđanje realiteta i i shvaćanje da je potrebno brzo reagirati kako bi se pomoglo ljudima koji spašavaju od ratnih razaranja. Inače ovim zakonima utvrđene su kategorije stranaca za koje je RH osigurala sredstava za zdravstvenu zaštitu u državnom proračunu odnosno kome se mogu priznati prava ili odobriti socijalne usluge. Sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na hitnu medicinsku pomoć pod kojom se podrazumijeva pružanje dijagnostičkih i terapijskih postupa koji su nužnu u otklanjanju neposredne opasnosti po život i zdravlje, a ranjive skupine odgovarajuću medicinsku i drugu pomoć. Također sukladno zakonu stranac pod privremenom zaštitom ima pravo na jednokratnu naknadu i pravo na uslugu smještaja pod uvjetom propisanim zakonom. Obzirom na razmjere ruske invazije na Ukrajinu odnosno zbjegova milijun ljudi prema EU Vijeće EU donijelo je provedbu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine. Sukladno tome Vlada RH donijela je odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Privremena zaštita trebala bi omogućiti tim osobama da uživaju usklađena prava diljem EU koja im nude odgovarajuću raznu zaštitu uključujući i zdravstvenu zaštitu odnosno socijalnu skrb. Prvi od ova dva zakonskih prijedloga uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu kao i osigurane osobe iz obaveznoga zdravstvenog osiguranja odnosno kao i azilanti i stranci po supsidijarnom zaštitom. Kako je izvjesno da bi nažalost rat u Ukrajini mogao potrajati brojne europske zemlje morat će iznaći sredstva kojima će se pokriti trošak za izbjeglice. Teško je sad predvidjeti koliki će to ukupni iznos što se tiče same RH. Stoga je da tako kažemo za prvu ruku ovim prijedlogom predviđeno je da se preraspodjele sredstva u okviru Državnog proračuna RH za 2022. godinu. Što se tiče Zakona o socijalnoj skrbi, ukupna dodatna financijska sredstva potrebna na prevođenje ovog zakona ne iznosi iznad 45 miliona kuna te u 2023. i '24. godini iznosi bi trebali biti blizu 54 miliona kuna godišnje. Procjenjuje se i kako će trošak jedinice lokalne samouprave u 2022. iznositi negdje 450.000 kuna, a 2023., '24. iznos će biti oko 675.000 kuna godišnje. S druge osnovno odnosno zdravstvene zaštite navodi se da su osigurana sredstva u iznosu od 4 miliona kuna temeljem projekcije troškova zdravstvene zaštite stranaca u 2021. godini, no obzirom na već rečene momente u krizi te očekivanu povećanu potrebu za pružanjem zdravstvene zaštite osobama iz Ukrajine. Pod privremenom zaštitom očekuje se značajni fiskalni učinak na Državni proračun RH. Sveukupno radi se o znatnim iznosima, a bit će tu svakako i drugih troškova za RH. No, u ovakvim situacijama mislim da nije presudno koliko što košta nego kako da se pomogne upravo tim ljudima. Nadam se i vjerujem da će ovaj model pomoći Ukrajincima vrijediti i za sve druge ranjive skupine koje bježe pred ratom bilo koje vrste i da će Hrvatska kao što je i dosada nastaviti bit humana prema ugroženima. Želio bih iskoristiti i ovu priliku da još jednom istaknem žaljenje zbog ovog groznog rata i izrazim solidarnost sa svim ljudima koji pate radi toga. Kao što smo svi svjedoci milioni ljudi su u zbjegu iz Ukrajine, kako Ukrajinaca tako i pripadnika tamošnjih nacionalnih manjina uključujući i romsku nacionalnu manjinu. Vjerujem i nadam se da će se jednog dana oni svi moći vratiti svojim kućama i živjeti u obnovljenoj Ukrajini. Do tada svima koji su ugroženi ratom treba na jedan, na jednak način pomagati i sa jednakom pažnjom postupati. Ujedno zahvaljujem i svima onima koji na bilo koji način pomažu u toj plemenitoj namjeri. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, u objedinjenoj raspravi govorimo o Zakonu o socijalnoj skrbi i Zakonu o zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca, mijenja se u principu svega nekoliko odredbi, dva, tri članka, a njihova je intencija da se osobe koje imaju privremenu zaštitu osiguraju odnosno da im se pruži ista razina zaštite u sustavu socijalne skrbi i u sustavu zdravstvenog osiguranja na isti način kao što ju imaju i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. U svakom slučaju podržavamo ove izmjene zakona. One su korak u dobrom pravcu. Međutim, želim skrenuti pozornost na nekoliko stvari. Dakle, ove izmjene zakona donose se zato što je Vijeće EU 4. ožujka ove godine donijelo provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine te je donijelo odluku o uvođenju privremene zaštite RH na temelju te odluke za raseljene osobe iz Ukrajine. Tu se govori o tome da je izvanredna i iznimna priroda situacije uključujući i vojnu invaziju Ruske Federacije i razmjer masovnog priljeva raseljenih osoba zahtijevalo da mi u našem sustavu uvažimo usklađena prava koja vrijede diljem EU. E tu ja sada imam jedan mali problem i postavljam pitanje je li pravo na humanost, odnosno priznavanje nekih prava koja s toga proizlaze jednog političko pitanje na temelju kojeg jedna vlast može odlučiti tko ima ili nema na tu humanost pravo ili bi humanost trebala biti jedna univerzalna kategorija koju jednako priznajemo svima. A zašto to govorim? Pa zato što se ovim zakonom između ostalog u hrvatski pravni poredak transponira direktiva EU iz 2001. godine. Zakon o socijalnoj skrbi stupio je novi zakon prije svega dva mjeseca. Nismo li tada imali priliku da direktivu koja je na razini EU na snazi iz 2001. godine već tada implementiramo u naše zakonodavstvo kako spada, a Zakon o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju stranaca mijenjali smo pazite sad 2013., 2018. i 2021. Kao da u međuvremenu nije bilo nikakve slične migrantske krize. Govorim to iz razloga što su pojedini saborski klubovi iz redova vladajućih govorili o političkoj podršci i opredjeljenju Republike Hrvatske u podršci Ukrajini. Nemam s time problem. Nemam problem niti s tim da je premijer na međunarodnim sastancima izvikivao Krim je Ukrajina. Nemam ništa protiv Deklaracije o europskoj perspektivi Ukrajine, nemam ništa protiv niti podsjećanju da naš humani odnos i suosjećanje prema ukrajinskom narodu proizlazi iz proživljavanja naših tragedija i raseljenosti naših ljudi za vrijeme Domovinskog rata i svih naših stradanja. Sve je to nešto što ja mogu podržati. Ali ono što ne mogu podržati, ne mogu podržati tu političku licemjernost koja istovremeno ne samo da relativizira nego kad već pravnim putem nije uspjela srušiti sve one činjenice na temelju kojih je donesena presuda u slučaju Madine Hussiny, tu istu presudu Europskog suda za ljudska prava na jednoj političkoj razini relativizira i obezvređuje njezin značaj. To nije slučaj samo jedne osobe, izoliran slučaj kao što to govori aktualna vlast. To nije samo slučaj gdje je Hrvatska pokazala da je spremna na nezakonito protjerivanje osobe koja se nalazi u istoj ovakvoj situaciji. To je situacija gdje je država Hrvatska na neki način osuđena što je povrijedila nekome pravo na život, što je toj osobi onemogućila uopće pristup sustavu zaštite koji se pruža izbjeglicama ili bi se trebao pružati na temelju međunarodnih standarda, zakona, sporazuma, pa tako i naših zakona, pa i samog Ustava. Onemogućen je pristup odvjetnici, čitav niz drugih vrlo, vrlo ozbiljnih i značajnih ljudskih prava. Zato ponovno postavljam pitanje jesmo li država dvostrukih standarda, jesmo li država u kojoj svi ljudi nemaju ista osnovna, temeljna ljudska prava. Hvala.
Replika, poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, doista slažem se sa vašom raspravom u kojoj na žalost do sada nismo kao država našli snage da implementiramo jednostavno rečeno direktivu EU iz 2001. Nismo znali odgovoriti na izazove izbjegličkih kriza i poštivanja elementarnih ljudskih prava i usuđujem se reći elementarne ljudske solidarnosti. No, vas kao pravnicu bih pitala vrlo jedno elementarno pitanje o čemu sam govorila u ime kluba, ali nisam sigurna da me se čulo baš dobro. Dakle, postoji taj Zakon o međunarodnoj i privremenoj zaštiti u kojoj još uvijek u članku 87. stoji da postoji samo ograničeno pravo zdravstvene zaštite. Kako će se to u pravnom smislu odnositi, ako u jednom zakonu imamo ograničeno pravo, a sada izjednačujemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pravo ovim izmjenama za sve. Evo molim vas. Hvala.
Hvala. Ne mogu vam odgovoriti na vaše pitanje, naprosto ne znam. Mi nismo država u kojoj se bilo koja odredba, bilo koja rečenica iz nekog zakona uvijek primjenjuje i tumači na isti način. Primjera je jako puno. U provedbenom smislu to se vidi i iz komentara koji su pristigli na ovaj zakon. Vidi se da će biti itekako puno problema. Komentari i prijedlozi nisu usvojeni. Za sada su samo primljeni na znanje. Očito će se i na samom terenu u dodjeljivanju statusa u načinu na koji će pojedine osobe biti obaviještene o svojim pravima biti vrlo različitog i vrlo dvojbenog postupanja. Mislim da Hrvatska takva država ne bi trebala biti, ali kažem osnovni problem bit će u tome što bojim se da sa ovakvom retorikom koju čujemo od vladajućih neće ni svi migranti, neće niti svi tražitelji sustava pomoći biti jednako tretirani. Ne mogu biti bezobraznija nego da kažem sudit će se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] po boji kože.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice, dobro ste skrenuli pozornost na to da kod nas zapravo ne postoji sustavni pristup rješavanju problema iseljenih osoba. I sad smo naišli na problem. Problem nam je dva puta uzrokovala zapravo ista država. Znamo tko je napao Siriju, znamo tko je napao Ukrajinu i odande zapravo izlaze problemi. Međutim, ono što je moje pitanje da li smatrate bez obzira na to što kod nas ne postoji sustavni pristup rješavanja tog problema, da li će ovi Ukrajinci koji su došli kod nas, ove iseljene osobe, da li će uspjeti ostvariti sva ona prava koja su im zapravo na papiru dana.
Ponovit ću poantu moje rasprave. Dakle, brojni klubovi i brojni zastupnici govorili su o pravima Ukrajinaca i ovaj zakon, ove izmjene donosimo zbog prava Ukrajinaca kao skupine koja je doista teško pogođena. Ja svim srcem isto tako suosjećam i zalažem se za njihovu zaštitu, ali smatram da Republike Hrvatska kada govori o priznavanju pojedinih prava migrantima, azilantima, ljudima koji su iz svojih domova protjerale nečije bombe čije god bile trebamo pružiti jednaku zaštitu, jednake pravne i sve druge standarde, dakle to je Hrvatska kakvu bi ja voljela vidjeti i u kakvoj bi ja voljela živjeti, a ne da jednima dodjeljujemo sve jer su eto slični nama u Domovinskom ratu, a drugima ćemo povrijediti njihovo temeljno pravo na život našim postupcima i našim propustima. To nije država dostojna svih nas.
U ime predlagatelja obratit će se poštovani državni tajnik Tomislav Dulibić.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Znači opet morao sam reagirat na ovo, nije istina, mi smo prenijeli direktivu u zakonu, mi smo je prenijeli 2018.g. tu direktivu. Ono što mi sad radimo ne da prenosimo direktivu, znači direktiva kaže jasno da osobe pod privremenom zaštitom imaju pravo na hitnu medicinsku skrb, osnovno liječenje i te ranjive skupine i za sve ostalo mi dajemo više pravo od toga, znači direktiva je već ugrađena 2018.g., a ovo da po boji kože nekoga diskriminiramo to stvarno nema smisla, znači migranti i azilanti i osobe pod supsidijarnom zaštitom imaju apsolutno sva prava. Mi sad osobama pod privremenom zaštitom izjednačujemo ih sa, po pravima sa azilantima i osobama pod supsidijarnom zaštitom i oni imaju pravo na potpunu zdravstvenu zaštitu u RH. Isto tako, žao mi je što nema kolege Hrelje, znači njima ne treba dopunsko zdravstveno osiguranje s obzirom da oni su oslobođeni … [[Govornik se ne razumije]] plaćanja, pa ne plaćaju participaciju.
Imamo repliku, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, na nešto sam se i osvrnula i u, govoreći u ime kluba vezano uz određene lijekove, dakle i sami ste rekli i komentirali smo da će one s B liste morati sami plaćati, međutim moramo biti svjesni da se tu neće raditi samo o mladim osobama, djeci, bit će tu sigurno, a možda već i je, ne znam kakav je sastav izbjeglica koje su trenutno u Hrvatskoj, bit će i ljudi koji primaju i onkološke lijekove i biološku terapiju, dakle lijekove koje mi u Hrvatskoj primamo preko, posebno skupih lijekova, preko bolničkog proračuna itd., kako ćete riješiti tu problematiku, dakle za lijekove koji kako sam rekla koje osigurava zapravo država jel? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvažena saborska zastupnice. Znači oni će imat, osobe iz Ukrajine sva prava ko i svi ostali hrvatski državljani i hrvatski državljani moraju doplatit za B listu lijekova, isto tako će morat doplatit i osobe iz Ukrajine za svu ostalu terapiju uključujući i posebno skupe lijekove isto će ić na teret RH.
Slijedi replika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Uvaženi predstavniče predlagatelja, dakle azilant ili tražitelj azila, stranac pod privremenom zaštitom ili stranac pod supsidijarnom zaštitom, to su sve određene kategorije jel tako? Te kategorije se nekom ili priznaju ili se nekom negiraju, o tome ja govorim. Ovo nije prva situacija masovnog priljeva raseljenih osoba zbog ratnih ili drugih sukoba i činjenica je da je ovdje EU donijela jednu odluku, pa slijedom toga i RH koju nije donijela ranije. Isto tako je činjenica da je Europski sud za ljudska prava donio presudu u kojoj je utvrdio da je RH jednoj osobi druge boje kože, vjeroispovijesti i nacije negirala status, jedan od ovih statusa na temelju kojeg je određena prava mogla ostvariti, dakle sustav se mogao drugačije uspostaviti i ranije, humanije, pravednije, poštenije, primjerenije i dostojanstvenije jednoj državi kakva bi Hrvatska trebala biti.
