Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj Mosta a govorit će poštovani zastupnik Miro Bulj.
Poštovane kolege, nije nas broj ali mislim da je značajna tema kad govorimo o sigurnosti djece, onda je to vrlo bitna tema. Ja moram kazati da sam u više navrata govorio s ove govornice u prethodnom razdoblju, čak i predlagao određene amandmane i zakonske prijedloge koje je čak i ministar prometa prihvaćao, ja mogu kazati da na području moga grada je osiguran prijevoz svim studentima, besplatan do Splita, tako da smo riješili i prijevoz druge županije našim studentima, znači osigurali smo novac i za osnovnoškolce, što država i županija ne pokrivaju međutim imamo jedna drugi problem. Imamo problem da je ministar vrlo brzo riješio problem taksija kako on kaže, da ne mogu biti sudionici u prometu, tj. obavljati taxi službu stariji autobusi od 5 godina. Međutim, evo, prije neki dan izgorio je autobus koji prevozi učenike u Sinju od Prometa Sinj i tako svaki tjedan jedan autobus izgori u kojem se prevoze djeca. I na to je upozoravano i zbog toga je ministar poslao u Sinj glavnog inspektora za promet i bio sa mnom, da će biti lociran jedan inspektor za promet u gradu Sinju, ali i dalje autobusi stariji od 30 godina. Stariji su od Sinjske rere, stariji su od Biblije. Ja pitam ministra, kako je moguće da taxiji budu 5 godina stari ograničenje maksimalno, a autobusi u kojima se privoze djeca, osnovne škole, gdje roditelji ih šalju doslovno k'o da ih šalju u atomsku bombu koja će se lansirati, gdje plaču i ne znaju hoće se vratiti njihova djeca, Promet Sinj vlasnika Mate Jujnovića koji je opustošio taj prometni gigant koji je bija Autoprijevoz Sinj, jednostavno taj javni prijevoz nije siguran za djecu ni za putnike na području Sinja i Cetinske krajine, pa i šire. Dok u isto vrijeme taj isti Mate Jujnović u Makarskoj u vrijeme turizma ima najnovije autobuse, na području cetinskog kraja, na relacijama Sinj-Split i lokalnim relacijama su autobusi stariji od 30 godina. Ministre, pitam te još jednom, Butkoviću. Inspektorat, pa zašto to radite? Zašto šaljete djecu u smrt? Govorimo o koroni ovdje, nosimo maske, čim izađemo u hodnik, skinemo maske. Čim se ugase kamere, skinemo maske, a dicu šaljemo autobuse starije od Sinjske rere koji svaki tjedan jedna autobus izgori od neispravnosti. Zamislite, kako je roditeljima slati svoje dite u školu sa, ne znam, iz naših zaseoka, Glavica, Brnaza, Bajagića, ne znam, iz drugih područja. Pa kakva smo mi to država? Taksije smo ograničili na 5 godina, autobusi koji prevoze djecu, gdje je osigurano sve besplatno, znači moj grad je osigurao novac besplatno za studente, znači mi plaćamo, njihovi roditelji nemaju na teret. I brojne druge pogodnosti. Međutim, nismo platili kapsel za djecu, lijes za djecu. Mi smo platili besplatan prijevoz, mi plaćamo iz proračuna, narod plaća, oni koji imaju, plaćaju poreze i od čega ostvarujemo prihod da sva djeca imaju besplatan prijevoz. Ali ispravan autobus, primjeren i godinama i tehničkih uvjetima. I tako iz godine u godinu. Pa tko pogoduje tom Mati Jujnoviću? U koju on to uključen, ne znam, kako bih rekao, hobotnicu? Autobusi stariji od 30 godina. Tko mu daje tehnički pregled? Ispravnost tehničkog vozila? Svaki tjedan jedan autobus izgori. Djeca se boje ići u školu, roditelji ne znaju hoće im se djeca vratiti. Još jednom apeliram na sigurnost naše djece jer kad se svi pozivamo na sigurnost, nosimo maske, evo, kolega Borić je metio do očiju, u hodniku sigurno neće, na hodniku sigurno neće imati masku, ali zato će ovdje imati i ... [[Govornik se ne razumije.]] očiju, da je puno bitnija sigurnost djece od ove farse koju bacate da nosaju maske u učionicama koja je besmislena mjera. Osigurajte im ispravne autobuse, hrvatska Vlado. Ograničite dob starosti godina i tehničke ispravnosti [[Upadica: Hvala lijepo.]] jer dica [[Upadica: Sljedeći klub zastupnika…]] zaslužuju siguran [[Upadica: … bit će Hrvatskih…]] prijevoz.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, niti nakon tematske sjednice Odbora za medije na kojoj je više stranaka i opozicije i vladajućih jasno izrazilo neslaganje i zabrinutost oko odluke Vijeća za elektroničke medije da se bez obzira na dokazanu ništetnost jednog dokumenta obaveznog u natječajnoj dokumentacija ne oduzme koncesija Top radiu, Vijeće za elektroničke medije nije promijenilo svoje većinsko mišljenje, 5 članova nasuprot predsjedniku i zamjeniku predsjednika te je s vlasnikom Top radija Ivanom Jurićem Kačunićem potpisan ugovor o koncesiji. Ako ne radite u medijima najvjerojatnije niste ni čuli za Ivana Jurića Kačunića sve do ove afere kada mu je Vijeće za elektroničke medije po mnogim dokazima i pravnim mišljenjima protuzakonito ostavilo koncesiju. Npr. on jako voli skupljati žigove točnije on je nositelj preko 20 prava žigova za radio postaje na lokalnim, regionalnim pa i na nacionalnoj za razini u RH. Po registru Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo to su, dakle Antena cafe, Antena FM Zadar, Antena Zadar, Antena Osijek, Antena Rijeka, Antena Split, Antena, Antena Zagreb pa onda još jedna Antena Zagreb ali pod drugim registarskim brojem. Onda dalje NT radio, KISS FM, Laganini FM, Narodni radio, pa još jedan Narodni radio, pa Rocken radio, Rock radio, Ultra radio, Zagreb FM, Ultra FM, Zana FM, Zana radio. Impozantan popis zar ne? Voli Jurić Kačunić i neke ne baš zakonite radnje kao što je npr. davanje u podzakup državne imovine drugim tvrtkama. U konkretnom slučaju sam sebi kao zakupac dao si je u podzakup tek takvim protuzakonitim ugovorom o najmu neistinito tj. preciznije lažno dokazivao raspolaganje prostorom za obavljanje radijsko medija na natječaju za dodjelu koncesiju. Voli Ivan Jurić Kačunić i potpisivati ovjerene izjave da se dobivanjem koncesije ne ostvaruje nedopuštena koncentracija po odredbama Zakona o elektroničkim medijima. Znate ono, izjavljujem pod kaznenom i materijalnom odgovornošću pa to se potpiše, malo na prijem, maloprije navedeni žigovi su naravno čista slučajnost, čovjek naprosto voli skupljati žigove raznih radija i eto nemaju nikakve veze s nedopuštenom koncentracijom po odredbama Zakona o medijima. A voli on davati i intervjue u kojima tvrdi da su svi izneseni dokazi o prekomjernoj koncentraciji vlasništva neistiniti zato jer naprosto voli žigove. A jednom članu VEM-a je to dovoljno, čak ga je i citirao na sjednici odbora kao dokaz da nema nikakvih nepravilnosti niti nezakonitosti. A osim toga, naš Jurić Kačunić voli skupljati i tvrtke. On je bio vlasnik 38 tvrtki. 38, impozantno, koji poslovni čovjek, ha eto, zlobnici i zavidnici kažu da je desetak tih tvrtki otišlo u stečaj i da su ostali dugovi od više desetaka milijuna kuna i tako sve što voli Ivan Jurić Kačunić, zanimljivo je da ga u tome svestrano podupire Vijeće za elektroničke medije koje mu, bez obzira što je evidentno prekršio niz odredaba Zakona o elektroničkim medijima dodijelilo koncesiju Radija 101. Ne samo dodijelilo, nego i odbilo oduzeti, mada je dokazano da je u natječajnoj dokumentaciji bio ništetan dokument. I Top radio jučer je počeo s emitiranjem. Kažu neki koji su to čudo jučer slušali, bolje da nije. Formatirano radijsko ispiranje mozga s fantastičnim sloganom, „Mjuza koju briješ“. I tako, dok naš Jurić Kačunić brije, mi čekamo da Upravni sud da svoj pravorijek. Vladu RH očito nećemo dočekati da nam uputi prijedlog smjene članova Vijeća za elektroničke medije koji evidentno djeluju protuzakonito. A dok čekamo, Hrvatsko novinarsko društvo prijavilo je ovaj slučaj EU komisiji pa će nam Europa ponovno i opet morati držati lekcije. Hvala na tome Ivanu Juriću Kačuniću, Vijeću za elektroničke medije i Vladi RH.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a a govorit će poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Željela bih naglasiti, ustrajnost i fleksibilnost gospodarstva u proteklom kako svi volimo naglasiti novo normalno vrijeme. S obzirom da dolazim iz Varaždinske županije, sa sjevera Hrvatske gdje ima puno obrtnika, malih gospodarstvenika, OPG-ova ali i puno uspješnih poslovnih zona, po jedinicama lokalnih samouprava koje su ključni pokazatelji o kretanju gospodarstva Varaždinske županije, od pretpandemijskog razdoblja 2019. do pandemijskog razdoblja 2020. godine. I u prvom polugodištu ove godine, ukazuju da nije došlo do značajnijeg pada gospodarskih akt9ivnosti županije niti u jednom segmentu, naprotiv, u pojedinim segmentima ostvareni su bolji pokazatelji u gospodarstvu, u pandemijskoj 2020. nego u pretpandemijskoj 2019. godini pa tako možemo zaključiti da je gospodarstvo županije stabilno. U 2020. godini ostvareno je povećanje broja zaposlenih u gospodarstvu za 1,6 dok je ukupni prihod gotovo na istoj razini kao i 2019. Neto financijski rezultat u gospodarstvu županije povećan je čak za 22,3% u 2020. u odnosu na 2019. Uz rast broja zaposlenih u gospodarstvu, zabilježen je rast obrtnika i uto u 2020. u odnosu na 2019. za 4,5% a u lipnju ove godine u odnosu na razdoblje prethodne godine zabilježen je i rast obrta čak za 6,2%. Tome su pridonijele mjere koje je županija provodila u vrijeme pandemije, pri čemu je iz županijskog proračuna izdvojeno gotovo 2 milijuna uz potporu 585 obrtnika i … [[Govornik se ne razumije.]] industrije i tome su svakako pridonijele i mjere potpore Vlade RH za očuvanje radnih mjesta u iznosu od 451 milijuna za 3321 poslodavca odnosno 32 993 radnika. Varaždinska županija ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti, tako je u 2020. bila čak 4,3%, što je druga najniža stopa u Hrvatskoj, dok je u lipnju ove godine stopa nezaposlenosti u županiji bila 3,5%, što je najniža stopa od svih županija. Županija već godinama se nalazi u vrhu po ostvarenom izvozu, od ukupno 6,6%. Ostvaren je iznos od 9,2% milijarde kuna što je tek par posto manje u odnosu na izvoz 2019. godine. Također, ukupni trgovinski saldo je pozitivan i ostvaren je u iznosu od 4,1 milijarde kuna, što je rast za gotovo za 5% u odnosu na 2019. godinu. Unatoč pandemiji, investicije u županiji nisu zaustavljene, nastavljeno je ulaganje u gospodarstvu, u obrazovanju, zdravstvu i drugim područjima a gledajući same investicije u gospodarstvu i imovinu, osnovna sredstva, one su 2020. porasli čak za 5,5%. U 2020. došlo je do porasta plaća zaposlenih, za … [[Govornik se ne razumije.]] Vjerujemo da će industrijska transformacija sjevera Hrvatskoj pridonijeti promjeni strukture gospodarstva u korist industrija i usluga više dodane vrijednosti, da je to tome tako i pristupamo ozbiljno, stvoren je i status i daljnji koraci izrade plana za industrijsku tranziciju sjevera Hrvatske koja će uveliko doprinijeti razvoju gospodarstva i svih ostalih segmenata koje čine život ljepšim i ugodnijim u jednom kraju odnosno županiji ili državi, pa mora se naglasiti da je i grad Varaždin bio među najboljim gradovima po dobiti od poduzetnika. Ovime bih htjela apelirati ne samo na žitelje Varaždinske županije nego i na cjelokupno stanovništvo RH, s obzirom na ponovni rast slučaja COVID-a 19, da se cijepe jer je Vlada osigurala ne samo potpore i mjere za sve poduzetnike nego i cjepivo, pa prema tome, samo sa odgovornim ponašanjem i dalje imate stabilno gospodarstvo koje jamči razvoj zdravstva, obrazovanja i svega onoga što čini život kvalitetan i napredak neke države čini još boljim. Da u Varaždinskoj županiji odnosno mi ovih dana donašamo mnoge direktive i zakone koji će uvelike doprinijeti pogotovo gospodarstvu, poljoprivredi, razvoju, da mi u Varaždinskoj županiji evo ga, imamo plan za industrijsku tranziciju sjevera Hrvatske koji uveliko obuhvaća 5 županija [[Upadica Reiner: Hvala.]] Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Budući da smo sad prošli jedan sat, mi ćemo sad napraviti mali prekid u ovoj točci i nastavit ćemo kao što je običaj sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Pa će prva u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani. Jesmo li izgubili bitku za Đuru Đaković …
Ja vas molim, kolegice i kolege, ja vas lijepo molim, kolegica Vukovac je za govornicom, želi nešto reći pa pustite joj ono pravo koje vi sebi uzimate svaki puta. Krajnje je nekorektno zapravo galamom ometati kolegicu, molim vas. Izvolite, poštovana zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Jesmo li izgubili bitku za Đuru Đaković i što to znači kada Vlada kaže da mu traži strateške partnere? Kada firma koja je bila gigant u proizvodnji i zapošljavanju bude svedena na jedan mali pogon a država joj traži strateškog partnera, možemo zaključiti da do nje nije nikome stalo. Đuro Đaković je proizvodio vojni program, konkretno oklopna vozila i bio jedina takva firma u Hrvatskoj. U svijetu nema primjera da tvrtka koja proizvodi oklopna vozila može preživjeti bez pomoći države. Očito našoj Vladi to nije jasno. Naša država jedino zna prodavati. Zna li javnost da je dug Đure Đaković veći od 360 milijuna kuna koje će država što je već viđeno, morati otpisati novom partneru a kako drugačije nego na teret građana? Naći će država još novih pogodnosti za novog strateškog partnera upravo onako kako je to učinila za Agrokor ili Petrokemiju i slične firme gdje se tražilo modele koji bi išli u korist naravno ne građana, nego strateških partnera. Ovim potezom Hrvatska ostaje i bez strateške proizvodnje za svoje Oružane snage te se postavlja pitanje kolika će biti ugroza u slučaju što nije jedna zemlja ne smije isključiti a to su moguće prijetnje oružanom silom? Stanje hrvatskih oklopnih vozila nije savršeno, od 126 proizvedenih vozila Patrija, 1/3 zahtjeva oprema daljinskim upravljanim oružanim stanicama kako upravo Đuro Đaković i proizvodi međutim odluka vladajućih bila je da se umjesto naše proizvodnje koja je strateška, izaberu Izraelci jer su jeftiniji, pri čemu smo odbacili proizvodnju koja je svojedobno zadovoljavala čak i Amerikance. Umjesto stvaranja duga od 360 milijuna kuna, država je mogla održati firmu narudžbama koje su Hrvatskoj vojsci itekako potrebne. Govorimo i o 70-ak tenkova M-84 koji zahtijevaju modernizaciju, prototip moderniziranog M-84 devarijanta napravljen je još davne 2007. godine i mogao je biti odličan izvozni proizvod. Za 360 milijuna kuna mogla se modernizirati 1/3 naših tenkova. Treći najveći problem oklopa Hrvatske vojske je borbeno vozilo pješaštva, trenutno BVP M-80 je zastario i ne udovoljava suvremenim standardima. Mogli smo poput Mađarske licencirano proizvoditi nova vozila u Đuri kao što je to bio slučaj s Patrijama. Mađarska će tako proizvesti 170 vozila kod kuće, zaposliti domaće ljude, ovladati novih tehnologijama i podići vlastiti BDP. Uprava Đuro Đaković mogla je svojedobno s Kuvajtom isposlovati modernizaciju preko 140 tenkova M-84 i proizvodnju preko 200 vozila Patrija te proizvoditi kupole za Amerikance. Bilo je mnogo konkretnih projekata na vidiku, svi su oni pali u vodu upravo zbog nesposobne politike koja je postavljala nesposobnu upravu koja za svoje loše upravljanje naravno neće nikome odgovarati. Kada strateški partneri preuzmu Đuru Đaković možemo li očekivati da će zadržati radnike, sačuvati njihove egzistencije i održati obitelji na okupu. Oni koji izgube posao u Đuri Đaković bit će primorani napustiti Slavoniju jer tako hrvatska Vlada rješava problem nezaposlenosti. Na taj način Slavonija je ispražnjena, demografski devastirana, a hrvatsko gospodarstvo sve je ranjivije i sve je nesposobnije za bilo kakav rast i razvoj i onda ne čude ocjene Europske komisije koja kaže da upravo Hrvatska je od svih članica EU ona koja ima najmanji potencijal rasta i razvoja. 30 godina razno razni vladajući traže modele za spas naših firmi i naše ekonomije i gle čuda od modela privatizacije javnog dobra primijenjenog još u vrijeme pada Vukovara do dan danas malo se toga promijenilo. Domovinski pokret načelno nije protiv privatizacije no na ovaj način to zasigurno ne može biti dobar put. U Hrvatskoj još uvijek nemamo slobodnu tržišnu utakmicu i stoga ne čudi što smo zemlja primjer ortačkog kapitalizma, izvuci, pogoduj, prodaj i ogradi se kako to više nije tvoj problem. Ni nedostatak radnih mjesta, ni manjak prvašića, ni nedostatak radne snage, ni prazna ognjišta, ni nizak standard građana. Jedno je sigurno predajom Đure Đaković na upravljanje strancu Slavonci su državi dali sve što su imali. Zahvaljujem.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici, u prošloj sam točci rekla kako je zbog odredbi Poslovnika Hrvatski sabor prestao biti prostor dijaloga i kako ova govornica služi za to da svatko od nas zastupnika odradi svoju dionicu monologa. No, ja ću svejedno evo malo je ovdje saborskih zastupnika, ali barem javnosti radi postaviti par teza i time nadam se potaknuti same građane da si postave pitanja i potraže odgovore i otklone one iste dvoje koje imam i sama. A pitanja otprilike glase ovako. Je li problem u RH u tome što postoji određena masonizacija pravosuđa? Imamo li mi još masona osim bivšeg glavnog državnog odvjetništva na sudovima, a ne znamo tko su? Ili je problem u tome što imamo nesposobne suce u Državno odvjetničkom vijeću, nesposobne ljude u samom Državnom odvjetništvu koji ne znaju sročiti akte koje po tom Vrhovni sud ne bi osporio zbog toga što su loše obrazloženi? Ili je pravi problem u tome što je od samih početaka sustav ne slučajno, nego ciljano, smišljeno i namjerno tako skrojen da odgovara potrebama koruptivnog HDZ-a? O čemu zapravo govorim? Govorim o tome da je u veljači 2019. bivši glavni državni odvjetnik podnio ostavku na svoju funkciju zato što se u javnosti otkrilo da je zapravo mason odnosno da je član jednog tajnog društva neovisno o tome radi li se o pravoj ili krivovjernoj masonskoj loži. Tim povodim sam Dražen Jelenić izjasnio se da je zapravo bio impresioniran pozivom da u tu ložu pristupi i po meni tim svojim javnim očitovanjem pokazao je da ima vrlo nisku razinu samopoštovanja i apsolutno nikakvu svijest o tome što zapravo dužnost glavnog državnog odvjetnika sa sobom nosi i koje obaveze ona podrazumijeva. No još veći problem je taj što je naš, etičkom povjerenstvu koje djeluje u odnosu na državne odvjetnike trebalo 9 mjeseci da porodi svoju odluku i svoj stav koji kaže da je članstvo u masonima odnosno članstvo u bilo kojoj organizaciji koja je po svojim unutarnjim pravilima rada tajna, nespojivo sa obnašanjem državno odvjetničke dužnosti. Potom je pokrenut postupak disciplinski pred Državno odvjetničkim vijećem, Državno odvjetničko vijeće je u 2 navrata tražilo suspenziju od obavljanja državno odvjetničke dužnosti i evo godinu i pol dana kasnije mi se nalazimo u situaciji kada je Vrhovni sud povodom žalbe Dražena Jelenića 2 puta ukinuo odluku o suspenziji i time omogućio Draženu Jeleniću da i nadalje obavlja svoju državnu odvjetničku funkciju kao zamjenik glavne državne odvjetnice, da sudjeluje na kolegijima, da RH u ime DORH-a predstavlja na međunarodnim konferencijama. I ja se sada pitam, što će se dalje događati? Naime, etička načela djelovanja sporna su i političkoj stranci na vlasti. Etička povjerenstva predstavljala su temelj djelovanja Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa koje se sada očito uzaludno nada da će Vrhovni sud povodom zahtjeva za izvanredno preispitivanje zakonitosti državnog odvjetništva preinačiti lošu praksu koju su sada uspostavili vrhovni sudovi. No, mene toliko ne brine sama činjenica da su ove nade povjerenstva uzaludne, brine me to je zapravo i nekakva poetska pravda u tome što je Vrhovni sud ukinuo ove odluke o suspenziji jer zašto ne bi imali zamjenika glavnog državnog odvjetnika kao masona koji je utvrđeno, neetično obnašano svoju funkciju kad je zapravo neetična i kvarna cijela Vlada, a nema institucije i nema tijela koje bi toj kvarnosti mogle stati na kraj. Brine me i to što je zapravo glavni problem šutnja cijelog sustava. Naime, u medijima se preispituje to što je DORH navodno se s Jelenićem htio obračunati u tišini i htjeli su mu ostaviti manevarski prostor da sam napusti tu instituciju. Umjesto da su nadležne institucije brzo, učinkovito i efikasno utvrdile koja to pravila, koje to temeljne dužnosti bilo koga tko radi u sustavu bilo kao političar ili kao pravosudni djelatnik obvezuju na poštivanje nekakvih osnovnih principa i načela. A najviše me brine to što kleptokracija u režiji HDZ-a stvara novu strategiju suzbijanja korupcije još lošiju nego što je bila ona prethodna koja se kompletno bazira na etici, na integritetu, na načelima djelovanja koja u praksi ne mogu doći do izražaja. Hvala.
… suverenista, govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. U Hrvatskoj postoji mnogo problema, međutim, postoje neke povijesne teme koje nisu manje važne jer narod koji zaboravi svoju povijest, svoju baštinu jednostavno ne može imati budućnost ili mu se piše loše u budućnosti. Zadnjih nekoliko mjeseci svjedočimo pojačanim i obnovljenim naporima s od susjeda sa istoka, o temeljnim činjenicama hrvatske povijesti. Ti prijepori nisu samo akademski, nego su uglavnom podudarni sa politikom „srpskog sveta“ odnosno obnovljenom agresijom Vučićeve i Vulinove Srbije. Na sve te obavještajno-medijske podvale o milijunima žrtava, Jasenovca, urođenom ustaštvu Hrvata, demonskom prvo bijelom polju i slično, Hrvatska šuti ili se tim bave isključivo tzv. mali mediji, a u mainstream medijima o tome nema niti riječi. Naravno, na privatne televizije ne možemo utjecati, ali imamo javni servis koji se zove hrvatska televizija. Kao zastupnik u ovom hrvatskom državnom Saboru mišljenja sam da bi hrvatska televizija, kako bi ispunila svoju zakonsku ulogu morala organizirati niz okruglih stolova na koje bi bio pozvan široki spektar povjesničara i publicista. Ne samo onih stalnih gostiju, nego i nekih kojih nema na televiziji, kojima je na HRT-u gotovo zabranjen istup. Moje pitanje nadležnom ministarstvu, Vladi RH, a i svekolikoj hrvatskoj javnosti, može li se takva obveza održavanja redovitih okruglih stolova o povijesti sa širokim pozivom gostima, redovito održavati na javnom servisu, a to je HRT. Može li to biti na programu HRT-a? Može li se na HRT-u kritički razgovarati o svim temama? Može li se govoriti o Jasenovcu? Možemo li imati i hrvatske stručnjake, povjesničari koji će o toj temi dati svoj sud, svoj stav.
Samo čas. Kolega Bulj ako već razgovarate telefonom hajde tiše molim vas. Pustite da kolega Zekanović kaže što hoće, molim vas.
S ovog mjesta ja pozivam institucije Republike Hrvatske, apeliram na Hrvatsku radioteleviziju, apeliram na Ministarstvo kulture i naravno na predsjednika Vlade Andreja Plenkovića neka se konačno počne govoriti o ovoj zabranjenoj temi u hrvatskim medijima. O ovoj temi na žalost govore isključivo naši susjedi sa istoka. Snimaju visokobudžetne filmove poput „Dare iz Jasenovca“, dok u Hrvatskoj se o ovoj temi gotovo ne govori. Hajmo staviti stvari na čistac, hajmo razgovarati o toj temi neka ova tema, tema navodnog ustaštva hrvatskog naroda problematičnog prvo Bijelog polja, problematika Jasenovca neka dođe u hrvatske medije i neka se o tome razgovara.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika, pardon, oprostite, preskočio sam, bit će onaj Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Evo, hvala. Ja ću se malo osvrnuti i održati jedno kratko predavanje za one sve zastupnike koji nisu ovdje jer se eto, neki i turistički samo pojavljuju, a ja bih htjela da se malo upozori na ono što će se sutra vjerojatno izglasati jer je petak dan za glasanje, a što su mnogi klubovi zastupnika i sami zastupnici propustili, a oporba nije dovoljno jako naglasila neke točke. Prvo i osnovno, Zakon o minimalcu. Znači sutra će se izglasati dopune, izmjene Zakona o minimalcu koje omogućavaju da se ljudima plati manje od minimalca one mjesece kada je to ovim Zakonom omogućeno, dakle već je bilo omogućeno da se, ako postoji kolektivni ugovor, minimalac spušta na 95% iznosa minimalca, a sada će i to u onim radno intenzivnim industrijama biti omogućeno ako je potpisan kolektivni ugovor da se podijeli fond sati, godišnji fond sati i da su oni mjesecima u kojima navodno se radi manje, radnicima isplati iznos manji od minimalca, eto, rečeno je od HDZ-a da kad se to sve dakle podijeli na godinu, to će, radnici će dobiti minimalac, ali one mjesece kada neće dobiti minimalac, ja postavljam pitanje HDZ-u, je l' trebaju oni manje jesti taj mjesec? Sva će, u tom Zakonu ima još dosta problematičnih stvari, ali podsjetimo se na Zakon o autorskom pravu. Evo, Zakon o autorskom pravu, koji će sutra isto tako te promjene biti izglasane, a na što je upozorilo Društvo za zaštitu novinarskih autorskih prava, stavit će poslodavce u neviđeno privilegiranu poziciju i zapravo autorima oduzeti njihova autorska prava, kao što Zakon o minimalnoj plaći oduzima radnicima minimalnu plaću zakonom zajamčenu minimalnu plaću, tako i Zakon o autorskim pravima, pa jasno je, oduzima autorima autorska prava i potpunosti autorsko pravo automatski dodjeljuje sekundarnom nositelju, odnosno poslodavcu, a ne primarnom autoru. Tu je i Zakon o elektroničkim medijima koji se bavio time da komunističke režime izjednači sa nacističkim i fašističkim, ali nije se bavio time da depolitizira Vijeće za elektroničke medije i da omogući da se u Saboru glasa o članovima Vijeća za elektroničke medije na način na koji to ne bi bili imenovani članovi vladajuće garniture ili, recimo, time da se spriječi ono oglašavanje državnih tijela javnih tvrtki u komercijalnim elektroničkim medijima na način na koji se to sada čini, što je zapravo drugo ime za korupciju, odnosno preljevanje javnog novca u privatne džepove, kao što je to bio slučaj sa Fimi medijom. Ili, tu je Zakon o tržištu električne energije koji će možda potencijalno dovesti, evo kolege koji su strašno zabrinuti za Zakon o referendumu, ali nisu bili tu kad smo govorili o tom Zakonu, tržištu električne energije, on će možda uzrokovati enormno povećanje cijena struje za građane i poteškoće u, društvo u sklopu HEP-a i to HEP grupe jer će, dakle, jednim člankom biti omogućeni da u potpunosti HEP financiranju izgradnju potrebne infrastrukture za nova priključenja, što će zapravo HOPS dovesti u grozne probleme, a ako tome pridodamo još jedan članak, a to je da se ovim Zakonom HOPS prebacuje iz d.o.o.-a u d.d. s nekim neuvjerljivim objašnjenjem da je to autentičan prijevod propisa EU, onda jasno, da ovaj Zakon, odnosno ovim zakonski prijedlozi mogu itekako destabilizirati HEP grupu. Mi smo predali amandmane na sve ove zakone, nažalost vladajući ne prihvaćaju niti jedan amandman, niti jedan prijedlog, pa se tako očekuje da ni sutra to neće biti slučaj, to je znači, i Zakon o sjemenu o kojem smo jučer isto tako dosta razgovarali, koji donosi neke dobre stvari, ali ima i nekih itekako loših. Ono što bi bilo jako dobro je da se oporba koncentrira na to da napravi pritisak i da upozori da je situacija u kojoj vladajući u potpunosti negiraju i odbacuju sve zakonske prijedloge, sve amandmane oporbe, neprihvatljiva i da je nemoguće da niti jedan amandman, niti jedan zakonski prijedlog nisu dobri i da ih je potrebno odbaciti i da ovdje zapravo sada govorimo već o jednoj kroničnoj situaciji koju čini se, i dio oporbe podržava.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a a govorit će poštovana zastupnica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas ću govoriti o skrbi naših bolesnika, osobito onkoloških. Rak je vodeći javnozdravstveni problem u RH, drugih je najčešći uzrok smrtnosti iza kardiovaskularnih bolesti i odgovoran je za 27% smrtnih slučajeva u RH prema podacima iz 2018. RH je na dnu EU-a po stopi preživljenja, među 5 država s najgorom stopom kod odraslih. Najvjerojatniji razlozi takvog nepovoljnog onkološkog ishoda u RH uključuju veliku izloženost štetnim utjecajima, osobito pušenje i pretilost, nedostatak kvalitetnih programa primarne prevencije, slabu zdravstvenu prosvjećenost, nedostatne programe ranog otkrivanja raka, kasniju dijagnozu, slabiju dostupnost kvalitetne onkološke skrbi diljem RH, nedostatak radio—terapijske i druge skupe i sofisticirane opreme, nedostatak istinske multidisciplinarnosti u onkologiji, nedostatak kvalitetnih baza onkoloških podataka i kontrole kvalitete, nedovoljno ulaganje u sve aspekte onkologije, od edukacije preko znanosti do liječenja i suportivno simptomatske skrbi za naše bolesnike kao i praćenje ishoda liječenja. Zbog situacije u zdravstvenom sustavu mani se broj pacijenata odlučuje na preventivne preglede screening programi su sada u pandemiji znatno smanjeni, odgađaju se kontrolno pregledi i dodatne pretrage. Pandemija i dostupnost skrbi našim bolesnicima još će više pogoršati stope preživljavanja zbog prekasnog otkrivanja raka odnosno zbog problema s liječenjem. Suočavamo se sa sve većim odlascima zdravstvenog osoblja iz Hrvatske, onkološki odjeli su specifični jer se osoblje na njima nakon višegodišnjeg rada i psihički potroši, a teško je naći zamjenu na tržištu nema dovoljno medicinskih sestara. Država pak ne brine ni o ispunjavanju svih svojih obaveza prema zaposlenima, niti pak o povećanju upisnih kvota za medicinske sestre odnosno zdravstvene djelatnike, niti pak o poboljšanju uvjeta rada. Ovih dana pratimo po medijima nezadovoljstvo zdravstvenih djelatnika krovnih zdravstvenih ustanova za liječenje onkoloških bolesnika. Glavni problem je neracionalna slabo kontrolirana nacionalno neuravnotežena potrošnja velikih financijskih sredstava koja se ulažu za liječenje onkoloških bolesnika te različiti partikularni interesi. Ministar mora jasno odgovori na sva pitanja na tu temu stoga sam mu i uputila pisano zastupničko pitanje. Imamo dulje liste čekanja sve nezadovoljnije bolesnike i zdravstvene djelatnike što će se neizbježno odraditi, odraziti na ishode liječenje. Dugo smo čekali da Nacionalno strateški okvir protiv raka u razdoblju 2020. do 2030. godine ugleda svjetlo dana. Prema tom dokumentu 5 je područja u kojima se predviđaju strateški iskoraci. Primarna prevencija, sekundarna prevencija, dijagnosticiranje raka, liječenje raka, palijativna skrb i ublažavanje boli no do sada u tih 9 mjeseci nije učinjeno ništa značajno u primjeni. Pravilnici HZZO-a su zastarjeli i u mnogo čemu kontradiktorni i nedorečeni. Puno je nezadovoljstva naših bolesnika zbog naknade troškova prijevoza u vezi s korištenjem zdravstvene zaštite. Pacijenti koji odlaze na radioterapiju ili kemoterapiju imaju pravo na putni nalog ako odlaze u drugu ustanovu izvan mjesta prebivališta preko 50 km, no za kontrole prije ili poslije liječenja nemaju. Tu su i drugi kronični pacijenti. HZZO računa najjeftiniji iznos prijevoza koji refundira, a ne pita ima li autobusne linije odnosno vlaka od mjesta stanovanja do ustanove u kojoj se pacijenti liječe. Za pohvalit je inicijativa Udruge „Nismo same“ kojom se donacijama građana osigurava prijevoz onkoloških pacijenata taksijem kada idu na terapiju u Zagrebu. No, zadatak je države da to postane sastavni dio socijalnih usluga na nacionalnoj razini kao što je u većini razvijenih zapadnoeuropskih zemalja. Neki od nas saborskih zastupnika tražit ćemo to putem naših saborskih tijela. Posljednjih mjeseci bilo je više slučajeva onkoloških bolesnika osobito pacijentica s rakom dojke koji su zbog nedostupnih termina pretraga morale dulje čekati na terapiju što svakako može imati posljedice na uspjeh liječenja. Nekima su se zračenja odgađala po 6 do 8 puta, problem je bilo u Zagrebu, u Osijeku, u Rijeci. Zdravstvene vlasti što na razini ravnateljstva bolnica odnosno ministarstva minoriziraju probleme tvrde da je sve super, a ja sam se osobno uvjerila da nije tako jer su mi se pacijentice javljale. Prema Nacionalnom planu oporavka i otpornosti za zdravstvo predviđeno je 2 i pol milijarde kuna, od toga 720 milijuna kuna za onkološke bolesnike. Međutim, u ministarstvu kažu da je plan do kraja 2021. definirati koja će se oprema nabavljati, do kraja lipnja 2025. provesti postupke javne nabave, a tek do kraja rujna 2025. sklopiti ugovore o javnoj nabavi. Naši pacijenti ne mogu tako dugo [[Upadica: Hvala.]] čekati. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a, HSU i nezavisnih zastupnika a govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ponekad dođe prilika da možete s ove govornice i izraziti zadovoljstvo odnosno sa građanima podijeliti zadovoljstvo sa dvije odnosno da učinite njima zadovoljstvo sa dvije pozitivne informacije. Nije svaki dan, ali eto, dogodi se. Danas sam u hitnu proceduru zajedno sa potpisima zastupnika parlamentarne većine i potpisima djela zastupnika iz parlamentarne oporbe, uputio Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Suština predloženih izmjena postojećeg zakona je u povećanju cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje sa 1600,12 kn na 2000 prihoda po članu obitelji odnosno sa 2047,20 kn na 2500 kn za samca. Dakle, temeljem ovog prijedloga zakona, svi koji će nakon 1. studenog 2021. godine, dakle za mjesec, nešto malo više od mjesec dana, imati manje prihode od navedenih, dobit će besplatno policu dopunskog zdravstvenog osiguranja koja će za njih biti financirana iz državnog proračuna. Procjenjujem da ćemo ovakvom zakonskom intervencijom zaštititi od znatnijeg financijskog izdvajanja gotovo 120 000 građana, umirovljenika, radnika i nezaposlenih osoba. Ovo je jedan od čitavog niza razloga zbog kojih zagovaram suradnju sa Vladom RH i pružam podršku njezinom radu. Princip cenzusa mora biti jasan, treba ga se formulirati na slijedeći način. Postavit cenzus jer on znači zaštitu na primjerenu granicu i onda te cenzuse usklađuj tako da rađani s najnižim primanjima budu stalno zaštićeni a ne kod povećanja, npr. mirovine za 10 kn, da čas upadaju pod zaštitu i čas ispadaju iz zaštite. To i zbog toga jer radi usporedbe jer moram reći da od 2008. godine do lipnja 2021. godine, prosječna bruto plaća u RH porasla 28,19% a aktualna vrijednost mirovine je u istom razdoblju usklađena za 27,08%, dok su cenzusi od 2008. do danas rasli za minimalnih 5,5%. Ovim prijedlogom zakona mi donosimo u ravnotežu ove tri kategorije, dakle postavljamo ravnotežu između rasta bruto plaće, između rasta odnosno usklađivanja aktualne vrijednosti mirovine i cenzusa zaštite najsiromašnijih u RH radi ostvarivanja nesmetane zdravstvene zaštite bez obzora koliko je ko bogat odnosno koliko ima malo sredstava za život. S rastućom neimaštinom društva možemo se zajednički boriti davanjima kroz socijalnu državu ili da solidarno podmirimo troškove vezane za određene egzistencijalne potrebe građana a sveopća dostupnost zdravstvene zaštite imperativ je koji se postavlja pred svaku civiliziranu zajednicu. Ovaj mali zakon, dva članka, nekoliko riječi i brojki, proizvest će veliki učinak od 100 milijuna kuna godišnje koliko će kumulativno više na raspolaganju ostati našim najsiromašnijim građanima. Ovo je još jedan dragocjeni kamenčić u mozaiku borbe protiv siromaštva među prvim u hrvatskom društvu kojeg ću izbrusiti ovdje u ovom Saboru u raspravi u suradnji sa Vladom RH. Ističem također zadovoljstvo odlukom Vlade RH o otvaranju trećeg roka za isplatu COVID dodatka koji nisu to uspjeli u 2 roka zbog raznih razloga kašnjenja ili kašnjenja od dostave dokumentacije, i drago mi je da između ostalih su uvažili i moje prijedloge da se otvori treći rok. Ističem zadovoljstvo da sa ova dva prijedloga i ove kvalitetne, pozitivne informacije mogu svim našim građanima, naročito starije životne dobi, čestitati sutrašnji Međunarodni dan starijih osoba. Hvala lijepa.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Najprije na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općem upravnom postupku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 172, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Marin Miletić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani Sanjin Rukavina, državni tajnik i Ministarstvu pravosuđa i uprave, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, amandman se prihvaća.
Slijedeće je izvještavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o tržištu električne energije, drugo čitanje, P.Z.E. broj 146, predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Katarina Peović. Prijedlog amandmana dostavljen je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik Mile Horvat. Najprije broj 1 amandman Odbora za zakonodavstvo.
Uvažene zastupnice i zastupnici, amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman broj 2 zastupnice Katarine Peović.
Amandman uvažene zastupnice Katarine Peović se ne prihvaća. Naime, predmetni amandman nije u skladu sa Direktivom 944 od 2019. godine o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije koja se prenosi u hrvatsko zakonodavstvo.
Poštovana zastupnica Peović.
Ja se ispričavam ako mi možete reći jel riječ je o Članku 12. stavku 4.?
Da.
Aha, ok, hvala, tražit ću glasovanje. O čemu se radi? Znači stavak određuje da je stvaranje tehničkih uvjeta u mreži do sada obveza operatora sustava. Nastavak članka ne donosi pojašnjenje koje bi to demantiralo sukladno 10-to godišnjim planovima razvoja prijenosne odnosno distribucijske mreže i propisima koji se, kojima se uređuje priključenje na mrežu. Stvaranje tehničkih uvjeta u mreži znači izgradnju novih dijelova ili rekonstrukciju postojećih dijelova prijenosa ili distribucijske mreže itd., dakle ovaj stavak može uzrokovati enormno povećanje cijene struje za građane i poteškoće društva u sklopu HEP grupe jer znači da će operatori sustavi morati u potpunosti financirati izgradnju potrebe, potrebne infrastrukture za nova priključenja. Od toga će koristi imati po nama strani lobisti. A ako tome pridodamo onda ovaj idući, iduću stavku nepotrebno inzistiranje po nama ovim zakonom da se HOPS iz d.o.o. prebaci u dioničko društvo s neuvjerljivim objašnjenjem da je to autentičan prijevod propisa EU. Čini nam se da ovakve stavke mogu destabilizirati HEP grupu. Znači nije jasno određeno iako ste nas uvjeravali u raspravi da ti troškovi neće ići na račun HEP grupe, da će ti troškovi koji su sada bili u omjeru 80% na privatnim investitorima, sada neće preći dakle u potpunosti na HEP grupu koja mora znači uvesti infrastrukturu i tamo gdje ta infrastruktura nije postojeća. Znači u potpunosti ostvariti novu distribucijsku mrežu i tamo gdje ne postoji priključak na mrežu.
Tražite glasovanje? Amandman broj 3. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman broj 4. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem. Naime, predmetni amandman nije u skladu s Direktivom 944 o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije koja se prenosi u hrvatsko zakonodavstvo.
U ime kluba, poštovana zastupnica Benčić.
Molim vas, s obzirom da izgleda da ne idemo po istom redu kako su nam nabrojeni, možete mi molim vas reći na koji, za koji amandman obrazlažete? Ne znam koji članak.
Pogledajte, svi ste dobili pisane, ja ne mogu sad prepričavati svih 100 amandmana svakome zašto što se [[Upadica: Je l' 26?]] nije pripremio za to [[Upadica: Čl. 26 st. 2]]
Da, imamo dva amandmana na čl. 26 [[Upadica: Da, ovo je na čl. 26, drugi put se molim vas pripremite za raspravu.]] Gledajte, gospodine, imamo ih ovdje napisane, ali ne ide po redu, dakle imamo 2 na čl. 26 [[Upadica: Imate u tablici, piše vam točno koji amandman na čl. 26, konkretno, mislim da vam pomognem, ali pripremite se ubuduće za takvu raspravu.]] Dobro. U pogledu čl. 26, onda ću vam reći, dakle da imamo 2 amandmana, imamo na čl. 26 st. 2 gdje [[Upadica: Da, to je taj.]] Dodajemo iza riječi jedinice lokalne samouprave i jedinice i tijela regionalne samouprave. Dakle ono što smo ovime htjeli predložiti je da ne vidimo zašto se energetske zajednice građana na ograničavajući način su uređene tim člankom na način da može biti vlasnik udjela tijelo jedinice regionalne, lokalne samouprave, a ne može regionalne, pa škola koja je u vlasništvu jedinice lokalne samouprave može biti, a preko puta srednja škola koja je u vlasništvu županije neće moći biti. Dakle to je potpuno nelogično i ne razumijem iz kojih razloga se dakle ni .../nerazumljivo/... ne žele dodati jedinice regionalne samouprave kao mogući vlasnici udjela ili članovi energetske zajednice.
Tražite glasovanje? [[Upadica: Tražim da se o ovome glasa.]] Amandman br. 5 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Naime, prihvaćanjem predmetnom amandmana stvorili bi se tehnički poremećaji u mreži vezano uz kvalitetu opskrbe električnom energijom i napona za sve građane jer bi došlo do prekomjernog ulaska električne energije pri preuzimanju iste.
U ime kluba, poštovana zastupnica Benčić.
Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Ne razumijemo, još ću jednom napomenuti, to obrazloženje i zato nas je to zbunilo, na prethodni amandman jer ne vidimo kako bi Direktiva to ograničila da jedinice, recimo, regionalne samouprave ne mogu biti članovi energetskih zajednica, a što se ovoga tiče, dakle, isto tako, smatramo da ne postoji stvarni tehnički razlog ograničenja priključne snage proizvodnog postojenja i da se ono unaprijed zakonski ograničava, to 80%-tno ograničenje priključne snage izgleda i arbitrarno i kao prejudiciranje nečega što možda uopće neće imati osnov iz perspektive tehničkih uvjeta na točno određenoj lokaciji. Hvala [[Upadica: Tražite glasovanje?]] Tražimo da se ... [[Govornik se ne čuje.]]
Amandman br. 6 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman br. 6 se ne prihvaća sa istim obrazloženjem. Naime, niti on nije u skladu sa Direktivom 944 o zajedničkim pravilima o za unutarnje tržište električne energije.
U ime kluba, poštovana zastupnica Benčić.
Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa i također, smatramo da ovaj unificirani odgovor da nije u skladu sa Direktivom bi trebali pojasniti. U skladu s kojim dijelom Direktive dakle nije, nije, nije u skladu to da se u, primjerice, uvođenje sustava naprednog mjerenja napravi u roku od 5 godina, a ne u roku od 10 godina? Ja ne razumijem, evo, možete nam, molim vas, pojasniti s kojim dijelom Direktive to nije usklađeno? Hvala.
Dakle tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Amandman br. 7 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman br. 8 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman br. 9 zastupnice Katarine Peović.
Amandman br. 9 uvažene zastupnice Katarine Peović se ne prihvaća sa, također, sa istim obrazloženjem da nije u skladu sa Direktivom 944 o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro. Ja ću probati interpretirati što znači da nije u skladu s Direktivom. To, pretpostavljam znači da u Direktivi stoji da mora biti d.d., je li? To je prijevod ovog. Ali, no, zakon nameće bez ikakvog racionalnog razloga prelazak HEP-a iz dosadašnjeg ustroja društva s ograničenom odgovornošću u d.d., dioničko društvo. Ali ovdje postoji obrazloženje i navest ću ga, znači da je a u to, autentičan prijevod propisa EU, odnosno te Direktive EU Parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije s kojim se usklađuje ovaj Prijedlog zakona i sad su preveli, je li, taj prijedlog zakona gdje stoji da treba stajati dioničko društvo, a ne društvo ograničene odgovornosti. Unatoč tome što se EU direktive prvo i osnovno, ne implementiraju izravno u zakonodavni okvir države, kao što je to slučaj s EU uredbama, unatoč tome što EU nije imao nikakve primjedbe na dosadašnji pravni ustroj HOPS-a te slijedom toga izdao certifikat HOPS-u za to usvojen ITO model, HOPS kao direktno vertikalno integrirana kompanija HEP-a d.d. te unatoč tome što je tim modelom zagarantirana značajna samostalnost u poslovanju, ovim se pak stavom uvodi nepotrebna promjena. Države poput Slovenije i Mađarske to nisu provele. Ako HOPS i ostatak HEP-a dođu u financijske teškoće, a izgleda kako se to želi postići, preoblikovan u d.d. bit će na meti logičnog zaključka, o potrebi dokapitalizacije, drugim riječima, privatizacije HEP-a što omogućava čl. 104 Zakona koji nije bio problematičan, ali, sad postaje itekako problematičan. Poduzeće Hrvatski operator prijenosnog sustava d.o.o., HOPS, dio je HEP grupe, izuzetno je važan, dakle ima ključnu ulogu dakle i ovaj preinaka smatramo, može biti izuzetno opasna.
Hvala. Tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Amandman br. 10 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. Amandman 11 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. Amandman br. 12 Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Amandman br. 13 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. Amandman 14 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. Hvala lijepa. Slijedeći je Konačni prijedlog Zakona o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga, drugo čitanje, P.Z.E. broj 150, predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor zastupnika zeleno-lijevog bloka. Tijekom rasprave predsjednica predlagatelja prihvatila je amandman odbora te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Poštovana državna tajnica Nataša Mikuš Žigman, izvolite.
Hvala vam lijepo. Amandman se ne prihvaća i to iz razloga što predloženo uređenje prekršajnih sankcija nije u skladu s odredbama Prekršajnog zakona. Naime, prema Članku 33. stavku 1. Prekršajnog zakona za počinitelja prekršaja, pravu osobu ne može biti propisan niti izrečena kazna u iznosu manjem od 2.000 kuna niti većem od milijun kuna. I propisivanje takvih prekršajnih sankcija određivanjem raspona minimalne i maksimalne kazne je pravilo. Dok se mogućnost propisivanja kazne u određenom postupku propisuje samo iznimno kada to Prekršajni zakon dopušta i to u dva slučaj. U prvom slučaju dakle stavkom 3., stavkom 9. odnosno Člankom 33. stavkom 9. je to moguće samo za najteže prekršaje iz područja koja su izrijekom propisana ovim stavkom primjerice kod sigurnosti i zdravlja na radu ili ne ispunjavanja bitnih zahtjeva za građevinu, a među ta područja dakle ne spada uređenje ovog konačnog prijedloga zakona. I u drugom slučaju također Članak 33. stavak 10. takvo uređenje je moguće samo za prekršaje za koje je pravno obvezujućim aktom EU određen raspon novčane kazne i u tom slučaju dakle je moguće na ovaj način ga propisati. Kako se dakle nijedna od ovih navedenih iznimki ne odnosi na prekršaje koje je potrebno propisati u Članku 25. ovog konačnog prijedloga zakona nismo u mogućnosti prihvatiti predmetni amandman.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se na vašem obrazloženju. Svjesni smo ograničenja u prekršajnom zakonu i načinu propisivanja prekršajnih kazni, međutim ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa iz razloga što je dosadašnje prekršajno uređenje pokazalo neadekvatnost zapravo prekršajnih sankcija jer se prekršajne sankcije isključivo propisuju u apsolutnim iznosima, a ne u iznosima postotaka godišnjih prihoda. Pa tako onda si i prekršaj mogu priuštiti oni koji zarađuju jako puno. Ovdje vidimo da je 100.000 kuna maksimalna, maksimalna kazna, a oni koji dakle zarađuju milione mogu si i priuštiti dakle takve vrste kazne. Želimo da se osvijesti u ovom saboru da se način propisivanja prekršajnih kazni mora mijenjati i da one moraju biti vezane uz godišnje prihode, a u ovom slučaju prihode trgovaca koji ostvaruju usluge od isporuke digitalnog sadržaja ili digitalnih usluga jer u svakom suprotnom slučaju odnosno apsolutnih kazni imamo situaciju neadekvatnog kažnjavanja. Hvala.
Dakle, tražite glasovanje? Sada prelazimo na izjašnjavanje o podnesenim amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 61. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Karolina Vidović Krišto, zastupnik Davor Dretar, klub HSS-a i RF-a, zastupnik Miroslav Škoro, zastupnik Darko Klasić, zastupnica Marija Selak Raspudić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnik Željko Pavić te Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Krešimir Partl. Najprije amandman br. 1 Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Odredba je usklađena s čl. 1. Univerzalne konvencije o autorskom pravu koje je RH članica. Detaljnije su autorska djela regulirana čl. 14. st. 2. konačnog prijedloga zakona u kojem se izrijekom navode i novinarska djela, a implementacija direktive ne zahtijeva izmjenu temeljne definicije autorskog prava.
U ime kluba poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče. Mi ćemo ustrajati na amandmanu iz razloga što i sam predlagatelj kroz gospođu ministricu reklo da konačno imamo i novinarska djela u autorskim pravima, ne vidimo razloga zašto ga izostaviti iz ovog uvodnog članka. Zahvaljujem.
Tražite glasovanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Amandman br. 2. Klub zastupnika HSS-a i RF-a.
Amandman se ne prihvaća, isto obrazloženje kao za amandman pod rednim br. 1.
U ime kluba poštovani zastupnica Peović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] st. 2. ovog članka novinarska djela stavljaju kao autorska djela pa je očito da to u nekim stavcima jednostavno propušteno, tako se to barem nama čini. Tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 3 zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća, jednako obrazloženje dano uz amandmane … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovana zastupnica Selak RAspudić.
Dakle, ja ću tražit glasovanje iz istih razloga, dakle mora se dosljedno uvažiti jednu cijelu profesiju ako je to uopće intencija ovog zakona.
Amandman br. 4 Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća, isto obrazloženje dano uz amandman pod rednim br. 1.
U ime kluba poštovani zastupnik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, ustrajemo na podnošenju amandmana zato što isto tako novinarsko djelo, ako postoji književno djelo kao priznato kao autorsko djelo u tom istom čl. 14. onda je to i novinarsko djelo s time da novinarsko djelo mora podlijegati određenim pravilima struke, dok književno ima više licenciju poetiku, ali u svakom slučaju ustrajemo baš iz tog razloga što ako se već toliko dičimo da imamo novinarska autorska prava konačno u tom zakonu onda bi to vrijedilo istaknuti.
Amandman br. 5. Kluba zastupnika HSS-a i RF.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je dano uz amandman pod rednim brojem 1.
U ime kluba poštovana zastupnica Peović.
Tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 6. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća, isto obrazloženje kao uz amandman pod rednim brojem 1.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje. Tražim da se o navedenom amandmanu glasuje, dakle moramo dosljedno provoditi određenu profesiju kroz zakon i uvažavati njezina prava ukoliko je to, ponovit ću još jednom, intencija ovoga zakona.
Amandman br. 7. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 16. vrste autorskih zbirki navode se samo primjerice informativna publikacija uživat će zaštitu kao autorska zbirka ako su udovoljeni svi uvjeti navedeni u čl. 16. st. 1.
U ime kluba poštovani zastupnik Fabijanić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ustrajat ćemo u ovom amandmanu i povući ćemo baš paralelu između antologije koja je navedena u samom članku i informativne publikacije. Antologija je zbir književnih djela, a informativna publikacija bi trebala biti zbir novinarskih članaka neovisno o mediju u kojemu se prenose i iz tog razloga tražimo glasanje. Zahvaljujem.
Amandman br. 8. Kluba zastupnika HSS-a i RF.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje dano uz amandman naveden pod rednim br. 7.
U ime kluba poštovana zastupnica Peović.
Dodat ću ovome što je rečeno, dakle u čl. 158. prijedloga zakona informativna publikacija definira se kao, citiram, zbirka koja se uglavnom sastoji od pisanih autorskih djela novinarske prirode koja može sadržavati i ostale vrste djela ili predmete srodnih prava uključujući i fotografije i video sadržaje. Stoga je potrebno da se radi izbjegavanja bilo kakvih nejasnoća ujednači ovaj zakon i da se informativna publikacija izrijekom uvrsti u čl. 16. predloženog zakona. Tražit ćemo da se o ovom amandmanu glasa.
Amandman br. 9. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje dano uz amandman naveden pod rednim br. 7.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i iz već ranije navedenih razloga tražit ću također da se o ovom amandmanu glasuje.
Amandman br. 10. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom čl. 17. st. 4. konačnog prijedloga zakona implementira se odredba čl. 8. st. 4. direktive. Dodatni zahtjev iz čl. 8. st. 5. direktive ne odnosi se na pravo autora, te u bilo kojem trenutku isključi svoje djelo iz mehanizma licenciranja djela nedostupnih na tržištu.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Raukar.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi ostajemo kod ovog amandmana. Naime, smatramo da je, izostanak predložene iznimke mogao bi dovesti izdavače periodičnih publikacija u ozbiljne probleme. Ne može se zaključiti suprotno onome što ste i sada rekli, a što piše u poglavlju 6. konačnog prijedloga zakona na stranici 250 da je uvrštavanje ovakve iznimke u suprotnosti sa čl. 8. st. 4. Direktive 219/790 jer su prema st. 5. istog čl. 8. navedene direktive države članice ovdje slobodne predvidjeti određene dodatne zahtjeve i zbog toga ćemo tražiti glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Amandman br. 11. Kluba zastupnika HSS-a i RF.
Amandman se ne prihvaća. Uređenje sadržano u odredbi čl. 18. st. 4. i st. 5. opravdano je i razmjerno, te je sukladno utvrđenoj praksi u ovom području.
Poštovana zastupnica Peović u ime kluba.
Novinar je autor, autor je sukladno čl. 21. prijedloga ovog zakona ima javno biti, ima pravo biti priznat i označen kao autor djela, te je osoba koja javno koristi autorsko djelo dužna pri svakom korištenju naznačiti autora osim ako autor u pisanoj izjavi ne želi biti naveden ili ako način pojedinoga javnog korištenja autorskog djela onemogućava navođenje autora. Slijedom navedenoga ime i prezime novinara koji je potpisan mora biti jasno vidljivo i označeno u svim slučajevima jer bi svako suprotno postupanje predstavljalo povredu prava na priznanje autorstva. Dodatno, predložena sintagma, citiram, ako je to u skladu s uobičajenom praksom u medijskom izvješćivanju je nepotrebna budući da sam čl. 21. predviđa iznimke od prava na priznanje autorstva. Ujedno navedena sintagma na način kako je predviđena u trenutnom prijedlogu zakona je potpuno neodređena, ostavlja pravne praznine i prostor za neosnovano zaobilaženje prava na priznavanje autorstva. Stoga ćemo tražiti da se o ovom amandmanu glasa.
Amandman br. 12. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje dano uz amandman naveden pod rednim br. 11.
U ime kluba poštovani zastupnik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, ustrajemo odnosno tražimo glasanje o amandmanu zato što prije svega, a sad se ne slažemo ni sa vašim obrazloženjem, zato što nije uobičajena praksa to da se u medijskim odnosno informativnim sadržajima ne navodi ime autora, barem inicijalima i to je umanjenje dosadašnje prakse, a i kršenje Zakona o medijima gdje je to sada precizno definirano i što je na snazi i što je uvriježena praksa. Zahvaljujem.
Amandman br. 13. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao dano uz amandman naveden pod br. 11.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne slažem se s navedenim objašnjenjem i tražit ću da se o amandmanu glasuje i iz svega što su kolege već ranije rekli a i zbog toga što, kao što sam upozoravala ministricu tokom rasprave u Saboru o Zakonu, biti autor, odnosno dati novinaru pravo da se priznaje kao autor, nije jedna plaketa koja se nosi doma roditeljima da bi oni bili ponosni, nego je riječ o nečemu što ukazuje na određena prava koja se mogu konzumirati. Ovaj amandman kao i ostali koji se spominju na tom tragu upravo ide za konzumacijom tih prava stoga nemojte davati nekakve značke i plakete nego radije prihvatite amandmane i dozvolite da se ta prava doista i mogu konzumirati u realnom životu. Dakle, prava novinara da budu prihvaćeni kao autori.
Amandman br. 14 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Dodatno propisivanje obaveznih sastojaka autorsko-pravnog ugovora moglo bi rezultirati nevaljanošću sklopljenih ugovora ako oni ne sadrže obvezne sastojke. Upućuje se na osnovne odredbe u pogledu autorskog prava u pravnom prometu, osobito odredbe čl. 58.
U ime kluba, poštovani zastupnik Fabijanić.
Tražimo, dakako glasanje, odnosno ustrajemo na amandmanu zato što u svakoj zakonskoj noveli, ako je pobliže utvrđen sadržaj samog ugovora, to je onda jednostavnije njegovo sklapanje. Na kraju krajeva, i u Zakonu o radu imamo točno odredbe koje u njemu moraju stajati, prema tome ovo preciziranje je u biti usavršavanje novinarskih, odnosno autorskih prava općenito, što i jest prva i osnovna funkcija ove Direktive s kojom sada usklađujemo domaće zakonodavstvo.
Amandman br. 15 Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje dano uz amandman navedeno pod rednim brojem 14.
Poštovana zastupnica Peović u ime kluba.
Pa ne znam što bi bilo bitnije da stoji u tom ugovoru nego vrijeme trajanja i mjesto trajanja tako da ne vidim zašto je to obrazloženje, nije mi uvjerljivo i zašto se to odbacuje. Ustrajat ćemo na glasanju o ovom amandmanu.
Amandman br. 16 zastupnice Selak Radspudić.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje dano uz amandman navedeno pod rednim brojem 14.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje, tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje, već je obrazloženo zašto je to potrebno. Slažem se s time da ukoliko postoji autorsko-pravni ugovor, ukoliko postoje neka prava, onda ona moraju uključivati jasne odrednice na čemu će se temeljiti, inače nema smisla da se uopće i zakon kao preduvjet konzumacije nečijih prava uopće i donosi.
Amandman br. 17 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Slična odredba o malom nakladničkom ugovoru propisana je Zakonom o autorskom pravu i srodnim pravima već dugi niz godina, a uvedena je u područje informativnih publikacija u kojem je potrebna brza objava djela te bi propisivanje obveze sklapanja autorsko-pravnih ugovora u pisanom obliku predstavljalo nerazmjerno opterećenje ugovornih strana.
U ime kluba, poštovana zastupnica Fabijanić.