Odgovor.
Hvala lijepa uvažena saborska zastupnice. Smatram da smo mi dobro reagirali, mi u zdravstvenom sustavu čekali smo da vidimo u kojem će statusu ove osobe koje dolaze bit i nakon toga smo sad pristupili izmjenama ovog zakona kako bi im osigurali maksimalno sva prava.
Hvala državni tajniče, nema više replika. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, poštovana državna tajnice, poštovani kolege zastupnici i kolegice zastupnice. Kao što sam i navela u ime kluba zastupnika SDP-a mi ćemo podržati ove zakonske izmjene i za jedan i za drugi zakon i ukazat ćemo zapravo na poteškoće i sve ono što može se dogoditi prilikom primjene ovih zakonskih odredaba. Do sada su ukrajinski državljani u sustavu socijalne skrbi imali pravo na jednokratnu novčanu pomoć, smještaj i savjetovanje odnosno psihosocijalno savjetovanje ukoliko im je to bilo dostupno. Ovim zakonom se uvodi pravo da imaju i druge naknade u sustavu socijalne skrbi, prije svega ovdje je zajamčena minimalna naknada je važna i smatramo da je to dobro rješenje i da je to svakako sustavna pomoć obiteljima, pretežno ženama, starijim osobama i djeci koji i jesu i mahom u većini što se tiče izbjeglica i da svakako je sustavna pomoć potrebna za zadovoljavanje njihovih svakodnevnih egzistencijalnih potreba. Mjesečna potreba odnosno mjesečna naknada putem zajamčene minimalne naknade nudi veću sigurnost od dosadašnjih jednokratnih naknada i humanitarne pomoći. Naravno težnja je da su te novčane pomoći tim osobama privremenog karaktera, a ono što imamo povratnu informaciju sa razgovorima na terenu odnosno u centrima za socijalnu skrb sve su to žene kojima je prioritet svakako naći zaposlenje i na taj način skrbiti o svojoj obitelji. Zaposlenje znamo da omogućava zapravo socijalno uključivanje u zajednicu, bržu integraciju u okolinu i organizaciju života naravno ovisno o obiteljskim okolnostima i mogućnosti pojedinaca. Djeca su krenula u školu u tom dijelu nije uočeno nije uočeno nekih poteškoća. Ono što je poseban izazov zapravo i s čime će suočiti lokalna zajednice je smještaj djece u vrtićima. Naime, većina lokalnih zajednica nema dostatnih mjesta za svu djecu u vrtićima postojećeg stanovništva tako da je to određena poteškoća i za ženu, obitelj ukoliko se planira zaposliti, a nema joj tko čuvati djecu. Naravno treba osigurati i vrijeme potrebno za znači psihosocijalnu podršku za sve ono izlječenje stresa i traume koje je obitelj doživjela. I svakako treba reći i o spremnosti sustava socijalne skrbi za provedbu zakona koji je stupio na snagu 17. veljače ove godine. Nebrojeno puta je ovdje bilo izrečeno da reforma neće poboljšati usluge korisnicima prava, a uvelo je i nejednakost prava u sustavu pogotovo što se tiče prava osoba s invaliditetom. Pozdravljamo povećanje prava posebno osobne invalidnine no mi smo predlagali i povećanje vezano za doplatak i za pomoć i njegu za u smanjenom i u punom opsegu. Svakako ono što treba ovdje reći je da je vlada donijela novu uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugroženog kupca energenata te da su novi korisnici uz korisnike osobne invalidnine, korisnike zajamčene minimalne naknade, korisnici sada i korisnici naknade za starije osobe, korisnici prava na novčanu naknadu za nezaposlene hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihove obitelji te korisnici prava na novčanu naknadu za civilne stradalnike iz Domovinskog rata. Svi ovi korisnici je, tu je značajan i novi priljev korisnika na sustav socijalne skrbi, to su novi korisnici koji će osigurati svoja prava za naknadu za ugroženog kupca u centrima za socijalnu skrb. Mi se time protivimo i mislimo da je to još više udaljavanje zapravo od onog što stručni radnik treba raditi u centru za socijalnu skrb, a to nije administriranje i donošenje upravnih postupaka i da sve ovo dodatno je uteg na već postojeći opterećen sustav socijalne skrbi. Mi smatramo da korisnici drugih prava odnosno drugi korisnici trebaju svoje prava koristiti pri svojim resorima tako da korisnici nacionalne naknade za starije osobe treba to pravo ostvariti pri HZMO-u kao i drugi korisnici. To sve dodatno otežava rad socijalnog radnika i socijalni radnik nije u mogućnosti osigurati podršku sustavnu niti psihosocijalnu podršku i provoditi nove usluge sukladno zakonskim propisima. Tako da je to izazov o kojima se mora govoriti i koristim ovu priliku zapravo da ukažem da će osim izbjeglicama kao i našem stanovništvu [[Upadica: Vrijeme.]] osim materijalnih davanja potrebna je i psihosocijalna sustavna pomoć.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Boška Ban Vlahek.
Uvažena kolegice s obzirom da dolaze iz ovog resora o kojem raspravljamo najveći problem i nedostatak Zakona o socijalnoj skrbi je taj što nije regulirao i pojasnio status njegovatelja za bolesnu odraslu osobu bez poslovne sposobnosti već se to miješa i brka s djecom koja imaju poteškoće u razvoju. Ministarstvo već dijeli naputke po županijskim centrima za socijalnu skrb da se potrebnim bolesnim građanima koji su 100% invalidi i odrasle osobe ne dodijeli status njegovatelja što nije u redu i suprotno Ustavu i Konvenciji UN-a. Nadalje, ni jednim zakonom nije regulirano da doktori imaju obavezu da nadležnoj službi prijave bolesnu osobu koja je zbog moždanog ili srčanog udara ostala invalid bez poslovne sposobnosti, a istovremeno doktori moraju prijaviti gotovo svaku tjelesnu povredu. Brigu o takvoj osobi mora preuzeti obitelj što je upitno jer se tu nailazi na mnogobrojne probleme što nije u redu niti ispravno. Molim vas komentar. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Evo naveli ste jedan sustavni problem koji se nameće. Znači to su osobe pod skrbništvom, osobe koje su lišene poslovne sposobnosti i koje su otežane u ostvarenju svojih prava. Ali nije samo znači neujednačeno postupanje što se tiče centara odnosno da nisu samo zakonske odredbe nejasne i nedostatne nego je stvar u tome unatoč što je bilo zapravo i nekakvo obrazloženje ministarstva da treba ujednačiti sva postupanja u centrima za socijalnu skrb, znači ne postoji sustava podrška što se tiče ministarstva centrima u provođenju ovih novih zakonskih odredbi. Znači na svaki upit centara za socijalnu skrbi, stručnih radnika sada oni imaju odgovor da je to nešto što oni trebaju odraditi samostalno u okviru svojih samostalnih ovlasti jer su samostalna ustanova još uvijek, a svrha cjelokupne reforme je bilo ujednačeno postupanje. Tako da ministarstvo je stalno u raskoraku s onim što govori i onim što radi.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, uvažena zastupnice u raspravama i izvješćima smo čuli sve o organizaciji kao i o ispunjavanju svih standarda medicinskih i socijalnih te prema izbjeglicama koje bježe pred ruskom represijom, pred ruskim fašizmom. Da li vi mislite da bi Hrvatska mogla zbrinuti puno više izbjeglica ili pomalo imamo sreću što nismo direktno u granici sa Ukrajinom?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa zapravo podaci nam pokazuju da je što se tiče zbrinjavanja izbjeglica što se, u prihvatnom centru je smješteno svega 20 osoba, u kolektivnom smještaju 1.577 i pojedinačnom smještaju 10.970 osoba. Znači mi možemo reći da mi imamo sreću što su se ljudi zapravo samostalno, građani naši javili, što su izbjeglice imale i određene rodbine, poznanstva u našem, u našoj državi pa su se na taj način sami snašli jer očekivati od sustava, od države u ovom načinu organizacije kako smo vidjeli da je sposobno organizirati je teško za očekivati. Mislim da Hrvatska ima velikih poteškoća što se tiče zbrinjavanja starijih, nemoćnih osoba, djece, naših potrebitih i tu se nameće i veliko pitanje zbrinjavanja naravno onda i potrebitih starijih, nemoćnih, svih onih ostalih koji trebaju dodatnu podršku i u tim [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] privatnim centrima putem sustava socijalne skrbi.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice prije neki dan sam ovdje govorio za ovom govornicom u svom slobodnom govoru o problemima koji su nastali u sustavu socijalne skrbi zbog toga što jednostavno ne znaju kako da se provodi zakon koji je stupio na snagu zapravo u veljači ove godine, prvenstveno ne znaju do kojeg datuma i od kojeg datuma da se koriste koje osnovice, što da se isplaćuje ljudima, kako da se krene u procjene, od kojeg datuma će te procjene vrijediti, do kada će se te procjene raditi itd., itd. znači problemi su jako veliki i za trenutne korisnike socijalne skrbi. Molim vas vašu procjenu, da li će centri za socijalnu skrb sada biti u mogućnosti da jedinstveno djeluju za ove ljude koji su iseljeni? Hvala lijepa.
Hvala vam na pitanju. Pa evo smatram da velikih poteškoća ima prilikom provedbe ovog Zakona o socijalnoj skrbi, znači rokovi su neujednačeni, upute nisu jasne, aplikacija SocSkrb nije apsolutno ažurirana i prilagođena novom Zakonu o socijalne skrbi, prošlo je već i gotovo dva mjeseca od dana stupanja na snagu. Sve je to nešto što otežava ono što bi trebalo olakšati, znači ako već imamo brojni priljev upravnih postupaka onda se na neki način treba i olakšati ako već imamo informacijski sustav da se pusti predložak, a se osigura barem onaj skraćeni postupak koji se može olakšati. Kad smo mi 2015.g. uvodili naknade za ugrožene kupce energenata mi smo sustavno to odradili na način da smo rješenje dobili putem SocSkrb aplikacije i po službenoj dužnosti svim korisnicima naknade za ugroženog kupca dostavili u isto vrijeme. Sada to nije moguće jer ni predloška nema, a kamoli da se radi po službenoj dužnosti. Očekuje se da se po zahtjevu stranke znači da sve stranke [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] postojeće stranke, stranke koje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] su dodatno, znači civilni stradalnici, branitelji [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] svi oni koji trebaju doći moraju doći …
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Ivana Radića.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajnici, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi omogućava sveobuhvatnu zaštitu osoba pod privremenom zaštitom putem naknada i usluga u sustavu socijalne skrbi. Smatram da je ovaj prijedlog zakona opravdan i nužno potreban jer je zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine tome potrebno pristupiti sveobuhvatno od zbrinjavanja do uključivanje u socijalni sustav, zdravstveni sustav kao i integraciju na tržište rada. Izmjenom zakona proširuje se skupina korisnika socijalne skrbi te će prava i pomoć u sustavu socijalne skrbi moći koristiti i raseljene osobe iz Ukrajine. također ovom izmjenom zakona osigurat će im se aktivno uključivanje u društvo, omogućit će im se ostvarivanje socijalnih pomoći koje uživaju tj. usklađena sa pravima koja se nude unutar EU. Ono što bih ja rekao na području moje županije, znači na području Osječko-baranjske županije donesen je Akcijski plan Slavonsko srce za obitelji Ukrajine koji obuhvaća kompletnu integraciju ukrajinskih civila koji bježe od strahota rata od pružanja psihosocijalne pomoći i savjetovanja do pomoći pri uključivanje djece u predškolski i školski sustav. Akcijski plan obuhvaća sve službe, sve jedinice lokalne samouprave na području naše županije. Ja bih se evo osvrnuo na grad Osijek iz kojeg dolazim, pa bih rekao da na području grada Osijeka je trenutačno smješteno 189 raseljenih osoba iz Ukrajine, a na području gradskih sustava i gradskih firmi poduzeli smo sve što je u našoj moći kako bi im olakšali integraciju u naše društvo, pa je tako grad Osijek organizirao privremeni Osječki prihvatni centar za raseljene osobe iz Ukrajine u kojem se ne zadržavaju raseljene osobe, već ih se smještava u smještajne kapacitete trajnijeg karaktera. Također osigurali smo i besplatni prijevoz od granice do grada Osijeka preko naše gradske firme GPP-a, ali isto tako trajni besplatni prijevoz gradskim prijevozom putnika na području našega grada. Organizirana je ambulanta u kojoj radi tim primarne zdravstvene zaštite Županijskog doma zdravlja, otvoren je dječji kutak u našem kulturnom centru gdje je organizirano čuvanje djece i procjena psihofizičkog stanja djeteta i priprema za integraciju u redovne odgojno obrazovane programe. Grad Osijek je osigurao i poslovni prostor u pothodniku u kojem se nalazi info kutak gdje sve raseljene osobe mogu dobiti na jednom mjestu sve potrebne informacije i svu pravnu pomoć u tom info kutku rati i prevoditelj i pravnik. Također je organizirano učenje hrvatskog jezika na području grada Osijeka, a pristupili su i procjeni potreba i psihofizičkog stanja djece kako bi se što brže integrirala redovno u naše vrtiće i škole. U ovom trenutku osječke osnovne škole pohađa 37 ukrajinskih učenika. Sve osječke kulturne ustanove, svi osječki sportski klubovi su uključeni u integraciju raseljenih osoba, pa tako osim prijevoza gradskim prijevozom putnika omogućili smo i besplatan ulazak na gradske bazene, omogućili smo i besplatan obilazak osječkog zoološkog vrta, sva ukrajinska djeca besplatno treniraju u našim sportskim klubovima. Činimo sve uistinu kako bi i djecu i roditelje što prije integrirali u našu zajednicu. Za kraj bih rekao ako itko može razumjeti potrebe raseljenih osoba iz Ukrajine onda su to upravo građani grada Osijeka, građani istoka Hrvatske koji su i sami prošli ratne strahote, a mnogi od nas su bili i prognani iz svojih domova. Zato i ne čudi što su mnogi naši sugrađani od prvog dana ukrajinske krize ponudili pomoć na čemu sam im zahvalan i moram reći ovim putem izuzetno ponosan na njih. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo svjedoci smo ruske agresije na nedužni narod na Ukrajinu i mi smo Hrvati posebno senzibilizirani s obzirom da smo i mi imali takvu tragediju odnosno imali smo oružani napad Srba i pobunjenih četnika. Ovdje je izuzetno važno koliko je operativno djelovanje, znači ti ljudi dolaze i koliko sve službe ovaj mogu to zadovoljiti te njihove potrebe jer nije samo dovoljno da smo mi propisali određene akte ako ih mi ne izvršavamo. A čuli smo iz vašeg izlaganja da ste vi doista poduzeli sve, a inače Slavonci su ovaj vrijedan i marljiv narod i ja vjerujem da ste vi zadovoljni sa svim onim što ste dosad napraviti i morate i dalje činiti da bi se ti ljudi doista osjećali dobro među nama Hrvatima. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Pa kao što sam i rekao na početku, mislim da u cijeloj Hrvatskoj, a posebice u Slavoniji postoji jedna vrst suosjećanja jer smo slično prošli kao i Ukrajinci što danas prolaze. U prihvatnom centru Osijek koji je glavni centar za 5 slavonskih županija registrirano je 377 raseljenih osoba, od toga najviše ih je trenutačno boravi na području grada Osijeka nekih 205, na području grada Osijeka 189 raseljenih osoba i uistinu činimo od prvog dana od prihvatnog smještaja u Dvorani gradski vrt, Dvorana Zrinjevac je također spremna ukoliko bude potrebe za prihvat ukrajinskih izbjeglica, do integracije djece u osnovne i srednje škole, pa do učenja hrvatskog jezika.
Slijedi replika poštovanog Stipana Šašlina.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Radić, pa sigurno da je jedan od temeljnih uvjeta uspješne reintegracije izbjeglica iz Ukrajine u sustav RH poznavanje hrvatskog jezika. Grad Osijek je pokrenuo inicijativu i organizirao edukaciju odnosno učenje hrvatskog jezika za sve prognanike i izbjeglice iz Ukrajine. Zanima me kakav je odaziv odnosno kakav je interes izbjeglica i kakvi su kapaciteti odnosno da li postoji dovoljno nastavnika, dovoljno nastavnih sredstava itd., uvjeta za provedbu istoga? Hvala.
Hvala kolega na pitanju. Pa organizirano je kao što ste i sami rekli učenje hrvatskog jezika. U ovom trenutku imamo 47 polaznika. Također pristupilo se i procjeni psihofizičkog stanja djeteta kako bi ga se kasnije što lakše integriralo i u vrtiće i u škole. Kao što sam rekao 37 djece je već integrirano u osječke osnovne škole, kapaciteta imamo i spremni smo odgovoriti na sve izazove u bilo kojem trenutku.
Slijedi replika poštovane zastupnice Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Radić, vrlo je važno da osobama pogotovo djeci, ženama i osobama starije životne dobi osiguramo nekakav što prije normalan život iako znamo da je to vrlo teško jer napustiti svoj dom i svoju sigurnost nije lako. Znamo koliko je i bolno iz našeg vlastitog iskustva. … [[Govornik se ne razumije]] vidim i smatram da je tu uloga jedinice lokalne i regionalne samouprave vrlo velika. Iz vašeg izlaganja evo ga mi je nekako ostao u uho ovaj vaš dječji kutak, pa bi vas lijepo molila da mi nešto više kažete o tom vašem dječjem kutku. Hvala.
Hvala poštovana zastupnice. Pa što se tiče dječjeg kutka grad Osijek zajedno s Osječko-baranjskom županijom je za najmlađe Ukrajince organizirao dječji kutak na području kulturnog centra u gradu Osijeku gdje imamo dovoljno kapaciteta i da ako bude potrebe i da ga proširimo. U ovom trenutku je do sada upisano 40 djece koji su tamo zajedno sa roditeljima prije nego što ih se integrira u vrtiće s obzirom na procjenu psihologa koji su nam sugerirali da prvo bude integracija, da ne idu odma sa djecom nego prvo da budu sa roditeljima u tom dječjem kutku kojega smo zajedno i sa županijom opremili, mediji su već bili ovaj i posjetili, moglo se vidjeti i slike i videi. Ako bude potrebe mi ćemo ga i proširivati, imamo dovoljno kapaciteta, al naravno svi se nadamo da neće biti potrebe i da će rat u Ukrajini završiti što prije i da će se ljudi moć vratit svojim domovima.
Slijedi replika poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega, čestitam vam na ovome što radi i Osijek i Osječko-baranjska županija i vama i županu. Operativni stožer imenovan na razini RH upravo je tako preporučio svim županijama da koordinacijom zajedničkih snaga damo sve što možemo da se ukrajinski državljani koji su morali napustiti svoju zemlju zbog rata osjećaju kao kod svoje kuće. I svi drugi županijski stožeri također slijede naputke i smjernice i ovaj s obzirom da ja dolazim iz županijske, iz Karlovačke županije moram još reći, a i vi to radite samo niste se sjetili vjerojatno spomenuti da zapravo se puno radi po prvi puta na individualnom pristupu pojedinoj raseljenoj osobi. Tako kada se uočilo u mojoj županiji dijete koje ima zapravo izvrsne rezultate u sviranju jednog glazbenog instrumenta individualno smo za njih organizirali i smještaj u Karlovcu i pohađanje muzičke škole i on line spajanje u jednoj drugoj zemlji gdje on polazi konzervatorij, dakle tim individualnim pristupom je ono što trebamo isto tako njegovati u ovome. A vama svake čestitke.
Odgovor.
Hvala vam kolegice. Pa tako na početku ukrajinske krize … Osječko-baranjske županije je posjetio i ministar unutarnjih poslova g. Božinović koji je imao riječi hvale kako za naš stožer tako i za većinu stožera na području RH. Kao što sam rekao 189 raseljenih osoba na području grada Osijeka, od toga je 132 u organiziranom smještaju, 57 je u privatnom smještaju. Naravno da radimo individualno, radimo individualno i sa djecom, velik broj djece pohađa i naše sportske klubove, što individualne sportove, što timske sportove gdje se naši treneri i stručno osoblje uistinu brinu o njima.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega čestitam na svemu onome što činite i jako je značajno da upravo lokalna zajednica se što više organizira. Pa evo i na primjeru moga grada i moje županije gdje ima oko stotinjak izbjeglica i gdje je samo na području evo Selina ima 46 osoba koje su smještene u apartmane kod ljudi koji su prethodno ti Ukrajinci bili gosti u tom mjestu pored Zadra. A osim toga Hrvatski olimpijski odbor je organizirao i smještaj i treninge za 43 sportaša skokova, skakača u vodu gdje su dobili oni i smještaj u privatnom aranžmanu i mogućnost da budu daleko od ratnih zbivanja i da na taj način što više se normalizira njihov život. Evo jedan od doprinosa isto jako važan kao što to činite i vi.
Odgovor.
Hvala. Kao što smo čuli na početku rasprave od državne tajnice da je u Selinama pored Zadra velik broj raseljenih osoba iz Ukrajine koji su do sada tamo ljetovale i smještene. Mislim da je to hvalevrijedno. Mi smo kao što smo rekli na početku na razini županije donijeli Akcijski plan Slavonsko srce za obitelji Ukrajine, ali definitivno kad ovo vidimo i u Karlovcu i u Zadarskoj županiji da je to hrvatsko srce za ukrajinsku obitelj.
Slijedi replika poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Evo spomenuli ste veliki broj djece koji je uključen u školski sustav i sa tim u pravilu i nema određenih poteškoća, no moje pitanje kako je što se tiče uključenja u predškolski odgoj na vašem području? Da li imate mjesta u vrtićima? Da li postoji lista čekanja općeniti, a kako je sad stanje i sa velikim priljevom djece u toj dobi? I s druge strane vezano za primjenu Zakona o socijalnoj skrbi i troškova stanovanja, vjerojatno se upoznati da se treba napraviti preispitivanje tih prava znači priznavanje prava na režijske troškove i troškove stanovanja te da općine i gradovi nisu u mogućnosti preispitati pravo na troškove stanovanja dok god ne bude to okončano i preispitano u centrima za socijalnu skrb. Da li su vam se korisnici tu obraćali s tom poteškoćom znači da im se ne može još uvijek priznat naknada za troškove stanovanja po novim propisima jer nije preispitano u centrima što dugo traje objektivno?
Odgovor.
Hvala poštovana zastupnice. Pa što se tiče vrtića mislim da tu svi po Hrvatskoj, pogotovo po većim gradovima jedan problem, a to je lista čekanja upisa djece u vrtić. Kada sam preuzeo odgovornost za vođenje grada Osijeka to je bilo preko 250 djece, nakon toga smo neke dvorane malo prenamijenili u grupe, ono što mogu reći sa zadovoljstvom da čekamo NPOO gdje ćemo se prijaviti i za izgradnju i dogradnju određenih vrtića. Također u gradu Osijeku smo otkrili neke domarske stanove koji do sada nisu bili otkriveni i koji će biti prenamijenjeni i opremljenom didaktičkom opremom gdje ćemo moći primiti što veći broj malih Osječanki i Osječana da se mogu upisati u naš vrtić. U ovom trenutku za raseljene osobe iz Ukrajine i za njihove mališane osigurali smo Dječji kutak, imamo još nešto mjesta u vrtićima kao što sam rekao smo prenamijenili dvorane, tako da evo čekajući novi NPO prenamjenu i nadogradnju vjerujem da ćemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i taj problem riješiti. Što se tiče režijskih troškova [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] velik broj …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Slijedeća replika poštovani zastupnik Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Evo vidimo da zasigurno iskustvo Domovinskog rata naš je narod učinio dodatno solidarnim, empatičnim tako da značajan broj izbjeglica iz Ukrajine smo primili. Ja zahvaljujem, čestitam vama što ste vi itekako to dobro organizirali, ali moram spomenuti i Splitsko-dalmatinsku županiju gdje imamo trenutno smješteno nešto manje od 2.000 ljudi, 1.913 ljudi znači najveći broj u RH. A ja bih također spomenuo da smo već 2014.g. kada je bio onaj prvi napad, prva agresija na Ukrajinu već tada smo sudjelovali kao županija u pomoći i kao oni koji smo primali godišnje oko 100 djece na ljetovanje. A isto tako u ovom kontekstu spomenuo bi jednu dobru tradiciju i solidarnost hrvatskog naroda koji je pokazao za vrijeme Domovinskog rata kada smo primili ljude iz BiH koji su bili također nažalost protjerani iz svojih domova. Hvala.
Odgovor.
Hvala kolega. Pa evo i ovim putem čestitam i Splitsko-dalmatinskoj županiji i svim jedinicama lokalne samouprave, županijama i svima svim ljudima koji sudjeluju kako bi se integracija i primanje raseljenih osoba iz Ukrajine odvila što lakše i što bezbolnije za te ljude u nadi da će rat završiti čim prije i da će se vratiti svojim domovima. Hvala.
Dobro, vi ste završili. Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, kao što sam naznačila u raspravi u ime kluba sada ću malo detaljnije govoriti o izazovima koji se javljaju pri integraciji izbjeglica u naš obrazovni sustav. Dakle zakon, ponovit ću, omogućava osnovno i srednje obrazovanje kao i prekvalifikaciju, dokvalifikaciju pod istim uvjetima kao i hrvatskim državljanima, također omogućuje i obrazovanje odraslih vezanih uz zaposlenje, stručno usavršavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva, ali na žalost zakon ne prepoznaje visoko obrazovanje. To znači da osobe pod privremenom zaštitom neće moći u jednakom opsegu kao hrvatski državljani pristupiti sveučilištima. Istodobno dosadašnja statistika priljeva izbjeglica iz Ukrajine na primjer ukazuje na to da je čak među njima čak 35 do 40% visoko obrazovanih osoba od kojih će se mnoge ako za to imaju uvjete htjeti usavršavati u svojoj struci i nadajmo se integrirati privremeno ili trajno u naše za stručnjacima vapijuće tržište intelektualnog rada i to posebno u javnom sektoru preko zdravstvenih radnika i radnica, učitelja, učiteljica, geodetkinja, agronoma itd. Držimo da bi se osobama pod privremenom zaštitom radi što bolje integracije trebalo izaći u susret i u tom segmentu. Također nedavno smo u Hrvatskom saboru raspravljali i usvojili izmjene Zakona o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija i to baš u segmentu vezanom za osobe kojima je odobrena međunarodna zaštita. Na žalost tada se u zakonu propustilo prepoznati institut privremene zaštite pa pozivamo Vladu da intervenira i u taj zakon. Slažemo se da na primjer izbjeglice iz uništenog Mariupolja teško mogu dobiti sada kopiju ili bilo kakav certifikat vezan za njihovu diplomu. Stoga bi ovu krizu trebalo odmah iskoristiti kao priliku za debirokratizaciju i modernizaciju aktualnih procedura nostrifikacija diploma koje su kronična boljka kako za strance tako i za hrvatske građane koji su se školovali u inozemstvu. To je i šansa da se napokon do kraja u nostrifikacijski sustav integrira i načelo, te metodologija za procjenu i prepoznavanje neformalno stečenih kompetencija. Dakle, to je prilika da odgovor na krizu iskoristimo za modernizaciju našeg obrazovnog sustava na dobrobit svih građana, odnosno dakle svih ljudi koji u Hrvatskoj žele raditi i živjeti i za to im treba da se njihova stvarna znanja kao i zvanja priznaju i vrednuju. Ali da bi osoba uopće mogla kvalitetno pristupiti obrazovanju ključno je da što prije i što brže nauči hrvatski jezik. U tom smislu držimo da bi zakone trebalo izmijeniti na način da se što bolje omoguće tečajevi hrvatskog jezika. Dosadašnja praksa pokazala je da je dostupnost tečajeva hrvatskog jezika nedostatna, a posebno sada u situaciji većeg priljeva izbjeglica. I zato pozivamo Vladu da žurno ponudi sustav učenja hrvatskog jezika za izbjeglice. Nužno je tu mapirati dostupne resurse u javnom neprofitnom i privatnom sektoru, te uspostaviti sistem brzog podugovaranja pružatelja usluga, poduka i to u spektru formata grupnih ili individualnih off line ili on line pristupačnima i prilagođenima ljudima koji se tek snalaze u novoj sredini i nose s brigama o svojim bližnjima u ratnim zonama. Dakle, ovo je još jedna prilika za dinamičniju prilagodbu obrazovnog sektora no za to treba osigurati i dodatna financijska sredstva i dobru upravu, dobar menagement. U uključivanju izbjeglica iz Ukrajine u obrazovni sustav treba voditi računa kako o kapacitetima obrazovnih institucija u pogledu kadrova i prostora, ali tako i maksimalno iskoristiti prilike za zapošljavanje kadrova i iz Ukrajine. Dakle, ovom problemu treba pristupiti dvojako, s jedne strane integraciju izbjeglica i ne samo iz Ukrajine u hrvatsko društvo, u sustav obrazovanja i posljedično u tržište rada. S druge strane u tome treba vidjeti priliku za Hrvatsku jer integracija izbjeglica može pozitivno djelovati na našu nepovoljnu demografsku sliku i na mnoge deficite na tržištu rada izazvane odlaskom velikog broja mladih i obrazovanih generacija. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice. Drago mi je da ste otvorili kroz svoju pojedinačnu raspravu puno širu temu. Dakle, rat u Ukrajini je naravno senzibilizirao nas sve zajedno, imamo posebnu empatiju za sve što se tamo dešava i dobro je da smo prepoznali da treba promijeniti niz zakona, omogućimo jednostavniju barem formalne uvjete za integraciju od vrtićke dobi, pa apsolutno svih mogućih dobi ljudi izbjeglica koje dolaze. Ali ovo nam treba otvoriti oči i trebamo vidjeti problem koji mi imamo u Hrvatskoj i jasno si reći da mi u Hrvatskoj imamo problem sa radnom snagom koje nemamo dovoljno i to sa svih aspekta počevši od turizma završivši sa problemom radne snage ne znam sa liječnicima. Čak liječnici su problem i u velikim gradovima, da ne kažem na otocima ili negdje drugdje. Prema tome, ovu izmjenu zakona kojom idemo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] treba prepoznati i za neke druge stvari koje treba pokrenuti.