Ustrajemo na amandmanu zato što smatramo da ovdje nije, pisani oblik ovdje danas više nije neko veliko opterećenje uzimajući u obzir da postoje i obrasci i živimo u digitalnom dobu prema tome, ne vidim, pogotovo uzimajući u obzir da naš Recovery plan predviđa digitalizaciju Hrvatske, danas, za razliku od nekad u prošlom stoljeću ili 2, ne vidim razloga da to ovaj, da se to ne prihvati, pod 1. Pod 2, odredbe i zakoni služe da bi se nešto reguliralo. Ovim člankom dereguliramo, nažalost.
Amandman br. 18 Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje dano uz amandman navedeno pod br. 17.
U ime kluba, poštovana zastupnica Peović.
Ma dakle, ako bi se zakonom propisalo da mali nakladnički ugovori čine iznimku od pravila o obvezatnom pisanom obliku ugovora, navedeno bi evidentno dovelo do stavljanja autora u još slabiji položaj u odnosu na nakladnika koji je u pravilu jača strana u ugovornom odnosu, stoga je zakonskim odredbama potrebno ojačati poziciju autora. Na ovo automatsko odbijanje svih naših amandmana neću trošiti riječi zašto je važno da i ovi ugovori ne čine iznimku, nego ću samo povući paralelu da se i ovom tu zakonskom prijedlogu, kao i u zakonskim prijedlozima vezanima uz radno zakonodavstvo evidentno ne primjećuje tko je slabija strana i koga treba štititi i svi ovi amandmani idu znači u korist autora, a vaše odbijanje i sam ton tog zakonodavnog prijedloga, tog zakonskog prijedloga zapravo ide u korist poslodavaca. Tražit ćemo da se o amandmanu glasa.
Amandman br. 19 zastupnice Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Isto je obrazloženje dano uz amandman navedeno pod br. 17.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naravno da je cilj ovog amandmana kao i amandmana koji su kolege predložili ranije identičan i jasan. Cilj je da se zakonom zaštite prava autora, u ovom slučaju novinara, tako da oni jasno budu definirani, njihove obaveze i prava unutar zakona, pogotovo ovdje kada govorimo o malim nakladničkim ugovorima, da se ne bi pod njih švercali i neki drugi oblici ugovora, odnosno da se ne bi zaobilazilo definirati status, položaj i materijalna prava novinara, što je doista u praksi često slučaj, a bojim se da cijelim ovim zakonskim izmjenama uopće niste uzeli u obzir novinarsku praksu i koliko oni teško dolaze do ikakvog ugovora, a posljedično i konzumiranja ikakvih materijalnih prava, a u ugovorima na neodređeno ili neko dulje određeno neću uopće govoriti. Posljedice toga je, na to sam upozorila u raspravi, nemogućnost kvalitetnog usredočavanja na temu, izvještavanja i specijaliziranja, a onda možemo kasnije razgovarati o uopće demokratskim procesima u ovoj zemlji jer mi svi uvelike ovisimo o medijskom sadržaju, tako da je rad na novinarskim pravima zapravo rad na demokratizaciji našeg društva.
Amandman br. 20 Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se traži brisanje čl. 93, dok obrazloženje amandmana ne odgovara sadržaju odredbe na koju se odnosi.
U ime kluba zastupnica Peović.
Da, ne znam, voljela bi da ste malo pomnije obrazložili što smo pogriješili ili gdje smo tu sad nešto pogrešno napravili. No, mislim ovdje stvarno ću ponoviti i ovo što sam rekla prethodno, ali ću naglasiti i iduću stvar. Stavljanje autorskih prava prvenstveno u ruke poslodavca, a ne autora je zapravo jedna preslika američkog zakonodavstva dok je europsko zakonodavstvo uvijek išlo više na ruku autorima. I evidentno je da se ovdje isto tako autorska prava su u prethodnoj odredbi i autor zadržavao jel, dok i to bez ograničenja, dok po predmetnom zakonu ako nije drugačije određeno poslodavac stječe sva imovinska prava na autorsko djelo koje je stvorio autor. Time se autor devidendtno stavlja u nepovoljniji položaj, a poslodavcu se olakšava da to kažemo i odluka o otkazu. Jer ako poslodavac zadržava sva prava nad djelima, znači nad onim proizvodom koji je izašao iz tog posla, imovinska prava na autorsko djelo onda poslodavac više nema zapravo niti potrebe za radnikom. Tako da ćemo inzistirati na glasanju o ovom amandmanu.
Amandman broj 21. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Odredba uređuje posljedice raskida ugovora i ne utječe na mogućnost podnošenja zahtjeva za naknadu štete sukladno zakonom kojim se uređuju obvezni odnosi.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, mi ostajemo kod ovog amandmana. Dakle, ako se stavak 2. odnosi na slučaj iz stavka 1. u kojem naručitelj nije ispunio svoje obaveze ili je kasnio s ispunjenjem svojih obaveza nije jasno zašto bi autor išta trebao vraćati. I doista stječe se dojam vrlo često da je ovo zapravo zakon o zaštiti prava poslodavaca, nažalost. Ako se pak u stavku 2. misli na sporazumni raskid ugovora onda mislim da je to trebalo tako precizno i navesti. Zahvaljujem i ostajemo kod amandmana i tražimo glasovanje.
Amandman broj 22. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Kao i u važećem Zakonu o autorskim pravima i srodnim pravima odredbom Članka 100. uređuje se da se odnosi u pogledu autorskog djela stvorenog u radnom odnosu uređuju ovim zakonom, ugovorom o radu ili drugim aktima kojim se uređuje radni odnos ili drugim ugovorom sklopljenim između autora i poslodavca. A izmjene uređenja u slučaju da ugovorom o radu ili drugim aktom nije drugačije uređeno. Predloženom rješenju uređenja autorskog djela u radnom odnosu prethodila je analiza komparativnog zakonodavstva država članica EU. S obzirom na to da se postojeći model zakonskog uređenja u praksi nije pokazao kao odgovarajući te su se iz njega proizašli brojni problemi. Ovo je pitanje sad uređeno slično kao i u većini država članica EU. Odredba Članka 100. se odnosi na imovinska prava i ne utječe na odredbe kojim se uređuju moralna prava autora. Uredničke ovlasti u području medija propisane su posebnim zakonom.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče oštro ćemo inzistirati na ovim amandmanima iz razloga što je sada sve više jasno da pod izlikom usklađivanja domaćih propisa sa europskom direktivom u potpunosti umanjuju dosada važeća novinarska prava koja se nalaze i sadržana su u Zakonu o medijima. A ako već se pozivamo na Europu, onda pogledamo npr. ovaj Degranski kolektivni ugovor od Federazione Nazionale Stampa Italiana ili njemački ovaj ili ono što ima, što su njemački propisi kroz Deutsche Presserat. Onda ćemo vidjeti da tome nije tako.
Amandman broj 23. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje dano uz amandman navedeno pod redni broj 22.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ostajemo kod amandmana. U slučaju dakle prestanka radnog odnosa primjerenije je da raspolaganja autorskim pravima iskorištavanja dijela stvorenog u radnom odnosu ostane autoru kao manje zaštićenoj strani. Također neprihvatljivom smatramo odredbu koja samim postojanjem radnog odnosa poslodavcu daje pravo da bez izričite privole autora prerađuje djelo stvoreno u radnom odnosu. To otvara prostor cenzuri kao i manipulaciji autorovim stavovima. Članak 26. govori o moralnim pravima autora, što su osobne i duhovne veze autora s njegovim autorskim djelom. Ako netko to autorsko djelo prerađuje bez izričitog autorovog pristanka te veze nekim dijelom ili u cijelosti mogu postati narušene ili nametnute. Završno, u slučaju prestanka radnog odnosa pravo poslodavca da dovrši nezavršeno autorovo djelo treba biti regulirano sporazumom odnosno ugovorom sklopljenim između autora i poslodavca. Tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Amandman broj 24. Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Isto obrazloženje dano uz amandman navedeno pod rednim brojem 22.
U ime kluba poštovana zastupnica Peović.
Evo svemu što je rečeno samo ću dodati tome to da dopusti li se mogućnost prerade jel autorskog djela, to stvarno prijeti da će doći do fakenewsa pa i cenzure, a ono što ste vi dali u svom obrazloženju me posebno iznenadilo, da moralna prava autor zadržava. Moram priznati da mi nije jasno kako to zadržava moralna prava, niti na što ste točno zapravo i mislili. U svakom slučaju mi ćemo tražiti glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 25. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje dano uz amandman navedeno pod brojem 22.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, ne prihvaćam ovo obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje tim više što je sada vidljivo, ako ranije nije bilo jasno, da je riječ o generičkom odgovoru koji ste mi dali jer amandman koji sam ja podnijela nije identičan kao amandmani koji su ovdje branjeni zato što moj amandman, ako ste uopće i pažljivo čitali naše amandmane, ide šire i ne traži da se zadrže imovinska prava autora isključivo novinara nego se referira i na ostale točke čl. 100. koje se odnose i na tvorce arhitektonskog dijela odnosno računalnih igara. Dakle, ne možete mi dati generički odgovor ako ovdje govorim o 3 različite skupine koje su različito definirane i nezaštićene iako bi trebale biti zaštićene zakonom. Ono što novinari o kojima se najviše govori, ali ja sam svojim amandmanom tražila da se to proširi u smislu prava i na one koji su tvorci arhitektonskih djela, a i računalnih igara koji su ipak malo zaštićeniji čak kroz ovaj zakon, mislim na ove koji su tvorci računalnih igara, dakle traže svoja imovinska prava. Stvar je vrlo jednostavna. Čovjek, pogotovo ako ćemo ići prema onome prema čemu ide cijeli zapad, kroz svoj životni vijek mijenja više različitih poslova. No specifičnost toga da se netko naziva autorom u odnosu na možda neka druga zanimanja da on ne proizvodi serijske stvari nego kreira jedan novi sadržaj koji ima osobni pečat. I takav sadržaj koji je neodvojiv od njegovog vlasnika nikada ne može biti u pogledu imovinskih prava, a ona dalje možemo govoriti o nadogradnji na simboličkoj razini i svim pravima koja nam tako pripadaju predmetom isključivo poslodavca i njegovog uživanja. Dakle, tražimo da se autor kao autor ne samo novinar nego i novinar i arhitekt i tvorac računalnih igara u potpunosti uvažava i u materijalnom smislu jer svi od nečega živimo.
Hvala. Tražite, tražite glasovanje?
Da, tražim glasanje.
26. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Odredba … [[Govornik se ne razumije]] na temelju primjedbi iz javnog savjetovanja, a izraz bitan doprinos i primjerena ili razmjerna naknada uobičajeni su u području uređenja autorskih prava i srodnih prava.
U ime kluba poštovani zastupnik Fabijanić.
Baš iz javne rasprave ustrajemo na amandmanu zato što to je de facto amandman udruge koja se bavi zaštitom autorskih prava novinara. Prema tome njih se to najviše tiče i oni su to stavili u javnoj, u javnoj raspravi i to je zato podnesen amandman i to ne samo našega kluba, evo.
Amandman br. 27. Kluba zastupnika HSS-a i RF.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman naveden pod br. 26.
U ime kluba poštovana zastupnica Peović.
Ja ću samo dodati ovome što je rekao kolega Fabijanić da je Društvo za autorska prava novinara relevantna organizacija, a da se tijekom cijele rasprave i izvan sabora i na plenarnoj sjednici vrlo ružno i zapravo jako ne afirmativno ministarstvo odnosilo prema tom društvu i prema primjedbama koje su dolazile iz tog društva. Tražit ćemo da se o amandmanu glasa.
28. amandman zastupnice Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je već dano uz amandman naveden pod br. 26.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam ovo obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje iz još jednog razloga. Uz ovo sve navedeno, dakle riječ je o tome da imamo jedan načelni problem koji se provlači kroz ovaj zakon, a to je da zakon nije precizno određen. Dakle, mi ne možemo govoriti o stvarima koje mogu biti predmet arbitrarne prosudbe kao što je bitan doprinos i primjerena naknada itd.. Tako se mi možemo razgovarati na kavi, a ukoliko želimo stvarati zakone onda oni moraju nedvosmisleno definirati materijalna prava koja iz njih proizlaze za one na koje se odnose. Stoga se ne slažem s pruženim objašnjenjem, te ću tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
29. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Ne radi se o omašci nego o obvezi usklađenosti ove odredbe s odredbom čl. 1. st. 2. i čl. 2. st. 2. direktive.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Tražimo da se o amandmanu glasa. Ostajemo kod amandmana, mi smo vam pružili šansu da je možda omaška, ali sada tek tražimo glasanje nakon vašeg obrazloženja koje je potpuno neprihvatljivo. Hvala.
30. amandman zastupnika Miroslava Škore.
Amandman se ne prihvaća. Pitanja navedena u ovom amandmanu riješena su na odgovarajući način odredbama čl. 149., čl. 240. st. 15. i čl. 306. st. 5.. Odredba čl. 18. st. 1. direktive implementira se odredbom čl. 67.
Gospodin Škoro, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče, dobro došli. Poštovani državni tajniče, dakle slušam pozorno ovo sve skupa i ovo je jedan od, barem što se tiče mene osobno i branše kojoj ja pripadam, krucijalnih zakona gdje ste vi kao državni tajnik i gđa. ministrica, cjelokupna vlada i vaše ministarstvo imali povijesnu šansu da napravite nešto što je bjelodano jasno. Vi ćete ovim zakonom u stvari tražiti nešto čega nema, posebice kad je u pitanju glazbena industrija. Vi ste ovim zakonom konačno bili u prigodi da popravite jednu neravnopravnu situaciju u kojoj se nalaze glumci, novinari, glazbeni izvođači, glazbeni autori, kreativna industrija u cjelini koja je motor ove cijele priče i vi cijelo vrijeme uporno odbijate mogućnost da se pomogne kreativcima jer su u neravnomjernom položaju, a to i je bila intencija dakle da se na neki način njima obešteti sve ono što se stoljećima radi krivo. Vi i dalje štitite one koji mogu nešto umnožavati i dalje štitite one koji to nečije djelo mogu prodavati i dalje štitite one koji de facto samom činjenicom da posjeduju nekakav stroj ili distributivni lanac jesu i bivaju u povlaštenoj poziciji. Jedini način da se, kad je u pitanju ovaj konkretan članak, napravi nešto, to vam govorim kao autor, izvođač, diskograf, utemeljitelj nekih organizacija, doktor znanosti koji je potrošio 10 godina svog života je da se taj individualni dio prevede u kolektivni i da preraste u ne odrecivu naknadu i prije ili kasnije, a tehnologija će to pokazati da sam bio u pravu, to će se dogoditi.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje? [[Upadica Škoro: Tražim glasovanje.]] Amandman br. 31 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća, umjetnici izvođači nisu koautori audiovizualnog djela, ne mogu imati jednako pravo na raskid ugovora kao koautori.
Izvolite gospođa Raukar.
Tražit ćemo glasanje o amandmanu. U čl. 139. navode se prethodni članci u kojima su navedene odredbe primjenjuju i na umjetnike izvođače i kad to nije izrijekom rečeno, ako za umjetnike izvođače nije nešto posebno određeno ili ne proizlazi iz pravne naravi pravo umjetnika izvođača. Ovu odredbu valja proširiti na čl. 95. kako se ovim našim amandmanom i predviđa. Naime, u čl. 95. određuje se glavni koautor, ostali koautori i autori doprinosa imaju pravo na raskid ugovora i zadržavaju pravo na naknadu ako producent audiovizualnog djela nije završio audiovizualno djelo u roku od pet godina od sklapanja ugovora ili ako završeno djelo nije priopćio javnosti u roku od dvije godine nakon završetka djela. Potrebno je smatramo ovo pravo proširiti na umjetnike izvođače jer su i oni utrošili svoje vrijeme i uložili svoje umijeće, energiju, talent i autorstvo u pripremu i realizaciju nezavršenog i nepriopćenog audiovizualnog djela. I sad tek vidim koliko sam bila u pravu, mislila sam da pretjerujem u emociji, zaista se pitam zašto Ministarstvo kulture ne voli glumce? A sad sam ljuta. Ostajemo pri zahtjevu za glasanje.
Hvala lijepa. Amandman br. 32 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća, odredbom ako ugovorom nije drugačije određeno nije moguće brisati s obzirom na obvezujuće načelo ugovorene slobode. Umjetnik izvođač koji odluči naknadu ostvariti kolektivno može isto ostvarivati nesklapanjem ugovora o iskorištavanju izvedbe s proizvođačem fonograma.
Gospodin Fabijanić jel da? Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ugovorom određeno, a ovdje našim amandmanom se bira samo način na koji će se ostvarivati pravo na naknadu ili kolektivnim pravom ili pojedinačnim ugovorom.
Tražite glasanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Amandman br. 33 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 149. predloženo je kompromisno rješenjem kojim se uređuje pitanje ugovora iskorištavanjem glazbene umjetničke izvedbe na internetu što predstavlja glavni predmet sporenja između umjetnika i izvođača i proizvođača fonograma u pogledu donošenja ovog zakona. Odredbe ovog članka u skladu s odredbama čl. 18. direktive prema kojoj je u provedbi načela plaćanja primjerene razmjene naknade izvođačima za iskorištavanje njihovih umjetničkih izvedaba u nacionalnom pravu države članice mogu slobodno koristiti različite mehanizme pri čemu su dužne uzeti u obzir načela ugovorne slobode te pravednu ravnotežu između prava i interesa stranaka. Također je uzeto u obzir da direktiva izvođače prepoznaje kao u pravilu slabije ugovornu stranu u odnosu na proizvođače fonograma.
Gospođa Gamulin Raukar hoćete vi ili? Izvolite.
Ne čujem vas ni jednog ni drugo, ispričavam se bit će da sam stara. Dakle, ostajemo kod ovog amandmana [[Upadica Radin: ili možda mikrofon ne radi ja ne znam.]] Mikrofon radi, to se ne radi o mikrofonu [[Upadica Radin: A u ovo drugo ja neću ulazit, neću ulazit u ovo drugo.]] nego o tome mrmljate jedan i drugi. Ok. Ovim amandmanom našim traži se brisanje navedenih riječ u st. 1. kako bi se ostvarilo načelo sadržano u čl. 18. Direktive 2019/790, a to načelo se mora primjenjivati u svim odnosima između izvođača i proizvođača fonograma prilikom zaključivanja ugovora. Radi se o načelu primjerene i razmjerne naknade koju izvođači imaju pravo primati kod svakog korištenja njihovih izvedbi i koje je ključno načelo čl. 18. spomenute direktive. Također, ovim amandmanom dodatno se implementiraju načela sadržana u čl. 18. Direktive 2019/790, a ta načela se moraju promjenjivati u svim odnosima između izvođača i proizvođača fonograma prilikom zaključivanja ugovora te smatramo nužnim da navedena načela bude jasno izražena u tekstu zakona. Nadalje, potrebno je izrijekom utvrditi status proizvođača fonograma kao korisnika s obzirom na sve odredbe ovog zakona koja se tiču prava i obaveza korisnika kao takvih, a kako bi se izbjegla eventualna drugačija tumačenja. Dodatno, potrebno je utvrditi osnovicu u ukupnoj prikupljenoj naknadi od strane proizvođača fonograma prema kojoj će se obračunavati udjeli za one izvođače koji nemaju ugovorom regulirani odnos. Obzirom da je st. 4. odnosno 5. po novoj numeraciji određeno da će se izvedbe koje nisu regulirane na zakonom propisani način štititi u sustavu kolektivne zaštite potrebno je regulirati na koji način će se navedena činjenica utvrđivati te što su minimumi da bi se ista činjenica mogla nesporno utvrditi, primjerice potrebno je utvrditi identitet stranaka, snimke, godinu izdanja [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] te klauzule vezane uz definiranje [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme.]] naknade pri čemu se ne ulazi u …/Govornici govore u isto vrijeme./… nego klauzule koje se odnose na …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Jel me čujete sada? Dobro, tražite glasanje. Tražite glasanje jel da [[Upadica RAukar Gamulin: Tako je.]] E tako je, dobro, hvala lijepa. Nemojte samo vrijeme, držite u obzir koliko vremena imate. Gospodin potpredsjednik Miroslav Škoro, amandman na čl. 149. ... [[Upadica se ne čuje.]] 34. amandman, da.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandmane pod br. 30 i 30.
Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Ja bi rekao to ovako, s obzirom na činjenicu da ste odbili amandman na čl. 136, svi ovi moji amandmani nakon toga jednostavno nemaju smisla iz jednostavnog razloga što su bili razrada moguće promjene čl. 136. Posebice se to odnosi naravno i na ovaj čl. 306 pa evo ja ovom prigodom, da bi pomogao tijeku rasprave povlačim sve ove svoje sljedeće amandmane, nema za njih apsolutno razloga jer nemaju uporište u ovom prvom članku i napominjem da bi iskoristio vrijeme, da one 3 godine koje ćete dati i koji u principu pružate mogućnost na, neki način, vlasnicima fonograma, gdje sam i sam vlasnik fonograma i to oko 8 tisuća komada, je li, dakle da u tim nekim pregovorima sa izvođačima pokušaju iznuditi nekakve ugovore jer ponavljam, ugovori kojima se ta baza podataka može kod diskografa napraviti jednostavno ne postoje i tu bazu podataka ipak ima najbolje razrađen HUZIP i pri tome smatram da je kriva poruka poslana u javnost da bi, ne znam, ta situacija sa autorskim pravima, odnosno izvođačkim pravima koje bi dobili prateći glazbenici, na neki način bila mazanje vrata debeloj guski, HUZIP-a ili nekih kolektivnih societyja ili društva za prikupljanje novaca je netočna jer trenutno se ne dobiva nikakve novce. Znači od ničega je postotak ništa, a od nečega, pa naravno da ljudi to moraju dobiti. Evo, dakle ja povlačim sve ove svoje amandmane, nema više potrebe da oko toga trošimo vrijeme, hvala vam lijepa, žao mi je što je to sve skupa ovako.
Primamo na znanje. Ne tražite glasanje znači na sve ostale amandmane? .../Upadica: Ne tražim, nema potrebe, zašto oduzimati vrijeme, struju i ... [[Govornik se ne razumije.]] /... .../nerazumljivo/... ovaj amandman br. 35, zastupnik Davor Dretar.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman navedeno pod brojem 30.
Nema ga pa će se glasati o ovom amandmanu. Kluba zastupnika SDP-a na čl., br. 36 amandman na čl. 167.
Amandman se ne prihvaća. Pojam novinarskih autora širi je od pojma profesionalnih novinara i fotoreportera, a predložena izmjena odredbe čl. 167 st. 1 je nejasna. Odredba čl. 167 implementira se odredba iz čl. 15 Direktive koja se odnosi na pravo autora djela uključenih u informativne publikacije na udio od prihoda koji izdavač informativnih publikacija primaju za korištenje njihovih informativnih publikacija od strane pružatelja usluga informacijskog društva te se taj autorski dio ne može ostvariti neovisno.
Hvala lijepa. Znači, glasat će se. Oprostite, ovdje je gospodin [[Upadica: Poštovani potpredsjedniče.]] Da, da, oprostite, da, da.
Ustrajemo pri amandmanu jer činjenica je da je baš ovaj članak zakona jedan od onih najbitnijih od onoga što se traži kod EU direktive, ali isto tako, ta EU Direktiva je prepustila domaće zakonodavstvu da regulira te odnose. Ovako kako ih je definirao predlagatelj, de facto prepušta ono što je prihod mogući od internetskih izdanja, ide isključivo nakladniku, a novinaru, možda, ako i nešto i iz tog razloga smo mi htjeli ono što jest cilj Direktive, a inače, zakon se zove Zakon o autorskim pravima, ne nakladničkim pravima.
Tražite glasanje, naravno? Idemo dalje. Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte, 37.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman navedeno pod brojem ... [[Govornik se ne čuje.]]
Izvolite gđo. Peović.
Pa znači naslov predloženog članka je neopravdano ograničavajući jer obuhvaća samo novinare i fotoreportere novinskih djela, ne i one novinare i fotoreportere čija autorska djela su sastavni dio video sadržaja te ga je iz tog razloga potrebno promijeniti. Sam predloženi članak onemogućava novinaru i fotoreportere da samostalno ostvaruju svoju naknadu već ih prisiljava na to, prisiljava da to svoje pravo ostvaruju isključivo preko nakladnika. Ovim zakonskim rješenjem novinari i fotoreporteri će u potpunosti ostati bez ikakve naknade, ukoliko nakladnici iz bilo kojeg razloga ne ostvare to svoje pravo. Pri tome, razlozi za tako nešto mogu biti različiti, a da novinari i fotoreporteri na njih ne mogu uopće utjecati, zato ćemo inzistirati da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. 38, gđa. Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman navedeno pod brojem 36.
Izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, mislim cijela ova procedura je potpuno besmislena. Vi ste dobili naše amandmane, odlučili ste ih ne prihvatiti. Kada prihvatite, kažete prihvatite i gotovo, a kada kažete ne prihvatite, mi vam dajemo obrazloženje u prazno jer se nikada vjerojatno u povijesti nije dogodilo da je to nešto promijenilo, prema tome, ne znam koji je smisao ovih naših razgovora sa samima sobom, ali očito svi ustrajemo u ovoj predstavi. Ja samo mogu zaključno na tom tragu konstatirati da ovaj nekakav cjelokupni pokušaj koji je prisutan od većeg dijela oporbe, da se novinari, ne samo poimence, nego i u praksi zakona koja će se realizirati njihovim materijalnim pravima, doista dožive kao autori, nije uspio. Zbog toga će ostati nezadovoljni oni, zbog toga ćemo ostati nezadovoljni mi, pri čemu moram napomenuti da naše nezadovoljstvo nije rezultat nekakvih veza s novinarima ili, ne daj Bože, podilaženja novinarima, nego duboke svijesti da društvo kao demokratsko ne može profunkcionirati dokle god novinari ne budu osnažili svoja prava koja će im omogućiti samostalne istupe neovisno o nakladničkim politikama, a koji su bitni upravo u ključnim trenucima kreiranja naše budućnosti. Da pojednostavim, ako je novinar doista zaštićen kao autor onda će on o Todoriću pisati cijelo vrijeme njegovog gospodarskog djelovanja u Hrvatskoj, a ne onda kada dođe afera Agrokor i kada se cijeli sustav već urušio. I zato je važno osnažiti ova prava i bavit se novinarima kao autorima, a ovdje smo svjedočili samo jednoj predstavi bez sluha i u tome nažalost ovoga puta nismo uspjeli.
Hvala. Hvala lijepa. 39. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Prihvaća se amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka u kojem se u čl. 183. st. 2. konačnog prijedloga Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima preciziraju tehnički uređaji na način da se izričito navode vrste tehničkih uređaja na koje se odredba odnosi kojima se pobliže uređuje naplata naknade iz čl. 183. st. 2. Međutim, da bi usklađivanje izričaja odredbi povezanih čl. 183. i 184. bilo cjelovito, dodatno se u čl. 183. u izmijenjenom st. 2. kao i st. 2. … [[Govornik se ne razumije]] riječi „zvučno“ zamjenjuje se riječju „tonsko“.
Gđa. Raukar Gamulin.
Ja sam duboko dirnuta prihvaćanjem amandmana, dolaze mi suze na oči. Bila bih još dirnutija da ste uzeli u obzir izvođače muzičare, da ste uzeli u obzir glumce, da ste, pričekat ću [[Upadica: Ne, ne, u redu]] da ste uzeli u obzir novinare i novinarke. Zaista zahvaljujem na ovom prihvaćanju, duboko sam dirnuta. Hvala.
I ja sam dirnut također. Onda idemo dalje [[Upadica iz klupe: Suglasni ste?]] Suglasni ste, da. Suglasni ste ne, znači.
Ne, prihvaćamo vaše i nećemo, nećemo tražit glasanje o ovom amandmanu [[Upadica iz klupe: Prihvaćate ga u izmijenjenom obliku?]] Da. Kaj? Da, da, u izmijenjenom [[Upadica: Prihvaćate ga ili ne?]] da radi se o samo formalnim izmjenama, da. Toliko sam dirnuta...
Ajmo, dobro, okrugli stol, okrugli stol o tom amandmanu je gotov, idemo dalje.
Idemo dalje.
Klub zastupnika također zeleno-lijevog bloka, br. 40. amandman.
Amandman se ne prihvaća. Termini koji se koriste u ovoj odredbi usklađeni su s terminima koji se koriste u važećem Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, a odredbom se implementira odredba čl. 3. direktive koja se izričito odnosi na rudarenje u svrhu znanstvenog istraživanja.
Gđa. Raukar Gamulin, ovaj nije prihvaćen.
Mi ćemo ostati kod ovog amandmana. Dakle, obrazloženje naše je da istraživačka organizacija je širi pojam i obuhvaća i organizacije koje se uz znanstveno bave i umjetničkim istraživanjem. To je osobito važno kad se spominju sastavnice sveučilišta jer one mogu biti i umjetničke akademije kao što znate sastavnice, npr. Zagrebačkog sveučilišta. Ovo je u skladu i s terminologijom Direktive 219/790. Predložena izmjena u znanstveno uključuje i umjetničko istraživanje, te je primjerena i potreba u kontekstu autorskih prava. Istraživačka organizacija je širi pojam i obuhvaća organizacije koje se uz znanstveno bave i umjetničkim istraživanjem. Tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Klub zastupnika SDP-a, 41.
Amandman se ne prihvaća. Katalog prava u čl. 218. st. 1. usklađen je s odredbama čl. 149. konačnog prijedloga zakona i drugim relevantnim odredbama. Amandmanom se ne provodi tehničko dotjerivanje nego se mijenja sadržaj odredbe čl. 218. suprotno odredbama čl. 419.
Izvolite gospodin, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, mi dakako da ustrajemo pri tom amandmanu zato što moramo postati europska država i mi neke stvari moramo imati regulirano ili bilateralnim ugovorom ili kolektivnim ugovorom i ne možemo više bježati od onoga što jest načelo uređene države. A kad govorimo o konkretnim primjerima na koje se često poziva predlagatelj, ova odredba konkretno je preuzeta u načelu od njemačkog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Tražite glasanje naravno. 42. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je već dano uz amandman pod br. 41.
Gđa. Raukar Gamulin.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Dakle naše obrazloženje, budući da smatramo da je amandman važan je slijedeće, radi se o tehničkom dotjerivanju. Naime, već prethodno navedene i utvrđene obaveze o ostvarivanju određenih prava u kolektivnom sustavu nisu ujedno istovremeno unesene u sam članak koji sadržava samo katalog prava koja se kolektivno ostvaruju pri čemu je obveza u pogledu platformi za dijeljenje sadržaja iz fakultativnog kolektivnog prenesena u obvezno kolektivno radi usklađivanja s čl. 17. Direktive 219/790. Nadalje, na izrijekom utvrđenu obvezu kolektivnog ostvarivanja prava činjenja dostupnim javnosti za sve snimljene izvedbe koje nisu odgovarajuće regulirane ugovorima iz čl. 149. st. 4. potrebno je u odredbama o obveznom kolektivnom ostvarivanju prava takvo pravo i odgovarajuće predvidjeti. Ostajemo kod amandmana i molimo lijepo glasovanje, glasanje.
Br. 43. zastupnik Davor Dretar.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman pod rednim br. 41.
O amandmanu će se glasovati. 44. je povučen. 45. Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Uvođenje naknade za iznajmljivanje informativne publikacije kad se ona daje pripadnicima javnosti na korištenja na mjestima kao što su ugostiteljski objekti, posljedica je uvođenja novog srodnog prava izdavača informativnih publikacija sukladno odredbama Članka 165. uz odgovarajuću odgodu primjene do 1. siječnja 2023. godine odnosno do očekivanog gospodarskog oporavka od krize uzrokovane pandemijom bolesti Covid-19.
Hvala lijepa, o amandmanu će glasovati. Zastupnik Darko Klasić broj 46.
Amandman se ne prihvaća. Na temelju iskustva drugih država članica procijenjeno je da u slučaju nakladnika informativnih publikacija u pogledu korištenja, u pogledu korištenja usluga informacijskog društva obvezno kolektivno ostvarivanje prava odgovarajuće je …/nerazumljivo/… rješenje koje osigurava pravnu sigurnost kako za nositelja prava tako i za korisnika predmete zaštite. Pravnom stečevinom EU predviđeno je obvezno kolektivno ostvarivanje za pojedina autorska ili srodna prava i čega proizlazi da takav način ostvarivanja prava nije u suprotnosti s pravilima EU. Direktiva ne zabranjuje da se prava nakladnika informativnih publikacija u pogledu korištenja od strane pružatelja usluga informacijskog društva ostvaruje u sustavu obveznog kolektivnog ostvarivanja prava.
O amandmanu će se glasovati. Broj 47. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Članak 240. stavak 15. nadovezuje se na Članak 149. stavak 4. te propisuje način koji se u tom slučaju određuje visina cijene koju će platiti proizvođač fonograma za korištenje umjetničke izvedbe na internetu. Navedena odredba odgovarajuće uzima u obzir i situacije kad je ugovor uredno sklopljen s nekim od sudionika umjetnika.
Gospođa Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Nisam baš sigurna da sam vas razumjela, ali ću ponoviti naše obrazloženje. Mi ostajemo kod amandmana obzirom da je propisano da se obavezno kolektivno sukladno naravno pravilima organizacija kolektivne zaštite ostvaruju prava onih izvođača koji nemaju ugovorom reguliran odnos s diskografima te se njihova prava naplaćuju od strane organizacija kolektivne zaštite u razmjernom dijelu potrebno je radi utvrđivanja osnovice za obračun takvog razmjernog dijela prvenstveno razdvojiti naknadu koju proizvođač fonograma prikuplja od komercijalizacije putem interneta na onaj dio naknade koji se odnosi na prava umjetnika izvođača od onog dijela naknade koji se odnosi na proizvođače fonograma. Tek potom može se u okviru onog dijela naknade koji pripada izvođačima utvrditi razmjer između izvođača s ugovorima i izvođača bez ugovora pri čemu se organizacija kolektivne zaštite mora obavezati donijeti odgovarajući pravilnik o raspodjeli obzirom na doprinos svakog pojedinog izvođača snimci. Jednako tako navedeno se mora odnositi i na one izvođače koji su odabrali naknadu ostvarivati kolektivno sukladno prijedlogu iz amandmana 13. našeg dakle govorim koje rješava pravo izbora. Smatramo da je ovaj izričaj precizniji u tom smislu i ponovno se zalažemo za prava izvođača koje ste tako brutalno zanemarili pri ovom zakonu.
Tražite glasovanje?
Ostajemo pri, da želimo glasovanje o ovom amandmanu.
Ok, glasanje naravno. Zastupnik Davor Dretar, 48.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman naveden pod rednim brojem 47.
O amandmanu će se glasovati. 49. je povučen. 50. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže izmijenjeni naslov koji odgovara sadržaju amandmana koji se ne prihvaćaju.
Izvolite.
Mi ćemo ipak tražiti glasanje o ovom amandmanu. Dakle, smatramo da ovaj naslov koji smo predložili dakle dio 8. posebne odredbe u hrvatskom o hrvatskim audiovizualnim djelima u hrvatskoj kinoteci, arhivi HT-a i programima HRT-a naprosto bolje odgovara sadržaju koji nakon tog naslova slijedi. I dakle ostajemo kod zahtjeva za glasanjem. Hvala.
Također Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, 51.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže izmijenjeni naslov koji odgovara sadržaju amandmana koji se ne prihvaća.
Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pripadanja autorskih prava na televizijskim djelima, audiovizualnim dijelima čiji se izvorni arhivski materijal nalazi u arhivi HRT-a, a nastali su prije 1990. godine. Ponovno kažemo isti razlog, navedeni naslov bolje odgovara sadržaju Članka 301. i ostajemo kod amandmana, tražimo glasanje. Hvala.
Također Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, 52.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom se uređuju pitanja imovinskih, autorskih i srodnih prava u pogledu korištenja audiovizualnih dijela koje se nalaze u arhivi HRT-a, a ne uređuju se pitanja skrbi, restauriranja ili revitaliziranja kinematografskih djela. U području uređenja autorskog prava ne postoji pojam televizijsko djelo.
Gospođa Raukar Gamulin.
… [[Govornica naknadno uključena.]] ostajemo kod amandmana, tražimo glasanje, radi se o tehničkom dotjerivanju u našem amandmanu. Naime, već prethodno navedene i utvrđene obaveze o ostvarivanju određenih prava u kolektivnom sustavu nisu ujedno istovremeno unesene u sam članak koji sadržava sam katalog prava koja se kolektivno ostvaruju pri čemu je obaveza u pogledu platformi za dijeljenje sadržaja iz fakultativnog, kolektivnog, jel na to nešto krivo čitam, ne, to je to 52, da, da, da, dakle iz dosega Članka 301., krivo sam, potrebno je izuzeti audiovizualna kinematografska djela to je vrlo važno čije kopije se nalaze u arhivi HRT-a. Za skrb o tim djelima treba biti ovlaštena posebna institucija. Naime, HRT nema ni praksu, ni resurse za restauriranje i revitalizaciju kinematografskih djela, niti je do sada bila ovlaštena, niti je, niti treba biti ovlaštena za promociju, distribuciju kinematografskih djela. Također, bilo je potrebno u stavku 3. unijeti odredbu o obavezi HRT-a da izvijesti javnost o popisu djela iz stavka 1. kako bi sve zainteresirane strane pravodobno i u cijelosti podnijeti dokaze o sjecanju odnosno posjedovanju prava na to djelo. Ovaj amandman smatramo izuzetnim važnim, žao nam je da ga niste niti pročitali do kraja, niti shvatili, niti htjeli prihvatiti. Ostajemo kod zahtjeva i tražimo glasovanje, glasanje, šta god. Hvala.
53., također zeleno-lijevi blok.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom se uređuju pitanja imovinskih, autorskih i sverodnih prava u pogledu korištenja audiovizualnih djela koja se nalaze u arhivi HRT-a. U pogledu institucije kulturne baštine upućuje se na odgovarajuće odredbe zakona.
Izvolite gospođa Rakar Gaumilin.
Hvala. Dakle, ovim člankom određuje se nadležnost Hrvatskog audiovizualnog centra za upravljanje, korištenjem prava kinematografskih djela pohranjenoj u hrvatskoj kinoteci. To je bilo potrebno jer je prethodnim amandmanom primljena Članka 301. sužena samo na televizijska djela. Mi ostajemo kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala.
54., također zeleno-lijevi blok.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman naveden pod brojem 52.
Gospođa Raukar.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ostajemo kod amandmana, tražimo glasanje jer je ova izmjena nužna zbog izmjena koje smo tražili u tekstu Članka 301. Hvala.
55., zeleno-lijevi blok.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman pod brojem 52.
Ostaje kod amandmana, tražimo glasanje zato što je ova izmjena nužna iz istog razloga u 54. jer je, zbog izmjena učinjenih u tekstu Članka 301. za koje smo isto tako podnijeli amandman i tražimo glasanje. Hvala.
56., zeleno-lijevi blok.
Amandman se ne prihvaća. Odredba predstavlja kompromisno rješenje u odnosu na posljedično povećanje troškova poslovanja HRT-a koje se financira javnim sredstvima odnosno prihodima od mjesečnih pristojbi.
Izvolite.
Ostajemo kod amandmana.
57., zeleno lijevi-blok [[Upadica: Samo malo.]] aha [[Upadica: Imam svoje 2 minute.]] onda imate 2 minute, imate 2 minute.
Hvala, oprostite. Dakle, jednostavno obrazloženje je da smatramo da je primjereno da naknada za ponovno emitiranje osim glavnom koautoru pripadne i ostalim koautorima kao i umjetnicima izvođačima. Dakle, vi ponovno ovdje zanemarujete ne samo glumce izvođače audiovizualnih djela, nego zanemarujete i autore. Ja sam duboko uvjerena da će ovdje i Ustavni sud imati što za reći jer je naprosto nemoguće da vi suzujute jedno audiovizualno djelo na jednog autora tzv. glavnog koautora, to ste fenomenalno izmislili taj novi termin za redatelje. Jer mi svi znamo, jel tako vi gledate filmove, koga vidite tamo na tom platnu. Jel vidite glavnog koautora? Ne, vidite neke ljude, to su vam glumci. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
57., zeleno-lijevi blok.
Amandman se ne prihvaća s obzirom na odredbu Članka 304. stavka 5. nejasna je svrha predlaganja, dodavanja nove odredbe koje se koja se odnosi na isto uređenje.
Izvolite.
Kod amandmana tražimo glasanje. Uvođenjem tog novog modela naknada za ponovno emitiranje audiovizualnih djela ne mogu se osporiti ranije ugovorena prava na naknade za ponovljeno imitiranje glavnom i svim koautorima audiovizualnih djela kao i umjetnicima izvođačima. Žalosno je da smo u bivšim vremenima mi umjetnici izvođači i po vama tzv. koautori znači pisci, scenaristi, autori glazbe, snimatelji, montažeri imali svoja prava koja su nam bila zagarantirana da bi nam sada Ministarstvo kulture ta čak i stečena prava koja imamo svojim ugovorima oduzelo. Mislim da će i ovo biti zgodnih pitanja za Ustavni sud. Hvala najljepša, ostajemo kod, kod amandmana i tražimo glasanje. Hvala lijepa.
Hvala. 58., Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Poglavljem 2. detaljno je uređeno područje primjene zakona te se u pogledu primjena na proizvođače fonograma upućuje na odredbu Članka 10.
Gospodin Fabijanić.
Mi dakako ustrajemo kod ovog amandmana jer je ovdje riječ o autorskim djelima i sa ovim dodatkom mi de facto i međunarodno zaštićujemo hrvatska autorska djela. Pozivajući se dakako na Direktivu Europskog parlamenta 593 od 2008., ali i našim zakonom Članak 23., pardon 24. i 25. Zakona o međunarodnom privatnom pravu.
Hvala lijepa. Zastupnik Davor Dretar, 59.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je dano uz amandman naveden pod rednim brojem 58.
Glasovat će se o amandmanu. Klub zastupnika SDP-a, 60.
Amandman se ne prihvaća. Rok od 3 godine za usklađenje ugovora s novim zakonom je primjeren rok koji je uobičajen u obveznim odnosima, a uzima u obzir broj i vremenski opseg ugovora koje je potrebno revidirati. Skraćivanje roka moglo bi dovesti u pitanje jednake mogućnosti svih umjetnika izvođača da sklope predmetni ugovor.
Gospodin Fabijanić.
Zahvaljujem. Mi ustrajemo na ovaj amandman. Razlog je vrlo jednostavan ili ćemo nešto riješiti u roku od 6 mjeseci, ako se ne riješi onda se primjenjuje kolektivno pravo, tako da postoji rješenje. Ono što je bila dilema oko rokova je bila slijedeća. Od mnogih dakle izuzev autora, dakle autori i izvođači su nam govorili da je sustav neuređen. Oni koji bi angažirali, bilo to da je riječ o nakladnicima ili diskografima itd. su tvrdili da je ipak sustav u prošlosti bio uređen. Dati rok od tri godine to znači da smo do jučer nažalost na tom području imali kaos, dakle to je priznavanje anarhije u tom sustavu.
Hvala lijepa. Zastupnik g. Davor Dretar 61.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je dano uz amandman naveden pod rednim brojem 60.
Glasovat će se o amandmanu. Zastupnik g. Darko Klasić 62.
Amandman se ne prihvaća, rok od tri godine za usklađenje ugovora s novim zakonom je primjeren roku koji je uobičajen u obveznim odnosima, kao što smo već rekli uzima se u obzir broj i vremenski opseg ugovora koji je potrebno revidirati. Skraćivanje roka bi moglo dovesti u pitanje mogućnost umjetnika da sklope ugovor.
O amandmanu će se glasati. Klub zastupnika Centra i GLAS-a 63.
Amandman se ne prihvaća, čl. 306. st. 5. ne prepisuje se retroaktivna primjena zakona nego usklađivanje ugovora sa zahtjevima novog propisa zbog bitno izmijenjenih okolnosti iskorištavanja glazbenih izvedbi umjetnika izvođača na internetu dok sva stečena prava dionika odnosno ugovorenih snaga ostaju netaknuta sukladno odredbama čl. 205. i st. 3. Navedeno je u skladu s odredbama čl. 18. st. 2. direktive koja propisuje da u provedbi načela plaćanja primjerene i razmjerne naknade za iskorištavanje umjetničkih izvedba u nacionalnom pravu države članice mogu slobodno koristiti različite mehanizme pri čemu su dužni uzeti u obzir načelo ugovorne slobode te pravednu ravnotežu između prava i interesa. Također je uzeto u obzir da direktiva izvođače prepoznaje kao u pravilu slabije ugovorenu stranu u odnosu na proizvođače fonogarama.
O ovom amandmanu će se glasovati. 64 je povučen. 65 gospođa Karolina Vidović Krišto.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je dano uz amandman navedenog pod rednim brojem 63.
O amandmanu će se glasovati. 66 povučen. 67 Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća, s obzirom da se u velikom dijelu ovim zakonom zadržavaju odredbe važećeg Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, nije moguće provesti svrsishodnu procjenu učinaka zakona u cjelini nego eventualno pojedinih novih zakonskih rješenja koja se uvode.
Glasovat će se o amandmanu. 68 zastupnik Davor Dretar.
Amandman se ne prihvaća, zainteresiranim stranama u interesu je što skorije reguliranje njihovih međusobnih odnosa u skladu sa zahtjevima novog propisa te se ne vidi svrha u odgađanju stupanja na snagu predmetne odredbe. Ista će se početi primjenjivati kada se za to ispune odgovarajući uvjeti.
Hvala lijepa. Nema više amandmana na ovaj zakon. Sada je na redu pregled amandmana na Konačni prijedlog Zakona o elektroničnim medijima. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Nino Raspudić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Željko Pavić, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnik Erik Fabijanić, Klub zastupnika HDZ-a, zastupnik Davor Ivo Stier, zastupnica Katarina Peović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničnim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, također državni tajnik u Ministarstvu kulture i medija g. Krešimir Partl s nama i on će zapravo obrazlagati stav ministarstva o amandmanima. Prvi je Klub zastupnika HDZ-a, prvi amandman.
Amandman se prihvaća.
2. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. U slučaju kršenja čl. 14. Vijeće za elektroničke medije ne može pokretat postupke niti izricati mjere budući da je kršenje ovog članka kažnjivo po odredbama Kaznenog zakona.
Želite g. Fabijanić obrazlagat?
Mi ustrajemo na ovom amandmanu jer jedno je kazneno gonjenje, a jedno je utvrđivanje stanja, tako da ne vidim razloga zbog čega bi mi trebali povuć taj amandman odnosno smatramo ga da je u skladu sa zakonom. … tražimo glasanje.
3 i 4 piše mi ovdje da su identična.
I još jedan dodatak, kada govorimo o kaznenim djelima mene da izvinete čudi amandman HDZ-a koji de facto briše uvjet da član Vijeća za telekomunikacije može bit može bit i počinitelj kaznenog djela.
Dobro, dobro. Uz napomenu da su 3 i 4 identičnog sadržaja ja sad pitam Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka da li želi obrazlagati? [[Upadica Raukar Gamulin: Apsolutno.]] Izvolite.
Dakle, mi smatramo i ostajemo kod tog amandmana, tražimo glasanje. Dakle, naše obrazloženje da je to vezano uz čl. 14. predlažemo da zakonodavac obaveže vijeće da definira kriterije za samoinicijativno postupanje i postupanje odnosno sankcije u slučaju prijave kršenja čl. 14. Zakona o elektroničkim medijima. Na taj način vijeće će kvalitetnije moći donositi odluke vezane za povrede čl. 14. Molimo glasanje o amandmanu.
Hvala. Također identičan je amandman zastupnika Željka Pavića i također će se glasati o tom amandmanu. Br. 5. je amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća, … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] primjenjuje od 2009.g. te predstavlja jasnu odredbu veznu za suzbijanje diskriminacije.
Hvala. Izvolite gospođo Peović.
… [[Govornik se ne razumije.]] da se taj članak primjenjuje od 2009.g. u ovom zakonu. Dobro. Znači odredba koja … citiram da je „audiovizualnim medijskim uslugama zabranjeno poticati, pogodovati poticanju širenju ideja fašističkih, nacističkih, komunističkih i dugih totalitarnih režima je prije svega neprovediva od 2009.g. baš me zanima koliko ste puta imali nešto vezano uz ovo, a svakako je takva da će otvoriti niz prijepora. Nije čudno da je baš u 2009.g. ubačena u domaće zakonodavstvo, to vam je važna informacija jer upravo 2009.g. i iz konzervativnih krugova u Europi lansirana ta rezolucija koja izjednačava nacizam i fašizam s jedne strane i komunizam s druge strane, važno je napomenuti da je nacizam kojem je u temelju zločinačka ideja režim temeljen na rasnim zakonima, valjda je potrebno ponavljati. Zločinački poredak od samog svojeg početka dok je staljinizam koji bi se ovdje trebao zapravo apostrofirati koji se ovdje izjednačilo sa komunizmom zastranjene od komunističke ideje boljeg, pravednijeg, besklasnog društva koja uz to nikad nije implementirana … zemlji. Baš me zanima kako će se ovaj članak implementirati s obzirom da je u Grazu pobijedila stranka na izborima nedavno koja se u svom nazivu ima komunistička da li ćemo prestat izvještavat o izborima u Austriji zbog toga jer je riječ o totalitarnim režimima. Naglasila bi da je ovaj stavak neprovediv u … članak neprovediv baš me zanima da li je ikad bio implementiran na bilo koji način, a u svakom slučaju on proizlazi iz jedne jako reakcionarne, reaktivne ideologije koja se širi uglavnom iz onih zemlja u kojima sve više primjećujemo manjak demokracije.
Dobro, tražite glasovanje?
Tražimo glasovanje.
Dobro. I sada je na redu br. 6 amandman g. Raspudića, Nine Raspudića.
Amandman se ne prihvaća, predmetni se stavak također primjenjuje od 2009.g. te predstavlja jasnu odredbu vezanu uz suzbijanje diskriminacije.
Izvolite g. Raspudić.
Objašnjenje nije zadovoljavajuće, to što je nešto greškom stavljeno u 2009.g. te godine je izostavljen nacistički režim, a uz komunistički i fašistički stoji nacionalistički pa se iz tog zakona iz 2009. dalo zaključiti da je nacizam sasvim uredu, a nacionalizam da je problematičan jednako kao fašizam i komunizam, tako da to nije nikakav argument. Rodni identitet izražavanje kako stavljate u četiri članka ovog zakona je subjektivni osjećaj o vlastitom rodu, subjektivni osjećaj neovisan o spolu i kao takav subjektivni osjećaj ne može pretendirati na objektivno zakonski normirano … Riječ je o neznanstvenom, anticivilizacijskom podrivanju temelja društva o jednom antropološkom iracionalnom eksperimentu gdje očekujete od ljudi valjda ako ja sutra dođem i kažem da se osjećam subjektivno kao žena da mi se predsjedavajući obraća u ženskom rodu, a portal koji to iskritizira ili čak neko u komentaru na portalu da plaća kaznu od milijun kuna. Ne znam zašto to gurate, ko vas na to tjera, ali ovo je potpuno iracionalno i tražit ću glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. S time da ne bi bilo nikakvih problema oko toga, toga je bilo u Talijanskom parlamentu, znate bolje od mene jel da. 7. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća, također terminologija od 2009.g. i nema potrebe da se mijenja budući da je … pravno žena i muškaraca jedno od temeljnih vrijednosti EU.
Izvolite gospođa Raukar.
Mi ćemo ustrajati na amandmanu budući da terminologija koja se koristi u ovoj alineji nije dosljedna terminologiji koja se koristi u ostatku zakona te se ista treba uskladiti s europskim i nacionalnim anti diskriminacijskim zakonima i direktivama na koje se ovaj zakon poziva i zbog toga terminologija predložena amandmanom korigira upravo taj nedostatak. Zato tražimo glasanje o ovome amandmanu. Hvala.
Hvala lijepa. Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Također br. 9 Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika.
Amandman se prihvaća.
I br. 10 zastupnik Nino Raspudić.
Amandman se ne prihvaća, radi se o odredbi vezanoj za suzbijanje diskriminacije.
Izvolite g. Raspudić.
Ponovo isto obrazloženje, tražiti od nas da nečiji subjektivni osjećaji koji može biti ovakav ili onakav priznajemo kao objektivnu stvarnost u postupnosti ruši racionalnost, racionalnost ljudskih odnosa znanost kao takvu koja je jasna kromosomi xxx … da vam dalje ne objašnjavam. Taj put na zapadu je već doveo do nekih mučnih posljedica, dovest će do ukidanja ženskog sporta kao takvog. Imamo već primjere u Australskoj rukometnoj reprezentaciji biološkog muškarca mog stasa od 2m i 100kg koji igra sa ženama i redovito ih tuče, imamo u borilačkim vještinama već biološke muškarce koji tuku i premlaćuju žene, imamo slučaj u Engleskoj gdje je muškarac samo što se izrazio rodno kao žena je završio u ženskom zatvoru gdje je vršio silovanja i zlostavljanja, dakle ja vidim od tog Zakona o suzbijanju diskriminacije preko Istambulske konvencije do ovoga što radite sada da vi idete tim utabanim putem kojeg vam je neko naložio, a čije će posljedice završiti u prije svega problemima za žene kakve viđamo danas na zapadu i o čemu čitava jedna struja feministička danas se buni na jednak način kao ja danas. Dakle, obrazloženje se ne prihvaća i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Bili ste jasni. Odbor za zakonodavstvo 11.
Amandman se prihvaća.
Broj 12. Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku tako da stavak 3. glasi: „Nije dopušteno oglašavanje političkih stranaka, koalicija i nezavisnih zastupnika u Hrvatskom saboru, te iz članova predstavničkih tijela jedinice lokalne i područne samouprave izabranih s lista grupa birača osim za vrijeme izborne promidžbe sukladno posebnim propisima ili posebnim propisima kojima se uređuje provedba izbora.“
Gospodin Zurovec, nije upaljen, sad je.
Zahvaljujem se. Ako mi možete samo pojasniti jel to nakon konzultacija možda sa DIP-om pa ste onda došli do tih izmjena, ok.
Prihvaća, znači prihvaćen je amandman. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, 13.
Amandman se ne prihvaća. Radi se o transpoziciji Članka 20. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.
Izvolite gospođa Raukar Gamulin.
Mi ovaj amandman također smatramo izuzetno važnim, ostat ćemo kod njega iz vrlo jednostavnog razloga što smatramo da ukupno trajanje bloka oglasa kojim se prekida program za djecu ne može trajati duže od 5 minuta. Razloge svi vrlo dobro znamo. Tražimo glasanje o amandmanu.
Hvala. 14., Fokusa i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Svrha ovog članka da se poruke koje se imitiraju besplatno, a vezane su uz humanitarne akcije ne ubrajaju u dopušteno vrijeme emitiranja reklama.
Izvolite gospodin Zurovec.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sve ok, kasno je sve 5. Pa evo prvenstveno evo da čisto objasnim znači nejasna je i suprotna duhu prijedloga ovog zakona zapravo zabrana emitiranja poruka koje potiču temeljne društvene vrijednosti posebice što je navedena zabrana postavljena u obliku formalnog uvjeta pribave rješenja o odobravanju prikupljanja kad su humanitarne pomoći. Poticanje temeljnih društvenih vrijednosti zapravo je jedna od intencija nas kao zakonodavaca, a ne nešto što bi se trebalo i ograničavati niti su društvene vrijednosti na bilo koji način ograničene prvenstveno evo samo na prikupljanje humanitarne pomoći. E sad, ova sama riječ besplatno koju ste naveli ona je u jednu ruku nepotrebna u ovoj odredbi jer plaćeno emitiranje poruka humanitarnog karaktera koje nije poduprto zakonom propisanim rješenjima ne bi trebalo biti izuzeto od reguliranja putem ovog zakona. A baš radi izbjegavanja emitiranja poruka lažnih sakupljača humanitarne pomoći. Evo sjećamo se prije par godina kad smo imali situaciju da je jedan muškarac evo skupljao pomoć da mu se pomogne i poslije toga otišao u Tursku na putovanje sa svojom djevojkom. Tako da je intencija da se taj dio zaustavi, takvi postupci.
Tražite glasovanje? Da.
Tražim glasovanje.
Gospođa Katarina Peović, 15.
Amandman se ne prihvaća. Svrha je ovog članka nakladnicima radija i televizije na lokalnim razinama kao i elektroničkim publikacijama osigurati oglašavanje iz sredstava osiguranim proračunima. Brisanjem ovog članka postaje upitno koliko bi sredstava osiguranih u proračunima bilo usmjereno na lokalne nakladnike i elektroničke publikacije budući da nakladnici na nacionalnoj razini imaju daleko veći doseg, a samim time i prioritet pri oglašavanju.
Broj 16, klub zastupnika [[Upadica: Ispričavam se, mogu.]] o pardon ispričavam se, gospođa Peović izvolite, izvolite.
Znači o čemu se radi? Znači to je Hrvatsko novinarsko društvo upozorilo. Oglašavanje državnih tijela i javnih tvrtki u komercijalnim elektroničkim medijima je oglašavanje koje je u najvećem broju slučajeva drugo ime za korupciju. Kada to govorimo nije riječ o nekim pretjeranim ocjenama uzmemo li u obzir znači jako dobro poznatu aferu Fimi medija gdje su javna poduzeća i tijela državne uprave prebacivale lokalnim medijima na ime najčešće fiktivnog oglašavanja javni novac koji je kasnije korišten za predizborne kampanje HDZ-a ili privatnu potrošnju njegovih čelnika. Ono što HND, Hrvatsko novinarsko društvo predlaže zvuči izuzetno suvislo, a to, a to je da se financiranje treba provesti putem javnih potpora. Ne vidimo razlog za to, u svakom slučaju tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. 16., Klub zastupnika Centra i GLAS-a, izuzetno kompleksan ovaj amandman šteta što nema nikoga. Izvolite gospodin Partl.
Amandman se ne prihvaća. Usklađuje se udio ukupnog tjednog programa koji mora biti posvećen priopćavanju vijesti i obavijesti na području koncesije. Ističem posebno da je udio od 10% bio propisan zakonom iz 2004. kad većina nakladnika nije emitirala 24 sata.
Kraći je odgovor od amandmana. Glasovat ćemo o tom amandmanu, proučite ga. Zastupnica Katarina Peović, 17.
Amandman se ne prihvaća. Također odgovor je kao i na amandman pod rednim brojem 16.
Izvolite gospođo Peović.
Pa evo dakle, riječ je opet o problematičnom zakonskom rješenju. U končanom prijedlogu zakona došlo je do smanjenja obveze objavljivanja vijesti i obavijesti lokalnih radija i televizija s dosadašnjih 10% na svega 4, 5 ili 7% svog programa. Znači tako je predloženo u Članku 42. Ono što novinarsko društvo naglašava je sigurno točno da će to nanijeti sigurno veliku štetu onima koji žive na lokalnim područjima, a kojima su lokalni izbori glavni, lokalni mediji glavni izvori informiranja. A osim toga što će time se unazaditi njihova informiranost unazadit će se i informativna kvaliteta lokalnih i regionalnih medija, a ono što je posebno dramatično doći će do gubitka radnih mjesta. Radnih mjesta novinara u lokalnim sredinama. Stoga je ovdje bio prijedlog Radničke fronte da se postotke poveća s 4, 5, 6 i 7 na 8, 10, 12, 14. Smatram da je to važno i tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Svi žive na lokalnim područjima. Svi žive na lokalnim područjima, kažem. Zastupnik Davor Ivo Stier, 18.
Amandman se ne prihvaća. Ovim se Zakonom ne mogu posebno pojašnjavati pojmovi koji su uređeni drugim zakonima, također, i u podst. 9 st. 2 već je propisano i drugih najvećih vrednota ustavnog poretka, što obuhvaća ovaj Prijedlog.
Glasovat ćemo o tom amandmanu. G. Nino Raspudić, amandman 19.
Amandman se ne prihvaća. Ovim se potiče razvoj ... [[Govornik se ne razumije.]] suzbijanje diskriminacije.
Izvolite g. Raspudić.
Nisam zadovoljan obrazloženjem. Prisiljavanje ljudi silom zakona da nečiji subjektivni osjećaj priznaju kao objektivnu stvarnost dovodi do potpunog nereda u društvu i sloma svake racionalnosti. To da ja tvrdim da nisam muškarac u 45 nego da sam japanska djevojčica od 8 godina i da tražim od vas da to priznajete kao objektivnu stvarnost, ja doista ne znam čemu vodi i kako se vi sada osjećate. Je li to poseban osjećaj dokidati muškarce i žene u Hrvatskoj kroz prijedlog ovih zakona? Od kuda vam to? Zbog čega ovo gurate? Vidim da je zastupnik Stier pokušao nešto ubaciti, ovo što je bilo na tragu HDZ-ove slavne interpretativne izjave kada ste gurali Istambulsku konvenciju, sada se vidi da su kritičari bili u pravu, da je ovo samo jedan korak dalje u ovoj potpunoj iracionalnosti. Dakle tražim da se glasuje o amandmanu.
Klub zastupnika HDZ-a, broj 20.
Amandman se prihvaća.
Zastupnica Katarina Peović, 21.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo pravo ponuditi izaziva pravnu nesigurnost, a Ustav RH točno je propisao uvjete za izbore dvotrećinskom većinom.
Izvolite gđo. Peović.
Tome je bilo dosta riječi u raspravi i ako niste prihvatili ovaj amandman, dakle možda se moglo riješiti to drugačije. Ali, ono što je sigurno da, se moramo složiti da je veliki problem ovisnost medija o političkim strukturama, posebno dakle na lokalnim razinama, da svim živimo na lokalnim razinama, ali stvar je u tome da trebamo i razmišljati lokalno, je li, kako se to odražava na te lokalne razine. Rješenje da se depolitizira Vijeće za elektroničke medije tako da se dakle ili predloži, kako je ovdje stavljeno da najveća strukovna organizacija predlaže svoja 2 člana ili da se članovi biraju dvotrećinskom većinom ili jedno i drugo, sigurno bi doprinijelo nekoj depolitizaciji tog Vijeća. U svakom slučaju kada imate drugačiji način biranja, ako nije biranje dvotrećinskom većinom, onda dolazite do toga da imate stranačke kadrove u tom Vijeću. Kako bi se to izbjeglo, moglo se znači možda i nekako drugačiji riješiti, slažem se, ali je ovo bio jedan, čini mi se, vrijedan pokušaj. Tražit ćemo da se glasa onaj, o ovom amandmanu.
Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, 22.
Amandman se ne prihvaća. Također, Ustav RH propisuje u kojim se slučajevima donose odluke dvotrećinskom većinom.
Izvolite gđa Raukar.
Nisam vas čula, ali dobro. Dakle mi ćemo tražiti da se glasa o ovom amandmanu, smatramo da je važan jer se njime osigurava da HS samostalno imenuje i razrješuje članove Vijeća za elektroničke medije. Mi upravo sada svjedočimo jednoj nezamislivoj situaciji u kojoj Vijeće za elektroničke medije uporno odbija priznati da je protuzakonito dodijeljena koncesija, da je u dokumentaciji ništetan dokument, dapače, odbilo je uzeti koncesiju, što je predviđeno Zakonom o elektroničkim medijima, a pritom već, dakle to traje tjednima, Vlada RH ne poduzima ništa. Trebala bi predložiti razrješenje članova Vijeća koji se naprosto ponašaju protuzakonito i zato smatramo da bi tu te ovlasti trebalo prebaciti na Sabor za koje se eto, nekako nadamo da bi brže i spremnije reagirao na ovako skandaloznu situaciju, usuđujem se reći. Hvala. Tražimo glasanje.
Već ste rekli, da. Hvala. 23 je povučen. 24, zastupnica gđa. Marija Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Osnovni kriteriji propisani su zakonom, a detalji istih razrađuje Vijeće podzakonskim aktom.
Glasovat ćemo o tom amandmanu. Odbor za zakonodavstvo, 25.
Amandman se prihvaća.
26, zastupnik g. Nino Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Stavak je usuglašen s relevantnim dionicima između 2 čitanja i smatra se pozitivnim poboljšanjem odredbe.
Izvolite g. Raspudić.
Nisam zadovoljan obrazloženjem. Ovo nije nikakav pozitivan pomak, ovo je uvođenje cenzure, točnije poticanje autocenzure gdje portali koji ionako jedva preživljavaju, većinom riskiraju kaznu od 100 tisuća do milijun kuna radi nečeg što je nepoćudno po novoj dogmi koju namećete. Radije će sam izbrisati komentare nego riskirati tako novčanu kaznu. Zakon je minimum morala, u jednoj normalnoj ljudskoj zajednici se takve stvari samoreguliraju. Pitanje govora mržnje u Hrvatskoj je nametnut, izmišljen problem, sve statistike imamo vrlo precizne, ove za 2019. g., pokazuju da je u Hrvatskoj vrlo malo i zločina iz mržnje i presuđenog govora mržnje, sve to se i sankcionira drugim zakonima i Ministarstvo kulture i medija doista se ne treba baviti mržnjom i ljubavlju, biti orwelovsko „Ministarstvo ljubavi“. Osim toga, komentari na portalima, teško je negdje odrediti granicu što je sloboda govora, a što nije dovoljno izražavanje ljubavi ili izražavanje mržnje. Psihološki gledano, nekim ljudima ti, to komentiranje može koristiti i kao jedna vrsta ventila, time što se zatvore ovi mediji za komunikaciju, neće se riješiti problem mržnje nego će ona teći drugim kanalima, kao što su društvene mreže ili ako je uspijemo u potpunosti spriječiti, izražavanje mržnje, to ne znači da ćemo je riješiti, nego bez tih ventila vjerojatno će prijetiti drugačijom, gorom eskalacijom. Dakle, ovo je potpuno nepotrebno, portali ne trebaju odgovarati za sadržaj koji generiraju korisnici, govor ne treba kontrolirati u Hrvatskoj mi s tim nemamo velikih problema i ponovit ću još jednom, ovo je sve na tragu uvođenja cenzure, točnije poticanja autocenzure i tražit ću da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala. Zastupnik Erik Fabijanić 27.
Amandman se ne prihvaća, također taj stavak je usuglašen sa relevantnim dionicima što su Udruga nakladnika Tiska i HND i smatramo ga pozitivnim poboljšanjem u odnosu na prvi tekst zakona.
Izvolite g. Erik Fabijanić.
Ovdje baš inzistiram na ovom amandmanu iz razloga što ovim amandmanom de facto vraćamo odredbu u prvo čitanje jer i sadašnja pozitivna praksa, pa i ona sudska dokazuje i pokazuje da nakladnik mora biti odgovoran za čitav sadržaj. Ovo što vi kažete relevantni dionici u ovom konkretnom slučaju znači možda i podleći klijentelističnim odnosima između vlasti i nakladnika, a ne smijemo zaboraviti da ni HND nije od toga izuzeto zato što većina ljudi koji su novinari rade kod tih istih nakladnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Broj 28 zastupnika Željka Pavića je istog sadržaja pa nema potrebe za obrazloženjem predlagača, ne amandmana nego zakona. Broj 29 zastupnik Nino Raspudić.
Amandman se ne prihvaća radi se o prekršajnoj odredbi vezano iz čl. 21. st. 4. podstavak 2. kojim se suzbija diskriminacija u audiovizualnim komercijalnim komunikacijama.
Izvolite g. Raspudić.
… [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] pod prijetnjom sankcija i kazni nekoga da nečiji subjektivni osjećaj koliko god on apsurdan bio priznaje kao objektivnu stvarnost je najveća moguća diskriminacija za koju se ikada čulo u Hrvatskoj. Između ostalog to je i dokidanje slobode mišljenja, dokidanje znanosti i objektivne istine, slobode govora pa ako hoćete i vjerskih sloboda u Hrvatskoj. Argumentirao sam ovdje tijekom rasprave da portal koji bi objavio apostolsku pobudnicu liberalnog Pape Franje „Amoris laetitia“ u kojem on raščlanjuje i kritizira rodnu ideologiju koju vi ovdje promičete i gurate dalje u hrvatsko zakonodavstvo da takav portal riskira milijun kuna kazne. Je li ovo stvaranje zakonodavne osnove sutra i za progon kršćana u Hrvatskoj, vi to razmislite. Siguran sam da ste ponosni na sve ovo što radite. Tražit ću glasovanje o ovom amandmanu.
Klub zastupnika zeleno-lijevo bloka 30.
Amandman se ne prihvaća, radi se o propisu koje vijeće ne može donijeti budući da je kršenje st. 2. čl. 14. propisano kažnjavanje temeljem Kaznenog zakona te odluku može donijeti samo sud.
Izvolite gospođa Raukar.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Dakle, ne govorimo o Kaznenom zakonu nego o samoinicijativnom postupanju, vrlo jasno. Ostajemo kod ovog amandmana. Usklađuje se naime ovaj amandmanom sa našim prvim amandmanom kod kojeg smo isto tako ostali, koji predviđa donošenje pravilnika koji sadrži odredbe o kriterijima za samoinicijativno postupanje i postupanje u slučajevima prijave kršenja čl. 14. ovoga zakona i zbog toga smatramo da je ovaj amandman potreban i tražimo glasanje. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju br. 31 zastupnik Željko Pavić.
Amandman se ne prihvaća, također obrazloženje dano uz amandman pod rednim br. 30.
Dobro. Gotovi smo znači možemo otić. 1,2,3,4,5,6 idite i razmnožite se. Sutra ujutro u 9,30, kaže tajnik sjednice prema planu, što god to značilo. SJEDNICA PREKINUTA U 19:40 SATI
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 99. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, amandmane su podnijeli zastupnica Ružica Vukovac, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Željko Lenart, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničnom poštom. Molim predsjednika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Tugomir Majdak. Najprije o amandmanu br. 1. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Dakle, na nivou EU jedinstvena odredba koja regulira sjetvu vlastitog sjemena s poljoprivrednog gospodarstva ne postoji, ali svaka država članica uređuje navedenu problematiku samostalno, iznosim nekoliko primjera, Irska i Cipar imaju obveznu sjetvu certificiranog sjemena, Litva subvencionira sjetvu certificiranog sjemena, žitarica i krumpira dok Mađarska i Belgija primjenjuju sličan model koji se predlaže predmetnim zakonom. U ovom trenutku i prema trenutnoj zakonskoj regulativi upotreba sjemena s poljoprivrednog gospodarstva je bez kontrole odnosno nije poznata kvaliteta takvog sjemena kao ni prisustvo bolesti, korova i štetnih organizama, a nažalost često puta je i predmet ilegalne trgovine što zakonom nije dopušteno.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, tražit će da se o amandmanu glasuje. Znači ono što smo tražili je da se u čl. 3. st. 1. točka 3 briše, sada smo prethodno mogli slušat u izjašnjavanju o amandmanima da stvari moraju ostati takve i takve jer se nalaze u eu direktivama, premda nismo čuli točan citat gdje se nalaze u eu direktivama zbog čega su zastupnici opravdano revoltirani. A sada smo slušali obrnutu argumentaciju, ovo nije u eu direktivi što je naravno i moj glavni argument, ali evo sada ovoga puta smo se mi odlučili samostalno urediti naše zakonodavstvo tako da idemo u nekom drugom smjeru od Europe, a u smjeru kojeg osobno ne smatram dobrim za naše proizvođače sjemena. O čemu se radi naime? Prvo da se uvodno zaključi da je bilo velike rasprave o ovom zakonu i da je na sreću zbog velikih medijskih i naših zastupničkih pritisaka ministrica doista velik dio zakona promijenila tako da je makla mnoge sporne odredbe. Međutim, potreban je još jedan korak da se još neke stvari unaprijede tako da doista imamo konsenzus o ovom izuzetno važnom zakonu. O čemu je riječ? Taj pojam ne postoji niti u jednoj od postojećih eu direktiva, kao što sam rekla, a to je inače glavni argument osim sada, dakle arbitrarno koje reguliraju područje sjemenarstva marketinški direktivom, Zakon o sjemenu odnosi se isključivo na komercijalnu uporabu i tržište sjemenom, prijedlog zakona regulira sjeme s poljoprivrednog gospodarstva koje istovremeno izričito zabranjuje stavljati na tržište. Zbog toga ovaj pojam i sve odredbe koje se na njega odnose treba brisati, poljoprivrednici ne obavljaju djelatnost poslovnog iskorištavanja sjemena za proizvodnju sjemenskog materijala za tržište već samo djelatnosti poljoprivredne proizvodnje u svrhu stavljanja na tržište uzgojenih proizvoda hrane te se stoga djelatnost uzgoja sjemena s poljoprivrednog gospodarstva niti na koji način ne mogu poistovjetiti s djelatnošću sjemenarskih poduzeća. Dakle, tražit će se da se o amandmanu glasuje.
Hvala. Amandman br. 2 zastupnice Ružice Vukovac.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao i za amandman br. 1.
Kolegice Vukovac nema pa ćemo o tome morati glasovati. Amandman br. 3 zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj ostaje pri prijedlogu da Ministarstvo poljoprivrede vodi upisnike ovlaštenih i referentnih laboratorija. Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu kao nadležno tijelo za certifikaciju kroz koju se prema međunarodnim protokolima provodi nadzor nad radom laboratorija te bi u tom slučaju mogla biti u sukobu interesa.
U ime kluba poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Dakle, ovim amandmanom zapravo smo htjeli napraviti jednu pristojnu higijenu ovog zakona. O čemu je riječ? Ako agencija vodi upisnik svih drugih stvari onda bi bilo logično da agencija vodi i upisnik koji je vezan uz laboratorije. Ono što moram priznati, a to je da ste vi kao predlagač zakona napravili jedan napor i između prvog i drugog čitanja, ali ovo bi bilo odraditi stvar do kraja. Dakle, ministarstvo je to koje donosi rješenja, ministarstvo je to koje odbija zahtjeve za upis laboratorija, ministarstvo je to koje će i dalje donijeti rješenje kad neko ne zadovoljava uvjete. Ali ako agencija vodi upisnik i sve ovo drugo onda bi logično bilo da agencija vodi i ovaj upisnik. Ali iz kog bazičnog razloga nadzor nad laboratorijima radi agencija i sad kada će ona raditi nadzor onda će bit halo bingo, zvat ministarstvo, od ministarstva tražiti popis i raditi nadzor. Vi ćete i sami kao što ste već ovaj upisnik prebacili iz ministarstva u agenciju u ovom času upisnik vezano uz meritum zakona vodi ministarstvo i vi ste se odlučili upisnik taj prebaciti u agenciju, tu ste u obrazloženju rekli da ćete imati četiri zaposlena, ok, vidjet ćemo što će bit, ali onda ima logike da sve upisnike vodi agencija. Vi ste od te logike odustali bilo vam je jednostavnije odbiti amandman nego malo ući u stvar. Doći ćete i sami do toga pa ćete vjerojatno kroz neku izmjenu zakona napraviti i to. Trebali ste samo malo poslušati i to učiniti i bit će vam lakše i jednostavnije, ali tu smo gdje jesmo i stoga molim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 4 zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Kako se ne prihvaća prijedlog brisanja odredbi o sjemenu s poljoprivrednog gospodarstva u čl. 3. točka 3 te čl. 17. prijedloga zakona ne može se prihvatiti brisanje čl. 12. st. 1. točke 5. alineja a).
Poštovana zastupnica SElak Raspudić.
Dakle, ne prihvaćam obrazloženje i tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Naime, ako je dovoljno da proizvođač posjeduje strojeve za čišćenje i kalibriranje sjemena cilj takve dorade nije smanjenje karantenskih biljnih bolesti što se navodilo kao glavni argument uvođenja takvog propisa nego smanjenje širenja korova i sjetva kvalitetnijeg sjemena što ne bi trebalo nametati kao obavezu. Dakle ponovit ću, cilj ovih amandmana je jednostavan, s obzirom na izmjene zakona koje su došle u drugo čitanje vidimo da je ministarstvo uočilo propuste koje je ignoriralo u raspravi prilikom prvog čitanja zakona. Budući da je već jednom priznalo pogrešku ne vidim zašto ne bi krenulo ponovo u smjeru dijaloga i suradnje i uvažilo ostale zahtjeve naših malih poljoprivrednika koji se bave proizvodnjom odnosno uzgojem sjemena, tako da imamo doista jedan kvalitetan Zakon o sjemenu i sadnom materijalu.
Amandman br. 5. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. Amandman br. 6. Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Kako se ne prihvaća prijedlog da Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu preuzme vođenje upisnika ovlaštenih i referentnih laboratorija, ne može se prihvatiti brisanje čl. 13. st. 8., te izmjene u ostalim stavcima čl. 13.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Tražit ću glasanje i o ovom amandmanu. Naravno, ovo ima veze sa onim što sam već obrazlagala, dakle u trenutku ako Agencija za poljoprivredu i hranu vodi upisnik onda se je trebalo i sve ovo drugo posložit. Dakle, nama u klubu je trebalo relativno i malo vremena i energije i truda da to posložimo i da možda bude efikasniji način rada ministarstva odnosno agencije. Vi ste vrlo olako odbili taj amandman i niste ušli u cijelu priču. Taj amandman nema veze ni, ni sa pojmovnikom, dakle ta dva amandmana imaju samo veze s tim da napravite nekakvu bazičnu higijenu vezanu uz taj zakon i da napravite nešto bazično, način na koji ćete upravljati cijelom tom problematikom da se točno zna što radi agencija, da se točno zna šta radi ministarstvo, da se vidi gdje su nadležnosti ministarstva, gdje su nadležnosti agencije. Niste ni najmanji mogući napor napravili da em razumijete o čemu govorim, al ja mislim da razumijete o čemu govorim, da možda malo sjednete i vidite da si na taj način olakšate posao, ali na taj način se točno vidi gdje posao jednog ministarstva staje, a gdje posao agencije počinje i završava. I to bi inače trebalo vidjeti i napraviti. Prema tome, vrlo olako ste se odlučili naravno odbaciti i onaj amandman, a i ovaj i ono moram ponoviti, ja zaista sam duboko uvjerena, to mi se desilo ne jedanput, da za jedno 6. mjeseci ili godinu dana s tim istim stvarima dođete ili postanete svjesni da bi vam ovo olakšalo način upravljanja, ali što je tu je. Kao što sam rekla, molit ću glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Amandman br. 7. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj ostaje pri predloženom da svi poljoprivredni proizvođači čija ukupna proizvodna površina određenih skupina bilja odnosno strnih žitarica, uljarica i predivog bilja ne prelaze 7 hektara, što je dakle zaključak na razini povjerenstva, te usuglašeno sa većinom dionika. Dakle, oni ne, ne mogu biti izuzeti od obveze dorade sjemena s poljoprivrednih gospodarstava, što je rezultat prinosa također ovih kultura, te poštivanja smjernice dobre poljoprivredne prakse vezano za plodored. Dodatno, Ministarstvo poljoprivrede će putem natječaja osigurati sredstva za opremu za poljoprivredne proizvođače koji će dakle prelaziti ovu granicu od 7 hektara kako bi putem eu sredstava osigurali dodatnu opremu.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, smatramo da je ovaj 5. potstavak neprecizno i zbunjujuće oblikovan, da je potrebno precizirati da svaki poljoprivredni proizvođač može zasijati različite kulture unutar iste skupine bilja, što znači da mogu zasijati do 4 površine po logici četveroreda. To bi posebno pomoglo recimo i stočarima koji ne mogu plaćati skupu stočnu hranu i iz tog razloga smo tražili, smo tražili da se usvoji ovaj amandman i da imate na umu da velik broj OPG-ova obrađuje bitno manje površine od ovih određenima ovim člankom. Hvala.
Tražite glasovanje?
Ispričavam se, da tražimo glasanje.
Dobro. Amandman br. 8. zastupnika Željka Lenarta.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj kao i prethodni amandman, predlagatelj ostaje pri predloženom da svi poljoprivredni proizvođači čija ukupna proizvodna površina određenih skupina bilja, ponavljam strnih žitarica, uljarica i predivog bilja ne prelaze 7 hektara, budu izuzeti od obveze dorade sjemena s poljoprivrednog gospodarstva.
Poštovani zastupnik Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Žao mi je što je predlagač kratkovidan, što ne vidi geopolitičku i geostratešku situaciju koja se dešava u svijetu. Ne vidite što se dešava trenutno u Engleskoj. Ovo bi bile zlatne rezerve koje bi omogućile gospodarstvima do 30 hektara koja su na pragu opstojnosti na kojoj može obitelj živjeti vrlo su podložna potresima i vrlo lako propadnu ili će napredovati. Ovo bi im pomoglo da oni mogu progurati određeni dio sa svojim vlastitim sjemenom i u slučaju da se na tržištu ne mogu nać količine sjemena kako se želi, a ovdje su u pitanju uljarice, posebno soja koja za posebna podneblja treba tražiti posebne hibride kako bi se oni prilagodili i kako bi zrenje bilo da se beru u standardnoj kvaliteti jer je sušenje soje izrazito skupo. Predlagač jednostavno ne vidi, daje djelomično mogućnost da se koristi farmersko sjeme, znači nisu bolesti u pitanju, proizvođačima krumpira smo omogućili da sve količine mogu sami ostavljati, tako da su u ovom trenutku mali ratari diskriminirani i jednostavno zbog, evo ne znam pravog razloga da im se ne dozvoljava tih 10 hektara. Kad dođemo do potresa sa sjemenom onda ću vas podsjetiti na ovo što smo tražili. Hvala. Tražim glasovanje.
Amandman br. 9. poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Ako se predmetna izbriše izuzeće od dorade obuhvatilo bi samo sjeme povrća, krumpira, krmnog bilja, repa kao i biljne vrste upisane u sortnu listu RH kao čuvane sorte ili sorte razvijene za uzgoj pri određenim uvjetima. Nadalje, sorte upisane na drugim sortnim listama iz Članka 53. stavka 4. ovog zakona, poljoprivredne proizvođače upisane u upisnik subjekata u ekološkoj proizvodnji, lokalne populacije i sorte koje nisu upisane na sortnim listama i nisu zaštićene o primjenjivačkim pravima, a svi proizvođači strnih žitarica i uljarica i predivog bilja bili obvezni provoditi doradu sjemena s poljoprivrednog gospodarstva što nije cilj predlagatelja.
Poštovana zastupnica Raspudić.
Tražit ću da se o navedenom amandmanu glasuje. Uredba EZ 1768/95 o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu zajednice te prateći dokumenti koji ju nadopunjuju definiraju mala gospodarstva kao ona na kojima se predmetne kulture žitarice, krmno industrijsko bilje proizvode na površini većoj od one koja je potrebna za proizvodnju 92 tone žitarica, a to je značajno više od 7 hektara. Zakonom nije jasno definirano odnosi li se odredba na ukupnu površinu na kojoj gospodarstvo proizvodi navedene kulture ili isključivo na površinu koja je zasijana usjevom iz vlastitog sjemena. Potrebno je stoga dodatno pojašnjenje da se radi o količinama pojedine kulture iz vlastitog sjemena kako u praksi ne bi došlo do različitih tumačenja i nelogičnosti provedbe.
Amandman broj 10. zastupnice Ružice Vukovac.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao i kod amandmana 7. i 8.
Amandman, zastupnice Vukovac nema pa moramo o tom glasovat. Amandman broj 11. zastupnice Ružice Vukovac.
Amandman se ne prihvaća. Kako se ne prihvaća prijedlog brisanja odredbi o sjemenu s poljoprivrednog gospodarstva u Članku 3. točka 3., te Članak 17. prijedloga zakona, ne može se prihvatiti brisanje Članka 18. stavka 2.
Zastupnice Vukovac nema pa o tome moramo glasovati. Amandman broj 12. zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman se ne prihvaća. Kada je riječ o naturalnom sjemenu koje će se koristiti kao sjeme s poljoprivrednog gospodarstva dovoljno je imati dokument o porijeklu sjemena s poljoprivrednog gospodarstva što znači da je potrebno samo navesti na kojem poljoprivrednom gospodarstvu je sjeme proizvedeno te o kojoj se količini sjemena radi.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Razgovarajući ne prihvaćam ovo objašnjenje i tražim da se o amandmanu glasuje. Razgovarajući s relevantnim udrugama koje su bile i vaš partner u donošenju konačnog prijedloga zakona jasno je da treba iz zakonske odredbe izostaviti odredbu da je potrebno posjedovati dokument o porijeklu sjemena s poljoprivrednog gospodarstva jer to proizvođačima kojih je ionako nedovoljno i s obzirom da cijela proizvodnja počiva na njihovom entuzijazmu stvara dodatne i nepotrebne troškove i administrativne obaveze. Zbog toga tražimo da se u Članku 18. mijenja stavak 4. koji glasi, dobavljač sjemena registriran za doradu smije dorađivati naturalno sjeme ako je za to sjeme izdan zapisnik o službenom nadzoru i uvjerenje o priznavanju usjeva. Dakle, tražit ću da se o amandmanu glasuje.
Amandman broj 13. zastupnika Željka Lenarta.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni stavak nije potrebno dodatno uređivati iz razloga što je pojam dobavljač u predmetnom zakonu definiran na način da je on pravna osoba ili fizička osoba koja se bavi jednom od slijedećih djelatnosti, održavanje, proizvodnja, dorada, stavljanje na tržište i uvoz poljoprivrednog reprodukcijskog materijala. Pojmom dobavljač ih predmetnog zakona pokriveni su svi pojmovi, proizvođač, dorađivač i dobavljač.
Poštovani zastupnik Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja mislim da ovom članku zakona ništa ne bi smetalo da piše proizvođač i dorađivač sjemena što bi preciziralo da su i oni odgovorni. Ja znam za ovo tumačenje dobavljač, no međutim u mogućim sudskim procesima upitno je što će biti. Nakon ovog donošenja ovoga zastupnika ja ću vas zastupničkim pitanjem službeno tražiti tumačenje riječi dobavljač koji ćemo onda uvijek koristiti negdje pa kada će biti problem imat ćemo službeno tumačenje. Ukoliko mi neće dati službeno tumačenje ovo što ste danas rekli, onda je to vaš problem. Hvala, tražim glasovanje.
Amandman broj 14. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
I postaje sastavni dio. Amandman broj 15. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Intencija predlagatelja ovog članka je da se izvrši potpuna revizija dosadašnjih subjekata upisanih u upisnike. Naime, trenutno je u upisnicima dobavljača, uzorkivača i laboratorija upisano oko 2500 subjekata. Međutim, od ukupno upisanih subjekata aktivno je njih oko 500. Ovakvim postupanjem želja predlagatelja je da se dobije stvarno stanje subjekata koje se bavi jednom od propisanih djelatnosti. Naravno otvara se mogućnost za upis novih subjekata. Isti postupak je primijenjen prilikom izrade novog Zakona o biljnom zdravstvu. Tako je danas u tijeku postupak ponovnog upisa u upisnik specijaliziranih subjekata te sređivanje istog upisnika.
U ime kluba poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Tražimo glasovanje o ovom amandmanu budući temeljem predloženog Članka 88. svi dobavljači, voditelji laboratorija, uzorkivači, a radi se o 100-tinama ljudi moraju prolaziti postupak ponovnog upisa u upisnike uz predočenje hrpe dokumentacije samo zato što se mijenjaju zakonski propisi. Nepotrebno je to silno administriranje i postavlja se pitanje zašto upisnici jednostavno ne ostanu ili se sad samo sadržaj upisnika ne preseli u novi obrazac. Dodatno, na tom primjeru moglo bi se pokazati da se neki poslovi za gospodarske subjekte od strane državne administracije mogu obaviti po službenoj dužnosti bez dodatnih troškova i sa po mogućnosti što manje dokumentacije stoga se predlaže brisanje Članka 88. Zahvaljujem.
Tražite glasovanje?
I tražimo glasovanje.
Zastupnica Marija Selak Raspudić je predložila saboru donošenje zaključka kojeg ste dobili u pisanom obliku. Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o predloženom zaključku. Poštovani državni tajnik, da prihvaćate zaključak ili ne prihvaćate zaključak.
Dakle, Ministarstvo poljoprivrede prilikom izrade zakona i podzakonskih akta osniva radna tijela za izradu prijedloga, propisa u kojima su uključeni predstavnici poljoprivrednika, znanstvene zajednice proizvođača, ali i udruga. Prilikom izrade predmetnog zakona bili su uključeni svi zainteresirani dionici te će se isto primjenjivati u budućim izradama zakonskih i podzakonskih akata. Nadalje, RH je sukladno čl. 26.b. Direktive 2001/18 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001.g. o namjernom uvođenju u okoliš genetskih modificiranih organizama i o stavljanju van snage Direktive Vijeća 220/90 Europskog parlamenta i Vijeća proglasila izuzeće uzgoj GMO-a za cijelo državno područje. U RH nema genetski modificiranog poljoprivrednog reprodukcijskog materijala kao ni proizvodnje istoga bilo u komercijalne svrhe, bilo u obliku poljskih pokusa, a na snazi je nulta toleranca na uvođenje u okoliš živih GMO organizama. Također ističemo da Prijedlog zakona o sjemenu ne ograničava razmjenu sjemena odnosno da ne komercijalno korištenje sjemena nema ograničenja iako je Europska komisija o studiju o opcijama Unije da ažurira postojeće zakonodavstvo proizvodnji i stavljanje na tržište biljnog reprodukcijskog materijala naglasila da marketinške direktive ne dopuštaju razmjenu materijala između poljoprivrednika. Odredbama predmetnog zakona štitimo poljoprivredne proizvođače i osiguravamo korištenje kvalitetnog i zdravog sjemenskog materijala. Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu obavlja certifikaciju sjemena i sadnog materijala kroz postupak službenog nadzora nas proizvodnjom, doradom, pakiranjem, plombiranjem i označavanjem poljoprivrednog reprodukcijskog materijala. Certifikacija poljoprivrednog reprodukcijskog materijala jedan je od oblika sustava kvalitete kojim se poljoprivredni reprodukcijski materijal namijenjen stavljeno na tržište kontrolira i nadzire kako bi se krajnjem potrošaču osiguralo da odgovara svim podacima koji su navedeni na pakiranju odnosno na certifikatima.
Hvala, vrijeme je isteklo [[Upadica Majdak: Ne.]] Ne prihvaćate. Poštovana zastupnica SElak RAspudić.
Dakle, tražit ću naravno da se o navedenom zaključku glasuje jer uopće nisam razumjela zašto ga ne prihvaćate. Prije nego što kažem od čega se sastoji sam zaključak potrebno je reći zašto je on uopće nužan i zašto očekujem da će i drugi zastupnici za njega glasovati. Naime, cijeli ovaj proces donošenja Zakona o sjemenu bio je mukotrpan i težak s neizvjesnim ishodom, najteži je svakako bio za proizvođače i dorađivače sjemena u Hrvatskoj koji su morali uložiti izuzetne napore i vlastite resurse da bi lobiranjem i alarmiranjem javnosti osvijestili kakav se problem nalazi u prvom predloženom zakonu i da bi se tek onda došlo do toga da se nešto i promijeni na način da budemo relativno, ali nažalost ne i apsolutno zadovoljni drugim prijedlogom zakona. Upravo zbog toga da ne bi u budućnosti svaki put se na ovakav način teško i neizvjesno moralo lobirati da se dođe do ikakvog rezultata tražimo da se ovim zaključkom prenese hrvatskoj javnosti, a još više našim proizvođačima jasna i nedvosmislena poruka o tome kakva je naša poljoprivredna politika i kakvi su naši državotvorni interesi jer je poljoprivredna politika od njih neodvojiva, Stoga predloženi zaključak kaže da se zadužuje Vlada RH. A vezano za najavljenu promjenu eu regulative o stavljanju na tržište sjemena i ostalog reproduktivnog materijala, biljnog zdravstvu i GMO nakon donošenja budućih poljoprivrednih politika i zakona koji iz njih proizlaze jednako kao i kod mogućih izmjena i dopuna Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja obavezno uvažava mišljenja samih poljoprivrednika i da ne kreira pravila različitih od onih koje imaju druge zemlje u okruženju da bi stavljala u neravnopravan položaj naše proizvođače.
Hvala lijepo. Znači tražite glasovanje, hvala.
Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Prije nego što pređemo na dnevni red i Zakon o referendumu na današnji dan prisjetit ćemo se našeg kolege i bivšeg predsjednika Hrvatskog sabora Borisa Šprema koji je preminuo prije 9 godina, 30. rujna 2012. godine. Gospodin Šprem bio je dragi i cijenjen kolega među zastupnicima različitih političkih opcija, tijekom svog života obnašao je brojne odgovorne dužnosti, a prerana smrt nažalost prekinula ga je upravo na ovom mjestu predsjednika Hrvatskog sabora stoga vam molim da minutom šutnje odamo počast Borisu Špremu - Minuta šutnje – Neka mu je vječna slava i hvala mu. Poštovane kolegice i kolege sada ćemo krenuti kako smo i najavili, prva točka - Prijedlog Zakona o referendumu, prvo čitanje, P.Z. broj 183 Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i području samoupravu, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Prije nego što dam riječ ministru pravosuđa i uprave, poštovanom Ivanu Malenici da da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, javilo vas se već nekoliko pretpostavljam da su zahtjevi za stanku. Prvi na redu kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Ovaj Prijedlog Zakona o referendumu je korak u pravom smjeru. To treba reći, oko toga treba biti jasan i ovaj prijedlog zakona uvelike prati neusvojeni prijedlog koji je SDP pripremio 2015. godine zbog čega mi iz SDP-a u prvom čitanju ovaj prijedlog podržavamo. Međutim, reći ćemo sada isto ono što smo rekli 2015. godine. Ova izmjena sama za sebe nije dovoljna. Bez izmjene Ustava RH gdje ćemo jasno definirati da postoje određene teme oko kojih se ne može provoditi referendumsko odlučivanje kao što su primjerice prava manjina, pogotovo njihovo umanjivanje ovo neće biti dobro. Zato poštovane kolegice i kolege koristim ovu priliku, koristim činjenicu da ste vi ovdje ministre da pozovem na stvaranje jednog konsenzusa oko potrebe izmjene Ustava RH u dijelu koji se odnosi na referendumsko odlučivanje. Znam da svaki postupak izmjene Ustava RH sobom nosi brojne izazove, ali ako se složimo oko toga da postoji nešto oko čega možemo postići dogovor, onda je sada pravi trenutak da nešto što je pogrešno ispravimo. Da ispravimo odredbe našeg Ustava koje omogućavaju da se provode referendumske inicijative koje su usmjerene na smanjivanje ustavom zajamčenih prava naših sugrađana, samo zato što su u manjini. Nažalost, prečesto smo bili svjedoci takvih inicijativa, iskoristimo ovaj trenutak kada je očito da u Hrvatskom saboru postoji volja da se nešto popravi da to doista i učinimo. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Drugi je kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona. Ključno pitanje je hoće li u novom prijedlogu zakona biti potrebno skupiti 10% potpisa registriranih birača u RH, a odgovor je hoće. Dakle, sve ovo što se predlaže ovim novim prijedlogom zakona su promjene kozmetičke naravi, jer danas je potrebno da bi se ostvario referendum skupiti 3 milijuna, pardon, 370.000 potpisa s obzirom da ima oko 3 milijuna i 700 tisuća birača, a to je u Hrvatskoj iznimno teško i to poštovani ministre vi znate, a zna i predsjednik Vlade RH Andrej Plenković. Dakle, to je iznimno teško. Ono što također vi znate, a vaša stranka je to prigovarala nekadašnjem ministru Bauku, da nisu sređeni popisi birača, niste ni vi riješili. Dakle, ne može birača u RH biti možda i više nego što ima građana. Koliko je mala razlika između broja birača i stvarnog broja stanovnika u Hrvatskoj tek će nam pokazati popis stanovništva koji se upravo obavlja. Dakle, ja vas pozivam ako stvarno imate želju olakšati Hrvaticama i Hrvatima da mijenjaju zakone, da mijenjaju Ustav, direktnom voljom kroz referendum smanjite broj potpisa koji se trebaju sakupiti da bi se izašlo na referendum. A s ovog mjesta poručujem i kolegi Grbinu umjesto da tu fingira nekakvu brigu za manjine, neka se bolje malo pozabavi svojom strankom, neka zakrpi sve one rupe kroz koje voda ulazi.
Dobro i ova stanka bit će odobrena. Kolega Bulj, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta. Referendum ili izravna demokracija, ovim izmjenama vi ministre doslovno Vlada priznaje da je ukraden referendum „Narod odlučuje“ gdje ste tribali znači to raspisati, gdje ministarstvo kojem vi upravljate, ukralo, pljunulo ljudima u lice koji su kupili potpise, a također i za Istambulsku konvenciju. Znači bilo koji referendum, izravna demokracija mora biti omogućena na svim razinama podjednako što i ovim izmjenama vi ne radite. Evo ja kao gradonačelnik jednoga grada koji ima 25.000 stanovnika vam kažem da je vrlo teško skupiti 20% potpisa, vrlo teško. Zbog čega mi ne bi već kad idemo k tome izjednačili državni referendum na razini države i lokalni, koji je razlog? Pa pogledajmo se u puno starije demokracije, primjer Švicarsku. Zbog čega ne bi ljudi odlučivali u manjim mjestima, općinama, mjesnim odborima o važnim pitanjima referendumom? Ja bih osobno to želio. Što se tiče popisa birača i stanovništva tu su ogromne tj. glasača, to je ogromne su manipulacije, to trebamo također urediti jer izravna demokracija i referendum nije igra, to je volja naroda, nema se nitko pravo igrati kao što je se ova vlada igrala sa referendumom „Narod odlučuje“ gdje ni dan danas nisu pokazali koji su to potpisi neispravni u tome slučaju. Stoga još jednom napominjem da referendum mora biti isti i na lokalnoj razini i na državnoj razini. Ja to tvrdim kao gradonačelnik da je nemoguće doslovno provesti taj referendum i nabrojite mi ustavni referendum koji je prošao. Hvala lijepo.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom naglasili da je zakon kojega je vlada uputila u prvo čitanje u saborsku proceduru odličan, da je sveobuhvatan, da je cjelovit i da na primjeren način rješava ovu problematiku. On omogućuje transparentnost otvorenog postupka i otvorenost postupka referenduma, omogućuje snažniji utjecaj građana na donošenje odluka u RH. No ono što moramo znati to je činjenica da vlada u sabor može samo uputiti zakon koji je u skladu sa ustavom. Naime, da to tako nije ne bi takav zakon ni mogao doći na dnevni red HS, pa prema tome opravdane su i legitimne su i prijedlozi koje je dao g. Grbin, da bi bilo dobro kada bi se Ustavom RH propisala težina pitanja koja se ne mogu na referendumu propitkivati. Legitimno je ovo što kaže i g. Zekanović, a to je da bi se mogao smanjiti i broj potpisa građana koji predlažu određenu predsjedničku inicijativu, ali za sve to potrebna je izmjena ustava. Prema tome, ne možemo mi u ovom trenutku govoriti o tome da je ovaj zakon loš, on je u skladu sa ustavom i drugačiji ne može biti. Mi možemo govoriti, mi možemo govoriti i o izmjenama ustava, legitimno je to sam malo prije rekao, ali činjenica je da iz iskustva kojeg znam i prije nekoliko godina za vrijeme SDP-ove vlade kada je predsjednik bio Ivo Josipović također bila pokrenuta inicijativa oko promjene ustava. Ja vjerujem da se mnogi od vas slažu i da se sjećaju da je kroz postupak izmjene ustava, a s obzirom na potrebu dobivanja 101 glasa ovdje u HS da su se nakon toga namnožile mnogobrojne inicijative koje su onda u startu zakočile … [[Govornik se ne razumije]] ustava. Prema tome, ovakav zakon prihvaćamo, a o izmjenama ustava kad za to dođe vrijeme.
Hvala kolega Bačić. Idemo dalje, kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, uvažene kolege i kolegice. Tražim stanku u ime Stranke Centar i Stranke GLAS od 10 minuta kako bi ukazala na činjenicu da se ovim prijedlogom zakona područje referenduma usklađuje sa izmjenama ustava iz 2010.g.. Dakle, RH je trebalo više od 10-ljeća da neka osnovna pitanja kojima se zapravo potiče neposredna demokracija uskladi sa onime što smo osmislili u ustavu, a danas već govorimo o tome da niti odredbe ustava nisu dovoljno precizne i dovoljno jasne. Nedvojbeno ovaj zakon nudi i donosi određena poboljšanja, ali sveukupno on ne živi u skladu sa zahtjevima digitalnog doba. Naime, svjedoci smo da je u proteklim referendumskim inicijativama najviše problema bilo u prikupljanju potrebnih potpisa i u provjeri njihove valjanosti. S obzirom da u NPOO i čitavom nizu drugih strateških dokumenata imamo jako puno spominjanja riječi digitalizacije nije mi jasno zašto nismo u ovom zakonu omogućili prikupljanje potpisa elektroničkim putem i zašto se makar kod referenduma nismo odlučili za to da krenemo putem elektroničkog glasovanja. Samim time ovaj zakon zapravo zaostaje za vremenom u kojem mi svi skupa živimo i ponovno nismo tu neposrednu demokraciju približili građanima kako bi ona bila dostupna i lako provediva. Hvala.
I još jedan zahtjev za stankom, kolegica Peović izvolite.
Pa evo u ime Kluba HSS-a i RF tražim stanku od 10 minuta da direktno demokratski raspravimo o ovom prijedlogu zakonskom kao predstavnica jedine direktno demokratske stranke u Hrvatskoj koja u svojem stranačkom ustroju provodi referendumsku demokraciju, znači uistinu se služimo elektroničkim alatima i moram reć nije pretjerano teško doći do nekih zaključaka tako da nemate predsjednika i predsjedništvo možda ne bismo niti dolazili do nekakvih situacija u kojima su sad neke druge stranke, znači uistinu jednostavno može se o svemu pitati članstvo, tako se i o svemu može pitati i ljude koji žive u ovoj zemlji. Ono što nas zanima i o čemu bismo voljeli malo više razmisliti je zašto se znači referendumski znači ustavno, ustavnost referendumskog pitanja ne propituje prije dakle nego što se prikupi onaj potreban broj potpisa koji je uistinu velik ili zašto ne postoji neka manja kvota koja je potrebna prije nego što se postavi pitanje o ustavnosti referendumskog pitanja. Time bi se izbjeglo ogromno razočaranje dakle onih koji su skupili sve te potpise, a njihovo referendumsko pitanje nije proglašeno ustavnim, u svakom slučaju ojačalo bi se status ustavnog suda koji bi na taj način dao i svoje mišljenje o mnogim pitanjima što bi se kasnije moglo i prilagoditi i primijeniti na više različitih, različitih pitanja. Prema tome, naše je negdje mišljenje da se možda trebalo u ovom zakonu osim onoga što se slažemo znači elektronički prikupljanje potpisa i primijeniti procjenu ustavnosti referendumskog pitanja prije samih skupljanja potrebnog broja potpisa kolikogod taj broj bio velik odnosno on bi se morao smanjiti. Ali ovako dakle imamo uistinu jako puno razočaranih ljudi nakon što se to referendumsko pitanje proglasi neustavnim, sad je pitanje da li treba ić na promjenu Ustavnu. U svakom slučaju Ustavni sud bi tu trebao biti nekakav arbitar.
Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime kluba Domovinskog pokreta isto da bi konzultirali još jednom o ovom važnom zakonskom prijedlogu. Rekao bih da već duže možemo promatrati da u Hrvatskoj građani osjećaju određeno otuđene od svojih političkih predstavnika. Ima više razloga za to, mislim da je jedan od važnih uzroka tog stanja je da izborni zakon omogućuje to da zastupnici budu izabrani pa osjećaju više lojalnosti i dužnosti prema vlastitim strankama koje određuju izborne liste nego biračima koji ih biraju. Znamo da mandati nisu izravno dobiveni nego na temelju lista i građani jednostavno osjećaju da zastupnici općenito političari ne zastupaju njihove interes u onoj mjeri u kojoj bi želili i zato imamo mnoge referendumske inicijative. I nažalost, ono što smo vidjeli opet su te inicijative dočekane na nož, ne treba to ponavljati znamo koji je napor uložen u ove nedavne inicijative da bi na kraju sve bivši ministar Kuščević proglasio nevaljanim i sl. Dakle, imamo jedno neprihvatljivo stanje gdje nepovjerenje prema institucijama je prilično visoko i zato je važno dobro pogoditi ovaj zakon i omogućiti na sve načine zapravo olakšati ljudima da se izraze kroz referendum jer dok se općenito stanjene promijeni, a to se neće dogoditi preko noći imamo ovu mogućnost da građani slobodno se organiziraju i Domovinski pokret je svakako da se to potiče, olakša, a ne na bilo koji način otežava. Hvala.
Hvala. Svima koji ste zatražili stanku odobravam stanku do 10,00 sati točno. STANKA U 09:48 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Zamolit ću sada poštovanog ministra pravosuđa i uprave Ivana Malenicu da da dodatno obrazloženje Prijedlog Zakona o referendumu. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Referendum se smatra temeljnim instrumentom izravne odnosno neposredne demokracije jer na njemu birači neposredno odlučuju o političkim pitanjima od javnog interesa. Referendum je iznimno važan za širenje demokratskih osnova političkog odlučivanja na državnoj, ali i lokalnoj razini, ali i za ostvarenje demokratskog, političkog dijaloga u društvu. Da bi ispunio svoju demokratsku svrhu, institut referenduma mora biti primjereno uređen zakonom te je prikladno dimenzioniran u skladu sa Ustavom. To je temeljna i najvažnija pretpostavka bez koje referendum u demokratskom društvu utemeljenom na vladavini prava i zaštiti ljudskih prava ne može dobiti onu ulogu u političkom osvještavanju i aktiviranju građana te jačanju građanske svijesti i društvene odgovornosti koja mu je izvorno i namijenjena. Zakon o referendumu i drugim oblicima osobnog odlučivanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave donesen je 1996. g. i od tad je mijenjan i dopunjavan 3 puta, odnosno još 3 puta sa odlukama Ustavnog suda. Ustavni sud je, kao što sam rekao, dakle 3 puta ukinuo pojedine njegove odredbe. Postojeći zakonodavni okvir u mnogome je nedorečen, osobito kada je riječ o narodnim inicijativama i postupcima koji kod takvih inicijativa prethode donošenju odluka HS-a o raspisivanju referenduma, ali i pitanjima poput referendumske aktivnosti i promatranja referenduma. I Ustavni sud je u više navrata upozoravao da je potrebno osigurati stabilan normativni okvir referendumskog postupka koji odgovara standardima demokratskog društva. Ovim Prijedlogom zakona pravno područje referenduma se u cijelosti usklađuje sa Ustavom, otklanjaju se nedostaci i nedorečenosti važećeg Zakona, osigurava se i transparentnost i otvorenost postupka provedbe referenduma, djelotvorniji utjecaj građana u donošenju političkih odluka. Isto tako, zakonski prijedlog su ograđene i preporuke i Venecijanske komisije te pojedina rješenja drugih europskih država s posebnim iskustvima provedbe referenduma. Što se tiče državnog referenduma, u ovom Prijedlogu zakona uređuje se državni referendum. Čl. 87. Ustava predviđene su 3 različite referendumske inicijative, ovisno o tome tko inicira referendum odnosno pokreće inicijativu i sastavlja tekst referendumskog pitanja. Neovisno o tome tko raspisuje sam referendum. Pri zakonskom uređenju morale su se uvažiti pravne osobnosti, osobitosti svake pojedine inicijative, a u prijedlogu ih je bilo potrebno urediti tako da se međusobno jasno razlikuju. Upravo nerazlikovanje i izostanak razrade svake od navedenih referendumskih inicijativa, najslabije su točke važećeg Zakona i ovim Prijedlogom zakona se te manjkavosti otklanjaju. U Prijedlogu su posebno razrađene odredbe koje se odnose na narodnu inicijativu odnosno raspisivanje referenduma na zahtjev najmanje 10% upisanih birača u Registar birača s prebivalištem u RH. Naime, u važećem Zakonu nedostaje sustavna razrada dijela postupka koji se provodi jedino kod narodnih inicijativa, a obuhvaća razdoblje vezano uz prikupljanje potpisa birača, kao ustavne pretpostavke za raspisivanje referenduma narodne inicijative. Već sama činjenica da se to razdoblje u praksi označava kao predreferendumsko te da se aktivnosti koje se obavljaju u tom dijelu postupka u praksi označavaju kao predreferendumske, upućuje na nedorečenost koncepta referenduma narodne inicijative u važećem Zakonu zbog čega je u praksi stvoren pogrešan dojam da nije riječ o sastavnom dijelu referendumskog postupka. Bitna novina koja se predlaže, odnosi se na tijelo koje bi bilo nadležno da na referendumima narodne inicijative provodi sve radnje vezane uz evidenciju referendumskih inicijativa uz postupak utvrđivanja broja pravovaljanosti potpisa i koje dakle u ovom slučaju, u ovom Zakonu dana nadležnost DIP-u. Dakle, ono je tijelo koje provodi ove aktivnosti koje su vezane za nadzor referendumskih inicijativa. Ovim Prijedlogom predlaže se da postupak izjašnjavanja birača o potrebi da se zatraži raspisivanje referenduma traje ukupno 40 dana, na svakom je organizacijskom odboru da sam odredi unutar propisanih 40 dana, koliko će mu vremena trebati za prikupljanje potpisa, a koliko za pripremu potpisnih lista za predaju DIP-u, pri čemu dio postupka koji se odnosi na prikupljanje potpisa birača, ne smije trajati dulje od 30 dana. Dakle rok za prikupljanje potpisa produžen je sa dosadašnjih 15 na 30 dana. Također, prvi put se sustavno uređuje i institut referendumskoga pitanja. DIP će formalno pravnu usklađenost referendumskog pitanja s odredbama zakona ispitivati, a o ustavnosti će i dalje odlučivati ustavni sud u skladu sa svojim ovlastima. Definirano je također i što se smatra pravovaljanim potpisom. Dakle, u važećem zakonu u cijelosti nedostaje odredbe koje bi uređivale postupak i rokove predaje potpisnih lista i zahtjeva za raspisivanjem referenduma HS, te nadležnost i postupak utvrđivanja broja pravovaljanih potpisa birača. Također u zakonu u cijelosti nedostaju i odredbe koje bi uređivale postupak pravne zaštite u dijelu referendumskog postupka narodne inicijative koji prethodi odluci o raspisivanju referenduma. U ovaj prijedlog ugrađene su i preporuke Venecijanske komisije o političkom dijalogu između predstavnika organizacijskog odbora i HS koji se ostvaruje kroz institut neizravnog i izravnog protuprijedloga HS. Ovi instrumenti preuzeti su iz švicarskog zakonodavstva i odgovarajuće prilagođeni hrvatskom pravnom okviru. U prijedlogu se prvi put uvodi i demokratski instrument iz službenih očitovanja nadležnih tijela o referendumskom pitanju narodne inicijative, te se nadležna tijela ovlašćuju da biračima upute svoje službeno stajalište. Neizravni protuprijedlog je prijedlog koji bi u ustav odnosno u zakonski prijedlog uvrstile promjene koje traže referendumske inicijative. Na taj način bi se ostvarili ciljevi inicijative, ali bez održavanja referenduma. S druge strane imamo i izravni protuprijedlog, to je referendumsko pitanje sabora u istoj stvari koja je predmet referendumskog pitanja narodne inicijative, ali pod drugim uvjetima ili drugačijim pretpostavkama. U tom slučaju bi se održao referendum o tom izravnom protuprijedlogu odnosno kada bi ga narodna inicijativa prihvatila, a u slučaju kada ga narodna inicijativa ne bi prihvatila tada bi se održao referendum o referendumskom pitanju narodne inicijative i istovremeno referendum o izravnom protuprijedlogu HS. Nadalje, u prijedlogu se prvi put sustavno uređuje područje referendumske aktivnosti. Prihvaćen je zakonodavni koncept organizirane referendumske aktivnosti, time se i ozakonjuje temeljno načelo svih referendumskih aktivnosti da zagovornici i protivnici referendumske inicijative moraju imati jednaku mogućnost javnog izražavanja mišljenja. Prijedlogom se prvi put u područje referenduma ozakonjuje i institut promatranja rada tijela za provedbu referenduma, kao i prisutnost predstavnika organizacijskog odbora i Odbora zagovornika odnosno protivnika prilikom provjere broja pravovaljanih potpisa. Važan novi dio zakonskog uređenja referenduma koji se prvi put predlaže ovim zakonom jest Poglavlje o zaštiti osobnih podataka u postupku prikupljanja birača pri utvrđivanju broja i pravovaljanosti potpisa birača, te u provedbi samog referenduma. Nadalje, iznimno važan dio zakonskog uređenja referenduma koji se prvi put predlaže ovim prijedlogom zakona jest uređenje postreferendumskog postupka vezanog uz provedbu pravno obvezujuće odluke donesene na referendumu. Ovim prijedlogom se podrobno uređuje nadležnost, postupci i rokovi za implementaciju odluka donesenih na referendumu u posljednji pravni poredak RH. U prijedlogu se također uređuju i pravila o načina na koji se odnose, na koji se odnosno u rokovima koji se odluka donesena na referenduma može izmijeniti, a koji se također razlikuju o vrsti i pravnoj prirodi akata o kojima je riječ. Što se tiče lokalnog referenduma, važeći zakon ne osigurava prikladan zakonski okvir za djelotvornu i urednu provedbu lokalnog referenduma zbog čega su se u praksi javile brojne dvojbe oko lokalnog referenduma. Istodobno lokalni referendum kao oblik neposrednog odlučivanja građana u upravljanju lokalnim poslovima uređen je i u glavi 4. Zakona o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi. Prijedlogom se uređuje niz pitanja koja do sada nisu bila izričito uređena u odnosu na lokalni referendum, što je u praksi izazvalo dosta poteškoća. Tako se ovim prijedlogom prvi put uređuje pitanja vezana za lokalnu referendumsku inicijativu, dopuštenost referendumskoga pitanja, izjašnjavanje birača o potrebi da se zatraži raspisivanje lokalnog referenduma, utvrđivanje broja pravovaljanih potpisa, raspisivanje lokalnog referenduma, te institut utvrđivanja stajališta predstavničkog tijela o referendumskom pitanju narodne inicijative. Kada je riječ o lokalnom referendumu od bitnih novina se također ističe produljenje roka za prikupljanje potpisa sa 15 na 30 dana, te da je smanjen kvorum podrške, tako da će na lokalnom referendum se odlučivati većinom glasova koji su pristupili referendumu uz uvjet da ta većina predstavlja najmanje trećinu ukupnog broja birača u toj lokalnoj jedinici dok je važećim zakonom propisano da se na lokalnom referendumu odlučuje većinom birača koji su glasali uz uvjet da je tom referendumu pristupila većina od ukupnog broja birača upisanih u popis birača lokalne jedinice u kojoj je raspisan referendum. Dopuštenost referendumskog pitanja će se ispitivati prije prikupljanja potpisa birača za raspisivanjem referenduma. Također ovim zakonom je uređen i savjetodavni referendum, dakle koji, koji se uređuje odnosno koji se određuje za određeno područje od državne razine preko dijelova državnog teritorija do jedne ili više lokalnih jedinica ili samo dijela jedinice lokalne samouprave. Savjetodavni referendum definira se kao oblik pribavljanja mišljenja birača o pitanjima u kojima odlučuje HS, vlada ili predstavničko tijelo JLS. U tekst ovog prijedloga su ugrađeni svi kvalitetni i konstruktivni prijedlozi i struke i sindikata i zainteresirane javnosti i predstavnika dosadašnjih referendumskih inicijativa, kao i političkih stranaka iz redova vladajućih i oporbe. Slijedom toga i danas ovdje na plenarnoj sjednici očekujemo dobru raspravu, dobre prijedloge i podršku da se institut referenduma primjereno uredi u hrvatskom pravnom poretku. Hvala.
Hvala ministru. Sada ćemo krenuti s replikama, ima ih 19, prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite. Molim vas netko se uključio, da se isključi.
Evo ga, okej. Poštovani ministre, već sam vam u stanci postavio pitanje, ponovit ću ga. Namjeravate li revidirati popis birača u RH koji i sami znate i hrvatska javnost zna, ne odgovara stvarnom stanju. A drugo pitanje, hoćete li se potruditi pa donijeti ovaj novi prijedlog zakona za koji tvrdite da je bolji, evo po hitnom postupku, danas je prvo čitanje, nek slijedeću srijedu bude drugo čitanje, da inicijativa „Zaštitimo hrvatsku kunu“ koju podupiru Hrvatski suverenisti može stići obaviti referendum po novom zakonu. Ili je možda sve ovo skupa nekako možda namješteno od strane Vlade RH da se malo zakomplicira situacija s obzirom na ovu iznimno važnu referendumsku inicijativu koja je upravo krenula. A napomenut ću da namjeravamo prikupljati potpise od 24. listopada do 7. studenog, ako treba pričekat ćemo vas 7 dana, ali evo požurite.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašem pitanju i vašem prijedlogu. Dakle, danas imamo prvo čitanje Zakona o referendumu vjerujem da će se i ovdje na, u ovoj sabornici otvoriti niz pitanja i prijedloga kojima ćemo zasigurno raspraviti pred drugo čitanje. Evo, jedan od prijedloga je svakako da se razmotri i mogućnost ocjene, prethodne ocjene ustavnosti referendumskog pitanja na koje mi je čini mi se kolegica Peović upozorila i predložila. Tako da svakako ćemo pokušati u razdoblju između 2 čitanja uvažiti sve konstruktivne prijedloge i iznijeti jedan kvalitetan prijedlog koji zasigurno može uključivati izmjenu Ustavnog zakona Ustavnom sudu da se ovaj institut referenduma u cjelini riješi. Što se tiče popisa birača, o Zakonu o registru birača što ćemo svakako voditi računa kada budemo pripremali plan zakonodavnih aktivnosti i potrebu uređenja toga pitanja. Hvala.
Idemo dalje, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Ministre ovim zakonom niste izjednačili lokalni referendum sa nacionalnim referendumima. U Zagrebu treba skupiti više potpisa nego što je gradonačelnik Grada Zagreba dobio glasova. Ja kao gradonačelnik jednoga grada bi triba skupiti oko 2 i po tisuće glasova ako bude 10%, pa tko će skupiti 4-5.000 potpisa ljudi da bi se raspisao vrlo bitan referendum na lokalnoj razini, bilo to u mom Sinju, bilo u Zagrebu, bilo u Osijeku, bilo u Rijeci. Izravna demokracija je bitna. Otuđenje nas političara koje narod bira na odgovorne dužnosti je ogromno. Ja ovdje vas molim zbog naroda da i na lokalnoj razini ljudi odlučuju na ovaj način, ne tribate mijenjati Ustav, stavite na 10% [[Upadica: Hvala vam.]] izjednačite sa nacionalnom razinom.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, što se tiče lokalnog referenduma, dakle ovim sad prijedlogom zakona, sad kako detaljnije uređujemo i to pitanje i tu produljujemo rok za prikupljanje potpisa, a ovaj uređenje broja odnosno broja potpisa za raspisivanje referenduma je materija koja je uređena Zakonom o referendumu. Tako da evo vjerujem da ćemo kroz ovu današnju raspravu, kroz amandmane raspraviti i taj dio i razmisliti o gradiranju lokalnih referenduma odnosno potpisa potrebnih za raspisivanje lokalnih referenduma.
Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Ministre povrijedili ste Članak 238. jer mora narod znati ne trebamo mijenjati Ustav, vi možete predložiti u drugom čitanju odmah da izjednačimo broj potpisa u postotku, lokalnu i nacionalnu razinu zbog demokracije, zbog otuđenja gradonačelnika, od narođenja i neka narod odlučuje o bitnim pitanjima na njihovoj razini bilo u Zagrebu, Sinju, Splitu, Osijeku, Rijeci. Vi to možete, nema ovdje [[Upadica: Kolega Bulj.]] kao maloprije kolega Bačić [[Upadica: Kolega Bulj.]] treba mijenjat Ustav, ne treba.
Kolega Bulj, hvala vam lijepa, dobivate opomenu i molim vas da to ne činite, ovo je replika, ovo nije povreda Poslovnika. Idemo dalje kolegica Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani gospodine ministre dobrodošao je prijeko potreban zakon, međutim nije omogućio opet elektronsko glasovanje iako je u programu Vlade digitalizacija zapisana kao smjer. S obzirom na to da je neko opravdanje i moguća manipulacija iako znamo da su sada u samopopisivanju građani iskazali u velikom broju kako se znaju služiti elektronskim medijima i sustav e-građani sa najvišim stupnjem vjerodajnosti može osigurati doista vjerodostojan, vjerodostojan način prikupljanja potpisa za referendum. Ukoliko je to na nacionalnoj razini veća ugroza zašto ne postupno uvoditi taj sustav na lokalnim referendumima.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, svjesni smo činjenice da postoji u javnosti entuzijazam sada nakon samopopisivanja i velikog broja građana RH koji su se popisali koristeći sustav e-građani. Međutim i u tom sustavu i tom procesu postoji kontrolni mehanizam pa imamo popisivače koji će skenirati kodove za one građane koji su se popisali. A također kada govorimo o elektronskom glasovanju i elektronskom referendumu dakle imamo trenutačno jedinu državu to je Estonija u EU koja koristi takav model. Svjesni smo i činjenice, vidjeli smo na izborima u Americi koliko su zapravo kontraverze izazvali rezultati koji su se čekali temeljem elektronskog glasovanja. Dakle, to i dalje se stvaraju određena pitanja, to je dostupnost, sigurnost, ali isto tako i tehnička otpornost sustava i eventualne kontraverze koje mogu proizaći iz toga. Tako da smatram da u ovom trenutku još nismo spremni da bismo razmišljali o elektronskom glasovanju odnosno elektronskom referendumu. Hvala.