Odgovor.
Oprostite nisam čula. Zahvaljujem. Hvala vam kolegice Mrak-Taritaš na vašem pitanju, komentaru. Doista, mislim da ćemo se svi složiti i moramo u tome vidjeti kako solidarnost i pomoć s jedne strane ljudima u potrebi, s druge strane jednu veliku priliku za Hrvatsku da na neki način amortizira situaciju i na tržištu rada, gdje postoji visoka insuficijentnost da tako kažem različite radne snage od visoko školovanih, dakle visoke stručne spreme do najniže i da bude to neka vrsta odgovora i šanse za izrazito negativnu demografsku situaciju koja naravno ima svoje implikacije i na mirovinski sustav itd., da sad nemam više vremena o tome govoriti. Da, slažem se s vama to je i prilika za Hrvatsku, ali budimo prije svega solidarni sa svim izbjeglicama i svim azilantima i svim ljudima. Hvala.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice slažem se što se tiče obrazovnog sustava. Naime, htio sam i sam govoriti o tome u pojedinačnoj raspravi. Međutim, imam jedna stvar s kojom se ne slažem, a to je ono što ste spomenuli u prijašnjoj raspravi u ime kluba. Tamo ste problematizirali i ovaj dio koji je vezana za provjeru useljenih osoba pa ste spomenuli krivične, one potvrde o nekažnjavanju i još neke ovoga potvrde ste spomenuli. Ja nisam za to da se u sustav puštaju osobe koje nisu provjerene. I sustav provjere mora postojati. Možda ne mogu dati potvrdu o nekažnjavanju jer je nemaju gdje podići, ali postoji neki drugi dokument koji mogu priložiti da znamo da su to osobe koje su provjerene i koje će biti sigurne da će dobro raditi u našem sustavu i da neće naškoditi našim sugrađanima.
Odgovor.
Zahvaljujem. Da, naravno mislim da u današnje vrijeme postoje neki drugi sustavi preko kojih se takve stvari mogu provjeriti. No, međutim ne vidim nikakvog načina da netko iz Mariupolja ili iz neke Sirije ili iz Afganistana u ratnim okolnostima dođe do potvrde o nekažnjavanju. Ja ću vam reći ja sam se udala u Cavtatu '91. godine i tijekom '92. meni je trebala potvrda ovaj ženidbeni list, ja do njega nisam mogla doći. I šta ćemo onda? Kako ćemo pomoći ljudima koji doista ne mogu doći do dokumenata. Ja sam uvjerena da provjere Interpola i ostalih policijskih sustava o kojima ja ne znam dovoljno ali oni sigurno postoje su dovoljni da se može izvršiti takva vrsta provjere, ali biti odan nasušnoj nekakvoj birokraciji u takvim uvjetima mislim da je pogrešan pristup. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, tajnika više nema, poštovana tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, zapravo sam potaknut na ovu raspravu sa izjava gospodina tajnika, a o tome ću malo kasnije. Bilo je tu puno govora o tome da li odnosno hoće li iseljene osobe iz Ukrajine imati sva prava koja su im potrebna, je li Hrvatska država sve omogući da li je … [[Govornik se ne razumije.]] promptno i kvalitetno, je li bezuvjetno izašla u susret iseljenim osobama? I mislim da možemo na temelju onoga što čitamo u javnim glasilima, na temelju onoga što piše u zakonu, na temelju onoga što ćemo i usvojiti u ovom zakonu mislim da možemo reći da je država reagirala dobro. Da li je trebala reagirati ranije u vezi drugih iseljenih osoba to je drugo, drugi par cipela, ali mislim da je ovdje reagirala dobro. Ako se malo pogleda literatura koja se može naći na internetu vezano za informacije o tome koja su sva prava iseljenih osoba onda ćete vidjeti da imaju pravo na boravak, pravo na osnovna sredstva za životni smještaj, pravo na rad, pravo na zdravstvenu zaštitu, pravo na osnovno i srednje obrazovanje, pravo na spajanje obitelji, pravo na slobodu vjeroispovijesti itd., itd. Ne znam što bi se tu još moglo nabrojiti. Opet moram skrenuti pozornost na onaj dio koji sam maloprije i replicirao zastupnici vezano za potvrde i provjere. Ok, ne možemo znači iseljene osobe sigurno teško će dobiti potvrdu o nekažnjavanju međutim postoji mogućnost da se to ispita na neki drugi način. Postoje službe koje u Ukrajini i dalje rade, postoji i na kraju i veleposlanstva iz kojih se mogu dobiti informacije s obzirom da informacijski sustavi ako nisu, ako više ne funkcioniraju postoje nekakvi beckup-ovi i postoje podaci zapisani i zapisi o tim svim osobama koje su živjele nekad u Ukrajini i možda još uvijek žive. Što se tiče zdravstvene zaštite imaju pravo na liječenje akutnih stanja, kroničnih bolesti kod liječnika obiteljske medicine, pedijatrije, ginekologije, hitne stomatološke službe. Ukoliko postoji potreba imaju pravo na specijalističke preglede i na bolničko liječenje, imaju pravo na ortopedska pomagala itd., itd. Sve to pozdravljao i smatramo da je izuzetno važno kvalitetno praćenje i izvještavanje o pruženim zdravstvenim pomoćima jer se otvaraju velike mogućnosti za lov u mutnom. A s obzirom na to da čitam u dnevnim novinama i tjednim glasilima o nestašlucima koji se dešavaju u zdravstvu u sustavu zdravstva tome se treba pristupiti sustavno. I sada dolazim do rečenice koju je izgovorio tajnik zbog koje sam se zapravo javio za raspravu. Gospodin tajnik je u jednom momentu rekao da će se razmjena podataka rješavati na CD. Ne znam koliko ste upućeni ali u proteklih 5 godina niste imali mogućnost da kupite računalo sa CD-om i nemate tu mogućnost ni danas da kupite sa CD-om osim ukoliko to posebno ne naručite. I ukoliko će sada trebati zdravstveni radnici te podatke isporučivati na CD-ovima to znači da će netko na neki način doći do mogućnosti da isprazni svoja skladišta sa starim zalihama CD-ova koji nisu u upotrebi koji nisu radili sigurno 5, 6, 7 ili 8 godina ili će ih počupati iz starih računala i nakon toga prodati u ministarstvo. I ako mi 2022. godine govorimo o prženju CD-ova za prijenos podataka onda je to žalosno za ovu državu, onda je to žalosno za ovaj sustav zdravstva, žalosno je sustav socijalne skrbi jer danas možemo podatke razmjenjivati na puno kvalitetnije načine, na puno sigurnije načine, a ne pržiti ih na CD-u. Prvo danas CD kupiti je već polako i umjetnost. Nema ih više, nitko ih ne koristi. Zašto? Koriste memori stikove. Nemamo medij u kojem bismo taj CD spržili i sad ćemo tražiti od liječnika i obiteljske medicine i svih ostalih da kupuju uređaje na koje će pržiti CD-ove. Pa jel to vama normalno? Ja se nadam da to neće se desiti. Ja se nadam da neće ministarstvo raspisivat takav natječaj u kojem će se kupovati CD-ovi i stari uređaji jer se to više u svijetu ne koristi. Danas je … [[Govornik se ne razumije]] moguć na puno načina, mogu se ti podaci razmjenjivati i sigurnim putevima i preko mailova i na 100 drugih načina, ali bitno da su ti podaci ispravni i da se kasnije mogu prekontrolirati. Import da li se dešava sa CD-a ili se dešava sa memori stika ili se dešava iz nekakve datoteke potpuno je isti. Prema tome, molim vas da o tome se razmisli i da g. tajniku koji nije ovdje da se prenese ova poruka.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, jako je bitno da o ovome problemu govorimo ne zato jer smo mi zločesti ili da bi to bili pojedinačni slučajevi. Znači ovdje imam dopis kolegice obiteljske medicine koja govori u ime ovih 2223 obiteljska liječnika, dakle ovo je sustavni problem. Dakle, čak i kada da povjerujemo državnom tajniku da se eto nije znalo jel, pa nisu se snašli, dakle rat u Ukrajini nitko nije očekivao, ali problem CD-a postoji ne samo za slanje ovih računa nego imate primjer evo Nacionalni preventivni program ranog otkrivanja raka pluća. Znate kako obiteljski liječnici šalju račune, CD, pa opet prži CD, pa šalji ili poštom, pa imaš kuvertu, pa marku ili ideš osobno i to ne može recimo svaka 3 mjeseca nego svakih mjesec dana, dakle nema tu modernih načina slanja računa nego se prisiljava na ovakve stvari i sami ste rekli bilo je više govora kako stojimo i sa CD-ovima, ne možeš kupiti tehniku, dakle ministarstvo mora pod hitno osloboditi obiteljske liječnike ovakve nebuloze. Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, imamo još jedan problem, a to je da taj liječnik ne može taj posao obaviti sam, ne može ga obaviti niti medicinska sestra koja radi kod njega, znate zbog čega, jer nema taj uređaj, onda plaća tu uslugu. Dođe netko sa uređajem ko ima prijenosni uređaj, pa ga priključi USB, tamo gdje može doć onaj stik koji košta u trgovini ne znam 20 kuna sa kojim se može riješit razmjena ukoliko ne postoji elektronički prijenos podataka. A danas ako ne postoji, danas mogućnost za elektronički prijenos podataka kada su svi liječnici u jednom sustavu, kad imaju pristup do istih resursa onda je to stvarno smiješno. I da danas netko tu iz Ministarstva zdravstva kaže da će se podaci prenosit na CD-ovim to je stvarno sramota i nedopustivo i to ne mogu protumačiti nikako drugačije nego da se pokušava pogodovati firmama koje imaju to na zalihama, nekakve stare zalihe CD-ova ili su ih negdje kupili za 5 eura jer ih više niko ne želi kupiti odnosno 5 kuna, pa će ih prodati kod nas za 500 kuna.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak- Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Pavić, zaista mislim da postoji ona uzrečica da je put do pakla popločen dobrim namjerama. Ja ovdje ne vidim moram priznati niti jednu dobru namjeru, dakle ajdemo razumjeti imamo zakon za kog ćemo svi reći da je okej, da treba biti, možemo diskutirat o tome da li je trebalo bit malo ranije ili ne, ali uopće u tom otvoriti temu CD-a danas zaista vas podržavam u ovoj vašoj konstataciji da ih neko želi te CD-ove ne udomit nego ih prodat jer danas ako hoćete se iz svog kućnog maknuti stare diskete koje još imamo ili CD-e i zaključit da vam oni više ne treba morate otić na reciklažno dvorište jer to je otpad koji primaju samo reciklažna dvorišta jel je elektronički otpad. Prema tome, ja imam osjećaj da neko otpad koji ima želi kroz ministarstvo staviti u sustav i moramo imati apel ne to radit.
Odgovor.
Hvala vam na vašoj replici. Zbog toga sam se i javio za riječ. Ne možemo si dozvoliti da ono što mi bacamo i toga se ne možemo riješiti bez da to platimo da to netko drugi prodaje ministarstvu za veliki novac i to još se propiše kao obaveza nakon toga i nitko na to ne reagira i ne želi reagirat. Nikog ne interesira što se dešava u sustavu socijalne skrbi, nikog ne interesira kakve zakone donosimo. Tu sam 15 puta govorio o tome da nije dobro da donosimo i da usvajamo zakon u kojem nema priloga o pravilnicima. Što se desilo sad u sustavu socijalne skrbi? Ne postoji pravilnik i sustav radi kako hoće i to je katastrofa. Ne postoji jedinstveno mišljenje od strane ministarstva na temelju kojeg bi se moglo djelovati i kad to vidite što se dešava, kakve se sad danas pomoći dijele ljudima koji imaju pravo na socijalnu skrb to je katastrofa. A sad ovo sa CD-ovima to je sramota jer je to javno izrečeno u ovoj prostoriji za ovom govornicom, sramota.
Slijedi replika poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, govorili ste o informacijskim sustavima, pa je evo moj upit vama kao jednom stručnjaku koji dolazi iz tog područja da mi kažete svoj komentar. Kako je moguće da zakon koji je donesen 17. veljače u sustavu socijalne skrbi, Zakon o socijalnoj skrbi ima znači svoju aplikaciju, SocSkrb aplikacija koja je važeća unatrag ne znam 7-8.g. ovaj i sada kad je sustav i zakonske odredbe su izmijenjene, znači sustav nije ažuriran dva mjeseca već, mislim kako je to, dal ste se susreli sa ijednim drugim sustavom koji je na taj način dočekao neke spremne, kao spremno svoje zakonske reforme ili je ovo možda evo i jedini slučaj, gdje je tu učinkovitost sustava, gdje se tu očekuje učinkovitost i spremnost socijalnih radnika za odgovor na sve poteškoće koje određene obitelji i pojedinac ima, a kad nema podlogu upravo evo [[Upadica: Odgovor]] informatičkog sustava.
Poštovana zastupnice, model vam je svagdje isti, u ovom dijelu model je svagdje isti, imali smo ovdje primjera nabrojenih. Ja sam ovdje postavio pitanje između ostaloga ministrici turizma vezano za informacijski sustav na koji je potrošeno 39 milijuna kuna. Ona je meni pričala o krevetima i koliko se kreveta iznajmljuje u Hrvatskoj. Tako vam se isto desilo i sa ovim sustavom SocSkrb. Što se dešava? Zakon je donesen, a da prije toga se nije dalo šansa i naputak da se informacijski sustav promijeni, a znalo se da će biti zakon usvojen baš tako kako su ga napisali. Prema tome, to se moglo napraviti i ranije i imali bismo danas sustav u upotrebi, ali sad se dešava druga stvar. S obzirom da sustav trenutno ne može raditi u opsegu u kojem bi trebao raditi onda se ide na hitnu nabavu koja se može provesti na način kako se to provodi, lov u mutnom i nakon toga vam to košta sve skupa 10 puta više nego što treba koštati i onda kad dođe služba koja to može procijeniti kolika je vrijednost usluge ispada da su usluge koje vrijediju 10 tisuća kuna plaćene 15 miliona kuna. Evo, to se dešava u našoj državi i to nitko ne želi čuti, čak niti premijer [[Upadica: Vrijeme.]] i odgovara na naša pitanja.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajnice, drage kolegice i kolege, nakon što su ruske oružane snage 24. veljače ove godine pokrenule vojnu invaziju na Ukrajinu puno, zaista puno ljudi je bilo prisiljeno od ratnih događanja. Kao odgovor na to Vijeće EU je 4. ožujka donijelo provedbenu odluku o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine, a vlada je već 2 dana kasnije donijela odluku o uvođenju privremene zaštite u RH za raseljene osobe iz Ukrajine. Uz navedenu odluku Vlada RH osnovana je, osnovala je operativnu skupinu za koordinaciju potporu pružanja zdravstvene zaštite izbjeglom stanovništvu Ukrajine. Zbog što lakšeg ostvarivanja prava iz zdravstvene zaštite izbjeglom stanovništvu iz Ukrajine Ministarstvo zdravstva je uputilo zdravstvenim ustanovama upute za pružanje zdravstvene zaštite, upute za mogućnost cijepljenja ukrajinskih državljana, upute za testiranje ukrajinskih državljana, izrađene su preporuke kako sačuvati mentalno zdravlje u teškoj situaciji, psihosocijalnu pomoć, preporučene mjere zaštite zdravlja za starije osobe u izbjegličkoj krizi i protokol za medicinsku evakuaciju ozlijeđenih ili specifično oboljelih osoba direktno iz Ukrajine. Smatramo to jako bitnim i mora se na svaki način pomoći ljudima koji dolaze iz Ukrajine tako, zato što je Hrvatska itekako osjetljiva na taj isti problem. Nema tako davno kad su i naši građani isto tako morali napustiti svoje domove i otići živjeti negdje drugdje. Svaka pomoć je bila itekako dobrodošla i toga se uvijek moramo sjetiti. Uz navedeno smatramo da je velika pomoć raseljenim osobama iz Ukrajine koji su došli u RH i web stanica Hrvatska za Ukrajinu, ako ju niste vidjeli otvorite ju. To je na dva jezika na hrvatskom i na ukrajinskom jeziku gdje su apsolutno sve informacije koje se odnose na ukrajinske građane kod nas, a jednako tako i za naše građane koji na taj način mogu saznati informacije kako dati svoju nekretninu na, u, u iznajmljivanje, dakle niz je tu podataka koji su itekako važno. Tu su podaci koji se odnose na zdravstvenu zaštitu kako ju mogu ostvariti, na socijalna prava, na naknade koje imaju na pravo, na način zapošljavanja, tu je ponuda i burza zaposlenja poslodavaca koji žele primiti Ukrajince na rad kod sebe. Tu se nalaze i sve druge informacije i velim ako niste vidjeli tu stranicu svakako ju treba pogledati. Ista stranica nudi i konkretne informacije za sve one koji zapravo nude svoje usluge. Od veljače, 25. veljače 12.648 ljudi iz Ukrajine ušlo u RH od toga je žena bilo 48,8%, muškaraca 13,8%, djece 37,4%, a taj postotak itekako govori o nekim slikama koje smo vidjeli vezane uz druge migrante i uz ove ljude iz Ukrajine koji nam dolaze. Za potrebe, ljudi su smješteni ili u pojedinačnim smještajima ili u prihvatnim centrima ili u kolektivnom smještaju. A za potrebe kolektivnog smještaja osigurano je 38 objekata u kojima se na današnji dan nalazi 1.612 osoba. Napominjemo da zdravstvena zaštita i socijalna skrb nisu jedine mjere koje su pružene raseljenim osobama već im se u smještaj radi što lakše integracije i proteka ove teške situacije za njih za koje se nadamo da će što prije završiti nudi i olakšana mogućnost zapošljavanja na način da nisu potrebne dozvole za boravak i rad ili potvrde o prijavi rada već je dovoljna iskaznica stranca pod privremenom zaštitom. Isto tako djeca, djeci je omogućeno pohađanje predškolskog odgoja, osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja u Hrvatskoj pod istim uvjetima kao što to prolaze i hrvatska djeca. Ovim zakonom i zakonskim prijedlozima uređuje se da osobe pod privremenom zaštitom ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu te da mogu ostvariti naknade i usluge u sustavu socijalne skrbi u istom opsegu kao i azilanti i stranci pod supsidijarnom zaštitom. Operativni stožer prikuplja sve, sva ulaganja koja ima i na taj način će se sa zajedničkim računom tražiti povrat sredstava od EU, što nije nevažno. Klub HDZ-a će podržati ove zakonske izmjene i dopune kako bi se ukrajinski građani [[Upadica: Vrijeme.]] kod nas osjećali kao kod kuće.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Zakonskim izmjenama koje su danas pred nama zapravo se osigurava da Ukrajinci odnosno raseljeno stanovništvo iz Ukrajine ostvaruje ista prava iz sustava zdravstvenog i iz sustava socijalne skrbi kao i stranci pod supsidijarnom zaštitom i azilanti. To svakako smatramo dobrim rješenjem jer je osobama potrebno barem u prvom dijelu njihova boravka ovdje, a ne znamo do kad će to trajati i njihova potreba koliko će trajati za boravkom da im se osigura mjesečna sustavna pomoć kako bih im se zadovoljile sve potrebe koje svaka obitelj ima. Ono što svakako smatramo da se međuresorno odluke trebaju uskladiti i da se trebaju povezati i provedbeno da trebaju biti u interesu samih korisnika. Dakle, s jedne strane imamo odluku što se tiče financiranje troškova za stambeno zbrinjavanje raseljenih osoba iz Ukrajine. Najveći iznos tih troškova koje se može odobriti najmodavcima je 3600 kuna otprilike za peteročlano kućanstvo, a ti isti korisnici znači sada mogu biti i korisnici zajamčene minimalne naknade. Tu svakako treba uskladiti provedbu i ovog zakona i provedbu te odluke koja je donesena a sve u korist i u najboljem interesu djece i obitelji. Ono što svakako apeliramo na ministarstvo da donese konkretne mjere što se tiče provedbe Zakona o socijalnoj skrbi i u ovom dijelu, ali i u onom što smo usvojili u veljači ove godine. Sve ono što se do sada ponudilo od strane ministarstva, što smo imali danas priliku za čuti je da je zaposleno 200 radnika u sustavu socijalne skrbi što je nedovoljno apsolutno za sve ono što je stavljeno za poslove u sustavu socijalne skrbi. Osim što imamo povećan broj korisnika i izbjeglica, imamo također i svi oni postupci koji su pred radnicima sada što se tiče preispitivanja prava. Nije preuveličavanje ako kažem da za sve potrebe u sustavu socijalne skrbi treba dvostruko više radnika nego što je to sada ako je sustav organiziran na ovaj način. Mi smo apelirali da se određena prava iz sustava socijalne skrbi izdvoje, da se na taj način rasterete socijalni radnici i da se osigura da se mogu baviti zapravo svojim radom, ono za što su se educirali, a to je znači psihosocijalna podrška obitelji i kućanstvima i sve ono što treba odraditi vezano za osiguranje prava i zaštita djece. Sustav kao ovakav što je postavljen je neodrživ, a korisnici zapravo trpe najveću štetu. Što se tiče radnika sada vam je stanje u centrima za socijalnu skrb da su u pojedinim odjelima svi socijalni radnici zatražili premještaj u druge odjele. To se posebno osigurava i tiče se znači radnika koji rade u Odjelu za djecu, obitelj i mlade. Rokovi koji su postavljeni reformom iz znači koja je usvojena u veljači ove godine su različite i nedostižne i također primjerice za korisnike na smještaju naknada za osobne potrebe se isplaćuje po izvršenju rješenja što znači da neće bit isplaćeni zaostaci, nego tek kad im se rješenje napiše, kad se provede upravni postupak te kad ono bude izvršeno. Znači zaostatke neće primati. Također naknada za ugroženog kupca se ne može osigurati, odnosno ostvariti u FINA-i dok god ne bude rješenje pravomoćno osigurano. Isto tako je i kod zajamčene minimalne naknade i osobne invalidnine. U teškim vremenima koje slijede zaista socijalni radnici sad imaju još manje vremena za savjetodavan rad i pomoć obiteljima zbog svih postupaka koje uključuju administriranje. Zato apeliram izazova i problema je puno, apeliram na ministarstvo da donese konkretne mjere i da vodi sustav socijalne skrbi jer na ovakav način sustav socijalne skrbi se ne vodi nego se zapravo otežava i rad radnicima, ali uvelike se zakida korisnike. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I na kraju gospođa Urša Raukar-Gamulin u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka također završno. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedavajući. Bit ću kratka budući da već ide termin slobodnih govora. Dakle, slušajući današnju raspravu bojim se da smo ipak prečesto čuli ukrajinske izbjeglice. Naravno izbjeglice iz Ukrajine su sada u najvećoj potrebi, u tome nema dvojbe. Veliki izbjeglički val za koji se pretpostavlja da će doseći i prijeći 10 milijuna ljudi je sada naravno u žiži interesa i reakcija svih država koje primaju izbjeglice i mi se, ne da razumijem nego u potpunosti podržavamo i osobno pomažemo gdje možemo. No ipak ove izmjene zakona ne prepoznaju u svom tekstu ukrajinske izbjeglice. One prepoznaju sve osobe pod privremenom zaštitom. I zato je potrebno naglasiti da se zakoni moraju i trebaju jednako primjenjivati na sve one kojima je potrebna privremena ili trajna zaštita. Sada je prilika da ispravimo greške i propuste sustava u prijašnjim izbjegličkim krizama kao i u onim recentnima danas na granici sa Bosnom i Hercegovinom. Sada je prilika da učinimo sve kako se ne bi ponovila sudbina malene Majdine. 4. travnja 2022. Europski sud za ljudska prava donio je konačan pravorijek kojim je zaključio da je Republika Hrvatska u slučaju pogibije Madine prekršila niz odredbi Europske konvencije za ljudska prava uključujući pravo na život, pravo na učinkovitu istragu, pravo ne biti nezakonito protjeran iz zemlje. Ali to je slaba satisfakcija za izgubljeni dječji život. Ta presuda i sadašnja politička volja da se pomogne ukrajinskoj krizi trebaju biti motori cjelokupne promjene odnosa prema svim izbjeglicama, azilantima, osobama sa privremenom zaštitom. Dakle svih kategorija ljudi, u potrebi svih ljudi koji bježe od rata, od progona, od mučenja, od bijede i siromaštva. Prilika je to da kao država konačno oslabimo rasističke i ksenofobne glasove i da pokažemo solidarnost s ljudskim bićima bez obzira na boju kože ili vjeroispovijest ili bilo kakvu drugu različitost. Želimo da se izbjeglicama ne prebrojavaju krvna zrnca i ne gleda njihova boja kože, već da smo izbjeglice spremni primarno gledati kao ljude. I zato u ovoj završnoj raspravi ponovno pozivamo da se ove izmjene i sve koje će možda još uslijedi primjenjuju jednako na sve izbjeglice i da ovu situaciju prihvatimo kao mogućnost izgradnje solidarnijeg i osjetljivijeg društva na izbjeglice ma odakle oni dolazili. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, hvala lijepa i na sažetosti. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Gospodin Ante Prkačin iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta pretpostavljam, ali i svoje jel da [[Upadica: Svakako.]] dobro, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam jučer započeo jednu važnu, jednu stratešku temu i strateški zadatak hrvatske politike, a to je voditi računa o Hrvatima u BIH. Govorio sam ja i o BiH, ali mene prvenstveno zanima sudbina hrvatskog naroda u BiH i obećao sam da ću nastaviti danas, da ću obraditi povijesni aspekt bosansko hercegovačkog problema, međutim on će ostati za kraj. Prvo evo prokomentirati ću, prokomentirati ću neke od gledatelja, od pratitelja, vjerovali ili ne ja sam dobio 15-ak pisama tokom poslijepodneva i jutros. Ja inače društvene mreže slabo pratim ne zato što to mene ne zanima, pa doduše i ne zanima me previše. Ono što je govorim ja sam potpuno siguran u svoj pošten pristup stvari i upoznavanje činjenica i ne podilazim nikome. Dakle, pojavili su se mudraci koji mene pitaju zašto ja predlažem da Predsjednik Hrvatske države, predsjednik Hrvatske vlade i predsjednik Hrvatskog sabora se osobno i institucionalno uključe u rješenje problema u BIH. E to kažem radi slijedećega, kao to je miješanje u političke i druge poslove susjedne zemlje. Neka mi ti mudraci kažu od 200-tinjak međunarodno priznatih država postoje li dvije koje imaju takav međusobni odnos kao Hrvatska i BIH, jedino još Srbija i BiH. BiH je nedovršena država. Također ono moje spominjanje slike iz Daytona gdje su u centru Franjo Tuđman, Slobodan Milošević i unutra je Alija Izetbegović govori o slijedećoj činjenici jer tu nemani Radovana Karađića, ako ga ima ili ono kak se zvao onaj šekspirolog Koljević ili ne znam tko, tko je zastupa Srbe. Niti je tu Jadranko Prljić, niti je tu Zubak, oni su negdje u zapečku trojica vođa, tri naroda, tri najbrojnija naroda u bivšoj Jugoslaviji, a to su Srbi, Hrvati i Bošnjaci raspravljaju kako urediti tu zemlju. Eto to je taj razlog. Ja ću im ovo ponoviti još 15 ako treba. Dakle, onda nekima nije jasno ili im je krivo zašto sam ja pohvalio stav Zorana Milanovića i držim ga najvrjednijim i najjasnijim. Meni se sviđa pristup i predsjednika sabora Jandrokovića i predsjednika vlade, ali idu za dva koraka sporije. Gospodo analizirati ću dva dokumenta. Tribina negdje jel to u Širokom Brijegu ili negdje u Hercegovini, tribina koju su organizirali Čović i Andrej Plenković kaže slijedeće. Andrej Plenković, pardon, Andrej Plenković vrlo lijepo govori o, o, o nekakvom strateškom kompasu Europe po pitanju sigurnosti i obrane i hvali se svojim doprinosom i ima se s čim pohvalit. To što je on ugradio konstitutivnost i legalno odnosno legitimno biranje hrvatskih predstavnika to je u redu, al to je sad kasno, to je kasno. Treba dakle, on je trebao tim europskim parlamentarcima i europskoj politici objasniti slijedeće, da kada se '95.g. koncem godine potpisuje Daytonski sporazum odnosno Daytonsko-Pariški sporazum, mjesec dana nakon toga nemaju Bošnjaci vremena, ubijaju prvog Hrvata, ubijaju hrvatskog policajca u Mostaru, pa onda godinu dana nakon toga kad su se dobro koncentrirali onda '97.g. ubijaju 6 Hrvata povratnika u srednju Bosnu, a 8 ranjavaju, onda '98.g. u istoj toj srednjoj Bosni ubijaju dva hrvatska povratnika policajca. To su jasne političke poruke, zna se odakle to vode i kamo to smjera. Pa onda 2002.g. izvjesni Muamer Topalović vjerojatno nakon, nakon večernje mise ili kako on, kako on to kaže nakon džume uzima automat u ruke i ulazi u hrvatsku obitelj Anđelića, troje ubija i jedno ranjava. To je ono, ja bi o ovome mogao pričat i nažalost gdje su ona stara vremena kad sam ja mogao pola sata govorit, o ovome treba pola sata govoriti, dakle to je ono što treba reći Europi jer bošnjačka politika je pred kolapsom. To je prljava i podla politika. Ako ste pročitali drugi dokument to je dokument Gabrijela Escobara koji lijepo kaže da o građanskoj državi se može razgovarati i razmišljati kad se uđe u EU, a u EU se ulazi postojećim Daytonskim sporazumom. Dakle, evo meni opet vrijeme prođe jako brzo, ali dio onoga što sam htio reći sam rekao, a povijest nisam ni dotakao. Ja ću zamolit moje kolege iz Domovinskog pokreta da mi daju sutra …/Govornik isključen/….