Kolegice Nađ, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre Državno izborno povjerenstvo dobilo je ovim zakonom odnosno prijedlogom zakona niz nadležnosti pa tako vodit će evidenciju referendumskih inicijativa, ispitivati formalno-pravne uvjete usklađenosti referendumskih pitanja sa odredbama zakona. Da li Državno izborno povjerenstvo u ovom trenutku ima zapravo administrativno stručne, a i programske kapacitete za sve ovo što je u ovom prijedlogu zakona stavljeno mu u nadležnost. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnica, dakle kao što ste i rekli, a i ja sam to u uvodom govoru istaknuo, dakle uvodimo Državno izborno povjerenstvo kao nadzorno tijelo koje je zaduženo pratiti čitav proces referendumske i predreferendumske aktivnosti i smatramo da je to jako dobar iskorak u procesu samoga referenduma. Dakle, DIP već sada obavlja određene poslove prvenstveno vezane za provedbu izbora u slučaju potrebe za jačanjem administrativnih kapaciteta ili u ovom dijelu evidencija refrendumskih inicijativa tu je svakako nešto o čemu će se razmisliti i na prijedlog DIP-a ojačati izborno povjerenstvo i omogućiti im korištenje tih alata koji će im svakako olakšati praćenje ove referendumske aktivnosti koja im je dana u nadležnost kroz ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Idemo dalje, kolegica Šimpraga. Izvolite.
Uvaženi ministre. Ovako predložen zakon predstavlja prvi korak pri rješavanju problematike referenduma, ono na čemu moramo inzistirati kako bi otklonili mogućnosti da se u budućnosti ponove situacije u kojima smo voljom većine građana putem neposrednog izjašnjavanja doveli u pitanje prava pripadnika bilo koje manjine jeste znači da nam je potrebna promjena Ustava i Ustavnog zakona. Držim da se i samom inicijativom može podgrijavati netolerancija, govor mržnje i bilo bi dobro da se s provjerom ustavnosti pitanja ide prije prikupljanja potpisa, ali i prije referendumske kampanje.
Prije odgovora imamo ponovo povredu Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijedili ste čl. 238. kolegice Šimpraga. Vi ste dio većine u Saboru, vi upravljate Hrvatskom, vi SDSS i HDZ i to sve možete vi riješiti, vi vladate tako da ova upozorenja su po meni besmislena. Vi ste vlast, vi ste većina. Ja sam oporba možemo SDP, ne znam Centar, Radnička fronta, suverenisti, vi ste većina [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa, kolega Bulj.]] vi o vama ovisi sve.
Kolega Bulj, dobivate, sada dobivate i drugu opomenu još jednu bit ćete naravno kažnjeni oduzimanjem riječi, ali molim vas da to ne činite. Jako dobro znate da kršite namjerno Poslovnik, svaki zastupnik i zastupnica mogu izreći svoje mišljenje i zato jesmo ovdje. Izvolite ministre.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče HS-a- Uvažene kolegice zastupnice. Dakle, što se tiče izmjene Ustava i Ustavnog zakona evo mogu istaknuti jučerašnju raspravu na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav gdje je zapravo u izvješću sa tog sjednice sa sjednice tog odbora utvrđeno da će se razmotriti izmjena Ustavnog zakona Ustavnome sudu i u ovome dijelu prethodne ocjene ustavnosti referendumskoga pitanja, dakle da prije nego referendumska inicijativa započne sa prikupljanjem potpisa da Ustavni sud zapravo odluči da li je to pitanje u skladu sa Ustavom. Dakle, riječ je o ovlasti Ustava koja proizlazi iz ovog Prijedloga zakona o referendumu, a naravno proizlazi iz Ustavnog zakona o Ustavnom sudu. Hvala.
Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Malenica. Uzimajući u obzir povijest koje HDZ-ove vlade imaju sa referendumskim inicijativama ovaj danas prijedlog većina građana gleda sa skepsom. Zanimljivo je također da u ovom trenutku upravo sada mi pričamo o tome u HS-u. Ovaj zakon dolazi u trenutku kada je već pokrenuta inicijativa za novo referendumsko pitanje oko ulaska Hrvatske u euro područje i oduzimanja dijela suvereniteta od referendumskom inicijativom zaštitimo hrvatsku kunu. Ključno pitanje na koje niste odgovorili je kada i na koji način planirate unijeti nužno potrebne izmjene Zakona o registru birača i o popisima birača kako bi se hrvatski narod što lakše izjasnio o svojoj volji?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, kao što sam odgovorio kolegi Zekanoviću popis birača i registar birača nije tema ovoga zakona, dakle ovaj zakon se samo referira u dijelu broja postotka prikupljenih potpisa na registar birača koji imaju prebivalište odnosno popis birača koji imaju prebivalište u RH što proizlazi iz odluke Ustavnoga suda. Dakle, Zakon o registru birača će se razmišljati i razmotrit će se potreba reguliranja odnosno izmjene toga zakona tako da ja to ne bi sad vezivao uz ovaj prijedlog zakona koji nalazimo ovdje pred vama.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre. Mislim da smo ovdje u jednoj kontradikciji, naime u ustavnosti nekog referendumskog pitanja odlučuje Ustavni sud, čini mi se da smo kontradiktorni. Naime, činjenica jest da o eventualnoj promjeni Ustava koja bi nastupila provedbom i uspješnošću nekog referenduma treba odlučiti Ustavni sud koji treba po svoj definiciji štititi sam taj Ustav. Dakle, u startu se ovdje obavezno i mislim razumno nalaže pitanje tko to ima pravo u ime građana odlučivati o temama o kojima ne smije biti raspisan referendum? Mislim da smo tu u velikom problemu. Hvala vam na odgovoru.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, RH je uspostavljena kao predstavnička demokracija gdje birači izborom svojih predstavnika odlučuju o političkim pitanjima, ali isto tako odlučuju i neposrednom demokracijom temeljem referenduma. Dakle, referendum se može raspisati o promjeni Ustava, zakona na nekom drugom pitanju, a Ustavni sud je taj koji je temeljem Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nadležan za ocjenu ustavnosti referendumskoga pitanja, tako da je to poprilično jasno tako da ne znam na što ste konkretno mislili. Hvala.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala g. predsjedavajući. Gospodine ministre. Mlađi ste malo od mene i ja se sjećam prvog referenduma '91.g. gdje je bilo raspisano da Hrvatska izađe iz bivše države, sjećam se referenduma 2013.g. je o zajednici muškarca i žene da je to brak. Narod je uvijek znao odlučiti i tada '91.g. i 2013.g. ne trebate se bojat naroda. U stankama koje su tražili klubovi prije ove rasprave vidim da su svi složni da bi se moglo ići u mijenjanje Ustava, nemojte bježat od toga treba promijenit Ustav, treba spustit na cenzus npr. od 100.001 birač da potpiše i da se ide u referendum ne treba se bojat naroda i njegovog mišljenja jel narod je uvijek znao odlučit kad je trebao odlučit. Evo, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, dakle ovaj prijedlog koji imamo ovdje pred vama je usklađen sa ustavom, usklađen je sa Ustavnim zakonom o ustavnim sudom. Jučerašnja rasprava na saborskim odborima, evo i današnja rasprava otvara pitanje izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu i ustava, tako da evo očekujem da će se to i u narednim danima raspravljati o tome, a i konkretno i saborski Odbor za ustav je kao što sam i rekao, dakle predložio da se krene u izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu u ovom dijelu prethodne ocijene ustavnosti referendumskoga pitanja. Ova vlada se ne boji hrvatskoga naroda, dakle ova vlada ima legitimitet dobiven na izborima. Zakon o referendumu odnosno ovaj prijedlog zakona o referendumu zapravo omogućuje da se glas naroda i čuje i kroz taj oblik neposredne demokracije, tako da nema tu nikakvog straha od naroda, niti volje naroda jer kažem ova vlada ima legitimitet dobiven na izborima. Hvala.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani g. ministre. Mogu se složiti da je cenzus od 20% potrebnih birača za raspisivanje lokalnog referenduma uistinu visok, prije svega u velikim JLS-ovima i velikih gradovima, pa i srednjim gradovima, a svakako onda i u jedinicama područne odnosno regionalne samouprave tj. u županijama. On mi se ne čini da je previsok za male JLS jer bi praktično zadovoljio da u nekim malim općinama nekoliko obitelji u stvari raspiše odnosno predloži održavanje referenduma i koji bi se trebao održati. Stoga bi bilo dobro da do drugog čitanja možda se uspostavi gradiranje koje bi podrazumijevalo određeni cenzus u ovisnosti od veličine jedinice lokalne i područne samouprave. Pa evo o tome razmislite do drugog čitanja.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, kao što sam i odgovorio g. Bulju, dakle do drugog čitanja svakako ćemo razmisliti i promisliti o rangiranju lokalnih referenduma. Mogu se složiti s vama da je određeni postotak za određene JLS prevelik, međutim tu bi jasno razdvojio i diferencirao referendum za opoziv lokalnog čelnika, to je referendum koji je reguliran Zakonom o lokalnoj samoupravi i nema veze s ovim referendumom. Dakle, lokalni referendum, lokalnim referendumom se odlučuje o određenim pitanjima, a to je razini vlasti, tako da evo razmislit ćemo to i uzeti u obzir današnju raspravu prilikom pripreme prijedloga za drugo čitanje. Hvala.
Kolegice Peović, izvolite.
Evo ministre izuzetno mi je drago da čujem da ćete uvažiti ovaj prigovor da se znači procjena ustavnosti pitanja provodi prije samog prikupljanja potpisa, no čl. 36. sada to tako ne definira. Druga stvar, čl. 36. definira da sabor može tražiti ustavnost odnosno provjeru ustavnosti referendumskog pitanja, a bilo bi dobro da mora tražiti procjenu svakog referendumskog pitanja, što smo vidjeli 2013.g. kada je proveden referendum jer je sabor odobrio da se na referendumu o definiciji braka ide bez procijene ustavnosti referendumskog pitanja. I treća stvar, nema roka do kada ustavni sud treba donijeti odluku o ustavnosti referendumskog pitanja. Tako da, mislim, tehnički mogao bi odgađati taj referendum do kad god hoće, zato bi bilo važno da se odredi možda evo 30 dana ja mislim da bi to bilo bolje da što prije ili recimo ako ustavni sud ne odgovori na procjenu ustavnosti onda se misli da je pitanje ustavotvorno.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, sve ovo što ste naveli je potrebno regulirati Ustavnim zakonom o ustavnom sudu. Ovaj prijedlog zakona koji imate ovdje danas pred vama je usklađen sa važećim Ustavnim zakonom o ustavnom sudu. Kada bi se razmišljalo i pristupilo izmjeni Ustavnog zakona o ustavnom sudu onda bi se svakako trebalo razmotriti tko može podnijeti zahtjev za ocjenu ustavnosti referendumskoga pitanja, da li HS, da li zastupnici, određeni broj zastupnika ili netko drugi, to je jedno pitanje. Drugo pitanje koje bi se svakako trebalo urediti Ustavnim zakonom o ustavnom sudu to je pitanje u roku kojem ustavni sud mora odlučiti o ustavnosti referendumskog pitanja. To je materija koja ne može biti predmet ovoga ovdje zakona već izmjene Ustavnog zakona o ustavnome sudu, al to su sva pitanja koja bi se trebala razmotriti i uvrstiti u izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu, a vjerujem da ćemo evo temeljem jučerašnjeg zaključka, a i današnje ovdje rasprave uzeti u obzir to što ste rekli i što ćemo ovdje danas čuti vezano za ovlast ustavnog suda u odlučivanju i ustavnosti referendumskog pitanja. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre Malenica, rekla bih da je svakako dobro, korisno i potrebno što su u ovaj prijedlog zakona implementirane preporuke Venecijanske komisije odnosno primjera dobre prakse vezano uz referendum na području EU. Ovim zakonom svakako se znatno poboljšava zakonodavni okvir i vrlo se jasno propisuju pravila igre, tko, što i kada radi, tko je za što odgovoran, koji su rokovi itd. S obzirom na nedavne narodne inicijative kada su se na potpisnim listama našli podaci i potpisi i mrtvih ljudi i maloljetnika, čak i beba i stranih državljana i kada su potpisi čak prikupljani na haubama auti, točnije na ćošku Bosanske ulice i Magdićevih stuba, zanima me hoće li ovaj zakon uspostaviti veću kontrolu koja je svakako potrebna i transparentnost postupka [[Upadica: Hvala vam lijepa]] što je prijeko potrebno?
Hvala lijepa. Sada imamo dvije replike, kolega Pavliček i kolega Grmoja, ne replike, povrede Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, … [[Govornik se ne razumije]] čl. 238., kolegica Burić vrijeđa sve one volontere koji su marljivo radili u brojnim referendumskim inicijativama po kiši, snijegu i sakupljali potpise i optužuje ih da su iste očigledno lažirali, a zaboravlja da je do prije nekoliko godina i mrtvi su glasali u RH, pa nekima to nije smetalo i to je bilo normalno.
Dakle, znadete i sami da to nije povreda Poslovnika nego da ste replicirali, pa dobivate opomenu. Kolega Grmoja, izvolite.
Povreda čl. 238., dakle kolegice Burić, vi ste optužili referendumske inicijative za prevaru a istovremeno ova Vlada, Vlada Andreja Plenkovića nije Klubu zastupnika MOST-a željela dati potpisne liste s nevažećim potpisima. Ako je netko manipulirao, ako je netko varao onda ste vi i nije vam dovoljno što ste pljunuli svim tim ljudima u lice tih 400.000 ljudi koji su potpisali referendumske inicijative, sad ih optužujete vi koji se [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] koji ste ukrali referendume [[Upadica: Kolega Grmoja.]] optužujete ih za manipulaciju.
Kolega Grmoja dobivate opomenu, isto tako replika, a ne povreda Poslovnika. Sada je na redu kolegica, a pardon, ministar, ministar prvo odgovara na repliku pa će onda kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice, odnosno zastupnice, dakle ovim prijedlogom zakona se po prvi puta uređuje institut referendumskog potpisa, dakle što sve potpis mora sadržavati da bi bio pravovaljan. Dakle, istaknuli ste da uvodimo i Državno izborno povjerenstvo kao nadležno tijelo koje prati referendumsku inicijativu od same registracije pa do prikupljanja potpisa i provjere samih potpisa i tu se uvode jasni rokovi u kojima Državno izborno povjerenstvo treba postupiti. Također se omogućuje promatranje provjere potpisa, a ono što bih ja istaknuo je važnost za referendumske inicijative da se ovim zakonom uvodi obveza jedinici lokalne samouprave da omogući mjesta za prikupljanje popisa referendumskim inicijativama i to bez naknade. Tako da brojne su novine u ovom zakonu koji omogućuju veću transparentnost i otvorenost čitavog postupka, a isto tako i zaštitu referendumskih inicijativa odnosno zagovornika i protivnika, a ne samo kroz Državno izborno povjerenstvo nego i kroz Visoki upravni sud [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno Ustavni sud. Hvala.
Kolegice Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi ministri, kolege i kolegice, dakle pristupačnost referenduma ovisi o tome koliko je moguće i koliko je lako ili dostupno prikupiti potpise. I na tragu ovoga što je rekla kolegica Burić, kolega Grmoja i svi ostali koji propituju vječno prisutne mrtve na potpisne, potpisnim listama ići će prijedlog amandmana Kluba Centra i GLAS-a. Dakle, jednom za sva vremena moramo zaustaviti tu praksu koje doslovno ima na svim potpisnim listama u svim izborim procesima i od toga ne treba bježati. I ne radi uvijek o nečijoj prijevari ili uopće pokušaju prijevare nego procesu kojeg je nemoguće izbjeći. Vama potpis mrtve ili nepostojeće osobe može podvaliti netko iz protivničkog tima jer onaj tko prikuplja potpise u pravilu ne može provjeravati osobnom iskaznicom vjerodostojnost određenih podataka. Dakle, elektronski način prikupljanja potpisa pojeftinio bi, ubrzao, olakšao proces prikupljanja za onog tko pokreće inicijativu [[Upadica: Hvala vam.]] a državi olakšao provođenje postupka kontrole.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, kada govorimo o elektronskom potpisu odnosno elektronskom popisivanju i potpisivanju referendumske inicijative dakle uvijek moramo voditi računa o našim biračima, našim građanima koji nemaju pristup modernim tehnologijama. Tako da i u toj varijanti se treba ostaviti mogućnost, trebala bi se ostaviti mogućnost i ovog klasičnog načina prikupljanja potpisa. No, kao što sam i uvodno istaknuo dakle smatramo da za sada elektroničko glasovanje odnosno elektroničko prikupljanje potpisa ne predstavlja zapravo, ne daje toliku sigurnost da bi se zapravo to moglo provesti bez ikakvih kontraverzi. Hvala.
Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani ministre mislim da ovaj prijedlog zaista poboljšava sve što se tiče organizacije i provedbe referenduma kao najneposrednijeg oblika odlučivanja građana. Ono što bih pitala vezano je na načelo teritorijalnosti odnosno prebivališta koje se mora ispoštovati kod sakupljanja potpisa birača što je logično za pitanja lokalnog referenduma. Međutim, kod organiziranja državnog referenduma gdje proizlazi iz zakona da bi se potpisati mogao jedino onaj tko dođe u RH postavlja se pitanje da li je to jedino moguće i da li bi se moglo za naše državljane koji žive u inozemstvu to organizirati i na drugačiji način. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, prilikom izrade ovog prijedloga zakona ministarstvo je uzelo u obzir praksu Ustavnoga suda i brojne odluke Ustavnog suda koje su donesene po pitanju i ovoga referenduma. Jedna od odluka Ustavnog suda je bilo i načelo, odnosilo se na načelo teritorijalnosti i tom odlukom je zapravo utvrđeno da jedino birači su osobe koje imaju prebivalište u RH mogu potpisati referendumsku inicijativu. A svakako evo to je jedno od pitanja za raspravu koje ćemo sigurno razmotriti prilikom izrade ovoga prijedloga za drugi, za drugo čitanje. Hvala.
Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, evo prije svega drago mi je da imamo novi prijedlog zakona, vidimo dakle kompleksnost i ono što se želi njime postići. Drago mi je da već danas između 2 čitanja vidimo konsenzus svih u Hrvatskome saboru po pitanju i povećane zaštite, uređenja cijeloga postupka, produljenja rokova. To svakako pokazuje da upravo vi kao predlagatelj ste napravili dobar ovaj prvi dio, međutim ono što je bitno je naglasio upravo i kolega Bačić da iskoristimo između dva čitanja priliku vezano za postotak koji je potreban po jedinicama lokalne, regionalne i područje samouprave i mislim da upravo je gradiranje smjer u kojem trebamo ići. Iz kojeg razloga? RH ima 428 općina, ako uzmemo da je jedna od najmanjih Civljane ima 137 stanovnika, a jedna od najvećih Viškovo ima 14.445 vidimo da je razlika puta 100. Dakle, u najmanjim općinama u biti 10 osoba može tražiti referendum ili 2 obitelji i upravo iz tog razloga vjerujem da trebamo gradaciju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, kao što sam i rekao dakle svakako ćemo razmotriti pitanje potrebnog postotka za raspisivanje lokalnog referenduma i razmotriti to gradiranje odnosno na broj stanovnika u pojedinoj jedinici lokalne samouprave. Hvala.
… [[Govornik naknadno uključen.]] će replicirati kolegica Benčić. Izvolite.
Poštovani ministre. Moje pitanje je isto oko ograničenja zapravo neproporcionalnih ograničenja lokalnog referenduma, osim samog postotka birača čiji potpisi moraju biti za pokretanje samog lokalnog referenduma što smatramo da bi trebalo minimalno biti isto kao za državni, a u svakom slučaju bilo bi puno bolje da je manje. Imamo još dodatno ograničenje oko dopuštenosti referendumskog pitanja, o dopuštenosti lokalnog referendumskog pitanja, o njegovoj zakonitosti odlučuje ministarstvo i to u roku od 60 dana, dakle tu smo im već uzeli dva mjeseca. Na tu odluku o zakonitosti pitanja koje donosi ministarstvo može se podnijeti tužba Visokom upravom sudu koje odluku treba opet donijeti u roku od 60 dana. Međutim, šta ako Visoki upravni sud tu odluku ne donese u roku od 60 dana nego godinu, dvije, tri? Ovo je instruktivni rok, a nema nikakvih pravnih posljedica i ni na koji način nemamo osigurače da zaštitimo referendumsku inicijativu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] koja možda za godinu, dvije, tri neće više imat smisla.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice na sugestijama. Dakle, kao što sam i rekao svakako ćemo razmotriti ovo pitanje potpisa i postotka za raspisivanje lokalnog referenduma. Svakako smo se vodili kada smo razmišljali o pravnoj zaštiti da Visoki upravni sud bude taj sud koji će biti nadležan, naravno kao i problem svih rokova u parničnom i u kaznenom postupku uglavnom su instruktivne naravi, tako da smo tu određenih ograničenja jer ne postoji praksa da se propisuje određeni prekluzivni rokovi za postupanje samih sudova. Ali vjerujem da je pitanje takve važnosti da će Visoki upravni sud … biti svrsishodan i riješiti to pitanje odnosno odgovoriti na tu tužbu u zakonskom roku. Hvala.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre. Mi smo nažalost banana demokracija i institut referenduma je u biti mrtvo slovo na papiru. Naime, od desetak referendumskih inicijativa građanskih svega jedna je bila prihvaćena, to je o ustavnoj definiciji braka. I ovim zakonskim prijedlogom ima određenih poboljšanja, ali isto tako brojnih nedostataka, posebice mi je nepojmljivo da će HS imati mogućnost dati protuprijedlog izravni ili neizravni referendumskoj inicijativi znači ljudi će 30 dana po suncu, kiši, snijegu na tisuće volontera prikupljati potpise i prikupiti famoznih 400.000 potpisa i s druge strane ćemo imati 76 ruku političkih podobnih u HS-u bez obzira kojoj političkoj opciji pripadaju i te ručice će odlučiti da će ipak dati jedan protuprijedlog i to je direktno ubijanje demokracije zakonski donešeno.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, kada govorimo o banani demokraciji, ja ne mislim da smo mi banana demokracija, a ako vi smatrate to zapravo ta tzv. vaša banana demokracija dovela vas ovdje u HS kao zastupnika, dovela vas je i kao zamjenika gradonačelnika u Grad Vukovar. Što se tiče izravnog i neizravnog protuprijedloga dakle, neizravni protuprijedlog zapravo omogućava da temeljem iskazane volje na prikupljanju potpisa HS bez raspisivanja referenduma prihvati ono što su građani odnosno što je referendumska inicijativa predložila. Dakle, tu nema referenduma već HS prihvaća referendumsku inicijativu i sam mijenja Ustav, zakon i donosi određenu načelnu odluku. A s druge strane imamo i izravan protuprijedlog kada HS daje o istom pitanju prijedlog referendumskoj inicijativi koja ga može i ne mora prihvatiti. Ako ga ne prihvati ide referendum ali uz prijedlog referendumske inicijative ide i prijedlog HS-a [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] u kojem će građani odlučiti istom trenutku.
Sada je na redu kolega RAspudić, izvolite.
Zahvaljujem. U istinskim demokracijama Zakon o referendumu služi za to da bi se referendum omogućio i uredio, a kod nas zakonodavstvo o referendumu izgleda služi tome da bi se onemogućio ili da bi se maksimalno kako koristite izraz u obrazloženju ovog zakona, prikladno dimenzionirao. Sramotno je i skandalozno u tjednu u kojem se skoro 50% ljudi samopopisalo preko sustava e-Građani da nije moguće elektroničko potpisivanje za referendum. Niste naveli nijedan argument, par puta se potegnulo to pitanje, spominjete SAD tamo je problem bio sa dopisnim glasovanjem u biti ispalo je da problema nije ni bilo jer ništa nije dokazano, a to dopisno glasovanje savršeno funkcionira i u Italiji i u BiH primjerice. Dakle, nema nikakvog razloga da se 16 godina nakon što Estonija to radi na lokalnim izborima jednostavna operacija kao davanje potpisa ne uredi preko sustava e-Građanin, vrlo lako je obaviti i kontrole na pet ili 10% [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] ljudi koji … na taj način … [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kao što sam odgovorio i kolegici dakle kod samog popisivanja i velikog postotka samo popisanih građana u RH ovih dana dakle tu postoji određeni kontrolni mehanizam gdje popisivači obilaze kućanstva i zapravo kontroliraju da li su te osobe koje su se samopopisale žive na toj lokaciji. Dakle, istaknuo sam nekoliko negativnosti vezanih za elektronsko glasovanje pa ću ih i dalje ponoviti, dakle dostupnost, sigurnost, postojanje tehničke otpornosti samoga sustava, mogućnost prijevara dakle to su određene stvari koje u ovom trenutku sputavaju nas odnosno za koje smatramo da predstavljaju rizik da bi se uvelo elektronsko glasovanje u RH, a to smatraju i većina drugih država izuzev Estonije.
Sada je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, mi smo već na konferenciji za medije koju smo imali upozorili na to da ste vi zapravo ovim zakonskim prijedlogom priznali sve one malverzacije koje ste napravili dakle ne vi osobno, dakle ova Vlada, bivši ministar Kuščević sa ove dvije referendumske inicijative. Sad vi tek propisujete kako trebaju izgledati potpisne liste, na koji način se to treba izvesti, koliko traje provjera dakle sve ono što ste prekršili sa te dvije referendumske inicijative. A ono što mene brine je da vi ovdje zapravo šaljete poruku da ćete od svih ovih prijedloga koji idu u smjeru liberalizacije referenduma i dostupnosti referenduma prihvatiti one koji dolaze od ekstremne ljevice i SDSS-a, dakle da bi Ustavni sud propitivao pitanja o kojima građani mogu prikupljati potpise. Podsjećam i vas i ekstremnu ljevicu u HS-u da je suveren u RH narod, a [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ne kao u SAD Ustav ili Ustavni sud.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa i vašem, na vašoj tiskovnoj konferenciji primijetio sam da ste hvalili ovaj Zakon i zakonodavno uređenje instituta referenduma. Ja nikako ne mislim da smo mi sa ovim Prijedlogom zakona priznali da su dvije referendumske inicijative pokradene ili da su zaustavljene od strane Vlade ili koga god već smatrate odgovornim za to, dakle tu je nadležno tijelo utvrdilo da nije prikupljen dovoljan broj potpisa. S druge strane, i postoje određeni sudski epilog i sud je zapravo potvrdio da je postupak odrađen u skladu sa zakonom. Hvala.
Povreda Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. Dakle nigdje mi nismo hvalili bilo koga, a meni je žao da jedan perspektivan mlad političar staje iz Lovre Kuščevića i iza onoga što je on radio, dakle s ove dvije referendumske inicijative, evo, to moram konstatirati, da ste zapravo i vi preuzeli svojevrsnu odgovornost za ono što je napravljeno.
Znadete i sami da ste zaslužili opomenu jer je ovo replika, a ne povreda Poslovnika, to je druga opomena pa pazite, iduća opomena bi vam oduzela mogućnost govora po ovoj točci. Idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče Sabora. Mi puno toga, puno primjedaba i puno komentara već do sada kazano, ja bih se osvrnula na jednu činjenicu, a to je poplava lažnih vijesti kojom svjedočimo posljednjih godina, naročito porast u tome, najeklatantniji primjer, rekla bih je Brexit za koje vrlo jasno ustanovljeno da su upravo lažne vijesti na neki način presudile toj odluci, a danas gledamo posljedice. Pa u tom smislu u ovom Prijedlogu zakona nisam vidjela da je predviđeno bilo kakav mehanizam u borbi protiv lažnih vijesti. Naravno, lažne vijesti nisu razna mišljenja ili razne argumentacije, nego lažne vijesti pa vas lijepo molim da mi odgovorite na to pitanje.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, pa konkretno lažne vijesti, tzv. fake news, dakle nije predmet ovoga Zakona. Mi smo ovim Zakonom omogućili dakle jednaku dostupnost javnom prostoru i odbora zagovornika i odbora protivnika referendumske inicijative, tako da se može čuti glas i onoga koji prikuplja potpise, dakle, organizatora ili zagovornika, ali i onoga tko je protivnik referendumske inicijative. Tako da smo na taj način zapravo dali prostora da se u javnom prostoru debatira o opravdanosti pojedinoga referendumskoga pitanja odnosno pojedine teme, tako da je to zapravo naš doprinos sprječavanju lažnih vijesti u ovom dijelu referendumske inicijative. Hvala.
Hvala ministre. Možete se vratiti na svoje mjesto. Sada ćemo saslušati izvjestitelje odbora. Javio se za riječ kolega Bošnjaković, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Ako još netko želi od izvjestitelja neka mi signalizira prije početka rasprave. Izvolite kolega Bošnjaković.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na svojoj 21. sjednici održanoj 29. rujna raspravio je Prijedlog zakona o referendumu koji je predsjedniku HS-a dostavila Vlada RH. Odbor je navedeni Prijedlog raspravio na temelju svoje nadležnosti iz čl. 60 Poslovnika HS-a kao matično radno tijelo. Predstavnik predlagatelja naveo je kako se ovim Prijedlogom pravno područje referenduma u cijelosti usklađuje s 4. promjenom Ustava iz 2010. g. Donošenjem ovog Zakona znatno se poboljšava zakonodavni okvir instituta referenduma u pravnom poretku RH, a ujedno se otklanjaju dosadašnje manjkavosti, nedostaci i nedorečenosti koji su bili objektivna smetnja djelotvornoj i urednoj provedbi postupka referenduma narodne inicijative u praksi. Također, ovim se Zakonom osigurava djelotvorniji utjecaj građana u procesima političkog odlučivanja te se na taj način pozitivno utječe na razvoj demokracije, političke kulture u hrvatskom društvu. Osobit doprinos razvitku političkog dijaloga u hrvatskom društvu, osiguravaju novi instituti neizravnog i izravnog protuprijedloga HS-a vezani uz referendumska pitanja narodnih inicijativa. Tijekom rasprave, predloženo je izmijeniti prag od 10% od ukupnog broja birača u RH koji mogu zatražiti da HS raspiše referendum te posljedično izmijeniti kvorum za donošenje odluke na referendumu, što je čl. 7 Prijedloga zakona. Također, predloženo je preispitati odredbe kojima je uređen lokalni referendum, posebno u dijelu kojim je uređen potreban broj potpisa birača kako bi mogli, koji bi mogli zatražiti raspisivanje referenduma. Također, relaksirati postavljanje pitanja koja mogu biti predmetom referendumskog odlučivanja. Nadalje, predloženo je u tekstu Prijedloga propisati zaštitne mehanizme na referendumu kako bi se spriječila mogućnost samovolje većine nad manjinom, posebno u dijelu zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda. Također, predloženo je posebno urediti odredbe koje se odnose na prikupljanje potpisa i izlaznost birača na referendumu prilikom promjene Ustava RH imajući u vidu strogo formalnu zakonsku proceduru promjene Ustava RH. Istaknuto je kako je potrebno jasnije razgraničiti pitanja vezanih za lokalni referendum i državni referendum. Predloženo je propisati odredbe koje se odnose na bolju informiranost građana o referendumskom pitanju. Predloženo je preispitati čl. 15 Prijedloga zakona imajući u vidu mogućnost uređivanja odredbe koja glasi s obzirom na to da se radi o ustavnoj materiji. U Članku 24. prijedloga predloženo je produžiti rok od 30 dana za prikupljanje potpisa. U Članku 23. prijedloga predloženo je preispitati ovlast Državnog izbornog povjerenstva RH da ispituje, ispunjava li referendumsko pitanje formalno pravne zahtjeve iz Članka 16. do 18. prijedloga. Također, izraženo je mišljenje kako je ovlaštenje Hrvatskog sabora za pokretanje postupka pred Ustavnim sudom RH, Članak 35. i 36. prijedloga moguće regulirati jedino Ustavnim zakonom u Ustavnom sudu RH. Predloženo je i preispitati odredbe koje se odnose na mogućnost izjašnjavanja birača koji nemaju prebivalište u RH. Istaknuto je mišljenje kako nije prihvatljivo ovim prijedlogom mijenjati odredbe drugih akata posebno pozivajući se na Poslovnik Hrvatskog sabora npr. uređivati odredbe u normativnom dijelu zakona na način da ih se pravno povezuje za odredbe koje još ne postoje u pravnom sustavu. Osim toga, naglašeno je kako je potrebno pristupiti promjeni Ustavnog zakona Ustavnom sudu RH kako bi se uredila mogućnost prethodne kontrole ustavnosti sadržaja referendumskog pitanja te na taj način riješili problemi koji su se pojavljivali u dosadašnjoj praksi. Odbor je na koncu većinom glasova, 10 glasova za i jednim suzdržanim glasom podupro donošenje ovog zakona. Kao što vidite iz svih ovih rasprava koje su navedene u izvješću Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav zapravo brojna pitanja smo prepoznali i u ovim replikama koja su istaknuta, dakle to se sve raspravljalo i na Odboru za Ustav. Ovdje su izneseni i prijedlozi koje su pojedini zastupnici na sjednici odbora isticali i vjerujemo da će to bit dobrodošlo i da će predlagatelj o svemu ovome voditi računa i kod drugog čitanja. A naravno ovdje su potaknuti i izraženi stavovi da je potrebno promijeniti i Ustavni zakon o Ustavnom sudu RH što je zapravo jedan posao ako se toga prihvatimo pred nama. Hvala lijepa.
Hvala kolega Bošnjaković. Javlja li se još tko od izvjestitelja odbora? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovani kolega Zlatko Hasanbegović.
Poštovani predsjedniče, ministre, dopustite mi na početku podsjetiti na dvije temeljne činjenice koje određuju i ograničuju doseg svake rasprave o zakonskoj regulaciji referendumske problematike. Prva je u osnovi protureferendumski duh hrvatskoga Ustava koji u Članku 87. propisuje da će Hrvatski sabor raspisati referendum ako to zatraži 10% od ukupnog broja birača što je među najrestriktivnijim uvjetima u Europi. Druga je sam zakon koji svojim restriktivnim odredbama o razmjerno kratkom roku za prikupljanje potpisa, a koja se sad u ovom prijedlogu suštinski ne mijenja s obzirom na ustavni uvjet od 10% potpisa. Sve to uz druge ograničavajuće odredbe zakona, raspisivanje referenduma temeljem pučke inicijative u kontekstu hrvatske političke, društvene i medijske zbilje čini gotovo nemogućim. O tome svjedoči i činjenica da u suvremenoj hrvatskoj državi bez obzira na više inicijativa održan tek jedan referendum temeljem pučke inicijative onaj iz 2013. o ustavnoj definiciji braka. Nasuprot ovoj ustavnoj odredbi od 10% birača u istom ustavnom članku stoji na prvi pogled ustavno velikodušna zapravo besmislena odredba o ne postojanju visine praga izlaznosti ili kvoruma da bi referendum bio valjan što u praksi hipotetski može značiti da odluku o promjeni Ustava može donijeti 3, 5, 10 ili 50 birača. Budući da u hrvatskoj politici i javnom životu pamćenje traje manje od tjedan dana podsjetimo da se ova odredba našla u Ustavu 2010. kao plod jedne šire pogodbe ili trgovine sistemske hrvatske političke klase tada utjelovljene s jedne strane u figuri pomajke današnjeg HDZ-a gospođe Kosor, a s druge strane u figuri današnjeg novog porođenog prvaka hrvatskog suverenizma gospodina Milanovića tada predsjednika oporbenog SDP-a. U pozadini te trgovačke operacije bila je njihova zajednička i utemeljena bojazan o predvidljivom neuspjehu referenduma za ulazak u EU točnije strah od volje hrvatskog naroda što su rezultati slabe izlaznosti i potvrdili. Drugi dio pogodbe se odnosio na HDZ-ovo pristajanje na ustavno ograničenje izbora samo 3 zastupnika u Hrvatski sabor koji će predstavljati hrvatske državljane s prebivalištem izvan RH. Druga ograničavajuća činjenica u svjetlu koji trebamo gledati i na ovaj zakonski prijedlog je sadržaj Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma usvojen 2019. godine, druga Vlada magistra Andreja Plenkovića, točnija Vlada HDZ, HNS, SDSS, Saucha i družina. Ovim su se zakonom pomiješale kruške i jabuke, političke aktivnosti, izborna promidžba i referendum. Financiranje referenduma treba biti sastavi dio ministre današnjeg prijedloga zakona jer je njegovo usvajanje trebalo prethoditi reguliranju financiranja referenduma. Uz to ovaj iz 2019. ima i prvorazrednu povijesnu pozadinu s obilježjem travestije bez presedana u povijesti hrvatskog parlamentarizma. O čemu je riječ? Naime, te 1919. druga Vlada magistra Plenkovića putem ministra Kuščevića, lex Kuščević je iz političkog protureferendumskog motiva te zbog intelektualne lijenosti posegnula za krađom tuđega nezaštićenoga intelektualnog vlasništva i u saborsku proceduru uputila prepisan prijedlog Milanovićeve Vlade o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma iz 2015., nazovimo ga lex Milanović, Bauk, Grbin. Ne samo to, Plenkovićeva Vlada je 2019. otišla i korak dalje pa je prema riječima narodnog zastupnika Bauka, anticipirala i uvažila sve one izmjene koje su 2015. tražili SDP-ovi nevladini sateliti, a koje nisu stigli uvrstiti u konačni zakonski prijedlog jer je Milanovićeva kukuriku Vlada koji mjesec kasnije posrnula na izborima. Zbog zaboravnih te općenito kratkoga javnoga pamćenja, da ne kažem kratke pameti, vratimo se koju godinu unatrag. Prvo, 2014. pod dojmom pobjede referendumske identitetske narodne volje koji se suprotstavila vladavina trojca Josipović, Milanović, Pusić, SDP-ov ustavnopravni umnik Peđa Grbin u proceduru upućuje protureferendumski Prijedlog zakona o referendumu. Tadanja oporba, HDZ, izlazila je tada iz šinjela g. Karamarka, prijedlog krsti, citiram, zakonom o onemogućavanju referenduma. Zbog zanovijetanja iz tadanjeg nevladinog profitnog sektora, sada platforma Možemo!, Grbin se povlači i nekoliko mjeseci kasnije iz njegove i Baukove paštete ispada novi protureferendumski palijativni nadomjestak, zakonski Prijedlog o financiranju referenduma, da ne bi bilo zabune, isti onaj koji je prepisala Plenkovićeva Vlada 2019. usvojio HS. Pri kraju, osvrnuo bih se taksativno na meritum nedostataka ovog zakonskog Prijedloga, bez iluzije o supstancijalnim promjenama u drugom čitanju s obzirom da je ona bez uklanjanja ustavnog ograničenja od 10% potpisa nemoguća. Prvo i ključno, čl. 26. o prikupljanju potpisa jer je restriktivan jer određuje da građani svoj potpis mogu dati isključivo na mjestima koja se određuju odlukama predstavničkog tijela jedinica lokalne samouprave, što otvara mogućnost zlouporabi ili uskrate jer nema sankcije, sjetimo se diktatorskog ponašanja riječkoga gradonačelnika Obersnela, u slučaju jedne inicijative, dakle nema sankcija, što je u suprotnosti s praksom prikupljanja potpisa za kandidate na izborima jer izborni zakoni ne poznaju takvo ograničenje. S tim u vezi onemogućavanja davanja potpisa elektroničkim putem, što je praksa omogućena u tekućem popisu stanovništva. Drugo, restriktivno se propisuje pretpostavka za osnivanje organizacijskog odboru u kojem se treba omogućiti da se konačna razrada referendumske inicijative može dovršiti i nakon njegova osnutka. Treće je, rok za prikupljanje potpisa koji se proširuje s 15 na 30 dana, što je s obzirom na ustavnu restrikciju od 10% potpisa tek kozmetička i nedostatna promjena. Četvrto je vezano uz čl. 28 koji sadrži odredbe o podacima koji se unose u popisnu listu, što uključuje i OIB, što je u suprotnosti s izbornim zakonodavstvom, tj. pravilima DIP-a koji kod prikupljanja potpisa za izborne kandidature traži samo broj osobne iskaznice. Peto, vezano uz utvrđivanje broja pravovaljanih potpisa koji se dodjeljuje DIP-u, a ne kao dosad ad hoc ministrovom službeničko pisarsko tijelo, svrhovito bi bilo omogućiti promjenu i nižim izbornim povjerenstvima, što bi ubrzalo postupak. Ključno ... [[Govornik se ne razumije.]] i uvođenje neizravnog i izravnog protuprijedloga što je preuzimanje iz švicarskog modela. Načelno može biti prihvatljivo, ali kojega u kontekstu ostalih ograničenja, ponavljam, ključno je ustavno ograničenje, nepoznatih u švicarskom zakonu čini bespredmetnima raspravu uzaludnom. Zaključno bih istaknuo da nikada nisam divinizirao ni referendumsku ni tzv. izravnu demokraciju već sam ih od slučaja do slučaja načelno podupirao. Tako je i danas. Kao politički nacionalno odgovorni ljudi iz vida ne gubimo niti sve prednosti, ali moguće nedostatke ograničenja i zlouporabe građanskih referenduma. Referendum nije samome sebi svrha, referendum je posljednje sredstvo koje narod ima u rukama kada se suoči s otuđenom Vladom i političkom kastom koja zanemaruje njegove autentične interese i potrebe, a posebice kada se pokušava društvenim inženjeringom promijeniti njegov identitet kulturno, religijsko i društveno biće. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sada je na redu Most, Klub zastupnika Mosta i g. Nino Raspudić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Kao što sam već rekao, u zrelijim demokracijama Zakon o referendumu služi tome da bi se referendum omogućio i uredio, a kod nas je do sada služio da se referendum onemogući, oteža, opstruira koliko god je to moguće. Bojim se da je i ovaj Prijedlog zakona na tom tragu. Ustav RH jasno kaže da je narod nositelj suvereniteta i to nije naodmet ponoviti. Čl. 1, u RH vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana. Potom, narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem. U Prijedlogu ovog Zakona u ocijeni stanja piše da bi ispunio svoju demokratsku svrhu institut referenduma mora biti primjereno uređen zakonom te prikladno dimenzioniran u skladu s Ustavom. Ovdje stoji jedna zamka u ovom pitanju prikladnog dimenzioniranja, a sada čujemo neke prijedloge sa sasvim neočekivane tobože slobodarske lijeve strane da bi se to prikladno dimenzioniranje od strane Ustavnog suda trebalo vršiti i prije nego što su počnu prikupljati potpisi. Prijedlog je apsurdan jer bi mi mogli napraviti stotinu nekakvih fake inicijativa pa zatrpavati Ustavni sud inicijativama, pa onda ne bi radili ništa drugo nego zasjedali i govorili ovo pitanje je ustavno, ovo neustavno prije nego što bi i započelo se prikupljati potpise. U istoj ocjeni stanja se priznaju problemi, da ne kažem krađe prethodnih referenduma, citiram unatoč tome postojeći zakonodavni okvir ne osigurava uredne procese političkog odlučivanja na referendumu, referendumi u RH i danas se provode u okvirima nedorečenog i nerazrađenog zakonodavnog okvira osobito kad je riječ o narodnim inicijativama i postupcima koji kod takvih inicijativa prethode donošenju odluke Hrvatskog sabora o raspisivanju referenduma itd., itd. O tome je svoje rekao i Ustavni sud RH još 20. listopada 2010. kada je naglasio da, citiram zakonske manjkavosti otvaraju objektivnu mogućnost zanemarivanja odnosno izigravanja navedene volje birača. U slijedećem desetljeću vidli smo na koji način se ta volja zanemaruje odnosno izigrava. Prošlo je 11 godina od takvog stajališta iznesenog Ustavnog suda, što se dogodilo u tih 11 godina, ništa. Evo, tek sada imamo ovaj prijedlog zakona koji unosi samo neke kozmetičke izmjene. Dakle, Zakon o referendumu ponovit ću još jednom izgleda nije tu da referendum omogući i uredi već da ga onemogući. Čuli smo ranije kako je vladajuća oligarhija morala ukinuti i uvjet većine glasova ukupnog broja birača u RH na referendumu jer im inače ne bi prošao referendum za ulazak u EU. To se sve događalo 2010. Tada je otvorena pukotina za izražavanje narodne volje unatoč golemim drugim preprekama i opstrukcijama ta mala pukotina otvorena tada ponavljam da bi se progurao referendum o ulasku u EU je iskorištena za prvi uspješan narodni referendum 2013. godine. Što se tiče navedenih ograničenja, najprije je tu ovaj apsurdno visoki prag, broj potpisa. Arsen Bauk, ministar uprave, nema ga tu, proslavio se 2014. godine kada je inicijativa „Birajmo zastupnike imenom i prezimenom“ prikupila više od 380.000 potpisa za raspisivanje referenduma o promjeni izbornog zakona, Bauk tada ministar je iznio mišljenje kojega je potvrdio i Ustavni sud da je u Hrvatskoj preko 4 milijuna birača iako su podaci Državnog zavoda za statistiku i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje pokazivali da je u tom trenutku prebivalište u Hrvatskoj imalo 3,5 milijuna punoljetnih osoba i referendum kao što znamo nije raspisan. Drugi problem je nemogućnost elektroničkog potpisivanja. Vidimo sad 50% ljudi se bez problema samopopisalo preko sustava e-građani što je puno složenije i puno dugotrajnije. Estonija je već 2005. godine uvela internetsko glasovanje, kod nas nema ni dopisnog kojeg ima čak i BiH i dobro funkcionira unatoč preporukama Venecijanske komisije sve slušamo što dolazi iz Europe ali vidi čuda oko e-glasovanja nešto baš nam se ne da. Zašto toliko zaostajemo u uvođenju e-glasovanja, a možemo se ovako lijepo popisivati odgovor je jednostavan. Isto kao i za izbore, manja izlaznost znači veći razmjerni udio sigurnih birača vladajućih točnije njihove klijentele i rezultate koji im idu u korist. Oko ove dvije ključne stvari nema pomaka u novom zakonu. Lijepo je da je ovih 15 dana naizgled povećano na 30 za prikupljanje potpisa, al i to je premalo između ostalog zato jer se onda skraćuje vrijeme za obradu i predaju prikupljenih potpisa i ostalog materijala. Naše zakonodavstvo o referendumu iskazuje temeljno nepovjerenje prema građanima i njihovoj zrelosti, kao da su hrvatski građani neki mrzitelji, a vladajući su kolonijalni upravitelji koji će ih držati pod kontrolom da ne divljaju. Tko su naši vladajući? Jesu li oni neki prosvjećeni apsolutisti ili su kao što Ustav jasno to govori privremeno na izborima ovlašteni da po mogućnosti 4 godine ako izgura do kraja mandata obnašaju vlast u ime naroda koji im je kao suveren privremeno to povjerio. Imamo i staru izjavu Vladimira Šeksa u vrijeme prvog pokušaja narodnog referenduma o promjeni izbornog sustava kako bi te promjene destabilizirale sustav. S tim se tada slagao HDZ i SDP. Da mi upravo to želimo. Mi želimo destabilizirati sustav kojeg ste iskrojili prema sebi i želimo razbiti nedemokratske, a u gospodarskoj i društvenoj praksi koruptivne sheme. Želimo destabilizirati takav sustav, želimo ga izbrisati u potpunosti. Izgraditi novi utemeljen na zakonima i na kvalitetnim i pravičnim institucijama i njihovom djelovanju. Demokratski deficit ili nedovoljna legitimnost onih koji donose odluke dugoročno je najveća prijetnja demokraciji i slobodi i vladavini prava. Taj trend je globalni, a najjasnije se očituje u EU počevši od referenduma u Danskoj 1992. kojim je odbačen ugovor iz Maastrichta kojim je stvorena EU, a čiji je ishod kasnije izigran. Nakon toga građane i u EU se sve manje pitalo za mišljenje, a i kad se pitalo oni su glasovali protiv želja oligarhije, od referenduma o EUR-u u Švedskoj pa sve do Britanaca 2016. o Brexitu ili Nizozemaca o proširenju EU na Ukrajinu iste godine. To su opasne tendencije, ta oholost otuđene vladajuće oligarhije koja postaje sama sebi svrhom i koja očito ništa naučila iz povijesti. Bitna novina je DIP umjesto Ministarstva uprave, ajde to je, lijepo je, DIP je neovisno tijelo. Nadam se da nam Lovro Kuščević neće isplivati na čelu DIP-a uskoro za godinu ili dvije. Da rezimiram, nema nikakvog razloga da se ne uvede elektroničko potpisivanje preko sustava e-građani. Kaže sustav nije siguran, pa kako preko tokena, preko banke ulazimo i obavljamo e-građanin, a ne znam da je iko ikome maznuo novac, preko tog sustava primjerice. Drugi problem je previsok prag od 10% koji je određen ustavom. Švicarska ima 7,3 milijuna stanovnika, 50.000 potpisa je dovoljno za referendum u 100 dana, u Italiji 1%, 2% u Sloveniji, Poljskoj i Mađarskoj. Dogovorimo se oko promjene ustava, spustimo to evo, ne mora biti 1 ili 2%, neka bude 5%. Za lokalne izbore se to može učiniti i odmah jer ustav ne određuje ništa, dakle promijeniti u ovom zakonu taj prag od 20% je doista previsok, pogotovo za velike gradove. Potrebno je produžiti rok pripreme potpisa za predaju, zatim nejasno je ovo djelovanje protureferendumskog odbora koji nema nikakav legitimitet, neka oni kao što je u Švicarskoj prikupe pola potpisa koje prikuplja referendumska inicijativa da bi dobili razmjeran medijski prostor da iznose svoje glasove, svoje stajalište protiv. Zatim nema razloga da se ne omogući više od dva pitanja na referendumu i potpuno je, potrebno je brisati zakon na to da lokalna samouprava određuje gdje se potpisi smiju prikupljati. Mogu pretpostavit kako bi Obersnel ili neki njegov nasljednik odredio na nekoj zabačenoj livadi u Rijeci eto baš tu da se, da se prikuplja. Dovoljno je odrediti da se potpisi mogu prikupljati na bilo kojoj javnoj površini u RH. Zatim potrebno je pojednostaviti proceduru prikupljanja potpisa jer se ni za jednu drugu vrstu izbora ne traži da se evidentira mjesto i datum kad je uzet potpis i slično. Ukoliko se sve prihvati [[Upadica: Hvala]] u što ponešto sumnjam, tek tada bismo bili spremni podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, tu piše Pavliček-Zekanović, a vidim da g. Zekanović se prvi, prvi dolazi, pa mi ćemo ga primiti rado, izvolite, izvolite, izvolite. Ne, ne, izvolite, izvolite.
A di je ministar nesta? Pripa se. Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče. Zaštitimo hrvatsku kunu. Hrvatice i Hrvati idemo na referendum od 24. listopada do 7. studenog prikupljat ćemo potpise kako bi zaštitili hrvatsku novčanu jedinicu kunu. Ovo nije prvi referendum na kojem ću sudjelovati, bilo ih je jako mnogo. Jedan je bio i uspješan, uspjeli smo zaštititi ustavnu definiciju braka. Međutim, onda se dogodila jedna prevara, ja bi to volio s ovog mjesta napomenuti za sve one koji su zaboravili. Nakon što je narod rekao svoje i nakon što je prikupljen dovoljan broj potpisa predsjednik tadašnje vlade Milanović je dao u proceduru jedan zakon kojim je izigrao volju građana koja je bila na referendumu, Zakon o životnom partnerstvu. Pa svi oni koji danas glorificiraju predsjednika Milanovića nek se sjete te njegove odluke odnosno prevare, prevare birača. A ono što bi ja htio da hrvatski građani s ovog mjesta čuju i nek se pripreme, a to je referendumsko pitanje. Jeste li za to da se u Ustav RH unese odredba koja glasi, novčana jedinica RH jest kuna koja se dijeli na 100-tinu lipu. Odluku o promjeni novčane jedinice u RH donose birači na referendumu. Ja s ovog mjesta pozivam sve Hrvatice i Hrvate nek se pripreme, od 24. listopada do 7. studenog prikupljat ćemo potpise kako bismo imali referendum prema ovom referendumskom pitanju. Nažalost vlada Andreja Plenkovića, sad aktualna vlada će napraviti apsolutno sve da se ovaj referendum dogodi, pa još uvijek nemamo sređene biračke popise, još uvijek ćemo morati prikupljati gotovo 400.000 potpisa da bismo omogućili narodni referendum. Podsjetit ću kako je HDZ dok je bio u oporbi prigovarao Arsenu Bauku tadašnjem ministru zašto nisu sređeni popisi birača. Danas ministar Malenica ima priliku srediti te popise i ima priliku na pravedan način omogućiti hrvatskim građanima da prikupljaju potpise odnosno da dođu do svog ustavnog prava, a to je pravo na referendum. Poštovani ministre, drago mi je da ste ovdje s nama i ovim putem vas ja izazivam, ako mislite da ovaj vaš prijedlog zakona vrijedi i ako je dobar, požurite s procedurom, donosimo ga na snagu kroz 10 dana i neka se ovaj iznimno važan referendum za zaštitu hrvatske kune održi po novom prijedlogu zakona. Ovdje moram napomenuti još jednu činjenicu koja je iznimno važna, a nitko je dosad nije spomenuo, a dat ću vam i ovaj dokument da ga imate, a radi se o rješenju Ustavnog suda RH. Za one koji se ne sjećaju, inicijativa „Istina o Istambulskoj“ koja je prikupljala potpise da se odbaci Istambulska konvencija koja je jedan loš dokument za hrvatski narod je dobila odgovor od ustavnog suda, točka 5.1. glasi, skratit ću, iz navedenog proizlazi da znači ne zahtijevaju se od organizacijskih odbora da pribave dopuštenje za prikupljanje potpisa podrške referendumskoj inicijativi od tijela lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Dakle, prema rješenju ustavnog suda svatko tko god hoće u bilo kojoj jedinici lokalne odnosno regionalne samouprave na bilo kojem mjestu ima pravo u bilo koje vrijeme prikupljati potpise. Jedinu dužnost koju ima, a to je pribaviti dopuštenje, odnosno obavijestiti o tome policijsku upravu. Ono što je predviđeno u novom Prijedlogu zakona otežava ovu proceduru i ja vas pozivam, ako ste uistinu za olakšavanje referendumskih inicijativa, promijenite ovo. A hrvatske građane pozivam da se pridruže inicijativi i da zajedno zaštitimo hrvatsku kunu. Evo, ministre, dokument za vas.
G. Pavliček će nastaviti. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre, državni tajniče. Referendum je najjači instrument demokracije i referendum je festival demokracije. Nažalost institut referenduma je u Hrvatskoj samo mrtvo slovo na papiru. Naime, upravo dosadašnjim zakonskim prijedlozima, u Hrvatskoj je unatoč nekoliko desetaka referendumskih inicijativa, referendum bio dozvoljen samo jednoj građanskoj inicijativi i to o ustavnoj definiciji braka. Sve ostale su odbijene zbog ovog ili onog razloga. Naime, postojećim zakonskim okvirima treba doći do famozne brojke od gotovo 4 stotine tisuća potpisa i to u svega 2 tjedna. Treba se boriti sa jedinicama lokalne samouprave koje čekaju, dozvoljavaju ili ne dozvoljavaju davanje rješenja ili davanje informacija na kojim mjestima se mogu prikupljati potpisi. Nakon toga imamo famozno prebrojavanje potpisa od raznih Kuščevića i njima sličnih i na kraju imamo najvišu instancu, a to je Ustavni sud koji sami znamo kako se biraju suci Ustavnog suda i da on često donosi odluke u korist vladajućima i često proglašava referendumska pitanja da nisu skladu sa Ustavom RH. I time velik dio referendumskih inicijativa neslavno završe. U ovom Prijedlogu zakona ima određenih poboljšanja i to treba jasno i glasno reći, dobro je da se produžava rok od 30 dana, za prikupljanje potpisa, znači sa 15 na 30. Dobro je da predstavnici građanske inicijative mogu biti prisutni prilikom prebrojavanja potpisa, no isto tako, ima niz manjkavosti, a i u njima ću nešto uskoro. No, postavlja se pitanje zašto se upravo danas ovdje u HS-u raspravlja o Zakonu o referendumu kada znamo da je isti na javnoj raspravi bio prije više od 10 mjeseci. Je li razlog tome inicijativa Hrvatskih suverenista Zaštitimo hrvatsku kunu kako bi se pokrenuo referendum o ulasku Hrvatske u Eurozonu? Želi li se na taj način ta inicijativa razvodniti ili je pak jednostavno ovo bio nemar vladajućih pa se čekalo 10 mjeseci da bi ovaj zakonski prijedlog došao na saborske klupe? Što se tiče nedostataka ovog Prijedloga zakona, nabrojat ću neke. Živimo u 21. st. gdje je veliki dio naših sugrađana informatički pismen i nismo dozvolili prikupljanje potpisa putem sustava e-Građanina, a do prije 1 dana smo imali popis stanovništva putem istog ovog sustava gdje je milijun Hrvatica i Hrvata i naših sugrađana se upisalo putem sustava e-Građani. Zašto se bojimo mišljenja hrvatskog naroda? Nemamo razloga. Oni su nas izabrali pa neka oni i odluče što je najbolje. I zašto im ne olakšavamo prikupljanje potpisa nego gledamo to maksimalno otežavati. Također, apsurdno je da se ovdje Sabor RH u ovom Prijedlogu zakona dozvoljava ta dva protuprijedlog građanskoj inicijativi. S jedne strane imamo 400 tisuća potpisa ili više, imamo na tisuće volontera koje mjesec dana po ovom zakonskom prijedlogu po snijegu, ledu, kiši, suncu, prikupljaju marljivo potpise, s druge strane imamo 76 podobnih ručica u HS-u bez obzira o kojoj se političkoj opciji radi i koji će jednostavno podići ruku i reći da će dati svoj protuprijedlog i tada će ta dva protuprijedloga ići ponovno na referendum i građani će odlučiti koji će prihvatiti. Ovo je direktno ubijanje demokracije, s jedne strane imamo hrvatski narod, s druge stane imamo narodne poslanike izabrane od tog istog naroda koji će dati svoj protuprijedlog tom istom hrvatskom narodu. Također je nepojmljivo da se ovdje osniva, omogući osnivanje odbora protivnika narodne inicijative. Jedan potpuno novi pojam koji će imati mogućnost biti prisutan prilikom prebrojavanja potpisa. Čemu odbor protivnika narodne inicijative? Hoće li taj odbor prikupiti 400 tisuća potpisa pa onda biti protivnik narodne inicijative koja je prikupila taj isti broj potpisa nego će se on oformiti sa 15 građana i imat će iste one vlasti kao cjelokupna narodna inicijativa, istu onu težinu kao 400 tisuća potpisa hrvatskih građana. Znači niz nelogičnosti, evo, ja vas pozivam da prihvatite amandmane Hrvatskih suverenista i da uvedemo [[Upadica: Hvala.]] uistinu promjene u Zakon o referendumu.