Hvala. A dok čekamo gđu. Marinu Opačak Bilić i uredim prostor sjetio sam se, da imate pravo vi gospodin Prkačin, nekada nije postojao vrijeme za izlaganje mogao si govorit koliko si htio, a točke su trajale isto. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo ja danas želim govoriti o jednoj temi i ukazati na nešto što je možemo reć izašlo iz okvira onoga što nam treba biti cilj u donošenju i provođenju zakona, a jasno je da nam cilj treba bit da zakoni i propisi budu razmjerni i primjenjivi, da štite državu i njene građane, a kad govorimo o nepravilnostima cilj nam treba bit kažnjavanje kriminala, a nikako ne kažnjavanje preživljavanja. I da, kolko god to čudno zvučalo imali smo mi dosad primjere upravo kažnjavanja preživljavanja jer sjetimo se samo bake gđe. Zorke koja je zbog nejasno istaknute cijene za prodaju luka i peršina bila kažnjena s čak 18.500 kuna i što je onda to nego kažnjavanje preživljavanja jer je ta baka vjerojatno niti ne znajući da je prekršitelj dovedena do tog da je morala platit ovako veliku kaznu svojom minimalnom mirovinom i ja ne mogu biti a da se ne pitam da li je postojala mogućnost opomene i upozorenja prije samog izricanja i ovako velike kazne i sličnih kazni. Naime, vrlo slične primjere imamo i nakon donošenja novog po meni nepravednog i neadekvatnog Pravilnika Ministarstva financija, pojednostavljeno rečeno to je Pravilnik o ograničenju, te kažnjavanju za prijenos određenih proizvoda, te o dozvoljenom iznosu robe koja se prenosi preko granice iz trećih država, a s obzirom da velikim, najvećim dijelom u ovom slučaju graničimo upravo s BiH i da imamo velik broj pograničnog dijela stanovništva i građana koji žive uz granicu sa BiH najveći primjeri neadekvatnosti ovakvog pravilnika upravo se ovdje pojavljuju. Naime, tim pravilnikom koji je na snazi od početka prošle godine uvedena su nova ograničenja, s jedne strane za osobe iz pograničnog područja dakle onih koji žive do 15 km zračne linije od državne granice, a koji sada mogu prenijeti tj. uvesti robe u iznosu do 300 kuna, što je apsolutno nepravedno mali iznos ako znamo da je taj iznos za ostale građane 2.200 kuna. S druge strane ono što je još gore su nevjerojatni iznosi kazni koji se naplaćuju doslovno za kilu rajčice i upravo smo u posljednjih godinu dana imali priliku čitat u novinama upravo o tome, naslove da se naši građani kažnjavaju s prekomjernim i drastičnim kaznama za prijenos robe preko granice, s tim da ovdje kad kažem robe ne radi se o Bog ti ja znam kakvim ovaj robi ili švercu nego se radi o primjerice 10 pašteta ili dvije vreće kupusa. Jasno želim naglasiti da nitko nije protiv zaštite naših granica, za to smo da se poštivaju zakoni i propisi i pravilnici. Svi smo mi za to da se potiče potrošnja u Hrvatskoj, ali doista je nevjerojatno da se koplja uvijek lome, da se strogoća trenira i zakoni tretiraju isključivo na malim ljudima koji često kao što sam rekla niti ne znaju da su prekršitelji i koji zasigurno nisu imali namjeru oštetit državu, no kao što vidimo kažnjeni su s prekomjernim i previsokim kaznama koje često prelaze i preko 25 tisuća kuna, dakle bez prilike za opomenu ili upozorenje kažnjavamo i treba i to reć i dodatno zatrpavamo sudove. Po meni je ovo jedna vrsta represije i zasigurno tema o kojoj treba raspravljat, a ono što još želim reć osobito evo kao članica Odbora za Hrvate izvan RH gdje konstantno slušam o nekakvom promicanju i poticanju Hrvata u BiH i radu na njihovom povratku i znajući da imamo velik broj ljudi, osobito evo u mom kraju iz Bosanske Posavine koji rade na svom povratku, a koji preko granice imaju zemljišta i zasigurno imaju bolje uvjete, ondje siju bašču, drže domaće životinje i onda su dovedeni do tog da doslovce ne mogu svoje vlastite proizvode prenijeti kući ovdje u Hrvatsku. Dakle, ovim želim reć je da se ovdje često i ne radi i nije pitanje onih koji su posegnuli za jeftinijim proizvodima i štednjom u kućnom budžetu nego se često radi upravo o ovakvim slučajevima koji apsolutno demotiviraju svaki pokušaj i pomisao na revitalizaciju života i suživota između ove dvije lokacije. I evo bliži nam se Uskrs, ostalo je još malo vremena, pa ću i to spomenuti. Dakle, Uskrs nam tradicionalno obilježava obiteljska trpeza, a ono čime su također obilježeni dani velikog tjedna prije samog blagdana i konzumiranje i priprema ribe koja će ove godine biti i 20% skuplja nego lani pa je i ovo prilika da naglasimo da će za one sa lagodnijom financijskom situacijom koji u kupnju idu tek idući tjedan po svježu ribu biti obračunat PDV od 5%, a za one koji su u kupnju išli ranije i uzeli smrznutu ribu to su najčešće ljudi slabijeg imovinskog stanja. Njima će biti obračunat PDV od 25%. No u svakom slučaju upozorenje i savjet građanima da nikako ne posegnu računajući na uštedu za kupnju komada šunke ili komada ribe preko granice. Hvala.
Hvala i vama. I gotovi smo sa iznošenjem stajališta. Hvala lijepa i ispričavam se na žamoru koji sam pokušao stišati koji je pratio dio vašeg govora, ali izdržali ste dobro. Gospođa Anka Mrak Taritaš, iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, ruska agresija na Ukrajinu razotkrila je mnoge stvari u Hrvatskoj, zemljama u regiji i zemljama EU. Jedna od njih je da smo ovisni o energentima iz jedne zemlje koja se nažalost pokazala opasnom za našu sigurnost i kojom vladaju ljudi koji preziru vrijednosti na kojima smo mi u Europi izgradili svoju politiku i svoje institucije i zbog toga smo neposredno i nepotrebno izloženi. Posebni problem ima najveće europskog gospodarstvo Njemačka. Malo je i neobično gledajući iz današnje perspektive da se Njemačka dala toliko navući na ruski plin. Njemačka uvozi do 55% ukupne potrošnje plina iz Rusije. Mnogi su godinama upozoravali da je to opasno. Govorili su protiv ideje Sjevernog toga 2, ali nije ih se slušalo i sad imamo to što imamo. Ako se Rusi odmah ili vrlo brzo na povuku iz Ukrajine iza brda nam se valja neki oblik embarga na uvoz ruskih energenata, prvenstveno nafte, plina i ugljena. Kad je plin u pitanju Hrvatska nasreću nije u takvom problemu kao jedna Njemačka. Ovdje zaista moram biti iskrena nismo najgori, nismo ni među najgorima u Uniji nego baš obratno i to treba priznati. Hrvatska ima svoju proizvodnju, ima LNG terminal, ne proizvodi struju pretežno u plinskim elektranama i nažalost nema ozbiljnu industriju kojoj plin treba kao energent osim nekoliko iznimki, pa ipak do 60% našeg plina do sad je dolazilo iz Rusije od Gasproma. To je nešto što pod hitno treba promijeniti i ja s ovog mjesta pozivam vladu i premijera Plenkovića da saboru pod hitno predstavi plan i strategiju odvajanje Hrvatske od ruskog plina. Sabor je pred dvije godine usvojio strategiju energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom na 2050.g. u tom dokumentu su supstitucije ruskog plina kao problem se uopće ni ne spominje. Možda se to tad kad je strategija pisana nije činilo kao problem, ali sad smo svjesni koliko je to veliki problem. Ruski plin sa sobom ne donosi samo problem ovisnosti o Rusiji u energetskom smislu pa kroz i geopolitičku ranjivost. Kroz te plinovode teku milijarde dolara eura, kuna ili rubalja i tim novcem ruske državne kompanije rade i druge stvari u državama u kojima posluju. Preko svojih domaćih suradnika koristeći te silne milijarde one utječu na gospodarstvo, na poljoprivredu, na trgovinu, na medije i na politiku, a dok je taj utjecaj rastao domaća proizvodnja plina je stagnirala ili padala. Prvo plinarsko društvo ekskluzivan je partner i distributer Gasproma u Hrvatskoj. Tvrtka je od gubitaša u počecima došla do nekoliko desetaka milijuna prihoda pred otprilike jedno desetljeće, a danas je na gotovo 10 milijardi prihoda i treća je najveća hrvatska kompanija. Pipci ruskog plina i milijardi zarađene na njemu preko PPD-a danas su posvuda u Hrvatskoj u energetici, u lukama, u Petrokemiji, u trgovini, u transportu, u bankama, u bivšem Agrokoru, a danas Fortenovi, a sve to uz utjecaj ruskih banaka i zapravo Ruske države. PPD kao je bio i dobrotvor davao je pozajmice siromašnim političkim strankama kako bi se mogle održati na vlasti, tako je 2014. HDZ posudio 4,2 milijuna kuna. Puno se utjecajnih i viđenih imena povezanih s tom tvrtkom ili njezinim vodstvom motalno i mota još uvijek po našim ministarstvima, institucijama, agencijama i državnim tvrtkama. Preko određenih krugova u Osijeku koji su te ljude ohrabrivali da uđu u koaliciju s HDZ-om kako je lijepo u jednom intervjuu formiralo Vladimir Šeks ta se stranka održala i na vlasti. 24. veljače su se u Europi stvari značajno promijenile, embargo na ruske energente možda iza ugla, ali čak i da nije na srednji i dugi rok mi se moramo osloboditi utjecaja koje Rusija na nas ima kroz energente i to ne samo u energetici nego i u cijelom gospodarstvu, prometu, poljoprivredi, u trgovini, ali naglašavam jednako tako i u politici i u medijima. Hvala.