Sada je na redu Klub zastupnika HSLS-a i reformista i čije će stavove predstaviti g. Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo cijenjeni potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege, suradnice g. ministra. HSLS pozdravlja izmjenu postojećeg Zakona o referenduma kojim se usvajaju europski standardi u skladu sa preporukama Venecijanske komisije Vijeća EU kao i nastojanja da se predloženim izmjenama dodatno osnaže demokratske institucije. Kao što znamo, trenutno su upravo demokratske institucije, kako u Hrvatskoj, tako i u Europi i u cijelom svijetu sve više oslabljuju i to što zbog vjere u mit da će liberalne demokracije jednom kad se uspostave u društvu zauvijek opstati netaknuto, a što zbog političkog djelovanja raznim političkih i društvenih skupina, čiji je cilj upravo destabilizacija demokratskih društava. Naime, ako smo i zaboravili slična takva ne demokratska nastojanja u našoj skorijoj prošlosti i to upravo u području provođenja referenduma kao jedne od demokratskih institucija na to nas bez ikakve sumnje mogu podsjetiti trenutna politička zbivanja i inicijative u Poljskoj i Mađarskoj. Trenutačni trendovi, regresije liberalno-demokratskih institucija možda najbolje ilustrira pojava koncepta tzv. neliberalnih demokracija, takvi koncepti temelje se na ideji da demokratske institucije mogu se odvojiti od liberalnih vrijednosti pa i da određene većine u određenom trenutku mogu većinskih odlučivati i određenoj manjini što je prividno demokratski. Naime, ako se počne gubiti temelj vrijednosti liberalizma kao filozofsko političkog koncepta često se i sve više počne zaboravljati da u liberalnoj demokraciji vlada Ustav, tako je srećom i u Hrvatskoj. Upravo nas naš krvlju izboreni Ustav definira kao samostalnu, neovisnu i suverenu političku zajednicu u odnosu na sve prijašnje, sadašnje i buduće političke zajednice i zato je borba za naše ustavne vrijednosti, borba za našu državu i građane kojoj pripadaju. Zbog toga je nama kao liberalima drago da je predlagatelj ovim zakonom prepoznao tu iznimno usku vezu između referenduma, demokracije i Ustava kojim se štite temeljne demokratske vrijednosti. S druge strane upravo odnos prema društvenim manjinama pokazuje kako određena politička zajednica ostvaruje svoje temeljne demokratske vrijednosti. Taj odnos pokazuju i razlike između formalne demokracije svedenih na puko donošenje odluke koje vrlo često postanu ili jesu ne liberalne i stvarnih demokracija u kojem se ideje građanskih sloboda i tolerancije osniva nit vodilje svake politike. S obzirom na prethodno navedeno HSLS smatra da je u okviru donošenja novog Zakona o referendumu potrebno dodatno braniti i jačati demokraciju i njezine institucije u kojima ovisi sloboda i napredak svake zajednice. Smatrajući da je zadaća političkih institucija među ostalima i zaštita pojedinaca od opsesije drugih te da je potrebno spriječiti u okviru referenduma da to preraste u tiraniju većine kako bi se svakom pojedincu osigurala sloboda koja većinskoj volji možda neki put i nisu prihvatljive, HSLS predlaže da se Zakonom o referendumu utvrdi načelo univerzalnosti referendumskog pitanja koje bi trebalo biti takvo da ne dijeli, koje podjednako utječe na cjelokupno biračko tijelo, a ne utječe na određene osobito manjinske društvene skupine. Zbog toga HSLS predlaže da se predložene odredbe iz čl. 15. dopune odnosno pojasnim dodatnim odredbama u obliku novog stavka koji bi glasio kako slijedi. Referendumsko pitanje ne može se odlučivati o pravima i slobodama utvrđenim Ustavom, zakonom i podzakonskim propisima RH, a koje se odnose na određene skupine osoba koje se štite od diskriminacije po osnova utvrđenim Ustavom, zakonom i podzakonskim propisima RH. Očekujući i moguće prigovore o ograničavanju referendumskih sloboda u HSLS-u smatramo da je sloboda zapravo temeljno političko pitanje jer ograničavanje slobode svakog pojedinca nužan preduvjet političkog organiziranja ljudskog života. Naime, ako svi ili barem određena većina u određenom trenutku prema određenoj značici mogu raditi i odlučivati o svemu što ih je volja, onda svi pa i neka druga većina u nekim drugom trenutku prema nekoj drugoj značici mogu oduzet slobodu drugima. To smo bili svjedoci u povijesti do sada. Zbog toga smatram da je uređenje predmeta referendumskog pitanja potrebno pristupiti sa stajališta preko potrebne zaštite i osnaživanja liberalno-demokratskih vrijednosti institucija. Osim navedenog htjeli bismo i u okviru ove saborske rasprave potaknuti raspravu o postupanju vođenja elektroničkog glasovanja i elektroničke provedbe pojedinih stadija referendumskog postupka. Predložili bismo u tom smislu predlagatelju da razmisli o uvrštavanju elektroničkog glasovanja i drugog sudjelovanja u referendumskom postupku kao dodatne mogućnosti nipošto ne obaveze radi početka digitalnog iskustva u izbornim procesima. Promičući na taj način nove digitalne oblike interakcije između građana i države i to primjenom najnovijih tehnologija poput Blockchaina kojima se dodatno može poboljšati nepovrijeđenost izbornih procesa i povjerenje građana u njih. Uspješnost i želja građana za ovakav način digitalnog načina sudjelovanja upravo nas je ugodno iznenadio u aktualnom samo potpisivanju stanovnika u okviru popisa stanovništva RH koji je pokazao veliku razinu informatičke pismenosti građana RH kao i želju da na ovaj način se uključe u aktivne društvene i političke procese. Evo hvala lijepa.
I vama. Sada je na redu gospođa Anja Šimpraga koja će govoriti ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Uvaženi državni tajniče, poštovane kolege i kolegice. Referendum je snažan i važan oblik iskazivanja demokratske volje naroda, zato je i ovaj prijedlog zakona jedno od najvažnijih pitanja reguliranja i prakticiranja demokracije o kojem mi kao zastupnici možemo i moramo raspravljati. U skladu s tim moj klub, klub SDSS-a i ja smatramo da ovom pitanju treba pristupiti trijezno i bez partijskih, stranačkih interesa i namjera. Evo zašto govorim u tom kontekstu. Unatrag nekoliko godina imali smo više referendumskih inicijativa koje su zaista pokazale duboku podijeljenost u društvu i zato je nužna izmjena pravnog okvira, ali puno rada na osvješćivanju vrijednosti tolerancije kako bismo postali društvo u kojem se poštuju i štite ljudska i manjinska prava. Prvo, dosadašnje reguliranje referendumske materije nije bilo dobro, niti ono u Ustavu, niti ono u zakonu. Ustav je imao dvije glavne slabosti omogućavao je da od troje referendumskih glasača dvoje odlučuju o referendumskom pitanju, a nije štitio temeljne vrijednosti Ustava i demokraciju od referendumskih avanturizama. Zakon je propisivao visok postotak potpisa tako da su mnoge referendumske inicijative zbog toga i propale. Dakle, dosadašnji regulatorni okvir je s jedne strane priječio demokratsku referendumsku inicijativu, a s druge je omogućio onima da takve prepreke prođu i da legitimiraju nedemokratski narodnu volju. Drugo, dosadašnja praksa referendumskih inicijativa u jednom se trenutku pretvorila u sredstvo budućih stranačkih ideoloških platformi i za njihovu političku promociju. Ta praksa koja je u nekim slučajevima bila usmjerena na osporavanje temeljnih vrijednosti Ustava RH kao što je nacionalna ravnopravnost ili ravnopravnost među spolovima, ozbiljno je opteretila i kompromitirala institut referenduma. Takve loše prakse i iskustva upotrebe referenduma za ograničavanje prava manjima i stvaranja netolerancije prema manjinama trebaju biti uzeta u obzir i kod izrade novog zakona. Što se tiče prijedloga zakona koji je pred nama on je značajno i važno poboljšanje postojećeg zakona. Istaknut ću neke od najznačajnijih. U njemu su mnogo jasnije definirani uvjeti za pokretanje referendumskih inicijativa, nadzora i kontrole prikupljanja potpisa, te rokova za njihovu provjeru. U njemu se uvodi institut protivne referendumske inicijative, što povećava demokratičnost i pluralnost u društvu. U njemu se uklanjaju i nelogične razlike koje su postojale u pogledu održavanja državnog i lokalnog referenduma, a koje se ogledalo u tome da su uvjeti za održavanje lokalnih referenduma bili stroži negoli uvjeti za državni. U njemu se uvodi nadležnost DIP-a u ocijeni referendumske inicijative i pitanja, kao i nadležnosti ustavnog suda. I sve je to dobro, čak veoma dobro. Međutim, htjela bih reći 3 stvari. Prvo, mi iz Kluba SDSS-a mislimo da je prag od 10% potrebnih potpisa od ukupnog broja birača previsok, te da ga značajno treba spustiti. Također smatramo da postotak onih koji podržavaju referendumsko pitanje ne može i ne smije biti manji od 1/3 ukupnog broja upisanih birača. Konačno, smatramo da se temeljne ustavne vrijednosti trebaju zaštititi od referendumskih inicijativa, te da se o pravima bilo kojih manjina ne može odlučivati na referendumu. Na kraju, uz sve svoje pozitivne stvari ovaj zakon ne može rješavati ono što se rješava bilo promjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu, bilo promjenama samog ustava. Zbog toga predlažemo da se razgovori o ovome nastave na sjednicama nadležnih odbora, te da se usaglase stavovi klubova. Naš klub će ići u tom smjeru. Hvala.
I vama. Sada je na redu gđa. Sandra Benčić koja će govoriti ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, mi u Klubu zeleno-lijevog bloka pitanje referenduma, a posebno narodne referendumske inicijative smatramo jednim od ključnih pitanja demokratizacije društva, ali i osiguravanja mehanizama kontrole i utjecaja građana na zakonodavnu i na izvršnu vlast. Naše je referendumsko zakonodavstvo do sada imalo ozbiljnih manjkavosti i velika ograničenja referendumskih inicijativa, a posebno, posebno referenduma na lokalnoj razini koji bi prema našem mišljenju trebao biti najdostupniji i najlakši za pokretanje jer su lokalna pitanja ona pitanja koja su građanima najbliža i gdje bi građani zapravo trebali imati najveći utjecaj na donošenje odluka. Dat ću vam primjer jednog lokalnog referenduma koji nije uspio upravo zbog zakonskih ograničenja koja smo do sada imali i još uvijek imamo u zakonu. To je onaj referendum koji je pokrenula inicijativa „Srđ je naš“ u Dubrovniku. Dakle, u Dubrovniku je tada po prvi puta u povijesti RH održan lokalni referendum kojeg su inicirali sami građani. Od građana koji su se odazvali na referendum, njih čak 85%, 85% se izjasnilo protiv projekta tvrtke Razvoj golf kojim se pod krinkom izgradnje igrališta za golf zapravo omogućavala apartmanizacija Srđa, ali … [[Govornik se ne razumije]] to nije bilo dovoljno jer zakon, ovaj koji još uvijek vrijedi, propisuje dakle da za lokalni referendum je potreban izlazak 50% plus jedan glas građana. To nemate ni na lokalnim izborima u velikom broju JLS-ova. Istovremeno 2013.g. na referendumu o promjeni Ustava RH i to u pogledu definicije braka izašlo je 37% građana jer ne postoji odredba o broju građana koji moraju izaći da bi vrijedila odluka na referendumu o izmjeni ustava. Konkretno, za promjenu ustava je glasalo, glasala za, dakle za takvu referendumsku inicijativu je glasalo 531.000 građana i ustav je promijenjen. Dakle, da je izašlo troje ljudi, da je izašlo troje ljudi oni bi promijenili ustav. Dakle, s jedne strane na lokalnoj razini tražimo 50% plus jedan, a za promjenu ustava, evo ak se složi jedna familija i izađe na izbore, promijenila ustav. Prijedlog zakona koji imamo pred sobom nije ništa, je nešto blaži, ali nije dovoljno blaži prema lokalnim referendumima. Sada se traži 20% potpisa na razini JLS-ova registriranih birača da bi se mogao pokrenuti lokalni referendum, istovremeno nacionalni referendum 10%. Dakle, ja razumijem da je logika bila zakonodavca da postoje JLS-ovi sa 500 ljudi, pa da onda doslovno jedna malo šira obitelj može pokrenuti lokalni referendum. Ali to da imamo JLS-ove sa 500 ljudi je zbilja vaš problem, a ne problem građana RH. Jer da, nijedna JLS ne bi trebala biti općina budimo realni, ako ima 500 ljudi ili 800 ljudi jer to je neodrživo u svakom pogledu. I zbog tog razloga imamo ovako visoka ograničenja. A 20% u Zagrebu, a ovo primjerice vrijedi i za Zagreb, vrijedi i za Split, vrijedi i za Dubrovnik je ozbiljna brojka koju lokalna referendumska inicijativa treba prikupiti u broju potpisa. Dakle, ne možemo na ovakav način to regulirati zato što zbog svih vlada do sada, ali najviše, najviše onih kojima gdje je HDZ u većini imamo jediničice lokalne samouprave s nekoliko familija. Dakle, mi smatramo da ovih 20% mora se smanjiti na minimalno 10% i minimalno izjednačiti, dakle pokretanje lokalne inicijative sa onom koja traži izmjenu zakona ili Ustava na nacionalnoj razini. Isto tako, ono što ste vi propisali je u ovom prijedlogu zakona je da se traži osim tih 20% potpisa da kad dođe do referenduma da se odluka donosi većinom birača izašlih na izbore ali samo ako je ta većina jednaka minimalno 1/3 birača upisanih u registar. Dakle, 1/3 njih mora činiti tu većinu koja je glasala za, za određenu referendumsku inicijativu odnosno za referendumsko pitanje. Znači tu ponovno postavljamo ograničenje na razini lokalnog referenduma koje nemamo na razini primjerice promjene Ustava. Naš prijedlog bi bio dakle jer ne možemo, uopće ne možemo shvatiti logiku zašto bi zakonodavac jel ograničavao lokalne referendume s jedne strane i to nerazmjerno u odnosu na propise, u odnosu na isti propis koji regulira pitanje zakonodavnog i ustavnog referenduma. Pa valjda je logika da olakšamo lokalni, da je nešto teže mijenjati zakon, a da je najteže mijenjati Ustav. Pa to bi trebala biti logika, pa to je logika i predstavničke vlasti jel tako, zakonodavca. Lakše je promijeniti zakon donosi se običnom većinom, kad mijenjamo Ustav nemamo običnu većinu jel tako. Dakle, ono što mi smatramo je da bi za lokalni referendum trebalo biti dovoljno da izađe 25% registriranih birača, za referendum o promjeni zakona 35% birača, dok za promjenu Ustava smatramo da mora postojati ozbiljan kvorum od 50% plus 1 birač jer ne možemo mijenjati Ustav na jednak način kak mijenjamo primjerice ne znam neko komunalno pitanje. Nadam se da je ta logika ono svima, da ju svi prihvaćamo. Postoje i drugi propisi o ovom prijedlogu, primjerice u Članku 14. zakona predviđa se utvrđivanje broja birača od strane ministarstva rješenjem upravnog tijela odnosno ministarstva koje se dostavlja DIP-u. Dakle, utvrdili ste broj registriranih birača, donijeli ste o tome rješenje, poslali ste DIP-u, međutim u Članku 18. ne piše dakle koja je mogućnost ulaganja pravnog lijeka protiv takvog rješenja i da li uopće postoji pravni lijek. Znači ne postoji predviđena mogućnost bilo žalbe ili tužbe Upravnom sudu u slučaju naravno da nositelj referendumske inicijative smatra da broj utvrđenih registriranih birača nije točan. Nadalje, isto tako smatramo da je problematično ono što sam vam već govorila, a to je da se kod lokalnog referenduma način provjere referendumskog pitanja radi na način da zakonitost referendumskog pitanja ocjenjuje tko, ministarstvo. I onda ako primjerice ministarstvo nađe da referendumsko pitanje nije zakonito šta preostaje predlagatelju inicijative, može ići tužbom na Upravni sud, Visoki upravni sud, ju hu. Dakle, instruktivni rok u kojem bi Visoki upravni sud to trebao riješiti iznosi 60 dana, mi znamo da je to instruktivni rok, mi znamo da su velike šanse da se to neće dogoditi u roku od 60 dana i da postoji naravno mogućnost da se to dogodi u godinu, dvije, tri, kada više ta lokalna referendumska inicijativa možda neće imati smisla. Dakle, postoji ovdje jasan put kako se može opstruirati lokalnu referendumsku inicijativu. Dakle, nije propisano isto tako u tom istom članku šta se konkretno događa sa odlukom ministarstva ako Visoki upravni sud poništi njihovo rješenje. Vi kažete onda ministarstvo donosi novo rješenje, ali ne piše u zakonu da to novo rješenje mora biti u skladu s odlukom Visokog upravnog suda. Dakle, vi možete po ovome što piše u zakonu donijeti novo rješenje koje je suprotno odluci Visokog upravnog suda i tjerate onda da ponovno lokalna referendumska inicijativa ide ponovno na Visoki upravni sud i traži ponovnu odluku. Dakle, nek još to traje pola godine, godinu, dvije. Dakle, to je model kako se može opstruirati lokalne referendumske inicijative. Smatram da generalno izmjene ovog zakona nužno moraju pratiti i izmjene Ustava kao i izmjene Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma upravo zato da ne bi imali ovu nerazmjernost ograničenja na lokalnoj razini u odnosu na nacionalnu i ustavnu razinu mijenjanja zakona i Ustava. Isto tako … [[Upadica: Ne razumije se.]] op, ispričavam se, dobro nastavit u pojedinačnoj, hvala.
Hvala lijepa, hvala. Sada je gospodin Arsen Bauk će govorit ispred kluba, o pardon, gospodin Branko Bačić, gospodin Branko Bačić govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Nemojte dobacivati iz, nemojte dobacivati iz klupa.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ja znam da bi kolega Bauk radio bio s ove desne strane, ali tamo je malo više … malo više problema sa lijeve strane. Mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati ovaj zakon u prvom čitanju kako ga je Vlada predložila iz razloga jer on pravno uređuje područje referenduma i referendumskih inicijativa, usklađuje ovaj zakon sa Ustavom, nadalje, doprinosi transparentnosti i otvorenosti postupka provedbe samoga referenduma. U njemu su ugrađene i preporuke Venecijanske komisije i Vijeća Europe i njegovom provedbom možemo reći da će se doprinijeti poboljšanju mogućnosti neposrednog sudjelovanja građana u demokratskom sustavu i omogućit će da se glas građana bolje i jače čuje u tom istom demokratskom ozračju. Ovaj se prijedlog zakona usklađuje s četvrtom promjenom Ustava iz 2010.g. otklanjaju se određeni nedostaci i na taj način praktično zakon omogućuje da mogućnost izjašnjavanja na referendumu bude građanima dostupnija, jednostavnija, uređena da je postupak transparentan i propisan. Zbog toga ćemo i u Klubu zastupnika HDZ-a ovakav zakon i podržati. Ono što tijekom jutra čujemo od ostalih klubova to je da se ovom zakonu osporavaju ili predbacuju određene odredbe koje navodno u zakonu ne postoje, a one niti ne mogu postojati jer zakon koji je Vlada uputila u HS mora biti usklađen sa hrvatskim Ustavom. Prema tome, primjedbe koje ću ja ponoviti, a koje se odnose na prag odnosno na cenzus 10% birača koliko je potrebno prikupiti za provođenje državnog referenduma određen je Ustavom RH. Druga primjedba koja se na zakon odnosi podrazumijeva da bi zakon trebao propisivat određena pitanja koja se na referendumu ne mogu propisati, a to je naime također propisano Ustavom RH i Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu gdje se, gdje HS može propitkivati određena pitanja, ali nakon što se prikupe dovoljan broj potpisa, dakle 10% birača, prije ne može. Razumijem da bi oportuno bilo da se o ustavnosti referendumskog pitanja propitkuje Ustavni sud prije nego što se krene u proceduru prikupljanja 10% birača jer bi se oslobodila doista velika socijalna energija koja se ulaže u prikupljanje tako velikog broja 380.000 potpisa, ali je tako u ovom trenutku Ustavom definirano. I treća primjedba koja se tijekom jutra čula odnosila se na kvorum podrške za odlučivanje što je opet definirano samim Ustavom iz 2010.g. Prema tome, mi možemo govoriti o oportunosti takvog pristupa da bi zakon možda to treba i sadržavati, ali to prije svega podrazumijeva promjenu Ustava. Iskustvo koje nas uči u proteklim godinama dade zaključiti da su promjene Ustava na kraju ili rezultirale kudikamo većim obimom promjena od onih koje su u samom startu kada se pristupilo inicijativi za promjenu Ustava bile naznačene ili se od promjene Ustava odustalo zbog toga što je doista toliki bio prijedlog izmjena Ustava onih koji bi trebali biti podupiratelji izmjena Ustava, a to je 101 zastupnika što znači nekoliko političkih stranka i opcija, čini takav pristup u ovom trenutku koji bi brzo mijenjao Ustav RH, a na čijem cilju bi trebao biti Zakon o referendumu pa bi zbog toga trebalo brzo ići u izmjene Ustava gotovo nerazumljivim i neprihvatljivim. Ja osobno mislim da bi bilo dobro razmisliti o tome da se i kroz Ustavni zakon izmijene određene odredbe pa da se ustavnost referendumskog pitanja propitkuje prije nego što se krene u prikupljanje potpisa birača, da bi bilo dobro da se razmisli i o izmjenama Ustava. Ali nemojmo se ni zavaravati, zbog potrebe da se prikupi 101 glas zastupnika u HS-u siguran sam da će brojne političke opcije koje participiraju u toj 101 ruci tražiti ne samo izmjene Ustava koje se odnose na potrebu da se regulira Ustavom i ova tri pitanja o kojima sam maloprije govorio nego kudikamo šire. A da je tome tako sjećam se jer sam bio sudionik 2010.g. kada smo mijenjali Ustav da smo tada prioritetno mijenjali Ustav kako bismo pristupili i hrvatsko zakonodavstvo uskladili sa zakonodavstvom EU u dijelu ustroja državne vlasti pa smo zbog toga mijenjali i Ustav i to nam je bilo prioritetno, ali smo zbog potrebe da takvu odluku o promjeni Ustava treba 101 ruka doživjeli da smo mijenjali i izvorišne osnove, da smo mijenjali i status hrvatskih branitelja, da smo govorili o mijenjali smo pristup biračkim popisima, pravilima birača itd., itd. i mijenjali smo broj zastupnika koji dolaze iz 11. izborne jedinice mijenjajući ne fiksnu kvotu i utvrđujući broj od tri zastupnika itd., itd. tako da treba biti tu prilično realan. Ja mislim da je dobro u ovakvom okviru ovakav zakon donijet, ako kroz to vrijeme uspijemo bar promijeniti Ustavni zakon o Ustavnom sudu pa da možemo promijeniti pristup utvrđivanja ustavnosti pojedinog referendumskog pitanja i to je dobro. Ali da sam baš siguran da ćemo mi u takvom kratkom vremenu ili u određenom vremenu koje je pred nama izmijeniti Ustav da bi mogli referendum prilagodit tako novom Ustavu nisam u to siguran, nisam u to siguran. Zato držim da je dobro da donesemo zakon koji će pomoći da se ono što sam u startu rekao glas građana u toj neposrednoj demokraciji bolje i jače čuje i mi mu na ovaj način omogućavamo da se doista taj glas građana u toj neposrednoj demokraciji bolje i jače čuje. I još ću reći nekoliko riječi o floskuli koja se širi ne samo u Saboru o tome kako je, u Hrvatskoj su bespredmetne uopće takve narodne ili građanske inicijative jer da, da se, da one u pravilu nemaju epilog referendumskom izjašnjavanju, pa ću vas podsjetiti primjerice da je 2009.-'10.g. sakupljen vrlo veliki broj potpisa oko izmjene Zakona o radu. Epilog je, vlada je, nije se referendum održao, ali je vlada u skladu sa tim referendumskim pitanjem kasnije i uskladila, i uskladila radno zakonodavstvo. Prema tome, nije bilo referenduma, ali se taj glas građana praktično reflektirao i realizirao kroz izmjenu zakona. Pak smo nakon toga imali ustavnu odnosno referendumsko pitanje o ustavnoj definiciji braka. Taj se referendum održao, dakle održao se i takvo je referendumsko pitanje bilo, danas čini sastavni dio Ustava RH. Kad se govori o zakonu, o monetizaciji odnosno o prijedlogu vlade da uđe u monetizaciju i outsorsing također su se prikupili potreban broj glasova. Epilog je da je vlada odustala od oba ta projekta, jednog je ustavni sud ocijenio neustavnim, a u drugom je vlada odustala od monetizacije prije nego što se uopće došlo do propitkivanja o ustavnosti takvog pitanja. Prema tome, i te su dvije narodne ili građanske inicijative polučile svoj uspjeh kada su krenule u njegovu realizaciju. Nadalje, referendumska inicijativa oko, nazvana „67 je previše“. Tako je, nije imala svoj referendumski epilog, ali smo mi u HS gotovo u cijelosti prihvatili, prihvatili prijedlog zakona koji je trebao biti propitkivan na referendumu. Dvije inicijative „Narod odlučuje“ i „Istina o Istambulskoj“ nisu realizirane i nisu imale svoj epilog na način da bi se o njima na referendumu glasovalo jer je vlada, HS i ustavni sud utvrdili da, da jedna i druga inicijativa nisu prikupile potreban broj glasova. Prema tome, ne bih ja tako u startu baš podcjenjivao demokratičnost i pravo koje iz ustava proizlazi građanima RH da, da ostvaruju svoje pravo u tom referendumskom postupku gdje se neposredno izjašnjava o pojedinim pitanjima koje su od interesa za građana RH, jer evo jedan letimičan pregled kroz nekoliko referendumskih inicijativa koje smo imali u posljednjih 11.-12.g. govori sasvim suprotno i to je tako dobro. Ne znači da se referendum mora održati ako se, ako je HS kad je u pitanju izmjene pojedinih zakona, takvu inicijativu prihvatio. Prema tome, mislim da je bio cilj onih koji su, inicijativa koji su to pokrenuli da im to HS odnosno da se, da se izmijene određeni zakoni što je sabor svojim odlukama i prihvatio. Prema tome, o tome ću još kasnije nešto pojedinačno i mi ćemo u klubu zastupnika ovakav prijedlog zakona podržati. Hvala.
Hvala. I sada je na redu g. Arsen Bauk, pretpostavljam u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Dobre su vam pretpostavke potpredsjedniče, ja sam ipak u jednom klubu, a vi u dva. No dobro. … [[Govornik se ne razumije]] poštovane kolegice i kolege, Klub SDP-a će podržati u prvom čitanju ovaj Zakon o referendumu, kao što je naš predsjednik na početku kad je tražio stanku obrazložio zašto. Dakle, smatramo da je ovo jedan korak u dobrom smjeru, ali ovu situaciju sa Zakonu o referendumu usporedit ću sa jednom životnom situacijom. Dakle, imate automobil koji vozi doduše po autocesti, ali ima problem sa dovodom goriva, pa ne može razvit više od 2000 okretaja i onda to bi vam bilo otprilike kao ova ustavna, ustavna regulacija referenduma, a onda ga vi umjesto da ga odvedete mehaničaru, odvedete ga limaru da mu popravi limariju, vulkanizeru da mu popravi gume i još neke stvari, električar da mu popravi elektriku, sve mu popravi osim tog dovoda goriva koji mu sprječava da vozi brže. E to vam je situacija i sa Zakonom o referendumom. Dakle, temeljna, temeljni problem koji imamo u Hrvatskoj sa referendumskom materijom nije u zakonu nego u ustavu i bilo bi dobro ako postoji suglasnost, a ja vidim da tu postoji suglasnost bez obzira na bojazni koje je iznio kolega Bačić da bi se takva promjena ustava od jednog članka mogla pretvoriti u široku raspravu o, o izvorišnim osnovama, pa do, pa do svega ostalog. Ja tu, ja tu ovoga bojazan također dijelim, ali mislim da je ona manje realna nego što je, što je ona bila 2010. ili 2014.g.. Ali na kraju krajeva ako se tako nešto i dogodi g. Bačiću uvijek možete reći jesam vam rekao i time bi bili i time bi bili u pravu. Referendum je u Hrvatskoj uglavnom bio sredstvo kojim je opozicija ili neke druge skupine koristila kada bi htjela spriječiti vladu da nešto napravi što je najavila ili kada bi htjela ovoga promijeniti nešto što je vlada već napravila. I sve ove inicijative koje je, koje je kolega Bačić nabrojao i koje su, koje kada je obrazlagao kako narodna inicijativa u stvari poluči svoj cilj se radilo upravo o tome. Sva, sve stvari koje su nabrojane i koje su uspjele u svojoj suštini je nešto što je vlada napravila, pa se od toga moralo odustati ili se uopće nije krenulo u realizaciju. Al da budem, da budemo precizni, jedina inicijativa koja je formalno uspjela, stvarno neuspjela je ona o definiciji braka. Zašto? Zato što ovi koji su pisali pitanje nisu imali petlju stavit u to pitanje ono što su stvarno željeli, a znali su da ako to stave da će referendum biti neustavan i zato nas maltretiraju svaki dan da smo mi donijeli zakon kojim smo izvrgnuli referendumsku volju građana, što nije točno jer da je to tako onda bi ustavni sud taj zakon ukinuo zato što je neustavan. Što se tiče druge, druge ovoga teme koja se tiče ustavnog suda, to je broj birača i ona urbana legenda koju je kolega Raspudić spomenuo da sam ja kao ministar nekoga prevario, ja moram priznat da ja nemam baš tolike moći da cijeli ustavni sud zavedem na krivi trag, to mi nije uspjelo ni u jednom drugom slučaju, pa vjerojatno nije ni u ovome, nego se jednostavno od podataka koji su bili dostupni i koji su isprezentirani je ustavni sud ocijenio tko je relevantan, a podaci su bili slijedeći zbog zapisnika da je po popisu stanovništva Državnog zavoda za statistiku u Hrvatskoj 2011. i '12. bilo 3,5 milijuna stanovnika, da je broj hrvatskih državljana sa prebivalištem u RH i važećom osobnom kartom koja je bila tad uvjet za ulazak u registar popis birača bila 3700, da je broj hrvatskih državljana koji su bili sa prebivalištem u RH sa važećom i nevažećom osobnom iskaznicom bilo 4 milijuna i 0,80 i nešto i da je ukupan broj hrvatskih državljana s pravom glasa, dakle uključena i dijaspora 4,5 milijuna i od ta 3 broja je Ustavni sud ocijenio koji je relevantan. Prema tome, niti jedan krivi podatak ja tamo nisam rekao niti me to tko za njih i to optužio, ali evo, da ostane u zapis, zapisano. Dakle, što se tiče promjene Ustava, najspornija je odredba i drago mi je da se tu kao rijetko kada slažem s profesorom Smerdelom je o onom koliki je broj glasova potreban ili koliko je ljudi potrebno da izađe da bi se odluka na referendumu donijela. Mislim da je to prvenstveno opasnost od ustavnih promjena, ali i od svega drugoga i da je to jedna, ta odredba je jedna od većih prijetnji stabilnosti političkog sustava u Hrvatskoj zato što je to ipak nešto što oduzima legitimitet narodnoj inicijativi i omogućuje se da debela manjina svojim upornošću i ustrajnošću naglasa tihu većinu, šutljivu većinu. Drugo je sam čin skupljanja potpisa dakle u ovome slučaju mi nemamo klasičnu referendumsku kampanju, a to je da netko kaže glasajte za, da netko kaže glasajte protiv i da se sučele argumenti nego je ustvari temeljno pitanje hoće li netko skupiti potpise, a onda kad skupi potpise hoće li Ustavni sud dopustiti referendum, a kad se dopusti referendum, onda je u pravilu rezultat izvjestan. Prema tome, to baš nije neki pretjerano dobar instrument jer se na jedan neuređeni, netransparentan proces kao što se skupljanje potpisa, baca ustvari najveći dio važnosti te inicijative. Dakle mi smo slušali svakakvih priča o načinu skupljanja potpisa, da se netko potpisivao za druge, da je dovoljno dati broj osobne iskaznice, da su neki potpisi prepisani s prošlih referendumskih inicijativa, itd., možda to je, možda to nije. Imamo spor oko toga je li za 2 referenduma bilo skupljeno dovoljno potpisa i je li Ministarstvo uprave točno odredilo koliko je bilo potpisa i da je to bilo ključno da se referendum raspiše ili ne raspiše. Mislim da je ovo, kako je sada ovoga, propisano, bolje nego što kako je predloženo, bolje nego što je propisano, ali ovoga, ocjenjujemo da, ne treba se bojati u ovome dijelu podržavanja referendumske inicijative i e-Građanin, dakle to je, možda ima određenih sigurnosnih ovaj još nedostataka, ali su u svakom slučaju benefiti veći od tih nedostataka i u to bi molio dakle predlagatelji razmisle u, za drugo čitanje. Dobro je da se ipak na neki način omogućuju i lokalni referendumi. Netko je pitao na početku je li neki lokalni referendum uspio, ja se sjećam samo jednoga u općini Goričan o kompostani, izašlo je doista 50% glasača. Drugog lokalnog referenduma koji je uspio na način da je izašlo više od 50% glasača, ja se ne mogu sjetiti u, u ovoga, u dugogodišnjoj praksi i praćenju referenduma i ovo rješenje koje dakle propisuje da bi referendum uspio da za, da za prijedlog treba glasati barem 1/3 ukupnog broja birača je primjereno. Možda čak i 1/4, ali i ovo je dobro rješenje jer time i obesmišljava bojkot referenduma. Dakle, kad se raspiše referendum, svejedno je koliko će izaći, ako izađe manje od 2/3 da bi, a na 2/3 ne izlaze niti na izbore, da bi referendum uspio, treba 1/3 ukupnog broja birača glasati. Da zaključim, dakle rješenja koja su ovdje predložena u dobrom dijelu su na tragu prijedloga iz 2015. g. koji nažalost nije usvojen zato što nije bio na vrhu prioriteta prije raspuštanja HS-a 2015. g. i u tom smislu nama je ovaj Prijedlog zakona kao prijedlog u prvom čitanju prihvatljiv uz određene naravno, vjerujem da će toga biti, amandmane koji će doć na konačni prijedlog zakona. Mi nismo neskloni da takav prijedlog podržimo. Također, prihvatljivo nam je i da se u Ustavnom zakonu o Ustavnom sudu bolje propiše način propitivanja ustavnosti ili zakonitosti referendumskog pitanja i držimo da bi to trebalo regulirati na način da se nakon određenog legitimnog, .../nerazumljivo/... nakon određene legitimacije koja može biti skupljanje određenog manjeg broja potpisa, ili, što mislim da se isto može razmisliti, podrškom određenog broja, npr. 15 zastupnika u HS-u da ne bi bila inflacija i zatrpavanje Ustavnog suda, da se može onda ocijeniti referendumsko pitanje. Naime, mnoge, mnoga, nekoliko, neću reći mnoga, nekoliko referendumskim pitanja koja su bila, za koja su se skupljali potpisi, bila su po mom dubokom mišljenju, toksična i u državi, država bi trebala ustvari onemogućiti trošenje socijalne energije i stvaranje ozračja netrpeljivosti prema manjinama, prvenstveno prema manjinama, koje traje nekoliko mjeseci gdje se ustvari legitimni sugovornici budu oni za koje unaprijed znamo da je pitanje neustavno, ali dobiju svoj medijski i drugi prostor i politički, nekoliko mjeseci, dakle da bi, to nije dobro ni za manjinu ni za većinu ni za državu ni za koga osim za sitne političke interese onih koji profitiraju na mržnji i mislim da bi u tom smislu bilo dobro da se u jednom trenutku zaustavi skupljanje potpisa [[Upadica: Hvala.]] provjere referendumsko pitanje i onda nastavi. Zahvaljujem g. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala i vama. Zahvaljujem i ja. I sada je na redu gđa. Katarina Peović koja će zastupati stavove HSS-a i Radničke fronte. Izvolite, morate pritisnuti ja mislim.
Dobar dan svima. Prije svega da kažem da ono što je specifično, recimo za moju stranku je stvarno ta referendumska demokracija gdje imamo iskustvo kako se može funkcionirati na taj način. Znači za one koji ne znaju Radnička fronta da je direktno demokratska stranka znači nemamo predsjednika, niti predsjedništvo, niti znači nekakav stožer nego imamo referendumsku demokraciju što znači da elektroničkim putem u svim pitanjima koja su bitna odlučuju svi članovi stranke. Bilo bi dobro da ima malo više takve demokracije na svim razinama. U svakom slučaju nema dovoljno demokracije referendumske niti na lokalnoj razini, niti na nacionalnoj razini. Moramo reći da referendum ne znači samo glasanje o nekom pitanju. Referendum znači prije svega raspravu široku dakle referendumsku raspravu u kojoj se ljude pita znači na temelju elaboriranih stavova koji se u javnom prostoru komuniciraju. Svakako kod nas nedovoljno imamo referendumske demokracije. Navedimo samo primjere Islanda ili Estonije, recimo Estonije gdje je preko njihove platforme e-građani svatko može predložiti ideju za parlament, a parlament raspravlja o 15 najfrekventnijih pitanja svake godine što pokazuje da je nešto takvo moguće. U puno pitanja znači koje mi ovdje donosimo svoju odluku mogli bismo pitati same stanovnike znači tu demokratsku većinu, radnu većinu što misli o onome što mi ovdje raspravljamo. U svakom slučaju takvo odlučivanje je izuzetno važno na lokalnoj razini. Postoje brojni slučajevi tzv. participativnog budžetiranja diljem svijeta, dosta velikih gradova tog bogatog ajmo reći zapada to prakticira kao što je Pariz, Reykjavik, Barcelona, Madrid, puno velikih gradova u SAD-u znači koriste taj tip participativne demokracije odnosno participativnog budžetiranja. Znači na lokalnoj razini stanovništvo dobro poznaje potrebe i mnogo toga može da tako kažem odraditi tom podatkovnom demokracijom. Naš sustav e-građani je sustav koji za, nama se čini može poslužiti da se nadogradi e-demokratska platforma pogotovo uzevši u obzir da je sada djelomično popisivanje stanovništva provedeno kroz tu platformu. Ministar nije detaljizirao, voljela bi da nam odgovori koji su to konkretni problemi zašto se ne može preko e-građanina provesti neki tip referenduma jer on stalo uvijek samo govori da sigurnost nije na dovoljnoj razini, možda bi nam mogao objasniti što to zapravo znači. Ono što je činjenica jel, da smo mi u prošlosti imali itekako puno, puno više lokalne referendumske demokracije nego što je imamo danas. Jedan tip vrlo važne lokalne referendumske demokracije su predstavljali samodoprinosi. Znači samodoprinosi su predstavljali puno demokratičniji oblik odlučivanja o izgradnji i financiranju infrastrukturnih projekata putem kojeg su recimo podsjećam vas izgrađeni recimo Tunel Učka, Krčki most, Dvorana Mladost, evo samo da se zaustavim na Rijeci. Što je ovdje bilo bitno? Omogućavamo se svima koji su koristili znači i koji će koristiti ti infrastrukturu da odlučuju prije svega je li ona potrebna ili nije. I samodoprinose dakle koji su bili oblici referenduma odaziv je uvijek bio preko 80% registriranih birača. Danas o tome koji su to infrastrukturni lokalni projekti odlučuje samo gradonačelnik, a financira se putem kredita i obveznica na 15, 20, 30 godina i onda će to svi plaćati dakle i generacije koje nisu odlučivale o tome što i kako će se financirati. U samodoprinosima se znači u 5 godina morao isfinancirati iz dijela poreza na dohodak većine taj infrastrukturni projekt i prije svega je bilo važno da su to bili infrastrukturni projekti koje, za koje odlučila se većina. Minimum 60% birača je trebao izaći na referendum. Danas gradonačelnika bira recimo 15% upisanih birača i na temelju toga on ima legitimitet da odlučuje o tim infrastrukturnim projektima. Znači nije samo riječ o korupciji, klijentelizmu, nego je stvarno riječ o tome da jedan čovjek ima diskreciono pravo da odlučuje o takvim stvarima. Sad što se Zakona o referendumu pored znači snižavanja broja potpisa ja bih 3 zahtjeva istaknula. Dakle, prvo je dakle o ustavnosti odnosno o provjeri ustavnosti svakog referendumskog pitanja prije prikupljanja potpisa, a ne nakon. Drugo da sabor mora zatražiti u svim slučajevima provjeru ustavnosti, a ne samo ako to želi. I treće da Ustavni sud treba imati rok za tu procjenu. E sad, u Članku 36. uređuje se da ustavnost se provjerava nakon skupljanja potpisa, dakle mi mislimo da bi bilo dobro da se provjerava prije. Zašto? Prvo time bi se ojačala uloga Ustavnog suda, na ovaj način za mnoge stvari bi takvi odgovori Ustavnog suda davali smjernice za donošenje raznih propisa. Drugo, prije nego što se potroše resursi za skupljanje potpisa dobilo bi se odgovor je li neko pitanje i zašto jest ili nije ustavno ili neustavno, ne bi više imali mase nezadovoljnih ljudi od par stotina tisuća jel čije se pitanje proglasi neustavnim nakon što se skupilo dovoljan broj potpisa i osim toga znači na ovaj se način filtriraju mnoga pitanja i doista se na referendum dolazi samo s pitanjima koje se trebaju ili mogu postaviti. Drago mi je da je ministar najavio ovu promjenu. Ne znam zašto je uvršten ovaj Članak 36., zašto se odmah nije išlo u to, ali ministar jest najavio da će ovo do drugog čitanja usvojiti. No, naglasila bi ipak još ova druga dva problema. Znači tim člankom je određeno da sabor šalje Ustavnom sudu procjenu ustavnosti pitanja ako to želi i dobro znamo kako je to 2013. sabor donio odluku o raspisivanju referenduma o definiciji braka bez ustavnosti pitanja. Važno je znači da se naglasi da je to nešto što bi trebalo biti obvezatno, a ne ako to sabor želi. I treće, dakle nema niti sad roka u kojem ustavni sud odlučuje o tom pitanju. Ne znam zašto nema znači roka, trebao bi bit rok u kojem sud mora odlučiti i sad ministar mi je danas odgovorio da se i jedno i drugo pitanje ne može riješiti ovim zakonom već da je jedino Ustavnim zakonom ustavnog suda moguće regulirati znači da sabor mora, a ne može tražiti ocjenu ustavnosti, te definirati rok u kojem ustavni sud treba dati mišljenje. Ali moram priznati da opet mi nije jasno zašto se to ne bi moglo, zašto se to ne bi već sada u taj čl. 36. uvrstilo ako se već ide za tim znači da se provjera ustavnosti u svim pitanjima postavi i da se to postavi prije, prije samog raspisivanja odnosno skupljanja potpisa. I za kraj mogu reć da smatram da bi stvarno tu referendumsku demokraciju trebalo spustiti na sve razine i nadam se da će ovakvo burna rasprava i broj zastupnika koliko ih je bilo na početku ove rasprave za razliku od rasprava recimo vezanih uz radne i radničke zakone ili vezane uz zakone koji su vezani uz medije i autorska prava ili zakone koji su vezani uz tržište recimo električne energije gdje je sabornica od samog početka bila prazna, pa sam se gotovo pitala koje su tu stranke uopće u saboru, nekih stranaka gotovo da nije bilo, ovdje su se ipak stranački predstavnici odlučili doći na ovu raspravu. Nadam se da je ova rasprava o demokratičnosti, nekakav početak rasprava i o drugim pitanjima jer očito da su neka pitanja popularnija od drugih.
Gđa. Dalija Orešković će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. U onom dijelu u kojem ovaj zakon stvara stabilan normativni okvir mogu se složiti s tim da je on načelno dobar. Ali zbog dva pitanja koja je ovaj zakon propustio urediti, a to je elektronski način prikupljanja potpisa i elektronsko glasovanje, ovaj prijedlog zakona je ujedno poraz resornog ministra i poraz vlade u cjelini. Zakoni koji se donose moraju biti doneseni u skladu s vremenom u kojem se o tom zakonu odlučuje gledajući unaprijed prema budućnosti, a ovim zakonom se napokon rješavaju neka sporna pitanja koja vuku svoje repove iz nekih prošlih 10-ljeća. Poražavajuća je to činjenica jer sve što bi se kao načelno dobro moglo iz ovog zakona pohvaliti, poput primjerice ukidanja referendumske šutnje, pada u vodu prije nego što bi Karamarko uspio nabrojati do 5 i doći do pojma digitalizacija jer u ovom zakonu ni D od digitalizacije nema. Time je ministar pravosuđa i uprave pokazao da on nije spreman i da nije dorastao izazovima vremena jer je sposoban tek toliko da napiše ono što ne traži preveliku mudrost, znanje i vizionarstvo, a ujedno je pokazao da su sve riječi o digitalizaciji i digitalnoj transformaciji s kojima je vlada Andreja Plenkovića napunila sve svoje nacionalne strateške dokumente puka floskula i potemkinova fasada. Za uvođenje mogućnosti elektronskog načina prikupljanja potpisa i elektroničkog glasovanja ministar se pravda tehničkim poteškoćama. Međutim, postoje države koje su ove mogućnosti uvele još ranih '90.-tih godina poput Belgije, Brazila, Kanade. Švicarska primjerice koristi elektronsko glasovanje kroz brojna pitanja u svojim različitim kantonima. Unatoč poteškoćama i problemima koji doista dolaze sa ovim sustavom moguće je bilo pronaći odgovarajuća rješenja i time dati našim tvrtkama priliku da pokaže svoje znanje, tehnološke iskorake i da nam ponude neka tehnološki naprednija rješenja. Na razini EU već se razmišlja o nekim državama i o mogućnosti uvođenja elektronskog glasovanja putem blockchain tehnologija ili onih tehnologija koje su otišle i korak dalje i ne znam zašto u Hrvatskoj postoji takav otpor svim potencijalnim promjenama. Uvođenje elektronskog glasanja omogućilo bi i brojnim grupama koje do sada iz praktičnih razloga su de facto isključene iz mogućnosti glasovanja da iskoriste svoje pravo glasa. To su primjerice oružane snage, osobe koje se nađu izvan RH kao članovi posada, pomorskih i riječnih brodova pod hrvatskom zastavom, birači lišeni slobode, birači koji se zateknu u mirovnim operacijama i misijama, iz praktičnih razloga unatoč tome što im zakon nešto dopušta vrlo često nemaju pravu i stvarnu mogućnost prava glasa. Izborno zakonodavstvo početak je iz kojeg izviru svi politički procesi, pa tako i čitav državno politički i pravni sustav. Kroz taj izborni sustav dolaze izravno ili neizravno svi nositelji državnih i drugih javnih funkcija, a taj sustav je prožet korupcijom. Kada govorim o korupciji ne mislim samo na otuđivanje sredstava iz javnih proračuna, korupcija je svaki oblik iskrivljenosti u koju treba uključiti i prevaru birača. Korupcija je i proces stvaranja i nastajanja saborskih žetončića, a ispravljanje svih ovih pojava traži reformu čitavog izbornog zakonodavstva. Pri tome bi rješavanje referenduma trebalo predstavljati tek prvi korak. Zato mi je žao što smo propustili priliku uvesti dva vrlo jednostavna mehanizma koja bi zapravo omogućili sigurnost prikupljanja potpisa, brže, lakše omogućavanja pokretanja referendumskih inicijativa, a državi veću i jaču mogućnost kontrole referendumskog postupka. Elektronsko glasovanje u svakom slučaju bi potaknulo i uključenost građana u proces izjašnjavanja o referendumskim pitanjima. Kroz nekoliko izbornih procesa svjedoci smo upravo sve slabije izlaznosti birača. Na prošlim parlamentarnim izborima na kojima smo mi koji smo sada ovdje osvojili naše mandate ta izlaznost je bila rekordno niska. Mnogi su taj najgori odaziv u povijesti hrvatske demokracije protumačili kao poruku birača političkim elitama. Birači sve manje vjeruju starim etabliranim političkim strankama i političkim procesima predstavničke demokracije, a među onima koji još izlaze na izbore puno je protestnih glasova danih ne toliko za određenu ideju ili program koliko za opciju koja izražava gnjev i nezadovoljstvo, dakle to su mahom glasovi protiv, a ne glasovi za. Posljedica je to gubitka povjerenja u HS kao predstavničko tijelo građana. U toj kritici naspram sustava, u toj ogorčenosti s načinom na koji mi politička elita i kasta se ponašamo građani imaju pravo. Kako bi oni uopće mogli vjerovati da će njihove probleme riješiti neka saborska stolica koja je većim dijelom dana i kroz sve veći broj rasprava nažalost prazna? Prazna sabornica i način na koji se u Saboru raspravlja jedna je od prvih slika i prvih asocijacija koja se u mislima naših građana javlja na spomen riječi politika, a i ono malo rasprave koju bi nekolicina zastupnika mogla smisleno voditi onemogućeno je pravilima Poslovnika. HS je prestao biti prostor dijaloga i pretvorio se u pozornicu na kojoj zastupnici dolaze odrediti svoju dionicu monologa. I gledajući to kao i gledajući nabujalu korupciju u društvu koju ova država ne suzbija, već ju dapače na određeni način čak i nagrađuje naši građani zazivaju referendum misleći kako će time ispraviti nepravde te se sami izboriti za svoja prava i interese kad već to za njih politička elita učiniti neće. A često se pri tome ne shvaća da se brojna složena pitanja i brojna složena pravna problematika ne može uvijek rješavati referendumom. Stoga je važno graditi i politički dijalog i političku kulturu ovdje u HS-u i to onu koja je utemeljena na načelu odgovornosti prema biračima. A upravo tih pojmova, pojmova politički dijalog, politička kultura, odgovornost prema biračima nema, teško se na te pojmove možemo pozvati. Ovdje u HS-u svjedoci smo upravo suprotnih procesa, stvaranje podjela i svađa tamo gdje po logici stvari ne bi trebalo za te svađe i podjele biti niti povoda. Ovdje na primjeru ovog zakona također tih pojmova nema. Dakle, referendum je temeljni instrument izravne demokracije koje biračima daje mogućnost da neposredno odlučuju o političkim pitanjima od javnog interesa, a koliko je nama političkoj eliti zapravo dosadašnjim nositeljima državne vlasti do tog instrumenta i do prava građana na referendum stalo najbolje se vidi iz činjenice da se ovim zakonom pravila o referendumu usklađuju sa ustavnim izmjenama iz 2010.g., ali ako ćemo biti potpuno iskreni onda treba reći da se ovim zakonom uređuje ono što je nedostajalo još iz Ustava '90.-te. Desetljeća su nam bila potrebna da osmislimo zakon sukladno ustavnim odredbama iz vremena kada su te ustavne odredbe stupile na snagu. E sad iz tog kuta gledano ono što ovaj zakon donosi dobro rješava to što je davnih dana trebalo riješiti 2010. kažem ili možda još '90.-te, no nažalost ovaj zakon ne stvara okvir za pristupačno iniciranje i pristupačnu provedbu referenduma u skladu sa zahtjevima i potrebama digitalnog doba u kojem svi mi živimo. Jedna od dionica ovog zakona o kojoj se mogu pohvalno izjasniti je nova uloga nove zadaće i nove ovlasti Državnog izbornog povjerenstva. To je jedna od rijetkih institucija koja se uspjela unatoč političkim pokušajima izgraditi kao nezavisna i u svoje procese rada u svoje ovlasti dobro implementirati naprednija informatička rješenja. Tim više smatram da bi u ovom zakonu trebalo ulogu i ovlasti DIP-a dodatno ojačati, primjerice i time da se DIP-u, a ne resornom ministru dodijeli uloga izrade pratećih pravilnika potrebnih za provedbu ovog zakona i ujedno mislim da je sazorilo i vrijeme da postavimo pitanje, a u čijim to rukama treba biti ažurno vođenje baze podataka o registru birača. Na temelju dosadašnjih iskustava možemo možda napraviti jedan zaokret i promjenu prakse pa i tu ovlast na određeni način dodijeliti DIP-u, a ne resornom ministru i time izvršnoj vlasti i političkoj opciji u tom trenutku na vlasti. Lakše ćemo vjerovati nezavisnim institucijama koje su se u radu pokazale i dokazale takvima, a one terenske provjere i inicijalnu bazu podataka mogu im pružiti i omogućiti baze MUP-a. Hvala.
Sada je na redu g. Nino Raspudić koji je prvi koji će imati pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Za održavanja jednih izbora u Krajgujevcu 1996. lokalnog funkcionera Živorada Nešića Džadu su novinari upitali, kako teku izbori ima li nepravilnosti, na što je taj funkcioner Miloševićeve stranke odgovorio, kad su izbori dobro organizirani narod ne mora ni izlazit na njih. Parafrazirajući rekao bih kada je referendumsko pitanje prikladno dimenzionirano, izraz koji se koristi u ocjeni stanja u prijedlogu ovog zakona, dakle kada je pitanje prikladno dimenzionirano svejedno je hoće li narod izlaziti ili neće. Sada smo čuli neke prijedloge, jedan nabačaj sa lijevog krila vladajućima koji će ga izgleda i usvojiti, a to je da Ustavni sud raspravlja i unaprijed prije prikupljanja potpisa je li pitanje u skladu s Ustavom, a znamo kako se kroji Ustavni sud. Što bi to u praksi značilo? Pa to bi značilo da možemo se igrati s Ustavnim sudom i raditi nekakve lažne inicijative, zatrpavati ih mjesečno sa stotinu nekakvih referendumskih pitanja o čemu se onda oni moraju sastajati i raspravljati je li ustavno ili nije, dakle potpuna u praksi besmislica. No kad spominjemo Ustavni sud u toj ocjeni stanja navodi se i odluka Ustavnog suda iz 20. listopada 2020. koju vrijedi podrobnije pročitati i proanalizirati u toj odluci Ustavni sud upozorava na činjenicu da je važeći zakon nedovoljno razrađen odnosno da sadržava nedostatke, nedorečenosti i nedosljednosti zbog kojih je nužno njegovo unapređenje. Ali pogledajmo koji su to nedostaci, što naglašava Ustavni sud. Naglašava, citiram, da zakonske manjkavosti otvaraju objektivnu mogućnost zanemarivanja odnosno izigravanja navedene volje birača. zanemarivanja volje birača i izigravanje volje birača. Ni u jednoj od ovih novosti u ovom prijedlogu zakona se ništa ne sanira od tih problema koji su očito u praksi dovodili do zanemarivanja i izigravanja volje birača. Pa i zadnjim potezima, a to je da narod da na referendumu odluči jedno a da de facto sutradan tadašnji vladajući u zakon ugrade nešto potpuno drugo, kao da se referendum vodio o definiciji ili o riječi jednoj što ona znači a ne o supstanci na kojoj se odnosi. Prag od 10% je u tim vremenima postavljen u Ustavu, on je previsok, bez presedana u demokratskim zapadnim zemljama, smatram da ga treba spustiti, je li to 5%, o tome možemo razgovarati ali možemo se već u ovom sazivu Sabora dogovoriti, ostvariti dvotrećinsku većinu i da taj prag spustimo, razborito spustimo. Što se tiče elektroničkog davanja potpisa jedno kao i elektroničko glasovanje, nismo od ministra čuli nikakav suvisli argument, on govori o nekakvoj sigurnosti, mi znamo da preko tokena možemo ući u bankarstvo, u sustav E-građani pa ne vidim da je ikome ukraden online novac. Dakle, stvar jako dobro funkcionira, stvar je sigurna, može se dodatno osigurati a isto tako kod prikupljanja elektroničkog potpisa, vrlo lako ugraditi i programirati to da se ne znam, za 10% ili 20% ili čak svima koji su dali potpis preko E-građanina pošalje poruka možete potvrditi da ste dali svoj potpis i da oni kliknu „da“ i da je stvar provjerena. Dakle, stvar je savršeno jednostavna, vladajući to ne žele uvesti unatoč preporukama Venecijanske komisije i unatoč tome što imamo primjere poput Estonije koja to koristi već 16 godina, za izbore a kamoli za nešto jednostavno kao što je davanje e-potpisa. Nije dobro riješeno ni pitanje lokacije potpisivanja potpisa, to je ostavljeno lokalnim silnicima, ne volim koristiti izraz šerifi jer time vrijeđamo pozitivne šerife kao što je Wyatt Earp bio i neki drugi, nego lokalni silnici kao što je bio Obersnel u Rijeci koji nije dao potpisivati jer se njemu ne sviđa referendumsko pitanje, on je iznad naroda bio, sada se njima ostavlja arbitrarno da odrede koja to lokacija može bit. Pa sad ja odredim ne znam, lokacije na vrhu u Zagrebu nebodera na zagrebačkom trgu, lift će bit pokvaren, a ko želi, nek se penje pješice ili na nekakvu livadu izvan grada, lijepa ideja, a, nije vam ovo palo na pamet? Potrebno je donijeti odluku da se može na svim javnim površinama u RH prikupljati potpisi i time je to jednostavno riješeno. Dakle, umjesto da se stvar maksimalno pojednostavi i kod nekog nečitkog potpisa ili skraćenog imena, ako je tu OIB, da se traži način da se prizna potpis i da se omogući volja građana, zakonski se traži svaki mogući način da se ne prizna, da se poništi potpis i tu se vraćam na moju početnu tezu da u zrelim demokracijama Zakon o referendumu služi da se referendum omogući i uredi a kod izgleda da se onemogući. Stoga na u ovakvom obliku, ovaj zakon apsolutno ne možemo podržati jer on ne rješava ključne stvari koje se tiču na lokalnoj razini smanjenja potpisa, možda bi razborito bilo od 10% ili čuo sam razborit prijedlog od HDZ-a, ovisno o veličini lokalne jedinice da se to različitim stupnjevima riješi ili da se inicira dogovor da promijenimo i Ustav i smanjimo neku razborit, tu ne mora biti 1,5% kao u Italiji ili 2% kao u Sloveniji ili Poljskoj, nek bude 5%, ali da smanji taj prag. Da se omogući preko E-građana ovo što se događalo kod potpisa, da se daj potpis i da se potpisi slobodno prikupljaju na svakoj javnoj površini u Hrvatskoj. Ako se ovo unese u zakon, možemo ga podržati. Hvala.
Hvala. Imate replike, čekajte. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Raspudiću, kažete da iz sadašnje referendumske prakse a i iz iščitavanja ovog teksta zakona, pa mi se čini i da je vaš dojam kako samo prikladno dimenzioniramo referendumsko pitanje može proći, inače će ono biti u startu zatvoreno i onemogućeno. Niste bili tu dok sam govorio u ime kluba, pa ja sam u tom svom izlaganju pokazao da svako referendumsko pitanje potaknuto od građana koga nazivamo narodnom građanskom inicijativom, ako je je ispunilo potreban broj potpisa neovisno o tome ili bilo u skladu sa Ustavom ili nije, ispunilo je svoju svrhu jer je i Vlada i Sabor svojim izmjenama zakona praktično anticipirao to referendumsko pitanje. Prema tome, iz dosadašnje prakse, ne bi se s vama složio da je nužno potrebno kako bi se proveo referendum, da je to pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] dimenzionirano.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Kad sam govorio o prikladnom dimenzioniranju pitanja, mislio sam na ovo, na ovaj nabačaj koji vam dolazi s lijevog krila od kolegice Peović, a to je da se unaprijed, prije prikupljanja potpisa da se raspravlja Ustavni sud, ne … [[Govornik se ne razumije.]] forme, forma je u redu, je li u formi gdje se može postaviti da je jasno napisano nego sam sadržaj prije prikupljanja potpisa je li prihvatljiv. A inače ja sam imao to iskustvo sudjelujući, mogu reklamirati javnu televiziju i emisiju Peti dan gdje je nekoliko javnih intelektualaca raspravljalo aktualne teme, na samim počecima mog sudjelovanja jedan mladi kolega, istaknuti lijevi intelektualac u Hrvatskoj je neprestano govorio o direktnoj demokraciji. Direktna demokracija je direktna demokracija, dosadio je više s tim bio, kad krenuo onaj referendum 2013., odjednom ne direktna demokracija, kad procijeni da neće narod donijeti odluku a ovo što smo čuli od kolegice Peović, pa ne bi to očekivao s lijeva, nego to je, zvuči kao neka reakcionarna desnica iz vremena nakon Francuske revolucije koja bi poništila jednakost svih građana pred zakonom i narod kao nositelja suvereniteta.
Hvala lijepa. Gospođa Selak Raspudić.
Dakle, uvodno se moram, naravno, osvrnuti na ovo što je rekao kolega Bačić, da je doista svako referendumsko pitanje ispunilo svoju svrhu jer ga je Vlada anticipirala i kasnije donosila neke zakonske izmjene. Mi bi za početak imali sasvim drugačiji izborni sustav pa je pitanje bi li se i vi i ja gledali ovdje danas. Dakle, vrlo je jednostavno, ukoliko Vlada doista želi poslušati građane, bez obzira na ovaj suludi prag zbog kojeg moramo mijenjati Ustav od 10% kada vidi da je i 100 tisuća, a kamoli 200 ili 300 tisuća. Ona je ovlaštena, ako već ne želi prihvatiti referendumsko pitanje i raspisati taj tip referenduma, raspisati i savjetodavni referendum da doista vidi što građani misle i u mnogim drugim pitanjima. A ja bih vas pitala jednu drugu stvar. Išli smo u Plan otpornosti i oporavka, dobili smo gomilu novaca za digitalnost. Niti jedne prepreke dakle službene nije trebalo biti da se naš glasački sustav elektronizira [[Upadica: Hvala.]] a ipak se ne ide u tom smjeru. Kako to objašnjavate?
Hvala lijepa. Izvolite objasniti.
Nemam nikakvog objašnjenja, dakle postoje svi tehnički i sigurnosni preduvjeti da se i e-Potpisivanje i e-Glasovanje uvede u Hrvatsku, imamo i praktični sada dokaz ovim krasnim odzivom građana, skoro 50%, ako sam imam dobre podatke sa zadnjim danom koji su se samopopisali, dakle odgovorili na nekih 20-ak pitanja, učinili nešto puno složenije od davanja e-Potpisa, da, da potpisujem i gotovo ili glasovanje, što je jednostavnije od ovoga. Primjer toga da se u e-Građana može ući preko bankarskih tokena, da se nisu događale nikakve pronevjere, otuđivanje novaca, nikakvi hakerski upadi mi također, govori da s te strane nema nekakvih rizika. Sad, samo je pitanje, a to je jedna druga stvar koju mi je prepuštao, kako stoji sa tim našim serverima, jesu li oni u našim rukama i pod našom kontrolom ili su oni pod kontrolom nekih drugih država zahvaljujući nekim kompanijama velikim koje su u većinskim državnom vlasništvu drugih zemalja [[Upadica: Hvala.]] ali to je sasvim drugo pitanje.
G. Grmoja.
Hvala. Ja sam se nadao da će današnja rasprava poslužiti tome da mi iz opozicije iznesemo nekakve prijedloge kako će se referendum liberalizirati, učiniti dostupnim građanima, a mi danas zapravo kroz cijelu ovu raspravu imamo na snazi jednu koaliciju, ne samo HDZ-a i SDSS-a, nego koaliciju HDZ-a i Radničke fronte gdje se najavljuju prijedlozi koji bi trebali onemogućiti pravo građana da se izjasne o nekom pitanju. Dakle i prije nego što građani krenu u prikupljanje potpisa da se pokaže njihov stav o nekom pitanju, ovaj Ustavni sud koji je nastao sramotnom trgovinom znači HDZ-a i SDP-a bi trebao odlučiti mogu li uopće građani pokrenuti određeno pitanje i kao što ste rekli, imamo taj nabačaj s lijeva od Radničke fronte i danas jednu koaliciju HDZ-a i Radničke fronte pa evo, zanima me kako to komentirate.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moguće da je kolegica Peović otišla toliko ulijevo da je izbila s desne strane, ali takvo stajalište je doista stajalište povijesne reakcije. To su reakcionari s desna, dakle oni koji smatraju da se treba vratiti na neka stara vremena kad nije narod nositelj suvereniteta kao što stoji u našem Ustavu nego kad neka prosvjećena manjinska klika zna bolje od naroda što je za njega dobro i što treba činiti. Ali to imamo i u marksističkoj tradiciji, je li? Dakle, .../nerazumljivo/... legitimiralo se pozivanjem na proletere, na radni narod, ali ne zna radni narod sam to, nego lijevi intelektualac zna bolje od proletera što je njegov interes i on će njega artikulirati i politički zastupati, a onemogućit će mu svaku mogućnost višestranačkih izbora ili referenduma, u ovom slučaju, da taj proleter, narod, kako hoćete, taj osnov legitimacije, sam iskaže što hoće i što želi.
Nemate više replika. Sada je na redu g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani državni tajniče i kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Ono što bih želio u ime pojedinačno u ovoj raspravi reći, to je da cijelo jutro dok traje ova rasprava ja nisam čuo ozbiljniju primjedbu na ovaj Zakon, već, ustvari se polemizira sa Ustavom RH i sa Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu. Vlada je vlasna, poslovnički determinirana sa prijedlogom akta koji mora biti usuglašen sa Ustavom i postoji dilema da li ostaviti podnormirano, neuređeno postupanje u procesu, .../nerazumljivo/... posebnog izjašnjavanja građana, kako je to do sada bilo, ne uskladiti se sa 4. izmjenom Ustava iz 2010. g. ili u HS-u ili možda u javnom životu i političkom životu Hrvatske lamentirati o nečemu što nije uopće još u proceduri. Prema tome, mi smo u Klubu zastupnika HDZ-a rekli da ovo o čemu se tijekom jutra govori, da se to odnosi na izmjene Ustava. Ali smo isto tako rekli da te izmjene Ustava koje bi išle ka 3 bitna elementa koja se čuju jutros ovdje u raspravi, a kojima bi trebale mijenjati Ustav, odnose se na cenzus prikupljenih potpisa da bi se referendum aktivirao, druga kvorum odlučivanja ili to natpolovična većina broja izašlih ili određeni postotak ukupnog broja birača u Hrvatskoj i treća stvar je da li se i koji temelj na referendumu mogu propitkivati. Prema tome, to je nešto zašto je Klub zastupnika HDZ-a otvoren o tim svim mogućnostima, ali isto tako znamo da već sada unaprijed govorim da će s obzirom na činjenicu da za takve promjene treba ne 76 ili 39 zastupnika, kao što to treba za nekakve druge akte, nego treba 101 zastupnik, što znači puno političkih opcija u tom segmentu trebaju djelovati, a s obzirom na partikularne interese pojedinih političkih stranaka, njihove političke programe, njihovo viđenje o ustroju o hrvatskoj vlasti bilo da govorimo o regionalizaciji, bilo da govorimo o biračkom pravu, bilo da govorimo o broju zastupnika iz 11. izborne jedinice, bilo da govorimo o broju zastupnika nacionalnih manjina, bilo da govorimo o načinu glasovanja itd., itd., da i sad znamo u startu da će takva izmjena Ustava ići jako, jako široko. Nisam spomenuo tu pitanje ustroja lokalne samouprave itd. Tako da sve su to legitimna pitanja koja otvara rasprava o izmjeni Ustava RH, ali to i to rješenje izmjene Ustava po meni ne može biti prepreka da mi donesemo dobar, kvalitetan i u okviru Ustava Zakon o referendumu. To je bitna razlika između onoga što mi u klubu zastupnika tvrdimo i onoga što pokušavamo tijekom jutra odgovoriti na nešto što nije uopće, ne može, ne smije biti pitanje Zakona o referendumu dok je Ustav ovakav. I naš, naš stav da smo mi otvoreni prije svega jer nam se čini da je to jednostavnije, prikladnije izmjena Ustava, Ustavnog zakona o Ustavnom sudu je naš kvalitetan dobar pristup jer i za taj zakon treba 101 ruka. Prema tome, jel to dolazi s lijeva, s desna iz centra inicijativa koja bi još dodatno osnažila mogućnost neposrednog odlučivanja građana na RH na referendumu nama je dobro došla. Pa nama prebacivat da u tom slučaju postoje koalicije HDZ-a i krajnje ljevice od onih koji su u proteklih par mjeseci diljem Hrvatske koalirali sa najkrajnjijom ljevicom čudnim koalicijama je malo čini mi se deplasirano i da o tome bi mogli jako, jako puno govoriti. Da ne govorim ovdje u Hrvatskom saboru gdje svakodnevno odbijamo zakone koje potpisuju krajnja desnica sa krajnjom ljevicom. Mi smo takvih zakona se ovdje na, ovdje na raspravljali koliko god hoćete. Ja ih sada nemam potrebe ni vremena navoditi taj primjer jednog, jednog suživota u političkom prostoru ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala, hvala lijepa. Gospođa Selak Raspudić, prva replika.
Pa kolega Bačić ja doista na mislim da ćete vi ići tako lijevo da koalirate s Radničkom frontom. Kao što vidimo sad u raspravi o Zakonu u obnovi vi ste više centraški lijevo idete prema Možemo i budućoj koaliciji nego što idete prema Radničkom frontom, tako da takve optužbe smatram potpuno ne u temeljima. Drugo što vam želim reći, kažete da niste čuli niti jednu ozbiljnu primjedbu na Zakon o referendumu, pa evo ja ću vam ponoviti jer možda ja nisam dobro čula da vi niste čuli. Što je neozbiljno u tome da traži za lokalni referendum da se smanji prag od 20% koji ga praktički onemogućava. Primjer Grada Zagreba je možda najjednostavniji, gdje ćete 20% potpisa pa više nego za državni referendum da biste raspisali lokalni. Što je neozbiljno u tome i što niste čuli kada se traži elektronička mogućnost glasovanja? A osobno smatram da ga treba spustiti [[Upadica: Hvala.]] i niže na dio područja [[Upadica: Hvala lijepo gospođo Selak.]] lokalne jedinice o tome u pojedinačnoj raspravi.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Selak Raspudić, ne brinite neće HDZ biti MOST pa da bi koalirao sa lijevim političkim strankama ovdje u Hrvatskom saboru. Što se tiče lokalnog referenduma izgleda da ste vi zakasnili na raspravu. Moja prva replika jutros, prva replika koja je izašla iz redova HDZ-a bila je preporuka Vladi i ministru da za drugo čitanje razmisli o gradaciji, o gradiranju cenzusa potrebnog za prikupljanje potpisa za provedbu lokalnog referenduma ovisno o jedinici lokalne samouprave. Dakle, to je stav i mene osobno i ja vjerujem i Kluba zastupnika HDZ-a. Sve drugo, uključujući i ovo o čemu sada vi govorite, kad je u pitanju glasovanje, elektroničko glasovanje je definirano Ustavom RH gdje je propisano kako i na koji način se ostvaruje pravo sudjelovanja [[Upadica: Hvala.]] u popisu na referendumu koji se odnosi na teritorijalni princip [[Upadica: Hvala lijepo gospodine.]] a on je nužan u RH.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi kolega Bačić ma evo samo da se nadovežem možda i kolegicu Raspudić, pa upravo je kolega saborski zastupnik Raspudić pohvalio HDZ i prijedlog gradacije koje smo iznijeli kroz replike i resornome ministru uvažavajući i 428 općina od najmanje od nekoliko stotina stanovnika do Viškova koji ima 14 i po tisuća i svakako da je potrebna gradacija da se smanji zloupotreba u malim općinama gdje bi praktički jedna šira obitelj mogla svaki dan provoditi i provoditi referendum. S druge strane upravo što ste rekli, nismo čuli ništa konkretno da ovaj zakon donosi loše, dapače već prilikom prvog čitanja danas imamo konsenzus vezano i za produljenje rokova i za smanjenje broja koliko će biti potrebno na lokalnoj razini, ali isto tako i po pitanju i pravnoga okvira i sigurnosti i Državnog izbornog povjerenstva.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospođa Selak Raspudić.
Članak 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Dakle, da ponovimo. Nakon što je kolega Bačić rekao da nije čuo niti jednu ozbiljnu primjedbu je u replici sam rekao da je dao iznimno ozbiljnu primjedbu na sadašnji Prijedlog Zakona o referendumu a tiče se univerzalnog cenzusa od 20% za lokalni referendum premda dolazi iz vladajuće koalicije koja je ovaj zakon predložila Hrvatskom saboru. Takav [[Upadica: Hvala lijepa.]] oblik postupanja je doista omalovažavanje [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa, hvala lijepa.]] mene kao saborske zastupnice.
Hvala lijepa, nitko nije omalovažavao nikoga, a vi ste replicirali pa imate opomenu, pa imate opomenu, nemojte dobacivati imate, imate 2 opomene, nemojte dobacivati, preporuka, moja preporuka. Gospodin, vi morate odgovoriti sada, izvolite, ne, već ste odgovorili, g. Šašlin [[Upadica Bukarica: Povreda Poslovnika može.]] [[Upadica Bačić: A nije registriran, nije registriran.]] Čija je povreda Poslovnika? [[Upadica Bačić: A nije registriran, nije registriran.]] Čija? Nisam registrirao, vaša? Koja, čija? Povredu Poslovnika imate? [[Upadica Mažar : Povreda Poslovnika.]] Dobro, izvolite.
Pa povreda poslovnika poštovani predsjedavajući. Kolegica Raspudić nije navela članak, ali nije navela ni kome daje povredu Poslovnika, da li meni koji sam govorio prije nje ili nekome trećemu.
A dobro, dobila gospođa Selak Raspudić je dobila opomenu pa moram dati vama opomenu jel je to je sankcionirano jel da? [[Upadica Bačić: Odgovor na repliku.]] Koliko to vrijedi? Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegica treba biti točan, precizan, kolegica SElak Raspudić je navela članak samo je krivu povredu Poslovnika, ne g. Mažaru na koga je digla pločicu nego meni, ali znamo se nekada malo i pogubiti u Saboru očito. Prema tome, kolega Mažar, da u pravu ste mi smo to jutros odmah rekli i moj je stav da je 20% potrebnog broja birača da bi se pokrenuo referendum u Zagrebu i u velikim, pa i u manjim gradovima doista veliki broj i u jedinice lokalne i područne samouprave odnosno regionalne samouprave tj. Županijama. Tu treba taj po meni cenzus kreatirati da ne bi došlo do poplave u nekim malim jedinicama lokalne samouprave referendum, ali s druge strane da se ispuni to ustavno pravo građana RH i tu smo mi kao klub apsolutno podržavamo [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] i predlažemo da se do drugog čitanja o tome razmisli.
Hvala lijepa. Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Evo činjenica je da u RH posljednjih godina imamo relativno mali broj inicijativa, poglavito na lokalnoj razini za raspisivanje i provedbu referenduma govori u prilog tome da su građani vjerojatno zadovoljni stupnjem demokracije odnosno mogućnošću odlučivanja i sudjelovanja u odlučivanju vlasti u RH. Obzirom da ove predložene izmjene znatno pojednostavljuju procedure i postupke za raspisivanje odnosno referendumski inicijative, da li smatrate da će doći u narednom periodu do povećanja broja tih inicijativa kako na lokalnoj tako i na državnoj razini? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Šašlin. Dakle nije samo mogućnost predlaganja i raspisivanja lokalnoga referenduma na građanima, zakonom je predviđeno da mogu i vijeća mjesnih odbora, može načelnik, gradonačelnik, župan, može jedna trećina vijećnika, jasno odluku donosi onda većina vijećnika. Dakle u lokalnim jedinicama je doista mali broj, relativno mali broj s obzirom na broj jedinica lokalne samouprave. Ali primjerice u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji je proveden jedan iznimno uspješan lokalni referendum u Gradu Pločama gdje je izišlo čini mi se preko 80% građana, a 95% je njih podržalo to referendumsko pitanje. Bilo je još nekih uspjelih referenduma, doduše malo i ja mislim da je potrebno omogućiti da se fleksibira, da se olakša pristup referendumu na način da se ipak smanji taj cenzus tamo gdje je to opravdano.
Hvala. Gospodin Bulj.
Kolega Bačiću mene osobno ne zanima sklonost vaša inicijativi RF gospođe Peović, SDSS-a da ograničite određena pitanja referenduma. Mene zanimaju lokalni referendumi koji u Hrvatskoj vrlo teško uopće mogu doć kao pitanje. Zbog čega ne izjednačiti na 10% kao što je i na nacionalnoj razini broj potpisa svih punoljetnih građana na tom području? To je ključno pitanje. Ključno pitanje zašto u Zagrebu mora skupit se potpisa ako … gradonačelnik Grada Zagreba da bi postao gradonačelnik? Pa ko će tu skupiti 100.000 potpisa? Pa u mome Sinju da bi bio referendum, mi se više ne bi osjećali odnarođeni mi koji upravljamo gradovima i općinama triba olakšat referendume, [[Upadica Radin: Hvala.]] to je volja naroda, neka narod odlučuje [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]] inicijativama. Jednostavno …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Odgovor, izvolite.
Kolega Bulj i sada je u Ustavu propisano mogućnost da HS pita Ustavni sud o ustavnosti pitanja. Dakle, ta odredba je i sada u Ustavu RH jer da nje nema ne bi bilo takvih ranije propitkivanja. Ovdje se samo govori o tome je li politički oportuno da se to pitanje postavi post festum nakon što se upotrijebi silna socijalna energija, angažira veliki broj ljudi sa se utvrdi da pojedino pitanje nije u skladu sa Ustavom. Da bi se takav postupak u startu utvrdio da je ustavan ili protuustavan ne bi trebalo cijeli taj proces uključivati i na taj način postupati. Ali o tome opet odlučuje se sa 101 zastupnikom, dakle nije moguće tome prići bez 101 ruke [[Upadica Radin: Hvala.]] Ja mislim da nije dobro da kad se sve završi na kraju da onda se utvrdi [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] da je nešto protuustavno.
Gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Bačiću. Ovo oko lokalnog referenduma, dakle mi smo upozorili još prije nekoliko dana na konferenciji za medije, vi ste shvatili kakav ste propust napravili ovim zakonom gdje vi zapravo tražite da se u Gradu Zagrebu za raspisivanje referenduma mora prikupiti potpisa koliko je Tomašević dobio glasova i sad predlažete kad ste vidjeli ovdje da smo ustali protiv toga, predlažete nekakvo gradiranje. Ja ne vidim razlog zašto bi u Sinju, u mom Metkoviću, u Petrinji bili uvjeti za raspisivanje referenduma drugačiji nego u Gradu Zagrebu? I kako to lokalni referendumi mogu, kako se od njih može zahtijevati jednak broj potpisa kao za nekakva nacionalna pitanja, a kamoli dvostruko veći kao što ste vi predložili. To je nešto na što nećemo pristati, isto kao što nećemo pristati na ovu antireferendumsku koaliciju HDZ-a i Radničke fronte koja vlast koju ima narod i koja proizlazi iz naroda želi prenijeti na vaš trgovački Ustavni sud. To vam neće proći.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Kolega Grmoja, koliko god se vi trudili uvjeriti, prije svega vas i vas u Mostu oko potencijalnih koalicija, činjenica je da jedino Most diljem Hrvatske koalira sa ljevicom u vrlo, vrlo, vrlo velikom broju jedinica .../nerazumljivo/... i to sa krajnjom ljevicom i sa ljevicom, to je činjenica. Diljem Hrvatske, prema tome to vi sada pokušavate malo se oprati, prebaciti tako nešto na HDZ, što vam neće uspjeti. Što se tiče gradacije o kojoj sam govorio, već sada postoji gradiranje, pa primjerice, Grad Zagreb ima više zastupnika nego neka jedinica lokalne samouprave vijećnika. Nadležnosti Grada Zagreba su puno veće nego nekog drugog grada, brojne su, brojnim su zakonima regulirana takve gradacije u postupanju, u odlučivanju, kao što smo i predložili da bi trebalo definirati cenzus za pokretanje referenduma. To nije novo, mi smo o tome razmišljali, a na kraju ćemo čuti što će [[Upadica: Hvala.]] Vlada i kako će zakon izgledati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Bačiću. Kao organizacijski predsjednik, odnosno predsjednik organizacijskog odbora najnovije referendumske inicijative Zaštitimo hrvatsku kunu, probleme ovog postojećeg sadašnjeg referendumskog zakona su vidljive. Nažalost vi niste napravili veliki korak naprijed, neki dan sam spomenuo, to je jedan šepavi korak za kojim druga noga nekako vuče se iza te prve. Problem koji su kolege već spomenuli, to je tih 10%, odnosno ovaj, postoci kod prikupljanja potpisa koje je iznimno teško skupiti, no mi se toga ne bojimo. Ali, ja bih rekao veći problem u ovoj cijeloj priči je i ključno pitanje, kada i na koji način Vlada HDZ-a će unijeti nužno potrebne izmjene Zakona o Registru birača i o popisima birača. Dok se to ne riješi [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ne moramo ni pričati o [[Upadica: Poštovani zastupnik Bačić]] kvotama za potpise.
Hvala vam lijepa. Hvala.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Milanoviću Litre, ovaj Prijedlog zakona bi itekako, itekako olakšao pristup i referendumskoj inicijativi koju je najavila, koju ste vi najavili. Prema tome, traženje da se u roku 15 dana donese zakon kako bi se mogla inicijativa koja je, kao što čujem najavljena za 24. listopada je doista nerealna. Doista nerealna. Prema tome, ukoliko referendumska inicijativa prikupi određeni broj, potrebni broj glasova, mi ćemo ovdje u HS-u odlučiti kako i na koji način dalje s tom inicijativom. Ovako, dok ne vidim referendumsko pitanje, dok ne znam u kom pravci i kako će ono biti definirano, ja vam na to što ste rekli doista ne mogu odgovoriti.
Zastupnik Milanović Litre je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238, znači kolega Bačić je spomenuo da se naša inicijativa, da će se odnositi na ovaj Zakon. To naprosto nije istina, mi ćemo raditi po starom zakonu koji je lošiji od ovoga, ja moram priznati lošiji je, ne puno, ali lošiji, znači neće biti isti uvjeti kao što su propisani po novom zakonu, neće biti 30 dana prikupljanja potpisa, a jedini razlog zašto je ovaj danas Zakon, sada na raspravi u HS-u je upravo zbog naše inicijative i pokušaja pranja svih grijeha vaše Vlade prema prijašnjim [[Upadica: Kolega Milanović Litre.]] referendumskim inicijativama.
Vi znate da ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika pa dobivate opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, govorili ste o lokalnim referendumima. Mi smo do sada, koliko sam ja ispratio imali 5 takvih referenduma, znači da i po ovom Zakonu, oni su bili mogući, u Fužinama, u Goričanu, u Dubrovniku, u Pločama, u Labinu, 4 nisu prošla jer nije bio dovoljan izlazak građana, jedan je prošao u Pločama kada su se pobunili na onu termoelektranu, ja mislim veličine 800 megavata i tu su građani izašli, ... [[Govornik se ne razumije.]] i to se nije dogodilo. Znači da i po postojećem zakonu su referendumi bili mogući. Ono što ja podržavam kod i u vašoj raspravi, to je svakako ta gradacija, ja bih je sveo na velike gradova, a .../nerazumljivo/... manje i općine bi ostavio u drugoj skupini jer su tu pokušani referendumi i oni su ostvareni. Ovo za velike gradove, to je za razmišljanje i ministarstva, a što se tiče ove radosne konzervativne ljevice koju predstavlja Most, jednostavno njihovo djelovanje na lokalnoj i regionalnoj razini pokazuje da itekako podržavaju SDP, posebno dragog predsjednika Zorana Milanovića i sve ono što dolazi od strane ljevice, a tu su jedino i isključivo da prenesu glasove [[Upadica: Hvala.]] desnice i [[Upadica: Hvala lijepo.]] konzervativnih birača u krilo [[Upadica: Odgovor…]] ljevice.
… poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem kolega Borić. Najprije da odgovorim kolegi Milanoviću Litri da je on ili nije slušao ili nije razumio, ja sam rekao da je ovaj zakon na snazi kako bi vi provodili inicijativu oko eura, da bi vam bio pristup prikupljanju broja glasova jednostavniji i brži i da biste lakše mogli doći u priliku da se o tome raspravlja u HS-u. To sam rekao, vi ste to krivo čuli. A što se tiče lokalnog referenduma, kolega Borić, apsolutno ste u pravu, nije isto u općini od 800 birača i u Gradu Zagrebu proces prikupljanja glasova. Realno nije lako prikupiti 160 tisuća i tu treba dramatično, drastično smanjiti cenzus, a tamo u malim općinama gdje bi mogla doći gotovo na dnevnoj razini inicijative za prikupljanje potpisa oko nekih inicijativa, treba dobro razmisliti. Tu se s vama slažem, u pravu ste potpuno.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Evo, moram reći da sam počašćena tim, tom panikom u redovima Mosta da će Radnička fronta koalirati sa HDZ-om, ali mislim da je svima ovdje jasno da do toga neće doći. Most je stranka koja je koalirala s HDZ-om. No, ajmo razjasniti osnove onog prijedloga koji je vaš ministar ipak rekao da će prihvatiti Radničkoj fronti a jednak broj zahtjeva će prihvatiti i MOST-u, znači nema stvarno nikakve privilegiranosti Radničke fronte. Znači ono što smo mi tražili, da se Ustavni sud odredi prema tom referendumskom pitanju samo nakon ili prije, znači to je pitanje, da li će nakon prikupljanja potpisa ili prije prikupljanja potpisa, Ustavni sud se očitovati o znači karakteru i ustavnosti referendumskog pitanja. Već sada postoji da se Ustavni sud treba o tome očitovati, bedasto je da se mora očitovati nakon što ljudi skupe stotine tisuća potpisa i to je, drago mi je, ministar Malenica prihvatio, ali dva naša prijedloga nije prihvatio, [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] jedan od njih je da Ustavni sud ima manje vremena za odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Selak Raspudić je digla povreda Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Potpuno mi je nejasno, HDZ nas je potjerao ljevici, a ljevica nas je vratila natrag HDZ-u. Jedino što mogu zaključiti iz ovo je prvo da svi žele s nama a drugo, kolegice Peović, moram vam reći da znate s čime vaš koalira, tu su vam kolege kojima sad šaljete ljubavne strelice a drugo, ako krenete s HDZ-om, opet ćete završit s Možemo budući da vam … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepo. Vi znate vrlo dobro da ovo nije povreda Poslovnika i temeljem čl. 240. stavak 1. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. Imamo, sad idemo na slijedeću raspravu, a, pardon, odgovor, izvolite, odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem. Kolegice kolegice Peović, meni je evo drago da se utrkujete jedni i drugi i treći u koaliciji s HDZ-om, mi o tome ne razmišljamo, tako da možete biti mirni, bit ćete u oporbi i ovaj i još jedan mandat, i vi i Most, prema tome, nema se potrebe nama dodvoravati nitko u Hrvatskome saboru. Što se tiče, dakle već sada je u Ustavom definirano da je pravo Hrvatskog sabora nakon što se utvrdi da je prikupljen dovoljan broj glasova odnosno potpisa birača, propitkivati Ustavni sud da li je referendumsko pitanje u skladu sa Ustavom. To nije novost niti za takvu ne treba nikakva inicijativa. Vaša, ovo što ste vi predložili, to je jučer bilo o tome govora na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da se ne angažira velika socijalna energija u Hrvatskoj. Angažira 300, 400, 500, 600 000 građana u potpisivanju nečega što će kasnije Hrvatski sabor ovaj ili neki drugi ili neki treći Ustavnom sudu u ovom sazivu nekom drugom ili trećem, o tome reći da je bilo bespotrebno jer je neustavno.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Budući da smo sad prošli jedan sat, mi ćemo sad napraviti mali prekid u ovoj točci i nastavit ćemo kao što je običaj sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Sada ćemo se vratiti našoj točci koju smo bili na kraju na kratko prekinuli, pa idemo na pojedinačnu raspravu i sada će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče. Od svih prijedloga ovdje koji smo mogli čuti, a koji smo mi kao Klub Mosta prije nekoliko dana uputili dakle i predstavili hrvatskoj javnosti koji se tiču smanjenje praga dakle ovoga od 10% cenzusa. Naravno za to je potrebno ići i u promjene Ustava. Smanjenje ovoga praga za to nije potrebna Ustava za lokalni referendum gdje se sada traži 20% što zapravo šalje poruku da su neka lokalna pitanja važnija od nacionalnih pitanja i što je apsolutno neprimjereno jer bi taj prag trebao biti niži od ovog nacionalnog praga, od toga da smo tražili e-potpisivanje dakle budući da smo vidjeli sada i kod ovog popisa da gotovo 50% naših građana je iskoristilo tu mogućnost i samopopisalo se. Dakle, to su sve stvari koje smo mi tražili u okviru izmjena ovoga Zakona o referendumu, koju stvar odnosno koji prijedlog su vladajući spremni prihvatiti, vladajući HDZ-e. Prijedlog koji dolazi s ekstremne ljevice od Radničke fronte koji ide u smjeru ne liberalizacije i veće dostupnosti referenduma, nego ograničavanja referenduma. Dakle, da prije nego što neka referendumska inicijativa krene u prikupljanje potpisa da Ustavni sud i to ovaj kojeg su oni iskrojili trgovinom između HDZ-a i SDP-a odluči smiju li građani uopće prikupljati potpisa. I da onda ne bude da mi vjerujemo u narod i u volju naroda, nego u onu izjavu Ingrid Antičević Marinović „pipl mast trast as“ mi bismo trebali vjerovati u trgovački Ustavni sud, mi bismo trebali vjerovati u Mlakara koji se lažno predstavlja u Austriji i ja ne mogu evo doći k sebi da Katarina Peović više vjeruje HDZ-ovcu Mlakaru koji se lažno predstavljao u Austriji nego hrvatskom narodu, da više vjeruje Ingrid Antičević Marinović nego hrvatskom narodu. Meni je jasno da Borić više vjeruje u Mlakara. Meni je jasno da Borić više vjeruje u Plenkovića, nego u dragoga Boga ali nije mi jasno da Katarina Peović više vjeruje u Mlakara nego u hrvatski narod. Tu antireferendumsku koaliciju koju danas u Hrvatskom saboru imamo na snazi, tu antireferendumsku koaliciju HDZ-a, SDSS-a i Radničke fronte mi ćemo pokušati osujetiti. Nećemo im dopustiti da idu u zakonske izmjene koje bi narodu oduzelo pravo da o određenim pitanjima kaže svoj stav. Dakle referendum treba biti dostupniji građanima. Referendum treba liberalizirati, a ne tražiti načine kako građane onemogućiti u iskazivanju njihove demokratske volje. Kao što sam rekao u svojoj replici američki Ustav je temelj Američke države. U Hrvatskoj hrvatski Ustav to nije. Temelj Hrvatske države je narod jer u Ustavu piše da vlast proizlazi iz naroda. Zašto se naroda bojite? Zašto imate takav strah od naroda? Je li Radnička fronta koja simpatizira komunizam i komuniste ima strah od naroda zato što je zapravo navikla da u komunizmu dakle jedan vođa odlučuje o svemu? Je li HDZ-e ima strah od naroda jer su stotine tisuća onih koji su imali partijsku iskaznicu prešli u HDZ-e? Čemu ovakav strah od naroda? Mi ćemo kroz, znači kolega Troskot sada me upoznao s tim dao je 3 zaključka na ovaj zakon kojim se traži upravo ove izmjene i liberalizacija samog referenduma, znači smanjenje praga od 10%, lokalnog referenduma dakle također, e-potpisivanje. Isto tako prije donošenja ovog novog zakona budući da ste priznali da ste ukrali ova dva referenduma potrebno je pristupiti novom prebrojavanju potpisa. Hvala.
Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja volja naroda se iskazuje referendumom i u demokracijama on, starim demokracijama on je osnovno sredstvo poglavito na lokalnim razinama. U Hrvatskoj vrlo teško prolaze lokalni referendumi. I evo ja kao gradonačelnik Grada Sinja bi bio presretan da imamo što više referenduma o određenim odlukama, a da proistekne iz naroda. A i sami čelnici koji su od narođeni trebali bi postavljati ta da ne budu od narođeni. Međutim, ovdje se postavlja pitanje povezanosti Radničke fronte, g. evo, Katarine Peović i g. Borića, vjerojatno su oni dogovorili da treba ograničiti referendum, da treba Ustavni sud, ali pravosuđe napreduje. Evo, nikom nije brže nego meni zbog DJ-a, što sam pustao, kad je bilo 105 tisuća ljudi u Sinju za Sinjsku alku pa sam pustao nekoliko pjesama, baš su bile fantastične sinjske, gosti su bili zadovoljni, vidite, pravosuđe me već zvalo i već je bila ova državna glavna rasprava. Tako da vidite da pravosuđe radi, ali pitanje kako za koga.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Pa poštovani kolega Bulj, sasvim je jasno dakle da ćete se vi zbog toga što ste se usprotivili ovim suludim mjerama Stožera, da ćete doći na udar hrvatskog pravosuđa, prije nego što će oni koji su izvukli silne novce dakle iz hrvatske države doći na taj udar. Ono što je dakle bitno ovdje naglasiti, mi imamo ovdje danas na snazi, odnosno u HS-u jednu antireferendumsku koaliciju HDZ-a i Radničke fronte koja želi onemogućiti referendum, a s druge strane imamo nas, zastupnike naroda iz Mosta koji ćemo znači do zadnjega atoma svoje snage braniti pravo građana da se izjašnjavaju po svim bitnim pitanjima i da se njihov glas i ovdje u HS-u javnosti čuje. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović digla je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Da, točka 238, moram reagirati, stvarno, nisam mislila i nemam namjeru stalno dizati povredu Poslovnika, ali ovo je već opetovano, rekla bih, ne samo omalovažavanje već i zlostavljanje zastupnice jer neprestano ponavljanje laži postaje istina, znači riječ je o tome da je HDZ pristao na to da se prije, a ne poslije, kad se skupi 300 tisuća potpisa, traži ustavnost referendumskog pitanja. Vama je isto tako prihvaćeno niz stvari, ali vi uporno izmišljate jednu te istu tezu i prestanite s tim jer naprosto ponavljate nešto što nije istina.
Hvala. Vi znate da to nije povreda Poslovnika. Ako netko i laže ili govori istinu ili mislite da laže, ovaj, to svejedno nije povreda Poslovnika pa vam moram dati opomenu zbog toga. Kolega Bulj, vi ste digli povredu Poslovnika? To će vam biti 3. povreda ako kršite [[Upadica: U skladu je s Poslovnikom.]] opomena ako kršite [[Upadica: U skladu je s Poslovnikom.]] Poslovnik. Molim? [[Upadica: U skladu je s Poslovnikom.]] Samo izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegica Peović je povrijedila čl. 238 gdje u biti demantira kolegu Grmoju u iznošenju nas iz Mosta, u iznošenju činjenica da imate isti stav oko referenduma, vi, kolega Borić, kolega Bačić i HDZ. To je isti stav, vi želite ograničiti referendum i to je ono što vi govorite. Znači vi hoćete kazati da je to neistina, ne, istina je, vi želite ograničiti referendum [[Upadica: Kolega Bulj, kao prvo…]] zajedno sa HDZ-om.
… ja sam kolegici Peović dao opomenu. A to što je ona govorila i da, kako je govorila, itd., nema veze sa povredom Poslovnika pa vam ja temeljem čl. 240 st. 2 ističem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Odgovorit će, sad imamo repliku poštovanog zastupnika Troskota, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, nemoguće je danas raspravljati o referendumu bez da se vratimo u 2018. g. kada je ostao gorak okus ukradenih referenduma. Moramo spomenuti sve one ljude koji su morali nažalost skupljati svoje potpise na daskama za peglanje pod svijećama. Moramo spomenuti dakle sav trud onih svih ljudi dakle koji su na onim mjestima skupljali dakle potpise. Moramo spomenuti dakle trud dakle i naših građana koji su dolazili na mjesta da bi dali potpis, moramo spomenuti da nikada gradonačelnici Rijeke i Samobora nisu odgovarali što su ukradeni dani ljudima grada Rijeke i Samobora da se izjasne po pitanju referenduma. Nikada nije odgovarao ni ministar Kuščević koji se kunuo u Ustav i zakon da će štititi građane RH da se mogu izjasniti po pitanju referendumskih inicijativa i ovaj cenzus koji je najviši u Europi, a i u svijetu, ostao je isti. Nemoguće je donositi ovaj zakon bez da se stavi u kontekst referendumskih inicijativa.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Tada smo imali jednu široku antireferendumsku frontu HDZ-SDSS-SDP-HSS protiv referenduma dakle koji je zahtijevao promjene Izbornog zakona. Široka antireferendumska fronta. Danas je ponovno ovdje imamo na snazi i ono što mi zagovaramo su promjene Ustava, ali promjene Ustava koje idu u smjeru veće dostupnosti referenduma, a što nam oni predlažu? Promjene koje idu onemogućiti referendum. Znate li što su napravili kada su mijenjali Ustav zajednički ovdje, isto kao što su zajednički dogovorili sastav trgovačkog ovog Ustavnog suda? Smanjili su broj zastupnika hrvatskog naroda u BiH kojeg su zaboravili, a o tome ću sutra govoriti više ovdje u HS-u. To su napravili, dakle oni konstantno [[Upadica: Hvala lijepo. Replika, poštovani…]] guše volju [[Upadica: Hvala lijepo!]] hrvatskog naroda i njegovo pravo na izjašnjavanje.
Sada ima riječ poštovana zastupnica Peović, ja vas molim da se držite vremena.
Vrhunsko licemjerje. Ta stranka koja je dva puta koalirala s HDZ-om, koja je mogla promijeniti sve što ovdje sada pričate, optužuje Radničku frontu koja nikad nije koalirala s HDZ-om i nikad neće koalirati s HDZ-om, zastupnicu koja u ovaj Sabor ušla tako da je ispred Sabora doživila nasilje HDZ-ovog zastupnika, verbalno nasilje, vi imate obraza prozivati za koaliciju. Ali zbog ljudi koji ovo slušaju, ponovit ću još jednom. I sada je omogućeno da se o bilo kojem referendumskom pitanju postavi dakle Ustavnom sudu pitanje je li referendumsko pitanje ustavno ili nije. Ono što je Radnička fronta predložila, da to bude prije, a ne nakon skupljanja potpisa. Pa to bi vama trebalo biti u korist. Znači 300 tisuća potpisa se skupi se i onda se ide na pitanje da li je to referendumsko pitanje ustavno ili nije, pa bolje da se postavi prije. Čak sam rekla, ne treba ljude ostaviti razočaranima [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] moraju imati mogućnost da skupljaju potpise.
Čini mi se da je kolega Troskot dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238, htio sam samo usmjeriti ovu raspravu da nije bilo govora o koalicijama nego da smo upućivali da se Radnička fronta u nekim stvarima usuglasila sa HDZ-om, a primjer toga je bila HGK, dakle ne govorimo o koalicijama nego dakle na određenim stavovima gdje je Radnička fronta dakle se usuglasila sa HDZ-om, to je bila glavni smisao.
Kolega Troskot, pročitajte Poslovnik pa ćete vidjeti da usmjeravanja diskusije nije povreda .../nerazumljivo/... Poslovnika. Ja vam dajem opomenu. Poštovani zastupnik Grmoja, odgovor.
Pa meni je žao kolegice Peović da se vi osjećate prozvanim, ali sve ovo što ja govorim nije usmjereno vama nego je usmjereno HDZ-u koji je prihvatio vaš stav. Dakle ne radi se ovdje o tome da ja tvrdim da ćete vi ući u koaliciju sa HDZ-om ili da ćete vi dizati ruke za proračun ili da ste se vi na bilo koji način prodali, dakle to ja nisam tvrdio niti ću to ikada tvrditi. Ja samo želim reći da se vi zalažete za to da se referendum po meni, onemogući, jer zašto? Nije isto kada, prije nego što ste počeli prikupljati potpise trgovački i politički Ustavni sud vam kaže da ne možete prikupljati potpise ili kad prikupite 400 tisuća potpisa, onda će taj politički trgovački sud malo promisliti kakvu će odluku donijeti budući da je 400 tisuća ljudi nešto potpisalo. O tom se radi i to je stvarna namjera i zato vas HDZ i podupire u tome. Ja vam želim reći da promijenite svoj stav [[Upadica: Hvala lijepa.]] /Govornik isključen./...
Hvala lijepa. Kolega Grmoja. Hvala lijepo, dajte se zaustavite konačno. replika poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi govorite o povjerenju ili vjeri u naroda u politiku ili političke stranke. Vi, Grmoja. Božo Petrov. Pa ima li veće prevare od vas dvoje? Pa vi ste potpisali kod javnog bilježnika da nećete koalirati ni s HDZ-om ni s SDP-om. Drugi dan ste trčali pod okriljem noći u Banske dvore i s HDZ-om potpisali koaliciju. Dva puta. I vi govorite o prevari naroda. Pa ima li netko da je to učinio u hrvatskoj politici? Nitko. Potpišeš nešto što izjava, ovjeri javni bilježnik, dođeš i formiraš vlast s onima s kojima si rekao da nećeš. Nema veze prevare. Tek kad ste dobili vritnjak od Plenkovića, kad ste izbačeni s vlasti jer smo shvatili da si ti Milanovićev daljinski, da si ti Puljkov žetončić, da ti i takvi pokušavaju populizmom, lažima, licemjerjem varati hrvatski narod, vi ćete govoriti o tome kome da vjeruje ili ne [[Upadica: Hvala lijepa.]] narod pokazuje vjeru [[Upadica: Hva, hvala lijepo.]] na izborima, a daleko ste, daleko ste [[Upadica: Hvala.]] od tog i takvog HDZ-a [[Upadica: Poštovani zastupnik…]] kolega Grmoja [[Upadica: …Grmoja.]] Vi ste zadnji koji može govoriti [[Upadica: Hvala, kolega Borić…]] o vjeri [[Upadica: Molim vas.]] jer ste licemjerni.
Dosta.
G. Borić, trčali ste za nama tada. Mi smo se nadali da ćemo dobiti ne takav rezultat, našli smo se pred ogromnom odgovornošću, dakle tada, bilo je pitanje što napraviti. I ja ne bježim da smo u tom svom neiskustvu činili određene pogreške, ali smo jedina i to zapamtite i vi, a i svi oni koji gledaju, jedina politička opcija u povijesti Hrvatske koja je ovdje potpisala za raspuštanje Sabora i zahvaljujući Mostu po prvi put se išlo na prijevremene izbore, da bismo na tim prijevremenim izborima dobili manje zastupnika nego što smo imali u prošlom sazivu. To nikad nitko nije napravio, ali je zanimljivo kako vi optužujete mene zbog koalicije s HDZ-om, kao da je znači koalirati s HDZ-om možda nešto kriminalno. Dakle evo, zastupnik Borić iz redova HDZ-a govori da je koalirati s HDZ-om znači nešto kriminalno, nešto toksično i znate što ću vam reći, g. Boriću? Naučio sam se ...
[[Upadica: Hvala lijepa.]] i sigurno .../Govornik isključen./ [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala lijepo. Dajte se konačno prestanite…]] ponovit ću riječi g. Mire Bulja [[Upadica: Govoriti.]] i sa Savom Štrbcom [[Upadica: Dajem vam opomenu.]] znači bolje nego [[Upadica: Temeljem čl. 240. st. 1]] sa kriminalnom organizacijom. Izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave. Dosta je toga! Pa dajte se konačno držite Poslovnika! Pa šta mislite, da možete s ovakvim ispadima nešto postići u parlamentu? Ne možete! Poštivanje Poslovnika [[Upadica: Poštovani…]] je ključna stvar [[Upadica: Poštovani akademiče Reiner. Kolega Borić je 15 sekundi probio vrijeme i niste se na takav način obrušili na njega!]] Itekako sam ga opomenu! [[Upadica: Neću vam dopustiti, neću vam dopustiti!]] a sad, nemoj .../Upadica: … da se zbog probijanja vremena …
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Ovako završavaju političari koji jednostavno ne priznaju snagu argumenata nego samo snagu laži, neistina, licemjerstva i takvi se predstavljaju javnosti i kažu da oni predstavljaju narod, hrvatski narod nije to što oni misle, a pokazivalo je to i vrijeme u prošlosti. Tako da danas, kad imamo ovu temu o referendumu, jasno je da ta tema itekako obilježava čitav put RH od samog početka osamostaljenja pa do današnji dan. Prvi referendum koji smo održali o neovisnosti, o samostalnosti RH bio je i jedan od najuspješnijih kojeg smo imali u povijesti. Preko 80% izašlih građana, 94% onih koji su rekli da želimo samostalnu, neovisnu RH. Tada Grmoja i takva ekipa politici nisu značili ništa, to su bile tada jasne strukture, jasni političari u kojeg bi mi danas mogli nešto naučiti. Nažalost kažem, bilo je svega u prošlosti. Mi smo prolazili vrijeme učenja demokracije i dan danas učimo i sigurno ćemo učiti i u budućnosti. Tako da ove priče danas o referendumu tko je antireferendumska koalicija tko je za, to su obične političke floskule koje inače Most voli raditi, etiketirati a da iza toga apsolutno ne stoji ništa. Dapače, neki su na tim i takvim referendumskim inicijativama postajali političari i sjede danas ovdje sa nama. Pitanje je da li su im bile važne inicijative ili njihovi osobni nekakvi momenti kojima su se htjeli prikazati u javnosti, doći u područje politike, visoke politike i onda dijeliti svakome ono što misle da treba. Mi smo u proteklih 30 godina imali podosta inicijativa i puno pitanja na koje se htjelo čuti mišljenje građana. Imali smo pitanje o prekidu suradnje sa Haškim sudom 2007. godine. To se nije dogodilo. Da li je Republika Hrvatska trebala postati članica NATO-a? Postali smo članica NATO-a i mislim da danas znamo što nam to znači. Hoćemo li odbaciti Sporazum o arbitraži sa Slovenijom? Znamo na koji je način završio Arbitražni sporazum, ali i pravorijek. Želite li izmjene Zakona o radu? To smo prošli na jedan način da smo povukli zakon. Izmijenili ga i on danas egzistira u sasvim drugačijem obliku. Jeste li za to da se zabrani rasprodaja državne imovine? Bilo je i takvih pitanja. Zabrana proizvodnje i prodaje GMO proizvoda. Jeste li za ponovno propitivanje članstva u Europskoj uniji i to je bila jedna inicijativa tamo početkom 2010., 11. ili 12. godine ako se dobro sjećam. Jeste li za to da poništimo pretvorbu i privatizaciju? Sve su to bila legitimna pitanja, kao i to da li ste za ćirilicu tj. za primjenu Ustavnog zakona o pravima manjina u pogledu službene uporabe manjinskog jezika i pisma. Vidimo na koji je način to završilo. Jeste li za autsorsing? Jeste li za monetizaciju autocesta? Jeste li za referendum o Zakonu o referendumu? I to smo imali kao inicijativu. Danas o tome raspravljamo i to je na neki način došlo na dnevni red. Jeste li za smanjenje broja zastupnika? Jeste li za smanjenje broja manjinskih zastupnika? Jeste li za izborni prag od 4%? Jeste li za to da imamo tri preferencijalna glasa? Jeste li za to da manjinski zastupnici ne mogu glasati za proračun i povjerenje Vladi Republike Hrvatske? Jeste li za otkazivanje Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji? To proročanstvo kolege Zekanovića nije se obistinilo. U Hrvatskom saboru još uvijek nemamo WC na kojem piše ono. Sjetimo se tih vremena. To su sve pitanja legitimna koja su se postavljala hrvatskim građanima. Oni su se potpisivali na te i takve zahtjeve. Imali smo i zahtjev 67 je previše. I to smo riješili kroz izmjene i dopune zakona. Kada govorimo o lokalnim imali smo 5 njih koje ja pamtim. Četiri su na neki način neuspjela, jedan je prošao kada govorimo o Gradu Pločama, kažem. Što sam htio poručiti kroz ovo? Da su pitanja bila svakakva, da su obuhvatila sve probleme u pojedinim vremenima kada su se postavljala, da je narod reagirao, da oni koji su vodili nisu možda uspjeli ostvariti ono što su htjeli, ali da Vlada nije bila nijema ni jedna do sada i da je slušala što su građani poručivali kao i čelnici lokalne samouprave. I to što su narod ili građani poručili kroz potpise, a nije se ostvarilo kroz referendum na neki je način rješavano. Ono što se nije moglo riješiti nije bilo riješeno bez obzira na inicijativu.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, smatram da je povrijeđen članak 238. Kolega omalovažava druge zastupnike …
Oprostite, ja sam mislio da je prvo replika. Ali prvo vam je povreda Poslovnika. Izvolite.
To i radim, da [[Upadica Reiner: Da, da.]] Smatram da je povrijeđen članak 238. Kolega govori o nekakvom zahodu ono. Ja ne znam jesam li ja to ikada izgovorio, mislim da nisam, ne mislim nego siguran sam da nisam. Ali ako ikada takav WC bude znamo koga ćemo unutra naći. Gospodina Borića. Taj WC će biti namijenjen za vas i za vas iz HSLS-a i slične vama. Nisam pogriješio HSLS-a jer vi zapravo i jeste jedan tipični HSLS-ovac po habitusu onako Hrebakovog tipa a to ste vi. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa kolega Zekanović. I vi sami znate da diskusija o WC-ima sigurno nije povreda Poslovnika, pa dobivate opomenu. Sada možete replicirati. Izvolite.
Sada mogu replicirati, super. Bravo. Dakle poštovani kolega Boriću vi ste ovdje nabrojali pa možda i sve one inicijative i ono što je trebala postojati referendumska inicijativa. A ono što hrvatska javnost mora znati da vi nište nikada u svom životu prstom mrdnuli u bilo kojoj inicijativi ovog tipa. Jer vi ste uvijek bili predstavnik establišmenta političkog, ona kasta koja vlada a evo malo prije malo ste rekli da su neki se zapravo i kalili u referendumskim inicijativama. Ja sam jedan od tih, jesam i proveo sam ih jako mnogo i uspjeli smo mnogo puta i uspjet ćemo i ovaj put. To se neće sviđati ni vašem šefu, ni vama ali hrvatski narod će ovaj put skupiti potpise za referendumsku inicijativu, a onda vi budite frajeri i vi i vaš Andrej pa pokušajte to rušiti na Ustavnom sudu. Govorim o zaštiti hrvatske kune naravno.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Zekanović ponovno ću se vratiti na ono što sam rekao i na vašu aktivnost u jednoj inicijativi i s čime ste ovdje strašili građane i nas saborske zastupnike. Kada govorite o onome tko je ono onda morate pogledati sebe i reći najprije se upitati kojoj stranci ja pripadam, jer vas ima i u stranci Hrast i predsjednik ste Suverenista i ušli ste s HDZ-om u ovaj Hrvatski sabor. Tu ste postali političar, pa ste onda bili sa Domovinskim pokretom, pa ste govorili protiv Škore, pa ste ga sada preuzeli k sebi itd. To su ti ono. Ja znam gdje ja pripadam. Ja znam što sam ja. Ja znam kojoj stranci pripadam i nisam nikada u životu radio ono što vi radite. Ako to narod cijeni neka cijeni njemu na volju. Ali takvima ne treba vjerovati, jer što god su radili u životu, radili su samo zbog toga što sam rekao da se pojave da iskoriste to što narod hoće možda riješiti neko pitanje ali da samo sebe negdje pozicioniraju i nije im poslije toga taj narod više važan. Bolje je biti iskren i pošten, odan onome što ti smatraš i što živiš, nego glumiti velike političare koji mogu biti u svakoj stranci samo im ponudite ono što žele, a to je fotelja, govornica, televizija i onda su oni sretni.
Hvala. Kolega Zekanović je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Da, da poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora članak 238. Ja sam sada čuo najveću smijuriju u povijesti Hrvatskoga sabora. Gospodin Borić je sebe nazvao iskrenim i poštenim to je čudo jedno. On sam sebe naziva iskrenim i poštenim. Gospodine Boriću prije ste mi govorili da neću više ući u Sabor, pa sam ušao opet. Ostvario sam sjajan preferencijalni rezultat. A vas pitam koliko biste vi vrijedili bez markice HDZ-a kojeg je moj otac osnivao? Znate li koliko? Nula. Nula i manje od toga.
Kolega Zekanović, ja vas molim nemojmo zlorabiti instituciju povredu Poslovnika. Naravno da će on temeljem članka 240. stavak 1. izreći drugu opomenu. Ali ja vas lijepo molim nemojmo to raditi. Nemojmo. Ima institucija replike. Ima institucija završnog govora u ime kluba. Postoji niz načina da se govori u ovom Saboru slobodno. Ovo što radite je ružno, nepotrebno i nekorektno spram kolega. Imamo repliku poštovanog zastupnika Lenarta. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Borić činjenica je da ovaj zakon treba doraditi i prilagoditi. No tužno i ponižavajuće danas za ovaj visoki dom je to da zastupnici Mosta koji se deklariraju velikim kršćanima, vjernicima dijele nama krunice ovdje pravednicima danas orkestriranim napadom vrši nasilje nad našom kolegicom bez obzira na njezine stavove, amandmane ili što je ona pisala. Ovo nije način funkcioniranja u visokom domu. Izigravajući pravednike i mučenike na žalost danas su ispali sileđijama i meni je tužno i žalosno što danas moram slušati ovo i sjediti ovdje i na ovakav način mislim da se ne treba raspravljati. Znam da oni to neće poslušati i znam da će i dalje dijeliti krunice, ali ovo što su danas radili nikako nije kršćanski, ljudski i ovako se ne ponaša prema kolegama. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa kolega Lenart. Slažem se u potpunosti s vama i s rječnikom koji ste upotrijebili da opišete tu gospodu, jer zaista u svakoj raspravi, pa i ovoj koja je po meni poprilično dobra i normalna rasprava koristiti sebe i svoje neke ciljeve da bi etiketirao ljude zakon nazvao antireferendumskim, a raspravu pojedinaca također antireferendumskim koalicijama je ispod svake razine onoga slušatelja koji treba pogledati ili čuti ovo što mi ovdje govorimo da bi saznao nešto o ovom Zakonu ili da bi imao svoje mišljenje. Oni to rade uvijek. Kada to odrade pobjegnu iz Sabornice, nema ih više jer su za taj dan ispunili svoju kvotu uvreda. To je ono na što se oni pozivaju u svojim raspravama, a onda nakon toga se pozivaju na žalost i na to da su oni predstavnici tog hrvatskog naroda, a u biti su nesposobni populisti koji jednostavno nikome ne pridonose ničim osim sebi samima, a to su pokazali u proteklih 4 godine.
Repliku ima poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić govorili ste o inicijativama i pitanjima na kojih se željelo čuti mišljenje građana. Toga je bilo daleko više na nacionalnom nivou nego na lokalnom i međutim danas se gotovo nije izreklo da se raspisati referendum na lokalnom nivou može i na prijedlog gradonačelnika odnosno načelnika onih koji su dobili više od 50% glasova kao što ste i vi na svom Loparu dobili više od 50% glasova da biste bili načelnik apropo onoga što kaže kolega Zekanović tko koliko vrijedi, a znamo koliko su neki drugi u svojim gradovima i općinama dobili glasova. Naime na prijedlog tih čelnika uz većinu u predstavničkom tijelu može se raspisati referendum. Kolega Bulj je često puta govorio o nekim čelnicima koji su se odnarodili. Nema čelnika koji će se odnaroditi, a planirati ići po još jedan mandat. Prema tome, raspisati se referendum može i na prijedlog gradonačelnika, načelnika uz potporu većine u predstavničkom tijelu koji mora dati isto tako većinu, koji mora dati podršku i proračunu tom istom čelniku.
Hvala. Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa kolegice Juričev. Da, ali mi koji znamo tko je gospodin Grmoja znamo i zašto oni to govore. Ovo govorimo i to što ste vi rekli ste u pravu. Ali oni ovdje govore iz oporbene situacije kako će netko tko se ne slaže sa vlašću moći doći u situaciju da ostvari nekakav svoj politički projekt ili raspisati se određeni referendum. Oni to uredno rade, zato sam i rekao da je on recimo jedan žetončić gospodina Puljka jer vidimo kako to u Gradskom vijeću Grada Splita funkcionira kada vam Most drži većinu. Raspali su se na 1. sjednici, jer upravo oni nisu spremni donositi nepopularne odluke. Vidimo to i po gradonačelniku Sinja jedinom kojeg imaju, ali itekako vidimo da nisu spremni za to. Obični populisti. A što se tiče lokalnih referenduma bilo ih je po sadašnjem zakonu. Može ih biti po ono što tražimo od Ministarstva da razmisli je kako odvojiti možda velike gradove, a ostale gradove i općine ostaviti po ovom statusu da li smanjiti prag jer je to onda moguće riješiti i za … [[ne razumije se]] [[Upadica Reiner: Hvala.]] Inicijativu.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoje Zekanovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. Rasprava sa merituma a to je Zakon o referendumu otišla je malo, to se često dogodi, pa smo počeli evo prebrojavati ne samo potpise i provjeravati popise birača što je jako bitno za referendumske inicijative, nego smo počeli brojati koliko tko ima glasova. Pa onda netko tko se uvijek šlepa uz neke velike stranke bez ikakvog brenda i ikakvog truda rada kao moja kolegica Juričev Martinčev ili kolega Borić oni se usuđuju neke ljude poput mene ili mog kolege Škore koji je eto dobio bez stranačke infrastrukture 106 tisuća glasova u Zagrebu ili 465 tisuća za predsjednika države. I onda ćete vi naći neki argument da kažete da to ne vrijedi, a vrijedi vaše šlepanje uz jedan brand, ponovit ću kolega Boriću, koje je moj otac stvarao, a vi onda niste imali veze s tim brandom, a radi se HDZ-u koja je danas HSLS s vama na čelu, s gđom. Martinčev i naravno s Andrejem Plenovićem. Gđa. Martinčev koja će braniti Vesnu Pusić i spominjati u medijima moje roditelje po nalogu Andreja Plenkovića. Nisam vam to zaboravio. Oprostio sam vam to, ali nisam zaboravio, kolegice Martinčev, kako ste stali u obranu svoje političke istomišljenice. Svoje političke istomišljenice. I spuštati se na razinu da onda svom kolegi, njegovi roditelje, pa je li vi znate moje roditelje, kolegice Martinčev? ... [[Upadica se ne čuje.]] Vi znate moje roditelje, kolegice Martinčev? A što se tiče referendumskih inicijativa, što se tiče referendumskih inicijativa, pa naravno da vi nemate pojma što su referendumske inicijative kad ste jedini potpis koji ste dali u svom životu je bio potpis za HDZ. Možda neki i za Komunističku partiju u nekom trenutku i nikad više nikome. To je jedini potpis koji ste dali, a skupljali ste potpise možda jedino za velikog vođu i za ništa više i vi nemate pojma što je to volontiranje, kako je volontirati, kakvo je svoje vrijeme darivati za ideju, za narod, za državu jer niste taj. Ali onda imate obraza doći za ovu govornicu i reći sami za sebe, iskren i pošten. Pa ljudi moji, to ću morati skinit sebi na mobitel kad mi bude dosadno da se malo nasmijem. Borić sam sebe naziva iskrenim i poštenim. Fantastično nešto. A onda ako ste vi iskreni i pošteni potaknite vašeg ministra, cijenjenog kolegu koji je puno s vama, puno poštujem, kolegu Malenicu, neka provjeri konačno popise birača. Neka provjeri konačni popis birača. Ne može u Hrvatskoj biti više birača nego što ima ljudi. Nemoguće je. Matematički je nemoguće. A sjećam se kako ste i vi iz oporbe onda kritizirali g. Bauka kad je bio referendum o braku. Onda je bio jedan interesantni HDZ i taj referendum o braku, ja to moram priznati, on se jednim dijelom odvio i na leđima HDZ-a, nekadašnjeg HDZ-a, drugačijem HDZ-a, ne ovog današnjeg HDZ-a. I pobijedili smo, uspjeli smo skupiti potpise. Preko 750 tisuća potpisa smo skupili. I onda nas je Milanović izigrao na jedan perfidan način. A evo, ako ste onda bili za reviziju popisa birača, bude i danas. I još jednu stvar pozivam vas, državni tajniče, a već sam rekao poštovanom ministru Malenici, ako je ikako moguće, a ovo se odnosi i na Predsjedništvo HS-a za potpredsjednika Reinera i za mene, požurite s procedurom donošenja znači ovog Zakona, neka drugo čitanje ide, evo, ja predlažem, u ponedjeljak, nije problem što se mene tiče, i ajmo onda ovaj referendum koji mi, Hrvatski suverenisti sa prijateljima, partnerima planiramo, dogovaramo, radimo, opet volontiramo, ajmo ga raditi po novom zakonu, ako je bolje. Iako i on ima puno rupa, mislim da ste kroz današnju raspravu svjesni. A ako ćete prihvatiti nekakve dobronamjerne sugestije, uvažite ono pismo, odnosno rješenje Ustavnog suda točka 5.1. iznimno je važno, dakle mogu se potpisi bez da jedinice lokalne i regionalne samouprave dozvole prikupljati bilo gdje uz naravno, dopuštenje policije, odnosno uz prethodnu obavijest policiji.
Hvala. Kolega Borić je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Čl. 238, g. Zekanović ponovo omalovažava i mene kao osobu, ali i moju kolegicu jer smatra da je on nekakav ispun istine i da što on govori da je to to. On o meni ne zna ništa, da bi mogao govoriti ovako .../nerazumljivo/... tko sam ja i što sam. Tako da mi koji imamo priliku pogledati u medijskom prostoru što se događa i upoznavati ovakve osobe, znamo tko su oni, što su radili, gdje su pripadali i gdje danas kažem, pripadaju. Oni istovremeno mogu biti i članovi jedne stranke i predsjednici druge. I to je u redu, neka budu. Ali tu onda dolazi ono što sam rekao, a to je da je ono, upravo ono što je g. Zekanović. A s time je strašio sve građane kad je ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Ovaj, to nije povreda Poslovnika, ja vam dajem opomenu. Kolega Zekanović, vi ste digli, što je vrlo neuobičajeno za govornicom, povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani kolega Bukarica će se složiti da je to poslovnički moguće. Dakle čl. 238 [[Upadica: Moguće je, ja sam rekao da je samo neuobičajeno, to još nikad nitko nije napravio, ali očito.]] nije, ja sam napravio već par puta [[Upadica: Očito vi radite neke stvari prvi puta.]] ja sam napravio par puta, ali očito nisam [[Upadica: Pa samo izvolite.]] Dakle 238, naravno. Poštovani kolega Boriću, vi, imamo slobodu govora, ovo je demokracija i vi imate pravo reći što god hoćete i ja imam pravo što god hoću reći i vi sami znate da često pređete granicu, jako često, da, da, pređete jako često granicu i vašim ste polemikama evo, čak ću se usuditi reći i ponekad i nepristojni, a onda je, malo je, u tuđem oku tražite onaj trunić mali, a u svom ne vidite [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u svom ne vidite balvan.
Hvala vam lijepa. Ovaj, to nije povreda bila Poslovnika, a budući da vam je treća po redu, ja sam, posebno vas zato upozorio, ja vam moram temeljem čl. 240 st. 2 izreći opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi [[Upadica: Onda nema niti replika više?]] Nemate, nažalost nemate [[Upadica: A kome će replicirati kad mene nema?]] A nećete moći odgovoriti. Bit će replika, neće bit odgovora [[Upadica: Šta sada ne mogu replicirati?]] Ne možete, ne možete. .../Upadica: Miša ti, a ovo si mi ti Bukarica, namistia ... [[Govornik se ne razumije.]] /... Ovaj [[Upadica: E, dat ću ti ja. Mora si mu šapnit, a? A ne bi se on toga sitia.]] Ne, ne, ma kakvi ja sam tup, glup i nesposoban potpuno [[Upadica: Ne, nisam to rekao, ne, ne, ne.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Izvolite poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolega Zekanović, cijenim sve glasove koje ste dobili i brojku koja stoji uz vaše ime preferencijalnih glasova. Na mene ste se obrušili zato što sam rekla da kolegi Boriću ne možete reći da on vrijedi nula kad je sam u svom Loparu dobio preko 50% glasova, što znači da ste uvrijedili sve stanovnike samog Lopara, a dalje neću govoriti o simpatijama koje ima unutar naše stranke, naših članova i simpatizera. Kada se govori o kolegici Pusić za našu javnost da podsjetim, vi ste rekli kolegici „kuš“. Ja ću ponovno reći da to nije u redu i da to nije način na koji se treba odnositi prema kolegici vi koji ste profesor, vi koji ste dijete profesora imate oba roditelja profesore, koji ste otac triju kreći to ću ponovno reći neovisno kojoj kolegici ste rekli „kuš“.
Hvala lijepo [[Upadica Zekanović: Ali kolegice vi sebi uzimate za pravo meni docirati. Pa što je vama?]] Kolega Zekanović što vam je? … /Upadica Zekanović: Pa kolegice, ja vas nikada nisam na osobnoj razini, a imam materijala … [[ne razumije se]] Što je vama? Ja vam nisam dao riječ. Ja vam temeljem članka 241. … … /Upadica Zekanović: Imam materijala za vas znate koliko? Tone materijala i uvijek sam … [[ne razumije se]] radi toga što … [[ne razumije se]] dignitet. Znamo se. Dolje smo i vi ćete meni tako … [[ne razumije se]] Ma sram vas bilo. Sram vas bilo. A reći ću kuš svima koji imaju, koji goje i gaje jugoslavensku ideju svima kuš, evo svima./… … Pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Antolić. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, nisam vidio. Poštovana zastupnica Perić ima repliku. Izvolite.
Ovo je dokaz koliko je kolega Zekanović koji je iskreno i pošteno se našao na listi HDZ-a u IX. izbornoj jedinici i koji je onda promijenio boje i pokazao pravo lice, a on na ovaj način kako proziva kolegicu Juričev Martinčev i kolegu Borića koji su za svoje lokalne jedinice i sredine napravili više nego što će on ikada u svome životu i mi ostali koji smo radili u interesa jedinica lokalne samouprave i takva osoba da nam dijeli lekcije mislim da je to stvarno ispod razine.
Sljedeća rasprava bit će … [[govornik nije uključen, ne razumije se]] poštovane zastupnice Antolić Vupora. Izvolite.
Poštovani gospodine predlagatelju, predsjedavajući. Dakle, Zakon o referendumu je dugo očekivani, u neku ruku dobro došao i možemo reći da su hrvatski građani do sada izravno odlučivali samo o tri pitanja samostalnosti, ulaska u Europsku uniju i definiciji braka. Uvodno valja napomenuti i da je Ustavni sud Republike Hrvatske 2010. godine ukazao da je postojeći Zakon o referendumu zakon koji treba mijenjati jer je nedorečen. U javnosti se ističe kako je cijela procedura liberalizirana jer se rok za prikupljanje potpisa produljuje iz 15 na 30 dana. Obvezuju se jedinice lokalne samouprave da osiguraju mjesta za prikupljanje potpisa referendumskim inicijativama i to ovisno o broju stanovnika u toj jedinici lokalne samouprave. Također se obvezuje Sabor da u roku od 30 dana nakon što DIP utvrdi da je prikupljen dovoljan broj potpisa i raspiše referendum. Tu se javlja onaj problem tko je na vlasti u pojedinoj općini ili gradu i od tog ako je neki lokalni šerif ovisi i na koji način i pod kojim uvjetima će se ti potpisi biti poduprijeti i prikupljeni isti ili će biti otežani. Dakle, to je isto jedan problem koji taj zakon sigurno neće moći do kraja riješiti. Dakle, liberalizaciju treba pozdraviti. No treba pojačati kontrolu u nekim segmentima što u ovom trenutku nije dovoljno urediti samo zakonski, nego i ustavno i to posebno kada se tiče tema oko kojih se može raspisati referendum, jer to do sada nije bilo definirano. SDP-e je to predlagao 2014. godine dakle da se o ljudskim pravima, poreznom sustavu, imenovanjima i ostalim stvarima koje su u nadležnosti Sabora ne može raspisati referendum, nego bi trebale ostati u nadležnosti Sabora. Ako se već zagovara liberalizacija procedure posebice u pogledu prikupljanja potpisa, a kako u ovom visokom domu višestruko slušamo i od premijera i od ministara o digitalizaciji sada smo imali samo popisivanje. Dakle odgovor u replici ministra bio je da se dodatno kontrolirao i kod. Dakle, bila je dodatna kontrola. Vezano za digitalizaciju i prikupljanje potpisa za referendum koji bi mogli ići u obliku sustava e-građanina i odgovor na zapravo repliku je bio taj da nije taj sustav maltene dovoljno siguran i da na osnovi iskustva koje smo imali iz drugih država prije svega Amerike možemo sumnjati da će netko svojim uplivom može taj sustav srušiti. Ali što je sa lokalnim referendumima? Da li stvarno postoje neki veliki igrači koji će dovesti u pitanje sigurnost sustava na lokalnim razinama kada se radi o lokalnim inicijativama, a da pri tome stvarno na takav način evo stvarno HDZ-e omogući da se ta digitalizacija i kroz ovaj medij provuče na lokalne razine. Pa dajte učinite to. Mislim da je lokalni referendum izvrsno područje uvođenja digitalne transformacije ove države na djelo izvrstan način. Evo moj prijedlog i apel da se i IT industrije uključe u sve to skupa da se sigurnost glasovanja i ne samo glasovanja i drugih sustava poveća. Na tome treba raditi i ubuduće. To je interes svih nas a i u Programu Vlade tako piše.
Imamo jednu repliku. Molim vas ostanite ovdje. Poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice dakle u vašem izlaganju govorili ste o sustavu e-građani. Dakle, to da se ne može referendum i da vezan uz referendum ne može ići preko sustava e-građanin i kada to izgovori ministar je skandalozno. Iz jednostavnog razloga mi imamo sada popis stanovništva. Pogledajte otprilike milijun i pol stanovnika Republike Hrvatske se je putem sustava e-građana popisala. Imali smo nedavno izbore, imat ćemo ih ponovno. Putem sustava e-građana smo uspjeli i ne morate više ići dobijete izvod koji vam je potreban da uopće budete kandidat na bilo kojim izborima. I sada imate mogućnost da kada bude referendum jedanput taj sustav koji je siguran popisu, siguran je kada nešto trebate izvaditi van, siguran je u nekim podacima koje dobijete, u referendumu nije siguran. Dakle, meni je ta izjava u najmanju ruku skandalozna. Molim da iskomentirate još jedanput. Hvala vam.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Hvala lijepo. Dakle nekoliko puta smo čuli inicijativu o tome i apel. Dajte barem na najnižim razinama upravljanja dakle upravo u lokalnim referendumima. To bi zapravo riješilo problem neposredne demokracije na najvišoj razini. Dakle čak i od prikupljanja potpisa do svega dalje nije toliko važno koliko to koliko građana kasnije i sudjeluje u samom referendumu. Dakle dajte pokušajte provoditi program Vlade barem u prvoj fazi. Hvala.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Miroslava Škore. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. Ponovit ću još jednom nešto što je puno puta izrečeno ne samo u ovom sazivu za ovom govornicom, ali ponavljanje je majka učenja pa evo u hrvatskom Ustavu izrijekom se veli da vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu i da taj narod neposredno samostalno i u skladu s Ustavom odlučuje. Zajamčena nam je sloboda, jednakost, a člankom 10. se Republika Hrvatska obvezuje da citiram: „Štiti prava i interese svojih državljana koji žive ili borave u inozemstvu i promiče njihove veze s domovinom.“ Kako se ovaj Prijedlog zakona referira prema hrvatskom iseljeništvu? U članku 36. stavak 1. piše: „Prikupljanje potpisa birača provodi se na području Republike Hrvatske.“ Samim tim isključili smo dakle državljane Republike Hrvatske s prebivalištem izvan Republike Hrvatske iz tog procesa ukoliko naravno ne dođu i tu se potpišu što je dakle bez pravne osnove u Ustavu i to unosi nejednakost u pravu na utjecaj na politički život u Hrvatskoj. Podsjetit ću i ja. Zbog ulaska u Europsku uniju 2010. godine mijenjan je Ustav da bi bili sigurni u ishod referenduma duopod HDZ-a i SDP-a je napravio kompromis. To smo pratili mi koji nisu bili u tom trenutku u politici na televiziji, pa za uspjeh referenduma više nije trebala natpolovična volja većine svih upisanih birača, nego volja većine birača koji pristupe referendumu i onda tu dolazimo do onih smiješnih brojki izađe troje, dvoje bude za i referendum je prošao. Završetak pregovora s EU je dakle u tom trenutku bio važniji od dugoročnih interesa hrvatskoga naroda. Što nam je donio ulazak u Europsku uniju i koliko bolje živimo to vidimo i sami. Tučemo Bugare uvjerljivo, a u svemu drugom smo predzadnji ili zadnji. No kao protučinidbu za ruke u zraku hrvatsko iseljeništvo i dijaspora je dobila mogućnost isključivo glasovanje u diplomatsko-konzularnim predstavništvima što znači sa 40 i koliko 3, 4 mjesta recimo u Bosni i Hercegovini sveli su se na Banja Luku, Tuzlu. Tko još? Sarajevo. Recimo 4, 5 mjesta i Mostar gdje mogu glasovati ti naši ljudi u Bosni i Hercegovini koji pripadaju hrvatskom korpusu i većinom su hrvatski državljani i baštine ova prava o kojima sam govorio na početku. I umjesto dotadašnjih 5, a svojevremeno ih je bilo 12, pa ih je onda bilo 6, jel' završili smo na današnjih samo 3 zastupnika u Hrvatskom saboru. Treba li Hrvatskoj dijaspora? Treba li Hrvatskoj iseljeništvo? Ako je suditi po 14 čak i više milijardi kuna godišnje koje stižu kao doznake iz inozemstva onda nam treba. Ako je suditi po nacionalnoj nogometnoj momčadi Hrvatske koja je bila finalistica prvenstva nogometnog, a tim su sačinjavale 2/3 igrača rođenih izvan Republike Hrvatske onda nam treba. Ako je suditi po tenisu onda nam treba. Ako je suditi po noj ploči tamo pored koje prolazimo, a to je da je hrvatsko iseljeništvo financiralo obnovu ove sabornice u kojoj mi sjedimo onda nam isto treba hrvatsko iseljeništvo. Međutim, ako je suditi po ovom Prijedlogu zakona poštovani državni tajniče izgleda da nam baš i ne treba. Mi imamo i Zakon o odnosima Republike Hrvatske s Hrvatima izvan domovine i tu se piše o ravnopravnosti i o jednom i nedjeljivom hrvatskom narodu, jel'. E sada, ako ministar kaže da se ne može provoditi i opet ću i ja po tome drviti elektronički potpis zbog citiram ga: „Dostupnosti, sigurnosti, mogućnosti prevare“. Za Boga miloga kako je samo moguće da se u ovom slučaju spominje dostupnost, sigurnost i mogućnost prevare? Kako se to ne spominje evo sada o čemu je govorila i kolegica Mrak Taritaš kada je popis stanovništva? I nije istina da se radi kontrola. Kada se elektronički popišete dobijete kod. Stavite ga na vrata i nitko vam ne može ništa. To je faktografija. Možete milijune kuna prebacivati u transakcijama. Pa hoće li ova Vlada ako bude na vlasti i ovi ljudi kada dođe blockchain tehnologija također tvrditi da je to nemoguće? A svi znamo da je moguće. Dakle, mislim da bi taj dio garantirao ono što je bitno, a to je integraciju, još veću integraciju hrvatskog korpusa. Jer ako se kroz popis garantira političko pravo, ne vidim razloga zašto se ne bi moglo garantirati i ovo nekome. Hvala vam.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani zastupniče kakvo je stanje jeste li možda komparativno istraživali u drugim europskim državama kako se oni odnose prema iseljeništvu, prema svojoj dijaspori tzv. u Italiji i europskim državama mnogim? Da li su tu određeni napredci u odnosu na elektronska i glasovanja i valorizaciju u ovim suvremenim vremenima i u odnosu na venecijanske tamo dokumente? Pa možda da nam i to malo pojasnite.
Poštovani zastupnik Škoro.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine Sačiću. Dakle, ja nisam neki veliki stručnjak za to ali pripremajući se za ovaj govor naišao sam na jedan rad profesorice Kasapović koja sigurno nije sklona i žao mi je što ga nisam donio sa sobom, u nekim stvarima. Međutim ona je tamo navodila usporedna rješenja i jako puno zemalja konzumira upravo to o čemu vi govorite u određenom postotku u odnosu na broj saborskih zastupnika posebno zemalja koje imaju tako snažnu i veliku dijasporu i iseljeništvo kao što ga ima Hrvatska država. Na žalost mi smo sada u situaciji da nam se često navodi primjer čini mi se Estonije koja ima mogućnost elektroničkog glasovanja kada su i izbori u pitanju i onda nam se navode neke druge situacije u kojima to nije uglavnom moguće ili je bilo primjenjivano pa se odustalo. Ali ta tehnologija napreduje doslovce iz dana u dan. I ja sam siguran da će se promijeniti čak i dok budemo raspravljali o Konačnom prijedlogu zakona, pa bi bilo dobro da to … [[ne razumije se]] Hvala vam.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću se ukratko osvrnuti na ovaj Prijedlog zakona o referendumu i na početku bih zapravo želio pohvaliti Ministarstvo što se zapravo odlučilo izraditi Prijedlog novog zakona o referendumu koji je detaljan, koji je precizan, sveobuhvatan i uređuje zapravo i propisuje mislim da možemo svi reći kompleksnu materiju koja se odnosi upravo na referendumska prava. Naime postojeći Zakon o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti, lokalne i područne samouprave koji datira još 1996. godine i nekoliko puta je mijenjan i nadopunjavan. Također sam Ustavni sud upozorio je na činjenicu kako je postojeći zakon nedorečen odnosno nedovoljno razrađen pa čak i u pojedinim dijelovima i nedosljedan poradi čega je bilo nužno njegova izmjena odnosno dorada. Jedna od temeljnih ustavnih vrednota jest načelo vladavine prava koji između ostalog predviđa da su propisi odnosno njegove odredbe opće, predvidljive, precizne ponajviše u pogledu njihovih adresata odnosno osoba na koje se i koje jesu predmet određenog propisa. Imajući u vidu navedeno pred nama je Prijedlog zakona o referendumu koji je sadržan gledajući tri puta opširniji od postojećeg Zakona, koji je mnogo precizniji od njega, koji determinira pravne situacije koje aktualnim zakonom nisu propisane niti uređene, zakonu koji vodi odnosno preuzima institute koji su uostalom i preporučeni od strane Venecijanske komisije. Ja sam zapravo se htio u svojoj pojedinačnoj raspravi dotaknuti dijela koji se odnosi na postupak pravne zaštite u dijelu referendumskog postupka. Međutim, mogu reći ponukan određenim raspravama, prije svega ovdje mislim na kolege iz Kluba Mosta, osvrnut ću se na nešto drugo, a i mislim ono što je rekao i ako se ne varam moj prethodnik kolega Škoro da je ponavljanje majka mudrosti onda mislim da je potrebno neke stvari ponoviti. Dakle kolege iz Mosta su ovdje opetovano od jutra, na žalost ovdje ih sada više nema jer očito misle da su postigli svoj cilj, ja ću nastojati da objasnim da nisu u pravu, govorili o tome da se Klub zastupnika HDZ-a zajedno sa nekim drugim zastupnicima ovdje zapravo želi ograničiti mogućnost izlaska na referendum ili postavljanja određenih referendumskih pitanja. Dakle, to je apsolutno netočno. Dakle ovdje je već bilo rečeno ali mislim da valja ponoviti već sada prema postojećim pozitivnim propisima Ustavni sud ima mogućnost propitati da li je neko referendumsko, potencijalno referendumsko pitanje u skladu s Ustavom ili nije. Ono što je bilo ovdje predloženo o tome se jučer zapravo razgovaralo vrlo detaljno na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da li to učiniti prije prikupljanja potpisa ili nakon prikupljanja potpisa. Ono što mislim da se svi možemo složiti očito osim kolega iz Mosta da je puno bolje da se to pitanje raspravi prije nego se sva ona energija upotrijebi dakle i angažira ljudstvo, vrijeme, prikupi 300, 400, 500 tisuća potpisa da bi nakon toga Ustavni sud rekao da to pitanje koje se predlaže nije u skladu s Ustavom. Ja bih rekao da je to jedna opasna teza koju ovdje zastupa Klub zastupnika Mosta i ono što također želim reći zapravo ne odgovara odnosno njima odgovara jer zapravo koriste ovaj jedan nisku populizam i demagogiju zapravo da bi se dodvorili svojim biračima, a ne da bi se istinski zapravo borili za ono što ovdje ističu dakle neke vrijednosti koje oni zastupaju, neku narodnost što apsolutno nema veze s tim. Još jedanput ponavljam, ovakva teza apsolutno ne stoji. Ona je štoviše opasna i ja se nadam da su oni svjesni da već po postojećim pozitivnim propisima dakle ovako kako je trenutno uređeno i dalje postoji ta mogućnost da Ustavni sud propituje i u ovom trenutku ustavnost određenog referendumskog pitanja. Dakle, u principu se ništa ne mijenja osim što se postavlja pitanje da li to učiniti prije ili da li to učiniti poslije. Ono što je ovdje važno istaknuti većina rasprava se ovdje zapravo vodila oko izmjena Ustava i potrebe izmjene Ustavnog zakona o Ustavnom sudu što zapravo nije niti predmet ovoga Zakona. Predmet ovoga Zakona je dakle područje referenduma i referendumskih prava i svi oni akti koji dolaze u ovaj Sabor moraju biti usklađeni naravno sa ustavnim zakonom o Ustavnom sudu. Tako to uostalom nalažu jedinstvena metodološka nomotehnička pravila za izradu akata. I bilo bi dobro da neki saborski zastupnici budu prije nego se upuste zapravo u raspravu upoznati i sa time. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani zastupniče Habijan, dajte nam objasnite koliko možete u kratkim crtama temeljem čega, šta vas je vodilo, koji ratio da se na jednu legalnu inicijativu koja je organizacijski postavljena u formi organizacijskog odbora koja ogromnu energiju ulaže da animira ljude za izlazak, da koncipira pitanje nasuprot njoj da se stavi kontra inicijativa koja nema nikakve obaveze, a participira u kontra propagandi i u brojanju glasova. Institucionalizirati jednu oporbu koja ima u redovnom toku stvari pristup medijima, a vi ju stavljate na razinu al pari organizacijskog odbora koji striktno mora poštivati propisane te uvjete. To je nelogično, nedopustivo. Probajte objasniti zašto je to tako, zašto ste to predložili?
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Moje osobno mišljenje je da se radi o jednom demokratskom dosegu. Dakle, smatram ako zagovornici određene referendumske inicijative kroz cijeli ovaj postupak koji je predviđen ovim prijedlogom zakona u roku 40 dana imaju pravo iznositi svoje ideje, imaju pravo naravno koristiti medijski prostor onda isto tako smatram da i grupa zagovornika, odnosno oni koji su protivnici te inicijative imaju isto tako u ravnopravnim i istovjetnim uvjetima iznijeti svoje razloge zbog čega se tome protive. Ja mislim da je to jedan demokratski zapravo doseg i da je to jedna razina koju ovim prijedlogom zakona zasigurno ćemo dostići i mislim da je to potpuno prihvatljivo i ja se apsolutno s time slažem i ne mogu se složiti sa vama da će netko dobiti prostor tko to ne zaslužuje. Jer upravo i on koji su protiv imaju pravo iznijeti svoje mišljenje i ima pravo uostalom hrvatska javnost čuti njihovo mišljenje i u konačnici onda na dan kada se provodi referendum odlučiti tko ih je i čiji argumenti su bili više uvjerljivi da li oni koji zagovaraju takvo referendumsko pitanje ili oni koji su protiv njega.
Poštovani zastupnik Škoro.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Habijan drago mi je da dijelimo ljubav prema istim sentencama, pa kako je eto ponavljanje majka učenja zanima me samo vaš stav kada je u pitanju ono o čemu sam ja govorio, dakle to su hrvatski iseljenici govorimo o stotinama tisuća ljudi koji su ravnopravni hrvatski državljani kao što smo i vi i ja. Zbog čega ne bi bilo moguće tim ljudima omogućiti u konačnici i svim hrvatskim državljanima da elektroničkim putem barem daju svoj doprinos pokretanju referendumskih inicijativa, odnosno da mogu supotpisati takvu inicijativu i na neki način iskazati i svoju želju da konzumiraju ustavno pravo da vlast proizlazi iz njih i na neki način da bi trebala biti kreirana upravo njihovim inicijativama.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Dakle, prvo da razjasnim činjenicu da ne bi ostalo u zraku, dakle svi imaju pravo na referendumu odlučiti, znači dakle pa i naši ljudi koji žive u dijaspori. Što se tiče mogućnosti da isti supotpišu, odnosno spomenuli ste elektroničko glasanje, odnosno elektroničko potpisivanje. Ja moram priznati da sam suglasan sa onim i slažem se sa onim što je rekao u uvodnom svom obrazloženju i sam ministar. Dakle, pitanje i sigurnosti, pitanje i tehničke mogućnosti, pitanje i mogućnosti ako baš hoćete i prijevara. Prema tome, ali uostalom ovo je tek prvo čitanje ovog zakona, pa ja mislim da je i sa vaše strane svaki prijedlog dobro došao i da će se isti razmotriti.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ono što je bez obzira koje političke pozicije postupamo čini mi se van ikakve sumnje, a to je da je dosadašnje uređenje referenduma u našem zakonodavstvu loše. To mislim da se svi slažemo i zbog toga što je već godinama sasvim iskazana jasna potreba da se mijenja zakon koji ga uređuje, a očito kako ide današnja rasprava trebat će nam i promjene Ustava kako bismo i to pitanje do kraja kvalitetno riješili. U posljednjem desetljeću u Hrvatskoj su najviše prašine i pažnje javnosti kad je referendum u pitanju podizale inicijative oko tzv. narodnih referenduma, dakle inicijative koje pokreću sami građani odnosno zainteresirane grupe. I reći ću vrlo otvoreno nitko u tim procesima nije bio zadovoljan. Nisu bili zadovoljni ni oni koji su referendume organizirali ili pokušali organizirati, ali bome nisu bili zadovoljni ni mnogi drugi građani kad su vidjeli kakva su pitanja i na koji način tim prijedlozima pokušali urediti. Da budem jasna i otvorena apsolutno do kraja. Mnogi od inicijativa za raspisivanje referenduma u zadnjem desetljeću nisu bile festival nego više sumrak demokracije i narodno odlučivanje. Mnoge su od tih inicijativa donijele namjeru jasnu ili skrivenu da se nečija prava smanjuju, da se nekog isključuje ili da se nekom nešto zabranjuje. To nije način na koji ja vidim ideju narodnog referenduma. On bi trebao biti baš upravo suprotno. Inicijativa građana da se šire slobode, da se ruše granice, ograde isključivanje bilo koga. Referendum o braku, pokušaj promjene praga za korištenje jezika nacionalnih manjina, ukidanje zastupnika manjina u Hrvatskom saboru pa čak i referendum o outsoursingu ako smo to zaboravili. Sve su to bile inicijative da se nešto zabranjuje, da se nekog isključuje. To samo pokazuje da bez demokratske i građanske kulture nema ni izravne demokracije ni referenduma. Često se spominje Švicarska. Kad spominjemo Švicarsku imamo samo jedan mali problem. Mi nismo Švicarska. Ovaj zakon ipak na određeni način uvodi reda u cijeli taj proces i to je već samo po sebi dobro. Mi moramo biti svjesni da je trenutak kad građani kroz referendum postaju ustavotvorci ili zakonodavci, važan trenutak za državu. A on baš zbog toga što je važan mora biti i dobro uređen. Ako postoji vrlo dobra procedura za raspisivanje referenduma kad ga raspisuje Sabor, Vlada ili predsjednik Republike onda tako stroga procedura mora vrijediti i onda kad referendum traže i organiziraju građani. Intervencija građana u ustavno-pravni sustav države mora biti uređena i omeđena jasnim pravilima. Građani koji organiziraju i odlučuju na referendumu narodne inicijative neka su vrsta tijela državne vlasti i tako se moraju i ponašati. Za mene su među glavnim i važnim novinama ovog zakona kad govorimo o referendumu i vidite da cijelu raspravu govorimo onom dijelu referenduma tzv. nacionalne inicijative uvođenje i reguliranje odbora zagovornika, odnosno protivnika referendumske inicijative. Zagovaranje mora biti jasno, neskriveno i važno je da se i onima koji zagovaraju, ali i oni koji su protivnici osigura barem približno jednak prostor za zagovaranje uključujući i zastupljenost stavova u medijima. Jednaki prostor trebaju dobiti jedan i drugi. Druga važna stvar koju ja čitam u ovom zakonu je jačanje uloge DIP-a u cijelom procesu kao regulatornog tijela koje ima najviše iskustva u provođenju izbornih procesa zajedno sa odredbama Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referendumu to je važan korak za uspostavljanje reda i preglednosti procesa organizacije i provođenje referenduma. Vezano uz mogućnost glasanja putem sustav e-građani mislim da smo rekli. Ja se duboko nadam da će ministar poslušati i vidjeti kako je to odradila ministrica poljoprivrede, pa slušala primjedbe pa smo dobili jučer jedan zakon u kojem stoji da su se primjedbe različitih udruga, inicijativa, saborskih zastupnika uvažili, pa se nadam da će i dio naših primjedbi koje su u ovim raspravama se uvažiti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Raspudića.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš moram reagirati na par stvari koje ste iznijeli, a koje mislim da supstancijalno ne stoje. Govoreći o referendumskim inicijativama koje smo do sada imali govorili ste o tome da se radi o tome da se nekoga isključuje, da se nekome nešto zabranjuje. Konkretno u referendumu o ustavnoj definiciji braka radilo se o tome da definicija braka koja je oduvijek u zakonima da se digne na razinu Ustava upravo zato da bi se isključilo bilo kakvo ideološko nametanje od neke proste većine, da se jedna drevna institucija drastično redefinira na takav način. Dakle, nije ništa izmišljavano, nije ni jednom građaninu ništa uskraćivano, samo se radilo o tome da se ta institucija koja je tako definirana u zakonu diže na razinu Ustava. Isto tako nitko nije htio ukidati zastupnike nacionalnih manjina, nego danas imate većinu koja je sastavljena od manjine glasača. Dakle, nešto što je dobar uzus po posebnim listama se biraju ljudi da artikuliraju pitanja svoje nacionalne manjine, na kraju iz toga formiraju vladajuću većinu što se nikada do sada nije činilo. O tome je riječ, a ionako većina pripadnika nacionalnih manjina glasuje za građanske liste kao i pripadnici većine. To je važno pojasniti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Raspudić. Čudilo bi me da niste reagirali, bilo je za očekivati da vi reagirate i zato je važno meni se čini u ovom zakonu da kad idu tzv. narodni referendumi da postoje oni koji su zagovornici i koji kažu zašto je to tako kao i oni koji se protive. Ja sam apsolutno sigurna da zakon koji, odnosno referendum koji je bio o braku i kojim smo mi trebali nešto dodatno definirati je uskratio prava djelomično, dakle i demokratsko pravo i nekakva ljudska prava pojedinim skupinama ovog društva. I to je jasno i tome je tako. Jednako tako imali smo i referendum koji neki su uspjeli neki nisu neuspjeli, ali pravo je svakog da misli drugačije. I dobro je da mislimo drugačije i dobro je da se i razlikujemo u tom razmišljanju što mislimo drugačije. I zato su i ovakve rasprave izuzetno dobro došle.
Poštovani zastupnik Škoro ima sljedeće. A oprostite! Izvolite, povreda Poslovnika poštovanog zastupnika Raspudića.
Članak 238. u smislu omalovažavanja zastupnika. Ja sam vrlo dobro znam što sam to rekao. Jedno je što mi mislimo, a drugo je ono što stoji u zakonu. Dakle, instituciju braka može konzumirati svaka osoba u RH ali ona je bila definirana u zakonu i sada je u Ustavu kao zajednica muškarca i žene. Postoje očito nekakvi društveni i povijesni i demografski razlozi zašto društvo posebno skrbi o zajednici formaliziranoj muškarca i žene više nego nekim drugim zajednicama. Većina je jasno pokazala što misli o tome.
Kolega Raspudić to nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Molim vas nemojte zlorabiti tu instituciju. Poštovani zastupnik Škoro ima repliku.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, da probamo pomoći možda onima koji nas slušaju i prate u ovoj dugoj raspravi. Članak 37. posljednji, čini mi se da se na članak 35. i 36. kaže da Hrvatski sabor može pokrenuti izravno ili neizravno kreiranje nekog protuprijedloga referendumskoj inicijativi. Jel' tako? I o tome ste vi, ako sam dobro shvatio malo govorili. E sada, ako se vratimo na Ustav i vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu, narod bira predstavnike neposrednim odlučivanjem ovdje u Hrvatskom saboru i mi bi trebali biti onda izraz narodne volje. Kako je moguće da onda ako smo mi izraz narodne volje, a ne što narod na narodnom referendumu želi postići da mi budemo u oprečnosti i protiv onoga s čim izlazi narod kao sa inicijativom. To je meni pomalo silogizam, jedan Korinčanin kaže da svi Korinčani lažu.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle, poštovani kolega Škoro, mi očito i ovaj zakon, odnosno prijedlog zakona o referendumu malo različito čitamo, a malo različito i tumačimo. Dakle, ovaj dio treći dio koji je bio vezan uz Hrvatski sabor i ovo što je u ovom prijedlogu zakona ja se na to nisam referirala. Referirala sam se na onaj dio kad netko izađe sa prijedlogom tzv. narodnog referenduma koji je do sada bio nereguliran i dobro je da ga reguliramo i dobro je da svako tko se odluči za to unaprijed zna pravila igre. Nije bilo dobro bez obzira šta ja o tom referendumu i toj inicijativi sam mislila kad smo imali jednu inicijativu za jedan referendum i kad je onda resorno ministarstvo danima ili mjesecima čitalo potpise koji su bili i nešto onda iz tih potpisa zaključivalo. Dakle, pravila igre moraju biti jasna. Mi možemo zastupati različite interese i moramo zastupati različite interese, ali ne možemo igrati košarku [[Upadica: Hvala.]] a na kraju toga netko kaže igrali smo nogomet.
Hvala. Poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Mrak Taritaš rekli ste da su dosadašnje referentske inicijative zapravo sumrak demokracije u tom smislu. Smatrate li da bi zapravo trebali promicati demokratsku kulturu od osnovne škole, pa i kroz dakle i srednje škole i dalje, a i u ovom Hrvatskom saboru pa i da donesemo konačno taj etički kodeks ponašanja u Hrvatskom saboru što se vidi da nam je nužno. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolegice Nađ, ja ću sad u odgovoru otići na jednu drugu temu, a to je tema koja bi sigurno u ovom saboru izazvala raspravu i prijepor, a to je važnost građanskog odgoja i važnost odgoja od najranije životne dobi. Neću reći baš od vrtića, ali skoro od vrtića pa kroz osnovnu i srednju školu. Svi mi koji se zalažemo za liberalnu demokraciju se zalažemo za to da se i djeca uče i nekim drugim stvarima, odgovornosti, odgovornosti izlaska na izbore, odgovornosti prema nekim, financijskoj odgovornosti i ja to sve čitam u građanskom odgoju. Netko tko taj građanski odgoj doživljava drugačije očitat će neke druge stvari, ali i ovo je važno. I ovo je važno da svako ima pravo na svoj stav, da ima pravo biti drugačiji, da nitko ne može u jednom trenutku postaviti referendumsko pitanje koje će, koje će zapravo utjecati na prava nekih drugih. Dakle, uvijek je većina ta koja odlučuje vezano uz pravu manjinu, ali svih se treba slušati. I važnost je [[Upadica: Hvala lijepa.]] tog odgoja od najranije životne dobi.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Majde Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče Rukavina, poštovane zastupnice i zastupnice ovim prijedlogom zakona područje referenduma u potpunosti se usklađuje sa hrvatskim Ustavom iz 2010. godine i njegovim četvrtim, četvrtom promjenom. Time će se uvelike poboljšati zakonodavni instrument referenduma i ujedno će se otkloniti dosadašnja manjkavost i nedostaci, nedorečenosti itd. Ono što smatram dobrim, potrebnim i korisnim je svakako što su u prijedlog zakona implementirane preporuke Venecijanske komisije odnosno kodeksa dobre prakse na referendumima. Zadnje izmjene i dopune bile su u 10. mjesecu 2018. godine. O čemu se tu u stvari radi? Radi se o dokumentu koji postavlja smjernice i upute za organizaciju referenduma te je 2008. godine na vijeću ministara usvojena deklaracija o kodeksu dobre prakse na referendumima kako bi se pozvalo javne vlasti država članica da se vode tim smjernicama. Kad iščitate oba dokumenta, ovaj Prijedlog Zakona o referendumu kao i preporuke Venecijanske komisije i kada ih komparirate onda se zaista vidi da prijedlog zakona prati preporuke Venecijanske komisije. I to smatram dobrim i potrebnim jer se npr. time potiče politički dijalog između organizacijskog odbora i Hrvatskog sabora koji se ostvaruje kroz institute neizravnog i izravnog protuprijedloga Hrvatskoga sabora itd. Što se tiče samog neizravnog protuprijedloga mi smo njega u praksi u stvari imali nedavno kada je Ministarstvo rada odnosno Vlada RH u potpunosti uvažila zahtjeve inicijative „67 je previše“ i skoro se 700.000 birača i implementirala to u izmjene i dopune Konačnog prijedloga Zakona o mirovinskom osiguranju. To je u stvari princip neizravnog protuprijedloga o kojem je govorio i kolega Borić koji se sada formira i kao instrument isto kao i instrument izravnoga protuprijedloga. Ono što je svakako dobro jest da se ovim zakonom znatno poboljšava postojeći zakonski okvir i vrlo se jasno propisuju pravila igre. Točno se zna tko što i kada radi, tko je za što odgovoran, koji su rokovi itd. i tu nema prostora za nedorečenost, nema rupa odnosno nema pravnih praznina. Ujutro sam spomenula nedavne narodne inicijative ne imenujući nikoga, apsolutno nikoga kada su se na potpisnim listama našli podaci i potpisi i maloljetnika čak i beba i stranih državljana i kada su ti potpisi skupljani čak i po haubama auti na ulicama. Na to su se prozvanima osjetili neki kolege i iz DP-a i iz MOST-a, a zašto su se u tome prepoznali zašto su u tome vidjeli sebe zaista ostaje jedna velika nepoznanica. Što se tiče ovdje često spominjanog e-glasovanja također ću se opet vratiti na preporuke Venecijanske komisije koja sugerira odnosno predlaže slijedeće, da glasači uvijek trebaju imati mogućnost glasovanja na biračkom mjestu, a što se tiče e-glasovanja venecijanske preporuke kažu da one mogu biti opcija samo u slučaju kada su svima dostupne. U slučaju jedne bakice iz čabarskog ili gerovskog kraja je li to zaista svima dostupno, jednako dostupno, dakle to je kraj u kojem signala malo ima malo nema itd., dakle samo govorim o tome što kaže venecijanska komisija o tome. Glasači uvijek trebaju imati mogućnost glasovanja na biračkom mjestu, a što se tiče e-glasovanja ono mora biti svima dostupno. Spomenula bih ovdje i ulogu DIP-a, mislim da je jako dobro da on dobiva aktivnu ulogu koordinatora procesa koji vodi evidenciju referendumskih aktivnosti, koji ispituje formalno pravnu usklađenost referendumskog pitanja, naravno uz naznaku da o ustavnosti odlučuje Ustavni sud RH i također DIP postaje i tijelo nadležno za utvrđivanje broja pravovaljanih potpisa birača. U svakom slučaju drago mi je da ovaj prijedlog zakona detaljno utvrđuje pravila igre i da će svakako pridonijeti većoj kontroli, većoj transparentnosti postupaka provedbe referenduma, što svakako smatram prijeko potrebnim.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Škore.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Burić, često ste spominjali venecijansku komisiju, ima venecijanska komisija svašta reći o svačemu, ima i o izbornom zakonu, ima i o manjinskim zastupnicima, tako da ne bi valjalo to selektivno uzimati, sad kad paše venecijanska komisija onda ćemo se na nju pozivati, a onda kad nam ne paše onda, onda nećemo. Međutim, kad ste rekli dostupnost, pa u čemu je razlika između popisa stanovništva i ne znam davanja potpisa na referendumsku inicijativu kad je u pitanju dostupnost. I u jednom i u drugom slučaju imate ljude koji učine tu istu stvar dostupnom samom činjenicom da imate popisivače. Oni koji su se popisali elektronski ili elektronički ne moraju sudjelovati u tome, tako bi moglo biti i ovdje. Nema, ne može biti selektivan pristup, to je vrlo neprincipijelno, s jedne strane može, s druge strane ne može ili može ili ne može.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam. Poštovani kolega Škoro, evo ga, uz dužno poštovanje prema vama, međutim da ste pomno iščitavali preporuke venecijanske komisije vjerujem da biste znali o čemu govorim, sugeriram i vama da je pročitate, doduše hrvatskog prijevoda nema, ali na engleskom je, vi ćete vjerujem jako dobro to razumjeti. Ja ću još, još jedanput podsjetiti da se dakle radi o deklaraciji iz 2008.g. koja je donijeta o kodeksu dobre prakse o referendumima i da je to u stvari sugestija, da je to uputa državama članicama vezano uz provedbu referenduma, a isto tako i poticanja političkoga dijaloga.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovana zastupnice Burić, evo dali ste mi na liniji tog vašeg tumačenja venecijanske komisije kako mogu za vijeke vjekova opstruirati uvođenje e-glasovanja u Hrvatskoj. Po vašoj logici ako ja odem sada kao nekakav monah, pustinjak na vrh Velebita živjeti trajno gdje nema internetske veze, u Hrvatskoj se ne može uvesti e-glasovanje ili e-potpisivanje jer postoji taj jedan monah, ja na vrhu Velebita koji nema vezu, pa ne može nitko. Uopće nije o tome riječ, dakle logika vam je potpuno nebulozna. Druga stvar, pošto tako suvereno otpisujete referendumske inicijative pričama o potpisanim bebama, o mrtvima itd., molim vas da nam iznesete podatak koliko je u odnosu na 380.000 ili 400.000 prikupljenih potpisa koliko je mrtvih, koliko je beba, koliko je nepostojećih ljudi jer na ovakav način to iznositi zvuči paušalno i neutemeljeno, dakle koliki je broj takvih potpisa?
Poštovana zastupnica Burić.
Poštovani g. Raspudiću, dakle prije svega moram reći da se ne slažem s vama kada u stvari vrijeđate i ismijavate se na jedan vrlo ružan način ljudima koji žive u pograničnim područjima RH gdje god to bilo. Mislim da to nije u redu jer ljudi koji tamo žive suočavaju se sa vrlo specifičnim uvjetima živote. I da ste bili korektni prema njima ja mislim da nikad to ne biste rekli, a na kraju krajeva mislim da to i ne mislite. Što se tiče sakupljanja potpisa vezano uz nedavne narodne inicijative koje nisam imenovala, ne znam zašto ste se osjetili prozvanima, zaista ne znam, ali to je indikativno, to je vrlo indikativno. A što se tiče potpisnih lista na kojem su bili i maloljetnici i bebe i mrtvi [[Upadica: Hvala lijepa]] mislim da biste u tom smislu [[Upadica: Hvala, hvala vam lijepa]] u stvari uvjerena sam da imate jako dobre podatke o tome [[Upadica: Hvala vam lijepa]] ja sam iznijela činjenice.
Hvala lijepa, molim vas da se držimo vremena. Poštovani zastupnik Raspudić je dignuo povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika, čl. 238., vrijeđanje, omalovažavanje i insinuiranje da ja vrijeđam ljude iz slabije naseljenih područja. Na vrhu Velebita ne živi nitko, dakle ja sam naveo hipotetsku situaciju gdje se ja zamonašim i kao pustinjak odlazim živjeti na vrh Velebita gdje nema veze i zbog tog mog položaja se ne može uvesti e-glasovanje u Hrvatskoj. Dakle, molim da ne manipulirate. S druge strane čestitam vam doista kao Sherlock Holmes ste to uvidjeli da je indikativno i da ja govorim o tim referendumima. Da, pisao sam najčitaniju kolumnu u Hrvatskoj i javno sam nastupao i podržavao da narod konzumira svoju suverenost [[Upadica: Hvala lijepo kolega Raspudić]] upisanu po članku ustava i to i danas činim na drugi način.
Ovaj uz svu vašu govorničku vještinu znate i sami da ste zapravo zlorabili instituciju povrede Poslovnika, pa vam dajem drugu opomenu i skrećem vam pozornost da je to druga opomena. Poštovani zastupnik Škoro također ima povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala vam lijepo. Zbog onih koji nas prate, 238. i možda još nekoliko članaka Poslovnika. Dakle, nije došlo do promjene teritorijalnog izgleda RH, Velebit još uvijek nije pogranično područje koliko ja znam, jedino ako su se dogodile neke bitne promjene od jutros, tako da tom analogijom je cijela Hrvatska pogranično područje.
Hvala lijepa. Ali niti geografske ispravke nisu povrede Poslovnika pa vas molim da to ne činite i moram vam dati opomenu. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš ima repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice. Ja bih se isto referirala na temu elektroničko skupljanje potpisa, dakle ajmo vidjeti stvarnost u kojoj živimo. Nas je ova neprilika, ako to mogu tako reći, vrlo blaga sa koronom dovela u situaciju da imamo i nekakve hibridne sjednice skupština pojedinih županija, imamo i hibridne dakle oni koji mogu doć su tu koji su negdje drugdje. Za popis stanovništva smo se odlučili i pozivali građane da se u što većoj mjeri naprave putem sustava e-Građani. Interes ove zemlje bi trebao biti da sustav e-Građani funkcionira, ne bi trebao biti interes ove zemlje da sustav e-Građani ne funkcionira. Prema tome, u tom kontekstu sigurna sam da mogućnost elektroničkog skupljanja potpisa treba biti interes da zaista referendumske inicijative budu, da budu regulirane i da one iskazuju volju naših sugrađana. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovana kolegice Mrak Taritaš. Mislim da sam vezano uz preporuke Venecijanske komisije već dosta toga rekla, posebice vezano uz e-glasovanje, dakle sama komisija ne govori ili-ili nije isključiva već kaže i i obavezno se mora dati ljudima pravo na biračkom mjestu, to su preporuke uz opciju ukoliko je svima dostupno e-glasovanje. A u svom govoru kolega Škoro navela sam čabarski i gerovski kraj koji je pogranično područje u Gorskom kotaru i ja spominjala Velebit nisam već kolega RAspudić ako se dobro sjećam.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Nađ. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kao što je navedeno u Prijedlogu zakona o referendumu, referendum je temeljni instrument izravne odnosno neposredne demokracije jer na njemu birači neposredno odlučuju o političkim pitanjima od javnog interesa. On je važan za širenje demokratskih osnova političkog odlučivanja na državnoj i lokalnoj razini, ali i za ostvarivanje demokratskog političkog dijaloga u društvu. Zato pozdravljam ovaj Prijedlog zakona o referendumu kojim se želi na sveobuhvatan način regulirati ova materija. Kako je ovo prvo čitanje zakona ima dovoljno vremena, a izgleda i političke volje što smo vidjeli na matičnom Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da se ovaj tekst prijedloga zakona poboljša do drugog čitanja. Važno je podsjetiti i na odredbu čl. 3. Ustava RH kojom je propisano da su sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost i ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, neprovedivost vlasništva, očuvanje prirode i čovjekovog okoliša, vladavina prava i demokratski višestranački sustav najviše vrednote ustavnog poretka RH i temelj za tumačenje Ustava i stoga bi referendumsko pitanje kojim bi se umanjivala dosegnuta razina navedenih najviših vrednota ustavnog poretka bilo neustavno. Stoga je nužno u Prijedlogu zakona o referendumu propisati zaštitne mehanizme kako bi se spriječila mogućnost samovolje većine nad manjinom, posebno u dijelu zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda iz glave tri Ustava, ali i promijeniti ustavne promjene da bi se to reguliralo. Osobito bi bilo neprihvatljivo da se putem referenduma umanjuju manjinska prava jel društvo je jako koliko je jako njegov najslabiji član. Stoga treba spriječiti da putem referenduma dođe do možebitnog devastiranja odredba čl. 14. Ustava RH prema kojem svatko u RH ima prava i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom i drugom uvjerenju, nacionalnom i socijalnom podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama i svi su pred zakonom jednaki. U čl. 95. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu propisano je da će na zahtjev HS Ustavni sud u slučaju kad 10% od ukupnog broja birača u RH zatraži raspisivanje referenduma utvrditi je li sadržaj referendumskog pitanja u skladu sa Ustavom i jesu li ispunjene pretpostavke iz čl. 86. st. 1. do 3. Ustava RH za njegovo raspisivanje. Stoga je ovlaštenje HS za pokretanje postupka pred Ustavnim sudom RH iz čl. 35., 36. Prijedloga zakona o referendumu moguće regulirati jedino Ustavnim zakonom o Ustavom sudu RH pa bi trebalo razmisliti i o promjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu. Prema čl. 87. Ustava RH o pitanjima iz st. 1. i 2. ovog članka HS će raspisati referendum u skladu sa zakonom ako to zatraži 10% od ukupnog broja birača u RH. Čl. 13. Prijedloga zakona o referendumu propisano je sukladno navedenoj odredbi Ustava RH da 10% birača od ukupnog broja birača u RH mogu zatražiti da HS raspiše referendum o pitanjima iz čl. 11. i 12. zakona. Stoga je jasno da navedena odredba ustava RH na neki način ograničava zakonodavca u propisivanju eventualno manjeg broja birača od 10% što je bilo i zahtjeva istaknutih tijekom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, na odborima, ali i tijekom ove rasprave jel opet bez promjena se ne može umanjivati ovaj prag od 10% birača. Za razliku od državnog referenduma uređenje lokalnog referenduma Ustav u cijelosti prepušta zakonu i statutu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave pa bi se do drugog čitanja odredbe o lokalnom referendumu trebalo liberalizirati što se tiče odredbe da je za raspisivanje referenduma potreban prijedlog 20% ukupnog broja birača u jedinici. Što se tiče prikupljanja potpisa elektroničkim putem sustavom e-Građana smatram da za to postoje uvjeti u Ministarstvu pravosuđa i da nema nikakvih zapreka da se ovo provede osobito što već imamo i e-novorođenče, imamo mogućnost da iz matice vučemo dokumente. Prema tome, nema nikakvih tehničkih zapreki, a ni sigurnosnih da se to provede. Hvala lijepa.
Imamo, molim vas ostanite, imamo 2 replike. Prava je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice spomenuli ste liberalizaciju u vezi lokalnih referenduma. I rekli su da su ovi limiti koji su postavljeni previsoki. Imate li možda neki prijedlog koje bi brojke trebale biti u zakonu za lokalni referendum?
Poštovana zastupnica Nađ.
Hvala lijepa. U svakom slučaju ovaj limit od 20% je prevelik. U najmanju ruku bi trebalo smanjiti ga na 10% kao što je i ovaj na državnoj razini, ali može se razmisliti i o manjem cenzusu.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena zastupnice evo vidim da i sami podržavate elektronsko prikupljanje potpisa, slažem se s vama da s tehničke strane ne postoje nikakve zapreke. Vidjeli smo na primjeru popisa birača da naši građani dobro prihvaćaju, dobro reagiraju na tehnološke novosti koje im olakšavaju eto da ispune svoje građanske obaveze, a isto tako i da konzumiraju svoja prava. Jedino što smatram da je možda taj sustav elektronskog prikupljanja potpisa bolje organizirati kroz sustav s kojim će gospodariti sam i DIP kao nadležno tijelo za provedbu izbora. Dakle, radije bi to stavila u njihove ruke nego ostavila Ministarstvu pravosuđa i uprave, dakle izvršnoj vlasti, a time jednom tako političkom tijelu uvijek sklonom jednom političkoj opciji. Mislim da je bolje ovu zadaću povjeriti nezavisnom regulatornom tijelu, zapreke za to nema. Mislim da je u procesu digitalizacije DIP od svih naših institucija nekako otišao najdalje.
Poštovana zastupnica Nađ.
Hvala lijepa na, na replici, mislim da za sada bi to trebalo ostaviti u Ministarstvu uprave radi kontinuiteta vođenja sustava e-građani, ali u svakom slučaju u nekakvoj daljnjoj fazi možda organizaciono preraspodijeliti i ovaj djelatnike i možda sredstva tehnička DIP-u. Ne znam koliko bi to bilo u ovoj fazi učinkovito s obzirom na kontinuitet kojim vodi Ministarstvo pravosuđa i uprave sustav e-građani. Hvala.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem. Tijekom rasprave čuo sam i jednu tezu da u kojoj se HDZ, Radnička fronta, Možemo, a mislim da su i nas spominjali u navodne znakove optužuju da želimo ograničit referendum. Ja smatram da referendum treba ograničiti jer da te granice trebaju biti postavljene razumno. I tri su kriterija za granice referenduma. Prvo je legitimnost podnositelja, dakle koliko treba biti potpisa prikupljeno da bi ideja bila legitimna da se uopće dolazi u obzir za raspisivanje referenduma i to je sada u Ustavu postavljeno na 10%. I kao što vidite u dosta puta, dosta puta se taj broj prikupio i po ovakvome zakonu. Prema tome, mislim da ta granica nije previsoko postavljena. Može ona biti nešto niža, ali treba onda i druge granice prilagoditi. Druga granica je o kojim se temama može raspisati referendum. Tehnički gledano naš Ustav tu nije predvidio nikakve granice zato što se može, može ovoga raspisati referendum o promjeni Ustava, ako svaka promjena Ustava je u konačnici neustavna po važećem Ustavu jer zahtjeva promjenu i to onda ne bi bilo ustavno pitanje po važećem Ustavu. Prema tome, to je vrlo sklizak teren u koji ja ne bi ulazio, a Ustavni sud je tu imao razne vratolomije i driblinge kako bi neke inicijative prikazao kao da se o njima ne može raspisati referendum ili kao da su kao što je to kolega Bačić rekao u izlaganju u ime kluba već konzumirane drugačijim odlukama sabora odnosno vlasti. I treći, treća granica je koliko glasova mora se dobiti da bi odluka bila donesena. I samo kombinacija te tri, ta tri kriterija može se na cjeloviti način uredit pitanje referenduma. Meni je potpuno neprihvatljivo da se smanjuje broj potpisa ako bi ostao ovoliki broj glasova, kao što mi je potpuno prihvatljivo smanjiti broj potpisa, ali povećati broj potrebnih glasova za donošenje odluke, jer mi doslovno nismo imali prave referendumske kampanje. One su se svodile isključivo na pitanje hoće li se prikupiti dovoljan broj potpisa i hoće li biti dopušteno, dopušteno pitanje. I onda naravno u situaciji formalnog organiziranja onih kojih daju inicijativu za prikupljanje potpisa i neformalnog neorganiziranja onih koji su možda protivnici te inicijative ova prva strana je po meni u jednoj prednosti koje se ipak ovim izmjenama zakona će se odnosno donošenje novog zakona će se anulirati. Referendum je u pravilu sredstvo pritiska na vlast bilo lokalnu, bilo državnu. I njega u pravilu koristi opozicija da bi izvršila određeni pritisak na vlas. Počelo je između ostalog s potpisima Zakona o radu gdje je prikupljeno preko 700 ili 800.000 potpisa 2008. ili '09. godine, a ja sam potpuno siguran da je barem pola onih koji su potpisali uopće nije imalo stav o Zakonu o radu nego je potpisom iskazalo stav protiv vlade. Nakon toga ovoga je bio i referendum o monetizaciji autocesta gdje isto tako ja sam uvjeren da većina nije željela plaćati skuplju ili jeftiniju autocestu i nije znala puno o monetizaciji ali je iskazala stav protiv vlade, ako i referendum o outsourcingu kao i ovaj referendum 67 je, 67 je previše. Prema tome to je previše. Prema tome, to je bilo i sredstvo političkog, dnevnopolitičkog međusobnog obračuna i zato je dobro da se ono regulira na način da se referendumska inicijativa ne zloupotrebljava zato da bi se pokazivala moć većine nad manjinom, ne mislim političke nego po svim drugim kriterijima da bi se uskraćivala ili smanjivala određena prava, bilo da se radi o pravu nacionalnih manjina, pravu seksualnih manjina, pravu žena na izbor ili bilo koje drugo pravo s kojom se ustvari želi nekome nešto zabraniti. Naime, paradoksalno je da se ustvari narodna inicijativa koristi da se dijelu naroda nešto zabrani, to je po meni potpuno antinarodna inicijativa i dokle god budem imao prilike o tome govoriti i svojim glasom djelovati na to bit ću protiv toga, pa makar me optužili da sam ne demokrata ili nešto drugo. Prema tome, držim da ovaj zakon treba poslati u drugo čitanje, da paralelno s time treba promijeniti ili raditi na promjeni drugih akata, Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i da onda i po pitanju referenduma konačno dođemo u razinu dosadnih europskih zemalja u kojima će se referendumi doista raspisivati oko stvari koje [[Upadica Reiner: Hvala.]] će donijeti državi bolje, a ne gore. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Bauk. Bit ću jasan u svom pitanju, pa evo možda možemo i u maniri znam da to nije političarima inače praksa, ali odgovoriti za ili protiv. Jeste li za to da se hrvatski birači putem referenduma izjasne o ulasku Hrvatske u Euro područje?
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja sam za to da Hrvatska uđe u Eurozonu ako Ustav dozvoljava da se o tome izjasne hrvatske birači ponovo neka se izjasne.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani saborski zastupniče Bauk. Kao dugogodišnji saborski, kao ministar sa vašim iskustvom recite mi nije li vam to malo pretenciozno i zapravo na neki način bitno ograničavajuće staviti DIP u funkciju preliminarne ocjene određenih pitanja gdje on ipak preuzima dio uloge Ustavnog suda, a samim tim može bitno pridonosit u određenim sugestijama našem biračkom tijelu, političkim sugestijama da nije dobro izać na taj referendum i da organizacijski odbor zapravo konsternira, frustrira i da ga stavlja na sporedni kolosijek, a da se o tome ipak nije odlučilo meritorno tijelo Ustavni sud.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Evo dok ste postavljali pitanje ja sam uspostavio I kontakt sa određenim zastupnicima iz vladajuće većine jer sam mislio da ovo što vi govorite da to ne piše u zakonu. Dakle, o ustavnosti pitanja odlučuje Ustavni sud, a na kraju krajeva ako DIP da kako vi kažete, dakle moram to pogledat, moram priznat da nisam to tako nisam shvatio, ali ako DIP da preliminarno negativno mišljenje, a onda Ustavni sud da konačno pozitivno mišljenje to onda motivira ljude da izađu na takav referendum. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas nemojmo iz klupe.
U međuvremenu ima dovoljno vremena da to bude medijska tema u medijskom prostoru koja bi onda nakon toga motivirala ljude. Ja inače mislim da bi možda bilo dobro da se nakon skupljenih potpisa ovaj rok za dostavu potpisa bude mali, ali da se onda da dovoljno vremena da se tema u javnosti raspravi, da se referendum održi možda i godinu dana kasnije nakon skupljenih potpisa o toj temi da se jednostavno ta tema onda bude potpuno lišena [[Upadica Reiner: Hvala.]] ovog pitanja potpisa i da se raspravlja o meritumu u …
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bauk nije kolega Sačić to dobro prikazao, dakle DIP o tome ne odlučuje, on odlučuje o usklađenosti pitanja sa zakonom u dijelu koliko jasno, nejasno i koliko će biračima, a ne o meritumu pitanja jel to nije sada bitno. Htio sam reći da i danas Ustavni sud, premda u Ustavu nije propisano koje su teme moguće referendumom biti propitkivane odlučuje da li je referendumsko pitanje u skladu s Ustavom pa onda kada su u pitanju međunarodni ugovori koji su prošli proceduru sukladno Ustavu ne mogu biti propitkivani pa onda temeljna ljudska prava, primjerice gospodarske politike kada su porezi u pitanju da se npr. pokrene pitanje da li da se ukine PDV, ja mislim da bi se skupio značajan broj potpisa birača, ali onda se dovodi u pitanje funkcioniranja države. Prema tome i bez izmjena Ustava Ustavni sud [[Upadica Reiner: Hvala.]] često puta može o tome odlučiti.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Meni je poznata ta praksa Ustavnog suda, ne mogu reć da sa s njom sretan, ali ponekad sam bio sretan s njihovim odlukama na tu temu, tako da iz te vrste samoposluge si uzimam za pravo da izaberem ono što mi odgovara. Ali moj stav je ne samo za ovu temu nego inače da vlast u Hrvatskoj ima Sabor, a ne sudovi, da sudovi provode ono što donosi Sabor uključujući i Ustavni sud. Dakle, on ocjenjuje ustavnost i ocjenjuje da li je nešto u skladu s Ustavom ili nije, pa onda ako se nešto definira sa Ustavom puno je sigurnije za građane nego da konzultiraju prasku Ustavnog suda jer to zahtijeva i određene istraživačka znanja. Da, Ustavni sud je dosta puta tu bio na visini zadatka, ponekad i nije, ali to je sad stvar percepcije. A da citiram g. Vladimira Šeksa, naučio sam nešto i od njega, rekao je da je pravo uostalom samo politička volja uobličena u pravnu normu [[Upadica Reiner: Hvala.]] pa onda uobličimo političku volju Sabora .../Govornici govore u isto vrijeme./...
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bauk vi ste govorili zapravo o formi i sadržaju, o formi referendum koji će se i kako će se i može se provoditi da treba regulirati jasnije, ozbiljnije da nemamo tu nekakvih prijepora, a sadržaj je ono o čemu mi svi volimo raspravljati i koja će uvijek bit odnosno što može biti pitanje. I na kraju ste spomenuli neke dosadne europske države pa ću se tu referirati, jedna dosadna država odnosno grad Berlin je imao referendum na pitanje jer je problem sa cijenama nekretnina odnosno najmu stanova i većina volja građana je bila da se uđe u eksproprijaciju privatnih stanova, nije to baš tako nego da mora i grad po određenim cijenama otkupiti od ovih koji se bave, zapravo uzimaju stanove za najam, otkupiti te stanove. I ostalo je sad pitanje, sad svi zapravo očekuju i odluku nekakvog ustavnog, njihovog ustavnog suda koji je malo drugačije posložen, da li je uopće to mogla biti tema referenduma. Tako da se možemo i mi uspoređivati po nekim situacijama s nekim dosadnim europskim zemljama.
Poštovani zastupnik Bauk.
Koliko sam čitao o tome, radilo se o konzultativnom ili savjetodavnom referendumu, dakle odluka na referendumu nije obavezujuća ni za koga. U tom slučaju … [[Govornik se ne razumije]] putokaz vlasti da li za nešto ima i izravnu podršku građana, rekli bi neki zlobnici da se Berlin nakon toliko godina vratio u DDR i da je nacionalizirao, nacionalizirao stanove. Ovoga to može biti, to može biti legitimna odluka vlasti ako za to ima naravno ustavnu podlogu da utječe na cijene najma stanova i da se pod pravičnom, to je bila u stvari jedna vrsta izvlaštenja, u konačnici jedna vrsta izvlaštenja što ima i kod nas za ceste i za ove stvari. Prema tome, ocijenili su da je javni interes i za stanovanje takav da dođe, da dođe u tom slučaju do izvlaštenja da se da pravična, pravična naknada. Ali sa aspekta referenduma to je bio savjetodavni referendum kakav u Hrvatskoj može raspisati bilo koje vijeće ili vlada.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče sabora, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Ne treba ponavljati, ali opet svatko tko je na bilo koji način u svom životu skupljao potpise, stajao na štandu, bavio se takvim aktivnostima, zna koliko su cenzusi u ovom zakonu, u ovom prijedlogu zakona visoki. Oni su i na državnoj razini po mom skromnom sudu na rubu previsoki, a na lokalnom nivou apsolutno 20% je neodrživo i mislim da je minimum na koji bi u slijedećem završnom prijedlogu zakona trebalo ić je 10%. To je naravno i pitanje elektronskog glasanja koje je ovdje već višekratno vrlo dobro argumentirano sa ove govornice, nema razloga ako radimo popis stanovništva preko elektronskog puta e-građanina, ne vidim nikakav razlog da se i mogućnost elektronskog glasanja upotrijebi i u referendumu, čime bismo došli do mogućnosti da na državnoj razini onda i ostane tih previsokih 10%. Znamo svi da je u Europi to jedan od najviših cenzusa, obično se kreću oko 1, 2, 3%. Zatim smatramo da je problem legitimiteta referendumskog odlučivanja i dalje neriješen i to zato što se na državnom referendumu odlučuje većinom glasova bez obzira na broj izašlih i bez obzira na postotak birača koji su dali potporu određenom pitanju u odnosu na ukupan broj birača. Kako bi se ojačao legitimitet referendumskog odlučivanja predlažemo uvođenje kvoruma za valjanost odluke na referendumu i to znači da bi se valjanost referendumske odluke uređivala postotkom birača koji su dali potporu predloženom pitanju, sukladno tipu referendumske odluke predlažemo različite kvorume, to je 50% plus jedan ukupnog broja birača za izmjene ustava, zatim 35 plus, 35% plus jedan za izmjene organskih zakona i 25% plus jedan glasač ukupnog broja birača za izmjene zakona za lokalne referendume i ostala pitanja. I postotak bi se mogao utvrđivati sukladno ukupnom broju birača iz popisa birača koji mogu glasati na konkretnom referendumu. Naravno, za ovakve izmjene još je nužno pokrenuti i izmjene ustava, kao i izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu i Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma. Dakle, u ovoj cijeloj raspravi postalo je potpuno jasno da bez izmjena dakle ustava, Ustavnog zakona i Zakona o financiranju političkih aktivnosti ovaj Zakon o referendumu ostat će i dalje jedna manje nego poluriješena situacija i sasvim sigurno neće doseć one demokratske principe i direktnu demokraciju da tako kažem kojoj bismo trebali svi težiti. Naravno u čl. 15. smatramo da bi trebalo eksplicitno definirati da se na referendumu ne može odlučivati o ljudskim pravima i o pravima manjima. Mislimo da je to važno i zbog toga što se, ne postoji baš jedna zajednička ideja o tome što bi to bila prava manjina i na koji način ih treba štititi u ovoj državi, kao i o tome što bi to bila ljudska prava, pa se na to treba i zakonski podsjetiti. Danas sam isto tako u pitanju, ajmo idemo sve, potrošila sam vrijeme, dobro. Znači imamo još neke, neke primjedbe koje bismo pitanje čl. 26., to je da organizacijski odbor vodi popis osoba koje su prikupljale potpise na pojedinim mjestima smatramo da je broj volontera velik, da je to, velika je fluktuacija u pitanju, pa tako predlažemo brisanje ovog stavka i za to treba biti odgovoran jedino organizacijski odbor. Tako, isto tako predlažemo da se HS, matičnom radnom tijelu stavi obaveza da je dužan na predstavljanje referendumskog pitanja pozvati i inicijatore kao i protivnike inicijative. Hvala vam.
Imamo repliku poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena kolegice evo krenut ću od komentara ovog vašeg zadnjeg prijedloga da se briše ova odredba koja kaže da se treba voditi evidencija o tome tko prikuplja potpise na licu mjesta. Mislim da to nije loša odredba, dapače mislim da država treba imati kontrolu nad tim tko je potpise prikupljao jer smo svi svjesni činjenica da nema političke stranke i nema kandidata koji igrom slučaja nije imao nepostojeće osobe na svojim listama. I upravo zbog toga, kako se to ne bi više događalo, kako bi se onemogućilo da se to ikad više desi zagovaram sustav elektronskog odnosno davanja mogućnosti da se potpisi pored ovog pismenog puta prikupljaju i elektronički. Kada bismo uveli takav sustav onda nam ovaj cenzus od 10 ili 20% ne predstavljao problem. Dapače mislim da taj visoki cenzus ima i neko svoje opravdanje jer referendum bi trebao [[Upadica: Hvala lijepo.]] služiti za bitne stvari.
Odgovor poštovane zastupnice Raukar Gamulin.
Hvala. Dakle, ja se apsolutno slažem s vama sa, uvođenjem elektronskog glasanja na referendumima i smatram da tu ne bi trebalo biti nikakvih prijepora i uopće ne razumijem da to već nije u prijedlogu zakona. Ne slažem se s vama da je 20% nije previsoko za, bez obzira na elektronsko glasanje za lokalne referendume. I dalje držim da je to jedan previsoki postotak za ono što mogu biti lokalne teme. Što se tiče volontera, smatram iz iskustva da je ipak bolje da tu odgovornost preuzme organizacijski odbor. Kao što sam već rekla iz, naprosto zbog fluktuacije ljudi, zbog velikog broja volontera koje nisam sigurna da svi moći na pravi način kontrolirati, a organizacijski odbor preuzima na sebe odgovornost i mislim da je bolje da oni to dalje rade.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Milanovića Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, ovaj Prijedlog Zakona o referendumu je korak prema naprijed. Šepavi korak iza kojega se vuče druga noga, ali ipak korak naprijed. Smatram da je iznimno bitno pohvaliti sve što je dobro, ali isto tako kritizirati sve ono što nije. Pa krenimo redom s onim što je dobro. Obveza jedinica lokalne samouprave da odrede i besplatno ustupe jasno definiran broj mjesta za prikupljanje potpisa je sasvim sigurno pozitivan pomak u sprječavanju provođenja samovolje političara. Sjetimo se samo što je sve dozvoljavao sebi gradonačelnik Rijeke Vojko Obersnel tijekom zadnjih referendumskih inicijativa „Istine o Istambulskoj“ i „Narod odlučuje“. Gospodin Obersnel je sam sebe proglasio odgovornim i pozvanim da odlučuje je li neko referendumsko pitanje ustavno ili nije. On si je dao pravo uskratiti našim sugrađanima mogućnost izjašnjavanja na referendumskoj inicijativi. A nemojmo zaboraviti ni reakciju Ustavnog suda na to bezakonje koje je procijenilo kako njegov ja bi rekao Orwelovski dekret njima ne predstavlja grubo kršenje pravila demokratske procedure te kako ne dokida ili ozbiljno ne narušava pravo građana na referendumsko izjašnjavanje. General Sačić je upozoravao na ove probleme tijekom prikupljanja potpisa za inicijativu „Istina o Istambulskoj“ pa mogu reći da mi je drago što ste ga poslušali i stavili ovu odredbu u ovaj prijedlog zakona. Pozdravljam također produljenje roka prikupljanja potpisa s 15 na 30 dana. Također smatram dobrom idejom promatrače koji će paziti da se ne odbacuju pravovaljani potpisi ovisno o volji pojedinaca iz državnih institucija. Ovo je dobra ideja čiju implementaciju i provođenje tek moramo vidjeti. Lijepo bi bilo živjeti u državi gdje državni aparat služi svome narodu, no nažalost mi smo osuđeni na Hrvatsku po kroju HDZ-a i SDP-a kojima to nikada nije bio cilj. U njihovom sustavu vrijednosti državni aparat ima prednost u odnosu na građane. Dovoljan dokaz je razina ekonomskih i političkih sloboda u Hrvatskoj, a o demografskoj katastrofi i nacionalnoj tragediji iseljavanja visokoobrazovanih mladih obitelji iz naše domovine ne treba ni pričati. Ono što sasvim sigurno nije dobro kod ovog prijedloga zakona i što ne doprinosi većoj razini demokracije i uključenosti građana jest izostavljene elektronske potpisivanja referendumske inicijative, ali i samog glasanja na referendumima putem e-građanima. To su već kolege spomenule tako da ću ovaj dio preskočit. Hrvatski građani očekuju i zaslužuju da mi ovdje doprinosimo njihovom lakšem i jednostavnim uključivanju kada se treba odlučivati o budućnosti naše domovine, a mi im to moramo omogućiti. Činjenica da od '96. godine čekamo novi Zakon o referendumu dovoljno govori o svim vladama dosada i koliko im je stalo do mišljenja i volje svojih građana. Logično bi bilo zaključiti kako je ova Vlada nekako drugačija od svih ostalih i da je ovoj Vladi cilj poslušati volju svoga naroda i kreirati politike u skladu s tom voljom. Ali onda se samo treba prisjetiti našeg bivšeg ministra i bivše državne tajnice koji su u međuvremenu optuženi za teška koruptivna djela, a koji su rušili referendume prije nekoliko godina. Stoga smatram da je ova današnja rasprava još jedan u nizu PR spinova vladajućih, jasno se dalo do znanja da ova Vlada na čelu s Andrejem Plenkovićem neće svom narodu omogućiti da se izjasne žele li se odreći nacionalne monetarne politike i hrvatske valute u korist uvođenja EUR-a i guranja Hrvatske u sve veću federalizaciju EU u kojoj klika ja bi rekao na vrhu birokratskog hranidbenog lanca iz Bruxellesa kažnjava sve one koji razmišljaju i imaju drugačije politike od njih. Dokaz tome su izjave koje čujemo od članova vladajuće stranke i njihovih partnera koji poput papagaja ponavljaju riječi predsjednika Vlade, referendum nam nije potreban. Njima referendum nije potreban jer njima nije potrebno mišljenje i ne zanima ih volja hrvatskog naroda. Oni su sami sebi dovoljni i sami sve znaju i kako bi rekao Andrej Plenković oni mogu što hoće. Mogu oni što god hoće dok se narod ne digne i ne kaže dosta, a vjerujte mi to će se dogoditi prije ili poslije. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo dosta toga je već danas rečeno, a ja bih kratko iznijela i svoje neke misli vezane na ovaj prijedlog zakona. Naime, u dosadašnjim referendumima svi smo spoznali u stvari da su prema postojećem zakonu postojale i određene praznine odnosno manjkavosti i zbog svega toga smatram da je opravdano donošenje novog Zakona o referendumu i da je ovaj prijedlog u stvari nastojao sve te praznine koje su se uočile i nedorečenosti važećeg zakona riješiti ovim prijedlogom. Naravno da smo u poboljšanju uređenja referenduma kao najneposrednijeg oblika odlučivanja naroda o svim političkim i pitanjima koji su od njihovog interesa nastojali donijeti nekakve pomake unaprijed, ali smo kod toga bili i ograničeni ustavnim uređenjem referenduma kao oblika izjašnjavanja, a i Ustavnog zakona. Tako da svjesni svega toga moramo reći ono što je već danas ispred Kluba HDZ-a rekao predsjednik kluba da je ovaj prijedlog zakona sigurno najbolje od onog što je u takvim okolnostima moguće. Sigurno je da što se tiče uređenja državnog referenduma tu ostaje visjeti u zraku taj cenzus od 10%, da li je on previsok ili nije, ali upravo zbog uređenja toga ustavom pitanje je da li u ovom trenutku možemo realno, smatrati da je realno to promijeniti. Bez, bez promijene ustava to nije moguće. Da li smo spremni samo zbog toga ići u promjenu ustavu, to ćemo, to ćemo vidjeti. Što se tiče posebno uređenja pitanja oko referenduma građanskih inicijativa mislim da je tu napravljen velik iskorak u odnosu na važeći zakon jer su bolje uređena brojna pitanja, produžen je rok za skupljanje potpisa i on sada iznosi 40 dana ukupno i za prikupljanje potpisa i za predaju istih, što do sada nije bilo dovoljno precizno uređeno, pa nije postojao u biti propisani rok u kojem bi trebalo predati sakupljene potpise. Ono što je također značajno da se potpisi i liste predaju DIP-u kao neovisnom tijelu, vrlo precizno je propisan cijeli postupak. Prvi put se uvodi pravo organizacijskih odbora, ali i Odbora protivnika narodne inicijative da promatraju postupak utvrđivanja broja pribavljenih i pravovaljanih potpisa. Sadašnji zakon također nema odredbe o pravnoj zaštiti u dijelu postupka narodne inicijative koji prethodi odluci o raspisivanju referenduma. Ovim prijedlogom zakona predviđa se pravna zaštita pred visokim upravnim sudom, a omogućuje se i podnošenje prigovora DIP-u zbog svih eventualnih nepravilnosti u tijeku postupka. Prvi puta se također ozakonjuje institut promatranja rada svih tijela za provedbu referenduma. Utvrđena je i obveza utvrđivanja i dodjele mjesta za prikupljanje potpisa i to bez naknade, što smatram da je pozitivan iskorak. U pogledu lokalnih referenduma utvrđene su nova pravila za koja ja smatram da su pravičnija od onih koja su sada trenutno važeća. Do sada je dakle bilo potrebno da na referendum, lokalni referendum iziđe 50% birača plus jedan, što je prilično visok postotak, sada je to pravilo promijenjeno i potrebno je u stvari da 1/3 upisanih birača glasuje za referendumsko pitanje i mislim da, u tom dijelu se slažem i sa raspravom kolege Bauka da moramo ipak postaviti određena racionalna, racionalne granice u pogledu referenduma kao jednog alata kojim se izražava volja naroda kako bi on bio opravdan. Jer isto tako imamo redovne izbore na kojima birači isto tako biraju vlast i lokalnu i državnu, a lokalni referendum u stvari služi za promicanje onih referendumskih pitanja koja u stvari zadiru u nadležnost lokalne samouprave.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Pa mi se slažemo kao što znate sa time da mora postojati određeni kvorum izlaska, ali mislimo da oni trebaju biti različit za različite vrste referenduma. Pa tako nije logično da za lokalni referendum imamo dakle ograničenje oko izlaska 1/3 birača upisanih u registar, a da to nemamo i za sve druge vrste referenduma, pa je moje pitanje vama zašto baš na taj način ograničavamo lokalni referendum koji bi prema našem mišljenju trebao biti najdostupniji i najlakši jer rješava ona pitanja najbliža građanima, a ne radimo to isto primjerice za promjenu ustava. Hvala.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa. Pa, dakle ja sam uvodno rekla da je za mijenjanje određenih pravila oko državnog referenduma potrebno i mijenjanje ustava i Ustavnog zakona, dakle što mi ovim prijedlogom zakona u okviru onog što je moguće da bi bili usklađeni i sa sadašnjim ustavom i zakonom predlažemo na takav način da prijedlog bude zakonit. Što se tiče lokalnog referenduma, ono što je već danas i rečeno od strane našeg kluba mi smatramo i da je ovaj postotak koji je u prijedlogu od 20% za sve jedinice, za sve lokalne referendume možda nije najbolje rješenje zbog toga što su jedinice lokalne samouprave različite veličine i onda taj postotak naravno da nije isti u nekoj maloj jedinici gdje tih 20% predstavlja mali broj i u Gradu Zagrebu. I mislim da je to dobar prijedlog da se tu uvede određeno rangiranje. Ali isto tako smatram da ne možemo dozvoliti da taj postotak i bude i jako nizak jer će onda u tim [[Upadica: Hvala.]] malim jedinicama to značiti da će dvije obitelji moći pokrenuti [[Upadica: Hvala, hvala.]] referendumsko pitanje.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac mislim da je tu još dobro još jedanput podcrtati značaj da se po prvi put sustavno uređuje institut referendumskog pitanja koji će raditi DIP i on će ispitati formalnu pravnu usklađenost tog pitanja sa odredbama zakona. Ali također i mogućnost neizravnog protuprijedloga i izravnog protuprijedloga i na takav način možemo opet dobiti ono što su građani odnosno ta inicijativa i pitanje koje su pokrenuli riješiti bez dodatnih problema troškova i slično.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo. Pa ja se slažem sa vama, dakle sigurno je da i referendum kao jedan oblik demokracije košta, pa i lokalni referendum za kojeg treba osigurati sredstva u jedinicama, u proračunima jedinica lokalne samouprave, a isto tako i državni referendum. Iz tog razloga je danas bilo ovdje i rasprave oko toga kada pribjeći provjeravanju dopuštenosti referendumskog pitanja. Da li prije, prije samog pokretanja prikupljanja potpisa, ne samo zbog troškova nego i zbog toga što se u cijelom tom postupku pokrene silna energija, građani učestvuju i onda po sada važećem zakonu se recimo ustavnost referendumskog pitanja može provjeravati tek nakon tog procesa. Tako da mislim da postoje opravdani razlozi da o svemu tome izvažemo šta je oportunije.
Hvala. Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, mislim da se kultura referenduma ne može postići preko noći. To je nešto što mora ući u mentalni kod naroda koji želi na taj način sprovoditi ajmo reći najviši oblik demokracije, a to su naravno referendumske inicijative, pitanja i sve ono što može itekako se odraziti na život bilo da je riječ o državnom referendumu ili o lokalnom referendumu. Mi često spominjemo švicarski model i ja se slažem, no primijeniti švicarski model preko noći u Hrvatskoj mislim da apsolutno je nemoguće i da na tome treba dosta raditi. Ovaj zakon pokazuje po meni ono što Vlada Andreja Plenkovića radi već nekoliko zadnjih godina, a to je da želi mnoge stvari koje nisu bile dorečene nekim zakonima, neke zakone nismo mijenjali od 2003., neke od 2009., da ih sada želimo podići na jednu višu razinu i reći ok imamo početnu točnu, nije idealna, nije savršena, ali od toga, od toga krećemo. Ja dolazim iz male jedinice lokalne samouprave pa ću evo malo više govoriti o tome, započela je to i uvažena saborska zastupnica gospođa Benčić, mislim da taj dio treba promijeniti. Ne može općina Cviljane i općina ne znam Čepin koja također ima 11-12.000 stanovnika biti u istoj toj kategoriji. Znači ne može taj broj, broj potpisa biti jednak za te dvije jedinice lokalne samouprave one su potpuno iste ali su bitno, bitno drugačije i bitno su različite. Ja mislim da u biti referendum i sve ono što referendum kao dobro u demokraciji donosi trebamo vježbati na tim malim lokalnim samoupravama jer tu se često zna dogoditi da pojedini čelnici lokalne samouprave jednostavno se preobahate i jednostavno im nitko i ništa ne može. I mi smo tu apsolutno nemoćni i država i pravosuđe i sve to, a oni i dalje provode svoju volju čekaju eventualno nekakve izbore hoće li ih netko smijeniti ili neće. I tu mislim da treba biti taj nekakav prvi kamenčić koji trebamo složiti u tu, u taj naš mozaik da bi ta Hrvatska za 5 ili 10 godina dostigla te najviše standarde kada je u pitanju demokracija. To vam je slično kao moj seoski Nogometni klub Slavonac i Nogometni klub Dinamo su dva ista kluba, isto su udruge građana i jedan i drugi. Kako to staviti u isti koš, to je apsolutno, apsolutno nemoguće. I mislim da ono što mene ovdje kao čovjeka koji je došao ovdje prije godinu dana, a i cijeli život me to zanima da Hrvatska je jedna što se tiče granica, što se tiče zakona, ali Hrvatska je bitno različita i u regionalnom i u geografskom i u mentalnom i u svakom drugom smislu i mislim da tu Hrvatska mora tražiti ne jedinstveno rješenje jer ono vjerojatno ne postoji, nego mora tražiti rješenja koja će biti najbliža onome kome su potrebna, a to su građani koji žive na određenom, na određenom lokaliteti. Stoga naravno da pozdravljam ovo što se danas govorilo i ono možda što nije dobro, evo a i to ću apostrofirati. Nije dobro kad HDZ nešto ne prihvati onda je HDZ bahat, bešćutan onda eto nikoga ne uvažava, mi smo većina tko nam šta može, a kada prihvatimo inicijativu neku koja dolazi s neke druge političke platforme koja je ovog trenutka u opoziciji, e onda nas se proziva trgovačkom strankom, onda mi nešto trgujemo, onda su to neki naši žetončići s kojima mi želimo nešto podkusurivati. To nije dobro, ja mislim da svaka rasprava u Hrvatskom saboru mora gradirati u tom smislu da dio prijedloga koji su stvarno suvisli i pametni, pa ne znam od koga dolazi, ali su dobri, dobri su za hrvatske građane mora biti implementirana ako ne u prvom čitanju onda u drugom, a ako ne u drugom, a onda u konačnom prijedlogu, prijedlogu zakona o kojem ćemo glasovat. Mislim da je to put kojim trebamo ići, pozdravljam sve što ministarstvo naravno čini u ovom smislu, sve vas koji ste dali stvarno sve od sebe i bolje možda poznajete ovu problematiku od mene, evo ja govorim iz pozicije čovjeka kažem koji dolazi iz male JLS i mislim da će ovo njima biti dobar okidač i pokretač za rješavanje nekih problema koje do sada nisu, nisu mogli riješiti.
Evo imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Pa na početku ste rekli da se ne može ništa postići preko noći u smislu kulture referenduma u Hrvatskoj, pa da iz tog razloga vjerojatno postoje i određene, određena ograničenja. Međutim, moramo reći da u ovih 30.g. nije baš noć, to je sad već ja bi rekla i neko jutro, možda i pola dana jer u isto to vrijeme Slovenija je jednako primjerice samostalna država kao i mi, jednako vrijeme, pa kod nje primjerice vam za pokretanje referenduma na nacionalnoj razini je potrebno 2% potpisa registriranih birača, 2, mi imamo 10, s tim da Slovenija ima, koliko, polovicu manje, pola manje stanovnika nego, nego RH, nešto malo manje od pola jel. Tako da, hoću reći da mi zaista imamo sada jedan regulatorni okvir koji je, zaista ograničava odnosno postavlja ograničenje pokretanja [[Upadica: Hvala]] referendumskih inicijativa, ali ni ovo neće dovesti do toga da ih potičem.
Poštovani zastupnik Ivanović. Hvala, hvala, hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Je, razumio sam, da kada sam rekao preko noći nisam, nisam mislio da je do sada bila duga mračna, mračna noć nego sam mislio da je ovo dobar, dobar, nije početak, ali je netko sagledao što se događalo u proteklih 10-tak ili više godina i rekao ajmo to, ajmo to popraviti, ajmo to učiniti boljim i mislim da ste tu naravno u pravu, da je tog moglo biti, biti više i više smo imali inicijativa negoli što je referenduma provedeno. Ali ovaj cenzus, ja se slažem da je 2% ili 5%, no narod koji je zainteresiran za rješavanje neke ključne stvari ne bi mu smio predstavljati problem 5%. Ja znam da te potpise netko mora skupiti, da te potpise netko mora pregledati, brojka nije mala, 400.000 potpisa uopće nije, svi mi koji smo nekada kupili bilo kakve potpise znamo što je to, ali smatram da je ovo jedan dobar, dobar početak boljeg kraja, evo recimo tako.
Hvala, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Ivanoviću, malo ste me inspirirali vašom prvom rečenicom o tradiciji referenduma ili toga, pa sam zahvaljujući svom sjećanju, onda mi je Google pomogao sjetio se dva referenduma, 14. studenog 1982. 70% Zagrepčana glasalo je na referendumu za samodoprinos od 1,5% u slijedećih 5.g. za izgradnju sveučilišne bolnice. A nakon toga su to ponovili 1987. još jednom i samodoprinos je trajao do 1992., svaki građanin Grada Zagreba izdvojio je između 1.000 i 1.500 tadašnjih njemačkih maraka za izgradnju sveučilišta bolnice. Prema tome, bilo je tradicije raspisivanja referenduma, čak i u onom manje demokratskom sustavu i to su bili, ovaj ne mislim na sve, su bili i jedna vrsta korisnih i referenduma, a po mom dubokom sudu ima i ovih drugih beskorisnih ili štetnih ili toksičnih i ja sam za to da se ograniči njihova destruktivnost i toksičnost u onoj mjeri u kojoj je to … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. I sam se sjećam tih, tih vremena. Dobra ideja, dobra inicijativa je okupila ljude i u mojim Ladimirevcima nije bilo 2% bilo je 4, 4% samodoprinosa za izgradnju škole. To je okej. Znači nije sve u, u zakonskom okviru, nešto je u samoj ideji referenduma za što ga želimo raspisati, kako uopće ljudi gledaju na tu stvar, mislim da i to će bitno odrediti koliko ljudi je spremno izaći na referendum, koliko je ljudi spremno potpisati za tu referendumsku inicijativu, tako da mislim da sve u svemu, evo pola 5.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, prvo bih uvodno htjela reći da bude jasno. Poanta ove rasprave između toga tko s kime koalira ako se nečiji prijedlozi uvažavaju nije u samom prozivanju pojedinih političkih aktera u smislu koalicije nego u naglašavanju paradoksa da kada su potrebne nove restrikcije onda nalazimo ujedinjenje na različitim stranama političkog spektra, u ovom slučaju se govorilo o ograničavanju, dodatnom otežavanju referenduma ranijim provjerama pitanja referendumskog, a kada treba nešto liberalizirati ili doista raditi na korist naših građana e onda se ni sa kim ne želi surađivat, dakle to je bila poanta ovih današnjih prozivanja. A drugo što me zanima konkretno s obzirom da govorimo o tome kako olakšat građanima da pristupe referendumima, što mislite o tome da idemo i na dio područja lokalne jedinice samouprave i da se njima dozvoli recimo primjerice referendumska inicijativa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Mislim da je to dobro, ja mislim da bi i vijeće mjesnih odbora koji djeluju u sklopu pojedinih JLS-ova imale pravo na nekakav referendum koji se tiče njihove mikro, mikro cjeline, zašto ne. Dapače, to je možda još korak, korak više. Apro po ovoga prvoga što ste rekli, naravno ovaj, ovaj zakon će još proći i e-savjetovanje i puno će se pametnih ljudi možda i pravnih stručnjaka, ljudi koji znaju puno o Ustavnom zakonu proći, pa vjerojatno možda jedan dio od ovoga što ste vi rekli bude dio ove završne priče. Tako da sve ovo što se dogodilo danas je vjerojatno prvi korak u nečemu ne što nismo imali, dapače imali smo, ali ja mislim da ovaj zakon puno, puno bolje želi dovesti i uvesti onaj najniži odnosno najviši oblik demokracije u RH.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa. Pa evo kolega puno toga ste isto tako rekli. Ovo što je na kraju kolegica predložila ja moram reći da to nije moguće prema sadašnjem prijedlogu gleda vijeća mjesne samouprave da se organizira referendum, ali moramo znati da imamo redovne izbore i za predstavnika vijeća mjesne samouprave, a i samim ovim prijedlogom zakona omogućeno je da većina vijeća mjesne samouprave određene jedinice lokalne samouprave podnese prijedlog za održavanje odnosno raspirivanje referenduma i o tome glasa predstavničko tijelo te jedinice. Dakle, mi moramo znati da je referendum samo jedan od oblika odlučivanja građana. Imamo redovne izbore gdje građani u određenom postotku biraju vlast koja u mandatu obnaša pogotovo na lokalnoj razini rješava sve ono što je u njihovoj nadležnosti. A znači referendum pogotovo na lokalnoj razini je samo jedan od načina na kojem će građani neposrednom inicijativom opet pokrenuti [[Upadica Reiner: Hvala.]] nešto od tog iz njihove …
Poštovani zastupnik Ivanović.
Slažem se uvažena zastupnice Jelkovac, naravno da statuti i poslovnici jedinica lokalne samouprave dozvoljavaju pojedinim mjestima koji su u sklopu jedinica lokalne samouprave da izađu na referendum da imaju nekakvu inicijativu. I naravno ja se nadam da široka javnost neće shvatiti da uvođenjem referendum mi želimo mijenjati izborni zakon, pa ćemo provesti referendum da li je HDZ dobar ili je loš, pa će onda neko reći da je loš i onda mi više nećemo obnašati vlast. To nije bit referenduma, zna se što su referendumske inicijative, referendumska pitanja i zašto se referendum uopće uvodi. Stoga svaka ova rasprava koja je povedena ovdje ima po meni smisla, a naravno nadležno ministarstvo je to koje će sve ovo što smo mi ovdje izgovorili probati interpretirati odnosno interpelirati u nešto što će biti na dobrobit svih građana RH. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i zastupnici. Kada me neko pita kako ja vidim ulogu saborskih zastupnika i uopće taj oblik političkog djelovanja onda bi rekla da bi svi mi kroz zakone koje donosimo trebali govoriti o viziji Hrvatske kakva bi Hrvatska trebala biti. I kao što se svaka kuća gradi od temelja tako se i država gradi od svog Ustava pa se onda dalje razrađuje kroz čitav niz zakona i podzakonskih akata. I ova rasprava kao i čitav niz drugih ponovno je potaknula pitanje izmjena određenih odredbi Ustava jer je i ova rasprava i ovaj zakon pokazao da ponovno neka ključna pitanja su veliki kamen prijepora i spoticanja. Čitav niz klubova zastupnika izjasnio se o onim dijelovima ovog Zakona o referendumu koji su načelno dobro sročeni, dobro riješeni, pristavljaju iskorak u odnosu na stanje koje smo imali s obzirom na činjenicu da od '96. nismo na pravilan način uredili područje referenduma, ali isto tako svi smo svjesni opasnosti koje vrebaju iz činjenica da za državni referendum sukladno Ustavu nije propisan onaj minimalni broj građana koje je potrebno da se izjasni da referendumski prijedlog svojim glasom za izričito podržava. Također ostaje vječno pitanje koje su to teme, koje su to referendumske inicijative koje ne bi trebale po samom slovu Ustava biti riješeno odlučivanjem na takav način. I meni se čini da upravo ova činjenica da svi mi govorimo o tome da je potrebno izmijeniti Ustav, a svjesni smo da u izmjene Ustava nećemo ići, govori o tom jednom apsurdu, o jednoj zabludi da zapravo će referendum pokazati pravu volju birača. Da to probam slikovitije reć, kako možemo očekivati da će volja birača iskazana na referendumu doista predstavljati pravu volju svih naših građana ako ovdje u HS mi saborski zastupnici organizirani u političko djelovanje kroz političke stranke nešto malo politički pismeniji i obučeniji ne možemo postići suglasje oko nekoliko ključnih izmjena odredbi Ustava. I nije to samo ovih nekoliko pitanja vezanih za referendum, to je pitanje odnosa između Vlade, predsjednika države, to je čitav niz drugih tema koje u praksi itekako pokazuju da su vječni kamen spoticanja. Pa zbog toga i kod ovog zakona mnogi zastupnici kažu da je samo jedan poluproizvod koji donekle ublažava bol, ali ne rješava one upalne procese koje negdje vire ispod korijena. Žao mi je što je tome tako. Druge dvije teme o kojima bi htjela nešto više reći je ustroj institucija, to je inače tema mog rada jer mislim da ćemo mi biti onoliko uspješna država koliko ćemo stvoriti smislene, dobro organizirane, funkcionalne, efikasne i ekonomične institucije. Što se tiče DIP-a, evo tu instituciju ću pohvaliti, mislim da se dobro organizirala, dobro je osmislila i dobro je implementirala neke informatičke programe u skladu s onim ovlastima koje su joj dane. Jedna je od rijetkih institucija koja je provela ono što je akcijskim planom uz Strategiju suzbijanja korupcije i dana u područje rada, no ja smatram da i tu postoje pitanja i područja koja je moguće bolje i jače urediti i pri tom se ne trebamo držati nekih starih običaja pa reći neka to i dalje bude tako jer eto postoji navada, postoji običaj, postoji dosadašnja praksa, mislim da bismo mi institucije trebali uskladiti s onim što je logično i u skladu s onim kako bi to trebalo biti, a ne slijepo se držeći stanja koje je bilo do sada. Pa na tom tragu do sljedećeg čitanja zakona predložila bih da se uvede nekoliko izmjena, jedna je pitanje tko donosi pravilnik kojim se razrađuju neki postupovni procesi? Mislim da je loša praska da pravilnike donosi resorno ministarstvo, inače se često u te pravilnike stavlja ono što bi trebalo biti definirano samim zakonom. Time se zapravo derogira zakonodavna uloga HS, a ono što bi trebalo rješavati zakonodavno predstavničko tijelo daje se u ruke izvršnoj vlasti. Pa da ovdje to izbjegnemo mislim da je puno bolje rješenje da se primjerice podatke o tome što sadržava evidencija ovih referendumskih inicijativa da takav pravilnik donese sam DIP jer je riječ o obučenim stručnim ljudima koji takve stvari rade… [[Govornik se ne razumije]]
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Pavića, izvolite.
Poštovana zastupnice, danas smo tu prošli puno znači diverzija mogućih skupljanja potpisa za taj referendum, međutim nije mi jasno zašto ne pokupimo one najbolje prakse iz Europe? Ako, netko je tu spomenuo, ne znam tko je spomenuo švicarski model. U Švicarskoj postoje dva referenduma, zakonski i ustavni. Za zakonski referendum je potrebno prikupiti 50.000 glasova i to za 100 dana. Za ustavni treba skupiti 100.000 glasova, ali za 18 mjeseci, a mi smo tu ograničeni tako da je referendum zapravo nemoguće raspisati. I to s ovim zakonom nećemo promijeniti, ako hoćemo nešto mijenjati moramo krenuti i u nova tehnološka rješenja da možemo drugačije prikupljati potpise. Međutim moramo napomenuti, država resurse ima, pitanje je da li želite resurse upogoniti da biste prikupili potpise za referendum.
Poštovana zastupnica Orešković.
Za elektronske… [[Govornik se ne razumije]] zalažem se još od 2019.g.. Napomenut ću da su brojne države diljem svijeta još od '90.-tih implementirale, implementirale takva rješenja. Što se tiče prikupljanja potpisa ja stvarno mislim da referendumu ne treba pristupati olako i da je vrlo teško mene osobno uvjeriti da ako nismo u stanju angažirati građane da daju svoj potpis za raspisivanje referenduma kako onda možemo očekivati veću izlaznost. Dakle, ja sam za to da se olakša način prikupljanja, a to bi recimo bio taj elektronski sustav i elektronsko davanje glasova, a način angažiranosti građana treba zapravo pokazati do koje razine je građanima samima stalo da referendumom nešto mijenjaju. Ali još jedna bitna stvar, evo nisam to uspjela izgovoriti u pojedinačnoj raspravi. Kolega iz HDZ-a je govorio da nam je potrebno razvijati kulturu referenduma i mentalni kod koji je prikladan za taj neposredni oblik demokracije. Ja se s time slažem, ali onda vas pitam jesmo li mi u stanju kao društvo dogovoriti se o obveznom uvođenju građanskog odgoja u svim JLS-ovima.
Hvala, hvala vam lijepa. Slijedeća replika poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, rekli ste pri kraju svoje rasprave da se u stvari odredbama kojima se propisuje da će se pravilnikom riješiti određene radnje derogira i nadležnost sabora. Ja se tu s vama ne mogu složiti, naime ovim prijedlogom zakona je zaista propisano tko sve sudjeluje u postupku i procesu referenduma, koje su nadležnosti tih tijela, na koji način se provodi referendum, dakle pravilnikom će se odredit samo neke tehničke stvari, tehničko provedbene stvari kao što je to i uobičajeno da se pravilnicima rješava, a sve ono što je bilo nužno odrediti zakonom kao općim propisom je određeno. Hvala.
Poštovana zastupnica Orešković.
Dobro, to je vaš stav, moj stav je da takav jedan tehnički pravilnik koji zahtjeva stručnost u pitanjima provedbe izbornih procesa bolje može osmisliti sam DIP, a ako baš DIP-u kao regulatornom nadzornom kontrolnom tijelu zaduženom za to područje ne vjerujemo, možemo dodati i to da na takav pravilnik HS daje svoju suglasnost. A o tome koliko je uobičajena praksa da se puno toga rješava pravilnicima, evo možemo vidjeti i na primjeru programa mjera vezanim za obnovu. Kada smo donosili Zakon o obnovi rekla sam da ono što je predviđeno da piše u programu obnove, dobrim dijelom treba biti definirano u zakonu kako bi se vidjelo ima li uopće država viziju, pravac, cilj, smjer te obnove, praksa je pokazala da je zapravo taj mehanizam prenošenja, donošenja pravilnika i drugih provedbenih akata na izvršnu vlast samo jedan mehanizam skrivanja od očiju javnosti na koji način i u čijem interesu se pojedine odluke i pojedini procesi donose ili skrivanje neznanja.
Hvala vam lijepa. Sad prelazimo na završna izlaganja klubova zastupnika i prvo će biti Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle i prijedlogom ovog zakona u čl. 15. kaže se da referendumsko pitanje mora biti u skladu s pravnim sustavom kao cjelinom i Ustavom RH jel. Međutim, kada se radi o referendumskoj inicijativi za promjenu zakona ne postoji obavezna procedura provjere ustavnosti tog pitanja nego to sabor može ako želi odnosno ako postoji volja većine u saboru. Vidimo to kao posebno problematično sa aspekta zaštite ljudskih prava i prava i nacionalnih manjina i svih drugih društvenih manjina, ali i onih koji imaju manju društvenu moć u ovom društvu, a koje su definirane u glavi 3. Ustava RH. Dakle, logika ustavnopravne zaštite temeljnih ljudskih prava i sloboda je ta da ih se štiti ustavom kao temeljnim i najvišim po hijerarhiji pravnim dokumentom u RH od arbitrarnog ograničavanja ili ukidanja tih prava nekom trenutkom voljom trenutne većine. Tako da čak kad bi se i zakonom ograničilo neko pravo ili sloboda građanima na način koji je nerazmjeran, ustavni sud bi u postupku ocjene ustavnosti takvu odredbu morao ukinuti. Ustavni sud je rekao da potencionalna referendumska pitanja ne smiju odudarati od ustavnih načela jednakosti i ravnopravnosti svih građana s posebnom zaštitom ljudskih prava. Dakle, smatramo da svaka referendumska inicijativa koja je usmjerena na izmjenu zakona ili ustava treba ići na provjeru ustavnosti pitanja, a posebno ona iz glave 3. ustava za koje bi bilo i vrijedno razmisliti pod kojim uvjetima izlaznosti, izlaznosti se mogu mijenjati referendumska. Dat ću vam jedan primjer jer vidim da oko toga postoje sporovi. Primjerice čl. 56. ustava kaže da se najduže radno vrijeme određuje zakonom. Možemo zamisliti referendumsku inicijativu određenih interesnih grupa koja traži da se najduže radno vrijeme više ne određuje zakonom nego da je predmet ugovora o radu i pregovora poslodavca i radnika, jel tako? Postoje interesne grupe i postojale su već inicijative da se ograničenje oko radnog vremena maknu iz Zakona o radu. Nije nemoguće to zamisliti. Sad zamislimo referendum na koji izađe evo 20% građana i koji prođe i na taj način uredi Zakon o radu i direktno krši čl. 56. Ustava, direktno ga krši. Koja je procedura onda? Ok, Ustavni sud možda može naknadno raditi procjenu odnosno ocjenu ustavnosti tog propisa. Međutim, kada to referendumsko pitanje koje je recimo prošlo na referendumu i izmjena zakona od trenutka pa do trenutka kada Ustavni sud donese ocjenu ustavnosti šta se događa sa pravima svih tih radnika kojima je primjerice radno vrijeme produženo daleko više ili nije bilo regulirano? Šta se događa s njihovim plaćama, šta se događa s njihovim pravima? Dal će im se ikada nadoknadit? Neće jer u to vrijeme je vrijedio zakon drugačiji, a to vrijeme će proć. Dakle, kada govorimo o tome zašto je važno da postoji procjena ustavnosti pitanja i ocjena ustavnosti referendumskog pitanja govorimo o tome da sprečavamo zapravo situacije koje će u određenom vremenskom periodu naše građane ili dio naših građana, primjerice radnika u privatnom sektoru, staviti u položaj građana drugog reda. Dakle, naš klub traži da se ovim zakonom odnosno paralelno s ovim zakonom krene u izmjene Ustava i da se smanji broj potrebnih potpisa za pokretanje referendumskih inicijativa na svim razinama na 5% jer smatramo da to pokretanje mora biti lakše. Sadašnji okvir za pokretanje referendumske inicijative je restriktivniji od praksa različitih zemalja EU od Italije, Slovenije itd., u Italiji vam je 1% primjerice. Međutim, uz to tražimo da se uvede obavezno ispitivanje ustavnosti referendumskog pitanja od strane Ustavnog suda. Dakle, s jedne strane ajmo olakšat to pokretanje inicijative, ali unaprijed ajmo garantirat da su referendumska pitanja u skladu sa Ustavom. Isto tako tražimo da se u procesu ocjene zakonitosti pitanja lokalnog referenduma specificira presumpcija zakonitosti ako ministarstvo ne odgovori u roku od 60 dana kao i da se propiše Visokom upravom sudu poseban ubrzani postupak unutar kojeg moraju ocijeniti [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] zakonitost pitanja lokalnog referenduma. Hvala.
Sljedeći će završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Evo nastavit ću tamo gdje je kolegica Benčić stala pa ću krenuti od ovlasti Ustavnog suda. Dakle, demokracija postoji u onoj mjeri u kojoj su ju institucije u stanju promicati i štititi i ova rasprava je pokazala da se oko nekih tema i oko nekih pitanja različitih klubovi, različite političke opcije slažu, a oko nekih ipak postoje određene dvojbe pa između ostalog i oko tog cenzusa koji je potreban za pokretanje referendumske inicijative. I zato možda nekad kada govorimo o rješenjima koje postoje u drugim državama nisu nužno i ne znači da bi samim time bile dobra rješenja za nas jer mi ipak imamo još uvijek naše dječje demokratske bolesti, a jedna od njih je i način djelovanja rada i dosadašnja praksa Ustavnog suda. Bilo bi zapravo idealno kada bi se moglo ići u ovom pravcu 5% za pokretanje referendumske inicijative, ali onda obavezna kontrola ustavnosti referendumskog pitanja od strane Ustavnog suda kada bismo mi mogli biti mirni i imati povjerenje u Ustavni sud da su baš sve njihove odluke i svi njihovi zaključci usmjeri na zaštitu ustavnih sloboda i prava naših građana, a ne ponekad zaštita trenutnih političkih interesa i dnevnopolitičkih potreba političke stranke na vlasti i o tome treba voditi računa. Da, doista sve polazi od i političke kulture i spremnosti za dijalog i političke odgovornosti i podizanja nekakvog standarda objektivnosti u procesu političke komunikacije, ali nažalost tome nije tako i svjesni smo načina na koji se suci ustavnog suda biraju, bilo je i danas o tome riječ. Dakle, doista je riječ o jednom političkom dogovoru političkoj trgovini koje ne dovode uvijek do toga da se vrsni pravnici posvećeni zaštiti ustavnih prava biraju na takva mjesta i na takve položaje, stoga možda to ipak ne bi bilo dobro rješenje. Ono što bi bilo dobro rješenje je to da netko u ime predlagatelja dobro posluša ono što su zastupnici tijekom dana govorili, a oko čega se manje-više svi slažemo, dakle ako od 2015. HDZ kao politička stranka koja je trenutno na vlasti govori o digitalizaciji i ako ima proces digitalizacije manje-više ugrađen u svoje političke programe, a tijekom ovog mandata je te pojmove ugradio u čitav niz nacionalnih strateških dokumenata, počevši od Nacionalnog plana oporavka i otpornosti onda bi bilo dobro da na jednom vrlo konkretnom primjeru pokaže kako ta digitalizacija funkcionira u praksi, pogotovo što se ovdje ne radi o nekoj tako velikoj tehničkoj novini. Može se napraviti jedna komparativna analiza onih sustava kojih kažem još od devedesetih godina imaju riješena informatička rješenja i time pokazati na praksi u kojoj mjeri saborske rasprave uistinu imaju smisla, u kojoj mjeri mi slušamo jedni druge, uvažavamo argumente i tražimo rješenja koja idu u prilog zaštiti prava i interesa naših građana. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je završno u ime Mosta, govorit će poštovana zastupnica Marija Selak RAspudić.
Prije nego što konkretno kažem koji su naši zahtjevi oko ovog prvog čitanja Zakona o referendumu, moram se osvrnuti na ovo što je rekla kolegica Benčić. Dakle, da pojednostavim ovdje je rečeno da pokušamo zamisliti situaciju u kojoj će se pojednostavljujem, zli poslodavci ujediniti da raspišu referendum koji će dokinuti radnička prava i taj će referendum u Hrvatskoj uspjeti, a onda će se jadni radnici ne znam, naći na cesti i neće moći raditi itd. Kao prvo ta je situacija nezamisliva, drugo, Hrvatska u kojoj većina poslodavci, a manjina ona radnička klasa je oprostite, raj na zemlji kao i bilo koja druga zemlja. Pa o čemu mi pričamo? Znate li vi gdje mi živimo? Dakle, što je poanta? Osim tog pokušaja ciljanja na nekakav zli kapitalizam koji bi ovdje htio dokinuti radnička prava putem referendumskih inicijativa s primjerom koji je potpuno nezamisliv da uspije u praksi jer većina Hrvata su radnici, a ne poslodavci. I nisu tu zli poslodavci da bi otežali život radnicima nego oni najčešće jedva preživljavaju u Hrvatskoj, molim vas suočite se s našom realnošću. Pokušava se prikriti nešto drugo i zbog taj primjer smatram ne samo potpuno promašenim da ne kažem tragikomičnim nego i opasnim. Zamagljuje se nešto drugo, dakle prisutna je snažna tendencija koju smo mogli pratiti cijeli dan u ovoj raspravi u Hrvatskom saboru da se ograniči mogućnost naših građana da organiziraju referendumske inicijative i postavljaju referendumska pitanja i to je ono što žulja. A ono što kolegica Benčić zapravo htjela reći, ali nije rekla jer sada nastupa novo apolitično je da mislimo da su građani neke babaroge kojima je jedini cilj i fokus života, ne njihovi egzistencijalni problemi što bismo većina nas pretpostavili nego da dokidaju ljudska prava i prava manjina i ako mi sada ne pohrlimo da im to Ustavom ne zabranimo evo čekaju u redu svi da organiziraju inicijative da bi sutra nagazili te iste manjine i sve ostalo. Međutim, to se očito netko ne usudi reć za ovom govornicom pa se onda skriva između nevjerojatnih primjera u kojima poslodavci će evo referendumskim inicijativama gušiti radnička prava, pa nemojte nas molim vas nasmijavati. Recite šta vas žulja, recite da mislite da je narod babaroga koji evo čeka i čuči da mi donesemo ovaj zakon da bi onda pohrlio uništavati manjine u Hrvatskoj pa ćemo onda razgovarati bez rukavica o tome šta koga muči i šta ko uopće misli i očekuje od naroda i od demokracije kao takve. Suprotno tome naše su namjere potpuno drugačije, mi vjerujemo da smo od naroda izabrani građani kao oni koji su se pokorili sustavu demokracije jer u krajnjoj liniji obnašamo takvu funkciju, želimo još više naroda u odlučivanju. U tom smislu naši su zahtjevi sljedeći i sada ću ih jasno ponoviti, mogućnost elektroničkog popisivanja, ako smo mogli sada za popis stanovništva nemojte nas zafrkavati sve smo novce iz Europe dobili za digitalizaciju da se to ne može iskoristiti i u izborima, a i u referendumskim inicijativama. Previsok prag, ovo je jedinstvena prilika da se osvijesti potreba promjene Ustava i spuštanja praga i da konačno imamo mogućnost lakšeg otvaranja referenduma. Za lokalne možemo ovdje odmah zakonom i nužno je smanjiti taj besmisleni i nedohvatljiv prag od 20% i trebamo ići na 5% ili možda možemo razmisliti o modelu ovisno o veličini jedinice, ali ovo sigurno ne može ostati s čime su se složile i kolege HDZ-a na našu inicijativu i ja im to zahvaljujem. Zatim produžiti rok pripreme potpisa za predaju, protu referendumski odbor treba prikupiti barem 5% potpisa da ga se stavi za isti stol s referendumskim koji je prikupio 10%. znači ne može neko tek tako nego idemo onda svako nek ima jednak legitimitet ako se želi boriti za svoja prava. Ne može netko ne morati skupljati ništa, a netko morati skupljati sve. Možemo razmisliti o tome da se omogući više od dva pitanja i da se briše da lokalna samouprava određuje gdje se smije prikupljati. Odrediti da se potpisi mogu prikupljati na bilo kojem mjestu u RH i pojednostaviti proceduru. Ponovo, narod nije babaroga, vjerujemo u narod koji nas je izabrao i tremo mu omogućiti [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se češće i lakše izjašnjava.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobro, ajmo malo probat ne kapitalizirat svoje zastupničko mjesto izrabljivanjem naroda na svim mogućim razinama, ali onda stajanjem uz narod odjednom jel po pitanju referenduma. Prvo ću odgovoriti na tu optužbu Mosta da … u smjeru liberalizacije već ograničavanja referenduma i da je tu sada riječ tobož nekom anti referendumskoj koaliciji HDZ-a, RF-a, SDSS-a evo sad je kolegica rekla da joj je drago da se nešto slaže HDZ sa Mostom, ali to nije koalicija. Ali ako slučajno u jednoj situaciji se mi slažemo onda je to koalicija. Dakle, ponovimo još jednom i sada je ograničeno, mnoge stvari su ograničene znači jedna od stvari koja je ograničena je ta da se o referendumskom pitanju Ustavni sud može odrediti, znači Ustavni sud može dati svoje mišljenje o referendumskom pitanju. Ponovit ću još jednom, jedini prijedlog koji je HDZ tako spektakularno prihvatio od RF-a je da se to ustavno pitanje znači pitanje ustavnosti tog referendumskog pitanja postavi prije početka prikupljanja potpisa. Znači umjesto da se 300.000 ljudi potpiše, bude razočarano i poslije ne može taj referendum provesti, bolje da se to sazna na početku, pri tome uopće ne fetišiziram mislim Ustavni sud već samo pokušavam utvrditi neka pravila koja bi bila za sve ista, a ne da se stvari završavaju na nekoj političkoj volji. Mene bi iskreno zanimalo kako bi Most odgovorio na referendumsku inicijativu RF-a da se poništi pretvorba i privatizacija? Na koji način bi Most odgovorio i da li bi onda tražio provjeru ustavnosti kad bi neko tražio da se ukine privatno vlasništvo? Ja mislim da bi Most prvi vikao tražimo provjeru ustavnosti, nije ustavno. Znači pokušavamo se dogovoriti oko nekih pravila, pri tome znači da isto tako kažem primjer koji nije realan neki poslodavci će se udružiti, ali ovo je recimo realan primjer ako to baš pozivate se na narod, zašto narod ne bi rekao ajmo ukinut pretvorbu i privatizaciju, zašto to ne bi bilo referendumsko pitanje jel. Znači ono što smo dalje tražili je da se i HDZ evo nije prihvatio, znači nije riječ o koaliciji, da se ograniči vrijeme kada Ustavni sud do kada Ustavni sud može dati taj odgovor jer teoretski znači Ustavni sud može ne dat odgovor na to pitanje mjesecima, godinama, znači mora se ograničiti do kad Ustavni sud može dati odgovor na to pitanje, znači upravo ograničavamo mogućnost Ustavnog suda odnosno samovolju Ustavnog suda. I dakle pitanje da se o nečem postavi Ustavom sudu provjera ustavnosti, a u nekom drugom slučaju ne postavi provjera ustavnosti je isto tako arbitrarno, znači trebalo bi se odlučiti da li se traži provjera ustavnosti ili se ne traži provjera ustavnosti. Dakle, to su neka tri naša zahtjeva koja smo postavili uz onaj koji su mnogi rekli, a to je da se mora smanjiti postotak za raspisivanje referenduma, pogotovo za lokalne referendume jer 20% je previše. Znači lokalna demokracija na lokalnoj razini je ključna, pogotovo u odlučivanju o infrastrukturnim projektima gdje danas ekskluzivno njima odlučuje gradonačelnik i vladajuća stranka, a o infrastrukturnim projektima kao što su, ne znam, gradnja sportske dvorane, izgradnja nekog mosta odlučit će i kako će izgledati životi generacija koje dolaze koje će otplaćivati te kredite. Zašto bi samo jedna strana imala jedan zapravo gradonačelnik koji je imao ne znam 15% glasova zašto bi imao mogućnost odlučivati, zašto se o tome ne bi pitalo ljude koji žive na tom području, pogotovo što škole, vrtić, domovi zdravlja su nešto o čemu ljudi ne samo da mogu odlučivati nego mogu i znati što im treba i što im je važno. Znači kada govorimo o referendumu i Zakonu o referendumu ne možemo uzimati stvari koje nam odgovaraju, odbacivati stvari koje nam nisu dobre i onda mislim stvarno žonglirati s tim da smo mi od naroda izabrani. Mislim to je isto tako ajmo biti iskreni i otvoreni kod desnice specifični slučaj jer je jasno da njihova referendumska pitanja idu za ograničavanjem prava manjina i da je to Ustavom određeno kao nešto što nije moguće provesti, pa prema tome manjine su tu da se i zadržimo odnosno da im osiguramo prava. Na neki način dogovor oko toga da ćemo manjine štititi je dogovor demokratski dogovor koji mora uistinu imati nekakav okvir, a kad govorimo o svim mogućim pitanjima, onda kada se neki skrivaju iza naroda zaboravljaju napomenut da im je svejedno, da u svim drugim pitanjima radnici bivaju [[Upadica Reiner: Hvala.]] eksploatirani, da ih se izrabljuje, ali da moramo ograničiti prava manjina.
Hvala lijepa. Povredu Poslovnika digla je poštovana zastupnica Selak RAspudić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, ma krivo ste rekli kolegice Peović pa imate našu punu podršku, vi slobodno pokrenite kolikogod želite referendumskim inicijativa s kakvimgod pitanjima želite. Želimo li da se ovo zove komunistička Hrvatska? Može, hajmo vidjet koliku ćete podršku dobiti. Želimo li, što god želite svaki dan da se bavimo takvim temama i sve ostalo, mi smo tu za vas i potpuno smo otvoreni za razliku od vas, a narod će vam reć što o vašim inicijativama misli.
Iako je ovo potpuno irelevantno naravno to je bila replika i relevantno zbog toga što smo na kraju rasprave ja vam svejedno moram dati temeljem čl. 240. st. 2. opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. A sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Zanimljiva mi je ova rasprava tijekom poslijepodneva, rekao bih da me podsjeća na sukob na ljevici između Mosta i RF, upiru se jedni i drugi dokazat ko je veća ljevica, ja mislim da je kolegica Raspudić bila uvjerljivija u argumentima da je Most ona prava saborska iskonska ljevica i evo na tom joj čestitam. Što se tiče samog zakona odnosno dvojbi koje se postavljaju u ovoj raspravi oko mogućnosti da Ustavni sud RH donese odluku isključivo po zahtjevu HS-a da li je pojedino referendumsko pitanje u skladu sa Ustavom ili nije. To sam već rekao, ponovit ću, to je sadržano i u sadašnjim odredbama hrvatskog Ustava, međutim kolegice Peović niste u pravu, dakle Ustavni zakon o Ustavom sudu člankom čini mi se … je definirano da je rok od 30 dana, dakle definiran je rok u kojem Ustavni sud na traženje Sabora da se mora očitovati ukoliko su se stekli uvjeti, a uvjeti su stečeni onog trenutka kad je HS utvrdio da je narodna inicijativa, građanska inicijativa, referendumska inicijativa prikupila dovoljan broj glasova odnosno potpisa tj. 10% od biračkog tijela u RH i to nije sporno. Ono što je danas jedino može biti stvar prijepora kad spominjemo mogućnost utvrđivanja da li je pojedino referendumsko pitanje u skladu sa Ustavom ili nije, hoće li se ovdje u HS-u steći dovoljan broj ruku da se uđe u izmjene Ustava odnosno bolje reći u izmjenu Ustavnog zakona o Ustavnom sudu da se odredi kako je moguće to ocjenjivati prije nego što se prikupi 10% potpisa svih birača u RH. Prema tome tu nije nikakvog spora i tu mi u HDZ-u također, to ću potvrditi mislimo da bi bilo dobro da se takva odredba ostvari, ali ne smijemo biti robovi te, tog postupka na način da zastanemo sa Zakonom o referendumu i da idućih 3 godine, 4 godine ukoliko se ne dogovorim oko izmjene Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i dalje trpi ova regulativa koja, zakonska regulativa koja definira i određuje postupak raspisivanja referenduma u RH zbog naše nemogućnosti da se dogovorimo jer zbog toga što se mi eventualno nećemo dogovoriti hoćemo li ili nećemo mijenjati Ustavni zakon ili Ustav i dalje će građanima u tom slučaju biti otežan pristup referendumskim inicijativama s jedne strane, a s druge strane ostat će puno upitnika koji su i sada kad je u pitanju provjera popisa itd., način prikupljanja potpisa, vrijeme u kojemu su narodne inicijative dužne, dužne dostaviti Hrvatskom saboru ukupan broj popisa sa referendumskim pitanjem. Prema tome, tu moramo lučiti i to je ono što je presudno u ovom zakonu je s jedne strane volja, politička volja bila ona dovoljna ili ne da se krene u izmjene Ustava i Ustavnog zakona na jednu stranu ili na drugu stranu donošenje ovog zakona, a kada se ta politička volja utvrdi, dogovori na razini svih važnih aktera u Hrvatskoj, a prije svega ovdje u saboru onda je vrlo jednostavno će se po samoj sili zakona referendum s time uskladiti. Ali do kad, dok se to ne dogodi nemamo razloga, nemamo pravo i dalje onda trpjeti kritike kako nam je referendumska zakonska regulativa podnormirana, kako sprječava i nije pozitivan vjetar u leđa referendumskim inicijativama odnosno neposrednom izjašnjavanju građana u RH. I ja mislim ako to nije jasno iz ove današnje rasprave, stup, stav Kluba zastupnika HDZ-a onda neće biti jasan više nikad. Dakle, mi smo otvoreni za raspravu ali nećemo dozvoliti da to što se ne možemo eventualno dogovoriti trpi ono što mislimo da smo dužni kao zastupnici napraviti prema građanima RH, a to je da imaju pravo jednostavno konzumirati svoje ustavno pravo da mogu se izjašnjavati neposredno na referendumu. I za to podržavam ovakvo [[Upadica: Hvala.]] ovakav, ovakav stav Vlade i pozivam Vladu da razmotri naše prijedloga do iduće, za drugu, za drugu ovaj, drugo čitanje.
Hvala lijepa, zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. A sada ćemo budući da dosta dugo već radimo napraviti jednu stanku od 10 minuta, vidimo se u 17 i 15 minuta. [[STANKA U 17,04 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom, slijedeća točka je: - Izbor, imenovanja i razrješenja pa molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži prijedloge odluka, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Na temelju čl. 105. st. 1., postavka 1. i 3. čl. 161. i st. 1. i čl. 273. Poslovnika HS Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove HS podnosi nekoliko prijedloga odluka o razrješenjima i imenovanjima i to sa dvije sjednice koja je održana 22. rujna predlaže se odluka o razrješenju viceguvernerke HNB-a. Razrješuje se viceguvernerka HNB-a magistrica Martina Drvar i to na osnovni zahtjev sa danom 1. listopada 1921.g. Prijedlog odluke o izboru i prestanku mandata članice Odbora za pravosuđe HS, za članicu Odbora za pravosuđe HS bira se doktorica Ivana Kekin budući dana 15. rujna 2021.g. dužnost članice Odbora za pravosuđe HS prestala je obnašati magistra, magistrica Rada Borić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o izboru i prestanku mandata članice Odbora za obitelj, mlade i sport HS, za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport HS bira se doktorica Ivana Kekin. Dana 15. rujna 2021.g. dužnost članice Odbora za obitelj, mlade i sport HS prestala je obnašati magistrica Rada Borić zbog mirovanja zastupničkog mandata. I prijedlog odluke o izboru i prestanku mandata članice Odbora za ravnopravnost spolova HS, za članicu Odbora za ravnopravnost spolova HS bira se doktorica Ivana Kekin. Dana 15. rujna 2021. dužnost članice Odbora za ravnopravnost spolova HS prestala je obnašati magistrica Nada Borić zbog mirovanja zastupničkog mandata. I prijedlog odluke o imenovanju i prestanku mandata zamjenice članstva, člana izaslanstva HS u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Za zamjenicu tog izaslanstva bira se doktorica Ivana Kekin. Dana 15. rujna tu dužnost je prestala zbog mirovanja zastupničkog mandata obnašati magistrica Rada Borić, a ove odluke će se objaviti u Narodnim novinama i stupit će na snagu danom donošenja. Na sjednici odbora 29. rujna donesen je prijedlog odluke o razrješenju člana izbora članice Odbora za zakonodavstvo HS. Razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo HS Krešimir Ačkar, a za članicu Odbora za zakonodavstvo HS bira se Majda Burić. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za europske poslove HS. Za člana odbora bira se Andro Krstulović Opara budući je 15. rujna 2021.g. dužnost članice Odbora za europske poslove HS prestala obnašati Danica Baričević zbog prestanka zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za vanjsku politiku HS bira se Andro Krstulović Opara budući 15. rujna je zbog prestanka zastupničkog mandata prestala tu dužnost obnašati Danica Baričević. I prijedlog odluke o izboru i prestanku mandata članice Odbora za turizam HS. Za članicu odbora bira se Majda Burić budući je 15. rujna 2021.g. tu dužnost članice odbora prestala obnašati Danica Baričević zbog prestanka zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu HS. Razrješuje se član do ovog odbora Krešimir Ačkar, a za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu bira se Andro Krstulović Opara. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije HS. Razrješuje se članica odbora magistra Maja Grba Bujević, a za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije HS bira se Andro Krstulović Opara. I prijedlog odluke o imenovanju i prestanku mandata zamjenice člana Izaslanstva HS u parlamentarnoj skupštini Mediterana. Za ministru člana izaslanstva bira se Nikolina Baradić budući je dužnost zamjenice člana izaslanstva prestala obnašati 15. rujna '21.g. Danica Baričević zbog prestanka zastupničkog mandata. Sve ove odluke objavit će se u Narodnim novinama, a stupit će na snagu danom donošenja.
Zahvaljujem predsjednici odbora. Otvaram raspravu, nitko se ne javlja, zaključujem raspravu, a glasovat ćemo o tome svemu kad se steknu uvjeti.