Hvala. Gđa. Ivana Kekin iznosit će stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. A danas ću govoriti o Iloviku, je li itko ikad čuo za Ilovik, je li itko ikad stao u Iloviku. Radi se o malom pučanskom otočiću južno od Malog Lošinja koji je zahvaljujući jednoj državnoj liniji br. 311 demografski procvao unazad 10.g., dakle radi se o putničkom brodu koji spaja Ilovik sa Lošinjem za 10 minuta, a otočane i otočanke dakle sa školom, sa doktorom, sa knjižnicom, sa dućanom itd.. No kao i u slučaju Korčule o kojoj sam govorila neki dan i ovdje su neki veliki dečki namirisali velike novce, pa se tako pokrenuo projekt tzv. dogradnje Luke Mrtvaška težak 80 milijuna kuna, na njega sasvim sigurno ide još neki projekt neke izgradnje pristupne ceste za 100 i nešto milijuna kuna, a sve ide s iste one pozicije koja bi trebala, europskih fondova, koja bi trebala brinuti o interesima i kvaliteti života naših otočana i otočanki, pa da vidimo kako su zamislili taj projekt. Taj projekt za početak nadogradnje je krš i Zakon o prostornom uređenju jer sam zakon kaže da za onaj prostor za koji nije donesen urbanistički plan uređenja tzv. UPU se ne može izdati niti lokacijska, niti građevinska dozvola. Iznimno se može izdati građevinska dozvola za nešto što će se zvati nadogradnja, a ta nadogradnja mora biti na istoj čestici i ne smije niti veličinom, niti izgledom, niti namjenom, niti utjecajem na okoliš značajno odstupati od onoga što je tamo bilo, pa da vidimo. Dakle, trenutno je tamo stari austro-ugarski mol koji je veličine 3 x 15 m, dakle 45 m2. Predviđena nadogradnja napravit će luku sa lukobranom koja je 150 puta veća od trenutnog mola. Naravno, dakle toliko o tome da neće odskakati veličinom i izgledom, utjecajem na okoliš, a također jasno vam je da nije mogla biti izgrađena na toj istoj čestici nego je stvorena novoformirana čestica spajanjem čestica koja je sada 50 puta veća od one čestice na kojoj se nalazi naš trenutni austro-ugarski mol. O tome se izjasnio i Konzervatorski ured u Rijeci, dakle direktno pod Ministarstvom kulture koji je upozorio da se ne uništava baština i tradicija otoka i koji je upozorio na to da se sam austro-ugarski mol ne bi smio rušiti. No najveći problem je u tome što se sa ovakvim projektom nadogradnje Luke Mrtvaška otočanima i otočankama, dakle stanovnicima Ilovika oduzima linija 311, oduzima im se za vrijeme radova, ali oduzima im se i poslije zato što će navedena novoizgrađena luka biti tako visoka da se putnički brod kao ni otočke barke na nju neće moći vezati. Znate kako su je izmjestili? Dakle, ono što do sada je vozilo 10 minuta sada imaju brod koji ih vozi sat i 20, 80 minuta se sada voze od Ilovika do Lošinja, vozi samo 3 puta u danu i pri čemu ima hrpetinu neplovnih dana u godini naravno jel mora ići po otvorenom moru. Dakle, mi ljudima koji žive na Iloviku time oduzimamo osnovna ljudska prava, pravo na obrazovanje jer im djeca ne mogu ići u školu, pravo na zdravstvenu zaštitu jer ne mogu do doktora, na koncu konca pravo na onu svakodnevnicu koju svi mi imamo da odemo do pošte, da odemo do dućana, da odemo na slobodne aktivnosti itd.. Dakle, navedena odluka će Ilovik odvesti u demografsku propast, a to je toliko apsurdno jer je Ilovik otok koji je upravo zahvaljujući toj liniji koja ga je vezala s Lošinjem u 10.g. 1000% povećao broj novorođene djece, dakle taj otočić, pučanski otočić je demografski cvao, ali događa se, ponavljam ponovno kao i na slučaju otoka Korčule situacija da se europskim sredstvima financira investicija temeljem nezakonito izdane građevinske dozvole koja ide direktno na štetu otočana i otočanki, u ovom slučaju do mjere da ugrožava život na samom otoku, dapače prije negoli što se ovaj projekt realizira odselit će se svi mladi i svi radno aktivni bilo u Lošinj bilo u Rijeku jer ne mogu ostati na Iloviku sa brodom koji ih vozi 80 minuta 3 puta dnevno i otok će biti osuđen na izumiranje i na propadanje. Dakle, radi svega navedenog Vijeće mjesnog odbora Ilovika prijavilo je projekt OLAF-u. Mi čekamo daljnje postupanje OLAF-a i u međuvremenu pitamo ministre Butkoviću jeste li vi slijedeći? Hvala vam.
Prelazimo na iznošenje stajališta, prvi je MOST i gospodin Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Prvo ublažavanje mjera dolazi u trenutku kada smo prikupili potpise za dva referendumska pitanja koja idu u smjeru ukidanja stožera i Covid potvrda i idu u smjeru da ovdje u Hrvatskom saboru se jedino mogu i to najširim mogućim konsenzusom 2/3 većinom ograničavati na određeno vrijeme ljudska prava i sloboda. Drugo ublažavanje najavljeno jučer na dan kada se ovdje u Hrvatskom saboru raspravljalo o odluci saborskog odbora da se ove dvije naše referendumske inicijative upute na provjeru ustavnosti kod Ustavnog suda. Jasno je da smo ih tim potpisima, ne mi iz MOST-a, nego svi vi koji ste podržali tu našu inicijativu, ali i svi građani koji su potpisali natjerali da krenu u ublažavanje mjera. Mi smo svi svjedoci toga da epidemija korona virusa više i ne postoji od kako je počeo rat u Ukrajini mnogi su se šalili kao je, kako bi Vladimir Putin trebao dobiti Nobelovu nagradu za medicinu s obzirom koliko je brzo u 24 sata prestala priča i o epidemiji i o mjerama i o svemu ostalom. Dakle, jasno je da se ovdje radi o jednom političkom narativu. Taj politički narativ će nam pokušati progurati opet. Dakle, dragi ljudi nemojte se zavarati što od sutra nećete morati maske, što će mjere biti blaže to jest i naša velika zajednička pobjeda, ali to nije kraj ove naše borbe. Ponovno u 9. mjesecu na jesen ako im to bude tako odgovaralo ili u perspektivi zbog ove ili slične situacije mogu ponovno krenuti ograničavanje naših temeljenih ljudskih prava i sloboda i mi zato trebamo stvoriti jedan ajmo reći tako raketni štiti nad našom demokracijom, a taj raketni štit je izmjena Ustava. To možemo napraviti ako zajednički stvorimo pritisak određeni na Ustavni sud da dopusti ustavotvorni referendum jer nema nikakvog razloga na temelju kojeg bi se to pitanje moglo rušiti. Kolika je bezočnost, bezobrazluk nekih koji se predstavljaju kao ustavni stručnjaci govori ova činjenica. Na primjer ustavnopravna stručnjakinja Sanja Barić sada govori da je unošenje pojma epidemija ili pandemija u Ustava suvišno. Znate li što je Sanja Barić tvrdila 2014. godine? Zalagala se za to za što sada govori da je suvišno. Ona je bila dio tima najeminentnijih ustavnopravnih stručnjaka u zemlji koji su radili izmjene Ustava za predsjednika Ivu Josipovića koji je imao plan ako pobijedi na izborima predložiti Hrvatskom saboru novi Ustav. To je ona druga republika o kojoj je Josipović govorio. I tada su svi oni i Smerdel i Barić i ostali smatrali da ove izvanredne okolnosti treba razjasniti jer nije isto prirodna nepogoda, nije isto tehnička nepogoda, može biti nekakva havarija ne daj Bože, nije isto epidemija. I to treba razjasniti i onda znamo kada imamo izvanredno stanje da se mora osigurati najširi mogući konsenzus. Dakle, ovaj referendum i naša referendumska pitanja su referendum o budućnosti, ne o prošlosti, ne o tome da mi sada kukamo kako su nas tlačili, kako su nas dvije godine ugnjetavali nego da se osiguramo da nam se to u budućnosti više ne ponavlja. I još jedna stvar, hvala svim zastupnicima opozicije koji su potpisali oporbeni zahtjev za opoziv trojice vladinih dužnosnika koji su pod teretom istraga. Ni znate kolika je panika u HDZ-u zbog tog zahtjeva. Vidite da je bila najavljena rekonstrukcija prije Uskrsa, sad se produljuje nakon Uskrsa. Dakle, ogromni problemi su tu nastupili za vladajuće i hvala svima koji su pokazali istinski oporbeni stav, a opaska jedna mala evo reći ću nećemo previše kritizirat danas SDP, Možemo i ostali koji nisu prepoznali važnost trenutka. Dakle, trenutak je bio da smo to još prije uputili znači oni bi bili u još većim, u još većim problemima. Evo, na kraju dragi ljudi bit ćemo tu na braniku vaših temeljnih prava i sloboda, ali nećemo odustati u borbi protiv korupcije koliko god ovi udarali sa moje desne strane.
I vama. Gospođa Barbara Antolić Vupora iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Danas obilježavamo Svjetski dan zdravlja. Za zdravlje smo prije svega odgovorni mi sami, ali kada obolimo onda idemo u bolnice, idemo u ordinacije, idemo tamo gdje je država organizirala svoj zdravstveni sustav. Međutim onako kako je zdravstveni sustav sada organiziran to je posve neodrživo i sa 14 milijardi kuna koliko sada postoji dug i opterećenje samo u sustavu to nije uopće dugoročno očekivati da će zdravlje biti moguće očuvati upravo u tim zdravstvenim ustanovama. Ali povodom tog dana željela bih se zahvaliti i čestitati svim vrijednim zdravstvenim djelatnicima koji vrijedno i predano obavljaju svoj posao. Suočeni se sa korona krizom unatrag dvije godine postali smo svjesni no ikada koliko je zdravstveni sustav važan u funkcioniranju društva. Mislim da su nam se svima u pamćenje urezale slike respiratora, iscrpljenih liječnika, vojnih šatora i onih koji su danonoćno zbrinjavali pacijente na covid odjelima u nezapamćenoj krizi s kojom se suočio zdravstveni sustav. Više su od dvije godine od pojave prvog slučaja iza nas, a trenutno poboljšanje epidemiološke situacije možemo zahvaliti cjepivom kao najvećem znanstvenom postignuću u povijesti čovječanstva. Ali mnogi su tek u krizi otvorili oči i vidjeli koliko stvari u samom zdravstvenom sustavu ne funkcioniraju, a na što smo mi u SDP-u doista često upozoravali. Povećanjem ulaganja u edukciju i nove tehnologije i pružanje boljih uvjeta našim liječnicima, medicinskim sestrama i tehničarima moramo stvoriti nadstandard u medicini, a nužno je unaprijediti i mrežu hitne medicine. Trebalo bi razmisliti i o zonama djelovanja pojedinih županijskih zavoda na način da moraju reagirati ekipe iz susjednih županija, a ne da se a ne da se čeka slobodna ekipa unutar zavoda, a sve to je nužno uz uvođenje posebnih programa u školski sustav. Prema zadnjem izvješću državne revizije utvrđeno je kako je dug u zdravstvu dosegnuo vrtoglavih 14 milijardi kuna. Ovakvim ogromnim dugovanjima naš zdravstveni sustav je neodrživ i potrebne su mu temeljite promjene. Za to krivnju moraju snositi vladajući, ali nikako ne zdravstveni djelatnici koji su tu profesionalno i do zadnjih atoma snage tu da spašavaju ljudske živote i obavljaju svoj posao maksimalno posvećeno. I time s nadom u bolje sutra i uz poziv da čuvate svoje zdravlje pojedinačno i odgovorno želim svima čestitati Svjetski dan zdravlja.
Hvala. Gospođa Anita Pocrnić Radošević govorit će, iznosit će stajalište u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, danas ću govoriti o paketu mjera za ublažavanje rasta cijena energenata koji je Vlada RH usvojila sredinom veljače. Paket mjera je na snazi od 1. travnja, ukupne vrijednosti 4,8 milijarde kuna te će država tako izravno pomoći građanima i gospodarstvu s obzirom na očekivani rast cijena energenata od ovog mjeseca. Prva mjera je snižavanje stopa PDV-a. U saborskoj proceduri usvojene su izmjene Zakona o PDV-u kojima se smanjuje stopa poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 13 i na 5% i sa 13 na 5% na više kategorija proizvoda i usluga. Zatim dodjela potpora za plin kućanstvima i poduzetnicima. Vlada će kućanstvima subvencionirati dio cijene plina i to direktno na računu potporom od 10 lipa po kilovat satu. Taj će se iznos potpore iskazivati na računu, a opskrbljivači će zahtjev za nadoknadom za popust slati Ministarstvu gospodarstva koji će ga podmirivati svaki mjesec od travnja 2022. do travnja 2023. godine. Radi ublažavanja rasta cijena energenata Ministarstvo gospodarstva o održivog razvoja u suradnji s HAMAG BICROM pokrenulo je program dodjele potpora za smanjenje troškova plina za mikro, male i srednje poduzetnike. Riječ je o potporama male vrijednosti za smanjenje računa za potrošnju plina u iznosu od 15 lipa po kilovatu potrošenog plina poduzetnicima s godišnjom potrošnjom plina do 10 gigavat sati. Poduzetni se mogu prijavljivati na potporu kroz online aplikaciju koja je dostupna na web stranici agencije HAMAG BICRO. Postupak prijave je jednostavan, brzi u cijelosti digitaliziran. Odluku o dodjeli potpore emailom dobiva poduzetnik, a opskrbljivaču plinu dostavlja se vaučer s kojeg će se automatski odbijati mjesečni subvencionirani iznos zaključno s računom za ožujak 2023. godine. Također su na snazi i 3 mjere za smanjenje utjecaja porasta cijene energenata za socijalno ugrožene skupine građana RH. To je povećanje obuhvata i visine naknade za ugroženog kupca energenata, proširena je definicija ugroženih kupaca energenata te su uz postojeće korisnike, a to su bili korisnici zajamčene minimalne naknade te korisnici osobne invalidnine uključeni korisnici nacionalne naknade za starije osobe, korisnici novčane naknade za nezaposlene hrvatske branitelje i korisnici novčane naknade za civilne stradalnike Domovinskog rata. Povećan je i mjesečni iznos naknade za ugroženog kupca energenata sa 200 na 400 kuna za iduću godinu dana te proširena njena namjera, namjena na plin ili toplinsku energiju umjesto kao dosada samo na električnu energiju. Centar za socijalnu skrb donosi rješenje o priznanju prava na naknadu za ugroženog kupca energenata. Iduća mjere je naknada za pružatelje socijalnih usluga koja se odnosi na pravne osobe kojih je 1.100 i koji skrbe za 40.000 korisnika. Oni će dobiti mjesečnu naknadu od 1.000 do 4.000 kuna ovisno o broju korisnika kojima pružaju usluge. Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike je 6. travnja raspisalo javni poziv koji je otvoren do 22. travnja u 15 sati i na koji se mogu javiti pružatelji usluga smještaja, organiziranog stanovanja, boravka i pomoći u kući pripreme i dostave obroka. Obrasci za prijavu mogu se preuzeti i predati na mrežnoj stranici ministarstva. Nakon pregleda dokumentacije donijet će se i na mrežnim stranicama javno objaviti odluka o financiranju. Naknada je dostupna i udomiteljskim obiteljima, mjesečna naknada od 400 kuna za udomiteljske obitelji. Udomitelji se ne moraju javljati na javni poziv za njih će se donijeti odluka o financiranju temeljem podataka iz registra udomitelja. Zatim tu je i energetski dodatak za umirovljenike. Vlada RH donijela je odluku o isplati jednokratnog novčanog dodatka umirovljenicima po uzoru na Covid dodatak kojom će se ublažiti udar od porasta cijena energenata i olakšati položaj umirovljenika. Taj energetski dodatak odnosi se na umirovljenike s mirovinom do 4.000 kuna, a iznos od 400 do 1.200 kuna ovisit će o visini mirovine. I ovim putem pozivam sve potencijalne korisnike potpora da iskoriste svoje pravo na korištenje sredstava koje je Vlada RH namijenila za ublažavanje utjecaja povećanja cijena energenata na standard građana i poduzetnika. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Željko Lenart govorit će odnosno iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i RF-a i svoje stajalište pretpostavljam, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Drage kolegice i kolege, evo ove godine smo na pragu proljetne sjetve, nikada važnije do sada, nikada bitnije posijati kvalitetno kako bismo na jesen imali što više uroda i što bi bili što više neovisni o svjetskim i europskim događanjima po pitanju hrane. No međutim u ovu sjetvu ulazimo sa jednom jako nerazjašnjenom temom. Od 1. siječnja na snazi je novi Zakon o sjemenu i sadnom materijalu gdje u čl. 17. govori da poljoprivredni proizvođač upisnik, upisnik, upisnik poljoprivrednika mogu osim kategorije navedenih u Članku 14. zakona proizvoditi za svoje potrebe vlastite sjeme s poljoprivrednog gospodarstva. Sjeme s poljoprivrednog gospodarstva do, do količine od 7 hektara, do površine od 7 hektara kako stoji u stavku 3. poljoprivredni proizvođači čija je ukupna proizvodna površina određena skupina bilja iz ovog članka nije veća od 7 hektara, a odnosni se na predivo bilje, na uljarice i na žitarice mogu sijat svoje sjeme koje nije podložno doradi. Tako piše ovdje u članku. Znači ako posijete do 7 hektara soje ne morate ničim dokazivati da je to tako. No međutim, gospoda koja su pisala ovaj zakon zaboravila su da postoje IAKS mjere. Prema Pravilniku o IAKS mjerama svako tko podnosi zahtjev za potporu Agenciji za plaćanje dužan je po hektaru predočiti račun za 80 kilograma sjemena soje i deklaraciju o tom sjemenu što znači da po ovome zakonu proizvođači imaju pravo na potporu, ali prema IAKS mjerama ako ne dostave dokaze neće dobiti tu potporu. Da razjasnim ovu nedoumicu 4.2. ove godine sam poslao zastupničko pitanje Ministarstvu poljoprivrede gdje ih molim da nedvosmisleno pojasne Članak 17. stavak 2. ovog članka gdje se odnosi na poljoprivredne proizvođače čija ukupna proizvodnja ne prelazi 7 hektara gdje ih pitam da li poljoprivredni proizvođač koji je posijao vlastito sjeme koje nije dorađeno u skladu s Člankom 18. navedenog zakona na površini ne većoj od 7 hektara, a nije sijao druge skupine, druge sorte iz skupina strnih žitarica i uljarica, predivog bilja ostvaruje pravo na potporu, hoće li ta potpora biti u istom iznosu kao da je certificirao, certificirano sjeme posijao. Hoće li uz podnošenje zahtjeva za potporu Agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju biti dovoljno upisati da je na određenoj površini do 7 hektara posijao soju bez podnošenja dodatne dokumentacije. U ovom trenutku to nije tako. Do dan danas ja nisam dobio nedvosmisleni odgovor. O čemu se ovdje radi? Ako poljoprivredni proizvođač posije svoje sjeme soje koje ostavio prošle godine neće imati račun i deklaraciju za 7 hektara to vam otprilike nekih 20.000 kuna potpore koje će on izgubit. Vrijeme je početka sjetve soje, neki poljoprivrednici čitaju zakon ne znaju za IAKS mjeru, posijat će svoje sjeme ostat će bez potpore, ostvarit će jedan veliki gubitak koji je veći nego što košta samo sjeme. Oni koji čekaju odgovor dolaze u fazu da postoji mogućnost da više neće biti certificiranog sjemena dok konačno stigne taj odgovor iz ministarstva, a on bi mogao stići iza sjetve što bi meni bilo i normalno kako ministarstvo funkcionira. Zbog toga evo i na ovaj način apeliram i na ministarstvo i vladu da se uhvate posla i da nam šalju konačno odgovore na vrijeme kako bismo mogli onima koji su nas delegirali ovdje u Hrvatski sabor, dati konkretne odgovore da ljudi znaju što rade, a ne da stvaraju gubitke zbog aljkavosti državnih službenika u određenim ministarstvima. Stoga gospodo iz ministarstva, gospodo iz vlade molim vas odgovor odmah. Hvala.
Hvala. Gospodin Marin Lerotić iznosit će stajališta Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite, molim, molim, molim, molim, molim.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege želim ukazati danas na jednu vrlo bitnu temu, a to je problem djelatnika Hitne medicinske pomoći. Već neko vrijeme oni svakog ponedjeljka točno u podne u cijeloj Hrvatskoj čuju se sirene iz vozila hitne pomoći i to ne kao znak hitne intervencije nego znak kako bi svi drugi čuli njihove vapaje i njihove molbe jer ukratko rečeno hitnoj pomoći treba pomoć. Posljednjih nekoliko mjeseci djelatnici hitne medicine glasno i jasno javno traže pravo na beneficirani radni staž. Pale rotacijska svjetla, objavljuju uznemirujuće fotografije iz vozila prepunih krvi i zavoja, prepričavaju nemile i mučne scene s intervencijama, obraćaju se nadležnima sve kako bi ukazali na ogromnu količinu stresa i važnost posla koji obavljaju. Govore o stresnim situacijama s kojima se svakodnevno susreću od teških prizora prometnih nesreća do reanimacija djece različitih po život opasnih ozljeda, infarkta, moždanih udara. Dakle, svih onih situacija gdje je svaka sekunda ključna. Ti ljudi se svakodnevno nose sa nezamislivom dozom stresa koju neki od nas ne možemo ni pojmiti. Svaki njihov radni dan je nepredvidiv i dinamičan i doslovno moraju dati sto posto od sebe ne samo fizički, nego i mentalno. Jer kao što i sami znamo u situacijama kada nekome treba hitna medicinska pomoć svaka sekunda igra ulogu. I oni zapravo ne traže ništa nerealno i ništa nemoguće. Traže beneficirani radni staž na koji zasigurno imaju pravo s obzirom na težinu posla koju obavljaju kao i teške radne uvjete. To je posao u kojima se recimo figurativno troše i fizički i psihički i stoga je iluzorno očekivati da mogu imati jednaku reakciju i jednaku brzinu s primjerice 60 godina života. Osim toga tu je i oprema koju nerijetko moraju nositi na više katova i to brzo jer u ovim situacijama svaka sekunda je ključna. Kao što sami kažu to su stresne situacije koje ostavljaju posljedice i vrlo je teško na takvom radnom mjestu odvojiti poslovno od privatnog, jer neke im scene ne ostanu urezane samo taj dan, nego ostanu urezane za cijeli život. I baš zato obratili su se mnogima ministru zdravstva Berošu, ravnateljici Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu Grba-Bujević ujedno i kolegici zastupnici. Najavili su i novi prosvjed pred Markovim trgom sljedećeg četvrtka 14. travnja. Iako i ministar zdravstva i ravnateljica Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu podupiru takva traženja i podržavaju ih loptica se prebacuje sa jednih na druge, na sindikat, na poslodavce odnosno županijske Zavode za hitnu medicinu, a ono što je najbitnije rješenja za njih još uvijek nema. Da bi situacija bila još čudnija oni su imali pravo na beneficirani radni staž ali on im je oduzet krajem devedesetih godina i to je još jedan od apsurda u ovoj državi. Zvuk sirene vozila hitne pomoći koji mnogima od nas ledi krv u žilama i izaziva nelagodu njima je svakodnevica. Stoga sa ove govornice i u ime IDS-a, ali i svoje osobno želim iskazati punu podršku djelatnicima hitne medicinske pomoći i apelirati na nadležne da im se što prije omogući pravo na ono što definitivno svojim radom zaslužuju, a to je beneficirani radni staž jer su oni jedina žurna služba u Hrvatskoj koja to pravo nema a što bi se u narodu reklo pametnom dosta.
Hvala. Gospodin Veljko Kajtazi iznosit će stajališta Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] najvažniji datum za pripadnike romske zajednice u cijelom svijetu koje je među Romima i ne Romima prihvaćen kao dan kada obilježavamo i slavimo romski jezik, kulturu, povijest, zastavu, a sve na temeljima prvog kongresa Roma iz 1971. godine održanog u Londonu. Drago mi je najaviti i pozvati vas sve na međunarodnoj konferenciji Roma koja će se održati u organizaciji Saveza Roma u Republici Hrvatskoj Kalisara. U Zagrebu sljedeći ponedjeljak i utorak pod nazivom „Romi kao indijska dijaspora“ neraskidive veze a održat će se uz podršku Vlade Republike Hrvatske u hotelu Westin, Hrvatskom narodnom kazalištu i romskom memorijalnom centru Uštica. Pozivam sve da nam se pridružite na otvorenju u Westinu u ponedjeljak 11. travnja s početkom u 9 sati i da budete sa nama na koncertu i na dodjeli nagrada u utorak 12. travnja u 20h u Hrvatskom narodnom kazalištu. Nakon svečanog otvorenja i obraćanja visokih gostiju najavljene su rasprave i sudjelovanje u partnerstvu sa Filozofskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu, Institutom društvene znanosti Ivo Pilar i Institutom za Imigracije i narodnosti iz Zagreba. Znanstveni dio konferencije organiziramo uz sudjelovanje članova akademske zajednice, istraživača, predstavnika institucija i aktivista u romskoj zajednici. Predviđene sekcije obrađuju teme kao što su stradanje Roma u Drugom svjetskom ratu, Samudaripen Migracija Roma u jugoistočnoj Europi, te romski jezik i jezikoslovlje. U utorak 12. travnja konferencija se nastavlja i završava sekcijom koja će pokriti više tema u prisustvu proučavanje romske problematike sa izlagačima iz Hrvatske i inozemstva, donošenje završne deklaracije skupa, te posjetom romskog memorijalnog centra u Uštici. Program završavamo večernjim koncertom u HNK i dodjelom godišnjih nagrada povodom Svjetskog dana Roma. Značajno drugačiji način obilježavanja u odnosu na ono što se od romske zajednice očekuje, iako su i tzv. narodna veselja važna na svoj način na ovaj dan pokazujemo bogatstvo naše kulture na jedan drugačiji način. Ono što je bitno naglasiti je tema konferencije. Kao što je opće poznato romski narod vuče porijeklo iz Republike Indije, a upravo smo zato na mnogim konferencijama od Indire Gandhi do danas raspravljali o odnosu Roma i Republike Indije koji nikad nije formaliziran. S obzirom da će ova konferencija okupiti predstavnike Roma iz čak 18 zemalja ideja je da konačno donesemo konkretne zaključke, odnosno zahtjeve prema Republici Indiji u kontekstu odnosa Roma i Republike Indije, a da sve to bude priprema za zajednički stav romske zajednice na još jednoj važnoj konferenciji koja će se do kraja godine organizirati u Republici Indiji uz podrške Vlade Republike Indije. Konačno želim zahvaliti premijeru Plenkoviću, našoj Vladi i svim kolegama u Saboru koji mi kontinuirano pružaju podršku i u ovim aktivnostima mi je drago da danas mogu reći da je Hrvatska postala država na koju se mnogi pozivaju kao izvor dobrih praksi za integraciju Roma. Iako i dalje imamo jako puno problema, o njima danas ne želim govoriti. Pozivam vas još jedanput da nam se pridružite na međunarodnoj konferenciji u ponedjeljak s početkom u 9 sati u Westin-u i u utorak u večernjim satima na koncertu u HNK. Ovim putem želim svim Romima i Romkinjama i diljem svijete čestitati Svjetski dan Roma …/Govornik govori stranim jezikom./… Hvala.
I sada prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda – Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i razrješenja gospođu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove je na svojoj sjednici koja je održana danas elektroničkim putem donio je dva prijedloga odluka. Prijedlog odluke o imenovanju člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore imenuje se dr. Tomislav Radoš. Izbor je izabran na osnovu natječaja koji je bio raspisan. I sljedeća odluka, odnosno prijedlog odluke da se razrješuje član Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora i razrješuje se Mislav Kraljević na osobni zahtjev. On je član odbora iz redova znanstvene zajednice stručnih djelatnika i javnih djelatnika. To je to.
Zahvaljujem predsjednici odbora i otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti.