Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici. Otvaram 12. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH g. Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i ostale nazočne članove i članice Vlade RH. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 11. sjednice HS-a primili ste elektroničkim putem. Imali li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 11. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice, uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 3 nove točke pod rednim brojevima 17., 18., 19., to su: -Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita, -Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji i -Prijedlog zakona o privatnoj zaštiti. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To je točka 16. iz konačnog prijedloga dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ. br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 632. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? [[Upadica iz sabornice: Imam primjedbu na dnevni red]] To ćemo kasnije, samo malo. Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3 Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika na sjednici Sabora, prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 12. sjednice. Izvolite kolega Grmoja, nešto ste rekli.
Poštovani predsjedniče, 31 oporbeni zastupnik je dao potpis da se raspravi o našem prijedlogu proglašenja isključivo gospodarskog pojasa. Vi ste tu točku stavili danas nakon aktualnog prijepodneva, 3 točke prije toga i onda ta točka, to pokazuje da vi želite da se makne fokus javnosti sa ove bitne teme proširenja suverenih prava RH na našem dijelu Jadrana. Ja vas molim da budete razumni i da to stavite u četvrtak ujutro ili da to bude prva točka nakon, znači, aktualnog prijepodneva. Mislim da je ovo jako bitno pitanje [[Upadica: Hvala vam]] ja znam da ste vi u dobrim odnosima s g. Tajanijem koji svojata [[Upadica: Kolega Grmoja, sjednite molim vas]] hrvatsku Istru i Dalmaciju, ali zahtijevam da ta točka bude u jednoj razumnoj … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Grmoja, vaš zahtjev uvršten je prvi dan nakon što ste podnijeli zahtjev, dakle, prvi dan, pa četvrta točka je sasvim dobra točka i to nema nikakve, ovo što ste rekli nema nikakve veze sa pravilima koje postoje u HS. Dakle, iznimno sam korektno, prvi dan uvrstio vašu točku, tako da odbijam ovaj vaš prigovor. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen sukladno čl. 228. st. 1. Poslovnika. Ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način, međutim, s obzirom da je jako dugačak, da ga ne čitam u cijelosti, dopustite mi da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Dakle, sutra ćemo započeti sa radom, točkom Izvješće o radu pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom za 2018. g., prva je točka je trebala Godišnje izvješće o provedbi Strategije i Zakona o odnosima s Hrvatima izvan RH za 2017. na molbu pravobraniteljice, njenu točku raspravit ćemo prvu a ovu drugu, ona će biti druga u dnevnom redu. Isto tako, što se tiče četvrtka, napravit ćemo i zamjenu pa će prva točka biti Izvješće o radu pravobraniteljice za djecu za 2018. g. a druga točka Prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti, isto tako smo im zamijenili mjesta. Sada ćemo krenuti na današnji dnevni red. Izvolite, kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, povreda je Poslovnika i molba. Dakle povrijeđen je članak 142. jer mi ministrica Pejčinović Burić već mjesecima ne odgovara na zastupničko pitanje kako se zove potpisnik putnih naloga bivšoj glavnoj tajnici ministarstva [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja.]] koju je Vlada premijera Plenkovića smijenila u studenom? Ponavljam uporno pitanje s tablicama, tražim konkretne odgovore, ne odgovara mi se na to pitanje.
Kolega Grmoja, vi vrlo perfidno, namjerno kršite Poslovnik. Imali ste 5-minutnu raspravu, mogli ste o tome raspravljati, ovdje nema veze žive sa kršenjem Poslovnika, ja sam govorio o dnevnom redu a vi se ubacite sa nečim što vas muči, mogli ste bilo što sada reći ovako temeljem povrede Poslovnika, izmisliti bilokoju temu, o biločemu ste vi sada mogli govoriti, ja vam sada dajem opomenu, evo nakon … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Zato što ste nakon treći puta što ste povrijedili Poslovnik, svakako zaslužili sada jednu opomenu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Tako što ste … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hoćete još jednu opomenu? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Evo, dobivate onda još jednu opomenu a iduća bi bila gubitak onda prava govora.
Dobro jutro svima kolegice i kolege zastupnici. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložio bih dopunu dnevnog reda 12. sjednice sa 15 novih točaka. Vi ste Prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem svi, članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 1. predložene dopune Prijedlog zakona o popisu poljoprivrede 2020. s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 648. Sukladno članku 206. stavka 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red dakle po hitnom postupku. A kako sukladno članku 225. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke Prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 12. sjednice.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sada ćemo napraviti prekid rasprave o Prijedlogu zakona o Izmjeni i dopuni Zakona o HBOR-u i pristupiti ćemo glasovanju. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 12. sjednice sa 16 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Člankom 227. Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona pod točkama 1. i 2. predložene dopune? To su 1. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopuni Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 645. 2. Prijedlog Zakona o izmjeni o dopuni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 643. Predlagatelj je zastupnik Silvano Hrelja. Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno Članku 205. Poslovnika. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red onako kako ste dobili informaciju elektroničkim putem. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prije nego što pristupimo glasovanju, molim vas samo da pozdravimo članove i članice Inicijative mladih za ljudska prava iz Zagreba koji su danas s nama. Dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sukladno čl. 226. st. 2 Poslovnika, predložit ću prvo dopunu dnevnog reda 12. sjednice s 28 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njim ne glasuje. To je točka 1. predložene dopune, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 660. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđeno je da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjedbu hitnog postupka kod donošenja zakona pod toč. 2. predložene dopune, a to je Prijedlog zakona o dopuni zakona o sprječavanju sukoba interesa s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 654. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 12. sjednice. Isto tako, obavještavam vas da sam iz dnevnog reda 12. sjednice izostavio 9 točaka čiji je predlagatelj Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, koji izlaskom dvije zastupnika više ne postoji pa nema ni predlagatelja. Pregled izostavljenih točaka dostavljen vam je elektroničkim putem, dakle, 9 zakona više nisu u dnevnom redu. Prelazimo sada na glasovanje.
Dobar dan, poštovane kolegice i kolege, gospođe i gospodo zastupnici. Sukladno članku 226. stavak 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 12. sjednice s 9 novih točaka. Prijedlog dopune vam je dostavljen elektroničkim putem. Kako sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na Prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 12. sjednice.
Hvala vam. Gospođo i gospodo zastupnici, dobro jutro. Sukladno čl. 226. st. 2 Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 12. sjednice s jednom novom točkom, to je: a) Prijedlog Odluke o razrješenje predsjednika, zamjenice predsjednika i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i b) Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednice, zamjenice predsjednice i dijela članova Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da je predložena točka uvrštena u dnevni red 12. sjednice. Ujedno vas obavještavam da ćemo navedenu točku raspraviti sutra kao 5. točku dnevnog reda. Sada prelazimo na iznošenje stajališta klubova zastupnika, slobodni govor pa prvi je na redu poštovani kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Evo, hvala, sad je ipak nastupio mir, pa će kolega Glasnović moći izreći svoje u ime Kluba neovisnih za Hrvatsku. izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, puno pitanja, odgovori, vidit ćemo, to ćemo sve analizirat 10.g. nakon pitanja do kud smo došli, po tim kritičnim pitanjima važnim za državu. Evo, EU izbori, iako znamo da nije ovo reklama za EU izbore, imamo tu mistera Marasa koji sebe reklamira. Ali šta je sa stotine tisuća Hrvata koji imaju duplo državljanstvo? Kolko njih glasuje? Vidimo po izlasku Hrvata je u BiH koji su konstitutivni narod, izvan domovine, izvan domovinske RH, broji se ispod 10 000, nije to puno ljudi, a to je naravno namjerna sabotaža. Kad govorimo, evo prošao je Uskrs, još tjedan manje do vječnosti, kad govorimo o vječnosti, šta je sa zakonom, novi Zakon o državljanstvu, koliko dugo ćemo čekat? Svjedoci smo dugogodišnje sabotaže, to smo vidjeli tisuće primjera neriješenih slučajeva za državljanstvo i drugih predmeta samo u Čileu, da ne govorim o drugim konzulatima, birokratske prepreke. Primjer najbolji, evo čovjek traži 32 mjeseca ne dobije državljanstvo, mora letit, mladi čovjek 26.g. … [[Govornik se ne razumije]] samo najbolji primjer toga, te izluđujuće birokracije, mozak mora stat, mora letiti iz zapadne Kanade u Toronto, ispuniti test hrvatskog jezika, nakon toga, šalje ga u Petrinjsku, iz Petrinjske u Črnomerac i tako u krugu. Kad dođe tamo kod činovnika jednoga, taj činovnik s pečatom njega gleda kao bombaša samoubojice i još mora čekat i tako u krugu. Evo, čovjek rođen u predgrađu Sydneyja u Australiji traži državljanstvo i radi male greške, pošto on je rođen u jednoj, u tamo u Sabordu u predgrađu, a ne Sydneyju, greška, ispravak te male sitnice mora čekat 6 mjeseci, birokracija. Sad ja znam da je tu bio otpor Hrvata jugoslavenske vjeroispovijesti, no to je standardna procedura, ta sabotaža je davno dokazana, sad su otvorila još dva konzulata, jedan konzulat u Vitezu i u Livnu jer prije su svi ljudi bili stampedo dole za Mostar. Kako će sad bit, ali zemlje trećeg svijeta imaju dopisno glasanje, naravno opet sabotaža, to znamo da je to namjerna sabotaža što sam spomenuo naravno da od tzv. Hrvata jugoslavenske vjeroispovijesti. Pa ja bi njima sad čestitao pošto je prošao Uskrs, vjernici su tamo farbali jaja itd., a sad dolazi, čestitao bi ovim Hrvatima jugoslovenske vjeroispovijesti koji nisu slavili Uskrs, nego nešto drugo, dolazi 1. maj, to je vaš dan, onda će vama čestitat taj dan, kako su zvali ono koji nisu slavili Uskrs naravno, ateisti militantni, farbali su jaja na 1. maj, znate to, prvo, moj djed je njih zvao prvojajarski, prvomajski jajari, to ćete farbat jaja, onda kako će to izgledat, hoće biti srp i čekić na jajima, petokraka, mi ne znamo, ali to moram vam čestitat to, to dolazi, to je od, ljudsko je to sve i kad, šta ste dobili 91. smo se borili za hrvatsku državu neovisnu, samostalnu hrvatsku državu, al vidimo sad da je crveno plemstvo preuzelo volan i šta vidimo sad, a dobit ćete 1. maj, naravno, oni su dobili, sjećate se, društvenih stanova, ima tu ekonomista, oni nepovratnih kredita, sjećate se onoga, dobite sto, imate vezu tamo u banci, u partiji, u komitetu, dobijete tamo lovu, kupite kuću, popravak i s inflacijom ta kuća vrijedi manje od kutije Marlbora, bespovratni krediti, to smo govorili, lažne diplome, to danas gledamo, to je … [[Govornik se ne razumije]] iz toga bivšega režima, ali nemojte očajavat, 1. maj dolazi grah, u prirodi možete peglat grah džaba i to će u prirodi naravno, to ćete peglat, dobili ste grah i dobili ste na kulturnoj razini Radu Šerbedžiju na Brijunima, a ne možete ni tamo doć jer crveno plemstvo tamo ljetuje, s koliko 8 EUR-a na dan, a vi ćete uživat u grahu, a ovi će crveni kmeri dole peglat po naj, hotelima najskupljim, orgijat po Brijunima, a vi ste dobili grah u prirodi.
Evo izvolite kolega Glasnović.
Poštovane kolegice ja se nadam neće prekinut prijenos sada HRT, ja znam da sam ljubimac medija, ali se često osjećam kao ona karakteri Životinjske farme Orwella gdje kaže da su sve životinje ravnopravne, a neke su ravnopravnije od drugih. Po tome nadam se da HTV, da ovo neće biti zatvoreno, nego otvoreno da ljudi čuju šta ja mogu govorit ovdje po pitanju 11. Izborne jedinice. Jučer smo razgovarali o hrvatskoj dijaspori kad je bio prekinut prijenos koji ovdje donosi minimum 16,5 milijardi kuna, pa dva puta toliko više ko i neregistrirano, a čujemo od ministarstva ovoga regionalnoga razvoja, europskih fondova da je to došlo od početka od kad smo ušli u EU, da smo mi u 14,4 milijarde kuna u plusu, kako to. A to znači da smo to primili ti navodno 14,4 milijarde kuna od ulaska u EU, a dva puta svake godine dobivamo to, minimum toga od hrvatske dijaspore koja uopće nije ovde. Turizam, najveća grana Hrvatske ove gospodarstva, kako će izgledat ova sezona. Turska subvencionira aranžmane 50% turističke aranžmane u Antaliyu gdje je njihovo turističko središte tu regiju i što rade s avionskim letovima, šta mi radimo. U Njemačkoj vidimo, Njemačka koje imate 85 miliona stanovnika ogromno tržište za turizam vidite svaki 10:1 reklama na udarnim terminima između filmova, sapunica, konkurencija Grčka, Turska, Španjolska, Hrvatska, gdje je tu Hrvatska odnos je 10:1. Kako mogu subvencionirat, Turska može subvencionirat ove, ove radnje, kako može to? A naši ovde propali socijalistički sustav, gdje su ti naši silni ekonomisti da mi nismo to uspjeli napraviti? E tu imamo jagode ovdje, tu imamo jagode kako to nismo, šta je bilo sada tu su otišli seljaci sa 100-tinu milijarda kuna subvencija, gdje je to sve, lopovluk i prva zapovijed, druže snađi se. To je antropološko pitanje. Jer Tursku vode nacionalno osviješteni ljudi i vlada, to je problem. Antaliya 40% te regije su plastenici, gdje seljak proizvodi svoje subvencioniranje, on ne živi od države, kao parazit kako su radili u bivšoj državi i sad u ovoj državi, svaka čast pojedincima i one kaj ove jagode ove tamo uzgajaju dole, oni ne primaju tamo smeće iz drugih, iz EU nego samo svoje proizvode. Tamo nema carine, nema mita, mito …/nerazumljivo/… sveta, to je sveto pismo bilo ovde mito, i znate ono druže snađi se. I to je zašto oni uspijevaju dole. Hrvati polako shvaćaju istinu šta se ovde događalo i tko je njima vodio državu. Mi se non stop, provodimo te rasprave, a zašto seljaci nisu napravili sa tih 100-tinu milijardi ovih kuna, gdje su te silne …/nerazumljivo/… OPG-ove, mito, korupcija i to je problem. Ali Hrvati će shvaćat istinu, a istina te solucije …/nerazumljivo/… kao svete vode. Opet kultura varanja otkuda to dolazi? Vi ne možete doći u Kanadu sa lažnom diplomom. Imali ste u Splitu npr. jedan dekan Pravnog fakulteta ste imali Pravnog fakulteta imao je lažnu diplomu. Kakvi će bit rezultati ove turističke ove sezone, vidit ćemo, ali ovo što rade Turci je nama trebalo biti nekakav primjer barem nama ovdje, da vidimo kako se troši taj novac. I još imamo sustav koji nije izgrađen, a nema sustav kontrole i nadzora, to je problem. Ovaj uzme lovu, zasadi 3 šljive i nikom ništa, zastrašujuće. To se vani ne može raditi jer imamo pravne sustave koji funkcioniraju, imamo zakon i provedbu. Na kraju bi reko samo ovo, ovaj da dođe do te istine i oni koji su studirali tu plansku ekonomiju, koja se totalno raspala, dok se ne riješimo takvih ljudi u ministarstvima, nasilnika te propale, eksperimenta toga zvane Jugoslavija, nama će biti uvijek ovako i gledat ćemo samo ovo, ovakve jagode ćemo gledat, a ovo drugo šta bi trebalo bit proizvodnja u Slavoniji prazna. Zašto je prazna Slavonija? Jer ste otjerali sve Folksdojčere koji su bili tamo dole kičma poljoprivrede, a doveli ste koga, one glave s opancima koji su uzgajali piliće u klaviru.
Hvala. Nastavljamo, kolega Bunjac, izvolite u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege evo dok se ovdje vode učene rasprave tijekom cijelog prijepodneva u Klub zastupnika Živog zida svakodnevno dolaze pisma naših građana, ja bih vam htio jedno takvo pismo pročitat s obzirom da sad imam priliku na slobodni govor. Poštovani gospodine Branimir Bunjac, najprije vama želim vašim porodici čestitati i zaželjeti sretan Uskrs i zaželjeti puno zdravlja i puno božjega blagoslova. Ja sam Antun Kamenjarin rođen u Komiži na otoku Visu gdje i stalno živim. U mladosti sam završio srednju ekonomsku školu, ali me nisu htjeli nigdje zaposliti jer nisam bio politički podoban. Zbog toga sam se prihvatio vinogradarstva. Imam 81.g., ostao sam sam, imam poljoprivrednu mirovinu od 1.200,00 kn, već ne mogu raditi, niti privređivati jer sam teško bolestan. Od ranijih godina mi se našlo u mojoj konobi oko 200 litara vina i 20-tak litara alkoholnog pića. Ja sam odlučio to prodati turistima. To je bilo po ljeti 2017.g. na komadu kartona sam napisao da to prodajem i cilj mi je bio zaraditi oko 2.000,00 kn za kupiti kruha i lijekove. Ta konoba nalazi se na periferiji Komiže. Jednog dana došla su dvojica ljudi i predstavili su se da su oni carina. Ja sam im rekao da sjednu i lijepo sam ih primio. Tihim su mi glasom govorili da neka od novaca što bi prodao dam štogod njima i da za to nitko neće znati i da za to se i ne smije znati. Očito, tražili su od mene mito. Ja sam ih samo gledao i šutio. Kad su vidjeli da im ne dam mito, pretvorili su se u divlje zvjeri. U međuvremenu je došao i treći, valjda isto carinik. Sve su mi isprevrnuli, a onaj što je bio valjda najglavniji je stajao na vratima konobe i cijelo vrijeme mi se smijuljio, uživali su u toj premetačini kao da sam zločinac. Ja ne znam kako mi je srce izdržalo jer sam kao teški srčani bolesnik zadnje 3.g. bio 4 puta hospitaliziran u splitskoj bolnici. Vozio me helihopter hitno u bolnicu. Ja bi uz velike procedure mogao dobiti dozvolu za prodati taj alkohol, ali kako treba konobu propisno urediti, morao bi potrošiti 100.000,00 kn. Ja sam star i nemoćan, za mene je sve gotovo, ja sam u grobu do grla, pod stresom sam i očekujem smrt svakoga trenutka, kao što sam već napisao 81. mi je godina. Bez obzira na sve uslijedile su stroge kazne, za istu stvar su mi poslali kaznu od 1.500,00 kn, a onda opet 6.000,00 kn, prije mjesec dana još 5.000,00 kn i između ostaloga mi se prijete da će mi sve proliti i da ću morati snositi troškove i oko toga. A ja uopće nisam znao da to ne smijem prodati jer otkad znam za sebe, to smo uvijek smjeli prodavati, kao što se može prodavati ulje, med i druge stvari. Bog vas blagoslovio i primite puno pozdrava i želim vam svako dobro. Dakle, čuli ste jednu takvu priču koja ima vrlo zanimljive i neugodne konotacije, a to je prva stvar da se ljude koji su teško bolesni, a nemaju za lijekove i kruh, maltretira sa zvjerskim kaznama na ponižavajući način, krajnjom zlouporabom ovlasti i štoviše da se od njih traži mito da bi ih se pustilo na miru, to je naša hrvatska država. Pozivam sve nadležne institucije, prije svega Poreznu upravu, carinu, Ministarstvo financija i ostale da provjere navode da li je točno da njihovi službenici traže mito kako bi opraštali ljudima kazne. Hvala lijepo.
Hvala.
Sljedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice. Europski izbori, kandidati lete tamo, zuje po trgovima, selima, gradovima, kao muhe oko zaleđene …/Govornik se ne razumije. Imate tamo bivših kadrova, socijalističke, bivših samoupravnih anarhista, Tito jugenda itd., njihovih nasljednika, redizajniranih komunista ali dobro. Ali šta vam govore? Opet dimne zavjese, to je samo predizborna kozmetika, šta se ignorira na tim skupovima, dvije ključne stvari i u mainstream medijima. Prvo dvije rezolucije EU jedna za dekomunizaciju, lustracijske zakone koje je provela Poljska, Češka, sve druge zemlje kojom je bio nametnut boljševički sotonizam, boljševički ali to je bio domaći brend, on je još ovdje, to se ignorira. Drugo, dijaspora. Čuli smo nedavno izvješće od Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova da je došlo tu otkada smo ušli u EU 14,5 milijardi kuna. Je li to tako? Da, ali tri puta toliko dolazi ovdje godišnje pod izvan domovinske Hrvatske. Zašto nismo njih angažirali u izgradnji ove države, gospodarstva, institucija, restrukturiranje pravosuđa. Ti ljudi čekaju da dođu ovdje, ali ne, mi smo izabrali ljude koji su vodili propalu jugo privredu. O tome se ne govori, još su ti ljudi ovdje. Imate npr. g. Marku Franovića koji se u pola, čovjek je zaradio za stotinu života, ima svoju tvrtku, on se diže u pola 5 ujutro, ne vodi Monte Carlo životni stil nego čovjek radi, radi čovjek, takvi ljudi nisu poželjni ovdje. Imate Borislava Mikšića. On ti je dvije tvrtke tu napravio a niste htjeli njega za predsjednika, dobili smo vic mahera i homoopseletusa mistera, znamo tko. Uljanik, 1988. godine bilo je 1720 obustava rada i u brodogradilištima, samo niste smjeli reći štrajk jer štrajk je bio nezakonit do '89. godine, niste mogli progovoriti tu riječ a što su onda radili sinidikati? Šutjeli. A danas nam sole pamet o radničkim pravima. 388 tisuća radnika na ulici, '88. godine to nije drevna povijest ali ti su ostaci mastodonta, jednopartijskoj sustava su još ovdje, to se može dokazati, imate empirijske dokaze u hrvatskoj ekonomiji. Sjećate se onoga tko će meni toliko malo, nitko ne može meni toliko malo platiti koliko malo ja mogu raditi. To je bilo jedan od 10 zapovjedi u bivšoj Jugi. A imamo onda Južnu Koreju koja je preuzela 50% svjetskog brodogradilišta. Zašto? Oni su postali u dvije generacije 4.ta najveća sila u Aziji, ekonomska. Imali su manji BDP od ... [[Govornik se ne razumije.]] '60.-te godine, gdje su oni danas. Zašto? Nova tehnologija, obrazovanje, zakon, poštivanje tradicije obitelji. A nama je mentalni sklop razoren i to je problem, to sve iz bivše Juge. To nećete čuti od ovih tamo bivših jugoslavena, nekih koji sjede u Saboru, puno njih nema ovdje danas ali što ćemo reći. Ali ne treba, ne treba očajavati. Iako nam je ostao kumnizam ... [[Govornik se ne razumije.]] nekima kao ... [[Govornik se ne razumije.]] karma ima nade, dolaze Kinezi. Kinezi dolaze i ubrzo ćete imati Kumrovac gdje ćete moći skupa gledati tamo ovi bivši kadrovi kao bivša stara vremena. Recimo Valter brani Sarajevo, Valter brani Sarajevo. Pjevate ono druže Tito mi ti se kunemo. Možete citirati stihove iz Maove crvene knjižice, sve će biti ok. Ali ima nešto dobro s Kinezima, također Kinezi naravno za korupciju imaju propisanu, određene količine, ima smrtna kazna. Šangaj stadion 50, 60 jadnika metak u glavu i odmah presađivanje organa. Zamislite vi kada bi presadili organe nekih karaktera iz ove Hrvatske države, kad bi neki dobili jetra ili srce recimo, šta bi bilo odmah bi propali na ispitu, znamo gdje bi to išlo, ne bi išlo na presađivanje nego u smeće i tako. Ali nemojte očajavati također, imate nove tehnologije ako sad poljoprivreda ne funkcionira, ekonomija možemo uvijek klonirati Milku Planinc Malado da vam ona dođe ovdje i uspostavi sustav kako je bilo '90.te.
Hvala.
Idemo dalje, sada je Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice … [[Govornik se ne razumije.]] govorite tamo možete vani to raditi poslije. EU fest, festival demokracije, je li to tako, izvan domovinska Hrvatska, 6 sati mora letiti da glasuje, imaju duplo državljanstvo, od njih se samo traži lova, ali tome dolazi kraj, jer dijaspora više neće trpiti šikaniranje, izvan domovinska Hrvatska. Festival demokracije, je za neke u medijima, a za neke totalna medijska blokada, medijska manipulacija, kako mediji funkcioniraju u Hrvatskoj, jesu li to uopće hrvatske, medije. Hrvatskom narodu, je stavljen filter, filter, koji sprječava, protok kritičnih informacija i to je filter, iz stvarnoga svijeta i ljudskoga mozga, tu prolazi samo što hoće ovi bivši novinari, iz … [[Govornik se ne razumije.]] , njihovi nasljednici i agitpropovci. Svi se moramo, moramo svi tražiti informacije utemeljene na činjenicama, a ne reklo kazalo. Moramo se svi uspostaviti budalizaciji, budalizaciji Hrvatske držve a ne tuđmanizaciji. Primjer jedan sada hajka medijska, protiv Neovisnih za Hrvatsku. Split je bio skup, puna dvorana, pozvane su sve medije i nitko nije došao. I sada jedan krkan iz Večernjeg lista, kaže, kakav je to plan i program, zastava i micanje biste krvavoga bravara, pa to ste vi nama nametnuli, vi. Vas ne zanima, uopće plan i program, to nikoga ne zanima. Mene je pitao jedan krkan iz lokalnih medija, kaže, Glasnović, njega ne zanima nacionalna sigurnost, ilustracija, njega zanima Glasnović. Jer ovo možda najljepša vlada do sada? Vidite to sada, evo, budalizacija Hrvatske države, samo zabava. Zašto do sada netko nije pitao, zašto nije stvorena jedna skupina za strateško promišljanje iz dijaspore? Imate ljudi tamo, kvalificirani, toga nema. Zašto ta pitanja ne pitaju? Zašto ne pitaju pitanja okorjele privatizacije i pretvorbe i retroaktivnim zahtjevima. Zašto nisu provedeni? A neki feudmašali i predsjednici, imaju tešku lovu i vani na bankarnim računima. Jel to selektivna pravda? Zašto ne govore da su nam totalno zauzeli kulturni prostor, ovi balkanski, ovi bedaci, glave iz bivšeg sustava, ja mislim da mi živimo negdje tamo, '70.g. prošloga stoljeća. Bankarski bleferi koje nas predstavljaju vani, uzeli su kulturni prostor. Evo, kada bi gledali hrvatske proizvode vani, filmove, čitali knjige, mi bi mislili da ljudi u Lici opće sa svinjama, da jedu iz iste zdjele tamo u koje vrše veliku nuždu, to je naš kulturni prostor. I samo tko se tamo paradira? Udbaši, cinkaroši i karakteri, ali i ljudi koji oče čuti koji se trebaju čut, nećete ništa čut od njih, to je to, kultura varanja, pa šta se čudite sad za te lažne diplome, standardna procedura u bivšoj državi je bila, ideš na janjetinu, pivo i tamo možeš kupit u svakom restoranu za 500 maraka, a iste glave mu vode državu, isti karakteri, tu se smiju neki doktori ovde, a on zna kako se prije funkcioniralo, mito, kuverta itd. i danas se to radi. Zašto, šta radi naš JAZU, HAZU, zašto do sad nisu napravili ovaj napisali službenu povijest Drugog svjetskog rata, nego po glavama nas udara i po tikvi, jugozomboidi, hibridi, Srbi i cincarska plemena. Zašto to nije napravljeno, imaju 132 člana? Zašto nije tu formiran centar za pomirbu i istinu, kao u Sloveniji gdje će se, oni kojima se oduzela imovina … [[Govornik se ne razumije]] imovina 45.-te godine i imovina se vraća natrag, ništa od toga. Zašto je to tako, zašto šute svi? Znamo zašto šute jer RH je ostala i bila, još je ovo udbaško komunistički kalifat, kalifat i da se je Krist rodio u RH, mi bi slavili posljednji doručak, ne posljednju večeru, već bi njega otkucali do doručka, po tome, tu bi se i povijest … [[Govornik se ne razumije]] zapadnog svijeta, ali ove ljude koji su se prodali za Judine škude, za 10, 20, 30.g. svi ćemo znat tko su oni, a oni kad umru, kad idu preko bare, oni će se zakopavat, tamo na lončarevoj njivi kao Juda.
Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, gledajući danas ove osobne invalidnosti, ove osobne valitatom, ja bi rekao, kada bi imali trunak, trunak hrabrosti, što oni imaju svakodnevne i kada bi imali čistinu duha, kao mala Mila Rončević, puno bi bolje rješavali i brže probleme u Hrvatskoj, a ne da ovdje padamo, na laži, obmane i da se non stop prikrije u Hrvatskoj korijeni problema, a samo bavimo se simptomima. Danas, 8.5.'45.g. ušli su oni sa troložno kapa, tronožac, znate ono petokraka, nosim kapu sa tri roga, borim se protiv Boga, ušli su ti tifusari u Grad Zagreb, a danas, nakon te pošaste, što se dogodilo nad nama nakon '45.g. oslobođenje za neke jugozomboide, oslobođenje, jer su oni dobro profitirali od toga svega i njihovi nasljednici, a drugi su dobili metak i žicu u osmicu. Danas gledamo … [[Govornik se ne razumije.]] te kriminalne organizacije, privilegirane lažove, zlobne neznalice i nekakve komičare, nekakav Vili Matolo, sam gledao, nije li on komičar, ne znam što je on, ali se non stop … [[Govornik se ne razumije.]] i prave, … [[Govornik se ne razumije.]] dokazi, svjedoci imate dvije Srebrenice samo u Macelju, tri u teznom, dokazano, kosti ne lažu, ali ne. Što se nama dogodilo nakon '45. i to se non stop prikriva u … [[Govornik se ne razumije.]] medijima, pa taj uzrok svega što danas gledamo, da je Hrvatska jedina postkomunistička zemlja, koja nikada nije provela ilustraciju i ta temeljna tri koraka. Prvo da ljudi znaju što se je događalo. To se prikriva kao zmija noge, to se prikriva, kao onaj sporazum … [[Govornik se ne razumije.]] pakt nacista i komunista, o tome se previše ne govori. Prvo NK VD je obučavao Oznu, NK VD je ruska … [[Govornik se ne razumije.]] policija, a Ozna je ta jugoslavenska tajna policija, radila po istom obrascu, čišćenje, prvo treba ubiti 10% populacije, kada se to napravi, onda se izbriše memorija i nikom ništa. To je zato što Hrvati danas nemaju pojma, tko je … [[Govornik se ne razumije.]] Šegić, Judevit Jurak, tko je Andrija … [[Govornik se ne razumije.]] koji je pjevao šlagere, koji je ušao bjelovarsku Oznu, a možda je mogla pitati ona ministrica, kak se zove Mrak, Mrak nešto tu nije danas ovdje, graditeljstva, koja je naplaćivala 1700 eura po kvadratu u Gunji tamo gore, namještala poslove itd. ona nije ovdje danas, ali to su, ona je tipični primjer ostatak bivših kadrova, mislim Mrak Taritaš. Evo drugi korak je cinkarenje, cinkarenje je bio pokazivanje, dokazivanje … [[Govornik se ne razumije.]] režima. Da, neki su se angažirali na partijarskoj bazi, imam tu jedan spisak, oni su voljeli tu državu, otkucavali su susjede, prijatelje, evo neka … [[Govornik se ne razumije.]] imena, empirijski dokazi, ima neki ovdje u Saboru, najbolji, loto, medeni, s tim je medeni radio i jedan Fred, ne ovaj Fred, ali ima sličnosti. Fred, treće je bilo, pljačka otimačina, pola Zagreba je poubijano, ne samo mikrokozam Hrvatske je Zagreb, imate masovne grobnice koliko hoćete, to nikoga ne istresa ali otimačina. To zašto je danas u Hrvatskoj, samo 5% zemljišta, gruntovna i katastara ispravno, radi otimačine racionalizacije. Koga su ubijali? Ubijali su djeda, on je u jami završio od Zlatka Hasanbegovića, njemu su sve maznuli i pokrali i drugi našeg susjeda tu, … [[Govornik se ne razumije.]] cesta, moj djed je bio živ onda, susjed njega su koknuli, on je bio zubar, popravlja zube, … [[Govornik se ne razumije.]] otimaču. To su radili trojke Ozne, na čelu sa Vladom … [[Govornik se ne razumije.]] sudac, a on danas ima, taj masovni ubojica ima plakat u ovome na Jarunu, gdje piše sportski djelatnik, pa od masovnog ubojice do sportskog djelatnika. Što se događa danas, što je sa policijskim zatvorenicima, Josip Bilušić, čovjek, znam ga, 11 g. zatvora, nikom ništa, dobiva 3,5 tisuće kuna, oni koji su ga osuđivali su danas na vlasti i u sudstvu. Što se slavi danas u gradu, gdje je spomen dan u Zagrebu danas, da su svi tramvaji nakićeni zastavama, jel to stavi ovaj grah majstor, grah majstor, ovaj, što se danas obilježava, naravno, taj genocid, … [[Govornik se ne razumije.]] je masovno ubojstvo nad Hrvatima, ali njihov križ je simbol, križ je simbol kršćanstva. A križ ovih … [[Govornik se ne razumije.]] sotonista, je žica osmica i ona mesarska pregača, jer s tim su ljude ubijali, kada su bili na koljenima, tisuće, tisuće od Slovenije do Boke Kotarske, da im ne bi mozak poprskao itd. ali oni će sami sebi pojest, jer ti su jugozumboiodi, to je autoimuna bolest, ko ebola i oni će sami sebi pojesti obraza.
Iznošenje stajališta Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, Kurikulum vidimo da puno ljudi rade na svoju inicijativu. Imamo npr. župnik u Osnovnoj školi Oštarije u Ogulinu gdje se proučava glagoljica, imam tu kalendar, oni dobro rade, to rade djeca naša, to treba biti standardna procedura u svakoj školi. Ja ovaj kalendar ovaj dajem našem potpredsjedniku gospodinu Brkiću, to možete vama dat kao ovaj šta se može napravit, to su divna djeca, još imamo tradiciju, to se njeguje, to je dobra stvar. Evo, glavna tema 8.5. Bruna Esih je progovorila o okupaciji Hrvatske države koja još traje. Odmah su se javili jugozomboidi, grah majstori i drugi karakteri, odmah ću čuli te pridjeve, šokantno, kriminalno itd., ali mi znamo da demoni najviše divljaju, demoni se javljaju i luduju kad se govori istina. O tom, nakon toga smo vidli nekakav marš, marš besmrtni partizanski odred, od tamo od trga do trga, ali jedino što je besmrtno ostalo od tog odreda partizanskog su njihove penzije, oduzeta imovina, društveni stanovi i bespovratne penzije, mirovine što su dobivali jer su oni živjeli od 3 izvora financiranja, njemačke odštete, hrvatske dijaspore i američke zapadne kredita, tu vidimo sliku Pape ne znam zašto jer to su većinom militantni ateisti, njima ne Sveta Trojstva je Marks, Lenjin i drugi karakteri i Staljin naravno, marš besmrtnika. Tu je nekako zalutao ruski veleposlanik, njegova ekselencija Azimov, Rusija, Rusi su ponosni narod, oni njeguju tradiciju i vjeru, a možda se je on zalutao s ovim ateistima militantnim koji su njega uvjerili da on predstavlja Sovjetski Savez, a ne Rusiju koja je današnja Rusija, ti jugoslaveni itd. Evo, mi mu sve opraštamo, on je pravi čovjek, kao Rusija je prava nacija. Sad, šta se događa, ajmo ovako ako oni pljuju po 10-tke tisuća hrvatskih žrtava i drugih žrtava 100-tine tisuća, kako je Srbija prošla pod srpom i čekićem, imate naslov knjige Srđan Cvetković, pobili su ovi koji su zamijenili ovaj kokardu za petokraku samo ulaskom u Beograd '44. godine u rujnu su pobili 10.000 Beograđana, ista stvar se i tamo ponavljala. A njih nije briga jugozomboida o našoj srpskoj braći, nego samo propaganda i agitprop. Oni su pobili više, u stvari više su pobili Srba, nego su, nego su nacisti pobili kod Kragujevca, a nitko ništa, a u 44.-te do 45.-te pobili su tamo 75 000 Srba, Mađara, Nijemaca. Šta je sa silovanim ženama, o tome nitko ne govori? 2 milijuna žena je silovano u području crvene armije i to su radili i ovi zlodusi sa trorožac petokrakom, o tome se ne govori, šute naši vreli femenisti o tome, šute o tome. Sad evo do 77.-me godine, sodomija, homoseksualnost je bila, bilo je kriminalno djelo i u Jugoslaviji, ali sad ja se pitam da li gospodin Stazić, Arsen Bauk i drugi da oni, oni, jesu oni homofobi pošto brane taj sustav gdje su se homoseksualci zatvarali, to je bilo kazneno djelo. Baš me čudi šta misle ove nevladine udruge za ravnopravnost spolova kad oni brane taj sustav koji je mogao preživjeti samo na startreku, ovi naši vreli demokrati sada, to je bilo kazneno djelo, sodomija i oni brane taj sustav. Šta reć kasnije, šta možemo reć bivšim potomcima milicionera, udbaša, komunističke partije, al o tome je sve pisao ovaj barokni pjesnik Junije Palmotić, pjesma se zove Gomnaida, a ona govori o izmetu i ovo je rekao, „govnene su riječi vaše, govnena su vaša djela“, po tome ne treba puno više govorit, mi smo ovdje nastavili sa baroknim pjesništvom, ali u akciji, u praksi sjećamo se jednog novinara koji je dobio na Splitu kantu govnijade, toliko o sustavu koji je mogao preživjeti samo na startreku i jugoslovenima i njihovim potomcima.
Zahvaljujem kolega Glasnović.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,02 SATI]] Nastavljamo sa radom sa iznošenjem stajališta po klubovima, odnosno nezavisnim zastupnicima. Prvi je tražio riječ kao nezavisni zastupnik … ... [[Upadica se ne čuje.]] Kao klub? Kao klub ili kao nezavisni zastupnik? ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Željko Glasnović izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa piše nezavisni zastupnik, ja čitam ono što piše.
Poštovane kolege i kolegice, ja vas pozdravljam one koji su imali izdržljivost da ostanu ovdje nakon velikog slavlja i šampanjca. Ovako, završen je festival demokracije, festival demokracije od 156 tisuća registriranih birača izvan Domovine, od toga pola je od Australije do Kanade, njih registriranih je možda manje od tih 156 tisuća, pola a od tog broja 7,5 tisuća je glasalo. Kako je moguće, možete dobiti više ovaj, više ljudi će doći na utakmicu Gračani-Markuševac nego je izašlo na izbore. Kako, mi znamo zašto je to tako i ti su ljudi neki morali letjeti 3, 5 sati do birališta, još nema dopisnog glasanja. Ne samo to nego imali smo probleme u konzulatima koji su prijavljeni DIP-u, jedan primjer je bio, dolaze ljudi, voze 3 sata u Stuttgart, konzulat i tamo vide i ako imaju sve, uredno, da nisu na spisku i dobiju upute od konzulata da glasuju za Nijemce, za njemačku ovu opciju u Stuttgartu. U drugim zemljama to je jednostavno, imate adresu, onaj ... [[Govornik se ne razumije.]] , ustvari ... [[Govornik se ne razumije.]] JMBG, broj 9, imate više od 9 brojeva i odmah glasujete, dokazujete, vi ste državljanin te države. Ne samo to, nisu bili problemi u toj kampanji, imali ste totalnu medijsku blokadu od mainstream media. Samo ću jedan primjer dati ovdje, došao je u Hrvatsku tajnik ... [[Govornik se ne razumije.]] national, nacionalnog okupljanja, to je stranka Marine le Pen koja je pobijedila u Francuskoj za ove europske izbore. On uopće nije bio ni u kadru kada je sazvana press konferencija a to je stranka pobjednik u Francuskoj, šta to govori o našim mainstream medijima. Kad govorimo o medijima, samo ću pročitati vama tko vani predstavlja nas u vanjskom svijetu i koja su to imena. Samo ću neka pročitati, ovo su najutjecajniji mediji globalne: Deutsche Welle, dopisnici: Jovan Vukosavljević, Allgemeine Zeitung, Stevo Krivokuća, Le Monde Nikola Vukobratić, Liberation poznati Sandi Blagonić, The Guardian Aleksandar Holiga, Switzerland's News Željko Peratović-Dildo, ne znam zašto je dobio prezime Dildo a možda ima to neke konotacije sa referencijama nekim, Associated press najveća i najstarija novinarska agencija Dušan Stojanović, El Pais Svetlana Milosavljević, BBC Srboljub Živoinović, CNN Petar Stefanić, politika Vojislav poznati Mazzocco, New York Times Dean Jović, Tv France. Ivo Goldstein, Washington post Žarko Pohovski i ART Hrvoje Zovko pod pseudonimom. Imamo naravno Corriere della Sera Slovenka Drakulić.
... [[Govornik se ne razumije.]] svega toga?
Da, Slavenka Drakulić, Colier Delasera. I to su ti ljudi koji [[Upadica Radin: Koje bi bilo značenje svega toga?]] Molim? …/Upadica Radin: Koje bi bilo značenje toga ... [[Govornik se ne razumije.]] ?/… Pa oni kreiraju percepciju Hrvatske izvana. I ja vidim, ako vidite po imenima naravno, po ideološkom predznaku da tu nema, uopće nema tu objektivnih, neću govoriti o portalima. Spomenuti ću samo da ovakvi ljudi kreiraju percepciju o nama vani, to istina izlazi na vidik. Neću govoriti o portalima kao ... [[Govornik se ne razumije.]] report itd., jer tu bi bio cijeli dan. Ja bih preporučio, preporučio bih medijima u Hrvatskoj barem da dođu 3. lipnja, ponedjeljak u Westin gdje će biti jedna inicijativa za donošenje zakona o razotkrivanju informacija, tzv. lustracija koji to, to je jedna akcija, inicijativa zaklade Konrad-Adenauer i dođite tamo, nemojte to blokirati. I ja bih pozvao ove Internet, ove trolove na internetu, ja sam njih sam skinuo 70 koji dobivaju 200 kuna po glavi od Fakulteta filozofskog i na dalje, koji rade, šire dezinformacije i distorcije po internetu, ja sam sam skinuo oko 70 sa svojih stranica, neka dođu u Klinča Sela 8.6. na Thompsonov koncert, ja vas čekam tamo i pridružite se državotvornim snagama.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice, bivši sustav i svaki komunistički imao je 3 temelja, a ta temelja su bili, … [[Govornik se ne razumije]] su bili abolicija. Prva abolicija obitelj je kao prirodna zajednica, to vidimo danas, abolicija vjere, sve religijskih zajednica, većinom kršćanskih i treće abolicija privatnog vlasništva, to gledamo danas i tko to ne shvati, živi, možda je tu došlo i start reka ili sa Marsa ili neke druge planete. Površna analiza će pokazat da je ovo samo nastavak šta gledamo danas bivšeg propalog eksperimenta zvano SFRJ, to se može dokazat, empirijski dokazi, imate 5% zemljišnih knjiga koji su ispravni, katastar iz 19. stoljeća. Čitamo danas u novinama, svaki dan čitate neke malverzacije sa zemljištem, danas čitate, čovjek uzurpirao 15000 m2 kod groblja, gore kod Mirogoja, nikom ništa. Evo primjer jedan, totalno, naselje ne samo pravde, nego povijesne istine, nad povijesnom istinom nasilje, imate Zrin, naselje Zrin, spaljen 1943.g., hrvatsko naselje, to su spalili šumski banditi 1943., od 851 stanovnika ubili su 291, samo je 16 muškaraca starije od 18.g. preživjelo, najmlađa žrtva imala je 15 dana, 15 dana. Stvarni vlasnici su izbrisani iz zemljišnih knjiga, imovina je konfiscirana i zabranjen je povratak tih ljudi do dan danas, zemlja je dana nekom drugome, jednoj drugoj manjini čiji neki od predstavnika sjedi danas ovdje u ovome HS. Akciju je pokrenulo, tu akciju za povratak Zrina na natrag i povrat njihovog zemljišta u Zrin je pokrenula Inicijativa Hrvatske sloge čija je predsjednica Slavica Bučko. Već oni mjesecima traže odgovor tko je odgovoran za povratak tih ljudi, povratak imovine, restituciju, jel USKOK, dudi, lokalne vlasti, Fond za naknadu oduzete imovine, do sad nema nikakav odgovor na ta pitanja. Samo ću napomenut da je Zrin samo mikrokozam hrvatskih naselja koji su doživjeli istu sudbinu u Lici npr. i drugim mjestima i da se ljudi mogu vratit i na svoju djedovinu, što je njihova. Da ne govorim o njemačkoj manjini koja je totalno nestala u toj bivšoj državi, o tome nitko ne govori, samo vrtimo se u krugu. Slovenija je pokrenula povratak nezakonito oduzete imovine, ima i komisiju 60 tisuća Slavena će dobiti natrag povratak nasilno oduzete imovine. Šta je sa Hrvatskom? Ali ne drugovi svih Vlada od završetka Domovinskog rata do dan danas su blokirali ovakve informacije, rasprave u Saboru, naravno u skladu se krugovima u hrvatskim, ne hrvatskim medijima, ne samo da su nama izbrisali kolektivnu memoriju, da su izbrisali istinu nego su izbrisali privatno vlasništvo koje je temelj svake normalne države. I mi danas govorimo o demokraciji. Drugovi i drugarice, neke koje sam vidio jučer na proslavi, kada sam ih vidio, danas mi se povraća od smrada njihovih duša. To ću spomenuti, trebalo je kvačicu staviti na nosnicu za te karaktere neke koje sam vidio jučer.
Klub zastupnika Nezavisni za Hrvatsku, također se javio za iznošenje stajališta. U njihovo ime govorit će zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice. Pristup informacijama. Što je dozvoljeno medijima, što nije dozvoljeno medijima? Je li temeljno ljudsko pravo, pravo na istinu? Zašto se to non stop blokira u mainstream medijima? Primjer, jedan sam govorio prošli tjedan, tajnik stranke koja je dovela 10 milijuna glasova u Francuskoj za EU izbore, pobijedila je izbore te za EU parlament, nitko nije s njih razgovarao u Hrvatskoj. Medijska blokada. Evo čak još primjera. Hrvatska pravoslavna crkva drži simpozij u Rijeci, od mainstream medijima opet ne dolazi nitko. U riznici hrvatske znanosti u Državnoj arhivi, promocija knjige Stjepana Loze, puna riznica tamo, ova, stvari čitaonica, stotine ljudi tema ideologija i propaganda velikosrpskog genocida nad Hrvatima, uzrok i izvor ovoga svega od mainstream medija nitko. A ... [[Govornik se ne razumije.]] ne govori da netko vrši psihološki rat protiv Hrvatske. Tko je to? Kad sam čitao taj izvještaj kratki dobio sam postraumatski stres. Hotel Westin prije dva dana, Udruga udovica hrvatskih branitelja Domovinskog rata, simpozij o otvaranju arhiva i zaštitu podataka, traže odgovor od Vlade, pučke pravobraniteljice, Sabora, do sad nikakav odgovor. Taj okrugli stol je organizirala Zaklada Konrad Adenauer, to je već treća njihova, njihov projekat koji se bavi sa lustracijskim zakonima, što je tabu tema u Hrvatskoj, nikakvog odgovora nema. Ali uzrok svih tih društvenih anomalija kod nas leži u korijenima. Pa tu sjede ljudi koji su radili za KOS, u ovom Saboru, ljudi koji su bili suradnici udbe, neki su tukli po nama u Domovinskom ratu. I danas oni vode nekakve odbore i o tome se šuti. To je naravno u mainstream medijima sve prešućeno. Poljska, Poljska je ustanovila institut sjećanja i rezoluciju za otkrivanje informacaija. A kojih informacija? Porijeklo imovine, porijeklo imovine, otkud lova, imao si bicikl sad imaš 5 stanova. Tito jugend, bivši SKOJ-evci, ovi sindikati itd., da ne govorim. Pa Poljska je doživjela, ne samo gospodarski rast nego moralni i pravni procvat. A gdje smo mi? Gdje smo mi, tamo gdje smo bili skoro '80.-ih godina jer Hrvatsku vode nelustrirani kadrovi i njihovi nasljednici i sve se ovo prešućuje u mainstream medijima. A tko je meta kada govorite ovo? Vi ste meta, crna propaganda, klevetnička kampanja, da ne govorim koliko imate hibridnih trolova, ne samo u mainstream medijima nego po internetu koji haraju i sve ovo blokiraju u mainstream medijima. Samo Slovenija i RH nisu dovele te, nisu provele te zakone. I totalno se sprječava ... [[Govornik se ne razumije.]] tog, ostataka bivšeg režima, neke koji sjede ovdje danas i nama glume demokrate. Pa tu su, evo, oni nisu bježali vani, njihovi sinovi i kćeri, stvorili su drugu generaciju iseljenika, oni nikad nisu lopatu vidjeli, ali tu su s nama ovdje i glume kozmopolite i demokrate. Oni su probali zaustaviti tu izmjenu zakona, Perković, Mustač, sjećate se to? Tu blokadu su i to se danas nastavlja. Sloboda medija u Hrvatskoj je samo jedna iluzija, iluzija i ja bih rekao za rebrendiranje Hrvatske, ja bih predložio da dođe ovdje Pamela Andersen u binikiju iz tamo Baywatcha, iz spasilačke službe i neka ona pozira sa gospodinom Manulićem, tamo skupa, to bi bio dobar poster, dobro došli, welcome to udbaland.
g. Željko Glasnović iznijet će stajalište Kluba zastupnika neovisnih za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice koje su ovdje, malo smo razgovarali o poljoprivrednom zemljištu, ajmo nešto malo o poljoprivredi. Kakva je strategija Ministarstva poljoprivrede RH zadnjih 25.g.? Na čemu je potrošeno 100 milijardi kuna u poljoprivredi, gdje su ti rezultati? A neki peglaju po Glasnoviću, al nije Glasnović bio na vlasti. Bilo lijevo, desno krilo partije, 100 milijardi kuna potrošeno. Kako to po rezultatima, ja bih mogao slobodno reć da bi svi ti ministri do sada trebali biti u zatvoru ko ovi krkani iz Uljanika. Također trebaju ove u zatvor staviti ove traktore fendije, traktore fendije, na šta su oni trošili novac? Evo davali su poticaje ljudima da sade kulture koji imaju državni, državni poticaj. Gdje su druge egzotičke vrste voća, povrća? Možete odmah poslat u Italiju i odma možete to prodat. Ima li Ministarstvo, danas, poljoprivrede barem neka … [[Govornik se ne razumije]] razvoja strategije poljoprivrede? Koliko je uloženo u objekte za procesuiranje voća, povrća? Koliko je uskladištenje tih proizvoda? O čemu mi govorimo ovde? Riblje farme, koliko je ugroženo riblje farme? U nekim mjestima na globalnoj razini, riblje farme su isplativije od ovih tradicionalnih, za svinje i za goveda. Tražim pitanja na taj odgovore. Nova tržišta se otvaraju, gdje su nova tržišta? Afrika, Daleki Istok, dolaze ljudi ovdje. Šta je nova tehnologija, robotika, biometrika, sensori? Imate globalne tvrtke kao Agrorobotiks, oni rade na toj razini, na višu razinu su se digli, a mi smo još ovdje u doba kolektivizacije, prije Staljinova poljoprivredna politika koji zagovaraju neki ovdje koji sjede meni ovdje lijevo. A šta ćemo tu sredit, šta? Pa imate zemljišne knjige, nisu sređene, imate katastar iz 19. st., to ste vi krivi, ovih traktora fendiji tamo i vaš heroj Alija Sirotanović tamo, koji tamo tovario, to je vaš, vaš nacionalni heroj, a tu je vaš, Bernardić je sjedio ovdje, mister Bernardić i hvali kolektivizaciju iz 45.g., a vi ćete o poljoprivredi. Pa ima jedan vic, ja bi da vama olakšam malo dan danas kaže, Rusija ima Vladimira Putina, Dalibor Sinčić ima Vladimiru Palfi, pa vi imate, mi imamo ovde, Rusija je imala Staljina, mi imamo Davora Bernardića ima, koji zagovara kolektivizaciju iz 45.g., to je sve isto. Sjetite se kad ste pjevali ono „sadit ćemo žito iz neba, nek gladna Engleska i Amerika gleda“, a Slavonija prazna, a vi ste ovdje na vlasti od 45.g., lijevo, desno krilo, a di je to žito? Ljudi idu odavde kad vide vaše glave, to je zašto se ide u Irsku, radi vas su skliznuli. I sad evo, budućnost, inovacije, evo mladog čovjeka Tvrtko Matijević, proizvodi najkvalitetniji pčeliji otrov, traži otkupljivača, al ne može doć do otkupljivača, šta će radit ovo Ministarstvo poljoprivrede? Evo, proizvod jedan ovde izvanredan, to mladi čovjek radi, a non stop govorite o matru mladi, obrazovani, a to je samo jedna matra da sačuvate vaše sinekure i stražnjice, vas nije briga o Hrvatinama ovde, to ste dokazali radom i vašim uvezanosti sa poljoprivrednom mafijom, to bi davno riješili te zemljišne knjige, a mi smo još u 19.st. i dok nam vladaju roleks komunisti i gdje je važnije u državi da se, nije važno što znate, nego koga znate, tako će bit dok se vas ne riješimo, a možda bi najgori scenarij, ovo je isto vic, nemojte me prekinut, možda bi najgori scenarij ovde bio onaj … [[Govornik se ne razumije]] 70.-tih godina.
Hoću da vidim ovu kutiju, molim vas.
Pa trebate proizvod?
Kutiju da vidim. Da ja, ja da vidim…
Evo, ja vama poklonim … [[Govornik se ne razumije]]
Ne, ne, imate, imate, imate opomenu radi propagande, ekonomske propagande s ove govornice. Izvolite opomena. g. Glasnović, molim vas!
Pa još jedna cenzura…
Imate drugu opomenu radi toga što ste zlouporabili, zlouporabili ovu govornicu, dvije opomene g. Glasnović. Izvolite g. Maras.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče, prvo sam mislio nešto što bi vas možda malo i oraspoložilo i nasmijalo jer ovaj, ali na kraju 238. je povrijeđeno. g. Glasnović je spomenuo vojnu huntu u Južnoj Americi koja je pobila tisuće i tisuće ljudi kao rješenje za RH. Vi na to niste uopće reagirali. Znači, govoriti tako o svojim političkim protivnicima je izljev mržnje, netolerancije i poziv na nasilje, znači, ja vas molim da ubuduće [[Upadica: Hvala vam lijepa]] da [[Upadica: Hvala]] u buduće na to reagirate.
Hvala vam lijepa. Treća opomena bi značila iznošenje iz HS, a ja to nisam nikad radio u životu.
Pa vi ste pobili pola milijarde ljudi.
Ja, oprostite, oprostite, oprostite, idete sami, dobro.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj neovisnih za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege, nakon rasprave danas što smo čuli, imam samo jedno pitanje, je li određeni dio Hrvata, političara, akademika, novinara, jel su oni cijepljeni protiv istine? Danas smo slušali tu raspravu o zemljišnim knjigama, ali zašto se blokira ta istina u … [[Govornik se ne razumije]] medijama. Istina nema ideološkog predznaka. Slušali smo danas o otetoj zemlji iz Drugog svjetskog rata, nikad nije vraćena, o tome su govorili g. Culej, g. Zekanović, govorili smo o otetoj imovini, nikad vraćena, nije Glasnović pisao rezoluciju 1096 o suočavanju sa prošlošću, u stvari o demontiranje bivšeg sustava, ostataka bivšeg sustava, nego je to netko drugi pisao. Gdje je provedba na terenu? To je sadašnje pitanje, ne pitanje prošlošću. Samo ću vam dati jedan primjer o obeštećenju, što ne izlazi u javnost uopće, a ovi ljudi nikad neće bit obeštećeni, bili su vam žrtve čistoga genocida, to je njemačka manjina koja je nestala ovdje do 1948.g., njih je pola milijuna nestalo, ubijeno 66000 žena, djece, staraca u logorima. Tim Nijemcima je oduzeto 3000 km2 zemlje koja nikad neće bit vraćena. Od 100 000 što je bilo u Slavoniji, ti Nijemaca da su ostali gore, šta bi bilo sa Slovenijom, bili su najvrjednija manjina, selo Nijemci je imalo 1905. uličnu rasvjetu, njima je oduzeto stotine tisuća poljoprivrednih alata, desetke tisuća farmi, obrta, ta imovina danas vrijedi 20, 20, do 20 milijardi dolara je procjena te imovine. Imate povrat imovine, 135 komunalnih dobara tražila je povratak židovska zajednica, dobili su 10%, ni njima nije vraćeno. A šta je sa desetke tisuća Hrvata? Imate 20 tisuća Hrvata su dobili povrat, restituciju za oduzetu imovinu, a svaki je dobio po glavi 15 tisuća američkih dolara za zemljišta i objekata u centru Zagreba one koji danas vrijede milijune i milijune kuna. Je li to pravda? A ovim drugim Hrvatima koji su pobijeni, otjerani i tu danas tu istinu sakrivaju neki, uzrok problema danas, tj. to je pravni i moralni problem Hrvatske danas, ne jučer, neki prave isprike, žive u kulturi poricanja i opravdavaju taj bivši jednopartijski kriminalni režim. Neki sjede ovdje, nekakvi seljaci, Bog sačuvaj. Mislim da se Radić vrti u grobu. To su za mene i takvi slični moralni zločinci. Što imate? Imate npr., čuli smo danas riječi kao komisija za uzurpaciju, vojno-kazneni sudovi su harali po Zagrebu, nju je vodio jedan šef OZNA-e, Vlado Ranogajac, šef OZNA-e. Ljude su ubijali da im se oduzme imovina. On danas ima plakat tamo kao sportski djelatnik na Jarunu. Taj šef OZNA-e. A tamo piše sportski djelatnik. Ljude su ubijali i onda ex post facto nakon ubojstva sudili. Jednostavno, znamo zašto. Čista pljačka. Kad govorimo danas o tim zemljišnim knjigama. Gdje su mehanizmi kontrole? Je li nam trebalo 30 godina da shvatimo, ako nema do najniže razine kontrole na terenu, u županijama, u gradovima, gdje su harali tu nacionalni osviješteni kriminalci. Imate slučaj gdje su od beskućnika uzeli iskaznicu i s njegovom iskaznicom kupili tuđe zemljište. To je nezamislivo u zapadnim nekim državama koje su države utemeljene na pravu. Ako morate poštivati zakon, ne morate brzo poštivati zakonodavca. A neki od tih zakonodavaca danas živi u tuđim stanovima u centru Zagreba, najelitnijim četvrtima i mi govorimo o pravdi, a ni riječ ni slovo od p ni l od lustracije nemamo. Tu i dok se to ne dogodi, tu neće biti ni katarze niti će biti društvenog mira koji se kupovao već pola stoljeća.
Hvala lijepa.
Idemo sada na 4. Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice ključna riječ jutros voda a nije samo pitka voda u pitanju nego kako mi upravljamo u Hrvatskoj sa resursima, vodnim resursima. 40% svjetske populacije pati od manjka vode, tisuće djece, većinom djece dnevno umire od zagađene vode i svi govorimo godinama da je voda strateški resurs. A kako postupamo po svojim resursima u Hrvatskoj vodenim? Čuli smo jutros već o koncesijama, znamo sad da je dana Jamnica, izvor Jamnice do 2029. godine nizozemskoj tvrtci koja se crpi do onda po nekim podacima 280 milijuna litara vode, prodan je također izvor Cetine, također je dan u koncesiju američkoj tvrtci za 50 godina. Čuli smo da Slovenija stavila je vodu pod državnom upravom. I kakve god jesu Slovenci i najbolji dio je pobjegao tamo '45. u Korušku a još imaju nekakvu nacionalnu svijest a ovdje vidimo šta se događa i govorimo o vodama i strateškim resursima. 90% populacije Hrvatske priključeno je na vodovod, vodovodnu mrežu ali manje od 30 minuta od Splita imate sela u Dalmaciji gore u zagori koji nemaju vodu. Žive kako su živjeli tamo prije 100 godina, gdje su nosili vodu na leđima od izvora. A 50% Hrvata je priključeno na kanalizaciju, to je viši zabrinjavajući podatak jer znamo šta se događa na Jadranskoj obali kad se nelegalno prazne te septičke jame kuda to sve ide, znamo kuda to ide, u more. Šta radi Hrvatska voda sa novcem koji dobiva? Čuli smo da prije godinu dana najavu za 35 projekata upravljanje vodama koje vrijede oko 1,7 milijardi eura, to su od brana na Savi od Dračenovaca do Nove Gradiške. Ali sam prije godinu dana govorio da na Balkanskom poluotoku izgrađuju se stotine, stotine hidroelektrana i kakve će to posljedice imati na Hrvatsku, na okoliš i na cijelu regiju kada je u pitanju voda. Najveći problem, zabrinjavajući problem je gubitak, gubitak 50% vode kroz zastarjeli sustav i zastarjelu mrežu. O tome se godinama govori, a šta je napravljeno po tom pitanju? Kolko danas vode gubimo? Rast na globalnoj razini će porast evo za slijedećih godina raste 2, 3% svake godine od '80., porast će biti 50% za opću ovu uporabu, a 400% za industriju. Gdje smo tu mi? Šta je sa Dalmacijom, gdje je naviše problem sa vodom, skupljanje kišnice, uporaba vode za druge stvari, imate mjesta na zemlji gdje se voda filtrira 2 puta za poljoprivredu i za druge radnje, kako mi, a gdje su tu kontrolni mehanizmi, koliko ima ljudi priključeno nelegalno na vodovod. Imami smo jednog krkana dole koji je na Mosoru zaustavio, za cijelo selo je zaustavio opskrbu vodom. To znači imamo puno eksperta, danas će biti razgovor, duži razgovor o upravljanju vodama, o zakonu, ali imamo puno eksperta, ja bi reko da su oni kao seks terapeut koji zna sve ljubavne položaje ali nikada nije imao curu, a u stvari ima gumenu lutku za ljubavnicu. To su ti stratezi salonski, bez kontrole i nadzora neće ništa biti od ovih upravljanja vodama kako treba.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Temeljem čl. 249a prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice koji su ostali. Dva prosvjeda danas pred Saborom, jedna ogorčeni radnici iz Meiso d.d. Goričan iz Međimurja, traži se smjena njihove direktorice Snježane Dominić koja je dobar posao radila, drugi mandat je istekao i sad izgleda je tvrtka pred stečajem, CERP je vlasnik 80% dionica, ljudi će možda biti na ulici, traže intervenciju od Ministarstva financija, njega su zvali i drugih ministarstava. Javio se ovaj župan Posavac barem, situacija je neizvjesna, naravno, stara priča hrvatska. Tu se neki knezi Drpislavi maznuli lovu, neki su završili u zatvoru. Jedan Miroslav Lukša, 6 mjeseci Zvonimir Horvat godinu dana, standardna procedura i država treba vidit da ti ljudi ne ostanu na ulici. Drugi protest, školska lektira, zastrašujuće, to sam čito neke odlomke iz ove lektire. Tko bira to štivo, to su 14 godišnjaci. Imate jednu knjigu Norveška šuma gdje 31 godišnjica učiteljica ustvari opisuje kako je siluje 13-to godišnje dijete, super, 14 godina to čitaju djeca. Crna mati zemlja, pedofilske radnje, nogometni trener siluje godišnjaka 10 godina i tamo opisuje kao briše sa penisa izmet, super. Anđeo u asfaltu još nekakvi netalentirani krkani, ovaj govori o djevojčici prerezana motornom pilom, branitelji, ribolov sa mesom od mrtvih četnika itd. Pa čega se mi čudimo, čudimo ovde? Ovim glavama je mjesto na psihijatriji ili u federalnom zatvoru tamo, Karakaš, Matanić, kulturni prostor, tko je preuzeo kulturni prostor u Hrvatskoj. Kino Lika, žena opći sa svinjom, koga probaju oni šokirat? Za koga pišu ti karakteri ti genetski anarhisti i ovi zaposlenici Frankfurtske škole. To je zastrašujuće. To je samo jedna imitacija organske dekadencije koji se pojavljuje na zapadu, oni misle da su nekakva, zamislili su sebi da su nekakva avangarda, a oni su u stvari samodopadljivi i moralne nakaze bez talenta i obični krkani, nisu ni za …/nerazumljivo/… priče. Ja se pitam, tko bira to, to je zastrašujuće tko bira ovakve naslove da čitaju djeca 14 godina. Ja bi mislio to su ljudi, ne samo da su moralne nakaze, nego ja bi reko da su mentalni koprofazi, to trebamo proučiti i tko to dopušta to je moralni zločin protiv djece, obrazovnog sustava i treba tome stati na kraj i toj neprimjerenoj lektiri.
Zahvaljujem kolega Glasnović.
Idemo na drugu raspravu. Klub Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Svakodnevno svjedočimo novoj pojavi korupcije u lokalnim samoupravama, tamo županijama, višim razinama. Najveći izazov ovog stoljeća, ne samo kod nas, globalno će biti ustroj država. Kako će te države izgledati, kako će izgledati državni aparat. Da države budu moderne i efikasne. Kod nas je državni birokratski aparat ima više činovnika nego je imao ... [[Govornik se ne razumije.]] za vrijeme Rumunjske tamo, strahovladavine tamo u Rumunjskoj, pod komunističkim režimom. Od provedbe zakona 35. smo od 38 zemalja kad je u pitanju provedbe zakona. Godinama govorimo o sveobuhvatnoj reformi javne uprave. Što čekamo? Što je sa sustavom ocjenjivanja odgovornosti osoblja koji rade u tim institucijama, upravama. Sjećamo se porezne uprave, skandal u poreznoj upravi, korupcija, HŽ, Sisačke ceste i sad imamo problem u Virovitici, problem u Kopačkom ritu, pa naravno da imate društvenu frustraciju kad vide da se ti slučajevi ne rješavaju i da sve to ide presporo. Šta je sa jednakosti propisanih zakona, imate propisane zakone a u praksi propast. Imate u nekim zemljama, imate 5 g. gubitka ustvari zatvora za činovnike koji su umiješani u korupciju i gubitak mirovine. Jednostavno, jednostavni zakon, provedba jednostavna. Hrvatska ima podatke od 19 zemalja za bankovne račune u inozemstvu, šta se čeka? Gdje je novac? Šta je sa sivom ekonomijom koja je duplo od standarda u Europi, tu je duplo nego je standardna ona siva ekonomija u Europi. Šta je sa stotine milijuna eura koje gubimo svake godine na ilegalnom kockanju? Kako to može proći nekažnjeno? A tabu teme su naravno taj indeks korupcije, percepcije u Europi, a na dnu su sve bivše komunističke zemlje osim jedne šta je Grčka koja je ostala na gudurama Balkana, imate EUROSTAT, najveće neplatiše, ne plaća se radnicima, ne plaća se porezi itd. su po nekim podacima Hrvatska i Grčka, tabu teme a šta očekivati kad je bivši sustav iznjedrio moralno osakaćene osobe i danas imate ljude koji sjede u Saboru ovdje, koji predlažu Zakon o porijeklu imovine, koji brane sustav, koji je sam u sebi bio izopačen, pa šta očekivam ovdje, tu sjede ti ljudi. Vidjeli smo Zakon o zemljišnim knjigama, da je 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo a šta je korijen toga svega? A korijen i rješenje je uvijek na izvoru. A šta je izvor toga, da još nismo izašli iz tog jednog partijskog sustava koji neki brane taj sustav danas ovdje i šta možemo očekivat dalje? To je totalna ironija. U nekim zemljama imate zakone npr. šerijatski zakon za korupciju, ide desna ruka. Zamislite kako bi izgledali glasanje u zagrebačkoj skupštini, u Saboru kad ide desna ruka, to se prije radilo sjekirom, mačem, sad se radi kirurškim zahvatom u Saudi Arabiji, kad bi glasali ovdje, možda u skupštini zagrebačkoj i lokalnim samouprava, samo bi se dizali bataci tamo itd. Imate korupciju u Kini a Kinezi dolaze ovdje a svi se ulizuju Kinezima pa super, dolaze naša braća iz komunističke zemlje a tamo imate za određeni dio lopovluka, imate smrtnu kaznu, Šangaj ... [[Govornik se ne razumije.]] žica osmica, metak u glavu, presađivanje organa. A neki su već spremni za presađivanje organa u Kini naravno, i ovdje imate ljudi ... [[Govornik se ne razumije.]] ostaje isti mentalni sklop, možda se mozgovi mogu tamo presaditi, ne bi govorio o jetrima šta bi bilo tamo.
Treća rasprava Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, danas ću nešto govoriti o nepodnošljivi lakoći davanja javnih obećanja od strane naših ministara. Naime ako se sjećate kod usklađivanja mirovine u rujnu prošle godine, usklađivanje je bilo 2,7%, ministar Pavić je zbog toga što je na desetke tisuća ljudi zbog prelaska prihodovnog cenzusa za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja dobilo 20, 30 kn više mjesečno ali izgubilo zato 70 kn jer su postali obveznici plaćanja police dopunskog zdravstvenog osiguranja, on je obećao zbog takvog velikog broja ljudi da će problem vrlo brzo zajedno sa ministrom Kujundžićem riješiti, dakle u rujnu prošle godine je palo javno obećanje šta bi trebalo da mi saborski zastupnici tražimo da ministri deponiraju to kod javnog bilježnika da se to potpiše, da se ovjeri takvo jedno obećanje ili bi trebalo izaći pred ljudi i reć ljudi, ne možemo ili ne znamo kako ili što ćemo napraviti? Zašto ovo danas govorim? Pa zato što je od 1.7. temeljem zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, od 1.7. sa isplatom u kolovozu, ide povećanje mirovine najnižim mirovinama od 3,13% i opet će se dogoditi više desetaka tisuća građana koji će zbog cenzusa za oslobađanje od dopunskog zdravstvenog osiguranja koji su stariji od 2004. g., iznosit 1516 po članu obitelji odnosno 1939 kn ako osoba živi kao sama, dakle 15 g. se nisu mijenjali i opet će više desetaka tisuća građana, dobiti 50 a izgubiti 70 kn mjesečno. Radi se o najnižim mirovinama koje su prosječne negdje na razini 1600 kn i najveći broj njih spada u tu kategoriju. Podsjećam vas kolegice i kolege, da je ministar Pavić kad je branio ovdje zakon u drugom čitanju, rekao da ovo povećanje od 3,13% za najniže mirovine ide zbog socijalne osjetljivosti Vlade RH i namjere da se pomogne socijalno najugroženijima. I sad vidi kakva će to pomoć za desetke tisuća ljudi. Dam ti 50, uzmem ti 70 ili neću ti uzet 70 ako ti nećeš ugovorit policu dopunskog zdravstvenog osiguranja ali onda bogme moraš kad dođeš bolnicu ili na specijalistički pregled platiti participaciju. Stvar je vrlo jednostavna. Ne štedi ova država na velikim pipama gdje curi, ova država štedi na malim i siromašnim građanima zato javno prosvjedujem zbog takve nepodnošljive lakoće davanja obećanja da će netko nešto riješiti a ne rješava, ne rješava mjesecima i skoro že, skoro će godinu dana. Javno prosvjedujem i zbog lakoće davanja obećanja da ćemo dati zahtjev da europskim novcem ugrađujemo liftove u višekatne stambene zgrade, nisam primijetio da je ministrica žalac uputila Europskoj komisiji taj zahtjev, bar nisam primijetio u javnosti, ali lijepo zvuči da će se nešto napraviti i držati građane u lažnim, u lažnim obećanjima i lažnim nadama. Bitno da su u lažnim obećanjima i lažnim nadama dok glasuju, a poslije nije bitno. Takva praksa bi zauvijek treba prestati u ovom hrvatskom društvu iako sam debelo svjestan da smo iako smo teško dobili državu i krvavo, da će puno teže biti stvoriti jedno pravično, socijalno, socijalno pravedno društvo. Samo da znate, u petak je na dnevni red Hrvatskog sabora uvršten moj zakon po hitnom postupku koji govori o povećanju cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje. Hvala lijepa.
Idemo dalje, gospodin Željko Glasnović ispred Kluba zastupnika Nezavisnih za Hrvatsku.
Poštovane kolege, kolegice jutros je sazvana press konferencija po pitanju nacionalne ove sigurnosti, naravno nitko nije došo, to ima manje veze sa mojim odnosima sa medija nego sa jednom drugom riječi, a ta riječ je cenzura. Neka stvari su tabu teme u hrvatskom medijskom prostoru. Razgovaralo se naravno o unutarnjim prijetnjama, kao korupciju, slabe institucije, odvajanje juga od sjevere, ne samo po ideološkoj ovoj razini nego na drugim razinama, razgovaralo se je o RBA grupi i novac vani, Hag grupa novac vani, strani računi, a prvenstveno smo razgovarali o kandidature ljudi koji se kandidiraju za državne funkcije i u javnom životu. Treba li ovdje sigurnosna provjera za te ljude? Naravno da treba. Šta se nalazi u arhivu Srbije i BIA-e, njihove BIA-e dolje, to je ova agencija, informativna agencija u Srbiji, znamo da je zbirka mikrofilma dole, velika zbirka mikrofilma i da iz Kocke u svibnju 90-te godine otišao cijeli mikrofilm partije, otišao je za Beograd. To znači da su neki ljudi koji su na tom spisku, mikrofilmu suradnici, da su oni prijetnja nacionalne sigurnosti. U ovom se Saboru govorilo o takvim osobama, g. Culej je prije nekoliko mjeseci održao press konferenciju po pitanju jedne osobe koja sjedi u Saboru, kodno ime Odisej, mediji su ga totalno ignorirali. Imam također dokumente koji su naravno, pitanje nacionalne sigurnosti jer krtice ostaju, u Engleskoj krtice iz Sovjetskog saveza nisu otkriveni do 60 g., to je 30. nakon što su angažirani. Držim u ruci jedan dokument koji govori kako je tajna služba Armije BiH-a infiltrirala Hrvatsku vojsku i druge naše slojeve društva, taj dokument predajem našem potpredsjedniku Sabora na pregled, to ne trebate vratiti. Imam druge dokumente, npr. gdje su neki novinari radili za AID. A AID je agencija za istraživanje dokumentacije, to je SOA, SIS, CIA BiH-a. To znači da su neki novinari namjerno plasirali dezinformacije od neprijatelja u medije, je li to kazneno djelo? Retoričko pitanje. I mi znamo kodno ime, imam ime, dosje toga čovjeka, kodno ime Kvarner, također. Infiltrirali su ne samo sudbene i ove izvršne vlasti nego su infiltrirali i vjerske zajednice. Treći dokument, kodno ime Sekretar koji dokazuje da su sva hrvatska, sve hrvatske u dijaspori organizacije da su bile infiltrirane od strane UDBA-e. To je sadašnje pitanje danas, ti ljudi su još tu. Imamo npr. jednog gospodina, kodno ime Sekretar koji je odgovaran šta je 6 Hrvata dobilo 15 g. pritvora namještenog od strane UDBA-e da su probali otrovati vodovod u Sydneyju. Nikakve restitucije nije bilo, imate točno kome je slao dokumente, s kim je surađivao u policiji australskoj, to je sve tu, to ne zanima mistere medije u Hrvatskoj jer znamo za koje su radili neki od tih misteri medija i danas, do dandanas rade. Imate u Francuskoj, kodno ime Pjer, infiltrirao HOP, zna li išta o tome g. predsjednik Stjepan Mesić, tamo je u isto vrijeme bio. Imate u Kanadi, sjećate se izdaje Antuna Kikaša, u njegovoj bliskoj blizini imao je dvojicu koji su njega otkucali i sjećamo se šta je bilo s tim naoružanjem koje je dolazilo ovdje iz Afrike i šta je bilo na Plesu, to su sadašnja pitanja jer izdaja ne zastarijeva, kao ubojstvo. Evo imate Kanada opet, infiltrirala hrvatski državni pokret, kodno ime Luka itd. Imate na najvišim razinama žena koja je studirala na Sorbonu, Sorbonu je studirala, ljude su birali ne samo po lojalnosti za taj režim nego po edukaciji, itd., mogu čitat još 3 g. toga ovdje. Povjerenje dijaspore, sad je jedan kandidirao, ja mislim mister Milanović se zove, sjećate se lex Perkovića? A doći će još optužnica ovdje će doć za drugo ubojstvo u Njemačkoj. To su sadašnja pitanja, to su kaznena djela protiv RH koji su utemeljeni u članku 347. i znamo šta je to, odavanje tajne je 3 g., koristoljublje, ti su ljudi ucijenjeni neki je 10 g. zatvora, di je reakcija medija i službenih vlasti?
Prijeći ćemo na iznošenje stajališta klubova temeljem članka 249.a Poslovnika. U ime Kluba zastupnika Nezavisni za Hrvatsku poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, kako, neki su ostali danas, sjećamo se danas Beogradske skupštine, meni svakodnevno dolaze 3, 4 stranke ali kad primite te ljude, kad prošetate odavde do Trga Bana Jelačića morate malo otvoriti oči i mi se svi trebamo spustiti do te taktičke razine gdje se vodi bitka za Hrvatsku državu. Otkud dolazi ta društvena frustracija? Imate taksiste, nemate iste standarde. Jedni ... [[Govornik se ne razumije.]] voze taxi, tarife su niže a drugi imaju specijalni tamo metar gdje se tarife rokaju kao da ste negdje tamo u Americi, u New Yorku imate turističke vodiče, gledam ih svaki dan i svaki dan dobijem nove napade posttraumatskog stresa jer neki govore engleski kao onaj Tonto, onaj film Usamljeni osvetnik, vestern, teror, tu nema standarda nikakvih, naravno, neki pošteni završe tečaj, dođu neki karakteri i oduzmu im posao, standarda nema ali zašto, ne samo na toj taktičkoj razini, na strateško razini imate skrivanje uzroka sadašnje stanja i ovo je sve jedna dimna zavjesa. Tu govore, u ovom Saboru sjede sektaši, ne stranke, bilo je tu sektaša, neke se stranke raspadaju, sektaši, to nisu stranke. Imate prekrivene genetske anarhiste, jugonacionaliste i to je samo dimna zavjesa, to nema „d“ od demokracije, to je gluma jedna, oni zbore o temama, od arheologije do zoologije, o ... [[Govornik se ne razumije.]] govore o digitalizaciji, robotizaciji a ustvari mentalni sklop se nikad nije promijenio ali ja se pitam ovo, ako je bit politike kadrovska politika, kako mogu ti isti ljudi iz bivšeg sustava danas modernizirati hrvatsku državu, tu sjede danas, ovo je samo nastavak bivše države, to sam reko 50 puta ovdje. Kako očekivat od tih ljudi koji ne mogu promijeniti mentalni sklop, imate jednu hindu ... [[Govornik se ne razumije.]] izreka kaže „Prvih 30 godina čovjek stvara svoje navike, slijedećih 30 one stvaraju njega“, kako možete očekivati od ljudi koji su taložili svoje karijere u UDBA-i, Komunističkoj partiji i drugim sustavima, sindikatima da nam danas moderniziraju državu, oni ne mogu to napravit. Ne mogu to napravit, naravno. Danas smo stali naravno u stav pozorno za beogradske žrtve, kad ćemo stat u stavu pozora, to nije ideološko pitanje za desetke ubojstava od UDBA-e, političkih ovih atentata Hrvata vani? O tome sam jučer govorio a to su blokirali mainstream mediji, em naravno, to njih ne zanima, njih ne zanima da je obavještajni sustav RH probušen kao švicarski sir i da se ... [[Govornik se ne razumije.]] države vojne službe drugih država, to njih ne zanima, jučer nitko nije došao, njih zanima da dolazi jedan kandidat iz Glavica, male Moskve, kad se rodi dijete, tamo su neki vali, odmah je dobio ime, ako je muško bio Lenjin i Staljin, danas se zovu Stanko i Lenko, evo. Dolazi takav karakter i on će modernizirat državu, on ne može sebe rehabilitirati, kako će taj za državu? Evo, ako moramo poštivati zakone, prvo moramo poštivati zakonodavce. Koji sustav vlada ovdje, pravni sustav? To sam 30 puta rekao. Ako su nam svi ljudi iz bivšeg sustava, kako će oni uvest nove norme, jednostavne zakone i mehanizam da se ti zakoni provode, retoričko pitanje. Imamo naravno svetaca u Katoličkoj crkvi, moj favorit, pravi čovjek, takvih nema puno u Hrvatskoj, svetac Tomas Morko je glavu izgubio radi načela a svecima nekima ovdje je naravno mister Machiavelli, onaj iz 15. st., cilj opravdava sredstva i tu je sve ok a glavni moto isto imate jednog sotonistu, Aleister Crowley koji je rekao ovo, tu je zakon u Hrvatskoj, na strateškoj operativnoj ... [[Govornik se ne razumije.]] razini zakonja radi šta god hoćeš bez posljedica. Imamo nedavni jednog jugenda iz vladajuće stranke koji ne znam da ima nekretnine vrijedne milijuna dolara, i oni vode državu, od toga nema ništa. Radi te društvene frustracije i mojega laganog posttraumatskog stresa, mogu ovdje najaviti da ozbiljno razmišljam o kandidaturi za Predsjednika države i sve ću ih pomesti sa željeznom metlom, ako ništa, dobit ću bar 5 minuta na ... [[Govornik se ne razumije.]] HTV-u na Otvorenom zatvorenom.
Idemo na 5 raspravu. Poštovani kolega Željko Glasnović, Klub zastupnika neovisni za Hrvatsku.
Poštovane kolege i kolegice, mi znamo da su neke teme u Hrvatskoj tabu teme za medije, to se ne prenosi, najviše moralno-etička pitanja, antropološka pitanja i to se sprječava ta informacije se ne šire vani, još imamo tu vlada još homojugoslavenikus, sad jedan mene prije malo govorio, taj mentalni sklop je osto isti. Šta je sa individualnom odgovornosti, to je poluga svakog zdravog društva? Gdje su tu zakoni? Svaka zakon i kazna je revanš društva prema počinitelju. Ubiješ nekoga ideš na električnu stolicu ili tamo negdje drugdje. Ukradeš vratiš natrag što si ukro. Jednostavno. Šta je ovi ekofeministi itd.? Prije su šutjeli o crnim točkama na Jadranskoj obali, od Rijeke do Omiša najljepše uvale su bile zagađene. Imate 110.000 ovih azbestnih ploča samo u Karlovcu, 1.000 metara šljunka imate radioaktivnog iz bivšeg sustava imate tamo u Kambelovcu. Izgrađivali su u najljepšim uvalama sivu industriju, te mastodonte to je sve propalo i gdje su ekofemnisti. I šta se danas događa? Mi moramo smanjit do '25. godine ovaj komunalni otpad, kolko 50%, jedan Danac 1% ovoga baca svojeg otpada, završava na komunalnom otpadu u smeću, prosječni Hrvat 78%. Šta se tu događa? Ako ne možemo sebe prisilit na individualnu odgovornost kako ćemo druge prisilit na odgovornost? Evo u Bukureštu prošle godine bio je summit Balkan petroleum summit o energetici, 8 će biti sad 10. ovog listopada u Crnoj Gori. Šta je tamo snimljeno jesmo čuli išta o ovim podacima, o zagađenje Jadrana. Imate točke u Jadranu, tamo u srednjem Jadranu naftne mrle od 9 do 108 km dužine, 6 naftnih mrlja su u ZERP-u, u našem ZERP-u. Šta je s međunarodnim brodskim prometom od je 6 najveći zagađivač, to se baca po noći, gdje su naše protumjere, gdje je ono smeće što se nama ovdje svake godine ispliva na Mljet, Dubrovnik iz disfunkcionalnih država koji su više ja bi reko mafijaške države, oni sliče više na Honduras, Gvatemalu i ovaj Al Salvador nego na funkcionalne države. Toliko o zagađenju okoliša. Šta je sa metalnim zagađenjem? Evo, Dan državnosti, pa mi 30 godina gledamo gore na Pantovčaku, šef bivše OZNE kriminalne organizacije koju je formirao NKVD, tajna policija Staljinova i Lenjinova, gledamo DJ Manolića gore, svira svake godine DJ Manolić i drugi karakteri, nikom ništa. Pa jesmo mi bolesno društvo, ja bi, znate imate ono dani sira, dani plesa, trebamo jedan dan hrvatskog mazohizma. Evo prošo je 6. mjesec tko se sjeća Ljudevita Juraka, patolog, čovjek sa međunarodnom komisijom ide u Ukrajinu '43. godine, naprave zapis 2.000 pobijenih ovih seljaka Ukrajinaca, Katynska šuma, dolaze tifusari '45. u Zagreb on neće povuć svoj ovaj izvještaj, ubijaju ga, a taj koji ga je ubio Vlado Ranogajac, šef kaznenog suda u Zagrebu, ha poslije je bio predsjednik nogometnog saveza, možda bi se i danas dobro snašao, danas u Hrvatskom nogometnom savezu, Vlado Ranogajec koji je strijeljao 100-tine ljudi po Zagrebu on ima ploču na Jarunu, Jarunu piše sportski djelatnik, a Ljudevit Jurak ima ploču kao žrtva tog režima na Gundulićevoj ulici. Ja ne znam šta drugo reć, prvo smo slavili nepostojeće ove ustanke, sad ćemo još jedan mazohistički ustanak, četnički dernek u Srbu ćemo slavit. Šta imamo tražiti, kad mi slavimo pokolj svojeg vlastitog naroda. To nije ideološko pitanje, nego pitanje ovoga ekologije uma i šta reći, ali moramo shvatiti da ovi jugozomboidi oni ne mogu promijeniti svoj mentalni sklop. Ne trebaš s njima uopće raspravljat jer oni su dokazali da su oni nepopravljivi, oni se ne mogu rehabilitirati, oni su kao pedofili.
Idemo sada na Klub zastupnika Neovisnih za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, prošlo je dosta godina od kad se formirala EU, od pada Berlinskog zida, pravi li itko analize da vidi koji model za nas je najbliži nama taj model i koje su zemlje uspješne. Ne smijemo se mi uspoređivat sa zapadnim zemljama jel nismo bili tamo, mi smo bili na Balkanu i pod jedno partijskom satrapijom i taj mentalni sklop je osto ovdje. Čuli smo danas g. Škibole kako Rijeka izgleda, a imamo populaciju, većina je možda Londona, Berlina, samo Berlin ima jednog gradonačelnika, a mi imamo tisuće felmaršala dole, svaki ima svoj privatni feud izgleda. Volio bi se možda ugledat, ne na te bivše, ustvari neke druge trabant ekonomije koje su uspješne. Poljska je šesta najveća ekonomija u EU, od pada Berlinskog zida BDP se povećo 176%, narastao je. Oni su se riješili tih mastadona, brodogradilišta jer su shvatili da je ta tehnologija bila zastarjela, a mi tu izgrađujemo brodove, za 32 milijuna recimo EUR-a, a prodajemo za 22 milijuna da kupujemo socijalni i društveni mir, a to se sve prije događalo u bivšoj državi i ta država je propala i živila je u 3 izvora financiranja, njemačke odštete, love od gastarbajtera i zajmova kredita većinom sa zapada i mi oponašamo tu propalu ekonomiju i pitamo se zašto jesmo di jesmo danas. Poljska je također iskoristila svoj geostrateški položaj jer izvozi 80% svoj uvoza, izvoza u stvari ide na europsko tržište. Poljska je dala najviše radnika u EU, ja mislim. Ako hoćete vodoinstalatera u Londonu, morate znati poljski, tamo su oni i tamo će ostati i nakon Brexita. Ali oni ne kukaju, demografska pošast, nego radi. Zašto su uspješni? To sam rekao prije, oni ne oponašaju bivše propale sustave kao mi radimo ovdje. Drugo, njihov model obrazovanja je uspješan. Nemaju milijune ekonomista, ... [[Govornik se ne razumije.]] politologa, sociologa nego rade na obrtima i oni su negdje plasirani 30. od 157 zemalja. Drugo, izravne strane investicije. Tamo je pogodna klima. O čemu mi razgovaramo ovdje? Oni su ostvarili investicije u 2016. godini u vrijednosti od 186 milijardi dolara samo za 2016. godinu, a porast u 2017. je 10%. A zašto je to tako? Jer u Poljskoj su provedeni svi segmenti tzv. lustracije i opet, svaki dan čujemo mantru ovdje o prošlosti. Pa mi živimo u prošlosti. Po šablonu staroga modela živimo. To je jedan gospodin rekao ovdje iz Istre, pa vi oponašate onaj bivši propali sustav i kukate zašto jesmo gdje jesmo. Druga stvar je ovo da Poljska nije satrapija EU. Poljska je odbila onaj prijedlog da se oni, nitko se nije miješao u poljsko sudstvo. Tko god je bio sudac u bivšoj državi, oni su odstranili, ne samo to nego sude tim sucima koje su ljude osuđivali 3, 4 godine što su čitali novine. I to je ispravno, a kod nas, sve provedeno u suprotnom smjeru. Naši svi suci su većinom iz bivšeg sustava. I čudimo se. I tu sjede prikriveni antifa krkani, ljudi koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] imamo istu stvar što smo imali prije 30 godina, samo novo ruho. Druga stvar, tko god je završio diplomatsku školu u Moskvi jer je Rusija bila neprijatelj stoljećima Poljskoj, oni su maknuli iz diplomatskih krugova. Pa mi smo dobili bivšu jugodiplomaciju. Imamo više počasnih konzulata nego Kina i ništa. A što je s ekonomskom diplomacijom? Znamo di smo. O svjetonazoru neću govoriti, o tome sam govorio prije, to je za neke pase i tema, a Poljaci su dobili i kulturni rat. Oni su katolici, njih nije sram reći da su protiv abortusa i da penis nema mjesto u probavnom traktu muškarca.
U ime Kluba zastupnika nezavisnih za Hrvatsku poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, kolegice tužne vijesti iz Mostara, mostarski Aluminij je pred gašenjem, ako se zaustavi proizvodnja bit će više štete, 10-tke miliona EUR-a će se još biti ovaj bačene u vjetar, jer tamo proizvodnja ovisi o isporuci električne energije. Šta će biti sa 900 radnika, 12% dionica drži ova Aluminija drži RH, 44% Vlada BiH i ostatak 40 i nešto posto drže ovaj dioničari mali itd. Šta će biti? Vidimo šibenski TLM koji ovisi o aluminiju duži, dugo godina tamo je riješen uspješno taj stečaj, imaju novog vlasnika i spašeno je skoro 500 radnih mjesta, ali rekao bih samo da je Aluminij ogledalo ove države sad koja uopće ne funkcionira. To je jedna paradaj republika, kao i slika bivše socijalističke republike, tamo je nezaposlenost bila u toj bivšoj Jugi, toj republici 35-40% BiH, danas je više od 20% plus to nitko ne zna jer tamo hara siva ekonomija, tamo imamo samo ovaj sva industrija je propala jer je bila zastarjela, to se nije moglo održavat, tamo samo funkcionira potrošnja. Imamo birokraciju, najsloženiji ovaj izborni sustav u povijesti čovječanstva ja mislim i ja bi reko da se tamo autoritet cara zaustavlja na ogradi sela. Koliko dugo će to biti, šta će biti? 50% BDP-a u toj državi, a to je simptom svih bivših država iz bivšeg sustava komunistički, državni aparat se, troši se 50% BDP-a na državni aparat. BiH ima najgore poslovno okruženje u ovom dijelu Europe, da ne govorim i o transportnim mrežama. Tamo privatnici su pravi heroji, ne političari nego privatnici koji mogu raditi u takvom poslovnom okruženju. Ima tih hrabrih ljudi, ali svaki dan se suočavaju sa sve većim izazovima, visoki porezi itd. Kako zaustaviti tu spiralu negativnosti? Koliko dugo će se to održavati dok ne dođe ne društvene implozije te države, te paradaj republike? 2016. Međunarodni monetarni fond je odbio ovaj kredit dat toj državi jer oni nisu mogli ispuniti nikakve obaveze. Tamo Vlada funkcionira kao ove u Gvatemali, ovdje vojne hunte, tamo se ništa ne zna, ne zna se tko pije, tko plaća. Što se može napraviti? Naravno, mora ... [[Govornik se ne razumije.]] integracije. Ako će država opstati kao država. Treba se također ubrzati članstvo BiH u toj svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Naravno, govori se o ... [[Govornik se ne razumije.]] reformi javne uprave jer to je neodrživo da tamo 50% ljudi radi zaposleni u državnom aparatu. Imamo u Hrvatskoj tzv. program ... [[Govornik se ne razumije.]] koji podupire EU, oni plaćaju, mi imamo taj plan izrađen do 2022. godine, mogli bi pomoći BiH, a također, mogli bi pomoći na ekonomskom, tom makroekonomskoj razini da se tamo otvaraju radna mjesta jer džabe da se ulaže u infrastrukturne projekte ako ljudi nemaju posla, svi će otići. Džabe i škole itd. Tamo ima jedna crna propaganda koja se vodi Hrvata u BiH, a Hrvatska je svake godine u plusu stotine milijuna eura sa Hrvatima, trgovini Hrvatima u BiH i naravno, ne smijemo te ljude zaboraviti, ali tamo se pojavila neka nova ultra konzervativna forma islama, kako riješiti sad taj problem s aluminijem, ako može Saudijska Arabija ulagati desetke milijuna dolara, ako može Dubai ulagati, Dubai, dvije milijarde eura u turistička naselja, imamo tamo 2 tisuće bila, hotele i 2 bolnice, itd., sigurno mogu riješiti te sunitske države, mogu riješiti možda taj problem s aluminijem. Da ti ljudi ne izgube posao. Može se naći novi vlasnik. Vremena nema, ali trebamo se brinuti o kulturi, ali ni burek ni tepisi ni gange ni gusle neće spasiti BiH, ako nemamo funkcionalnu državu.
Zahvaljujem poštovanog kolegi Glasnoviću.
Izvolite kolega Glasnoviću, možete.
Kad kažete, ja sam spreman. Kolege i kolegice evo moram pohvaliti Odbor za pritužbe i predstavke Hrvatskom saboru oni primaju tisuće predmeta od svake godine skoro, ljudi kukaju većinom o pravnom sustavu, da ne govorimo i telefonskim pozivima opet problem, pravni sustava sporost pravnog sustava, neriješeni imovinsko pravni odnosi koji dokazuje da nismo živjeli u srednjovjekovnom mraku nego u jednom staljinističkom mraku koji oduzeo privatnu imovinu, pobio stotine tisuća ljudi i mi govorimo o Nikoli Tesli, nitko ne govori o stotinu crkava porušenih u Domovinskom ratu, niti govori, ja sam bio u Gospiću kad govorite o ovom spomeniku, kad je cijeli Gospić bombardiran, kad jedno staklo nije ostalo u gradu, u centru grada, u trgovinama, crkvama i kad je hotel Lika srušen od avionskih bombi vaše voljene JNA, od vaše partije, voljene partije i vaše nacionalne armije koju su većinom predvodili srpski kadrovi. Sad na glavnu temu, svijet koji gubi morali busol treba naravno ne samo svijetu nego treba svakome, snažni pravosudni sustav i mehanizam koji će to provoditi. Nemaju sve zemlje u Europi iste standarde npr. doživotni zatvor u Norveškoj 21 godinu doživotno, nije isto u EU, Poljska ima različiti sustav, ali iako još nismo postali sjeverni trokut, crna rupa kao recimo one tri zemlje u Srednjoj Americi, to je Guatemala, El Salvador, Honduras gdje se svaki dan ubija 5, 6 ljudi, gdje su bande preuzele kontrolu nad vladom na vlasti, polako moramo ne smijemo gledati s apatijom ove strašne stvari koje se događaju u Hrvatskoj. Jedno dijete je mučeno nedavno, 2 godine staro netko je na njemu gasio čikove, lomio ruke i šta, gdje je tu sinergija između ministarstava, ustanova. Jedan psihopat je ubio sad u Slavonskom Brodu, ubio socijalnu radnicu, njima svako neki dan, njima se prijeti svakodnevno, da ne govorim o ovom osoblju u bolnicama. To su ljudi bez ikakvog moralnog busola, sociopati, psihopati, većina, ja bi reko da su većinom razmažena djece tih bivših crvenih kmera, jugozomboida koji su imali ovaj parazitski odnos prema državi. Ništa nisu davali samo tražili. Tome treba stati na kraj. A recimo gdje je tu preventiva? Recimo ako netko muči male životinje i mokri u krevet do 16 godine i ako je piroman još možete vidjeti da su to neke ove signale da je taj čovjek već, da će možda postat masovni ubojica, to su partizani znate one masovne ubojice su imali tu kozaračku bolest epilepsiju od masovnog ubijanja, neki danas hvale te kao heroje i oni se čude zašto su ljudi dizali spomenike u zrak. Strašna stvar još živimo u staljinističkom mraku, ne ovo nije također reko sam ovo još nije Hrvatska neko Kroslavija. Ovo je postala zemlja za šajstere, kneza drpislave imam jedan primjer jedan me čovjek zvao jutros, imamo El Dorado za šajstere i ove bivše, većinom su to bivši crveni kmeri koji nikad u crkvu nisu išli, a danas su veliki vjernici. Ima jedan, ima jedan tamo Slavonski Brod jedan Tofko Dedić Toti koji je mister Mesiću, mister Mesiću vašem voljenom ovome predsjedniku je prodao ukradenu sliku i on danas hara gore, ima li on kriminalni dosje, on drži govore Hrvatskom nogometnom savezu, gdje je tu pravobraniteljica, on dogovara nogometne utakmice kao borac protiv rasizma mladeži, jer takva glava možda ima dosje i duže od moje noge, sigurno je pravi knez drpislav i prijatelju on sad drži predavanja, dobiva lovu od Šukera ja ne znam od koga gore. Šta mogu reći ovde? Dok mi nemamo zakone sa zubima, e sad zajeda taj ovaj nacionalni odbor za, vijeće za suzbijanje korupcije, od toga nema ništa. A tu čujemo govore ovde o šumama, pa jugozomboidi su maznuli ljudima privatno vlasništvo, to je gospodo draga zašto je 5% zemljišnih knjiga danas ispravno uknjiženo, to su posljedice vaših djedova, djedova vaših heroja koji su gradili one monstruozne spomenike, koji su naravno Hrvate dizali u zrak jer to nisu bili njihovi spomenici, to su bili spomenici staljinističkoj zimi i vašem krvavom bravaru heroju, maršali i danas vi njega branite. Bujrum.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba neovisnih za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, vraćamo se natrag uvijek na istu temu, zakon, vladavina prava, te druge mantre, ali reko je prije nekoliko tisuća godina jedan grčki filozof, zakon mora vladat, bez toga se vraćamo natrag u barbarizam, ritualni kanibalizam, silovanje djece itd., dječje ropstvo, ženske ove unakažanje genitalija itd., to nije multikulturizam, nego barbarizam. Mi znamo, nama je mjesto u Srednjoj Europi i mi pripadamo kršćanskom krugu i bivšem Svetom Rimskom Carstvu. Sad evo ode mister Kuščević, ode, ode grupen fjurer Kuščević, ali njega napadate, svi njega napadate, rokaju po njemu lijevo, desno, krilo Udbe, ali u isto vrijeme, pa to je kap u moru koja se do sad nije riješila. Šta je sa društvenom imovinom, to sam prije govorio, od SUBNOR-a, Sindikata, Titojugenda, SKOJ-a, šta je sa društvenim stanovima, zgradama, poslovnim zgradama? Prije sam govorio ko papiga ovdje o oduzetoj imovini, šta je s tom imovinom? Ne, a koga su napali medije? Napali su medije, zamislite vi, Miju Crnoju koji je sad pobijedio na ovom postupku dole, o toj prečišćenom mister medija koji su njega napadali te sile tame, on je oslobođen, on je maknut radi jednog minornog prekršaja, nije bilo kriminalno djelo i dobio je također povratak poreza, a to su mu nametali na leđa da je on lopov, prevarant itd., njemu su obitelj uništili jako uspješno, a on nije nikakvu odštetu nije dobio od tih medija. Sad šta se događa? Ima li uopće RH, vraćam se natrag na početnu temu, ima li RH uopće jednu sažetu strategiju za borbu protiv organiziranog kriminala? Ja ne znam, kad vidimo šta se događa u državnim poduzećima, šta je bilo u poreznoj upravi, mi imamo međunarodne mehanizme, treba samo pratit trag novca. Imate međunarodne sudove koji mogu to riješit za nas ako mi ne možemo. Šta je sad? Kako, kako se borit protiv toga kad imamo ovo Nacionalno vijeće za suzbijanje korupcije gdje je bio jučer g. Bulj, g. Culej, koji je sudjelovao u kriminalnoj privatizaciji, zatvoreni krug. I ovo je samo jedna dimna zavjesa jer nismo riješili probleme, ali je problem, ali je problem uvijek, rješenje problema na izvoru. Šta sad reć? Evo, ali ako ubojstva ne zastaruje, kaže Glasnović se bavi prošlošću, ne ja se bavim analitikom. Kako može funkcionirati jedan obavještajni sustav ako u njemu rade ljudi iz bivšeg sustava? Npr. kolko se obuklo bivših Udbaša u sigurnosno obavještajne službe u politici i u druge segmente hrvatskog društva? Ako imam te dokumente, mene optužuje da se bavim prošlošću, ja se bavim nacionalnom sigurnosti. Ako se sad pokazuje na HTV-u epizoda osma, ne znam ni ja koja, o šta je Udba radila vani, ubijala je ljude, nikom ništa, nikom ništa, evo. Jel ubojstva zastaruje? Ako je dosje i u Beogradu, to sam rekao ovdje 10 puta, onda to je kriminalno djelo i vi ste ucijenjeni ako ste danas u politici i u drugim segmentima hrvatskog društva, ako je vaš dosje u Beogradu. Čitao sam negdje da se možda vraća ovdje mister Perković, oćete doć dole njega dočekat tamo dole sa onim tablama „Živio drug Tito“, „Mi smo Titini i on je naš“ itd., možda jer neki žale za tim sustavom, pa kad idete na doček recite meni, pozvat ćemo neke strane novinare da vidimo tko u stvarnosti vlada ovdje, pa ne samo što je najgore to je zlo ostalo ovde i nitko ne optužuje najveću kriminalnu organizaciju u povijesti čovječanstva koja je ovdje djelovala i vašeg ljubljenoga mentora druga Titu koji je imao desetke milijona dolara na bankovnim računima i njegove glave i tu sjede glave iz tih bivših strana, iz te partije, samo su se podijelili i danas nikom ništa nijednom knezu drpislavu i za sve je kriva ova sadašnja hrvatska država.
Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Vrijeme je da u ovoj sabornici otvorimo i pitanje Jadrolinije. Dakle, obzirom na snagu i potencijal Jadrolinije kao nacionalnog brodara u linijskom i duž obalnom prijevozu jasno je da se radi o tvrtci od nacionalnog interesa, žili kucavici svih naših otoka i primorja. Jadrolinija je samo prošle godine imala 12 milijuna prevezenih putnika i 3 milijuna vozila iz čega se može iščitati da spada u 5 najvećih svjetskih linijskih putničkih brodar po broju prevezenih putnika i među 10 najvećih brodara po prijevozu vozila. U više navrata ministar pomorstava je ponavljao da Jadrolinija predstavlja nacionalni ponos i o njenoj opstojnosti i snazi kao i o jačanju te tvrtke u budućnosti ovisi i kvaliteta života na otocima jer osim demografske uloge razvoja života na otocima Jadrolinija je ključna i za razvoj gospodarstva na otocima, ona sudjeluje i u realizaciji hrvatske turističke ponude. I s time se slažem, ali nije sve tako sjajno. Danas imamo naslovnicu Novog lista, na kojoj piše Nizozemci tužili Jadroliniju i traže 30 miliona kuna. O čemu se tu radi? Vladi sam nedavno uputila pitanje upozorena u više navrata od zaposlenika te tvrtke o onome što muči mnoga naša brodogradilišta i njihove zaposlenike i njihove obitelji koje gladuju, zbog čega je glavni državni brodar Jadrolinija odlučila kupovati brodove po svijetu, planirano je u 10 godina čak 23 i umjesto, da se ti brodovi odnosno katamarani grade i trajekti grade u našim brodogradilištima. Ali epilog svega toga je zapravo u sudskim procesima koji će uslijediti i postavlja se veliko pitanje bez obzira koliko brodogradnja i brodogradilište bili ozbiljna stvar sa ovako velikim financijskim dubiozama, da li će ove tužbe koje će ići protiv Jadrolinije i Jadroliniju bacit na koljena. Dakle, najbolji primjer nebrige za opstanak naših brodogradilišta to je što je predsjednik skupštine dakle ujedno i ministar Oleg Butković objavio prošle godine natječaj za kupnju 4 katamarana koji su prilagodili nizozemskom brodogradilištu pa se na natječaj zbog takvih uvjeta niti jedno hrvatsko brodogradilište nije moglo javiti. I onda nizozemska brodograditeljska tvrtka Thecla Bodewes tužila je Jadroliniju i to je ovo o čemu piše Novi list pred Trgovačkim sudom uz naknadu štete u iznosu od 30 milijuna kuna zbog prošlogodišnjeg odustajanja Jadrolinije od već zaključenog javnog natječaja za nabavku dvaju polovnih katamarana ukupne vrijednosti 14,7 milijuna EUR-a na kojemu je ponuda bila ove tvrtke odabrana kao najpovoljnija i smatrala se da treba biti realizirana. Na kraju rezultat uprave, trenutne uprave i predsjednika uprave koji ima posebnu privilegiju da je pod na neki način blagonaklonom djelovanju našeg premijera i pod njegovom zaštitom, na kraju je rezultat od 4 kupljena katamarana samo jedan isporučen i to po preplaćenoj cijeni od otprilike od milion EUR-a. Od isporuke drugog katamarana nizozemsko brodogradilište je u mjesec i pol prije isporuke odlučilo odustat od ugovora, Nizozemci, zato nismo naplatili nikakve penale. U isto vrijeme je Vlada RH u ime Uljanik grupe naručiteljima plaća stotine miliona kuna penala novcem hrvatskih poreznih obveznika za odustajanje od ugovora. Mi penale nismo naplatili. Da stvar bude još gora, za preostala ta dva katamarana vrijedna 15 milijuna EUR-a od kojih Jadrolinija odustaje nakon svih rokova i sad ovo nizozemsko brodogradilište protiv Jadrolinije podnosi tužbu i opet će trošak direktno ili indirektno za krivi rad nekompetentne uprave platiti hrvatski porezni obveznici. Znate koji je rezultat bio 3 člana uprave, nije smijenjen predsjednik uprave, ali su smijenjena dva člana uprave, jedan od njih koji je uporno na ovo upozoravao. Dakle, rezultat trenutnog predsjednika uprave i nadzornog odbor u proteklom periodu od 4 katamarana, znači nabavljen 1, preplaćen milijun EUR-a, izišla je i mail koorespodencija tijekom pripreme natječaja koja je ukazala na ozbiljne sumnje na pogodovanje jednom naručitelju, smijenjena su 2 od 3 člana uprave i ostao je sad predsjednik trenutno predsjednik uprave. Dakle, pitam ministra da li je proveden inspekcijski [[Upadica: Hvala lijepa.]] i kada će kazniti odgovorne [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornica nije uključena.]]
Hvala lijepa, promašili ste vrijeme, molim vas držimo se vremena.
Hvala. Sljedeći je kolega Ante Pranić. Molim vas, molim vas. Kolege. Kolege. Kolege. Kolege. Kolege Bačić, kolega Grmoja. Kolega Bačić, kolega Grmoja. Molim vas. Vrijeme je za iznošenje stajališta. Kolega Bačić, molim vas. Vrijeme, molim vas. Hvala. Draga gospodo, molim vas da vani nastavite razgovor. Molim vas. Molim vas. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] molim vas. Da malo klimu pustimo, malo vruće vjerojatno. Izvolite kolega Pranić.
Hvala g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Svi znamo da je poljoprivreda jedna od najvažnijih gospodarskih djelatnosti u ruralnom području Hrvatske. Poljoprivreda je za mnoge ljude iz krajeva iz kojih sam dolazim jedan od primarnih izvora prihoda, za mnoge i sekundarni, odnosno ona nit koja ih ostavlja na području Hrvatske. Poljoprivreda je temelj održivosti razvoja jedne države i Vrgorac kao takav i naš kraj iz kojeg dolazim, kao i saborski zastupnik gdje jedno od poljoprivredno najrazvijenijih područja, Splitsko-dalmatinske županije. Poznati smo, čini mi se danas najviše u Hrvatskoj upravo po ovom proizvodu tu, našoj ukusnoj, mnogi kažu koji kušaju i najslađoj jagodi, koja se proizvede u Hrvatskoj. Zaista mogu pohvaliti naše jagodare, koji su se prvi put okupili i prije 5, 6 mjeseci formirali udrugu Vrgoračke jagode. Isto tako su uložili napore da marketinški jasno označe što je to vrgoračka jagoda, za ovu sezonu, to je jagoda u ovoj plavoj ambalaži sa ovim jednim običnim otisnutim znakom. Trudili su se oni i godinu dana proizvoditi tu jagodu, po onim vrućinama, po žegama, plaćali su po većim cijenama repromaterijale da bi danas oni otkupni lanci, trgovački lanci, zbog kojih smo donosili ovdje posebne zakone na najsramotniji način ponudili najnižu cijenu otkupa jagode u povijesti proizvodnje jagode. 15 kn/kg. Uzmi ili ostavi, ucjenjivačkom jednom politikom i na takav način srušili kompletno tržište jagode gdje mnogi drugi otkupljivači se vode i povode tom cijenom i onih 100 obitelji u Vrgorcu koji žive od ove jagode su dovedeni do situacije i pitanja da li da ju uopće beru. I ne samo to. Odgovorno tvrdim da je najveće crno tržište poljoprivrede upravo ovdje u centru Zagreba najbliže onom osnovanom inspektoratu i neka ode taj inspektorat kao prvi radni zadatak, pod Zelenim tržnicama Zagreba, pa da vidi slijedivost mnogih jagoda koje se prodaju u ovom Zagrebu kao da su vrgoračke, a Vrgorca nikada nisu vidjele, ni vrgoračkog sunca ni vrgoračkog polja ni vrgoračke vode niti truda vrgoračkih poljoprivrednika, zbog čega su ove jagode zaista i najslađe, kako kažu mnogi koji ih probaju. Zaista, kad sumiramo što se sve u hrvatskoj poljoprivredi događa, vidimo da mnogi poljoprivrednici dobivaju bespovratna sredstva za nove nasade, za mnoge mehanizacije, ali u konačnici kad proizvodi taj proizvod koji je po mnogo čemu puno bolji od proizvoda uvoznih, oni kao takvi ga ne mogu plasirati. I onda mi govorimo danas o ostanku ljudi u ruralnom području. Za razliku od velikih gradova, naša ruralna područja, kao i moj Vrgorac nemaju veliku industriju, nema velike korporacije niti ljudi mogu naći posao osim poljoprivrede i eventualno sezone turističke u okolici Makarske rivijere. Mnogim ljudima je ova jagoda jedini izvor života, jedini izvor kako školovati djecu u Splitu i Zagrebu, kako platit režijske troškove, ali ovo što danas rade trgovački lanci, ponavljam isti oni zbog kojih smo mi ovdje gospodo draga u ovom saboru donosili zakon da bi ti isti lanci opstali. I oni su opstali, a kad se treba zauzeti više za poljoprivrednike koje bi trebali puniti police tih lanaca nigdje nema nikoga. I onda kad se bude pitalo zašto iseljava Dalmatinska zagora, e iseljava vam zbog ovog problema. Hvala.
Hvala. Mislim hvala vam na jagodama.
Sljedeći Klub zastupnika je ovaj MOST-a Nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Cijenjeni kolegice i kolege. Danas bih prvenstveno govorio o danu, danu u kojem se obilježava obljetnica stradanja u Borovu Selu, 2. svibnja, koja se dogodila 2. svibnja 1991. kada je ubijeno i izmasakrirano 12 hrvatskih policajaca. Taj masakr jedan je od bolnijih događanja iz Domovinskoga rata, posebice radi činjenice da do današnjeg dana za tih 12 policajaca i još 22 teško ranjenih pripadnika policije, prvenstveno iz područja bivše općine Vinkovci, odgovarao je samo jedan jedini čovjek. Tadašnja optužnica zasnivala se na najtežem obliku oružane pobune koji se praktično izjednačavao sa oblikom ratnoga zločina i tada kada se podizala optužnica nitko nije ni pomišljao da će Zakonom o općem oprostu biti i ta kvalifikacija oproštena. Ali to se dogodilo. Još tragičnija činjenica je da od petorice koja su identificirani i okrivljeni za zlostavljanje zarobljenih i ranjenih hrvatskih policajaca, samo je jedan bio dostupan hrvatskom pravosuđu i osuđen je na ukupno 3,5 godine zatvora i odslužio je kaznu. Svi ostali su sukladno Zakonu o općem oprostu izbjegli svoju kaznu. Od tada pa sve do sada nitko nije pokušao niti napravio značajan korak u smjeru da se kvalifikacija optužnice prebaci na ono što je činjenično bilo, a to je ratni zločin. Jer ranjenoga policajca, zarobljenog policajca, uz svjedoke koje imaju, ubiti mučki, sigurno je nešto što možemo reći da pripada pod ratni zločin. Imali smo obećanja i DORH-a, imamo isto tako brojne riječi hrvatskih političara koji su pohodili obilježavanju, pa i danas pohode, koji su, ne samo davali sućut obiteljima, nego rekli učinit će se maksimalno da se rasvijetli zločin, ali od tih riječi, do danas nemamo stvarnoga učinka. Kako objasniti obiteljima stradalih, kako objasniti hrvatskoj javnosti da biti ranjen, zarobljen i potom izmasakriran može proći bez kažnjavanja? Ono što je još intrigantnije, tko su ovi iza toga čina? Jasno je utvrđeno i izjave određenih ratnih zločinaca, u Srbiji su ukazali na to da su organizirali zasjedu, organizirali zasjedu u kojoj je upala hrvatska policija i time se hvalili. Prema tome, imamo i one koji jako dobro znaju kako je došlo do događanja i tko je sve sudjelovao u tom događanju, a ako bi sada i spomenuo imena i nekih prepoznatljivi političari u hrvatskoj bi bili imenovani. Obitelji stradalih policajaca nemaju više niti snage, a pomalo niti ih nema da mogu tražiti, moliti, ili na bilo koji način, pokušati, rasvijetliti, događanje i ishoditi pravednu kaznu za one koji su to učinili. Dalje stoji da RH ima obavezu i mora poduzeti sve da procesuira, sve što je kvalifikacijski podvedeno pod ratni zločin, a ovo sigurno bi trebalo, barem podignuti optužni prijedlog, sa takvom kvalifikacijom i pokrenuti postupke. Vidimo da dogodio se i prosvjed u Vukovaru, gdje je jasno iskazana voljna žitelja Vukovara i okolice gdje žele da se procesuiraju ratni zločini puno brže, puno učinkovitije i puno bolje. A sada bi samo još nabrojao imena hrvatskih policajaca koji su stradali od nečovječnosti u bezumlja u zasjedu u Borovu Selu. Stipan Bošnjak, Antun Grbavac, Josip Culej, Mladen Šarić, Zdenko Perica, Zoran Grašić, Ivica Vučić, Luka Crnković, Marinko Petrušić, Janko Čović, Željko Hrala i Mladen Čatić, neka im je vječna hvala i slava.
Hvala. Sad ćemo na trenutak zastati jer je jedan sat, pa ćemo imati iznošenje stajališta u ime kluba. Javio se samo jedan klub, a to je Klub MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, jučer je bila godišnjica obilježavanja stradalnika tj. mučki besčutno ubijenih 12 redarstvenika koji su radili svoj posao 91.g. i naravno, kad se prisjetimo tih ljudi, svake godine u biti osvrćemo se prema onome da li je netko kažnjen za taj zločin učinjen prema ljudima koji su radili tada svoj posao, koji su svirepo ubijeni na najpodliji način od zločinaca, zlotvora, zle krvi, koji su te mladiće ubili na najkrvaviji način? Ne. Postavlja se pitanje, zbog čega ti zločinci još uvijek šetaju slobodni, a njihove obitelji, obitelj žrtava, pa i zločin ne zastarijeva sam po sebi, to je se uvik pozivalo, što je poduzela hrvatska država? Tvrdim ovdje javno, ništa, osim suza, licemjernih svake godine od našega vrha politike, političara koji apsolutno ništa nisu poduzeli. A potvrdit ću vam to na par jednostavnih stvari, umjesto da od Vučića, predsjednika Srbije, blokiramo sve prema institucijama EU, mi mu dozvoljavamo da se otvori 23. poglavlje, osniva se povjerenstvo koje je dužno pratiti pri Ministarstvu vanjskih poslova, provedbu ispunjavanja uvjeta 23., 24. poglavlje 2016., 2017., 2016. se sastalo jednom, u 2017., 2018., niti jednom i dužno je, 4 puta se je dužno sastati i jednom godišnje predsjednici republike. Ja baš juče kad vidim suze od naše predsjednice sjetim se da sam njom poslao upit je li ijednom dobila od ministrice Burić, savjetnice maloga Slobe ili Dačića, koja je radila i za Vladu Republike Srbije, je li dobila ijedno izvješće o praćenju 23. i 24. poglavlja Srbije? Ne, niti jednom joj nije dato izvješće bez obzira što je Vlada osnovala to povjerenstvo, šta je se dozvolilo četniku Vučiću uopće otvaranje 23., 24. poglavlja, di hrvatski branitelji su ostavljeni tim četnicim tamo da ih se progoni, Srbija je otvaranjem 23., 24. poglavlja dobila mogućnost dok se to ne zaustavi da bude mali Hag i nitko ništa ne poduzima. Gledam ljude koji se u Srbiji bore za naše obitelji nestalih, naših logoraša, srpske fizičke osobe plaćanju i pravne da se bore, odvjetnike za naše ljude, a Vlada ništa ne poduzima, nitko ništa, dok četnici šetaju naravno, šetaju i čak najviše šta je mene osobno pogodilo, nedaleko gdje je izgubio svoj život Blago Zadro i ostali brojni ljudi, jedan veliki transparent. Ja bi ovdje istaknuo da ne mogu shvatiti da tu može se staviti taj transparent „Kako je biti Srbin u Hrvatskoj?“ Kolko znam, baš taj koji je postavio Milorad Pupovac, on je na vlasti, on je u većini. Jesu li Hrvati možda u približno jednakoj takvoj situaciji? Ja bi volio znat da je Milorad Pupovac kazao gdje je dr. Ivan Šreter, on mora znat, nema odgovora, al postavljati provokativna pitanja gdje je čovjek ostavio svoj život i brojni drugi momci u Trpinjskoj cesti, ali koalicijski partner HDZ to mora odšutiti, oni moraju to odšutiti. Još jednom, izražavam svoj stav da je licemjerno od hrvatske Vlade, predsjednice, liti suze svake godine, dok im se ministra Božinovića, dok institucije ništa ne poduzimaju za rješavanje problema zločina i zločinaca u Domovinskom ratu nad hrvatskim, znači, civilima i ratnim stradalnicima, apsolutno ništa ne čine, osim što četnici odaju slobodni, a Vučića četnika primate u RH jel ne smite zbog [[Upadica: Hvala lijepa]] većine sa Miloradom Pupovcom reći ijedne riječi [[Upadica: Slijedeći…]] Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Evo vidimo ovdje, nema dosta kolega, jedan dobar dio je u Splitu na proslavi blagdana Sv. Duje , znači zaštitnika grada Splita ali i dana grada pa evo ovom prilikom također svim Splićankama, Splićanima čestitam dan grada na dobro vam došla Sudamja. Ono o čemu bi govorio je činjenica da je evo u Splitu jučer i danas gotovo pola Vlade a premijer se na jučerašnjoj svečanoj sjednici prisjetio sjednice Vlade u Splitu koja je održana prije više od godinu dana i rekao je kako je na toj sjednici potpisano ugovora u vrijednosti većoj od 2 milijarde kuna. I onda sam se sjetio kako je nakon te sjednice Vlade kolega Bulj ovdje u Hrvatskom saboru, održao jednu konferenciju za medije i praktički pokazao i dokazao da svi ti projekti koje je Plenkovićeva Vlada predstavila na toj sjednici Vlade su zapravo projekti Ive Sanadera. Naime, na toj sjednici Vlade, u Splitu, samo su ponovljeni, oni projekti, koje je obećavala i otvarala Sanaderova Vlada. Tako je primjerice Plenković prije više od godinu dana darovao istu vojarnu, koju je Sanader, već darovao 2009.g. kada je splitski gradonačelnik bio Kuret a ne Opara. Isto tako 2005. potpisan je sporazum o zajedničkoj suradnji, o izgradnji spojne ceste od čvora Ravča do Drvenika, s planom, da se dovrši do 2008.g. no naravno, ništa nije napravljeno i onda nam je ponovno 2018. 10 g. nakon što je taj ugovor potpisan, ponovno Plenković u Splitu obećao taj projekt. Ono što je zanimljivo, da je 2008. to još stoji na stranicama Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, 13.5.2009., znači ne 2008., 2009. evo tu je tadašnji državni tajnik Branko Bačić, zaokružio sam ga, on otvara radove, svečano otvara radove na tom spoju. Dakle, taj isti projekt kojeg su oni 2009. svečano otvarali, 2018. nam ponovno obećavaju i to je ponašanje HDZ-a dugi niz godina, lažna obećanja građanima i možda bi bilo dobro pročitati, što je tada rekao znači državni tajnik Branko Bačić, kaže, buduća spojna cesta Ravča Drvenik, dužine 12 km, otvoriti će nove mogućnosti Vrgorcu, prvenstveno otvaranju gospodarskih zona i razvoja seoskog gospodarstva, istaknuo je državni tajnik za more Branko Bačić. Isto tako znači, ono što je Bulj, znači kolega Bulj tada rekao, a na toj konferenciji za medije, nakon sjednice Vlade, da je zapravo cijela ta sjednica, svih tih 2 milijarde kuna, o kojima govori premjer Plenković, da je zapravo to laž i obmana, niti jedan projekt, kojeg su godinama, obećavali nisu realizirali, od spojne ceste za Sinj, do tunela kroz Kozjak, itd. svih tih projekata, koje su potrebne i gradu Splitu i zaleđu, od toga, zapravo nema ništa i to nam sad ponovno nakon 10 g. sve te Sanaderove projekte ponovno recikliraju i ponovno obećavaju. I naravno, možda će se za nekih 10-tak g. ili 5 daj Bože nekih od tih projekata realizirati, kao što se, evo, Pelješki most realizira, nakon što su nam ga kolega Bačić i ostali otvarali, po tko zna koliko puta. Znači evo i ovdje 2009. govori o tome da se gradi Pelješki most. Dakle, to je politika HDZ-a i evo, ja pozivam hrvatske građane, da dobro razmisle, tko su oni koji im to obećavaju i hoće li ih na brži rad potaknuti, ako ih kazne na izborima?
Imamo povredu poslovnika, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak … [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika, kolega Grmoja iznosi neistine i vrijeđa kolege zastupnike, konkretno mene, navodeći da sam ja otvarao radove na izgradnji tunela Drvenik-Vrgorac. To nije točno i sam je čitajući, što sam izjavio, tada, kada smo … [[Govornik se ne razumije.]] radove, na jednom objektu, na autocesti, što sam tada izjavio? Dakle, nikada nisam tada i danas govorio o izgradnji tunela, nego smo govorili i tada … [[Govornik se ne razumije.]] na izgradnju prometnice, na autocesti A1. Hvala.
Dakle, ja u ovome trenutku, ne mogu procijeniti, jer ne znam, što je istina. Tako da ne mogu dati svoju ocjenu, da li je povrijeđen poslovnik ili nije povrijeđen poslovnik. Možemo provjeriti, pa onda kasnije to prokomentirati. Ali javlja se i kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, evo, ovaj primjer, ovo je povreda čl. 238. znači prvo je povrijeđen Poslovnik jer vi ste meni replicirali i trebali ste dobiti opomenu od predsjedavajućeg, znači bila je čista replika. Ja bi sigurno dobio opomenu, da sam ovo napravio, to je sigurnije, ne znam od balećega, a s druge strane ja sam vam točno pročitati, da ste vi, što ste najavili, najavili, a otvarali ste jedan od projekata, jedan od dijelova toga projekata koji se još nije [[Upadica Predsjednik: Hvala vam kolega Grmoja, hvala, hvala, hvala vam.]] nije izgradio, koji se još nije izgradio.
Dakle, nećete ni vi dobiti opomenu. Ja u ovome trenutku, ne mogu procijeniti što je istina, ali ne smatram da je kolega Bačić replicirao, on je iznio, nešto što smatra da ste vi neistinito rekli, dakle, ja stvarno tu ne mogu sada arbitrirati.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, kada imamo ovo stajalište izjašnjavanje, onda bi mogao reći, evo generalu Glasnoviću, da je Most nezavisnih lista, predložio otvaranje arhiva, koje je bilo otvoreno, ali HDZ, SDSS i HNS su to zatvorili, znači bez arhiva ne možemo uopće riješiti, naravno da je tu bilo raznih ptica, sova, kolega i sve šta ne. Ali mislim da je to bilo rješenje problema, da se otvore arhivi, nažalost, zbog toga ćemo imati sljedećih 50 g. iste priče gdje ćemo govoriti o ilustraciji, a u biti jedino što smo mogli napraviti, to je bilo da se otvore arhivi, ali onda je bilo suglasje u ovome saboru i lijevih i desnih i nacionalnih manjina, da se arhive ne otvore i da se to područje ostaje još uvijek maglovito. Međutim, ja bi ovdje u ovome stajalištu krenuo od u biti ključnih problema života na ovome području, evo godinu dana je od kad je vladajući bio sv. Duje, evo čestitao bi ... [[Govornik se ne razumije.]] Splićanima sv. Duju, Dalmatincima, godina dana je prošla točno od Vlade u Splitu i niti jedan projekat ne da nije završen koji zaključkom, nego nije ni započeo, a govorili su o dvije milijarde kuna ulaganja u Dalmaciju u splitsko područje, u Splitsko-dalmatinsku županiju. U isto vrijeme dok obilaze premijere i otvaraju ... [[Govornik se ne razumije.]] otvaranja brojnih projekata u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a tako i u Dalmaciji jednostavno svjedoci smo da imamo porast turizma, još uvijek imamo porast i to je dobro, ali imamo smanjenje proizvodnje prehrambenih proizvoda pa dakle obećanja o navodnjavanju sinjskog, vrgoračkog, imotskog i ostalih polja koje bi mogle hraniti u turizmu sve turiste, mi to nismo napravili. Nismo proglasili IGP da zaštitimo našega ribara, a ne da nam Tajani, fašist i Talijani imaju profit u turističkoj sezoni i da oni izlovljavaju ribu u našim vodama i da je kao ... [[Govornik se ne razumije.]] vrijednost prodaju. Projekti kao što su vertikale, spojevi na Dalmatinsku zagoru koja iseljava, koja demografski izumire dok se hvali sa povlačenjem sredstava, naš premijer Andrej Plenković, u isto vrijeme ni vertikala prema cetinskom kraju niti tunel Ravča-Drvenik niti Drniš prema Drnišu niti prema Kninu koji su bili spoj na autoput i da to područje koje od Krke, Neretve opstane u biti nisu niti pokrenuti ti projekti osim jednoga dijela, ali to je bilo 2016. godine što se tiče planske dokumentacije. Davao sam ovdje amandmane, molio sam ovdje da ministra prometa da prihvati te amandmane jer su ih obećali na sjednici Vlade. Nisu prihvaćeni. I dalje lažu, obećaju, ljudi odlaze, škole se prazne, zatvaraju, domovi zdravlja nemaju liječnike, nemamo pedijatre, nemamo radiologe i sad kad se osvrne na tu Vladu koja je obećala radnicama Dalmacijavina isplatu plaća, bio sam s njima na prosvjedu, ne samo tada, nisu ili dali zarađene krvavo plaće. Nisu dali ni radnicama Dalmatinke, a obećao im je predsjednik ovdje na pitanje te žene poznajem, s njima sam živio, cijelo vrijeme sam bio uz njih. Znači ta Vlada osim što se hvali da će im doći Angela Merkel, osoba zbog koje Andrej Plenković mora štititi teleoperatere da ima najveću dobit u RH, 42%, jedino što radi u interesu Angele Merkel. I što će to Hrvatska imati od posjete Angele Merkel? Da li će danas prihvatiti zakon da bazne stanice moraju imati građevinsku dozvolu u RH, kao u svim državama, ne samo EU nego i Europe. Zbog toga sam simbolično i obukao ovu majicu. Da li smo mi njihova kolonija? Da li ova zastava stoji kao kolonijalna sila ili smo mi ravnopravni? Pa ova zastava stoji prema odnos prema teleoperaterima, prema našoj poljoprivredi koja će od 10-ak mjeseci moći stranci kupovati dok mi u Mađarskoj ne možemo. Što su stavili ovu zastavu EU, kao kolonija ili smo mi ravnopravni? Da li je Angela Merkel ili zaštita hrvatskih nacionalnih interesa? Da li je ovo kolonijalna ovdje vladavina ili su se naše političke elite izborile samo da se dodvoravaju Angeli Merkel, Tusk, Tajaniju, Vučiću i ostalima ili da zaštite naše nacionalne resurse i naše nacionalne interese [[Upadica: Hvala.]] naravno nećete, neće ovo proći.
Hvala.
Poštovane kolegice i kolege sada ćemo temeljem Poslovnika Članka 249a. prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova. Samo da vam dam informaciju, nakon toga ću odredit stanku do 14 sati kada ćemo krenut sa izjašnjavanjem o amandmanima u 14 sati, a nakon izjašnjavanja ćemo nastavit s ovom točkom dnevnog reda. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege prije godinu dana tj. točno u 2. mjesecu 2018. bio sam na crnome brdu u Ravnim kotarima i tu imam neke fotografije iz tog vremena i tada sam ovdje u sabor donio crno brdo u kutiji i poklonio sam ga predsjedniku sabora. Zbog čega? Zbog toga što je Europski sud kazao i presudio da Hrvatska nije poštivala obaveze uz crno brdo u Biljanima Donjim. Crno brdo u srcu Ravnih kotara, u ekološki očuvanom području, crno brdo koje je tu ostavljeno, to znači industrijska troska iz tvornice, Šibenske tvornice ferolegura TEF-a, koja je industrijska troska, koja je kancerogena. Eko udruga Ravni kotari je se godinama borila međutim, očito Ministarstvo okoliša koje je moralo štititi okoliš, štitit, narod i udruge je morale štititi okoliš i sad imamo jedan ogroman problem. Umjesto kad sam dao ovdje crno brdo u kutiji tj. kad sam dao taj šljunak koji je znači otrovan, koji je odložen kraj kuća gdje ljudi žive uglavnom srpske nacionalne ovaj manjine, gdje je u blizini rodno mjesto Milorada Pupovca kojega apsolutno ne brigaju ti ljudi srpske nacionalne manjine koji su morali piti vodu tu, udisati tu prašinu i koje se bavili, nisu mogli baviti s ovim šta se trebaju baviti i nije ga bilo briga. Naravno kad sam dao crno brdo upozorio sam i ministra okoliša i energetike koji nije reagirao i prošle godine Europska komisija je podnijela tužbu Europskom sudu da jednostavno to odlagalište 140.000 tona je znači otpad. Hrvatska to nije uvrstila kao otpad i to 2010. godine se tu odlaže taj opasni otpad. Zašto Hrvatska država na ovu presudu nije, zašto Hrvatska država nije spriječila ovu presudu, zbog čega nije reagirala kad je Europska komisija upozoravala na ovo. Isti stvar, isti slučaj je bio 2007. godine kad je industrijsku trosku moji sugrađani Sinjani, Cetinjani će se sititi kada su industrijsku trosku, Mladioneo gurao preko svojih infrastrukture da se odlaže u rudokop slane stine u Suhaču i Karakašicu uz prijetoke rijeke Cetine. Tada sam privođen, dogovoreni su mnogi iznosi, a toga se može sjetiti tada je dolazio u Sinj i kolega Bačić kada ste gurali, Mladineo kada je gurao da se troska iz Dugog rata odlaže uz rijeku Cetinu. Vi se toga vremena svi sjećate. Tada sam privođen, tada sam privođen, a radio se o ogromnim iznosima, tada sam privođen. Ali smo mi sa narodom, ja zajedno sam spriječio. Također ovdje bih se zahvalio prije svega Eko udrugi Ravni kotari koja je kao ekološka aktivistička udruga pokušavala to spriječiti, ja sam u Sinju uspio to spriječiti ovdje nisu. I sad oni koji se pozivaju na EU, oni koji se hvale sa prijateljstvom sa Tajanijem, Vučićem i Junkerom u biti krše Direktive EU što će Hrvatska morati platiti, ovu presudu će RH morati platiti s tim da godinama Europska komisija upozorava, ja sam bio na tome crnom brdu i sutra ću otić kolega Bačić na to crno brdo jel ne želim prije svega da se ti ljudi otruju, možete vi otić, al to je istina i vi ste poznavali g. Mladinea koji je napravio najveće štete, možete, tu je bio i pokušaj naravno, tu je izvlačenje novca kroz otpad, otpadna mafija je vladala, ona vlada, ona uzurpira naše prirodno bogatstvo i sad ne žele niti slušati ovaj problem, a RH, žao mi je evo šta je kolega Bačić pobjegao iz ove govornice jel govorim istinu, ja molim da me demantira, još je uvijek u sabornici, tko će platiti ovu presudu Europskoga suda, tko će odgovarati za ovo, tko će odgovarati za sve što je otpadna mafija radila, kolega Bačiću odgovorite, evo još ste u sabornici, ako želite.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Sada ćemo temeljem Poslovnika, članka 249. a preći na iznošenje stajališta u ime klubova. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani, netko će možda misliti da postoji puno važnijih pitanja od ovoga što ću ja sa sada izreći, ja mislim da pomoći drugome i humanitarna pomoć je uvijek važno pitanje za RH. U ponedjeljak će biti 13.5., godišnjica nikad neodigrane utakmice Dinamo-Crvena zvezda na koji sam i sam bio i na kojima su navijači se usprotivili prvi srbočetničkoj agresiji koja je bila na tom stadionu. Sudbina je htjela da Slavko Ištvanić, legendarni igrač Dinama nije mogao nastupiti na toj utakmici jer je bio ozlijeđen. Udruga „Dinamo, to smo mi“ u nedjelju, ovu nedjelju u dvorani Cibona organizira humanitarnu utakmicu za njegovog sina koji je teško bolestan i ovim putem pozivam sve navijače, ne samo Dinama nego i drugih klubova da se odazovu na tu utakmicu. Na toj utakmici će nastupiti legende Dinama i Hrvatske nogometne lige od Bobana, Šalje, Darija Šimića i dr. i ovaj put, dakle koristim priliku da vas sve pozovem da dođete na utakmicu kako bi pomogli Slavkovom sinu. Želim također reći da je percepcija navijača u hrvatskoj javnosti vrlo često loša i da se one nalaze vrlo često na stranicama crnih kronika. Međutim, stvarnost je drugačija. Navijači su prvi otišli u Domovinski rat i masa njih je poginula dakle na prvoj crti bojišnice. Navijači su zajednički prvi gasili požare u Dalmaciji, gdje su se ujedinili. Navijači su prvi krenuli pomoći poplavljenoj Slavoniji, navijači su organizirali dobrovoljno davanje krvi, zajedničkim snagama napravili igralište u Vukovaru i to je jedna druga slika navijača. Dakle, još jednim putem pozivam i medije da što više promoviraju ovaj događaj kako bi pomogli Slavku Ištvaniću, a s druge strane, i kako bi se promijenila percepcija o navijačima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Sladoljevu. Rekli ste u nedjelju, u Cibonu, u koliko sati? U 8 navečer. Hvala lijepo. Hvale vrijedna akcija, svaka čast.
Gospođa Sonja Čikotić ispred, iznošenje stajališta Kluba MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege čestitam svim građanima i građankama Dan Hrvatskog sabora, ovaj važan dan danas tako da ovim putem u ime Kluba MOST-a čestitam svim građanima i građankama Hrvatske. Ja bi se osvrnula na demografsku politiku odnosno izostanak demografske politike ove Vlade. Nakon dvije godine, pred nešto više od mjesec dana imali smo priliku čuti da resorna ministrica planira izaći u javnost, u javno savjetovanje sa određenim planom preko 100 mjera, no do danas eto ništa od toga nije se dogodilo. Hrvatska danas nema strategiju demografske revitalizacije, plana nema, a sve što je bilo prigodno najavljivano, najavljivano je za 1. april 2020. godine. Obzirom da je to tek nakon 2 godine nečinjenja najavljeno za 1. travanj 2020. godine moram priznati da to meni sve zvuči kao neka prvoaprilska šala. Htjela bih reći da danas djeca u Hrvatskoj, njihova prava i skrb o njihovim pravima uvelike ovisi zapravo o mjestu gdje su rođena, jesu li rođena u nekom manjem mjestu u nekom velikom gradu ovisi o tome hoće li i imati prava na određenu skrb. Ovisi to i o naknadama koje roditelji primaju prilikom rođenja djeteta, tako da danas imamo jednu demografsku, demografsku propast u kojoj zapravo ne brinemo o dječjim pravima i zapravo diljem Hrvatske ta prava nisu u jednakoj mjeri zastupljena. U Hrvatskoj je danas prisutan negativan demografski trend, u prva dva mjeseca siječnju i veljači zabilježeno je 4.400 osoba manje, a isto tako prisutno je i iseljavanje znači stanovništva. Iz izvješća pravobraniteljice za ravnopravnost spolova mjere koje su predviđene odnose se na veće korištenje znači od strane očeva, rodiljnih i roditeljskih dopusta, te isto tako da se ženama omogući što prije uključivanje na tržište rada. Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama predložila sam u saborskoj proceduri ispred Kluba MOST-a nezavisnih lista, na način da se rodiljne naknade povećaju obzirom na povećane troškove života. Da svakoj ženi znači koja postane majka ne bude manja naknada od 3.991 kune za vrijeme prve godine života djeteta. Isto tako da onim ženama koje imaju veću plaću od tih 3.991 kune da imaju svoju punu plaću do prve godine života djeteta. Obzirom da je i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova naglasila da žene i trebaju se vratiti i osigurati mogućnost znači da se vrate na tržište rada, predložila sam da zapravo kroz te izmjene zakona, da tijekom druge i treće godine života djeteta, majke primaju naknadnu, mjesečnu pomoć u iznosu od 2328 kuna onim majke koje imaju blizanačke ili znači treće dijete. Predložen je i plaćen roditeljski dopust za bake i djedove, znači bake i djedovi u određenim jedinicama lokalne samouprave imaju adekvatne, formalne brige za djecu i za predškolski taj uzrast, potrebno je zapravo da se osiguraju drugi alternativni mehanizmi kako bi zapravo poticali društvo na demografsku obnovu. Eto, danas baš kada je danas Dan Hrvatskog sabora, još jednom želim svim čestitati i Dan Hrvatskog sabora, hvala.
Hvala i vama.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ja ću govoriti o onome što sam govorio nebrojeno puta ali slabo se čuo taj krik, krik naroda, to je očuvanje pitkih voda. Dok pogledamo našu susjednu zemlju koja je članica EU, koja je donijela Zakon o kršu, koja je, i to jednoglasno u Saboru, zaštiti Krša u svome Parlamentu, koja traži da se to krško područje proglasi, kojega je kandirala na listu svjetske baštine i koja je došla pred Europski Parlament sa jednoglasno da su donijeli taj Zakon o zaštiti krša. U RH nitko ne čuje taj krik prirode a ni krik naroda sa tog područja. Evo ja sam ne tako davno bio sudionik jednoga prosvjeda građanske inicijative „Ne daj se Cetino“. Kada se govorilo o Jadru, onečišćenju Jadra koju koriste, grad Split u biti u turističkoj sezoni preko milijun ljudi. Da vidite, kakva je to ne briga, na stotine upojnih jama koje idu sa autoputa odlazi u rijeku Jadro. Da vidite koliko ima divljih deponija kod tih otvorenih jama a poglavito u Muču, općini Muč kada bi vidjeli ubijenih životinja a tu su jame koje su povezane sa rijekama Jadrom, sa Žrnovnicom, sa Pantanom, naravno i sa rijekom Cetinom, Krkom, Zrmanjom, u srcu Dalmatinske zagore, da divite taj divlji deponij kojega poravnaju i zasipaju. I to ide rano u Jadro ili u rijeku Žrnovnicu ili druge pritoke tih rijeka, naše bogatstvo pitke vode. Ja ću osobno predložiti zakon o zaštiti krša, osobno, već ga imam i pripremamo ga s ljudima od struke. Mora se čuti krik prirode i opstanka ljudi na tom području. Nije samo dovoljno da netko dobije koncesiju nad vodovodima, na izvoru Cetine ili Zrmanja. Pogledajte Krku kakva je, pa bio sam dolje, katastrofa. Zaštitili, Slovenci su svojim zakonom zaštitili na tome području rijeku od izvora do ušća. Pogledajte dolje kada sam bio kod Krke šta je to, u Kninu, kod TVIK-ove tvornice, tj. DIV-ove, bivši TVIK, to je katastrofa. To je ruganje sa prirodom ono što nam je priroda dala. I ne samo to, te upojne jame brane neki ljudi mislim, iz kojega razloga? Poglavito otkada je izgrađena zona Dugopolje. Pa zbog čega mjesečno, jednom, dva, tri puta po nekoliko dana Spličani moraju kupovati vodu? Tako će uskoro biti u Šibeniku i šibenskom zaleđu, tako će biti u Zadru zbog Zrmanje, tako će vam biti na cijelom području Krškome. Kome je interes, ključni resurs ne zaštiti ga i ne proglasiti ga zaštićenim područjem zakonom? Sa svih strana se napada to područje i ne samo da se napada nego Centar za gospodarenje otpadom Lećevica u srcu, u Lećevici, u srcu Dalmatinske zagore ga gradi, ja sam protiv toga. Dragi Splićani, znam da vam smeta otpad u Splitu, znam kako je ali vjerujte mi nećete imati pitku vodu, moramo svi stati i zaštiti područje naše krško, Dalmatinske zagore i ostala krška područja, Skradin, našu Zrmanju, sve od Zrmanje do Neretve, Krka, Cetina, Jadro, sve je ugroženo. Sve je ugroženo. I moram ovdje kazati, 600 tisuća ljudi u EU, milijun i 600 tisuća ljudi je skupilo peticiju i to je u svim zakonodavstvima EU da voda nije komercijalno dobro nego javno dobro, pitka voda a mi se toga ne držimo. Mi Centar za gospodarenje otpadom radimo u središtu krškog područja gdje su sve pritoci rijeka vezani na to područje i sve rijeke zatrovati. Naše bogatstvo je pitka voda. I ovdje obećajem javno da ću uskoro predložiti zakon o zaštiti krša. Hvala.
Hvala.
Klub zastupnika MOST-a također se prijavio za iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, Ustavni sud je još prije 15 godina utvrdio da Poslovnik Hrvatskog sabora ima pravnu snagu zakona. Izvješćujem vas da je ministrica Pejčinović Burić već 4 put prekršila Poslovnik i odbila mi odgovoriti na zastupničko pitanje o identitetu odgovorne osobe koja je potpisala putne naloge razriješenoj glavnoj tajnici Ministarstva vanjskih poslova i ženi bivšeg veleposlanika u Australiji tijekom njenog lažnog rasporeda u Sydneyu. Glavni inspektor ministarstva je ovdje u saboru pred antikorupcijskim vijećem posvjedočio da je bivša glavna tajnica godinama primala osobni dohodak na temelju lažnog rasporeda u Australiji. Podsjećam da je čak i predsjednica RH Kolinda Grabar Kitarović morala javno pokazati putne naloge sa službeno putovanja u Washington, ministrica Pejčinović Burić stoga nema pravo od javnosti i zastupnika prikrivati putne naloge izdane državnoj službenici u Australiji. Nameće se pitanje koji motiv potiče ministricu na kršenje Poslovnika i na skrivanje putnih naloga za ženu bivšeg veleposlanika u Australiji. Je li ministricu isti motiv potaknuo na uskraćivanje ustavnog prava na izražavanje zaposlenika ministarstva donošenjem novog pravilnika, je li isti motiv potaknuo ministricu Pejčinović Burić i na politički progon diplomata Sabljaka koji je prijavio neovlašteno trošenje državnog novca u Australiji i SAD-u? U srijedu sam prisustvovao sudskom svjedočenju diplomata Sabljaka i prava je šteta što je Službenički sud odbio prijedlog da se ministrica pred sudom očituje o svojim optužbama protiv tog čovjeka, šteta je i što sud nije odobrio snimanje svjedočenja televizijskoj ekipi pa je hrvatska javnost ostala uskraćena vidjeti na koji način odabrane osobe protupravno troše naš novac. No, kad se za to stvore potrebni uvjeti možda se svjedočenja službenih osoba Ministarstva vanjskih poslova ipak održe pred nekim drugim državnim tijelima. S ovog mjesta želim pozvati predsjednika sabora da sukladno Članku 33. Poslovnika zaštiti prava zastupnika, jer ja svoja zastupnička prava i dužnosti nadzora vlade ne mogu izvršavati ako ministrica već mjesecima krši Poslovnik kojem pravna snaga jednaka zakonu. Izražavam sumnju da mi ministrica ne dostavlja tražene putne naloge i krši Poslovnik jer bi ti putni nalozi mogli razotkriti i njeno sudjelovanje u prikrivanju neovlaštenog trošenja državnog novca. Molim, s ovoga mjesta predsjednika sabora kad se vrati iz Japana, da izvrši svoju dužnost i osigura mi bez odgode dostavu svih putnih naloga koje sam zatražio od ministrice Pejčinović Burić. Kolegice i kolege na kraju želim podsjetiti vas i cjelokupnu javnost da smo svi dužni stati u zaštiti ljudi poput Damira Sabljaka, ljudi koji su spremni po cijenu vlastite sigurnosti i egzistencije ukazati na nezakonitosti i protupravnosti koje se odvijaju u državnim tijelima. Takvi ljudi su dragocjeni i svi imamo obvezu prema njima. Građansku hrabrost mi možemo poticati, možemo je ohrabrivati ili je možemo suzbijati kao što to čini ministrica u Vladi RH. Hvala vam.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj koji će iznijeti stajalište MOST-a, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, 13.4. godina i 2 mjeseca će uskoro da se je donijela Istanbulska konvencija ovdje i tada je rečeno da će biti riješeni problemi nasilja nad ženama, nad djecom, u obitelji. Međutim i tada sam tvrdio da Istanbulska konvencija se donosi isključivo da se donese. Premda za one, ja nisam tada podržao Istanbulsku konvenciju, rekli ... [[Govornik se ne razumije.]] da smo mi ne ljudi ako ne podržimo Istanbulsku konvenciju. I sad u Slobodnoj Dalmaciji, na portalu pročitam Daruvarcu smanjena kazna za brutalno premlačivanje i prijetnje mladoj Zadranki. Smanjeno mu je znači izvanpravno vijeće županijskog suda u Splitu sa 5 na 4 godine. Za ono brutalno premlačivanje 18.-to godišnjakinje. Vidjeli smo, gledali smo, prosvjedovali su ljudi i u Zadru i u Dalmaciji i u Hrvatskoj. Da li je to Istanbulska konvencija, da je li to provođenje u drugim institucijama, tj. institucijama, pravosuđu, policiji, da li je to provođenje Istanbulske konvencije? Narod mora znati da je to bila samo magla i da to nije zaštita žena. Ni radnice Dalmatinke koje nisu ostvarile svoje pravo zbog kojih sam ja privođen prije 20 godina, 15-ak godina, niti imaju radnička prava, niti ih je briga koga, kao Kamensko i druge tvrtke. Nije to borba za ženska prava, da ono što nam propišu da mi moramo dignuti ruku. Mi moramo imati institucije koje će bez obzira na sve konvencije štiti žene i slabije. Štiti obitelji, štiti nemoćne a ne nas ovdje u nekakvim filozofskim govorima koji smo bili tada protiv ili za iz svojih razloga govoriti da smo ne ljudi. Da li je to program Vlade Andreja Plenkovića uz supotpis SDP-a, jer bio je i pljesak tada grmio ovom ovdje saborskom? Što sad kažete na ovo što rade hrvatske institucije i pravosuđe, smanjuju čovjeku koji je 18.-to godišnjakinju istukao na nemilo, prebio je i prijetio na neviđen način. Glavom joj je razbijao pisuare i školjke, djetetu doslovno, djetetu. I institucije, naše pravosuđe smanjuju kaznu. Je li to poruka iz Istanbulske konvencije? Ne mi moramo biti oni koji moramo kazati institucija zaštite slabije, tu poruku poslati a ne da se samo šalje poruka prema vani mi smo za zaštitu a u biti institucije rade gore. Veće je sad nasilje nego prije donošenja tog dokumenta. To znači da mi ne osnažujemo provedbu institucije pa tko je ovdje protiv toga da se zaštite žene i slabiji, tko je ovdje? Nitko, al tada je nas proglašavalo kad smo govorili da će se ovo događati, proglašavalo nazadnjacima, neljudima, gdje su sada, to se u njihovim gradovima događa, gdje su sada? Inače, nisam mislio o ovome govorit, al ovo me je sad stvarno pogodilo i emotivno, prije svega kad vidim da se smanjuju kazne ovakvom zločinu koji je napravljen prema jednoj djevojki od 18.g. Inače, mislio sam govoriti o projektima ove Vlade u mome kraju, ja sam položio sve kamenja temeljce na području, još je ostao jedan dio, temeljce sa vrlo malim troškovima, sa krampom il mašinom, za sve obećane projekte na sjednici Vlade RH, to je spoj Dalmatinske zagore vertikalni prema autocesti i tunel Ravča-Drvenik i tunel Kozjak koji bi riješio splitski dio, davao sam amandmane, početak sam počeo sa najbitnijim projektom, to je spoj auto puta na Cetinsku krajinu i ova Vlada sa splitske Vlade apsolutno ništa nije napravila, apsolutno od sjednice Vlade u Splitu nikakav pomak osim studija i planske dokumentacije i iz godine u godinu isto obećajete narodu Dalmacije i Dalmatinske zagore, a tako je vjerojatno tribalo bi kamenja Obećanka temeljaca položiti po cijeloj RH i protivim se takvoj politici, politici Obećanka. Hvala.
Hvala na točnosti g. Bulj.
Idemo na iduću raspravu. Poštovani kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Evo, posljednjih mjeseci tiho prolaze privatizacije hrvatskih izvora, najvećih izvora pitke vode. Vidjeli smo da je u strane ruke 2.5. da također potiho prenijela koncesiju za Jamnicu. Prije smo znači isto potiho prijašnjih godina i Lipik i izvor Sv. Roka i Cetince, koja je također potiho otišla u strane ruke i tako da se u Hrvatskoj stvara u biti ono što ne bi smjeli a voda je javno dobro, u ovome trenutku ona postaje dobro samo pojedinaca, ona ne smije biti dobro pojedinaca i ona ne smije biti komercijalno dobro. Jedino tko je zaštitio vode u EU, pitke vode je Slovenija. Ona je Ustavom zaštitila pitke vode i da je to pravo svakog čovjeka. Kad pogledamo samo kako je Hrvatska se nalazi, prva je po pitkim vodama i 27 tisuća četvornih kubika, kubičnih metara ima po glavi stanovnika. Trenutno 6% našeg stanovništva nema pitku vodu. Dali smo znači nekontrolirano naše izvore pitke vode strancima da komercijaliziraju i da prodaju vodu dok naši građani nisu zaštićeni i nacionalna sigurnost ispred svega Vlade RH mora biti zaštita javnog dobra a pitke vode su javno dobro. Na to upozorava i Svjetska zdravstvena organizacija da ne kontrolirana privatizacija voda dovodi do ugroženosti i zdravlja ljudi a poglavito ljudi gdje nema pitke vode. U ovome trenutku prema Eurostatu smo prvi po EU. I mi nemamo drugoga izbora i nemamo pravo prema budućim generacijama nego da zaštitimo Ustavom pravo na pitku vodu. Ne može biti komercijalno, komercijalizirana voda tako da bude ekskluzivno pravo pojedinaca na vodu. Mi moramo štiti nacionalni resurs za svakoga na ovome području. Ponavljam, jedino je Slovenija Ustavom zaštitila pravo na vode. Prema tome prijedlogu svaki, pitka voda predstavlja javno dobro a ne tržišnu robu pa je zato treba zaštititi. Ja ovdje ispred Kluba MOST-a govorim da ćemo poduzeti korake da zaštitimo Ustavom pitke vode. Od vas kolegice i kolege, tražim i to je naša obaveza da nam potpišete taj prijedlog jer da bi mogli mijenjati Ustav moramo imati dovoljan broj potpisa. Tim prijedlogom jamčiti ćemo opskrbu stanovništva i domaćinstva pitkom vodom što je dužnost Hrvatske države te da je vodoopskrba javna služba u kojoj preko neprofitnih poduzeća upravlja isključivo država koja sva prava može prenijeti lokalnoj zajednici. I tako bi spriječili komercijalizaciju te vrlo bitne djelatnosti te osigurali slobodan pristup izvorima pitke vode za sve građane. Ako je mogla to Slovenija napraviti kao prva zemlja u EU i Europi mi smo bogati pitkom vodom, nemojmo dozvoliti da ugrozimo javno dobro u korist, u korist onih koji žele komercijalizirati i zarađivati na vodi. Stoga vas još jednom pozivam da ćemo mi u ime Kluba MOST-a krenuti u prikupljanje potpisa za izmjenom Ustava. Hvala lijepo.
Sljedeći je na redu kolega Sinčić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Jedna od tema koju često smo ponavljali, prijašnjih godina više, u ovo zadnje nikako je pitanje odnosa hrvatske Vlade i MOL-a, pitanja hrvatske nafte koju vidimo sada ponovno je došlo na neki način u jednu žižu, u ne žižu hrvatske Vlade, aktualne politike nego samo žižu onih koji se stvarno bore za hrvatske interese. Doživjeli smo i to da je hrvatska nafta transportirana vlakom za Mađarsku i time je pokrenut zapravo nastavljena provedba programa koju je MOL još zacrtao 2015. g., možda su neki ministri u međuvremenu bili jedan mali kamenčić na tome putu ali vidimo da sada nema prepreka, nema toga ministra, nema toga premijera koji će ne samo, ne to da će se boriti možda protiv toga, da ipak proizvodnju uspostavimo ponovno u Sisku ili barem da prerađujemo u Rijeci sve naše količine nego nema ni komentara i to je ono što nas najviše ljudi, što hrvatska Vlada nema ključnog čovjeka koji može izaći pred javnost i jasno reć svoj stav, nitko nema komentar, nema komentar premijer, ministar energetike, nema komentare iz JANAF-a, jedino je INA rekla jasno i glasno mi transportiramo, mi to provodimo, možete lajati na nas koliko hoćete i ono što možda bi neki rekli, događa nam se karte velike Mađarske, nije, ovdje se dogodila karta velikog MOL-a i dogodila se situacije jedne male, minorne Hrvatske sa svojim političarčićima koji imaju neke parcijalne interese i ključne interese koji trebaju biti sigurnost, energetska sigurnost uspostave proizvodnih procesa, nastavak držanja kadrova koji omogućavaju upravo i takve zahtjevne tehnološke procese, sve je to nestalo. Na što se jedino pozivamo, pozivamo se jedino na pozicioniranje, na politikanstvo, na pogodovanje radi, ja ovdje ću čak možda reći, nije toliko pogodovanje radi neki ekonomskih osobnih interesa nego više pogodovanje radi političkog priznavanja. Što će nam se dogoditi? Imat ćemo premijera kojeg će pohvaliti u Europskoj komisiji radi toga što je pacifist koji dopušta da iz Hrvatske izlaze naše sirovine i koji ne diže oko toga buku, koji šuti, koji razgovara sa svima i koji će za to biti nagrađen. Smiješi mu se izvrsna politička budućnost a koja je budućnost naša? Od toga da smo prerađivali naftu u dvije rafinerije gdje je negdje oko 600 000 tona domaće nafte bilo u proizvodnom procesu, gdje nova istraživanja potvrđuju nove zalihe nafte koja će jednog dana kada bude pronađena biti prerađena negdje dalje i cijelo vrijeme govorimo o tome, trebali bismo uspostaviti proizvodnju, trebamo prerađivat naše primarne proizvode a na kraju nam se događa, nemamo takvu proizvodnju niti u prehrambenoj industriju više te snage niti u nekoj drugoj možda metalskoj od koje stalno sanjamo, ovaj puta nećemo imati ni u kemijskoj industriji gdje takve prerađevine nisu samo dio pogonskog goriva kojega ljudi svakodnevno koriste nego isto tako i sirovina za brojne druge potrebe. Na što ćemo se svesti? Na to da će nam prihodi biti ovakvi mali koji će odgovarat za financiranje samo nužnih funkcija države koja će biti sustav za sebe umjesto da ostvarujemo stvarni prinos jer nekada kada pogledamo, nije samo dal se nešto isplati nego kad imate pogon, kad imate ljude, kada imate proizvodnju koja zahtjeva kadar onda taj kadar i živio u Hrvatskoj, taj kadar i trudi se, neka kratkoročna rješenja koja moguće da imaju negativne financijske efekte se prebrodi jer ekonomija nije samo pojedinačne vrijednosti nego je zbroj, zbroj onoga što smo proizveli u RH, onoga što se distribuira po svakom stanovniku RH, ono što je naša vrijednost i kad je najteže možemo to obraniti, na ovaj način ova Vlada ne brani niti jedan hrvatski interes osim onih kada proziva oporbu da ih radi toga opravdano prozivaju, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Panenić.
Idemo na zadnju raspravu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege nisam mislio u ovome dijelu govoriti ali evo kolega Milošević o vodama ću govoriti što mi je puno bitnije, al evo kolega Milošević je sad govorio o etničkim, etičkim netrepeljivostima prema nacionalnim manjinama i nasilju. Hrvatska nije zemlja nasilja, a trebamo osuditi sve sporadične koje se događaju nasilje, prema bilo kome, pa u ovome slučaju što se dogodilo i na Braču. Međutim, što se tiče nacionalnih manjina u RH oni imaju prava, vi ste kolega Milošević u ovome saboru u većini pa pitajte vašeg kolegu koji sjedi iza vas gospodina Pupovca gdje doktor Ivan Štreter, jel on bi morao znati gdje je prema onome što je gospodin Degoricia govorio pa da znamo barem gdje su kosti toga mirotvorca, da mu znadu obitelji gdje su. gdje je. A osuđujem svako nasilje, bilo kakvo nasilje i smatram da se vidi, evo vi ste Srbin u Hrvatskom saboru i vi ste dio parlamentarne većine šta je nezamislivo u Republici Srbiji ili bilo kojoj drugoj državi. I to je nekakav standard koji je dostignut u RH. I ja dolazim iz mjesta gdje žive ljudi srpske nacionalnosti, evo gdje sam izabran po 4.-ti put sada moja lista za predsjednika mjesnog odbora. I borim se za te ljude, ponosan na njih jer su bili patrioti, domoljubi, doprinose našemu društvu, ljudi srpske nacionalnosti a svako nasilje treba javno osuditi a ne Hrvatsku proglašavati zemljom nasilja i tako je predstavljati u svijetu i to ću uvijek govoriti. Međutim, ja bih ovdje otvorio jednu temu koja je bitna za moje građane odakle dolazim, bilo hrvatske nacionalnosti, bilo srpske nacionalnosti a to je problem znači voda. To je problem moje Dalmatinske zagore, to je problem krša, to je problem znači novog tržišta gdje se želi u svijetu komercijalizirati voda, gdje nam u Dalmatinsku zagoru žele donirati konstantno Centar za gospodarenje otpadom Lećevica koji je u biti zadnji čavao u lijes pitkih voda jer moramo znati da splitski bazen, cijeli Split i splitski bazen zbog onečišćenja Jadra koji smo mi zbog upojnih jama, zbog onoga što se događa u Kršu, u Dalmatinskoj zagori kad god se dogodi da pada kiša nemamo vode. Smatram da i to smo govorili danas će MOST predložiti taj, u Saboru će imati tiskovnu konferenciju da vode budu javno dobro, svakoga čovjeka a ne da bude komercijalno dobro. Jer moram, ponavljam to, četiri izvora u RH su već u biti dana na dugogodišnje koncesije od izvora na Cetini koji je dan na 50 godina mjesečno za 5 tisuća kuna o čemu se nije raspravljalo. U Ustav RH mora ući i mi kolege i kolegice ako je mogla Slovenija nemamo, imamo pravo i obavezu, jer smo jedna od najbogatijih zemalja pitkom vodom o kojoj vrlo malo skrbimo pa tako vidimo evo na jezeru Peruča, jučer sam bio gdje se pojavljuju mrlje čudne ekološki to ružno izgleda a to je najveći bazen pitke vode. Imamo divlje deponije, imamo i legalne deponije npr. u Otišiću koji utječe na rijeku Cetinu i slične te deponije u Muču koji utječe na rijeku Jadro koja je povezana sa podvodnim vodama. Znači mi moramo zaštiti naše vode. Sutra imamo i tematsku sjednicu u Splitko-dalmatinskoj županiji. Tu će biti i kolega Dobrović, biti će i drugi stručnjaci gdje ćemo dati rješenje, ne Lećevici jer vidimo što se događa u Marišćini ali dati ćemo i rješenje koje će predstaviti kolega Dobrović, prof., dr. Stanko Uršić poznati također čovjek koji se bavi s ovom tematikom gdje ćemo dati i rješenje za rješavanje otpada ali nikako nećemo gospodo dozvoliti da nam Lećevicu, Centar za gospodarenje otpadom stavite u naš krški dio a to je u srce Dalmatinske zagore. S tim da nam napomenem da se Šibensko-kninska županija protivi Lećevici dok Splitsko-dalmatinska se za to bori da bude taj Centar za gospodarenje otpadom a znamo da i u Šibenskoj i Splitskoj su na vlasti HDZ. Što znači da ima i podjela među vama a ja sam u ovome slučaju na strani dobra a to je ne Centru za gospodarenjem otpadom Lećevica. Hvala lijepo.
G. Sladoljev ispred Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo danas se svjetskim medijima proširila da je Michel Platini završio u zatvoru zbog ozbiljnih optužbi za malverzacije pri dodjeljivanju Svjetskog prvenstva Kataru. Treba isto tako reći da su navijači u jednom pokretu koji se zove Against modern football upozoravali na tu činjenicu godinama i nogometnom laiku je jasno da je dodjeljivanje Svjetskog prvenstva Kataru bilo sumnjivo i upozoravali su na tu činjenicu, međutim, kao i kod nas, oni su bili ismijavani iz razloga što su dakle biti etiketirani kao ljudi koji su protiv nogometnih legendi i kao ljudi koji ne žele da se nogomet širi na neke druge zemlje. Treba isto tako reći da taj pokret se zalaže za onaj izvorni nogomet, za onaj nogomet koji je živio prije 50 g. i kao naši navijači koji su upozoravali na kriminal u hrvatskom nogometu, dakle bili su marginalizirani. Dakle, postoje huligani u ložama bjelosvjetski i naši a ono što je još smiješnije, da smo mi od hrvatske Vlade i od medija, što možemo vidjeti u zadnje vrijeme, imali prijedlog i imat ćemo uskoro u saborsku proceduru tzv. zakon o navijačima, lex specialis. Treba također reći da je taj zakon ako će doći u saborsku proceduru da će biti proustavan jer ne postoji zakon o navijačima, poseban zakon o navijačima po toj istoj logici bi onda trebalo biti zakon o posjetiteljima narodnjačkih klubova. Dakle koja je razlika između jednog sportskog događaja na kojem se događa nasilje i narodnjačkog kluba gdje se događa nasilje po policijskim statistikama, 10 puta više? Najave idu u tom smjeru da će se kažnjavat navijači koji će popiti 3 pive i koji će mirno sjediti na svojoj sjedalici sa svojim djetetom ali će pomoću alkotestova ako napuše više od dodatne dakle količine, da će završiti u zatvoru ili će mu se oduzeti pravo da ide na utakmicu. Dakle, smatram takvim zakonom skandaloznim po istoj toj logici onda bi trebalo uvesti alkotestove ispod sabornice, mislim da je naš posao puno odgovorniji od onog gledanja na utakmicu, po istoj toj logici onda bi nas trebali alkotestirati kad ovdje izlažemo i ako smo popili više od 3 pive, da više ne možemo pristupiti u ovoj sabornici jer u ovoj sabornici jer isto tako bilo nasilja. Dakle opet ponavljam, ne postoji lex specialis, ne postoji navijačko nasilje koje je različito od nasilja koje se npr. događa na ulici ili u narodnjačkim klubovima, ne postoji desno nasilje, ne postoji lijevo nasilje, ne postoji lijeva ljubav, ne postoji desna ljubav, samo je jedna ljubav i etiketiranje takvih činjenica smatram nepravednim. I opet ponavljam, dakle vladajuće elite žele ugasiti navijačke skupine zato što su samo one antisistemske, zatim što se bore protiv političkih elita, zato što su one u svojim procesima bili pokretači društvenih promjena, jedan takav zakon koji se planira donijeti u Hrvatskom saboru koji je, istina radi, tek u najavama, može samo dakle polučiti još više nasilja na tribinama, treba isto reći da sam protiv nasilja na tribini i bilokojeg nasilja i da huligane treba izdvojiti ali ljude koji mirno gledaju utakmicu a koji kažem, ne rade probleme, trpati u isti koš, smatram problemom, hvala lijepo.
Evo imamo još jednu predsjedničku kandidaturu, hvala lijepo. Slijedeće iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOSTA-a nezavisnih lista, kolega Miro Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, u nedjelju 16., znači u proteklu nedjelju, dobio sam poziv od mještana koji žive na području Peruče i koji su u inicijativi „Ne daj se Cetino“ ako se sjećate te ekološke inicijative koja danas funkcionira i koja radi u zaštiti toga područja i došao sam na područje Peruče gdje su se pojavili mrlje neobičnog oblika i izgleda, u velikoj količini smjesa koja je više kao masnoća i jednostavno sam tražio svih od svih mjerodavnih, to sam objavio na Facebook profilu, to su mediji kojima ovim putem zahvaljujem i objavili te prizore koji su nemili u najvećem bazenu pitke vode u ovom djelu Europe a to je jezero Peruča koje se nalazi koje se nalazi na rijeci, u toku rijeke Cetine. I naravno da sam očekivao odgovor i da vodopravna inspekcija i inspekcija zaštite okoliša dođe na mjesto i da se vidi o čemu se radi jer moramo znati da milijun ljudi koristi vodu iz rijeke Cetine a vidimo što se događa sa našim kršom, da će se koristiti još više jer jednostavno rijeka Jadro, izvor Jadro, dakle gdje se napaja Split, jednostavno je već zagađen zbog našega ponašanja u zaleđu naše Dalmacije, tj. u kršu u Dalmatinskoj zagori da se događaju ovakve stvari. I na veliko iznenađenje u kratkom roku, HEP je odgovorio da je to svakogodišnja pojava međutim ljudi koji tu žive godinama, ja sam kao dijete tu odlazio svakodnevno ljeti i kupao se, tu se naučio doslovno i plivati i to je život, rijeka Cetina, jezero Peruča su značajne za život toga područja i te mrlje je HEP opisao odmah priopćenjem kao da je to nekakva svakogodišnja pojava a jednostavno to je neistina i o tome odmah i ne daj se, odmah građanska inicijativa „Ne daj se Cetino“ je dala, poslala je vodopravnu inspekciju i zaštite okoliša, ja sam Ministarstvu poslao zaštite okoliša i energetike da reagiraju međutim interesantna je reakcija brza HEP-a koja tvrdi da se ništa ne događa. Gospodo, događa se, nekoliko stotina metara imamo deponij gdje se odlagalo smeće iz Makarske, iz svih krajeva, d samoga jezera a to je krško područje, to vam je spužva, to je nemoguće da se dogodi drugoj zemlji, Norveškoj koji štite jezero, ne smijete loviti ribu kad vam kažu a ovdje je sve dozvoljeno, ovdje ne smijete, ovdje se događa toliki ekocid na krškom području da je to nevjerojatno, znači imamo divlje deponije, u krškom području i mi nemamo drugog izbora nego se boriti da se zaštiti taj dio. HEP brani isto tako kao što je Ministarstvo okoliša branilo kada od 2007. do 2014. sa vodio bitku a se industrijska troska iz tvornice Ferolegura Dugoga rata odlaže u slane stijene gdje su pritoci rijeke Cetine, tada su mi svi ministri i tajnici Mladineo, kasnije Zmajlović tvrdili da je to ekološki čisto prihvatljivo i da se može gnojiti zemljište, međutim to vam je kao što je Crno brdo u zadru, međutim Europska komisija je tužila RH da je to štetan materijal i ekološki neprihvatljivo odložen i sad je Europski sud temeljem tužbe Europske komisije, presudio Hrvatskoj da će morati naplatiti ogromne štete za Crno brdo a to su namjeravali odložiti uz Cetinu, 7 g. sam bitke vodio, privodila me policija na obavijesne razgovore ali nismo se dali. I ovdje pozivam mjerodavne institucije da zaštite jezero Peruča i krško područje. Zato ponavljam mi moramo donijeti zakon o kršu. Divlji deponiji, legalni deponiji otpada, smeća, tko zna čega sve ne se odlaže u samo jezero Peruča i Rijeku Cetinu. Isto i sa Jadrom. I zato ću vam pokazati ove slike u crno-bijeloj su boji pa možda nećete primijetiti, to je nevjerojatno što se događa na najvećem bazenu pitke vode zbog neodgovornosti ovih koji upravljaju Ministarstvom okoliša i energetike i HEP je odmah odgovori ali ako laže, ne laže rog. Ja ću osobno zajedno sa udrugom, inicijativom „Ne daj se Cetino“ koji smo zaustavili štetni projekat termoelektrane Peruča, sve poduzeti da je informirana javnost i da natjeramo institucije da rade svoj posao jer očito mi moramo štititi naš okoliš, naše vode od Ministarstva okoliša kojega hrvatski građani plaćaju, hvala.
Hvala i vama.
I idemo na zadnju raspravu, poštovani kolega Nikola Grmoja u ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala, poštovane kolegice i kolege. Već su neke kolege govorile a to je danas i tema koja je u apsolutnom fokusu i javnosti i medija i naših građana, dakle bivši ministar graditeljstva a danas ministar uprave Lovro Kuščević ima problema sa osobnim nekretninama. Da ironija bude potpuna Kuščević je znači aktualni ministar uprave a nije vlastitu kuću punih 11 godina upisao u katastar dok je druga za vrijeme njegove lokalne vladavine čarobno od štale postala kuća. Čarobnjak Kuščević nije se posuo pepelom nego još vrijeđa zdrav razum građana dajući im tragikomične savjete kako da se obogate. Puno je ljudi u o voj državi napravilo i u akademskom i u poduzetničkom smislu puno više od Lovre Kuščevića, ali nisu se obogatili. Dapače, mnogi među njima bili su prisiljeni napustiti Hrvatsku. Postavlja se pitanje zašto. Pa zato što im je nedostajao ključni sastojak u Lovrinom receptu za uspjeh, nisu bili članovi vladajuće stranke niti načelnici iz redova te stranke. Upravo iz primjera ministra uprave vidljivo je zašto vladajuća stranka nikad neće reformirati javnu upravu niti će uvesti reda među jedinice lokalne i regionalne samouprave. Kada bi to učinili njihovi bi se ljudi puno teže namirili što znači da bi u politici morali biti zbog ideala i ideja a oni više nemaju ni jednog ni drugog. Za reformu javne uprave koja je ostavljena u ladici ministarstva MOST je osigurao 880 milijuna kuna. Prema odgovoru Ministarstva rada i mirovinskog sustava korišteno je do kraja godine, do kraja 2018. svega 18 milijuna kuna, svi projekti kasne a prioritet je digitalizacija poslovnih procesa kojim bi se osigurala transparentnost rada svakog službenika i dužnosnika. Umrežavanjem javnih registara imali bi manji broj službenika koji izdaju i ovjeravaju beskonačne potvrde i dokumente i eto ogromnog prostora za povećanje i izdvajanje za zdravstvo, za obrazovanje i rasterećenje gospodarstva. Depolitizacija je bitan cilj reforme javne uprave a osigurala bi se kroz mjerljivost učinka svakog radnog mjesta svakog službenika a kad bi se to provelo, ne bi bilo bitno tko je koga zaposlio i stalo bi se na kraj izmišljenim radnim mjestima. Sasvim je jasno da je potrebno okrupniti jedinice lokalne samouprave i čak razmisliti i o ukidanju ovakvih županija. Županije su pale na svim povjerenim funkcijama. Primjerice u obrazovanju, naši školarci nemaju jednake uvjete pa se čak u 245 područnih škola, znači uvjeti su ispod svake razine jer s naša djeca, naši učitelji, nastavnici još uvijek griju na kruta goriva. Da ne govorimo o zdravstvenim uslugama koje nisu jednako dostupne i kvalitetne u svim dijelovima Hrvatske, ne trebamo nabrajati ove slučajeve koji su se događali posljednjih mjeseci, posebno se to odnosi na ruralna područja. Kod gospodarenja otpadom također su županije pale jer njihova tromost u neispunjavanju njihovih povjerenih zadaća, uzrokuju da će Hrvatska plaćati penale jer neće 2020. ispuniti uvjete odvajanja 50% sirovina iz otpada. I na kraju da zaključim što se tiče ministra Kuščevića, u svakom normalnoj državi ovakva afera znači ostavku ministra samo u Plenkovićevoj Hrvatskoj ne zato što bi se da primjeni takve kriterije znači morao odreći više od polovice svojih ministara a to bi značilo kraj Vlade. Da sačuva sebe, premijer Hrvatsku u svakom smislu drži na europskom dnu, Hrvatska je talac njegovih osobnih ambicija, njegove Vlade pune afera i njegove stranke koja počiva nažalost na klijentelizmu i korupciji. Jučer smo proslavili Dan državnosti, dan koji s ponosom obilježavamo jer smo se izborili za državu koju smo tako dugo čekali. Sad kad je imamo, moramo ju urediti tako da bude po mjeri svakog njenog građanina, nema dvostrukih mjerila, nema popusta za političare, svaki bi naš građanin dobio otkaz da obavlja posao kao što ga obavlja ministar Kuščević. Vrijeme je da i on dobije otkaz.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja slobodnih govora pa prelazimo na dnevni red.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštivani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, već otkad sam saborski zastupnik upozoravam na teleoperatere koji postavljaju svoje bazne stanice gdje im god padne na pamet kršeći kao što kolege iz IDS-a kažu maloprije po pitanju benzinske stanice na njihovom području nego krše prostorne planove gradova, općina, škola, kulturnih dobara, postavljaju bazne stanice gdje im god padne na pamet. Slijedom toga sam i predložio dvije zakonske inicijative, da se uredi to kao u drugim državama EU već kada se, evo čestita novoizabranim koji su napredovali iz naše Vlade u europskom društvu da se i držimo europskih kriterija i ništa ne trebamo tražiti više ni manje nego da se teleoperateri u ovome slučaju ponašaju u Hrvatskoj, kao što se ponašaju u zemljama EU. To sam pitanje postavio i u pisanom obliku, ova dva zakona, Zakon o gradnji, gdje bi bilo potrebno da bazne stanice imaju građevinsku dozvolu kao i u ostalim državama EU. Nažalost, većina nije prihvatila kao i Zakon o elektroničkim komunikacijama gdje bi plaćali znači pravo služnosti, također kao u zemljama odakle teleoperateri dolaze jer moramo znati da samo 400 jedinica lokalne samouprave je u sporu sa teleoperaterima da im se plaća pravo služnosti, a da se ne vraćamo korak unazad pa da kažemo kako su naše političke elite predale ono što su naši stari stvarali, a to je telefonska infrastruktura koja je dana u ruke strancima. Svakodnevno u RH imamo prosvjede, evo nedavno na Viru, u mome Sinju, u Istri je to definirano donekle, ali definirano prostornim planom, ali opet teleoperateri se ne ponašaju u skladu sa prostornim planovima. Teleoperateri u Hrvatskoj, ponavljam, imaju dobit 42%, dok u prosjeku u EU i Europi 20%. Žao mi je što većina to nije prihvatila. Što se teleoperaterima dozvolilo da se prema nama ponašaju unutar EU kao da smo njihova kolonija. Postavio sam im pitanje u 11. mj. prošle godine, premijer Andreju Plenkoviću, koji na aktualnom satu, koji nije htio tada, kao premijer da dade odgovor, zbog čega se teleoperateri u Hrvatskoj ne ponašaju kao u svojim državama odakle dolaze. Rekao je da će odgovoriti ministar prometa. Ministar prometa do danas nije odgovorio, pa evo potpredsjedniku bi zamolio da kaže predsjedniku Sabora da Vlada odgovara na zastupnička pitanja kako je Poslovnik propisao u roku 30 dana. Zbog čega se ovo događa? Ovo se događa zbog toga u RH što interes teleoperatera i utjecaj na politiku je prevelik i nema drugog obrazloženja. Evo, prije nekoliko, jutros smo imali tematsku sjednicu Odbora za zaštitu prirode i zaštitu okoliša, gdje nije bilo odgovora, gdje je članica Hrvatske udruge za zaštitu od magnetskog zračenja dokazala Ministarstvo zdravlja koje ima svojim pravilnikom je utvrdila da su 890 puta veća dozvoljena zračenja na javnim površinama u RH, nego u Beču i Parizu, 8,9 w/m kvadratnom je dozvoljeno u RH, dok u Beču i Parizu 0,01 w/m kvadratnom, što znači 890 puta. Zbog čega? Jer nismo mijenjali norme i usklađivali ih sa znači razvojem digitalnog društva. Mi smo svjesni da ne možemo bez mobitela, da ne možemo bez tehnologije i trebamo to razvijati. Ali isto tako, moramo upozoravati na štetnosti i nezakonitosti koje rade teleoperateri na području RH u državi koja je prva po korumpiranosti zadnja po brzini interneta, a najveću dobit imaju teleoperateri u RH i iz ove tri stvari je sve razvidno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju. U ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolege, evo ovo što je kolega Bauk kazao za probleme djece sa Brača da se to riješi, mislim da to stvarno nije političko pitanje br. 1. nego je to prije svega jednog pitanje koje je humanog karaktera i karaktera te djece koji su udaljeni od obale da se riješi na ovaj način da imaju besplatan prijevoz i ne vidim niti jedan razlog zbog čega se toliko vladajući opiru po pitanju djece, što se tiče kluba MOST-a mi to podržavamo, da je i netko drugi predložio, bez obzira, iz većine ili bilo kojega kluba, manjine, nije uopće bitno, kada se radi o djeci, to treba podržati. I očekujem da će vladajući čuti glas te djece na ovaj prijedlog kojega je kolega Bauk sada ovdje iznio. I zaista taj prijedlog je bio u šutnji znači nije bio medijski eksponiran i smatram da bi to bilo normalno i primjereno da se to prihvati i da Vlada nađe način da se to tj. da mi kao kroz Sabor a i Vlada da nađe mogućnost da se riješi taj problem. Ja sam evo mislio govoriti o vrlo bitnim temama što se tiče Dalmacije, Dalmatinske zagore, to su prometni kolaps, zaborav Dalmacije, projekata koji su obećavani godinama poglavito po pitanju Dalmatinske zagore. A znamo da i u samome Splitu nije riješen promet, da su to gužve nezamislive, apsolutno to jednostavno čovjek koji ide iz Solina do Splita a to je u biti spojeno da dođe do svoga radnoga mjesta kilometar, dva, treba mu od jutra po nekoliko sati. Znači ono sve što je Vlada obećavala na sjednici Vlade u Splitu prošle godine, prije godinu i dva mjeseca apsolutno se nije pomaklo. Vertikale prometne koje su vrlo značajne za povezivanje Dalmatinske zagore i opstanak, to su žile kucavice, to je krvotok, to bi trebalo biti, to su vertikale spojeva na autoput Cetinske krajine, tj. brza cesta, to je brz cesta od Imotskog na autoput, to je brza cesta spoj na Knin i spoj Drniša. Jednostavno Dalmatinska zagora je izolirana. Ja sam bezbroj puta ponovio i davao sam amandmane koji nisu prihvaćeni međutim Vlada je to obećala na sjednici Vlade i u Splitu. Nema apsolutno nikakvih pomaka. Čak se je spominjalo da će se krenuti tunel Kozjak, župan je to već najavio da je sve osigurano, financijska sredstva, međutim mi radova ne vidimo osim što je zatvara se u 10h u večernjim satima izlaz za Vučevicu. Što znači ako je to razvoj Dalmatinske zagore i obećani projekti koji su vrlo bitni, cestovna povezanost Dalmatinske zagore od Krke do Neretve je bila izvor ljudskog resursa, znači to je bio najveći demografski potencijal RH a danas imamo Dalmatinsku zagoru praznu isključivo zbog toga što je taj dio Hrvatske tj. Dalmacije zaboravljen. Osim, evo sad ćete vidjeti za dane alke pozivamo vas sve, mi smo gostoljubivi, dođite na Sinjsku alku, vidjeti ćete što je tradicija, sve do jednoga saborskog zastupnika. Oni koji su bili znaju koliko su Sinjani, Cetinjani pa i cijela Dalmatinska zagora ponosna na Sinjsku alku, na svoju povijest, na svoju tradiciju, na svoju kulturu, na očuvanje vjere na tim područjima i opstanku tih ljudi. Međutim, jedino što ostane, slikanje, naslikavanje ključnih političkih elita, danih obećanja, poglavito u izbornim godinama. I ova je opet izborna jer biramo predsjednika ali to nije dovoljno tome narodu. Samo da kažem, samo Cetinska krajina bez ostatka Dalmatinske zagore po broju stanovnika je veća od Ličko-senjske županije po broju stanovnika ima više a po površini je veća od Međimurske županije. To je ogromno područje koje ima ogroman razvojni potencijal, ne samo turistički koji nije iskorišten, nego imamo znači ogroman potencijal po pitanju vodnih resursa, po pitanju poljoprivrede, stočarstva, gastro ponude, imamo polja koja nisu navodnjena a ključni problem je, ja sam htio ukazati na kraju ... [[Govornik se ne razumije.]] , Hrvatske ceste pozivam da riješe problem kružnoga toka u središtu grada Sinja, D-1, da naprave ili pothodnik ili nahodnik, jer što to ljudi, Sinjani, naša djeda koja idu u školu proživljavaju gdje su pješački prijelazi na državnoj cesti D-1 gdje je najprometnija državna cesta u RH to je opasno po život. Hrvatske cesta ako to ne poduzmu to je sramota a mi ćemo sve poduzeti akcije da zaštitimo našu djecu i vozače na tom području. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju.
Idemo sada na Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ja neću danas govoriti o našem premijeru koji se u Briselu borio za svoju karijeru, za svoju poziciju jer o tome sam već govorio i prije, na kraju će se sve ono što smo ovdje u HS mi kao MOST-ovci govorili pokazati točno, od ove koalicije HNS-a i HDZ-a kad su nam govorili da lažemo, pa se pokazalo točnim do evo našeg premijera kojem su vlastiti interesi i ambicije puno važniji od interesa RH. Isto tako neću govoriti ni o ministru Kuščeviću koji je po nama davno trebao otići jer je ukrao narodu referendum, što je puno opasnije od ovih malverzacija koje je radio sa zemljištem, znači jer je kao ministar proglasio 40 000 potpisa nevažećim, ali to je problem HDZ-a i premijera, to nije naš problem. Ono o čemu ću govorit jer sam zamoljen od strane ljudi u Virovitici je slučaj, znači nestanka novca iz gradske blagajne. Znači, gradonačelnik grada Virovitice Ivica Kirin za danas je poslije podne sazvao izvanrednu i hitnu sjednicu gradskog vijeća Virovitice s jednom jedinom točkom dnevnog reda, odlukom o ovlaštenju gradonačelnika za laički rečeno upravljanje istragom vezanom uz novac koji je nestao iz gradske blagajne, te posljedično smrt Siniše Palma. Obzirom da okolnosti nestanka novca i smrt gradskog službenika, Ivica Kirin je na osobnu inicijativu trebao zatražiti izuzimanje iz odlučivanja u ovom predmetu, kaznenom dijelu na štetu proračuna grada Virovitice, ali on naprotiv za sebe traži faraonske ovlasti kako bi upravljao cijelim postupkom. Faraonske ovlasti kojima bi mogao dodatno prikrivati dokaze koji itekako bude sumnju u njegova saznanja o cijelom slučaju. Naime, temeljem izjava samog Ivice Kirina tragovi kaznenog djela i predmeti koji mogu poslužiti pri utvrđivanju činjenica očito su kontaminirani prije ili neposredno nakon što je gradonačelnik Kirin podnio kaznenu prijavu protiv pokojnog Siniše Palma. Sada, mjesec dana nakon tragičnog događaja, gradonačelnik traži i formalne faraonske ovlasti iako je i do sada imao neformalne ovlasti faraona jer u kriznim vremenima treba čvrsta ruka, treba nam pravi gazda kako bi narodu i institucijama pomogao u rasvjetljavanju, u navodnike pravih istina. Tako gradonačelnik Kirin nakon što je osnovao svoje povjerenstvo kako bi istražio kako je nestao novac iz grada kojim on sam upravlja, sada traži i da ga se na današnjoj sjednici ovlasti i za sve ostale postupke. On navodno želi odluku kojom može poduzeti sve aktivnosti, donijeti potrebne akte i odluke, te uključiti tvrtke za pružanje pravne pomoći i zastupanja grada Virovitice u sudskim postupcima pred sudom, reviziju poslovanja i utvrđivanje poslovanja, sve kako bi nadoknadio štetu koja je nanesena gradu Virovitici. Iskreno, osobno se pribojavam za g. Kirina, hoće li se slomiti pod teretom novih obveza i ovlasti. Teško da će gradonačelnik Kirin obavještavati ikoga o svojim potezima jer je i MOST-ov gradski vijećnik grada Virovitice Darko Lešković jedva uspio podnijeti kaznenu prijavu Općinskom državnom odvjetništvu protiv Kirina zbog sumnje na pomaganje u počinjenju kaznenog dijela teške krađe i pronevjere. Naime, prilično je teško povjerovati da gradonačelnik jednog grada kroz sve te godine nije primijetio nestanak tolikog novca iz gradske blagajne za što je on naravno kao gradonačelnik odgovoran. Ja sam prije nekih 10-tak dana otišao k našem vijećniku Darku Leškoviću dati potporu i tek tada smo uspjeli, znači kada sam ja došao s njim kao nekakva potpora, uspjeli predati kaznenu prijavu protiv gradonačelnika koji danas opet na hitnoj sjednici pokušava spriječiti transparentu istragu o novcu koji je nestao iz grada kojim baš on upravlja. Znači MOST će i ovaj put propitivati takvu samovoljnu odluku i pokušati spriječiti Ivicu Kirina da odglumi velikog istražitelja, znamo da to nije uspio postati ni dok je bio na čelu MUP-a, ali evo mi i dalje kao politička opcija i ovdje u HS, ali i diljem RH nastavljamo se boriti za transparentnost koliko god to ne bilo popularno, a možda i opasno i evo dajem podršku svima koji se bore za rasvjetljavanje istine u ovoj aferi u gradu Virovitici.
U ime Kluba MOST-a Nezavisnih lista, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Za točno tjedan dana u zagrebačkoj skupštini će se odlučivati o generalnom urbanističkom planu grada Zagreba i treba isto tako reći da se upravo ovih tjedana, dakle događa u mjesnim odborima i u gradskim četvrtima glasanjem o GUP-u i ono što je zanimljivo da u nekim gradskim četvrtima i u mjesnim odborima Bandićevi zastupnici odbijaju GUP. Tako je, npr. prekjučer u Gradskoj četvrti Susedgrad-Vrapče odbijem GUP jer Milan Bandić tamo nije odustao od gradnje drobilice otpada pa čak ni Bandićevi zastupnici nisu imali toliko hrabrosti glasati za taj GUP jer ta drobilica otpada koji su građani svojim aktivnostima i prosvjedima na kratko uspjeli spriječiti, opet se kroz izmjene GUP-a pokušava proturiti u tu gradsku četvrt. GUP je donesen bez javne rasprave i bez suglasnosti struke i to smo već javno iznijeli na press konferenciji koju smo iznijeli pred novinarima. Treba isto tako reći da projekt Manhattan na Savi, da zapravo je jedna priča oko srpskog političara Palme koji je posjetio grad Zagreb i da taj posjet tog političara nije bio kurtoazni, nego da je očigledno bilo sklapanje nekih poslova i da je taj projekt koji je inače u Beogradu u punom jeku, Beograd na Savi opterećen mnogim korupcijskim aferama i također, bez suglasnosti struke. MOST Nezavisnih lista će zajedno sa drugim političkim opcijama pridružiti se prosvjedu koji će biti za tjedan dana ispred zagrebačke skupštine. Mi smatramo da tu ne treba gledati uski stranački interes ni ideološke razlike koje možda imamo sa tim političkim opcijama, ali isto tako, smatramo da je javni interes građana Zagreba ispred stranačkih interesa. Dakle u srijedu će Bandićevi zastupnici i glasači HDZ-a odlučivati hoće li grad Zagreb polako se pretvoriti u balkansku prčiju ili će postati europski moderni, zapadnoeuropski grad. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Sladoljev. Budući da smo iscrpili sve rasprave odnosno iznošenje stajališta klubova, vraćamo se na točku dnevnog reda.
Idemo na treću raspravu. Poštovani kolega Božo Petrov u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja bi započeo svoj slobodni govor citatom jednog poznatog hrvatskog političara koji je ovdje u Hrvatskom saboru u naletu pretjerane samouvjerenosti izjavio „Mogu što hoću.“ Mislim da bi se danas ipak trebalo nadopuniti taj citat jednom narodnom mudrošću jer su stari ljudi rekli odnosno govorili „Možeš što hoćeš, al ne možeš doklen hoćeš.“ U tom duhu narodnih mudrosti jučer nam je u javnosti priopćeno da iz ove Vlade odlazi još jedan ministar. I nakon višednevnog otezanja, pokušaja relativiziranja njegovih postupaka, pokušaja da se sve to umota u celofan jedne zavjere jer netko ih navodno sabotira, došao je trenutak za rastanak i nažalost ostavka se nije dogodila kao čin političke ili moralne odgovornosti nego kao pokušaj da se minimalizira percepcijska, medijska šteta za Vladu i HDZ. I glavni akteri ove priče ministar uprave sad već bivši i predsjednik Vlade niti jednom riječju do danas nisu objasnili o čemu se radi odnosno nisu rekli ima li u priči o Lovri Kuščeviću išta neprihvatljivo, nezakonito, nemoralno. Naprotiv, još nakon svega toga stječe se dojam da ministar Kuščević odlazi kao nevin čovjek koji kritiku i napade nije ničim zaslužio, dapače on je sam rekao nema sumnje u moje časne radnje. I to je poruka koju ova Vlada šalje javnosti i ovu pojavu oni nisu osudili nego će svoga druga smjestit na rezervni položaj. Pa nije Hrvatski sabor popravni dom. Kako je moguće da jedna osoba nije dovoljno časna da bude ministar, al je dovoljno časna da bude saborski zastupnik? Zbog toga je važno da danas ovdje u saboru pošaljemo jednu drugačiju poruku, da jasno kažemo kako je ono što je napravi ministar Kuščević neprihvatljivo za svaku osudu i nije rješenje da umjesto ministarske prihvati dužnost saborskog zastupnika. Čovjek koji je stekao privatni imetak i bogatstvo koristeći se javnom funkcijom. Poruka je također da u HDZ-u ne vide ama baš ništa kompromitirajuće u toj činjenici da je kod njih ovaj način funkcioniranja posve normalan, a da brojni Kuščevići sjede i dalje u njihovoj Vladi. I zato je jasno da odlaskom Lovre Kuščevića ono što je sigurno aferama nije došao kraj. I mi svi znamo da u ovoj Vladi ima i dalje afera i pamtimo afere. Afere roštilj, afera Mercedes, aferama neće biti kraj. Jedino po čemu je ova Vlada prepoznatljiva, jedino u čemu je konzistentna je riječ afera. Riječ afera je doslovno zbog ove Vlade postala politička svakodnevnica u Hrvatskoj. Jedino čime se bave su afere. I u svemu ova Vlada može zakazati. Ali ono u čemu možete biti sigurni u čemu neće zakazati to je da će se aferama baviti do svoga kraja. Ima li kraja aferama? Ima. Doći će izbori prije ili kasnije. Narod će imati priliku dati svoj sud i o njima i o svima nama. Stoga je na nama zadatak da mi pokažemo da nisu svi isti dok vladajući poručuju svi smo mi Lovro Kuščević, zadatak nas ostalih je pokazati građanima da korupcija i klijentizam ne mogu carevati u Hrvatskoj. One izjedaju hrvatsko društvo, iscrpljuju ga i ljude tjeraju iz Hrvatske. I zato moramo jasno i glasno danas reći da korupciji i klijentizmu mora doći kraj ili ćemo korupciju i klijentizam iskorijeniti ili ćemo s vremenom kao nacija nestati, izgubiti pojam o dobrom i lošem, pristati na beskrupulozno i nemoralno ponašanje znači upravo to, nestati.
Dobro. Nastavljamo dalje, slijedeći je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Miro Bulj, iznošenje stajališta ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, govorit ću ovdje o čistačicama koje su angažirane u Zračnoj luci Split kojima nisu isplaćivane plaće il su im isplaćivane uglavnom neuredno i sa zakašnjenjem. Problem traje već mjesecima, plaće kasne, doprinose ne plaćaju, platne liste poslodavac ne dostavlja uredno, uvjeti rada su katastrofalni i više nego sramotni, pojedine radnice daju otkaz, danas čitamo evo već prije nekoliko dana čitamo i bio sam prije nekoliko dana u zračnoj luci njih 90 neće raditi i nema tko čistiti znači Zračnu luku Split. Kad se hvali ravnatelj znači direktor Zračne luke Split, Lukša Novak sa brojem letova u Splitu u istom trenutku robovlasnički odnosi prema radnicama koje rade na temperaturi od +50 koje čiste ne samo zračnu luku prostorije, nego čiste površine okolo avione gdje je dvostruko veća temperatura i naravno da taj novac koji zračna luka uplaćuje, uplaćuje tvrti IOS International Outsourcing Services, krovni vlasnik je Dudu koja je angažirala na isplate plaće. Znači imamo ovde tvrtku vanjsku koju vam plaća Zračna luka Split, novac međutim taj novac se ili se dili sa suvlasnicima ili njegovim čelnicima i vlasnicima, a Vlasnici su RH, Splitsko-dalmatinska županija, grad Kaštela, grad Trogir, grad Split i rekao sam direktor Lukša Novak. Te radnice su doslovno bez kune radile u najtežim mogućim uvjetima i sad u srcu turističke sezone kada mi ovdje raspravljamo o uvozu radne snage, olakšanju znači uvjeta da bi mogli ovdje doći raditi te žene su radile bez kune. Ista ta tvrtka iz financijskog izvješća iz 2018. vidljivo je da je ta tvrtka imala, taj poslodavac IOS-a Stjepan, Stijepo Car, evo da ga imenujem je prikazao dobit tvrtke a nije isplaćivao novac. I ja se sada ovdje pitam, kada je bila Istanbulska konvencija onda smo govorili o pravu i zaštiti žena. Tko je štitio te žene? Pa Istanbulska konvencija je donesena da bi se netko mogao predstaviti u europskim institucijama da bi danas imali nekakvo mjesto za određene osobe kao što je ovo tajnice Vijeća Europe. Koga je briga za te žene? Koga je briga za žene radnice Dalmatinke koje nisu primile svoje plaće ima 10 godina. Premijer je ovdje rekao na moje pitanje da će taj problem riješiti, nikoga nije za njih briga. Znači ovdje je jedan apsurd, tvrtka koja je vanjska, znači ima dobit prikaziva a ne daje plaće čistačicama, ženama koje krvavo zarađuju tu svaku kunu, rekao sam plaća im je negdje oko 3 tisuće kuna koje im se ne isplate a rade-non stop, dan, noć. Tako nije bilo ni u ne u prvobitnom kapitalizmu nego u robovlasničko vrijeme. Ja bih ovdje samo još naglasio da ovdje postoji jedno rješenje a rješenje je iz ovoga uzroka, znači zračna luka daje novac, toj tvrtki ISO vlasnika Stijepe Cara koji ne isplaćiva radnice. Gdje je novac? Novac ili dijele ovi svi su vlasnici, ili njihovi čelnici od županije i gradova i države. A da bi to spriječili, zbog čega uopće vanjska tvrtka zašto mi ne bi, zašto se ne bi zaposlile te žene ili za stalno ili za privremeno po potrebi ako je u turističkoj sezoni. A ne punimo nečije džepove pojedinaca koji se šepure, vozaju u najskupocijenijim autima, koji imaju vile, vikendice ili sve što ne. I ovo je najeklatantniji primjer kako se izrabljuju te žene u Zračnoj luci Split, ovo je sada javno i svi znamo, otiđite pa vidite, bio sam na aerodromu kako je sada nečist aerodrom jer nema ga tko čistiti jer žene su jednostavno digle svoj glas. A mi kao Parlament pozivam ovdje Olega Butkovića, ministra koji je dole dolazio i obećavao nove terminale, novi razvoj da ode dolje, da povede i ministra mirovinskog rada Pavića i da riješi ovaj problem, problem je rješiv ali očito je puno slađi novac koji dijele, koje bi radnice trebale dobiti za plaće a očito oni dijele za sebe. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Bulj.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, u više navrata sam govorio ovdje o problemima zdravstvenih usluga u Dalmaciji, pogotovo u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Činjenica da je cijelo područje Dalmatinske zagore otkad je fuziran dom zdravlja, a tako i otoka, poglavito u turističkoj sezoni našega priobalja, ne postoje turističke ambulante bez obzira na određene zaključke koji su prihvaćeni, koje sam predložio na tematskoj sjednici Splitsko-dalmatinske županije, međutim, veći je, puno je veći problem trenutno stanje domova zdravlja u Splitsko-dalmatinskoj županiji, na cijelom području. Ja ću samo kazati kolko traje bitka protiv elita unutar doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije gdje ni župan, ni ravnatelji doma zdravlja, prije Propadalo, Petric, sada Rađa, apsolutno nije briga o stanju u kojemu se nalaze u tehničkom stanju, a naravno i ne vode brigu o medicinskom osoblju, poglavito na primjeru kojega ću sada spomenuti uz to što nedostaju pedijatri, radiolozi, što nedostaju liječnici, medicinske sestre, reću vam jedan problem sinjskoga stacionara u ispostavi doma zdravlja. Znači imamo 5 soba, od toga znači 12 ležajeva bi trebalo biti, međutim, samo je 9 koristi se, zbog čega? Jel od 5 soba 2 sobe gdje bi trebali ležati u stacionaru najteži bolesnici, jednostavno kad je kiša unutra je poplava, opasno je po život struju ne smite upaliti svjetlo i te dvije sobe su prazne bez obzira šta se hvali i šta je jedina uloga Splitsko-dalmatinske županije uz obrazovanje najbitnija uz toga što su suvlasnici, što su osnivači škola, osnivači su domova zdravlja, ali sredstva koja se decentraliziraju prema domovima zdravlja ne ulažu se gdje trebaju, tako da ljudi prije 9, tako da narod tih krajeva, poglavito mog Cetinskog kraja, gdje su nam prije 10-tak godina imali, namjeravali tj. zatvorili rodilište, evo sad će i Sinjska alka uskoro, nije ih bilo briga oće li bit uopće Sinjske alke, al znaju se naslikati na Sinjskoj alci, hvaliti se, naravno ono što uvik spominjem, mi smo gostoljubiv narod, sve vas pozivamo na Sinjsku alku ali tili su nam ukinuti rodilište, međutim i ponašanje, znači pravo na rađanje, ali i pravo na dostojanstveno umiranje i taj odnos je katastrofalan. O tome sam govorio u županiji, u o tome sam govorio kao županijski vijećnik, tematsku sjednicu, župan Boban apsolutno ništa ne poduzima, novi ravnatelj Petric je bio grobar doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije, novi koji je bio njegov zamjenik Rađa još gore radi, jedino čime se bave to je kadroviranjem, al kadroviranjem u upravi doma zdravlja, ne medicinskog osoblja, tako da decentralizirana sredstva koja bi morali poboljšati usluge, zdravstvene usluge narodu tog kraja, apsolutno ih nije briga, a ovaj primjer stacionara, očit primjer. Kad je god kiša, nevrijeme, poplava, medicinsko osoblje je ugroženo, ugroženi su bolesnici, a radi se o najtežim bolesnicima. Odavde šaljem poruku nakon brojnih upozorenja ministru Kujundžiću koji se hvali sa bolnicom u Zadvarju, koji se hvali Zagvozdu pardon, koji se hvali sa velikim investicijama u domu zdravlja, apsolutno nikoga nije briga za zdravstvene usluge u Splitsko-dalmatinskoj županiji osim načina uhljebljavanja koja je snimka izašla u medijima na koji način, jedan od članova upravnoga vijeća doma zdravlja kaže da zapošljava od portira do liječnika triba pitati premijera. Ministre Kujundžiću poduzmite nešto za narod Dalmatinske zagore, Sinja i Cetinske krajine da se mogu dostojanstveno rađati i dostojanstveno umirati, zaštitite medicinsko osoblje kojima je ugrožen život u tim prostorijama, zaštitite taj narod i dozvolite i osigurajte opstanak ljudima na tom području. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju.
Slijedeći klub zastupnika je onaj poštovane, Kluba nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, naime i jutros je na aktualnom prijepodnevu ministrica u dva navrata odgovarala na pitanja, prvo kolegica Jeckov, poslije kolegice Glasovac i zbog toga bi htio još jedanput naglasiti nešto što mi se čini iznimno bitno. Naime, iz svega što govori ministar Lovro Kuščević kad govorimo o reformama lokalne samouprave, dakle o teritorijalnom preustroju posve je jasno da ova Vlada ne želi se s time uhvatiti u koštac i posve je jasno da će ovakav teritorijalni ustroj RH ostati do daljnjega, dakle 20 županija, 555 + 1 jedinica lokalne samouprave. U tom smislu općine ostaju i opstaju. Moj osobni stav i to sam više puta rekao, ja sam od onih koji smatraju da ni jedna mala općina u RH nije bila suvišna i velika većina njih unatoč skromnim sredstvima je ostvarila svoje ciljeve. Žao mi je kad pojedinci iz Vlade, u ovom slučaju Vlada Andreja Plenkovića, imaju pa čak sad mi se čini i oprečne stavove i ne žele javno reći što oni zapravo namjeravaju u budućnosti raditi i što ne namjeravaju s ovakvim ustrojem napraviti. I u tom smislu mi je ministrica, čude me njezini odgovori ponovo danas, ja ju ponovo pozivam neka se okani tog posla, ponovo ona govori kako je moguće samo ukidanje statusa pojedinih škola, dakle ne ukidanje škola nego statusa pri čemu će matične škole preći u područne. Ali onda ja pitam ministricu, ministrice pa recite onda ministru Lovru Kuščeviću neka on razmisli o tome da se ukinu općine, pa što će općina ako nema matična škola, pa kakva je to općina, što općina zapravo ima, imamo crkvu, imamo školu, DVD ovaj vatrogasni dom i zavisno u kakvom je on stanju. U naše škole trebamo ulagati, škole moraju biti svetišta, škole moraju biti početak života u svakom mjestu, ako u općinsko središte nema matičnu školu onda to općinsko središte ne treba niti postojati. U tome je cijela kvaka i zbog toga ne razumijem zašto ministrica ponovno na tome inzistira. I još jedan problem. Pa vrlo mali broj, jednoznamenkastim brojem se može nabrojati koje su to jedinice lokalne samouprave preuzele decentralizirane funkcije u području zdravstva i školstva. Nemaju novaca, pa zato nisu preuzele. Ministrica je poslala ovu obavijest samo osnivačima. Uglavnom su to županije i veći gradovi. Općine niti ne mogu sudjelovati u ovome dijelu. Mogu sada u javnoj raspravi, ali nije na općinama da sudjeluju u javnoj raspravi. Na općinama je da zauzmu politički stav. Ja ga zauzimam sada. Ja kažem bio sam načelnik moje općine. Sada je to moj kolega mlađi kolega imenjak. Ne damo našu školu ministrice. Ne damo ju ni pod koju cijenu. Recite, neka ministar Kuščević kaže - nećete imati općinu. To je u redu. To je politički stav. Pa ćemo vidjeti koliko je on opravdan. Ali reći na ovaj način nećete imati matičnu školu ne dolazi u obzir. Jednostavno to neće proći i zbog toga pozivam ministricu još jedanput da preispita ovo. Neka radi ono u čemu ju podržavam i osobno i što dobro radi, a to je modernizacija škola, to je da svako dijete ima jednaku priliku za obrazovanje jer vidimo i svakoga dana da nam sa obrazovanjem puno stvari ne odgovara. Vidimo koliko je bitno osigurati vertikalnu i horizontalnu prohodnost u našem sustavu. Ministrice pa recite, pa evo ukinite državnu maturu ako ona prijeći mnoge danas da ne završe više stupnjeve obrazovanja jer je prezahtjevna. Jer neke europske zemlje su iskoristile tu prednost. Naš obrazovni sustav koji je dobar je jednostavno zakočen. On je sa svom administracijom počevši od samih učitelja je zakočen. Dakle, ništa ne pomaže učiteljima i učenicima da napreduju, da što jednostavnije razvijaju one sposobnosti koje imaju. Dakle ministrice, s tim se uhvatite u koštac. Naravno i sa svim ovim naprednim tehnologijama koje želite uvesti u školu, a ostavite se ukidanja škola. Hvala.
Hvala lijepa i sljedeća, sljedeći Klub zastupnika je onaj Klub Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovane kolegice i kolege, i ovih dana, kao i uostalom cijele godine, obilježavamo niz vojno redarstvenih akcija u kojima su mnogi naši građani dali ono najvažnije što imaju, a to je svoje živote i svoje zdravlje u obrani RH i ne samo oni koji su bili vojnici, već i civili, a to je danas i obljetnica napada na Zagreb. To nas sve obvezuje da RH čim prije učinimo republikom ili državom u kojoj pravna država funkcionira, u kojoj svi radimo u istom smjeru, kako bi ovoj državi osvjetlali obraz, kako bi ona na sceni na kojoj je, a to je EU, među svim zemljama kojima težimo, koje su razvijene, bili bok uz bok, pa iz tog razloga me danas pomalo i šokirala jedna vijest koju sam vidio u medijima, naime, naslov je glasio, 222 profesora na neki način pobjegla od inicijative koju provela ministrica obrazovanja u potragama za lažnim diplomama. To medijski i nije toliko čudno jer medije vole senzacije, međutim, čudi me izjava sindikaliste g. Stipića koji kaže da njega ne iznenađuje ako je to razlog, ako je upravo razlog to da su ljudi imali lažne diplome, pa su sad dali petama vjetra. E vidite, ovako pravna država ne funkcionira, ovako i ako postoji i jedan profesor koji nije otišao iz tog razloga, koji je otišao na valu svih ovih danas koji napuštaju našu zemlju, onda to nije dobra poruka jer sramotimo tog profesora, sramotimo sve nas, 222 nije mala brojka, to ne bi sindikalni čelnik trebao govoriti. Ono što još je otegotna okolnost u toj cijeloj priči da se ravnatelji žale da njima fakulteti ne žele to povjeravati, ni ne žele za badava ili kako već? Ministrica ne smije bit u ovom poslu usamljena, ja ju podržavam u ovom poslu, znači, treba te stvari rasčistiti, ne samo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, u svim ministarstvima i tu treba Vlada RH jasno dati do znanja da će omogućiti toliko sredstava koliko je potrebno da bi se te stvari razjasnile, ovako bacamo ljagu na naše ljude, svaki profesor koji danas se odlučio da napusti ovu zemlju, čak i, a kažu da ne samo iz razloga toga što ljudi nemaju dovoljno sredstava za život, nego iz nekih drugih razloga koji su njima poznati jer ne vjeruju više u pravni sustav ove zemlje, ne žele sutra moliti nekog od nas političara da bi se njegova djeca zaposlila i zbog toga ljudi napuštaju i mi sad kažemo da oni bježe zato što imaju lažne diplome, dakle, lažne diplome treba svakako istražiti, ali ne na ovaj način, neka to bude jedan sustavan rad i neka to bude uloga Vlade RH. I ponovo se vraćam na, i kolega Čuraj je spomenuo, neovisno o tome što je on to spomenuo, al ne možemo ovdje polemizirati, ali ja želim to reći, ja podržavam ministricu u njenim nastojanjima. Međutim, ako mi postavimo stvari ovako, što će općini matična škola ako nema stanovnika, ako nema djece, pa što, pa nije trebala pošta, nije trebala poslovnica banke, nije trebala autobusna linija, ne treba joj ni škola, a što treba općini, a što nam onda trebaju općine i ponovo ponavljam ministricu Divjak, neka razgovara s ministrom Kuščevićem, neka se dogovore trebaju li nama 555 + ona jedna jedinica lokalne samouprave ili ne trebaju, moj osobni stav, ponovit ću ga, svaka općina u RH je ispunila svoju ulogu, pa nemojmo se tako ponašati prema općinama, nisu sve općine osnivači, to vi svi dobro znate, osnivači su samo županije i veći gradovi, oni koji su mogli preuzeti te decentralizirane funkcije. Ministrica nema lošu namjeru, al je loša poruka, dakle, neka Vlada sjedne, neka o ovome razmisli i neka se pita na kraju krajeva i općine i gradove u kojima još uvijek imam djece i budimo ponosni na to da bude djece, a time što ćemo školu još više ojačati, to je prilika da djeca dođu ili da kažem to ovako, načelnik općine, pa koga da on pozove na dan općine, nema više ni ravnatelja škole, nema više ni direktora banke, koga da pozove, da sam sebe pozove, pa da se, sutra neće bit, ako biskup donese odluku, pa ne treba ni crkva, malo je vjernika, pa neće to biti više ni crkva, na kraju će načelnik općine sam slaviti dan općine. Najljepša vam hvala.
Hvala.
Deseta na redu je rasprava Kluba nezavisnih zastupnika i kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Je li Hrvatska zemlja u kojoj postoji pravda? Udariš dijete na pješakom, budeš kažnjen, voziš bez vozačke dozvole, budeš kažnjen, zloupotrijebiš moć, ovlasti, položaj da špijuniraš suprugu, ljubavnicu, budeš kažnjen, imaš sukob interesa, osiguraš nekome posao koji platiš javnim novcima, a za uzvrat dobiješ skupi auto za male novce ili recimo isto tako osiguraš nekome posao pa ti ta ista firma gradi kuću, budeš kažnjen ili kažnjena. To bi možda bilo u nekakvoj, u nekakvoj pravedno zemlji, ali u Hrvatskoj tome naprosto nije tako. U Hrvatskoj ako si član HDZ-a ili ako si u kumskom ili u poslovnom odnosu sa nekim ko je član ili članica HDZ-a, ne budeš kažnjen nego npr. budeš ministar ili zastupnik u saboru. Tome je tako zato što Hrvatska nije pravedna, nego oteta država, u Hrvatskoj sukob nije između onih koji su politički lijevo i onih koji su politički desno. Sukob je između onih koji su Hrvatsku oteli i zloupotrebljavaju ju za vlastitu korist i svih ostalih građanki i građana koji u Hrvatskoj žele živjeti, ali u njoj mogu samo životariti. Životariti jer ako nema pravde, ako zakoni ne vrijede jednako za sve, ako te tjeraju da radiš dulje za manje novaca, ako si ne možeš priuštiti krov nad glavom jer eto živiš u zemlji u kojoj 62% ljudi radi za plaću manju od nacionalnog prosjeka to nije život, to je životarenje. Građanima ovdje želim poručiti da se stvari neće promijeniti same od sebe, nema Mesije u politici koji će se pojaviti i spasiti nas. Moć je na kraju dana uvijek u rukama građana. Pasivnost, ne izlaženje na izbore, uvijek su bili u interesu upravo otimačima Hrvatske, korumpiranima, onima koji se ponašaju kao da su iznad zakona. Promjena počinje izlaskom na izbore. Svaki izbori su zapravo civilizacijski referendum, a pitanje na tom referendumu glasi. Želite li život ili životarenje? Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nakon EU izbora, izbora za Europski parlament, vraćamo se našem redovitom radu. Čestitao bih svima koji su izborili mjesto u EU parlamentu, posebno našim kolegicama i kolegama ovdje iz Hrvatskog sabora. Idemo sad kao i svake srijede sa radom. Prvo je govor u ime klubova i nezavisnih kandidat pa pozivam prvoga, poštovanog kolegu Sinišu Vargu, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Također se pridružujem čestitkama svim našim kolegicama i kolegama saborskim zastupnicima koji su izborili mjesto u EU parlamentu i jedan od tema koji se nadam da će biti u EU parlamentu u narednom mandatnom razdoblju će biti ujednačavanje prava na zdravstvenu zaštitu svih građana EU i svih članica i da se smanji ta razlika između istoka i zapada, novih članica i starih članica, sjevera i juga, istoka i zapada i sve one razlike koje nam čine zbog geografskih, povijesnih, ekonomskih i svih drugih razloga, a jedan od tema je važna za buduće razdoblje je pitanje raka. Pa ja ću vam danas malo govoriti u ovom mom slobodnom izlaganju vezano za stanje liječenja raka u RH, naročito iz svojstva predsjednika neformalne skupine zastupnice u borbi protiv raka. Naime, u svijetu, prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji godišnje je 8,2 milijuna umrlih od raka, što je 250 više od tuberkuloze, AIDS-a i malarije zajedno. Godišnje u Hrvatskoj ima oko 22 500 novodijagnosticiranih oboljelih te oko 14 tisuća umrlih, radi čega Hrvatska ima drugu najvišu stopu smrtnosti od malignih bolesti u Europi. Više od 60% novodijagnosticiranih je mlađih od 65 godina, dakle u produktivnoj dobi, unatoč tvrdnjama kako se incidencija povećava radi starenja populacije. Hrvatska je ocjenjena kao zemlja visokoučinkovitog zdravstvenog sustava, ali vrlo loše prema primjeni inovativnih terapija, naročito u području malignih oboljenja. Prema neslužbenim i još neobjavljenim podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, vodeći uzrok smrti postaje rak prostate u muškaraca, a rak pluća su sada na 2. mjestu, a za žene rak debelog crijeva, a rak dojke je sad na 2. mjestu. Kad govorimo o zdravstvenom sustavu i problemima vezano za liječenje raka, evo, navodit ću neke probleme sa kojima se suočavamo. Sve je veći ekonomski teret za zdravstveni sustav, kao najveći izdatak, navode se lijekovi. Donekle je to točna tvrdnja, ali ako vodeći onkolozi izjavljuju da se u onkologiji 30% novaca baca bez veze, trebalo bi se racionalnije pristupiti i potrošnji. Najčešći problem su nepotrebne i ponavljanje pretrage, nedostatak multidisciplinarnih timova, u manjim sredinama su pacijenti nakon postavljene dijagnoze najčešće upućeni kirurgu, a pa tek onda onkologu. Ne postoji protokol gdje i tko se smije liječiti od maligne bolesti, zbog čega su velika odstupanja u kvaliteti liječenja prema geografskoj pripadnosti. Nizak je odaziv na nacionalne preventivne programe. Mamografije na razini od 60%, od planiranih 75%, papa test oko 45%, a debelo crijevo oko 18%, a u nekim županijama je čak ispod 11%. Pacijenti su jako, se jako kasno javljaju sa već izraženim simptomima u poodmaklim fazama bolesti. Problem je i u protokolima liječenje jer su u prvim linijama daju zastarjeli lijekovi, a skupi inovativni lijekovi, kao 3. ili 4. linija, kad više ni ne mogu biti učinkoviti. Postoji veliki problem suportivne terapije, antiemetici koji su ponekad skuplji od kemoterapije, pa se ne propisuju, upravljanje boli, menadžmenti nuspojava, nutritivna skrb, oko 20% oboljelih od raka umire od tumorske kahekcije, hrvatski rečeno, od gladi. Ne postoji jasan put pacijenata kroz zdravstveni sustav od sumnje na maligne bolesti i postavljanje dijagnoze, liječenje, praćenje i rehabilitacija palijativne skrbi. U tijeku je javna rasprava u Nacionalnom programu protiv raka kojeg su napisali eminentni hrvatski stručnjaci predvođeni prof. dr. Edvardom Vrdoljakom iz KBC Split. Usvajanjem, prevođenjem plana se očekuje znatno smanjiti pobol i smrtnost od raka u Hrvatskoj, uvođenjem kvalitetnog programa prevencije i ranog otkrivanja raka i niz drugih mjera koje poboljšavaju liječenje raka u Hrvatskoj. Nacionalni program protiv raka se nalazi na web stranici www.nppr.hr te najavljujem da će prof. Vrdoljak prezentirati Nacionalni program protiv raka 6. srpnja u HS-u na 3. radnom sastanku neformalne skupine Zastupnici u borbi protiv raka. Cilj naše neformalne skupine zastupnike u HS-u jest podizanje svijesti javnosti i saborskih zastupnika u borbi protiv raka, pružanje podrške oboljelima te promicanje bolje i kvalitetnijeg života za one koji su pobijedili rak. Za kraj, iz osobnog iskustva naglašavam važnost ranog otkrivanja raka te apeliram da se odazovete na poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na preventivni pregled kad vam stigne. Hvala vam lijepo.
Hvala.
I posljednje stajalište će iznositi ispred Kluba nezavisnih zastupnika g. Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, poštovana hrvatska javnosti. Danas je Dan Hrvatskog sabora ali jučerašnji i današnji dan je dan u kojem se odvija u Hrvatskom saboru nešto posebno a to posebno je familijarno i poznato svima koji se bave filozofijom egzistencije i koji znaju što je to ništavilo. U Hrvatskom saboru imamo primjere kako ništavilo biva pozitivno. Obično ljudi smatraju da negativne stvarnosti nisu, da ono čega nema da to jednostavno nije. Međutim tome nije tako. Ono čega nema, to realno jest. U Hrvatskom saboru jučer, danas i najvjerojatnije sutra neće biti svih onih zastupnika koji su zbog društvenih političkih procesa doživjeli slom pred poviješću i pred vlastitim značajem. Rezultati izbora za Europski parlament su mnoge susreli s iluzijom o njima samima. Jasno je kad se čovjek susretne sa takvom iluzijom da mora napuštati pozitivnu stvarnost i u pozitivnoj stvarnosti je sad pristupno njegovo ili njihovo ništavilo. Ovo ne govorim da bih likovao i demonstrirao značaj filozofije nego da bih hrvatsku javnost uputio na značaj humanističkih i društvenih znanosti i humanističkih i društvenih disciplina. Ovih dana je aktualno u Ministarstvu znanosti potpisivanje programskih ugovora. Ti programski ugovori marginaliziraju društvene i humanističke discipline. Ako netko da društvene i humanističke znanosti nisu bitne, taj ujedno smatra da mu društvo i samorazumijevanje i vlastiti značaj i vlastita humanost nisu bitne. Jasno je da smo društvo koje se opredijelilo za znanstveno znanje koje uključuje društvene i humanističke znanosti da sabornica ovih dana ne bi bila prazna nego bi svi razumijevajući društvene procese i humanističke zakonitosti, znali da će rezultati ovi EU parlamentarnih izbora biti upravo onakvi kakvi su bili. To nisu donijele ove rezultate nikakvi crni labudovi nego su donijele rezultate i vodili su upravo metodološki konzistentno razumijevanje društvenih procesa i razumijevanje humanističkih zakonitosti. Pozivam hrvatsku javnost pozivam i Ministarstvo znanosti da ne bi u budućnost svjedočili ovakvim traumatičnim scenama gdje nam je ništavilo prisutnosti zastupnika realno zbog toga što su njihove nerealne ambicije bile dugo prisutne u prostoru, da financira društvene i humanističke znanosti jer će na taj način hrvatskoj javnosti posredovati znanja iz društvenih i humanističkih disciplina i dovest će do razumijevanja društvenih i povijesnih procesa. Dat ću vam još jedan primjer razumijevanja društvenih procesa i zakonitosti humanističkih znanosti. Dan je Hrvatskog sabora. Hrvatska suvremena država je nastala u povijesnom procesu dezintegracije istočnog bloka. Ako ne poznajemo društven zakonitosti i ako smo se udaljili od humanističkih postulata, onda ćemo se približiti mitskoj svijesti i mitska svijest će onda umjesto procesa na početak suvremene hrvatske države, stvoriti i staviti nekakvo mitskog utemeljitelja. Hrvatska je sudjelovala sa hrvatskim građanima u povijesnom procesu koji je započeo simbolički s padom Berlinskog zida. Hrvati nisu srušili Berlinski zid i Hrvati koji to to razumijevaju posredstvom humanističkih disciplina, moći će izgraditi vlastiti značaj hrvatske države i hrvatskih građana pa i hrvatskih političara u tom procesu taj proces će biti realan, ako ne upadat ćemo u mitsku svijest a mitska svijest dovodit do ništavila koje je na eklatantan način prisutno u ovoj sabornici jučer, danas i očekujem sutra, zahvaljujem.
Hvala i vama.
Idemo na zadnju raspravu, Klub nezavisnih zastupnika i poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Kažu da demokracija počiva između ostaloga na dva temeljna principa. Jedan od tih principa je javni interes, informacije koje građani moraju imati kad su pitanja vezana od javnog interesa. Mi svi koji smo birani od građana i koji obnašamo određene dužnosti, bilo je riječ o saborskim zastupnicima, državnim dužnosnicima u Vladi, gradonačelnicima i načelnicima, moramo poštovati taj javni interes a u javni interes spada sigurno objektivno, istinito informiranje javnosti jer ako to informiranje javnosti nije objektivno i istinito, ako se informiranje javnosti svodi na ono što priča ulica, onda to nikako nije dobro. I druga stvar koja je isto tako temelj demokracije, povjerenje u institucije, institucije koje odrađuju svoj posao na profesionalan i pravedan način. Ako tog povjerenja nema, također se stvari prenose na ulicu, ljudi ne vjeruju institucijama i na kraju krajeva, kažu da je to jedan od razloga zašto ljudi napuštaju ovu zemlju. Naime, ovo govorim u kontekstu nedavnih događanja u gradu Virovitici o kojemu znamo samo na temelju 2 priopćenja koje je gradonačelnik g. Kirin prenio javnosti i jedna njegova izjava je nakon suđenja u procesu Fimi media kad je novinarima šturo dao odgovor još po koju informaciju. Dakle, sva priopćenja koja je g. Kirin iznio u javnosti, jedno se tiče toga da je grad Virovitica oštećen za određeni iznos, nama još uvijek nije, javnosti nije poznato o kojem iznosu točno je riječ i drugo priopćenje u kojem je oštro optužio, nažalost čovjeka koji je tragično prekinuo svoj život, optužio ga da je ovisnik o kocki i da je to uzrok nestanka novca. Možemo slobodno zaključiti da je g. Ivica Kirin, obično se događa da ljudi kažu p nekoj temi premalo ili previše, možemo slobodno zaključiti da je g. Ivica Kirin u ovom trenutku rekao i previše i premalo. Naime, doveo je javnost u veliku nedoumicu, što se zapravo dogodilo, koliki je iznos koji je otuđen od grada Virovitice, na koji način a on je to ustvrdio u svom drugom priopćenju, namjerava vratiti novac u gradski proračun, kako je to moguće vratiti novac ako je on pronevjeren i koje su to metode, sofisticirane metode kojima je taj novac otuđen? Svatko tko zna kako funkcionira gradska uprava, jasno mu je da ovo nije baš lako izvedivo pogotovo ako se špekulira u javnosti o iznosu čak od 17 milijuna kuna. Druga stvar koja ovdje isto zapada u oči a kad govorimo o poslovima koje su odradile institucije je izjava i predstavnika policije i činjenica da nije izvršena obdukcija nad pokojnim g. Palmom koji je bio pročelnik ureda za gospodarstvo i financije iako je riječ ovdje o nasilnoj smrti. Te dvije stvari koje bodu u oči, znači iznos, vremenski slijed događaja i izostanak obdukcije, u javnosti stvaraju opravdane reakcije. Ono što sam jučer pročitao na Facebook profilu, što će se dogoditi u budućnosti, a to je da će građani organizirati prosvjede po uzoru na one banjalučke prosvjede „Pravda za Davida“, „Pravda za Sinišu“. Svima je u interesu, mislim da je i g, Kirinu u interesu, da se ove stvari razjasne čim prije, nije dobro da se pitanja postavljaju na ulici. Ono što je izostalo, g. Kirin je mogao sazvati tiskovnu konferenciju unatoč tome što poštujemo da postoji određena tajnost zbog tijeka istrage međutim ta tajnost ne priječi ni g. Kirina da javnost umiri, da javnost umiri, da kaže koje su to informacije koje javnost očekuje a koje su bitne. Ako se stvari sutra budu raspletale na ulici, to neće biti nikako dobro, povjerenje građana u institucije ne smije izostati. Na Virovitičko-podravskoj županiji svakim danom odlazi sve više ljudi, ako se ova stvar, i to osobno smatram, ako se ova stvar bude zataškala, ako bude se ostalo na ovoj razini da ljudi ne dobiju dovoljno informacija, vjerujte mi da će to biti poruka mnogim mladim ljudima da sutra napuste ovu zemlju jer kako mogu živjeti u zemlji u kojoj ne možemo vjerovati ni institucijama koje su dužne štititi i javni interes a onda na kraju krajeva, vidimo i da dolazi do nesretnih nasilnih prekida života mladih ljudi, najljepša vam hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, današnji dan je medijski i politički bio zahtijevan i ne stignemo razmišljati da je današnji dan uvjetovan s onim što se u Hrvatskoj odvijalo u zadnjih 15 do 20 godina. Mi ne živimo u današnjem danu nego živimo u danu obrazovnog procesa koji je počeo proje 15 do 20 godina. Svijet u kojem ćemo živjeti za 15 do 20 g. ovisi i tome kakvi će nam obrazovni proces, kakva će nam reforma, kurikularna reforma započeti danas i što će se odvijati u hrvatskim školama. Ako promatramo samo vrijednost koje se navode i prema kojima bi trebale ići sadašnje reformske inicijative, njih ima 8, od identiteta, integriteta do poštivanja i isticanja vrijednosti zdravlja međutim Ustav navodi 11 takvih vrijednosti odnosno vrednota. Razlika kad napravimo komparaciju, razlika u ove tri vrijednosti ili vrednote možemo ih definirati kao vrijednost vladavine prava koja nije sadržana u dokumentima kojima bi trebala ići reforma školstva, mogućnost življenja u višestranačkom demokratskom sustavu i nenasilje ili mirotvorstvo. Ovaj elemente nenasilja ili mirotvorstva koji neće biti ugrađen i koji neće prema formiranju budućeg hrvatskog građanina, nije ugrađen ni prije 15 do 20. g. zbog toga je moguće nasilje i ravnateljice koja je kaznila profesora zbog nečega što je učinio hineći da nije činio nešto drugo. To je nasilje koje je pedagoško nasilje, to je nasilje koje je nasilje nad istinom, ali to je i jedan vid povijesnog nasilja koje će nam se, ukoliko s njim ne izađemo na kraj, vratiti i u sljedećih 15 do 20 godina u kojem mi živimo. Obrazovni sustav ne bi smio počivati samo na tzv. instrumentalnim znanjima, instrumentalna znanja su ona znanja koja nas uče da mi možemo nešto činiti. Potrebno je da počivaju i na tzv. teoretskim znanjima ili znanjima u sebi, a to su znanja koja nam omogućavaju da mi nešto budemo, da postanemo. Konkretno, da postanemo i budemo građani. Da postanemo i budemo ljudi. Oni koji su postali i bili građani, to je djevojka i vatrogasac koji su se u Supetru suprotstavili, onaj koji je bio instrument nasilja, onaj koji je nasrnuo, koji je dekodirao jednu riječ kao poziv da krene s nasiljem, on je instrumentaliziran i njegovo znanje je instrumentalno znanje koje odgovara nasiljem. Ovi koji su se suprotstavili nasilju, oni imaju ovo teoretsko znanje odnosno biti i postati, oni su nešto bili i postali. Vrijednost svijeta je vrijednost obrazovnih teorija i promišljanja počiva na fronesisu odnosno razboritosti, a razboritost je povezivanje teorije i prakse. Ukoliko ne povežemo ono biti kao vrijednije i s onim moći činiti, mi ćemo i dalje živjeti u svijetu i u državi koja na nasilje ne zna odgovoriti i koja doživljava i prigiba koljena pred mnogim političkim ekstazama, a sve te ekstaze započinju u jednom danu i završavaju krajem tog dana. Nije da nemamo uzore, čak i u Hrvatskoj, pedagoškoj misli, od Vuk Pavlovića koji je govorio o smislu obrazovanja, izobrazbe i odgoja, obrazovanje je upravo ovo, mogućnost da čovjek promišlja i sebe razumijeva. Izobrazba je da mogućnost da čovjek može nešto konkretno djelovati i odgoj je mogućnost da čovjek komunicira s vrijednošću budućeg svijeta. Jer odgoj nije nešto prošlo nego je odgoj ono buduće. I mi stoga danas živimo u budućnosti od prije 15 do 20 godina. Nešto od ovoga je svjestan i u svojim djelima jedan slabije poznat u javnosti, Mađerić, koji govori o vrijednosti obrazovanja i o vrijednosti reforme i o vrijednosti edukacije. Bez svijesti, bez samorazumijevanja koje ćemo ugraditi u sve institucije, a započeti s obrazovnim sustavom, mi ćemo i u budućnosti i za 15 do 20 godina pa do beskraja živjeti u svijetu koji će biti svijet instrumentaliziranog nasilja, a mi ćemo biti instrumenti obrazovnog nasilja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Vučetiću.
Drugi je na dnevnom redu, na popisu g. Stjepan Čuraj, pardon, Tomislav Žagar, oprostite, koji će iznositi stajalište Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, prije nekoliko dana sam predsjedniku Hrvatskog sabora uputio zahtjev za vjerodostojnim tumačenjem članka 29. Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Prije nego što objasnim samu tematiku koja je bitna da se s njom upozna hrvatska javnost, samo da kažem dvije načelne stvari. Kad se donosio Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ministar Tolušić je kao najvažniju novinu istakao to da se raspolaganje poljoprivrednim zemljištem vraća jedinicama lokalne samouprave dakle općinama i gradovima. I jedna od novina u tom zakonu je bila da su jedinice lokalne samouprave u mogućnost ograničiti količinu zemljišta koje pojedini zakupac ima u svom zakupu. Dakle, može se dogoditi u praksi to da se na temelju programa raspiše natječaj u kojem će pojedini zakupnici koji su dosad recimo imali u zakupu i do 500-tinjak hektara zemlje, nakon ograničenja ostati na svega 100—tinja hektara zemlje. Ministar je to naglasio i to pozdravljamo zbog toga da bi mnoga mlada obiteljska poljoprivredna gospodarstva došla do zemljišta koja im je potrebno za obavljanje njihove djelatnosti. S druge strane svjedoci smo događaja koji su vezani uz Agrokorove plus tvrtke, dakle da li je riječ o Belju, Piku Vinkovci, VUPIK-u, prema načelnicima tih jedinica lokalne samouprave je vršen svojevrstan pritisak da oni potpišu anekse ugovora kako bi te ostale koncesije koje ta poduzeća imaju na poljoprivrednom zemljištu u istočnoj Slavoniji i zbog tog tih nedoumica a i zbog problema koji se javljaju na terenu, koji upozoravaju jedinice lokalne samouprave, dakle općine prvenstveno, uputio ovaj zahtjev za vjerodostojnim tumačenjem. Naime, o čemu se radi? Pokušat ću to najkraće ispričat svojim riječima. Dakle kad općinsko vijeće donese program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, ono ga upućuje na javni uvid, nakon javnog uvida se sve primjedbe zaprimaju, općinsko cvijeće odlučuje o tim primjedbama i prema onome što u zakonu u članku u članku 29. predviđa, kompletnu tu korespondenciju, kompletnu dokumentaciju šalje ministarstvu, ministarstvo daje suglasnost ili uskraćuje suglasnost, ako daje suglasnost, vraća općinskom vijeću i općinsko vijeće nakon toga usvaja program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Tako zakon prema onome što ljudi shvaćaju, tumači. Međutim, predstavnici ministarstva kažu ne, neka općinsko vijeće nakon javnog uvida u istovremeno, kad se očituje o primjedbama koje su podnesene, neka i usvoji programa a nakon toga neka taj usvojeni program šalje ministarstvu na suglasnost, drugim riječima, ovakvim tumačenjem ministarstva se zapravo kaže ministarstvo ima zadnju riječ. Da se vratimo sad na probleme sa početka priče. U ovom slučaju ako vijeće ne postupi na taj način da Agrokorove tvrtke, da im zemlja ostane, onda ministarstvo može uskratiti suglasnost ili na onaj prvi primjer, ako netko tko je izgubio 200, 300, 400 ha poljoprivrednog zemljišta kojeg više nema u zakupu, on se može žaliti jer nije postupano u skladu sa zakonom pa može oboriti cijeli natječaj i onda će i oni koji su u tom natječaju dobili zemlju, dakle govorimo o malim OPG-ovcima, ostati vez zemlje i zbog toga sam uputio ovaj zahtjev, nadam se da će i nadležni odbor, Odbor za poljoprivredu i predsjednik Sabor i Sabor jel, kao zakonodavno tijelo koje jedino može davati vjerodostojno tumačenje, čim prije ovu nedoumicu riješiti kako bi kako bi jedinice lokalne samouprave mogle doista raspolagati poljoprivrednim zemljištem kako je predviđeno i novim zakonom, ako to ne bude tako onda čitava priča koju ministar Tolušić, s kojom je zapravo i išao u predlaganje ovog zakona s kojim se hvalio da vraća općinama i gradovima je priča potpuno šuplja i jasno je da ministarstvo i dalje onda ima zadnju riječ i ministarstvo odlučiti koji su to programi koji ministarstvu tj. nekima pogoduju, a koji programi ne. Dakle, nadam se da će ovo, da će ova stvar čim prije biti riješena. Najljepša vam hvala.
Poštovani kolega Marko Vučetić u ime Kluba nezavisnih zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Hrvatska javnost se susrela s jednom informacijom a to je da je umor Mato Mikić, posljednji gradonačelnik Zagreba za vrijeme Jugoslavije ali i gradonačelnik Zagreba koji je zadužio Zagreba u prostornom smislu gotovo na jednak način na koji je to učinio Većeslav Holjevac. On je, ova dva imena su omogućila da Zagreb ima kontinuitet razvoja i da se građani Zagreba i građani RH odnose prema prostoru koji im daje urbanitet. Kad umre čovjek a ne umre grad, urbanitet i suvremenitet je moguć međutim Zagreb se suočava s jednom najavljenom smrću koja može biti smrt suvremeniteta i smrt urbaniteta Zagreba. Ta smrt je sadržana u ovom generalnom urbanističkom planu u kojem se govori o dvije bivše zone. Jedna bivša zona je zona hipodroma, druga bivša zona je zona Zagrebačkog Velesajma. Kad to postanu bivše zone, Zagreb je postao bivši grad, Zagreb postaje i u smislu urbaniteta, u smislu suvremenitet, on postaje krematorij. Gubi sve oznake grada, građani Zagreba prestaju biti građani zato što više nemaju točku prema kojoj će se odnositi i koja će im posredovati njihov identitet. Ono što se zbiva u prostoru je iznimno bitno za formiranje građanske svijesti i za mogućnost života. Ljudi koji su svjesni sebe, koji sebe razumiju i koji se prema sebi odnose kao prema sebi, oni umiru individualnom smrću a ono što čine u prostoru omogućava da se prostor, društvo i kultura razvija. Ljudi koji sebe doživljavaju kao njega a to je sadašnji gradonačelnik Zagreba Milan Bandić koji o sebi ne može misliti kao o sebi nego kao o njemu i kad ta patologija koja nam može biti zanimljiva s jedne psihopatološke, antropološke, filozofske, sociološke razine da čovjek ima problem susreta sa samim sobom, da se nalazi u stanju individualne razapetosti, to je uistinu zanimljivo promatrati ali kad se jedna takva razapetost susretne u prostoru, kad jedna takva razapetost uđe u urbanistički plan, onda imamo bivše zone, imamo bivši grad, imamo bivši urbanitet i imamo bivšu mogućnost da se nešto razvije. To Zagrebu prijeti u mjesecu srpnju. Da ovo tijelo ne bi bilo samo zakonodavno, da bi ovo tijelo bilo ono koje ima sućutno uho prema potrebama prostora i grada, pobrinuo se Klub nezavisnih zastupnika koji će za 15 dana organizirati tematsku sjednicu, pozvati stručnjake, stručnjake za prostor, stručnjake koji mogu anticipirati ono što se zbiva, koji znaju koja je veza između ljudskog života i života grada. I za 15 dana ćemo održati tematsku sjednicu i građanima ponuditi zaključke i vidjeti na koji način se odgovorno, ne na razini apela, nego odgovorno može odnositi prema životu grada i životu Republike a na koji način možemo tu odgovornost možemo svesti na smrt odgovornosti, na smrt grada a kad je riječ o gradonačelniku tu možemo govoriti o nečemu što je opisano u priručnicima mnogim a to je, nalazi se u poglavlju o arhaičnom tipu čovjeka. Arhaični tip čovjeka nije kriv što je arhaičan, krivi su oni koji mu dozvoljavaju da ta arhaičnost zaživi u prostoru kao razapetost i smrt prostora. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub nezavisnih zastupnika i kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Progovorit ću o jednoj temi o kojoj se u hrvatskom javnom prostoru vrlo rijetko govori ili kad se govori, govori se načelno u smislu, sadašnje stanje nije dobro, trebalo bi ga popraviti ali sve ostaje na tome da bi trebalo ga popraviti. Tema je isto tako važna jer se u zadnje vrijeme a i u budućem vremenu će biti dosta aktualna, u zadnje vrijeme se o njoj pričalo, istina, to je bilo u kontekstu slučaja ministra g. Kuščevića koji loše ocrtava ali dobro ocrtava. dobro ocrtava politiku i ove Vlade prema regionalizaciji RH. I druga tema koja će biti izgleda aktualna u budućem predstojećem periodu je već najava jednog od kandidata za Predsjednika RH koji kaže bitne su promjene Ustava. Naravno, on govori to u skladu s onim što on želi a želi promjene ili povećanje ovlasti Predsjednika RH. Ono što me nekako začuđuje a to je da taj kandidat dolazi iz Slavonije, trebamo se sjetiti i inicijative od 2014. g., istina jedne regionalne stranke koja je htjela da se u Ustavu unese prvi put i pojam regije što je bitno za Slavoniju ali pođimo redom. Zašto je bitna regionalizacija? Pa ne zbog toga što je sad u ovom trenutku a politički se to često nameće, što je bitni HDZ-u da ima što više župana pa da bi taj argument HDZ-u trebali uzeti u političkom smislu njihovog uspjeha. Regionalizacija je bitna dame i gospodo, zbog gospodarskog razvoja RH. Samo malim uvidom ili malo površnoj analizom podataka koje objavljuje FINA redovito o gospodarskoj slici RH, o gospodarstvu po županijama posve je vidljivo da današnje županije ne mogu biti nosioci razvoja regija za koje su određene ne zato što oni to ne žele, ne zato što župani su nesposobni nego jednostavno fiskalni kapacitet i sve ono što im je dano u ovlasti, to onemogućuju. S druge strane ako pogledamo strukturu gospodarstva, također prema podacima FINA-e, onda su nam stvari itekako još jasnije. Drugim riječima, gotovo sve županije svoje prihode temelje isključivo na pomoći, manje od 50% njihovih prihoda one same ostvaruju, većinu toga temelje na pomoći, pomoći centralne države a ovakvom ustroju centralna država može samo zakonima koji opet vrše poreznu presiju na gospodarstvo, donositi takve zakone da se omogući onda županijama da obavljaju svoje redovne funkcije a uz to da se eventualno ako koja u tome uspije, ne ulazeći tu, ne spominjući samo grad Zagreb, ako koja uspije pomoći i nešto gospodarstvo. 428 općina, 127 gradova. Osobno smatram nije to puno ali to su sve sateliti koji se oko nečega trebaju vrtjeti. 4 grada, Zagreb, Split, Rijeka i Osijek moraju biti središta, središta gospodarskog razvoja. Vlada je priznala projektom Slavonija da je to nužno, zašto je Vlada nazvala projekt Slavonija? Ono čega se Vlada boji i čega se političari boje u javnom prostoru reći je administrativna jedinica ili administrativna regija, govori se statističkim regijama naravno u smislu povlačenja sredstava iz fondova EU-a međutim ako pogledamo jedni drugima u lice i pitamo se koliko smo to uspješni, koliko su naše jedinice lokalne samouprave uspješne, koliko su uspješne županije onda vidimo da situacija nije najbolja. Neka općine i gradovi ostanu ali neka formiramo takve regije koje će tim općinama i gradovima biti doista pokretač razvoja. Evo opet se vraćam naravno ono što me najviše boli, 4 slavonske županije, Brodsko-posavska, Virovitičko-podravska, Požeško-slavonska i Vukovarsko-srijemska zaostaju debelo ispod prosjeka RH u gospodarskom pogledu, jedino Osječko-baranjska nastupa i dobro se nosi s tim izazovima. Tu su naravno određeni gospodarski subjekti koji se nalaze na toj županiji, ali prije svega to je grad Osijek, grad Osijek mora biti slavonska metropola, grad Osijek mora biti pokretač razvoja Slavonije i oko grada Osijeka se mora sve vrtiti i to je jednostavna matematika. To su neke zemlje napredne već usvojile u tom smislu. To rješenje se ne može preko noći, ali zaboga pokrenimo taj proces, pa dajte jedanput počnimo razgovarati i o javnom prostoru. Stručnjaci, mnogi od nas se slažu kad o tome razgovaramo, ali kad treba to javno reći onda se svi boje, naravno boje se iz onog političkog razvoja, tu je prije svega Istra, a ja ću reći ovoga da tog straha nema, pogotovo ne za Slavoniju jer Slavonija može očekivati razvoj ako joj se pruži prilika. Hvala.
6. rasprava Klub nezavisnih zastupnika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Htio bih još jedanput otvoriti jednu temu koja u ovom trenutku možda nije toliko značajna ali bi u budućnosti mogla biti svakako značajna i obavijestiti hrvatsku javnost kako sam uputio zahtjev za vjerodostojnim tumačenjem članka 29. Zakona o raspolaganju o poljoprivrednom zemljištu. Taj zahtjev je bio na nadležnom saborskom odboru, Odboru za poljoprivredu. Tamo je taj zahtjev većinom glasova odbijen, 6 glasova su bila protiv, 4 za, tu je i kolega Panenić koji je predsjednik odbora. Upozorili smo na odboru ono što i u samom zahtjevu piše a to je, određena pravna nesigurnost koja se može dogoditi jedinicama lokalne samouprave, dakle općinama i gradovima koje temeljem članka 29. prave prijedlog programa raspolaganja zemljištem i na kraju na temelju suglasnosti ministarstva izdaju konačnu verziju programa ili u ovom slučaju kako to ministarstvo tumači a zbog toga je ministarstvo i odbilo ovaj zahtjev i reklo da ne postoji potreba za vjerodostojnim tumačenjem ministarstvo kaže da je zakon dovoljno jasan i da zapravo jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi šalju gotov program na suglasnost ministarstvu i nakon toga provode natječaj. Da se vratimo na početak priče, čitava ideja i sve ono što smo mi ovdje u Saboru slušali kao zastupnici i građani i naravno naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva je bila o tome da se vrati jedinicama lokalne samouprave upravljanje poljoprivrednim zemljištem. Imali smo to u prošlosti, imali smo vrijeme kad to nije tako i sada se to ponovno napravilo. Međutim ono što se u praksi može primijetiti a tonovi dolaze svog političkog spektra, dakle ne o tome tko je u ovom trenutku opozicija a tko je pozicija, vjerujte svi načelnici imaju da se tako izrazim, povišene tonove jer su odradili veliki posao, na kraju je ispalo da je ministarstvo dali jedinicama lokalne samouprave da odrade ovaj veliki posao, kad su ga napravili, kad trebaju raspisati natječaje, kaže ministarstvo mi stojimo iza tih natječaja, ali znate na koji način, mi smo dali uputu, to i predstavnicima ministarstva tvrdi, dali smo uputu, ali uputa nikad ne može biti u rangu zakona ili stajati iza zakona. Zbog toga i dalje smatram i mi kolegice i kolege iz opozicije i koji smo bili na odboru i koji smo razmatrali o tom problemu više puta, smatramo da su jedinice lokalne samouprave i dalje u opasnosti ali pustimo sad jedinice lokalne samouprave, u opasnosti su sva mlada obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja će na ovaj način možda i na natječajem dobiti zemlju ali će nakon eventualnih žalbi, kad natječaj bude poništen, oni ostati bez te zemlje i čak će morati eventualno vratiti poticaj koji su dobili zavisno kako se bude pravni proces odvijao. Ta bojazan ostaje i vjerujte mi, nije bezazleno. Nadamo se i vjerujemo da je ministarstvo ovaj puta u pravu ali okolnosti i povijesne okolnosti koje su se događale nam ne daju baš ohrabrenje za to jer za pretpostaviti je da svatko onaj tko u ovom trenutku ima ogromnu količinu zemljišta a ogromna količina u Slavoniji je recimo 300 ha, nek ima i do 500 ha, da on neće tako olako prepustiti tu zemlju da mu netko drugi preuzme a ovaj zakon i ministar je to najavio i zato smo i pozdravili ovaj zakon, omogućava mladim OPG-ima posebno onima koji nemaju zemlje da dođu do zemlje. Ako oni dođu do zemlje, a onda pravno procedurom budu bez te zemlje ponovno ostali, očekujemo da će za to kriviti općinske načelnike a općinski načelnici za to ne mogu biti krivi jer odgovornost je u ovom slučaju na ministarstvu, ministarstvo koje je donijelo slijedeću odluku, mi imamo zadnju riječ na programu i mi preuzimamo odgovornost. Hvala.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege progovorit ću kratko o jednoj temi koja će ovih dana biti vrlo aktualna, a ne samo zbog toga što će ovih dana biti aktualna, nego se ona doista tiče naše budućnosti. Naime, prema pisanju medija mogli smo saznati neslužbeno da su rezultati državne mature iznimno loši. Dakle, svake godine iz godine u godinu su lošiji, ove godine su znatno lošiji nego prošle godine, prvenstveno se to odnosi na testiranje iz predmeta matematike i hrvatskog jezika gdje mislim prema podacima svega 60% strukovnjaka zadovoljilo ispit iz matematike, gimnazijalaca 80%, mislim da gimnazijalaca i, govorim o razini A, a razina B isto gimnazijalaca 80%, nešto u strukovnim školama nešto malo više od 70%. Da odmah stvari razgolimo do kraja, ja sam od onih koji smatra da ovakva državna matura ne treba, ovakva državna matura ne treba. Naime, 2008. godine kad je državna matura uvedena u škole bio je ministar Primorac, nije uvedena pritiscima iz EU, nego jednostavno se željelo nešto napraviti i tad je oformljen centar za vanjsko vrednovanje i on je doista centar za vanjsko vrednovanje, međutim šta je problem s tim centrom, ako ga usporedimo sa kućom onda bi taj centar za vanjsko vrednovanje sa skupa sa projektom državne mature trebao biti krovište. Međutim, problem je što to krovište stoji neovisno o zgradi, o čitavom sustavu odgoja i obrazovanja. Kao da smo stavili 4 grede i taj sustav vanjskog vrednovanja postavili iznad kao nekakav krovni, krovni konstrukt koji će nam dati odgovore na kojoj razini je naš obrazovni sustav. Međutim, šta se događa? Mi dobivamo simptom, mi vidimo da nešto nije loše, ali nitko ne može odgovoriti što nije loše u našem obrazovnom sustavu i zašto nam se ovo događa. I upravo zbog te povratne informacije državna matura nije dobra. Ona sa stajališta vertikalne prohodnosti i strukovnih i učenika strukovnih škola nije značajno, ne otežava im značajno taj tu prohodnost, međutim jasno je da pojedini fakulteti kažu dovoljna je razina B, učenici je polože, mogu čak i sa izvrsnim uspjehom, međutim onda oni učenici koji su položili razinu A su u boljoj poziciji jer imaju, steknu više, više bodova. Dakle, ona nije čak u tom dijelu ne daje jednake uvjete. I ne može dati jednake uvjete. Zagovornici državne mature kažu da je to objektivno ispitivanje, ispitivanje i učeničkog znanja i zbog inflacija ovih samih ocjena, petica, ali s druge strane ono ispitivanja obrazovnog sustava. I ajmo se složit s tim, ja nemam ništa tu protiv, neka je to objektivan, objektivan način ispitivanja, ali jednak nije i ne može biti. Mi u RH imamo danas srednjoškolce koji su gladni. Zašto? Jer srednja škola nema riješen sustav kao što u osnovnim školama istina, nije ni tamo najadekvatnije, nema riješen sustav toplog obroka, sustav prehrane srednjoškolaca. Srednja škola nije obavezna, mi u RH zadnji stupanj obrazovanja je znači osmogodišnja škola koji je obavezan, koji nije besplatan, to moramo isto naglasiti, govori se da je besplatan, ali nije besplatan za roditelje i onda imamo srednju škola koja nije obavezna i onda imamo državnu maturu, kažemo jednaka za sve. Nije jednaka za sve, ne žive svi u jednakim obiteljima, nemaju svi jednaki njihovi roditelji jednaki stupanj obrazovanja, nemaju jednaka primanja i zbog toga državna matura pada na tom testu. I druga stvar, zbog autonomije sveučilišta, fakulteti ionako mogu odabrati koja će još to specifična znanja ispitivati kod učenika. Drugim riječima njima državna matura, nije, nije dovoljna da oni upišu željeni fakultet. I šta se još onda događa kod Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje? Evo, sad možemo pročitati, ljudi su ispravljali te testove u zgradi velesajma na visokim temperaturama, istina rekli su im pa i učenici nisu u boljoj situaciji. Mnogi se žale da nisu znali zapravo ni način na koji su ti ispitivači odabrani, mnogi su se prijavili, samo su neki odabrani. Oko državne mature postoji puno upitnika, puno nepoznanica, ali ono što je ključno ne daju nam povratnu informaciju o stanju školstva u našem, stanju u našem obrazovnom sustavu i što trebamo mijenjati u obrazovnom sustavu. I ono što mi se čini, mi šaljemo našim učenicima, našim ljudima kontradiktorne poruke. S jedne strane kažemo evo nedostaje nam konobara, kuhara, upisujte strukovne škole, a onda s druge strane ih tlačimo s državnom maturom jer to je pazite jedini način da oni mogu kasnije vertikalno prohodni. Zašto oni u životu i na kraju krajeva i ministrica to naglašava i tu je ja podržavam, cjeloživotno učenje, zašto bi oni sebi odrezali put napredovanja u tom cjeloživotnom učenju? Mi moramo jasniju poruku poslati mladim ljudima, uključit nastavnike i sve ljude koji su zainteresirani u tom procesu da bi državna matura imala smisla, inače ovako treba ju po mom mišljenju ukinuti. Hvala.
Zahvaljujem kolega.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, evo s obzirom da smo još uvijek u uskrsnom tjednu koristim prigodu čestitati Uskrs svima koji slave ovaj blagdan, a to je blagdan koji svima nama nudi: jednu nadu, jednu novu šansu, jednu budućnost i pogled u budućnost. A pitanje je da li ova Vlada nudi nadu, nudi bolji život slavonskom selu i ukupnom selu u Hrvatskoj odnosno ljudima koji žive u ruralnim prostorima? Usudim se reći da ne. Pogotovo mi u Slavoniji i Baranji i Srijemu kažemo da će ova Vlada izgleda biti ona koja će ugasiti posljednji fenjer u Slavoniji. Više je argumenata za to, a ja ću spomenuti samo neke. Ako je u Hrvatskoj strateška grana gospodarstva poljoprivreda, onda bi se prema tome tako trebalo i odnositi. Vidimo da je već ova Vlada više od dvije godine na vlasti, a strategija razvoja poljoprivrede tek sada se krenula izrađivati. A paralelno s tim raste nam uvoz poljoprivrednih proizvoda koji je za 2018. bio oko 2,7 milijardi eura, a izvoz svega 1,2 milijarde eura. To je deficit više od milijardu i pol eura. I sada umjesto da smo za Uskrs imali na našem stolu domaću šunku, domaći kulen, domaća jaja, hren i drugo povrće, mladi luk najveći dio toga nam je došao iz uvoza, a ove brojke to potvrđuju. A i statistika sa graničnih prijelaza u Slavonskom Brodu, Staroj Gradišci, Orašju odnosno Županji, pa i tamo na istočnom dijelu govori da sve više naših građana odlazi u kupovinu upravo prehrambenih poljoprivrednih proizvoda preko granica. I umjesto da ovdje kupujemo od naših domaćih proizvođača, na žalost zbog ekonomske situacije, zbog zaostajanja Slavonije prosječne plaće u Slavoniji zaostaje za prosjekom Republike Hrvatske više od 20, 30% u nekim dijelovima. Nema radnih mjesta. Mladi iseljavaju, a premijer Vlade danas govori kao o velikom uspjehu postignut međudržavni sporazum o izvozu prehrambenih proizvoda, pa čak spominje se i mlijeko i ministar Tolušić slavodobitno govori o mogućnosti izvoza mlijeka u Kinu. Žalosno, pa najveći dio proizvođača mlijeka je ugasio, rasprodao svoje mliječne krave. Čuli smo već danas nekada je bilo preko 60 tisuća proizvođača mlijeka u Republici Hrvatskoj, a danas je manje od 5 tisuća. To je stvarnost i nema riječi o tome da mi imamo dostatnost proizvodnje mlijeka za vlastite potrebe, a kamoli za izvoz. A ove traume koje se događaju oko mljekarskog sektora posebno su sada eksplodirale kroz evo sufinanciranje opremanja izgradnje mljekara u Hrvatskoj gdje je ministar Tolušić slavodobitno potpisao ugovore, pa i za jednu mljekaru 7,4 milijuna kuna koja je zamislite 2016. prestala s radom. Pa ja pitam sada javno ovdje ministra ili premijera, tko je dao podloge da može netko dobiti sredstva za opremanje i daljnju proizvodnju u toj mljekari ako je ona 2016. prestala sa radom i ako je bila u financijskim problemima? Tko je kontrolirao te financijske dokumente volio bih to vidjeti i da to hrvatska javnost zna. Naravno kaže načelnik te općine – dobro je da se mljekara obnovi i da proizvođači imaju kome predati mlijeko. Ali na žalost nema više proizvođača, nema više krava, nema više mlijeka na tom selu u našem slavonskom selu. A nema ga iz razloga i zato što naši poljoprivrednici, a pogotovo stočari ne mogu doći do državnog poljoprivrednog zemljišta. Evo već je dvije godine od kako je novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu usvojen ovdje u Saboru. Pravilnici su naknadno doneseni. Načelnici općina su programe raspolaganja dostavili, ali na žalost većina ih je ili usudim se reći više od 80% još uvijek u Ministarstvu, jer ministar i njegovi suradnici ne rade svoj posao i nisu vratili programe raspolaganja državno poljoprivredno zemljište općinama da mogu raspisati natječaj. A posebno nas smeta mene i nas iz HSS-a da se ponovno vrši pritisak na 29 jedinica lokalne samouprave da potpišu ugovore o prijenosu koncesija na Forte nova grupu nasljednika Agrokora iako znamo da nije izmirena sva obveza prema državi. Spomenut ću samo više od 60 milijuna kuna kredita prema HBOR-u koje Agrokor i tvrtke nisu vratile, a naš seljak ne može dobit novi ugovor ako nije platio i zadnju kunu i naravno da smo protiv gašenja škola u tim ruralnim prostorima, pogotovo u Slavoniji jer to bi stvarno bio gašenje posljednjih fenjera u Slavoniji jer kad nemate školu, veterinarsku ambulantu, poštu, onda nemate ni sela, ako je to interes ove Vlade, onda neka ugase posljednji fenjer. Hvala.
Sukladno Članku 249. vrijeme je za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika tj. klubova. Prvi je u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata kolega Željko Lenart. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, evo raspravljali smo o zakonu, poštivanju, nepoštivanju ja bih htio da mi nekada imamo prave rasprave u ovom saboru o nepoštivanju hrvatskih zakona od strane hrvatskih dužnosnika i ljudi koji vladaju ovom državom na svim razinama. Danas ću govoriti o Sisačko-moslavačkoj županiji o županu Ivi Žiniću, članu HDZ-a koji također ima oba dva župana iz HDZ-a znači apsolutna vlast u Sisačko-moslavačkoj županiji. Podsjetit ću vas na slučaj Žinić – Klancir, kada je odvjetnik Kaleb županov privatni odvjetnik zatražio utvrđivanje identiteta od Zagrebačke policije i dva policijska službenika su došli u redakciju gospođe Đurđice Klancir kako bi utvrdili njezin identitet, što nije slučajno. Odvjetnik Kaleb je inače i službeni odvjetnik Sisačko-moslavačke županije, Sisačko-moslavačka županija je odvjetniku Kalebu isplatila u 2 godine 285.000 kuna honorara. I vidi vraga župan Ivo Žinić slučajno koristi odvjetnika Kaleba i za privatne tužbe. Jer s obzirom da je Đurđica Klancir pisala o zapošljavanju jednog od Žinićevih sinova u sustavu Kaznionice u Glini, navodeći činjenice, pa čak i činjenice iz elektroničke prepiske sa samim županom, ne vidi se razlog zbog kojega bi gospodin Žinić mogao tužit spomenutu novinarku, osim za uvredu časti. Da podsjetim kako gospodin Žinić vlada, njegov drugi sin je dogradonačelnik u gradu Glini, profesionalni dogradonačelnik znači prima tamo plaću, a grad Glina je ako želite vidjeti kako je to izgledalo nedavno poslije rata, danas kad dođete, odete u Glinu mislit ćete da je rat bio prije 2 godine u tom gradu. Grad Glina je grad u kojem je napisana Hrvatska himna, a danas je tamo ne velika, nego prevelika sirotinja i veliki problemi koji se u tom gradu dešavaju. Nema dugo smo imali prilog u emisiji Provjereno oko izgradnje kanalizacije, gdje su sredstva utrošena, kanalizacija nije napravljena, a eto slučajno je to rodni grad gospodina Ive Žinića, župana Sisačko-moslavačke županije. Ja ovdje apeliram na premijera hrvatske Vlade i predsjednika HDZ-a gospodina Andreja Plenkovića da nam objasne što to rade dužnosnici HDZ-a i na koji način troše novac poreznih obveznika i evo ovdje imam odgovor Sisačko-moslavačke županije u kojem je napisano koliko je novaca isplaćeno spomenutom odvjetniku koji se koristi za razračunavanjem sa novinarima. Još veća stvar u tome je da se može na ovaj način upotrijebiti hrvatska policija, a g. Žinića smo vidjeli i u neslužbenim druženjima i sa bivšim zapovjednikom Policijske uprave Sisačko-moslavačke županije, vrlo često i sa sadašnjim, bivši je danas u Zagrebu i ja se pitam da li je slučajna ta sprega vezana uz zastrašivanje gđe. Klancir jer ovo ne možemo drugačije nazvati nego zastrašivanjem novinara kako ne bi napisali ili ne bi pisali o budućim marifetlucima župana Ive Žinića. Kako naš premijer Vlade g. Andrej Plenković često puta na pitanje novinara u ovakvim slučajevima se pravi da ne za o čemu se radi, evo ja ću se potruditi pa ću napisati i zastupničko pitanje na ovu temu, osobno njemu tako da i napismeno ima obrazložen ovaj problem i baš me zanima, da li će poduzeti nešto i da li će disciplinirati neposlušne HDZ-ovce na terenu koji misle da je njima županiju tata ostavio u nasljedstvo i da oni mogu s njom raditi što god hoće, a da svi koji ukazuju na njihove probleme su nepodobni i da sve njih mogu plašiti, strašiti koristeći institucije hrvatske države, a to je u ovom slučaju hrvatska policija.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i demokrata, poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, htio bih, u živo, započeti, … [[Govornik se ne razumije.]] tako da se vidi pred kolikim auditorijem se danas govori ovdje u Hrvatskom saboru, koliko ljudi je zainteresirano za poslušati, današnje rasprave. Evo, danas, bih htio skrenuti na jednu temu, koja se odnosi na predstojeće EU parlamentarne izbore, a odnosi se na biračke odobre i sastave biračkih odbora i manipulacije koje se već sad rade po tom pitanju. Skupina građana iz općine Donji Kukuruzari, mi se evo mailom obratila, da ukažem na buduće nepravilnosti, koje će se vjerojatno dogoditi u toj općini sa izbornim rezultatom, zbog toga što je birački odbor sastavljen onako kako ne bi smio biti sastavljen. Znači Donji Kukuruzari, birački odbor Donja Velešnja, za predsjednika biračkog odbora, predložen je Ivan Čivićić koji je trenutno i zamjenik općinske načelnice, a na mjestu zamjenika načelnice, izabran je na listi HDZ-a. Birački je odbor Knezovljani, za predsjednicu biračkog odbora, preložena je Dajana Barišić, koja je trenutno uposlenica općine Donji Kukuruzari i članica HDZ-a i kao takva i uposlena. I treći birački odbor, koji je posebno interesantan, za predsjednicu biračkog odbora, predložena je Tijana Šapina, članica HDZ-a, kćer predsjednika općinskog HDZ-a i zastupnika u Hrvatskom saboru gospodina Stipe Šapina. S obzirom na zakon, izborni, predsjednici i zamjenici predsjednika biračkih odbora, ne bi smijali biti ljudi, pripadnici niti jedne stranke. Ovime se sada već vidi da se krši zakon, jer ovima ljudima koje sam ja nabrojio 300 kn, kao dnevnica za rad u biračkom odboru, sigurno ne znači ništa i njihov zadatak je očito nešto drugo. Kada se ovakve stvari rade, u ovakvoj jednoj maloj, siromašnoj općini, sa malim brojem stanovnika, u stanju sam vjerovati, da se na velikim biračkim odborima, u velikim biračkim mjestima, rade daleko veće malverzacije. Ja apeliram na Državno izborno povjerenstvo, na GONG, na sve one koji također mogu ukazati na nepravilnosti koje se dešavaju prilikom izbornog procesa na biračkim mjestima, za sastava biračkih odbora, da također upute prigovor Državnom izbornom povjerenstvu. Ja smatram da je ovo sramota. Kao prvo, ljudi koji su stali na ova biračka mjesta i tko ih je postavio, a drugo, je sramota HDZ-a da se bavi ovakvim smicalicama, nadam se da će ovo gospodin Plenković čuti, pa da pokuša vidjeti da li to stvarno ovako treba ili ne treba raditi i da li je tolika panika u HDZ-u, da se čak mora na ovaj način osiguravati izborni rezultati. Meni je jasno da su danas teški dani za HDZ, meni je jasno da svaki dan iskaću afere novog ministra, da se napadaju neki ljudi, koji su dali, poprilično, od sebe, za obranu ove RH, da banda napada neke, samo nikako da ne znamo koja je to banda, meni je žao što gospodin Plenković, pokušava red u svojoj stranci uvesti, na ovakav prljavi način. Ili su stvarno ti svi ministri toliko pokvareni ili su stvarno ti članovi te stranke tooiko gramzivi i tliko žele svi uzeti nešto od RH. Ja ne vjerujem, znam da u toj stranci ima dobrih, poštenih ljudi, dobrih i velikih domoljuba, ali nažalost, vidim da ima onih koji žele ukrasti o ovog siromašnog naroda više. Birački odobri, pa dajte, ljudi, barem tu budite korektni minimalno i ne bojte se tako, od izbornog rezultata, da morate na ovaj način raditi smicalice. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lenartu.
Sada je na redu gospodin Davor Vlaović koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HSS-a. Idemo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Evo danas je Dan Hrvatskoga sabora, dan kada je konstituiran Hrvatski sabor i koristim prigodu svim Hrvaticama i Hrvatima, svim stanovnicima RH čestitati Dan Hrvatskog sabora. To je važan datum u povijesti RH kojeg smo svi priželjkivali i sanjali, očekivali jednaku šansu za sve, očekivali hrvatske zakone, provedbu hrvatskih zakona i jednaku šansu za sve koji žive u Hrvatskoj. Evo i neki dan na skupu u Samoboru mladi su rekli da nećemo ići izvan Hrvatske iako je nažalost preko 300 tisuća Hrvata otišlo izvan Hrvatske. Ako dobijemo šansu za zapošljavanje, ako dobijemo priliku da ostvarimo osobni dohodak da možemo živjeti i kreirati svoju obitelj. Jedna od nas, za nas najvažnijih politika koje je donošeno ovdje u Hrvatskom saboru je za nas iz HSS je zemljišna politika, Zakon o poljoprivrednom zemljištu stupio je na snagu 2018. evo već smo na polovici 2019. koliko ja znam ni jedan još natječaj nije raspisan za raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem. Općine, gradovi su u većini napravili programe raspolaganja, dostavili u Ministarstvo poljoprivrede na suglasnost, nažalost najveći dio programa je tih još uvijek u ministarstvu, čekaju se još nadopune raznih dokumenata. Očito da u samoj proceduri ministarstvo nije na vrijeme donijelo pravilnike, pravila postupanja i na kraju umjesto da da prethodnu suglasnost čeka se post suglasnost na programe što nije u skladu sa zakonom i tu uopće nisu krivi načelnici općina i gradonačelnici nego očito da ministarstvo nije bilo kvalitetno pripremljeno za ovaj posao, a ukinuli su Agenciju za poljoprivredno zemljište. Toliko o reformi i uspješnosti tijela državne uprave i pomoći načelnicima, gradonačelnicima u provođenju zemljišne politike. Međutim, tko tu strada? I obiteljska poljoprivredna gospodarstva u Hrvatskoj, ljudi koji se bave, žele bavit poljoprivredom, a strada i naravno i potrošač, jer najveći dio poljoprivrednih prehrambenih proizvoda se u RH uvozi i veliki je deficit. I nažalost nitko na to ne reagira, ja sam rekao kad je donošen Zakon ovdje o poljoprivrednom zemljištu daj Bože da bude raspisan natječaj do Sv. Matije 21.9. se on slavi kod nas, evo sad će doći 21.9. ove godine i još uvijek neće biti natječaja. I nema razvoja poljoprivrede bez okrupnjavanja posjeda, nema razvoja poljoprivrede bez sređivanja zemljišnih knjiga, katastra i nema razvoja poljoprivrede ukoliko naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva nemaju prednost u odnosu na velika trgovačka društva, pravne osobe, a ono što se sad javlja kao velika opasnost je i pravilnik koji je 10. svibnja ministar objavio gdje se sve poljoprivredne proizvođače poziva da dostave podatke, ugovore, dokaze o vlasništvu za poljoprivredno zemljište koje imaju prijavljeno u ARKOD-u i zahtjevu za potporu do kraja ove godine. Dio njih nema nikakav ugovor jer jednostavno vlasnik za poljoprivredno zemljište koje obrađuju nije u Hrvatskoj, nije dostupan, ne postoji. I umjesto da se pronađe rješenje da to zemljište ostane u ARKOD-u da ti ljudi mogu se dalje bavit proizvodnjom pogotovo što je većina njih stočari, ne oni ako do kraja godine ne dostave dokaz ostat će bez tog poljoprivrednog zemljišta, prestat će se baviti poljoprivrednom proizvodnjom na tom dijelu i ostat će bez potpore. Za koga se čuva to poljoprivredno zemljište? Da li kao što je u slučaju Agrokora se prisiljava načelnike da se koncesije i ugovori o zakupu prenesu Fortenova grupu, na Ruske i strvinarske fondove buduće vlasnike ili za obiteljska poljoprivredna gospodarstva Hrvatske. Zašto još uvijek nije podnesen zahtjev Europskoj komisiji za produženje moratorija na prodaju zemlje državnog poljoprivrednog zemljišta strancima? Što se čeka? Zakasnili smo, nismo riješili vlasničke odnose, nismo riješili gruntovnicu, nismo riješili katastar, nismo riješili okrupnjavanje, čak naplaćujemo poljoprivrednim proizvođačima ako sami zamjene čestice, takse i porez za zamjenu zemljišta umjesto da potičemo okrupnjavanje da bude konkurentnija poljoprivredna proizvodnja, ali očito da se za nekog čuva to poljoprivredno zemljište koje je puno skuplje u našem okruženju. Vidimo da je Mađarska čak mijenjala ustav da bi zaštitila svoju domaću poljoprivrednu proizvodnju, slično je učinila Slovenija, Rumunjska. Što Hrvatska čeka, što čeka Tolušić? Hvala lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. U ime Kluba HSS-a i Demokrata nekoliko riječi o po nama najvažnijim temama u ovom trenutku o kojima bi se trebalo raspravljati u Saboru i donositi odluke. A prije svega je problem vremenskih neprilika, klimatskih promjena o kojima premalo govorimo u Hrvatskom saboru a i kroz sami zakonski okvir koji postoji u RH nedovoljno činimo da provedbom tih zakona omogućimo da preveniramo štete na imovini, na poljoprivrednim kulturama i svemu onom što je ovih dana stradalo, evo jučer u okolici Samobora, prije nekoliko dan au mojoj Slavoniji. Jednostavno neprihvatljivo je da se poljoprivredne proizvođače samo tjera na osiguranje usjeva kada vidimo da uglavnom osiguravajuće kuće, uglavnom po riječima vlasnika obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava ne ispoštivaju ono što je ugovoreno i da na kraju dobiju vrlo malo. Ali ne možete vi poljoprivrednim proizvođačima nadoknaditi onu njegovu želju da proizvede na svojoj njivi, nikakva naknada financijska ne može nadoknaditi to da je on izgubio urod i da je onda izgubio i tržište jer će kupci otići negdje dalje. I nepojmljivo je da dok imamo Zakon o obrani od tuče on se u Hrvatskoj ne provodi u punom smislu te riječi jer nisu nabavljene rakete, djeluje se samo prizemnim generatorima i to se djeluje sa jednom trećinom postaja, znači cca. 200 je izvan funkcije jer nemaju resursa ni reagensa ni rakete. Tko će za to odgovarati? Tko će odgovarati za tih 200 ljudi koji nisu dobili prihode od toga? Da li je u interesu Hrvatskoj da se proizvodi hrana ili ne. I druga tema koja je jednako bitna ako ne i bitnija a to je poljoprivreda, proizvodnja hrane. Nalazimo se u punom jeku žetve žitarica, uljne repice, ječma i pšenice. Još uvijek nisu definirane cijene. Poljoprivredni proizvođači su prepušteni tržištu ili ja bih to rekao prepušteni su lobijima, velikim ribama, otkupljivačima koji imaju kapacitete skladišne i koji diktiraju tempo. Spominju se otkupne cijene pšenice od 0,90 do 1,20kn a svugdje okolo u okruženju pa evo i na frankfurtskoj burzi je više od 1,30kn. Pomoćnik ministra kaže postoji pravilnik o ugovaranju odnosa u otkupu žitarica i da je usklađen sa Zakonom o nepoštenim trgovačkim praksama. Pa već iz ovoga je vidljivo da se radi jedna nepoštena praksa, nepoštena trgovačka praksa, da se naše poljoprivredne proizvođače tjera da im predaju urod a da ih onda se poslije ucjenjuje sa cijenama od najviše 1,00kn, 1,10kn, ne vjerujem da će biti ni 1,20kn. A troškovi proizvodnje su 1,30kn po, pričajte sa obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima pa vidite kako su rasle cijene repromaterijala i da se ne može proizvesti ispod 1,30kn pšenica. Zašto onda dozvoljavamo da se na tržištu pojavljuju otkupne cijene od 0,90kn do 1,20kn zar to nije nepoštena trgovačka praksa? I pozivam ministra da pozove OPG-ove, Žito zajednicu, Hrvatsku poljoprivrednu komoru, vlasnike Silosa i da pokuša intervenirati da se opet ne opljačkaju poljoprivredni proizvođači sa tako niskim cijenama pšenice. Ako to ne učini onda će većina njih odustati od proizvodnje krušarice a očito je onda u interesu Vladi i ministru Tolušiću da se i dalje uvozi pšenica. Sramotno je da smo prošle godine 53 tisuće tona uvezli iz BiH koja je velika žitnica ili da se uvozi preko 60 tisuća tona u Hrvatsku smrznutog tijesta, gotovih, polugotovih pekarskih proizvoda. Čiji je to interes? Pa samo uvozničkih lobija. Da li je ministru interes da naši poljoprivredni proizvođači ostanu obrađivati njive, da se proizvodi hrana u Hrvatskoj ili prihod od uvoznika? Očito da su uvoznici miliji jer tu je brža lova i veća lova. Pitam odmah paralelno s tim i što je sa državnim poljoprivrednim zemljištem, većina programa raspolaganja su još uvijek u ministarstvu, ne funkcionira. Podnijeli smo zahtjev za interpelacijom Vladi, još je nije stavila na sjednicu Vlade. Kad će doći u sabornicu da čujemo kome će se prodavati hrvatska poljoprivredna zemlja? I ono što je još tragično da nikako ne smanjujemo namete tim poljoprivrednim proizvođačima, da za svaki novi traktor koji kupe mora obzirom da ima radio prijemnik platiti i HRT-u pristojbu 80kn po svakom radnom stroju. Pa ne možeš to našim proizvođačima na taj način nametati jer nemaju toliko prihoda. Lako je direktoru HRT-a dobiti 42 tisuće kuna plaću ako će svaki poljoprivrednik po radnom stroju plaćati 80 kuna. To je previše.
Hvala lijepa.
Slijedeći će govoriti u ime samostalnih zastupnika neovisnih poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Do 1. travnja ove godine trebao je biti završen postupak potpisivanja aneksa ugovora o koncesijama tzv. zrcalnih društava sa državom odnosno Ministarstvom poljoprivrede odnosno Vladom RH. Prošao je 1. travanj, ti aneksi ugovora nisu potpisani. Mi se svi pitamo zašto nisu bili potpisani? Inače, da vas podsjetim, prije 10.g. Ugovor o koncesijama nad 30 000 najplodnije zemlje u RH, u Baranji i Slavoniji, potpisao je tadašnji ministar poljoprivrede. Postavlja se pitanje zašto to sada nije i nije učinio također ministar poljoprivrede Tolušić i potpisao anekse, znači, Ugovor o koncesijama za ovu zemlju o kojoj sada govorim. On to nije napravio iz jednostavnog razloga, zato što zna, kada bi to učinio, a uz spoznaju da su stranci preuzeli sada Agrokor bivši odnosno novu kompaniju Fortenovo oformili, ako bi on potpisao takav ugovor i strancima dao koncesiju 30 000 hektara najplodnije zemlje u RH, onda bi ga mnogi u tim krajevima proglasili nacionalnim izdajnikom. E vidite, budući da je on toga svjestan, kao i premijer, onda su oni proteklih mjeseci, tjedana, vršili pritisak na načelnike i gradonačelnike da oni potpišu anekse ugovora uz suglasnost svojih gradskih vijeća. Ali vidite poštovane kolegice i kolege i dragi građani, naši su ljudi ipak odgovorni i pametni. Ja čestitam svim načelnicima i gradonačelnicima općina i gradova u Baranji i Slavoniji na koje su vršili pritisak da potpišu te anekse, ja im čestitam na tome što su odbili potpisati takve anekse ugovora jer znaju da bi nosili stigmu izdajnika u svojim lokalnim sredinama. E vidite, zato se danas ministar Tolušić nije pojavio ovdje u HS jer nema obraza, ni hrabrosti da kaže pravu istinu. Međutim, što kaže Vlada i danas vidjeli ste predsjednika Vlade, kad nema argumenata, onda on nas zastupnike proziva da smo politikanti molim vas. Što je njihov cilj, što oni žele reć? Oni sad kažu, pa načelnici i gradonačelnici u stvari ne trebaju potpisivati te anekse ugovora. Zašto? Jer navodno lex Agrokor sam po sebi ima karakter ovršne isprave i prema tome koncesija se prenosi automatski. Zamislite molim vas ovu tvrdnju da se koncesije, a u ovom slučaju nad poljoprivrednim, najboljim zemljištem, prenose automatski, to ne postoji i to je jednostavno prevara. Zato mi iz Stranke promijenimo Hrvatsku, smatramo i tražimo, zahtijevamo da se svi ovi ugovori, znači, o produženju koncesije odnosno na koncesiji za zemljište 30 000 hektara da idu na javni natječaj, da se ravnopravno natječu i društva PIK-ovi, znači, iz sustava Fortenova grupe, ali i svi mali, srednji i veliki OPG-i sa tog područja koji su zainteresirani. E sada dolazimo do ključnog argumenta. Pogledajte, proteklih godina, 10.g., PIK-ovi odnosno Agrokor i njegovi PIK-ovi dobivali su od države u prosjeku 180 milijuna kuna poticaja za poljoprivrednu proizvodnju. U isto vrijeme potpisani su ugovori o najmu, te zakupu zemlje gdje su PIK-ovi plaćali, Agrokor je plaćao 4 puta nižu cijenu zakupa od OPG-a. Svake godine država je i lokalna zajednica su gubili na tim nižim zakupninama oko 30 milijuna kuna. Kada zbrojimo 180 milijuna kuna poticaja i 30 milijuna kuna na nižim zakupninama, država je svake godine u stvari davala sustavu Agrokor 210 milijuna kuna. E sad ja vas pitam, gdje su završili ti novci? Iz tih novaca se financiralo i razvijalo, a s druge strane kooperanti su iz godine u godinu uništavani, Baranja je od jednog područja gdje se proizvodilo, dakle, vrhunski proizvodi sa visokom dodanom vrijednošću i Slavonija, oni su se pretvorili u područja gdje služe samo kao sirovinska baza. Na temelju svega toga čestitam još jednom svim načelnicima i gradonačelnicima koji su se oduprli ovom pritisku, ako misle da je ovo pošteno i kako treba, neka potpiše premijer ili njegov potpredsjednik, a pozivam ih da otkažu ove ugovore [[Upadica: Hvala]] i da daju zemlju na javni natječaj svima.
Hvala. Sljedeći će govoriti nezavisni zastupnik poštovani Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala, poštovane kolegice i kolege, poštovani građani. Posebno pozdravljam građane Slavonije, Baranje i Istre, na čijem područjima se nalazi 32 tisuće hektara najplodnije, obradive zemlje u Hrvatskoj. Kao što vidimo, proces i postupak, tzv. automatskog prijenosa koncesija od bivšeg Agrokora, prema novom sustavu, koja se zove Fortenova, ne ide onako kako je zamišljala ova vlada, jer je ona utemeljila, taj automatizam, na kriminalom zakonu, koji se zove lex Agrokor. S tim u vezi, … [[Govornik se ne razumije.]] stranke, Promijenimo Hrvatsku, iznosim 3 zahtjeva, prvi je da se tražimo, da se ponovno raspiše javni natječaj za 32 tisuće hektra, najplodnije zemlje koju je koristio Agrokor. Stranka Promijenimo Hrvatsku, se protivi pogodovanju stranim vlasnicima na štetu domaćih OPG-a. Drugo, tražimo obustavu potpora, za velike privatne poljoprivredne kompanije, koje imaju velike posjede, imaju ekonomiju obujma, njima to nije potrebno, jer ovo je tržište i treće, tražimo od SOA-e, Sigurno obavještajne agencije, da se očituje, ima li sada u novom sustavu Fortenova, moguće ugroze nacionalnih interesa geopolitičkih, geostrateških. Ako to nisu izradili za Agrokor, jesu li napravili sada za Fortenovu. Pa krenimo redom, najprije želim pozdraviti, izraziti puno podršku načelnicima i gradonačelnicima, u Slavoniji i Baranji, koji ne pristaju da se automatski prenese zemljište na nove koncesionare, odnosno, nove vlasnike Fortenove. Imamo slučaj u Vinkovcima, gdje dva puta već gradsko vijeće nije donijelo, odluku nije dalo podršku potpisivanja aneksa. Posebno pozdravljam članove HDZ-a i ohrabljenih na tom području, da slijepo ne slijede ove namjere hrvatske vlade, koja očito radi protiv hrvatskih interesa. Prvi ugovor prije 10 g. sa Agrokorom, potpisao je ministar poljoprivrede u zemljištu. Zašto sadašnji ministar poljoprivrede, ne potpiše, ako tvrdi i ako je siguran, da je lex Agrokor i da je sve u redu, neka on potiše, neka potpiše premjer Plenković ako je siguran. Ali neće, oni znaju da će jednog dana odgovarati, pa sada žele u to ubaciti načelnike, gradonačelnike, ali ti ljudi su pametni, oni ne žele sutra nositi stigmu izdajnika, u svoijm lokalnim sredinama, jer za to, da potpišu, da strani vlasnici upravljaju, njihovom zemljom, od kojih oni žive, na kojoj oni žive. Novi vlasnici Agrokora, nemaju gospodarski program i neće odgovarati za ništa glede poljoprivredne proizvodnje ako dobiju koncesiju. Jeste li vi toga svjesni, vi koji ste na vlasti? U tom smislu, ponavljam, tražimo novi natječaj i većinu zemlje da se dodijeli po tržišnim uvjetima našim OPG-ima. Drugi naš zahtjev, tražim obustavu potpora za velike poljoprivredne kompanije. Ako smo izašli iz socijalizma pa rekli, bolji je kapitalizam, dajte privatnicima, neka obrađuju, pa zašto godišnje 200 milijuna kuna, se samo grupi Agrokor, do sada davalo za poticaj, 200 milijuna kuna, jeste vi svjesni, u 10 godina, skoro 2 milijarde kuna, koliko oni rade tu. I ostali, dosadašnja politika poticaja, ona je poticala samo tajkunizacije Hrvatske, svega 5, 6 najvećih vlasnika, upravlja poljoprivredom u Hrvatskoj, a nikada hrvatska poljoprivreda nije manje proizvodila a Hrvatska više uvozila hrane, taj model je propao. Morate se pomirit, moramo se pomiriti s tim, a stranka Promijenimo Hrvatsku, u središtu naše poljoprivredne politike, je OPG, njemu potpore, da ostanu ljudi tamo da rade. Uzmite općinu Jagodnjak, tamo su tisuću i pol hektara dali Agrokoru, samo 4 čovjeka su od tamo radila na tom području, nema tu zapošljavanja, već raseljavanja. Već sam rekao, ova vlada je provodila etničko čišćenje, kako prema Hrvatima, tako i drugim nacionalnim manjinama u Baranji i Slavoniji i ako ovako ostane, tamo će praktično ostati opustošena zemlja. I treće, Agrokor je znači i dalje najveći sigurnosni problem Hrvatske. To sam rekao u ime stranke Promijenimo Hrvatsku, 2017. g. Fortenova ne može otplatiti kredite koje ima, milijardu i 500 milijuna eura, kredita banka, ali ne može otplatiti. Samo joj raste progresivno kamatna stopa. Oni će ove godine, u godinu dana, morati samo kamata platiti 150 milijuna eura. Upozoravam i ovo će propasti i odgovorite na pitanje, jeste li se već dogovorili sa Mađarima i Srbima, koji će pikovi njima pripasti?
Hvala. Idemo na 3. raspravu to je poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice, zastupnici, poštovani građani. Ovim izlaganjem želim upozoriti javnost na dva probleme. Prvi je zašto HNB sve više povećava vanjski dug Hrvvatske i zašto je ostvarila povijesno najveći dug, gubitak u 2017. i '18. godini. I drugi problem, zašto Hrvatska više uplaćuje u proračun EU nego li je do sada povukla. Pa evo prvo, prvi problem, u zadnje vrijeme nas najviše zadužuju u inozemstvu HNB. Mi smo naučili do sada da nas zadužuje država, poduzeća, komercijalne banke, to smo navikli ali poštovane kolegice i kolege da nas zadužuje sve više HNB u inozemstvu e to nikada se nije dogodilo. Unazad 7 godina, prije 7 godina HNB je imala vanjski dug oko 100-tinjak milijuna eura prema inozemstvu, danas je on narastao na 3 milijarde i 100 milijuna eura. Ponavljam 3 milijarde 100 milijuna eura i prema tome, HNB u ukupnom vanjskom dugu Hrvatske čini 7,5% što je nevjerojatno. Postavlja se pitanje zašto povećava HNB tako vanjski dug Hrvatske? Nema odgovora iz te institucije kao što nema odgovore ni na druga važna pitanja koja tamo otvaramo. Pretpostavljam da je riječ o uzimanju stranih kredita za održavanje tečaja kune. Međutim i to je besmisleno u situaciji kada Hrvatska ima povijesno najveće devizne rezerve koje u neto iznosu iznose oko 17 milijardi eura i to može besplatno koristiti. Čini se da jedini cilj da se HNB a time i Hrvatska što više destabilizira i nametne joj se dodatni teret dugova prema inozemstvu. Ponavljam, HNB je ostvarila u 2017., 2018. godini kumulativno oko 4 milijarde kuna gubitka, on bi bio još veći da nisu primijenjeni računovodstveni standardi očito koji njima pašu. Prema tome, HNB je veliki gubitaš i kao takav ne uplaćuje ništa u državni proračun u protekle 2 godine za razliku od drugih središnjih banaka u Mađarskoj, Češkoj, Poljskoj itd.. Hoće li Plenković za ovog gubitaša tražiti strateškog partnera? On ga je u stvari već našao, želi nas što prije ubaciti u euro zonu pod ingerenciju totalno Europske središnje banke, to je njihova politika. Zato ponavljam g. predsjedniče još jednom vama poziv, pisao sam vam, vi ste to dobili, ne želite, vi štitite ovakvu Narodnu banku koja radi protiv interesa hrvatskog gospodarstva i naroda. Tražim ponovno od vas, potpisalo je 34 zastupnika, hitno pozovite guvernera na saslušanje ovdje u Sabor, bio sam nedavno u Mađarskoj, Češkoj, oni pozivaju u izvanrednim situacijama svoje guvernere da objasne nama ovdje zašto skrivate istinu od hrvatskih građana i od nas zastupnika? Mi znamo vaše interese, oni nisu u korist građana i gospodarstva ali vama je to dobro poznato. Druga tema o kojoj želim kratko reći jest manipulacija iznosima povučenih sredstava iz EU fondova. Poštovani građani, svakodnevno skoro nema tog medija u kojem se ne ponavlja slijedeće, Hrvatska sve bolje povlači sredstva EU fondova itd. Međutim, evo kako stvari stoje. Hrvatska ima na raspolaganju 10,7 milijardi, jel tako, to je točno, imali smo nedavno, ugovoreno je oko 6,5 milijardi eura, pazite, ugovoreno ali to znači da će se povući, a povučeno je samo milijardu 700 milijuna eura, dakle 15,9% od ukupno onih sredstava koje stoje na raspolaganju. Nedavno je premijer Plenković rekao slijedeće, citiram, od 2013. do 2019. Hrvatska je uplatila u proračun 19,7 a istovremeno primila 34, milijardu kuna. Istina je slijedeća, povukli smo 12,7 milijardi kuna a 34,1 milijarda je ugovoreno a ne povučeno. On je dakle ne trepnuvši dodao da smo povukli još 21,4 milijardu kuna što je blago rečeno neistina. Hrvatska dakle više uplaćuje u EU proračun nego što je isplaćeno do sada, prema Plenkovićevim podacima, mi smo više uplatili oko 7 milijardi kuna nego što smo povukli. Pozivam premijera, sve ministre, nemojte dalje manipulirati ionako izmanipuliranim građanima, recite istinu, istina boli ali bez istine nećemo ozdraviti i nikad nećemo doći na zelenu granu, hvala.
I zadnji Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, kako kaže stara narodna poslovica, šećer dolazi na kraju, u ovom slučaju bi se moglo reći smeće dolazi na kraju. Dakle, 21.12.2018.g. Vlada RH donijela je odluku o redoslijedu i dinamici zatvaranja odlagališta otpada koja je stupila odnosno objavljena je u Narodnim novinama 9. siječnja 2019.g. sa retroaktivnim stupanjem na snagu, što je samo po sebi problematično, ali više je problematičan njen sadržaj. Naime, suprotno odredbama Europske povelje o lokalnoj samoupravi jer jedinice lokalne samouprave o tome nitko ništa nije pitao, prema staroj dobro poznatoj devizi obećali smo Europi, a vi se snalazite, misli se na, naravno na jedinice lokalne samouprave, Vlada je donijela odluku kojim će se, dakle, redoslijedom i dinamici zatvarati određena odlagališta otpada. Posljedica te odluke je da je Vlada kaznila savjesne jedinice lokalne samouprave koje su se do sada uspješno nosile sa zbrinjavanjem otpada na svom području i narodnim rječnikom rečeno uvalila im dodatno smeće iz onih jedinica lokalne samouprave koje se nisu dovoljno brinule o zbrinjavanju otpada na svom području. Tako da se još jednom pokazalo da oni koji savjesno rade i koji se drže propisa prolaze lošije od onih koji ne rade to savjesno čekajući da to netko umjesto njih napravi, pa je tako i ovog puta to Vlada napravila. To je otprilike osjećaj kao što su se osjećali oni koji su gradili u skladu s dozvolama kad je došla legalizacija, oni koji su plaćali svoje račune kad je došao oprost dugova, pri čemu o ta dva, o ta dva slučaja ne mislim loše u smislu kada se to događalo zbog socijalnih razloga, ali nikako zbog toga da se narodu pošalje poruka da nije potrebno izvršiti svoje obaveze zato šta će to netko drugi napraviti umjesto njih. Dakle, nakon što je Vlada kaznila savjesne jedinice lokalne samouprave na terenu se događaju još veći apsurdi. Tako da zbog djelovanja te uredbe lokalni ogranci HDZ-a traže raspisivanje referenduma kojim bi se građani izjasnili o provođenju uredbe koju, odluke koju je donijela njihova Vlada. Stvar dakle dolazi do potpunog apsurda. Ovim putem naravno izražavam nezadovoljstvo Vladinom odlukom o i o redoslijedu, dinamici odlagališta otpada i pozivam Vladu da ipak malo ozbiljnije razmotri što je napravila s tom odlukom jer doista nema nikakvog smisla kažnjavati one dobre i uvaljivati im smeće onih lošijih, dakle oni koji poštuju propise od njih raditi neću upotrijebiti izraz mada zna se koji je, u odnosu na one koji ne poštuju propise. Dakle, ja se nadam da će sintagma koju sam pomalo nesretno bio izabrao kad sam se kandidirao za župana, vaš grad naše smeće, misleći na to da o otpadu trebaju brinuti županije da će postati istina, barem kod nas na Braču. A to je da će na kraju svo smeće doći tamo gdje se savjesno postupalo zato da ne bi bilo tamo gdje se očito nije toliko savjesno postupalo. Dakle, u tom smislu evo ja se nadam da će unutar HDZ-a ovi demokratski procesi doći do toga da će ipak Vlada poslušati lokalne ogranke, koji su sami uvidjeli svoju, apsurdnost te odredbe tražeći izjašnjavanje građana protiv uredbe njihove Vlade, u čemu ćemo im mi ako budemo imali priliku u tome pomoći i da će se ipak ova država vodit nešto ozbiljnije, a ne na način da ona sintagma snađi se druže postane, postane i moto rada ove Vlade, pa onda kada se donesu propisi kad se nešto obeća Europi, ako to na terenu se ne provede da se onda jednostavno kazne oni koji savjesno i odgovorno rade svoj posao. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada određujem stanku i nastavit ćemo s radom u 15 sati. STANKA U 14,26 SATI. Dobro jutro želim svima, nadam se da ste se odmorili i da ste sad orni za posao pa ćemo krenuti po običaju sa iznošenjem stajališta u ime kluba i prvi će u ime kluba SDP-a govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Dan nakon Prvoga maja, Praznika rada, želim progovoriti o lošim uvjetima rada i niskim plaćama u Hrvatskoj te predstaviti naš plan za povećanje plaća. Prije svega, moramo se osvrnuti na poražavajuće činjenice kad je u pitanju kvaliteta životni standard naših građana. Velik broj naših ljudi danas radi u lošim uvjetima rada i radi za malu plaću. Nabolje o tome govori podatak da pola svih zaposlenih u Hrvatskoj radi za plaće koje su manje od 5400 kuna. Ne smijemo zatvarati oči pred istinom da preko milijun ljudi u Hrvatskoj živo u siromaštvu ili na rubu siromaštva a 130 000 naših građana ne može ostvariti Ustavom zajamčeno pravo na rad. Svjedoci smo kako svakog dana troškovi života rastu a ponajviše rastu troškovi režija, posebno struje. Zamislite kako je s tako malim primanjima živjeti građanima npr. u gradu Zagrebu koji je jedan od najskupljih gradova Europe kada su režije u pitanju. Tu nažalost nije kraj. Ogromna većina radnika nakon umirovljenja ne može živjeti dostojanstveno ni od svoje mirovine. Pola milijuna umirovljenika živi na rubu siromaštva i nemaju adekvatnu i kvalitetnu zdravstvenu zaštitu, uz to se i loše hrane. U našoj zemlji nažalost postoje i radnici koji za svoj rad uopće ne primaju plaću poput radnika Trećeg maja i Uljanika, i to je nažalost slika današnje Hrvatske. Zadnja tzv. Vladina porezna reforma je digla plaće samo za njih 15 000 najbogatijih po principu „uzmi siromašnima da bi dao bogatima“. Ogromna većina građana od te mjere nije imala apsolutno ništa. Mi u SDP-u imamo rješenje za povećanje plaća upravo za tu ogromnu većina građana povećanjem osobnog odbitka odnosno neoporezivog djela dohotka s 3800 na 5000 kn, trenutno bi sve plaće u Hrvatskoj narasle između 330 i 500 kn mjesečno a pogotovo one najmanje. Ono što je bitno, plaće bi narasle bez dodatnog troška za poslodavce tako je ovo i mjera za povećanje konkurentnosti. Ovo nije samo prijedlog koji će omogućiti povećanje plaće nego će i smanjiti ukupne troškove rada koji je najopterećeniji oblik privređivanja u Hrvatskoj. U SDP-u ne vidimo logike da rad bude opterećen nekoliko puta više od dohotka od kapitala ili rente. Smanjenjem opterećenja troškova rada, dajemo prostor malim i srednjim poduzetnicima koji zapošljavaju više od polovice svih zaposlenih u Hrvatskoj a koji sada posluju na rubu profitabilnosti i koji su prvi, koji će na svojoj lokalnoj razini zaposliti ljude i pomoći u zaustavljanju iseljavanja. Ovaj prijedlog je itekako realan i ostvariv. Ono što je bitno, taj isti prijedlog ne uzima novac općinama i gradovima iz njihovih proračuna jer je predviđeno da umjesto dosadašnjih 83% sada 100%-tni iznos poreza na dohodak pripadne jedinicama lokalne samouprave. Riječ je o milijarde kuna koje su se dosad punile u fond za izravnanje a taj bi fond prema našem planu se punio odvajanjem 1% PDV-a. To je mjera koja bi koštala puno manje od novca kojeg se država odrekla kroz smanjenje PDV-a na meso i povrće a od kojeg građani nisu imali velike koristi jer hrana nije pojeftinila, dogodilo se upravo ono na što smo upozoravali, dodatno su se obogatili vlasnici trgovačkih lanaca stoga ćemo naš prijedlog zakona o povećanju plaća staviti sukladno Poslovniku na dnevni red Sabora slijedeći tjedan. Hvala vam.
Hvala lijepo.
Drugi Klub zastupnika je SDP i uvaženi kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege, poštovani građani RH, vuk dlaku mijenja, ali ćud nikada, to je poslovica koja se najbolje može primijeniti na HDZ i na način na koji se oni ponašaju i 90.-tih godina kada je napravljena najveća pljačka u RH, privatizacijska pljačka, ali nažalost, i u današnjim danima. Pogledajte aferu za aferom koja sustiže HDZ-ove ministre koji nikako ne mogu objasniti kako su stekli ogromnu imovinu koja se nalazi na njihovim imovinskim karticama, a za čudo, sva ta imovina je uvijek povezana i sa nekim poduzetnicima koji su evo kak ti njihovi neki prijatelji, pa se na taj način i oni uključuju u priču. Sjetite se ministrice Žalac i mercedesa od 100.000 EUR-a. Slučajno je tu baš bio poduzetnik Jolly koji radio sa HBOR-om, koji je jako dobar prijatelj sa ministrom Marićem, koji na kraju krajeva je dobio i određena sredstva, njegova tvrtka za kupovinu iz određenih resursa iz EU fondova, a ministrica Žalac, je ministrica EU fondova. Nakon toga ministar Marić za državnu imovinu kupuje od svog prijatelja koji također ima odnos poslovni sa ministarstvom i državnom imovinom, kupuje kuću za višestruko manju cijenu nego što je ona danas procijenjena na tržištu. I u imovinskoj kartici piše 850.000 kuna, a ljudi kažu da vrijedi, koji procjenjuju nekretnine 3, 4 puta više. Nakon nje dolazimo do još jedne afere, danas čitamo da je ministar Tolušić u imovinskoj kartici prijavio 153 m2 kuće, a u biti njegova kuća ima 330 kvadrata, ali to nije sve kuću je gradila tvrtka koja je bila u poslovnom odnosu sa Virovitičkom županijom. Pogađate da je ministar Tolušić prije bio župan u Virovitičkoj županiji. Kada pogledamo cijeli taj koloplet, kada pogledamo kako HDZ-ovi dužnosnici i ministri koriste, očito je, svoje pozicije kako bi pokazali da su oni sposobni i povećati svoju imovinu, jasno je svima u RH ono što sam rekao na početku. Vuk dlaku mijenja, ali ćud nikada. Samo je drugačiji model nepravde i stjecanja imovine kakav se danas primjenjuje u odnosu onoga prije 20 godina. Hoćemo malo dalje? O potpredsjedniku i zamjeniku predsjednika HDZ-a, pogledajte sada jedino što je bitno u HDZ-u je nemoj se posvaditi sa predsjednikom. Dok je gospodin Milijan Brkić bio u korektnim odnosima sa Plenkovićem sve je funkcioniralo, danas čitamo u novinama da se radi i politička i poslovna demontaža gospodina Brkića. Znači, građani RH moraju biti svjesni da HDZ i dalje ista ona stranka iz '90.-tih koja je za vrijeme Domovinskog rata provela privatizaciju i napravila najveću pljačku u RH. Samo su metode drugačije. Osobno bogaćenje, osobna imovina, osobno stjecanje određenih resursa je uvijek u fokusu HDZ-a i njegovih i njezinih dužnosnika. Ono što moram reći, da građani RH ne zaslužuju takvu vlast, ne zaslužuju da je vode ljudi koji skrivaju svoju imovinu koju su stekli na čudan način, vrlo teško je nekome objasniti kako je moguće da neka nekretnina naraste cijena 4 puta u nekoliko godina, kako je moguće da dobijete mercedes koji vrijedi više od kuća u pojedinom dijelu Hrvatske na lizing od čovjeka s kojim ste osobni prijatelj ili kako je moguće da skrivate pravu kvadraturu vaše kuće kao što to radi ministar Tolušić. Zapamtite još jednom HDZ je stranka opasnih namjera, HDZ nije promijenio svoju ćud, možda dlaku je [[Upadica: Hvala vam.]] ali ćud neće promijeniti nikada. Hvala lijepa.
Imao povredu Poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, u govoru kolege Marasa povrijeđen je Članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora jer je iznijevši netočne podatke kolega Maras odstupio od uobičajenih nam pravila ponašanja u saboru. Naime, kolega Maras tvrdi da je problem sa dužnosnicima HDZ-a da oni ne mogu opravdati imovinu u njihovim imovinskim karticama, a problem je u stvari drugi. Što oni uopće nisu naveli tu imovinu u imovinskim karticama, tako da bi ovo što ste vi rekli [[Upadica: Hvala vam, vrijeme je isteklo.]] bio napredak ali nažalost nije. Hvala.
I dobivate, dobivate kolega Grbin opomenu jer ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika svjesno, namjeno, pa evo na vašu savjest.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Građani Hrvatske i posebno građani Grada Zagreba. Sretan vam 8. svibnja, dan oslobođenja grada Zagreba. Treba podsjetiti da je u okupaciji Zagreba ubijeno 26 tisuća, odnosno 18 tisuća Zagrepčana, a da je u narodno-oslobodilačkoj borbi poginulo 26 tisuća Zagrepčana, od čega je ubijeno i 8 tisuća pripadnika židovskog naroda. Najveće stratište u Gradu Zagrebu bilo je u Dotrščini. Broj Zagrepčana koji se priključio narodnooslobodilačkoj vojsci je 50 tisuća. 16. rujna 1975. Grad Zagreb je dobio i orden narodnog heroja, a iz Grada Zagreba bilo je 28 narodnih heroja, pa da za buduće generacije ove da pročitam njihova imena na današnji dan. To su: Božidar Adžija, Marijan Badel, Vladimir Bakarić, Rajka Baković, Stjepan Bubanić, Joža Vlahović, Vilim Galje Šišo, Ivo Gluhak, Janko Gredelj, Božidar Dakić, Kata Dumbović, Vinko Jedžut, Zvonimir Kavurić, Otokar Keršovani, zatim Slavko Komar, Rudolf Kroflin, Ivan Mećar, Vladimir Nemet Braco, Bogdan Ogrizović, Josip Preskar, Ognjen Prica, Ivo Lola Ribar, Stipe Ugarković, Predrag Heruc, August Cesarec, Marijan Čavić, Ivan Šibl i Milan Špalj. Neka imena su više poznata, neka imena su manje poznata. Za neke je također ovo dan kad kako su se slikovito izrazili pada Zagreba. Ja moram reći da mi je drago da sam čuo i tu, da sam čuo i tu interpretaciju. I drago mi je da je kolegica Bruna Esih na taj način otvoreno rekla što misli o događajima od 41.-45. i ne mislim da je ona s time što je rekla da se radi o padu Zagreba, rekla nešto što nas je iznenadilo. Ali, ima neki drugi koji bi se morali o tome očitovati. Gđa. Esih je bila posebna izaslanica [[Upadica: Samo molim vas, ne dobacivati iz klupe, molim.]] mogu ja predsjedniče? ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas, nemojmo iz klupe.]] bili tamo g. Culej. Zahvaljujem. Dakle, nije problem u gđi. Esih, onda je svoje stajalište više-manje javno izražavala. Međutim gđa. Esih bila je posebna izaslanica predsjednice republike Kolinde Grabar-Kitarović upravo koji se tiču događaja iz tog razdoblja pa bi volio čuti mišljenje gđe. predsjednice o njenoj izjavi. Gđa. Esih je u Sabor ušla na listi HDZ-a, koju je na listu je stavio predsjednik HDZ-a g. Plenković, pa bi htio čuti i njegovo mišljenje o tome. Možda sutra čujemo od gđe. Esih da je sutra pad Europe 9. svibnja, dan Europe po danu pobjede nad fašizmom, pa neka kaže da se sutra par Europe. I volio bih šta će onda recimo u Austriji s kojim ova Vlada ima nekakve povijesne rasprave oko konotacije obilježavanja stradanja nakon II. Sv. rata, dakle na Bleibuegu, bit će zanimljivo vidjeti i njihovu reakciju. Uglavnom, ja ne znam dokle ćemo se mi čuditi, šta bi Tajani recimo rekao na izjavu gđe. Esih. Vjerojatno isto. Dakle to su izjave koje daju za pravo Tajaniju koje apsolutno daju za pravo austrijskoj Vladi i koje su nedovoljno osuđene od strane najviših dužnosnika RH. Prema tome, što se tiče izjave gđe. Esih i dana oslobođenja Zagreba, apsolutno, dakle u demokraciji, čak se ima pravo i na takvo mišljenje. Politička stanka je uostalom relativno jasno zauzela svoje stajalište, iako je g. Hasanbegović, dok je bio u HDZ-u o ustaškim zločinima rekao da se radi o najvećem moralnom posrnuću hrvatskoga naroda i nemam dakle s time nikakvih problema. Očekujemo sljedeće godine da se onda 10. travnja konačno iz usta gđe. Esih okarakterizira kao oslobođenje Zagreba da se taj krug konačno zatvori, a što se tiče reakcija suprotnih od ovoga što interpretacijom danom oslobođenja Zagreba mogu samo citirati Meštra iz 13. epizode Velog mista, to se doduše radilo o Splitu i Talijanima, ali se može povući ista, kad su se morali povlačiti, ali se može povući ista paralela. Ča su oni idniji, ja sam veseliji. Hvala.
U ime kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Danas je Dan Europe, oko toga imamo zbunjujuće izjave predsjednice RH, ona na svom twiteru danas kaže da su hrvatski antifašisti dali velik doprinos pobjedi nad fašizmom i nacizmom, što je točno. Ali jučer u Bleiburgu ona odaje počast, kaže borcima za slobodu i neovisnost RH govoreći o ustašama. Jedan dan su borci za slobodu ustaše, a danas prigodno pohvaljuje eto i antifašiste. Ista ta predsjednica uklanja bistu zapovjednika tog antifašističkog pokreta u Jugoslaviji i u RH. Izmijenjeno je u Zagrebu ime ulice 8. maja, ukinuto je ime Trga maršala Tita, svi ti koji to rade zaboravljaju na stihove Pabla Nerude, on kaže možete počupati svo cvijeće, ali nećete zabranit dolazak proljeća. Što je pobjeda nad antifašizmom značila za RH? Pa i što je antifašistički pokret na čelu sa maršalom Titom značio za RH? Da nije bilo njega i tog antifašističkog pokreta njegovog, njegovih partizana, rat bi završio kako bi, kako je i završio, pa ne bi završio drugačije, možda bi trajao nešto duže jer su partizani tu držali nekoliko njemačkih divizija cijelo vrijeme, nisu mogli otić na istočni front, ali RH bi bila na gubitničkoj strani. Da velika trojica nisu priznali Tita i njegove partizane kao jedine borce protiv fašizma na teritoriju bivše Jugoslavije, RH bi bila na gubitničkoj strani. Obnovila bi se Kraljevina Jugoslavija sa Karađorđevićima jer se Čerčil za to zalagao sve tamo do kraja 43.-će godine, obnovila bi se Kraljevina Jugoslavija pod Karađorđevićima, a RH bi bila jedna mala administrativna jedinica u toj kraljevini, pitanje je dal bi se uopće mogla zvati RH ili bi bilo to samo Međimurje, Dalmacija, Slavonija, pitanje što bi bilo sa Hrvatima i kakvu bi sudbinu doživjeli. Od svega toga Hrvate je spasio maršal Tito i oni imaju velikog razloga, možda najvećeg razloga među svim narodima bivše Jugoslavije da ga veličaju.
Poštovani kolega Glasnović, ja bi vas lijepo, ja bi vas lijepo molio nemojte svojim ponašanjem upadati i ometati kolegu Stazića u njegovom govoru jer vas nitko nije ometao, već imate jednu opomenu. Ja vas lijepo molim.
g. Glasnović, ja znam da biste vi mene najrađe u Jasenovac poslali, to je meni jasno, ali pustite me na miru, pustite me na miru da kažem stajalište svoga kluba. Hoćete se smiriti? Hoćete se smirit? Dakle, RH neiskreno obilježava ovaj dan pobjede nad fašizmom, ona uglavnom slavi Bleiburg. Gledajte, kod Staljingrada je stradalo 100 000 odnosno stradalo, zarobljeno 100 000 vojnika Verbahta, nisu to bili nacisti, to su bili studenti, rudari, poljoprivrednici, nisu sve bili nacisti, odvedeni su u Sibir. Znate kolko ih se vratilo? 5 hiljada. Tko danas u Njemačkoj traži da se ovih 95 hiljada komemorira, tko? Gđa. Merkel ode u Moskvu prije nekoliko godina i kaže nikada njemački narod neće biti dovoljno zahvalan ruskom narodu što ga je 45.-te godine oslobodio. Unatoč tome što je bilo jako puno nevinih žrtava, što je bilo žrtava bez, pobijenih bez suđenja iskren odnos prema antifašizmu. E čini se da je Hrvatska jedina tu neiskrena. SDP i ja osobno smo iskreni i nikada nećemo prestat slaviti hrvatske antifašiste i njihovog vrhovnog zapovjednika, maršala Tita.
Zahvaljujem.
Dobar dan poštovane kolege i kolegice, prije nego krenemo po dnevnome redu, slijedi iznošenje stajalište u ime klubova zastupnika. Prvi koji su se prijavili je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, u njihovo ime treba govoriti Ivan Vilibor Sinčić. Nije tu, gubi pravo. Slijedeći klub zastupnika koji se prijavio za iznošenje stajališta je Klub zastupnika SDP-a, u njihovo govorit će zastupnik, Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolege saborske zastupnice i zastupnici, kao što znate ove subote u Čakovcu je održan mirni prosvjed građana Međimurja pod nazivom „Želim normalan život“. Kao osoba koja je bila na licu mjesta, želim vas poštovane kolege i kolegice potaknuti na djelovanje jer kako su istaknuli govornici, vrijeme nije 5 do 12 već 12 i 5 i to isključivo zbog nezainteresiranosti i nečinjenja središnje državne vlasti. Iako su neki novinarski izvještaji govorili da je taj prosvjed bio usmjeren protiv pripadnika romske nacionalne manjine, ja koji sam bio na licu mjesta i koji sam gradonačelnik grada čiji se građani svakodnevno susreću sa situacijama zbog kojih je prosvjed i održan, tvrdim da to nije istina. Prosvjed je bio usmjeren kako bi se potaknule državne, u prvom redu pravosudne vlasti da procesuiraju počinitelje prekršaja i kaznenih djela a da mi koji smo zakonodavna vlast, stvorimo okvir koji će omogućiti jednostavnije, brže i pravedno postupanje prema svim počiniteljima bilo prekršaja, bilo kaznenih djela. Da pojasnim onima koji možda ne znaju. Mirni prosvjed organizirali su građani jedne ulice u naselju Pribislavec koja prolazi neposredno uz dio mjesta u kojem žive pripadnici romske nacionalne manjine. Pojedinci iz tog naselja a naglašavam i molim medije da to prenesu, riječ je o velikoj manjini koja godinama uništava imovinu tih građana, kradu im povrće s vrtova, glasnom glazbom i pucnjevima iz vatrenog oružja u noćnim satima ometaju mir i remete sigurnost, napadaju ih i tuku, kamenuju im kuće. Sve to traje godinama a prilikom prijave, policija ili izlazi na teren i radi zapisnik ili nemoćno sliježe ramenima te upućuje građane na privatne tužbe. Naime, riječ je o djelima gdje je šteta manja od 1000 kn ili su počinitelji maloljetnici. Kad i bave izvide, pronađu počinitelja te ih prijave odvjetništvu, takve se tužbe ili odbacuju ili ako već dođu na sud, traju u nedogled. Ovdje pravna država ne funkcionira. Kakva se poruka šalje svim građanima Hrvatske kad se prešutno tolerira nasilje, remećenje javnog reda i mira, ilegalno posjedovanje oružja? I zbog toga imamo takve posljedice. Čakovec se iz mirne sredine prema nekim statistika pretvorio u jedan od najnesigurnijih gradova u Hrvatskoj. Većina građana se prema istraživanju koje je provela međimurska policija zajedno sa županijom, osjeća nesigurno a gotovo 50% krađa niti ne prijavljuje. I takva je situacija u svom mjestima u Međimurju koja se nalazi u blizini naselja u kojima žive Romi i to traje već više od 20 g. Mnogo je novaca i naših lokalnih i državnih i europskih uloženo kako bi se Romima podigla kvaliteta života u naseljima i omogućilo im obrazovanje. Pomaka na bolje ima, no oni su premali i prespori, većinsko stanovništvo svjesno je da je to pravi put i nema ništa protiv da se javna sredstva ulažu u obrazovanje Roma, štoviše, no ima protiv toga da se novac poreznih obveznika koji se troši na razna socijalna davanja ne kontrolira već se vjerojatno misli da se tako primateljima radi usluga. Istina je potpuno drukčija. Tko kontrolira je li novac namijenjen za dječji doplatak utrošen kako bi se njihovoj djeci kupila oprema za školu i odjeća ili je on završio u nečijem džepu? Danas imamo situaciju da se u neka romska naselja niti policiji nije svejedno kad ulazi, da 70% svih evidentiranih kaznenih djela u Međimurju počine stanovnici tih naselja. Iz godine u godinu situacija se pogoršava a sustav ne čini ništa. Svakodnevno razgovaram s građanima, ne samo s Hrvatima već i s Romima. Velika većina njih želi živjeti normalno, raditi i školovati djecu no manjinu njihovih sunarodnjaka koji vode igru i vlada u naseljima, pravosudni sustav ne procesuira i ne kažnjava pa nije ni čudno da se ostali jednostavno boje za svoju sigurnost i život i zato me žalosti i ljuti da neki jedva čekaju proglasiti Međimurce rasistima i pozivati ih za kršenje ljudskih prava. Mi smo jedna od najtolerantnijih sredina u Hrvatskoj, to slobodno možete pitati sve manjine koje žive kod nas, glas koji su digli građani preko mirnog prosvjeda, rezultat je višegodišnjeg nefunkcioniranja pravne države te njihova želja da za sve građane ove zemlje bez obzira na nacionalnu ili bilokoju drugu pripadnost, vrijede ista pravila i obaveze. Stoga pozivam sve da umjesto da skupljaju političke bodove, zajedno radimo kako bismo izolirali tu manjinu u romskoj zajednici koja se bavi kriminalom te kao taoce drži sve međimurske Rome. I na kraju, skup je poruka svima da se ovaj problem mora riješiti što prije [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] ali ne kao dosad [[Upadica Petrov: Hvala.]] već potpuno drukčijim pristupom, [[Upadica Petrov: Zastupnik Kovač.]] 0 tolerancijom prema kriminalu, hvala.
Molio bi vas da se držite vremena. Hvala.
Idemo dalje. Gospodin Arsen Bauk, ispred stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Opomenu zapišite. Hvala lijepa. Hoćete još jednu? Hoćete još jednu opomenu? Izvolite, izvolite gospodine Bauk.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pokušat ću malo spustiti tenzije, dobro. Dakle, svi znamo ili barem smo informirani iz medija da je stanje u HDZ-u složeno, ali to nije tema o kojoj želim govoriti. Želim govoriti o tome da se njihove međusobne rasprave lome preko leđa građana. Naime, na zahtjev Gradskog odbora HDZ-a u gradu Supetru, gradsko vijeće je raspisalo referendum o tome žele li da njihovo odlagalište postane centralo odlagalište otpada za cijeli otok Brač. To samo po sebi ponovo nije neki veliki problem, problem je u tome što je to izravno usmjereno protiv odluke Ministarstva zaštite okoliša o redoslijedu i dinamici zatvaranja odlagališta otpada koje je donijela HDZ-ova vlada odnosno HDZ-ov ministar. Tako da imamo prvi apsurd da HDZ-ov ogranak traži da gradsko vijeće u kojem oni čine opoziciju raspiše referendum u kojem bi se građani izjasnili protiv odluke njihovog ministra. Ok, možda su se oni napravili analizu izbora malo prije nego centrala HDZ-a i na taj način su mislili da će im to donijeti neke političke poene. Ono što je apsurd je da je nakon mjesec dana od kad je Ministarstvo zaštite okoliša zaprimilo odluku koju su po zakonu dužni nadzirati, odluku gradskog vijeća, uputilo dopis upravnom odjelu u gradu da referendumsko pitanje nije u skladu sa zakonom. Nakon što je već su tiskani listići, određena biračka mjesta i što je referendum zakazan za 9. lipnja, dakle u nedjelju Ministarstvo zaštite okoliša nije postupilo po onome što mu Zakon o lokalnoj samoupravi određuje, a to je da kaže je li referendum zakonit ili nije. To može napraviti i Ministarstvo uprave, ali onda bi se ministar uprave morao zamjeriti svom temeljnom ogranku ili bi se morao zamjeriti ministru zaštite okoliša. Mi očekujemo dakle da Vlada počne raditi svoj posao ili da kaže da to nije u skladu sa zakonom i stane iza toga ili da prestane maltretirati jedinice lokalne samouprave na način da svoj nerad prebacuje na njih. Dakle, odluka o redoslijedu i dinamici zatvaranja odlagališta koju je donio ministar je ignoriranje problema koji je u djelokrugu tog ministarstva. Opravdavanje pred Europskom komisijom da su oni kao nešto napravili, a napravili su samo to da su smeće sa jedne hrpe prebacili na drugu i uspješne i pozitivne primjere jedinica lokalne samouprave kažnjavaju da osim u navodne znakove, svog smeća moraju još primiti i u navodne znakove tuđe smeće. Dakle, oni koji nisu sanirali svoj deponij oni ga više neće ni imat i time su svoj ekološki problem riješili i prebacili ga onima koji su taj deponij sanirali i bili primjereni. O tome je raspravljala udruga gradova i gradonačelnici bez obzira na stranačku pripadnost shvatili su o čemu se radi i počeli su se naravno buniti oko toga, što je vrlo logično. Međutim, ostaje pitanje hoće li se dakle ove rasprave unutar HDZ-a svesti na to da njihovi gradonačelnici kritiziraju njihovu vladu i da se sve to lomi preko leđa građana, a usput će na lokalnoj razini skupljati jeftine političke poene na način da će, dakle svoje gradske uprave tjerati u sukob s HDZ-ovom vladom. Ja vas molim da se vi u HDZ-u konačno malo smirite, da riješite daj problem, a ne da se on, ne da se on lomi preko leđa, preko leđa građana. Dakle, ja pozivam nadležne državne institucije da potvrde ili ospore zakonitost odluke o raspisivanju ovog referenduma i možda nekih drugih referenduma u drugim gradovima, pa da tijela jedinica lokalne samouprave mogu konačno tražiti, tražiti svoju zaštitu pred Ustavnim sudom i u ovom slučaju Upravnim sudom. To je normalni zakoniti postupak, ostalo je politikantstvo. Prema tome, neka pravna država radi svoj posao, neka građani jedinice lokalne samouprave traže zaštitu tamo gdje treba, samo da svoj unutarstranački ping-pong više ne igraju preko leđa građana koji bi o tome trebali na kraju se i izjasniti na referendumu. U ovome trenutku odluka gradskog vijeća je na snazi, nijedno nadležno tijelo nije reklo da je ona nezakonita, da se referendum, kako sad stvari stoje, trebao održati, a nakon što se održi, eventualnu odluku donesenu na referendumu ne može se više osporavati jer Zakon o lokalnoj samoupravi [[Upadica: Hvala]] ne propisuje nadzor odluka na referendumu [[Upadica: Hvala lijepa]] to se mora radit prije. Hvala.
Hvala, hvala i vama.
Sad ćemo zastati jer je 1 sat pa ćemo kasnije nastaviti a sad imamo iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i prvi će biti Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Alen Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo poštovani kolega ali i svi oni koji nas gledaju, ja bi htio upoznati činjenicom naše Zagrepčane ali i sve stanovnike Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije, pogotovo roditelje naše djece da postoji mogućnost da sva djeca neće u isto vrijeme biti na praznicima, školskim praznicima. Naime, jasno po odluci Ministarstva znanosti i naše ministrice omogućeno da sve županije samostalno odlučuju koja će djeca biti na praznicima i kako su dogovarali se Zagrebačka županija, Grad Zagreb i Zagorska županija, dogovoreno je da će to biti po modelu 4 i svi su se dogovorili, jasno, evo i držali se tog dogovora i Zagrebačka županija i Krapinsko-zagorska županija, međutim, evo Grad Zagreb odnosno gradonačelnik koji smatra da može sve napraviti po onom kako god on želi, jasno igra se, ja bi rekao kauboja u ovom našem lijepom, prekrasnom glavnom gradu, on je odlučio da Grad Zagreb će imati po nekome drugom modelu 1 praznike. I sad gledajte čuda, dogodit će se tako da netko tko ide, neko dijete odnosno roditelji koji imaju dvoje djece, jedno dijete ide u osnovu školu u Veliku Goricu ili u Jasku ili ne znam, u Zaprešić, ići će na praznike jedan tjedan, a onda drugi tjedan će ići na praznike dijete koje ide u srednju školu u Zagreb. To je nešto što jasno dokazuje onim tvrdnjama što govorimo da u RH u jednom dijelu postoji anarhija i kaos, to je nešto što je nedopustivo. Jasno, u ovom slučaju početak problema je Ministarstvo znanosti koje je odobrilo da može svaka županija raditi i tražiti praznike kako god im paše, da li se slažemo s tim ili ne jel jednostavno već ćemo doć u situaciju da će vjerojatno svako dijete moć birati kad bude na praznicima, al okej, ajde neka to bude jedan progresivan model koji se uvodi u Europi, ja sam protiv toga da imaju svi Hrvati i sva djeca u RH u isto vrijeme praznici, ali, ali recimo da smo liberalni, ali ovaj drugi, druga stvar je da jednostavno je nedopustivo da Grad Zagreb i Zagrebačka županija nemaju u isto vrijeme praznike kad znamo da su ovisni jedni o drugima, ali evo, to je dozvoljeno jasno gradonačelniku Bandiću koji radi sve po svome i imamo umjesto modela 4 kako je obećao, ima model 1. Ali evo, to je RH kakvu imamo i ne bi se čudio kad bi bilo toga još više. Evo, to je nešto što se treba mijenjati, mijenjati treba ja bi reko gradonačelnika prije svega zbog njegove samovolje jel to je nešto nedopustivo, al to je RH. Mi se čudimo kad nam djeca odlaze iz RH kad kažemo da, kad postanu punoljetni, kad vide ustvari gdje žive i koliko samovolje ovdje u RH ima, nepoštovanja i svega ostaloga i kad postanu samostalni i odlučuju sami o sebi, otiđu, dignu sidro i kažu ne, u ovakvoj RH ne želimo živjeti, i ne čudim se, ali čudim se onome što sam evo i danas, a vezano je jasno i opet uz Grad Zagreb, danas odnosno jučer pročitao u novinama i prekjučer čitam i apel vodstva Dinama koji traži od predsjednice i premijera, a ne čudim se zašto traži od predsjednice i od premijera, zato što su oduvijek bili zajedno, zato što su zajedno kuću gradili i zajedno je ruše sad, apel da ih zaštiti od mafije, ono mislim ne mogu vjerovati, jel bi se smijao il bi se plakao. Dinamovci daju apel da ih se zaštiti od mafije, ja mislim da u RH još malo pa budemo imali dileri droge će tražiti od države da ih zaštite od drugih dilera droge jel im rade konkurenciju, to je nešto nevjerojatno. Da li vi možete vjerovati dragi moji evo zastupnici malobrojni ovdje, ali i građani koji slušate ovdje, da imamo apel dinamovaca, znači oni koji su, svojataju Dinamo, znamo da svojataju i što braća Mamić rade u Dinamu i sad oni traže da ih država zaštiti od mafije koja ih treba preuzimati, Bože me oslobodi svega toga skupa, al evo, u ovakvoj državi ništa nije čudno, pa možda će i predsjednica ili premijer intervenirati da zaštite braću Mamić, jedan je jasno u bijegu, drugi je došao ovdje i sad je on, to je stvarno nevjerojatno da se prvi puta dogodi da će biti sportski direktor netko tko ima nepravomoćnu presudu, ja mislim da to nema nigdje u Europi, al to je RH, to je RH i na kraju pošto više nemam vremena samo bi reko onu za Bandiće i Mamiće jednu našu poslovicu ovog dijela RH kaže svaka rit dojde [[Upadica: Hvala]] na šekret, onaj tko [[Upadica: Hvala lijepa]] me je razumio, razumio me je, [[Upadica: Hvala]] a onaj koji nije, nikad ni neće.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege ja ću isto o vodi, o mlakoj vodici, a to je događaji koji su bili u Kastvu, Supetru, a mogli bi ih nabrajati tko zna koliko prije toga, zapravo govore o tome da oni koji bi trebali raditi svoj posao to ne rade. Žalosno je da djevojka iz Varaždina mora od batina branit svoje kolege, prijatelje, ali treba ih nazvat vrlo jednostavno žrtvama. Vatrogasac Tomo isto tako postaje simbol one velike većine u Hrvatskoj, tihih ljudi koji su spremni obraniti od nasilja, od napada koji u jatu naravno neće jedan na jedan nego u jatu napadaju one koji im se ne sviđaju. Ono što je istina, a to je da kad čujete osudu tog događaja od strane Vlade RH, premijera Plenkovića, ministra unutarnjih poslova i pravosuđa treba reći istinu, a to je da otprilike ta osuda je jednaka kvaliteti, sad se ponovo vraćam na vodu, dvoslojnog wc papira. Jedna je priča za vani, jedna je priča za naše potrebe. Ja znam da je to preskupa cijena za njih, eventualno podržati ili zaista napraviti one korake koji mogu spriječiti takvo nasilje ali to naravno izostaje. To rade građani, to rade ljudi koji pružaju ruku onima koji su napadnuti, koji na splitskoj rivi jednako tako i na drugim mjestima moraju branit ljude bez obzira na nacionalnost. Ja bih podsjetio da i u ovom saboru sjede neki koji su roditelji od istih pripadnika, istih skupina koji nažalost danas mogu pogledati mladića koji je slijep upravo zato što je Hrvat i upravo zato što su ga prebili, gdje, u Vinkovcima. Ja mislim da trebamo napokon raščistit stvar da ovde krvno zrnce nije bitno. Da ovde pitanje nasilja i da je pitanje osude tog nasilja treba se ugledati upravo na gradonačelnicu u Supetru koja će konkretnim potezima napraviti i spriječit one da to dalje rade. Ako to ne bude radila država nažalost je li građani moraju kao što je cura iz Varaždina štitila ljude ili vatrogasac Tomo. Mislim da mi imamo sustav u kojemu nažalost kad pogledate ubojstvo koje se dogodilo u Kastvu ili u Supetru ili slijepi mladić o kojem sam govorio, ako je to svakodnevnica nažalost, a jeste, a za to se ne poduzima ništa onda moram reći da ponovo govorimo o vodi, o mlakoj vodici, o onima koji bi trebali itekako krenuti u obračun sa onima koji su spremni drugoga ozlijediti samo zato šta im se ne sviđa, samo zato šta možda nije iste nacionalnosti ili zato šta je jednostavno turista u zemlji u kojoj je turizam glavna industrija, u kojoj bi trebali biti domaćini, u kojoj se nitko ne bi trebao bojati i u kojoj bi trebalo biti sasvim normalno, a to je da možeš mirno hodat, da možeš radit i za razliku od onih lezilebovića koji su cipelarili ljude to su ljudi koji su došli raditi, bez obzira na to koje su nacije, došli su raditi. Hoćemo li napokon presta sa situacijom da to toleriramo, hoće li država napokon krenuti u situaciju da ne bude mjera 150 metara udaljeni od Tome nego da se napokon stvar riješi onako kako je to potrebno. Ako je ovo prihvatljivo Hrvatskom saboru, ako je ovo prihvatljivo vlastima u RH onda nam mora biti jasno šta će se u budućnosti događati. Sve je pitanje dok vi ne dođete na red, a pitanje je samo dana kad će se dogoditi da neki i odavde ili vaša djeca budu isto tako žrtve, pitanje tko će ih onda braniti. Ja sa svoje strane želim poslat poruku da će najskuplju cijenu platit upravo RH. RH ne samo radi turizma, ne samo radi ekonomskog interesa nego iz razloga koji su puno važniji. Je li ovo zemlja koja se prepoznaje po nasilju ili je ovo mirna turistička destinacija? Je li ovo zemlja koja se prepoznaje po sigurnosti ili je ovo zemlja u kojoj je nasilje najnormalnija pojava? Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, prije svega uvažene kolegice i kolege iz HDZ-a postavit ću vam jedno pitanje, a to je, čega vas je strah odnosno još bolje je li vas nečega strah? A to pitam zato što pratim što radite u zadnje vrijeme, pratim na koji način jurišate na gotovo sve neovisne institucije koje su koliko toliko uspješno djelovale u ovoj države, jurišate na sve one koji su digli glavu, jurišate na sve one koji su radili svoj posao, koji su provodili zakon, Ustav RH. Poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a jurišate na porezni USKOK, jurišate na porezni USKOK kojeg je RH ustrojila uz pomoć SAD-a kako bi, kako bi istraživao one koji kradu novac od ove države. Da li to činite zato što je jedna od žrtava poreznog USKOK-a g. Mamić, da li je to razlog što ga eutanazirali, podmetnuli mu nogu, onemogućili rad? Poštovane kolegice i kolege, uništili ste inspekcije, formirali ste Državni inspektorat, stavili ga pod kapu vaše kolege Mikulića i od kad se to dogodilo, inspektorat ne radi, inspekcije se ne provode, osim kada je to potrebno da bi progonili svoje političke neistomišljenike, da bi provodili politički reket. Poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a, osnivate sud samo da bi uhljebili vašeg poslušnika g. Turudića, ali to nije sve i to vam očito nije dosta jer zadnja institucija na koju ste krenuli napadati je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Podsjetit ću vas kako ste smijenili gđu. Orešković, a zašto? Zato što je radila svoj posao, zato što nije gledala stranačku iskaznicu, zato što nije gledala stranačku pripadnost i zato što je provodila postupak protiv svakog, bio on iz SDP-a, bio on iz HDZ-a, bio on iz Stranke Milana Bandića ili neke treće i naravno da vama odgovara kada su na krivoj strani stola ispred povjerenstva iz drugih političkih stranaka, ali dopustili su si nešto nedopustivo u vašoj državi, a to je da krenu protiv onih iz HDZ-a koji krše zakon, koji su do lakata u sukobu interesa. Poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a pobrojat ću vam samo neke od afera koje ste imali i to samo od početka ove godine, Mercedes u dvorištu gđe. Žalac, a onda saznamo da onaj od koga je Mercedes nabavljen, dobiva milijune iz državnog proračuna, vila g. Marića upisana u imovinsku karticu po neusporedivo nižoj cijeni od one koja je stvarna, a onda saznamo da onaj od koga ju je g. Marić kupio, kupuje državne nekretnine od g. Marića, roštilj g. Tolušića koji u stvarnosti nije roštilj, već je još jedna kuća u dvorištu njegove ogromne kuće koja naravno, koja naravno nije prijavljena u imovinsku karticu u svojem punom obimu, niti u svojoj punoj vrijednosti, a onda saznamo da je tu kuću gradio onaj koji je poslovao sa županijom u kojoj je g. Tolušić bio župan. Pa naravno da napadate Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kad ste do lakata u sukobu interesa. Pretvorili ste ovu državu u vaše leglo, pretvorili ste ovu državu u sukob interesa, otvorili ste vrata širom korupciji, nepotizmu, vezama. RH kakvu stvarate, nije RH kakvu želimo i zato vas pitam još jednom gospodo iz HDZ-a čega vas je strah? Da li vas je strah da vas razotkriju? Toga vas ne mora biti strah. U ovoj zemlji svi znaju kakvi ste, svi znaju kakvi ste bili u vrijeme Sanadera, svi znaju kakvi ste bili u vrijeme Karamarka, svi znaju kakvi ste sada, a onda pretpostavljam da vas je strah samo jednog drugog, a to je kada vas se već razotkrilo, da vas se za ono što ste radili ne kazni. E pa, prevarili ste se, možete opstruirati, možete odgađati, ali od odgovornosti za ono što ste radili pobjeći nećete. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Grbinu.
Gđa. Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, u ime kluba SDP-a željela bih ukazati na problem Hitne medicinske pomoći u Vela Luci na otoku Korčula. Morate na trenutak zamisliti da ste slučajni prolaznik ili turisti u Vela Luci i da vam iznenada zatreba Hitna medicinska pomoć. Najprije ćete se iznenaditi kada shvatite da tako veliko mjesto kao što je Vela Luka zapravo uopće nema Hitnu odnosno da ju je prijedlogom nove mreže Hitne medicinske pomoći prije nekoliko godina izgubila. Tim Hitne medicinske pomoći preselio se u mjesto Blato koje je udaljeno 8 km od Vela Luke i na prvi pogled stvar možda i ne izgleda tako strašno jer pozvat ćete Hitnu i ona će se ipak nakon nekog vremena iz Blata pojaviti u Vela Luci, dakle Hitna će iz Blata doći u Vela Luku i odvest će vas u Blato. U Blatu će vas liječnik opservirati i pokušat će utvrditi o čemu radi i utvrdit će da vam treba rendgen ili npr. ultrazvuk. Nažalost nema Blato ni ultrazvuk ni rendgen i vi ćete se morati vratiti u Vela Luku. Dakle vraćate se u Vela Luku kako bi se napravile dijagnostičke pretrage koje su neophodne. Kada su vam te dijagnostičke pretrage napravljene, slijedi povratak u Blato sa nalazima gdje ćete od liječnika dobiti konačnu dijagnozu i upute za daljnje postupanje. Tu priči može biti kraj ali i ne mora jer npr. možda će vam trebati nekakav specijalistički pregled ili terapijski postupak kojeg u Blatu ne možete dobiti pa se vi iz Blata opet vraćate u Vela Luku. Može vam trebati gipsaona ili neko drugo terapijsko postupanje. Kako god, ničeg od svega toga u Blatu nema. Dakle, dobro ste čuli, pacijent iz Vela Luke ide u Blato, u Blatu ga liječnik opservira, vraća ga u Vela Luku, iz Vela Luke opet ide u Blato, iz Blata opet u Vela Luku na specijalistički pregled a možda će otići kući po dokumente, po stvari pa će se opet vratiti u Blato jer će ga npr. heliodrom, sa heliodroma će krenuti u prvu najbližu bolnicu a to je u Dubrovniku. Dakle, možemo li ovo opisati kao apsurdno, možemo li ovo opisati kao tragično ili smiješno, neracionalno, nelogično? Zvuči li ovo preskupo, zvuči li ovo preopasno za pacijente? Kome je palo na pamet da sasvim zadovoljavajuću razinu hitne medicinske pomoći u Vela Luci sroza na ovakve grane? Da je učini ne samo nedostupnom nemalom broju građana, već i opasnom. Tko stoji iza ovoga, tko je zaboravio ili ignorirao činjenicu da je Vela Luka najveće naselje na Dalmatinskim otocima, tko je zanemario činjenicu da se stanovništvo Vela Luke tijekom turističke sezone višestruko poveća? Kome je moglo pasti na pamet da ignorira činjenicu da Blato nema dijagnostiku koja je potrebna hitnoj, da nema rendgen, da nema ultrazvuk, da nema hematološko-biokemijski laboratorij, da nema mikrobiološki laboratorij, da nema ortopedsko traumatološku ordinaciju sa gipsaonom, da nema ginekološku ordinaciju, da nema rađaonu, da nema sobu za rodilje? Sve to nalazi se u Domu zdravlja u Vela Luci. U Vela Luci nalazi se i Specijalna bolnica Kalos, sa svim specijalističkim službama, Blato to nema, ali ima hitnu. Kome je i zašto palo na pamet da se poigra sa ovako važnim segmentom zdravstvene zaštite, tko je toliko moćan da se ignorira činjenica da je prostor za hitnu u Blatu prostorno skučen i neadekvatan? Tko će biti odgovoran ako se rad u hitnoj u Blatu na stetoskop, otoskop i tlakomjer? Kako će se to odraziti na kvalitetu zdravstvene skrbi, tko može na kraju krajeva garantirati da će pacijenti dobiti uvijek i baš sve što je neophodno? Tko će biti odgovoran u slučaju tragičnih događaja? Što će biti s kadrovima u skoroj budućnosti, tko će željeti uopće ostati u ustanovi u kojoj nema modernih dijagnostičkih uređaja, u ustanovi u kojoj je najveći doseg tlakomjer i stetoskop? Što će biti posljedica možemo samo pretpostaviti. Dakle, što se ovdje dogodilo? Zašto se radilo protivno argumentima struke i zdrave pameti? Ja pozivam ministra Kujundžića da u najkraćem mogućem roku izađe na teren, dođe u Vela Luku, pozivam ga da se uvjeri sam koliko je ova situacija apsurdna i opasna po građane. Pozivam ga i molim ga, molim ga s ove govornice da Vela Luci vrati hitnu, jer ova situacija koju trenutno imamo ni za koga nije dobra, ni za pacijente, ni za liječnike na zapadnom dijelu otoka Korčule. Stoga ministre, molim vas pomozite, učinite nešto. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
8. rasprava klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U ovom smo Domu više puta govorili o sukobu interesa, korupciji i bezakonju a neki od mojih kolega su o tome govorili danas. Govorili smo tako do sada o primjerice ministru financija i njegovom odnosu sa Agrokorom. Govorili smo o bivšoj potpredsjednici Vlade Dalić, o njenom odnosu sa INA-om, sa Agrokorom, sa grubom Borg. Govorili smo i o predsjedniku Vlade, gospodinu Plenkoviću protiv kojeg se pred Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa i danas vodi postupak zbog sukoba interesa, zbog Agrokora kojeg predsjednik Vlade RH uz asistenciju kolegica i kolega iz HDZ-a vrlo uspješno opstruira. Pazite sad. Samo od početka ove godine govorili smo o Mercedesu ministrice Žalac, o tome kako stoji u njenom dvorištu ali ne i u njenoj imovinskoj kartici. Govorili smo o vili na moru drugog ministra Marića koja u imovinskoj kartici vrijedi tri ili četiri puta manje nego što vrijedi u stvarnosti. Govorili smo sada već i o famoznom, slavnom roštilju potpredsjednika Vlade gospodina Tolušića. Ne zaboravimo ni ono o čemu smo govorili danas a to je ministar Pavić i njegov sukob interesa jer dotični daje poslove i u Zavodu za zapošljavanje i u ministarstvu svojim pajdašima. Ali poštovane kolegice i kolege, ništa od svega ovoga nije ravno jednom jedinom ministru, onome koji je danas ministar uprave a i jučer što je jako bitno bio je ministar prostornog uređenja i gradnje, gospodin Lovro Kuščević. Ne predsjedniče Vlade, ne gospodo iz HDZ-a ovdje se ne radi samo o dvije nekretnine koje nisu upisane u katastar. Iako, a to treba napomenuti posebno je zanimljivo pa čak i smiješno da ministar koji je do jučer bio zadužen za nadzor nad radom katastra nije u stanju upisati svoje nekretnine u katastar, to je poštovane kolegice i kolege najmanji problem u čitavoj ovoj priči. Ovdje se radi o puno, puno više od toga. Ovdje se radi o dužnosniku koji je stvorio sustav premrežen nepotizmom i korupcijom. Ovdje se radi o političaru, ponovimo još jednom, Lovri Kuščeviću koji izvlači nekretnine iz poduzeća koje potom završi u stečaju a on u čitavom tom postupku zaradi milijune. Sasvim slučajno on zaradi u tom postupku točno onoliko, točno onoliko koliko je trgovačko društvo o kojem se radi dugovalo kada je došlo u stečaj. Dugovalo je milijun kuna dobavljačima i kupcima i 300 tisuća kuna državnom proračunu a ministar je točno toliko zaradio izvlačeći nekretnine iz poduzeća. Da li je to dostojno političara? Ako mene pitate nije. Ali nije to sve. Ovdje se radi o političaru koji mijenja prostorne planove da bi njegova obitelj i prijatelji zgrnuli pare. Najbogatijem ministru koji unatoč svom svom bogatstvu nije u stanju svu imovinu upisati u imovinsku karticu i javno ju prijaviti i javno ju objaviti. Ovdje se radi o ministru koji svakoga dana krši zakon. Ovdje se radi o ministru koji unatoč svemu ovome što sam naveo nema ni najmanje strana pa u kameru pametuje čitavoj hrvatskoj javnosti o tome kako se obogatiti do 44 godine. Ali gospodo iz HDZ-a, gospodo iz vlasti, niti vama niti predsjedniku vaše Vlade ništa, ali ništa od ovog nije sporno. Zato poštovane kolegice iz hrvatska interesne zajednice, što je previše i od vas je previše. Učinite nešto, zaštitite minimum dostojanstva koji je ostao u ovoj državi i smijenite Lovru Kuščevića. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grbin je povrijedio članak ... [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika, on vrijeđa sve zastupnike HDZ-a navodeći da HDZ, Vlada a posebno i zbog sam i dao povredu Poslovnika opstruira rad Povjerenstva za sukob interesa. To nije točno, klub i da hoće a ne hoće, ali klub HDZ-a i da hoće ne može opstruirati rad Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa pa molim gospodina Peđu Grbina da se ispriča svim zastupnicima HDZ-a.
Zahvaljujem kolega Bačić. Dakle procjenjujem da nije bilo povrede Poslovnika, možete se složiti ili ne složiti sa ocjenom koju je iznio kolega Grbin, osobno se ne slažem ali ne mislim da je pogriješio i prekršio Poslovnik.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege s obzirom da su ove stanke, nazovimo to tako odnosno prilike za iznošenje stajališta u ime klubova izvrsna prilika da se upozori na određene aktualne probleme ili potencijalne probleme, ja ću koristiti današnju govornicu upravo za to da bih upozorila odnosno apelirala na Ministarstvo znanosti vezano uz studente sa invaliditetom. Dakle, trenutno je u javnom savjetovanju Nacrt Pravilnika o uvjetima i načinu ostvarivanja prava redovitih studenata na subvencionirano stanovanje i ono što studenti s invaliditetom upozoravaju oni su se i javili u javnoj raspravi, ali nije zgorega da to ponovimo i za ovom, ovom govornicom jest da se uvidom u novi način utvrđuje da su mnoge izmjene navedene u nacrtu zapravo ne idu u korist studenata s invaliditetom i da ih se u odnosu na postojeće stanje stavlja u nepovoljan položaj glede ostvarivanja prava na subvencionirani smještaj točnije smještaj u studentskim domovima. Ja ću navesti samo tri točke na koje oni upozoravaju. Znači, prva u nacrtu pravilnika propisuje se da potencijalni kandidat za subvencionirani smještaj ne smije biti u radnom odnosu, međutim smetnulo se s uma prilikom izrade nacrta pravilnika da ovakvom odredbom se zapravo onemogućava studente s invaliditetom na poslijediplomskim studijima da završe studij zbog toga što su oni vrlo često u nemogućnosti podmirivanja velikih troškova gdje se cijene jednog semestra kreću negdje oko 10.000 kuna školarina. Upravo zbog visokih troškova takvih studija studenti s invaliditetom prisiljeni su stupati u radni odnos jer država poslijediplomski studij osobama sa invaliditetom, više ne subvencionira u iznosu školarine. Oni također upozoravaju da se ovom navedemo odredbom u nacrtu pravilnika posljedično krši Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom, potom Ustav koji je temeljni pravni akt RH kao i opća politika RH koja zapravo propisuje odnosno nalaže odnosno teži ka tome da potiče zapošljavanje i obrazovanje osoba sa invaliditetom. Drugi sporni dio nacrta pravilnika odnosi se na uvjete koji se propisuju za subvencionirani smještaj odnosno da biste mogli konkurirati za studentski dom koji kaže da studenti sa invaliditetom od I. do V. kategorije invalidnosti moraju ostvariti najmanje 30 ECTS bodova prosječno u prethodnim godinama studiranja te kako izravno pravo na subvencionirano stanovanje ostvaruju studenti sa invaliditetom od I. do V. kategorije invalidnosti, znači iznad 50% invalidnosti koje je određeno rješenjem nadležnog tijela RH. Zapravo zakonodavac, ministarstvo je predvidjelo da su ove dvije odredbe zapravo u koliziji odnosno ukoliko se usvoji ovakav pravilnik, ukoliko se odluči primijeniti jednu odredbu, ona je u koliziji s drugom odredbom. Jednako tako oni podsjećaju da važeća verzija pravilnika propisuje odredbu u kojoj se spominje minimum ECTS bodova ostvarenih prosječno u godinama studiranja koji su nužni za ostvarivanje prava na subvencioniranje stanovanje za sve studente međutim taj minimalni propisani prag ECTS bodova za studente sa invaliditetom u ovom trenutku ne postoji. Međutim oni smatraju da ukoliko ministarstvo smatra da zaista treba propisati takav prag odnosno da im se oduzme to pravo da ne postoji bodovni prag onda predlažu da spomenuti bodovni prag se umanji na 15 ECTS bodova budući da zdravstveno stanje često otežava studiranje. I završno, treba odredba koju smatraju spornom je odredba pravilnika koji se odnosi na studente sa invaliditetom koji koriste mirovanje obveza. U nacrtu piše kako studenti sa invaliditetom od I. do V. kategorije ostvaruju pravo na subvencionirano stanovanje u slučaju upisa mirovanja samo ako su mirovanje upisali prvi put. Smatraju da je ova odredba neprimjerena jer ne uzima prirodu zdravstvenog stanja koja vrlo često studentima otežava izvršavanje studentskih obaveza u za to propisanom roku te su iz tog razloga ponekad primorani više puta u tijeku studiranja upisivati mirovanje. U završnici navode da su s velikim razočaranjem i žaljenjem pročitali nakon pročitanog pravilnika, utvrdili kako se navedenim možebitnim izmjenama pravilnika ozbiljno dovodi u pitanje opstojnost studenta sa invaliditetom u sustavu visokog obrazovanja i apeliraju na ministarstvo da se ove odredbe iz nacrta promijene do donošenja konačno.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Iskoristit ću ovo pravo obraćanja u ime Kluba zastupnika od 5 minuta kako bih izrazio žaljenje što još uvijek nije prihvaćen prijedlog o besplatnom prijevozu djece s teškoćama u razvoju, govorim o trajektnom prijevozu jer su već 2 odbora, doduše tijesno, ali ipak za 1 glas odbila takav prijedlog zakona. Ne samo da je prijedlog odbijen, već sam od strane nekih kolega optuženih za politikantstvo, iako se radi o prijedlogu koji sam predložio prije 7 mjeseci i o kojemu u javnosti sam izbjegavao govoriti upravo zato što smatram da ne bi bilo na neki način primjereno politizirati tu temu. Tako da u 7 mjeseci, dvije sjednice odbora, jedno očitovanja Vlade se doista ne može govoriti o politikantstvu. Izbjegavanje parlamentarne većine da riješe ovaj problem sa izgovorom da će Vlada jednom predložiti cjeloviti zakon, da će to biti riješeno, moglo je držati vodu neko vrijeme, ali činjenica da se od prijedloga, koji su, usput budi rečeno, podnijeli i čelnici jedinica lokalne samouprave na Braču, od kojih je 3 člana HDZ-a, koji je podržan i od drugih čelnika jedinica lokalne samouprave i od mnogih osoba iz javnog života, izbjegavanje vladajućih da to riješe i govoreći o izgovoru da će to jednom biti riješeno, došli smo već 7 mjeseci sa najavom predstavnika Vlade da će cjeloviti zakon tek u prvo čitanje biti upućeno u 10. mj. prema planu. Što znači da bi konačni prijedlog mogao doći do ljeta sljedeće godine. Najavljujem da ćemo, da sam zamolio kolege zastupnike iz opozicije da iskoristimo poslovničku mogućnost da ovu točku stavimo na plenarnu sjednicu već sljedeći tjedan ili kada predsjednik Sabora odluči tu točku staviti i da će Klub zastupnika SDP-a predložiti zaključak, a kako bi izbjegli potrebu vladajućih da prihvate neki oporbeni prijedlog zakona, kojem će Sabor zadužiti Vladu da uredbom sa zakonskom snagom nakon što to Ustav dopušta, to je od 15.7. riješi taj problem. Tako da Vladi dajemo izlaz iz ove situacije, što je još jedan dokaz da nije bilo nikakve namjere politizirati ovaj prijedlog. Želim također istaknuti da i dalje stojim na raspolaganju predstavnicima parlamentarne većine kao formalni predlagatelj zakona, ako netko želi biti uz mene predlagatelj neka se javi, vrlo rado ću poslati dopis da u ime predlagatelja može govoriti neki od zastupnika parlamentarne većine. Također, nadam se da neće biti potrebe čekati cjelovito rješenje jer se njega doista nema potrebe čekati. Naime, zakon koji uređuje ovu problematiku je puno širi od prijevoza jedne skupine, od reguliranja prava na besplatni prijevoz jedne skupine građana i to relativno mali broj, negdje oko 500 osoba, tako da želim da prije zasjedanja Sabora u 9. mj. ovo pitanje bude riješeno. Ako ni to Vlada ili vladajući ne prihvate, onda neka jednostavno priznaju da to ne žele riješiti pa će biti lakše i nama i njima. Drago mi je da ova tema ipak dobiva veliku pozornost javnosti i da kolege iz HDZ-a imaju potrebu objašnjavati svoje postupke glasanja, ovako ili onako, što je inače dužnost, dakle moraju se za svoje stavove izboriti i da je i to jedna vrsta pritiska da se ovaj problem riješi i nadam se da će ta vrsta pritiska uroditi plodom. Sasvim sigurno bez glasova iz parlamentarne većine rješenje se ne može donijeti. To ni u jednom parlamentu nije tako jer bi inače manjina bila vlast a većina bi bila opozicija. Ali da će biti toliko tvrdoglavo opiranje jednom logičnom oporbenom prijedlogu, malo sam iznenađen ali nema veze. Ako se to riješi zaboraviti ćemo sve što je bilo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bauku. Nećete mi zamjeriti, još imamo nekoliko sekundi do 13 sati, pa bi ako nema nitko ništa protiv, prešao na čl. 249. odnosno mišljenje stajališta Kluba zastupnika budući da je predviđena od 12 sati. Prvi se prijavio u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Ispričavam se, poštovane kolegice i kolege. Prije svega, kolegice i kolege iz HDZ-a. Danas ponovno moram govoriti o slučaju Lovre Kuščevića, ministra uprave u Vladi RH. Ali, ne o njegovim malverzacijama i zlouporabama, o tome je više-manje sve poznato, više-manje sve znamo kako je izvlačio nekretnine iz trgovačkog društva koje je završilo u stečaju, svi znamo na koji način je čarobnim štapićem pretvarao kupljene pašnjake u građevinsko zemljište i pri tom zaradio milijune. Svi znamo kako je lagao da se izuzeo iz odlučivanja o promjenama prostornog plana kojim je jedna štala sasvim slučajno njegova štala postala stambena zgrada. O tome svi sve znamo, međutim ono o čemu još uvijek ne znamo dovoljno je pojava koju smo imali prilike vidjeti jučer. A to je pojava u kojoj jedan čovjek koji organski koji organski mrzi ultimatume predsjednik jedne stranke, predsjednik Vlade RH opravdava takvo ponašanje. Pojava u kojoj predsjednik jedne stranke čitavu tu stranku stavlja na branik Lovre Kuščevića i malverzacija koje je Lovo Kuščević činio. Jučer smo imali prilike vidjeti jednog čovjeka Andreja Plenkovića kako relativizira sve zakone sve propise ove države kako relativizira sve ono što smo uz mnogo napora uspjeli postići. Kad govorim to što smo uspjeli postići to je borba za vladavinu prava, borba za vladavinu zakona, borba protiv sukoba interesa. Nekad, rijetko smo i činili svojom voljom, puno češće smo to poduzimali zato što nas je to tjerao netko izvana. Danas smo napravili ne jedan, napravili smo 10 koraka unazad, jer je predsjednik jedne političke stranke čitavu tu stranku opet stavio na branik krađe, zlouporaba i malverzacija. Predsjednik HDZ-a je jučer poručivši potpuno isto kao što je to svojedobno učinio Ljubo Česić Rojs i rekavši tko je jamio, jamio je, HDZ ponovno pretvorio u kriminalnu organizaciju. Neki će reći da ona to nikad nije ni prestala biti. Ja sam se možda naivno nadao da jeste, ali od jučer, od jučer oko toga nema nikakve dvojbe. Andrej Plenković je branivši Lovru Kuščevića i rekavši tko je jamio, jamio je pokazao do kojih je njemu vrijednosti stalo, a te vrijednosti nipošto nisu zapadne vrijednosti koje navodno proklamira u Bruxellesu, ne to su vrijednosti jedne kaljuže, to su vrijednosti jednog doba, jednog političkog poretka iz kojeg sam se nadao da smo otišli. Međutim, priča nije stala na tome. Priča je danas otišla korak dalje, a otišla je korak dalje tako što je uvaženi kolega Branko Bačić, predsjednik Kluba zastupnika te političke stranke HDZ najavio spremnost da prekrše ovaj dokument, a ovaj dokument je kolegice i kolege pogotovo vas malo iz HDZ-a, Ustav RH. U Ustavu RH piše da se o povjerenju članu Vlade RH mora raspravljati u roku od 30 dana od kad je zahtjev za raspravu o tome predan. Ne oko 30 dana, ne 60 dana nego 30 dana. Mišljenja i stavovi koje sam danas imao prilike čuti od uvaženog kolege Bačića, da se o ovome neće morati raspravljati u roku od 30 dana već da komotno o opozivu ministra možemo raspravljati i na jesen predstavljaju grubo kršenje Ustava RH. Poštovane kolegice i kolege, ako ste već spremni braniti gospodina Kuščevića i njegov lopovluk, a očito je da jeste, ako ste zbog toga spremni ugroziti i ovo malo ugleda što je ostalo RH mi vas u tome ne možemo spriječiti. To je vaše pravo i vi ćete ako želite, ako želite ostaviti gospodina Kuščevića u položaju da i dalje vara, krade i zloupotrebljava položaj to učiniti, al nemojte pri tom gaziti i Ustav RH. E na to, poštovane kolegice i kolege, na to nemate pravo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grbinu.
Sljedeći je kolega Nenad Stazić ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite kolega Stazić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Na današnji dan 1856. godine rođen je Nikola Tesla, pa je Hrvatski sabor današnji dan proglasio Danom Nikole Tesle. Tesla je osvijetlio cijeli svijet ali ne i mozgove gospičkih HDZ-ovaca i svih HDZ-ovaca zajedno od premijera pa na niže. Naime, Nikola Tesla imao je spomenik u Gospiću, u centru Gospića, 16. veljače 1992. taj spomenik je miniran. Zašto je miniran? Pa ne zato što je Tesla izumio struju, niti zato što je spomenik bio ružan pa je nagrđivao okoliš, miniran je zato što je Tesla bio Srbin pa se našao kreten koji ga je minirao. Dobro sad, kretena je bilo, ima ih i biti će ih, kažu da je majka kretena uvijek trudna. Ali ni 27 godina nije bilo dovoljno da gospički HDZ taj spomenik vrati na mjesto gdje je bio. Oni to ne daju. Spomenik je odliven i nalazi se u skladištu ljevaonice umjetnina i to od 2006. godine. Ali gospički HDZ ne dopušta da ga se vrati na njegovo mjesto. Ja očekujem da HDZ-ovci prestanu plaćati struju zato što ju je izumio Tesla. Taj spomenik je djelo Frane Kršinića, jednog od najboljih hrvatskih kipara. Takav spomenik nalazi se na slapovima Niagare i u Beogradu. Zračna luka u Beogradu zove se Nikola Tesla. Ova u Zagrebu Franjo Tuđman, iako bi trebalo biti obrnuto, jer je Nikola Tesla rođen u Smiljanu u Hrvatskoj a Franjo Tuđman je bio predsjednik Nogometnog kluba Partizan u Beogradu pa je valjda time to i zaslužio. To rušenje spomenika je dokaz kulturnosti hrvatskoga naroda. Srušeno ih je od '90.-te godine 2964, gotovo 3000, obnovljeno samo 400. I to nije Frano Kršinić jedini kipar veliki čiji su spomenici srušeni. Srušen je i onaj genijalni spomenik Vojina Bakića to je spomenik pobjedi revolucije naroda Slavonije u Kamenskoj isto '92. godine. To nije bio spomenik revoluciji, to je bio spomenik ljepoti. U to vrijeme kada je postavljen bio je najveća apstraktna skulptura, najveći apstraktni spomenik na svijetu. Nije obnovljen, nije vraćen. Devastiran je i Bakićev spomenik na Petrovoj Gori, potpuno je uništen, samo što se ne raspadne. Ali Ministarstvo kulture i ova Vlada nemaju za to ni sluha ni razumijevanja. Bakićev spomenik u Kamenskoj bio je spomenik ljepoti a ovaj u Gospiću Nikoli Tesli bio je spomenik pameti. Ali HDZ ne zanima ni ljepota ni pamet. Za njih je nacionalni kič, nacionalistički kič vrhunski domet kulture i ljepote. Tesla je osvijetlio svijet ali svjetlo HDZ-u ne treba, oni vole mrak, gusti, neprozirni, srednjovjekovni mrak jer u takvom mraku mogu najbolje krasti, u takvom mraku mogu 5x farbati isti tunel, u takvom mraku mogu kokošinjce pretvarati u vilusine sa bazenom, u takvom mraku mogu te svoje nekretnine ne prijavljivati, u takvom mraku mogu raditi što hoće kao što to i rade od '90.-te do danas.
Hvala. Imamo jedno povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedeniče. Članak 238., dakle često puta gospodin Stazić koristi govornicu da bi uvrijedio, ponizio, omalovažio itd., ljude koji suprotno misle jer su suprotnog uvjerenja. Dakle koristi Teslu za iskazivanje mržnje. Nije prvi put gospodinu Staziću da vi vrijeđate zdravi razum ovdje u Hrvatskom saboru. To je ispod svake razine vaše komunikacije.
Hvala, hvala, nije povrijeđen Poslovnik jer je ovo slobodno iznošenje stajališta, polako.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, danas na početku sjednice Vlade premijer Andrej Plenković između ostalog osvrnuo se i na naš prijedlog zakona o kome se raspravljalo jučer u Hrvatskom saboru, tj. o osiguranju besplatnog prijevoza za učenike s teškoćama s otoka na kopno. I pri tom jer rekao da ova Vlada vodi jako računa o osobama s invaliditetom, da je posebno senzibilna na njihove probleme i da je od početka mandata učinila jako puno za osobe s invaliditetom. Međutim, prije nekoliko dana ta ista Vlada u čijem resoru djeluje naravno i Ministarstvo znanosti i obrazovanja, usvojila je odnosno stupio je na snagu Pravilnik o uvjetima i načinu ostvarivanja prava redovitih studenata na subvencionirano stanovanje. Tim pravilnikom s 31. kolovozom ove godine, znači za nešto više od mjesec dana, studenti sa invaliditetom koji su na doktorskim studijama i koji su trenutno u domovima Stjepan Radić i domu na Cvjetnom, moraju s kolicima izaći na ulicu zato jer je to odlučila ova Vlada, samo zbog toga što su ti studenti nakon završetka svog studija odlučili upisati doktorske studije i da bi mogli platiti doktorske studije čiji semestri negdje oko 10 000 kuna su zaposleni, rade i zbog toga Vlada RH pravilnikom koji je stupio na snagu prije nekoliko dana ih tjera na ulicu a ja ću podsjetiti da su do donošenja ovog pravilnika, studenti na poslijediplomskim odnosno doktorskim studijama bez obzira na to rade ili ne ako su osobe sa invaliditetom mogle dobiti smještaj u domu i ne samo to, do 2017. g. Vlada RH je financirala ili sufinancirala njihove doktorske studije, znači ne samo da ste im 2017. g. odlučili ukinuti financiranje ili sufinanciranje doktorskih studija, znači prisilili ste ih da moraju raditi, da moraju zarađivati da bi mogli zapravo plaćati svoje daljnje obrazovanje nego ste ih sada odlučili istjerati na ulicu, bez da ste im dali možda nekakav period od godinu ili dvije dana da nađu stanove u kojima će živjeti jer oni ipak trebaju drugačije vrste stanova, trebaju prilagođeno stanovanje, vi biste to kao Vlada koja kako premijer kaže, vodi računa o osobama sa invaliditetom, trebali znati, to biste trebali uvažiti i ne biste smjeli biti ovoliko bešćutno, to se zaista radi o jako malom broju studenata, nemojmo zaboraviti da je opredjeljenje RH između ostalog i intenzivna politika uključivanja osoba sa invaliditetom u svijet rada a ovdje govorimo upravo o takvim osobama, o mladim osobama koje unatoč svojim fizičkim ili psihičkim hendikepima za koje nisu krivi, koje nisu birali su odlučili ne samo studirati nego neki od njih studiraju i po dva fakulteta i paralelno s tim još se nastavljaju razvijati u poslijediplomskom smislu, znači žele ulagati u sebe, žele doprinositi ovome društvu, uz to nažalost igrom slučaja moraju raditi, a vi im kao zahvalu za to, neću reć zahvalu za to, vi im vraćate na način da ih tjerate na ulicu. Ja sam upozorila na tri problema vezano uz ovaj pravilnik prošli tjedan ovdje, dok je pravilnik još bio u javnoj raspravi, dan nakon je ministarstvo stupilo u kontakt sa studentima i uvažilo je dvije stavke što je pohvalno međutim, ovu nije unatoč apelima, ovo se odbilo, odbilo se uvažiti, znači pravilnik je stupio na snagu i 31. kolovoza 2019. g. ljudi u kolicima, osobe sa invaliditetom, naši budući doktori znanosti moraju na cestu jer je tako odlučila ministrica Divjak i jer je to podržala Vlada RH sa na čelu sa A. Plenkovićem. Apeliram na vas s ove govornice, još nije kasno, donosite odluku o izuzeću, neće to biti ništa spektakularno, ti ljudi su i do sada imali ta prava, nećete im dati ništa novo nego ćete im vratiti oduzeto. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegici.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika čl. 132. do čl. 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda, pa kolega Bauk, izvolite vi.
g. Predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici i članovi Vlade, mislim da je pravo vrijeme da vas zamolim da svojim autoritetom kod članova Vlade omogućite da nam na pisana zastupnička pitanja odgovaranju u roku predviđenom Poslovnikom ili u nekom razumnom roku, ali ne od nekoliko mjeseci koliko su me određene kolege zastupnici upozorili da čekaju odgovor na pisana zastupnička pitanja. Hvala.
Kolega Bauk, hvala što ste podsjetili na to. Evo, ja ću vas sada izvijestiti o slijedećem, ukupan broj postavljenih pitanja do današnjeg dana u ovom sazivu je 1662 pitanja. 2016. bilo je 47 pitanja, 2017. 324 pitanja, 2018. 997 pitanja, 2019. do sada 294 pitanja. Vlada je odgovorila na 1364 pitanja, a ostalo je još 249 tako da molim Vladu da evo i na ta pitanja odgovore, ali s obzirom na veliki broj pitanja vidite da raste od 47 pitanja u 2016. na 997 u 2018., mislim da Vlada dosta dobro to radi, a evo još ih molim da onda i ono što nisu da odgovore na vrijeme. Sada prelazimo na pitanja zastupnika, prva je na redu naša zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora, moje pitanje upućujem ministrici Divjak. Prema smjernicama za izradu mreže školskih ustanova i programa odgoja i obrazovanja koje su predstavljene u Vukovarsko-srijemskoj županiji, a koje su izazvale burne reakcije lokalnih čelnika optimalna osnovna škola predstavljena je kao škola u kojoj se radi u jednoj smjeni te je veličine od 16 do 18 razrednih odjela odnosno imala bi od 320 do 480 učenika. Moje pitanje je možemo li tim smjernicama predvidjeti i mogućnost od osnovne škole sa nižim standardom u pogledu broja učenika ili razrednih odjela uvažavajući specifičnosti određenih područja, kad to kažem prije svega mislim na specifičnosti koje se odnose na indeks razvijenosti kao i područja naseljena pripadnicima nacionalnih manjina, posebno se osvrnuvši na ovu specifičnost koja se odnosi na područja nastanjena pripadnicima nacionalnih manjina. Jer određeni standardi postoje i u Zakonu o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina. O tome je svoje mišljenje dao i Ustavni sud 1999. godine. S obzirom da dolazim sa ovog područja koje se suočava sa masovnim iseljavanjem, smatram da ukoliko ostanemo sa ovako visoko postavljenim standardima opravdano je pitanje na koga ćemo zapravo primijeniti ove smjernice odnosno na koji način će se formirati mreža škola sa, kao što rekoh sa ovako visokim standardima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupnici Jeckov i molim ministricu znanosti i obrazovanja Blaženku Divjak da odgovori, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče, zahvaljujem zastupnici, uvaženoj zastupnici Jeckov na pitanju, ja moram priznati da je mene isto iznenadilo jako puno lažnih vijesti i informacija vezano uz ove smjernice. Tako da evo prije svega hvala vam na pitanju. Drugo mi moramo znati da ministarstvo daje smjernice koje sadrže isključivo ciljeve i podatke. Znači mi ni na koji način ne radimo mrežu škola nego je to na osnivačima, znači osnivači u vašem primjeru jer spominjete Vukovarsko-srijemsku županiju, na županiji je da za svoje područje predloži mrežu škola. Kako će to raditi? Pa imajući u vidu prije svega jednaku dostupnost obrazovanja ali ne bilo kakvog, nego kvalitetnog obrazovanja. Znači to ne radi ministarstvo nego predlažu osnivači, ministarstvo prikuplja prijedloge, traži mišljenje Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala, a Vlada donosi, donosi mrežu. I tu sad moramo razumjeti da sve ovo što piše u tim smjernicama, a to se svi možete uvjeriti, uvažene gospođe zastupnice i gospodo zastupnici, jer su smjernice u javnom savjetovanju pa su svima dostupne, vidjet ćete da ni na koji način se ne prejudicira odluka, nego se smjernice temelje na državnom pedagoškom standardu koji je prihvaćen gotovo prije 10-tak godina ovaj sabor ga je donio i drugo naravno na zakonskim odredbama. Ono što vi spominjete je optimalna škola, međutim ni na koji način to ne znači da će se ukidati škole, nego da će se razmišljati o upisnim područjima, jer mi nažalost imamo situacija gdje u istom gradu imate poluprazne škole u centru, a onda škole koje rade u tri smjene u predgrađu, znači treba razmišljati o upisnim područjima, treba razmišljati o dostupnosti različitih programa. U svakom slučaju dostupnosti i programa koji se izvode na jeziku i pismu nacionalnih manjina to je naša zakonska obveza i pripada kategoriji jednake dostupnosti i jednakih prava i moramo uzeti u obzir također da se racionalno mora raspolagati sa resursima. Međutim, uzmite u obzir da promjena statusa škole, primjerice da škola umjesto da je matična škola i postane područna škola ni na koji način ne umanjuje dostupnost obrazovanja zato jer područne škole ostaju na istome mjestu, znači učenici pohađaju školu u istoj zgradi, jedino što je ta škola vezana umrežuje se s još nekim drugim školama. Zašto je to važno? Pa zbog toga jer primjerice ugovor o radu za nastavnike može biti jedan, a da oni rade u više škola. Također se omogućava i protok i opreme i znači školski kurikulum može biti objedinjen, znači to sigurno doprinosi kvaliteti obrazovanja. Tako da ja evo sve molim, posebno osnivače koji su imali sastanak u ministarstvu, imali su prilike čuti i o tim smjernicama, a sada su smjernice u javnom savjetovanju pa ih svi imate priliku vidjeti da se referencirate stvarno da dokument pročitate i vidite u kom smjeru to ide i da stvarno izbjegavamo neargumentirane, neargumentirano iznošenje što smo sada već imali u javnosti i onda uzbunjivanje javnosti vezano uz teme koje bi trebale biti svima važne, a to je kvalitetno obrazovanje dostupno svima. Tako da u tom slučaju evo ja sve uvjeravam da ono što radi ministarstvo, radi u suradnji s osnivačima, očekujem odgovornost osnivača u smislu optimalnog korištenja resursa, ali jednako tako i u smjernicama smo napisali da bilo kakvo ukidanje programa ili možda nekih ustanova mora voditi računa o svim ovim specifičnostima o kojima ste i vi govorili. Evo, hvala vam lijepo.
Molio bih sada zastupnicu Jeckov, da da očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem, gospođo ministrice ja sam samo djelomično zadovoljna vašim odgovorom i izražavam zabrinutost zbog toga što se može desiti situacije da županije bukvalno shvate vaše smjernice i šta će se desiti u tom slučaju. Ukoliko one bukvalno shvate ovo što ste vi predvidjeli, desit će se sljedeće da će Vukovarsko-srijemskoj županiji biti zatvoreno 16 škola, 16 škola u naseljima odnosno selima koje su izgrađene ili obnovljene ili opremljene. Tu se sad zaista postavlja pitanje za koga smo mi to radili, postavlja se opravdano pitanje šta je zapravo sa demografskim mjerama, jer ovo je potpuno kontradiktorno u odnosu na sve demografske mjere koje smo upravo ovdje izglasali. Još jednom izražavam zabrinutost posebno kada su u pitanju specifičnosti koje se odnose na škole koje pohađaju pripadnici nacionalnih manjina i bojim se da se o tome neće voditi računa jer mogu vam sad nekoliko primjera navesti koje se upravo, koje upravo govore tome u prilog o nebrizi određenih županijskih struktura kada je u pitanju obrazovanje pripadnika nacionalnih manjina.
Idemo sada na drugo pitanje zastupnik Tomislav Sokol, pitanje postavlja ministru rada i mirovinskog sustava Marku Paviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Ovaj Visoki dom usvojio je krajem prošle godine paket zakona vezanih uz mirovinsku reformu. I vidjeli smo da je isto tako navedena mirovinska reforma dobila pohvale od Europske komisije i bila jedan od glavnih razloga i za izlazak iz procedure prekomjernih makroekonomskih neravnoteža kao i za stjecanje, odnosno povratak u investicijski rejting RH. Dakle to su konkretni rezultati. S druge strane imamo ovu sindikalnu inicijativu koja traži, odnosno, pokretanje, raspisivanje referenduma vezano uz ovih 67 godina, znači povećanje dobi za odlazak u mirovinu koje je inicijalno izglasala ona SDP-ova Vlada još prije nekih 5 godina. E pa sad me zanima ministre kakvi su do sad učinci te reforme, kako ide implementacija i kako komentirate ovu sindikalnu inicijativu vezano uz to? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala lijepa poštovani zastupniče, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniče Sabora. Upravo kao što ste rekli reforma 6 mirovinskih zakona trenutačno je jedan od najcjelovitijih intervencija u mirovinski sustav. Ciljevi mirovinske reforme su bili jasni. S jedne strane želimo veće mirovine za naše građane što je ova Vlada i napravila 7,54% su rasle mirovine a svjesni smo da su one i male i upravo radi toga one s najmanjim mirovinama mogu očekivati dodatnih 3,13% uvećanja od 1.7. Drugi cilj mirovinske reforme je bio riješiti određene nepravilnosti odnosno nejednakosti među različitim kohortama prvenstveno ženama rođenim nakon '62. godine gdje bi 3 tisuće žena imalo 100 eura manju mirovinu da nije bilo mirovinske reforme. Treći cilj je bio ojačati drugi stup i upravo našim najmlađima omogućiti štednju i na taj način veće mirovine. Jedan od isto tako rezultata mirovinske reforme bilo je omogućavanje umirovljenicima da rade na pola radnog vremena i primaju punu mirovinu. I mogu reći da evo taj cilj je jako dobro ide 10 tisuća umirovljenika trenutačno radi što je dvostruko više nego 31.12. ove godine. I upravo je to doprinos s jedne strane i povećanju mirovina odnosno njihovih prihoda a s druge strane isto tako i njihove uključenosti u društvo. Ova Vlada štiti i majčinstvo, ženama smo isto tako dodali 6 mjeseci po djetetu za staža što će imati efekt od 2% veće mirovine. Kada govorimo o 67 godina opet moram još jedanput umirit hrvatsku javnost neće svi raditi do 67 godine, imamo institut i dugotrajnog osiguranika, oni koji skupe 41 godinu staža moći će ići u mirovinu sa 60 godina. Što znači svi oni koji su upravo u zanimanjima u koje se ulazi rano na tržište rada moći će i sa 60 godina, oni koji studiraju do 24, 25 ići će u prosjeku sa 65 godina. Kada govorimo, isto tako dobro ste istaknuli, 67 godina je 2013. uvela SDP-ova Vlada, ova Vlada je samo ubrzala da se u mirovinu ide s 2033. Kada govorimo o duljini života već sada hrvatski građani žive u prosjeku, dakle očekivana dob je 78 godina, 79,6 godina prosjek EU, a u zadnjih 15 godina on se povećao za 5,5 godina. Dakle 2033. za 14 godina očekivano je da ćemo tada već biti u prosjeku EU a dobar dio zemalja uključuju i Njemačku ima povećanje već prema 69 godina. Svjesni smo da su mirovine male, ali upravo zato ova Vlada radi na njihovom povećanju. Oni koji odrađuju 40 godina staža imaju 70% prosječne plaće. Ono što još mogu reći da ćemo u petak lansirati natječaj pridruži se aktivni u mirovini, 100 milijuna kuna za aktivno starenje naših umirovljenika i njihove aktivnosti upravo da ih što više uključimo u društvo. Što se tiče referenduma, mi naravno pozdravljamo demokratsko pravo na referendum, no isto tako naši građani moraju biti svjesni da ono ima svoju cijenu, da je cijena tog referenduma kada uzmemo sve troškove do 2040. 45 milijardi kuna i da će ono posljedično dovesti do toga da imamo ili u prosjeku 5% manje mirovine ili da ostavljamo 45 milijardi kuna našoj dječici i unucima. Hvala vam lijepa.
Izvolite kolega Sokol.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, drago mi je da ste ovako vrlo temeljito i precizno argumentirali i objasnili sve bitne aspekte mirovinske reforme koje se zapravo mogu dijelom svesti s jedne strane na povećanje mirovina a s druge strane na dugoročnu financijsku održivost sustava. Također mi je drago i da ste pokazali na licemjerne dijela oporbe koji kao i uvijek kritiziraju samo da kritiziraju a za to nema nikakvog pokrića. Hvala.
Treći je na redu zastupnik Gordan Maras koji pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću, budući da ga nema na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade. Kolega Maras, samo prije nego što krenete dužan sam vas još jednom upozoriti da smatram neprimjerenim i kršenjem pravila izborne promidžbe ovo što činite, pa ako ćete nastaviti biti ćete ponovno prijavljeni, ovog puta etičkom povjerenstvu [[Upadica Maras: Samo prijavljujte.]] koje je u međuvremenu formirano [[Upadica Maras: Samo neka me HDZ prijavi, nemam nikakav problem s njima.]]
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Gospodina Tolušića nema, ali evo vjerujem da će skupiti hrabrosti i odgovoriti naš premijer na ova pitanja koja su više nego očita. Znači Hrvatsku potresaju afere, Hrvatska se svaki dan budi uz novu aferu. Krenuli smo sa Agrokorom, nastavili smo sa Mercedesima od 100 tisuća eura ispred kuća HDZ-ovih ministara pa su onda ministri piška-lonca sjedili u gledalištu poduzetnicima na utakmicama hrvatske reprezentacije pa smo se bavili time da li ima netko obli ili špic papak pa smo na kraju završili sa skandaloznom aferom koja je sada prije nekoliko dana izašla u javnost, a to je da predsjednik Vlade dijeli RH na žrtvi, nazivajući strane veleposlanike da idu sa njim u Jasenovac, a ne sa onima koji su tamo tradicionalno godinama organizirali odavanje pijeteta žrtvama tijekom II. Svj. rata. Znači, imamo aferu za aferom koja kulminira sa, evo, vidimo ovdje g. Sokola, koji je zadovoljan mirovinama. To je dobro da se čuje, da su kandidati HDZ-a na europskim mirovinama u RH pa glasajte onda svi koji ste vi zadovoljni za g. Sokola i za HDZ-ovu listu. Ja sam nezadovoljan mirovinama, skandalozno je to kako mirovine su niske u Hrvatskoj i ono što želim reći da je kulminacija svega, izjava Resslera iz HDZ-a koji nosi HDZ-ovu listu, da je Slavonija procvjetala. Nažalost, je li vas sram g. predsjedniče što je 3 stotine tisuća Hrvata i Hrvatica, građana Hrvatske [[Upadica: Hvala vam.]] izašlo iz naše domovine dok ste vi [[Upadica: Hvala vam kolega.]] predsjednik Vlade? Hvala vam lijepa.
Izvolite, odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Budući da g. Maras ovako i onako nije namjeravao meni postaviti pitanje, a da pravog pitanja nema ni za Tolušića, pa, neće dobiti odgovor ni od mene, očito nema što dobiti ni od njega pismenim putem. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo. Vidimo da je predsjednik Vlade u biti, u strahu. Od hrvatskih građana nikad lošiji rezultat HDZ neće polučiti nego na ovim izborila. Ljudi u RH, dosta im je HDZ-a, lopovluka, pljačke koju vidimo kako završava, da predsjednik HDZ-a i predsjednik Vlade HDZ-a završava u zatvoru, da vidimo način na koji se odnosite prema hrvatskim građanima. Zar nije smiješno da Ressler iz HDZ-a, g. Ressler, koji nosi listu HDZ-a govori da u Slavoniji nikad nije bilo ljepše nego što je sada. Zar nije sramota da Sokol iz HDZ-a, kandidat, govori da su mirovine izvrsne u RH. Sramota je kako se ponašate, dame i gospodo iz HDZ-a prema našim građanima. Siguran sam da nitko to ne može podržati. Hrvatski građani, kolegice i kolege, nisu se rađali za Irsku. Vi se smijte, g. Plenkoviću, to je jako smiješno. 3 stotine tisuća naših sugrađana je u vašem mandatu iselilo se iz RH. Je li vam smiješno to? Je li vas to zabavlja? Mene ne zabavlja. Mene to brine i želim da se to promijeni. Vi se ponašate kao samo da ste dovoljni sami sebi, kao da je HDZ-ova država, da može raditi što god sa njom poželi, tako se ponašate i unutar stranke, tako se ponašate i kao premijer. I treba vam. Konačno vam treba netko reći dosta. Jer se nismo rađali za Irsku, g. Plenkoviću. Hvala lijepo.
4. pitanje, zastupnik Kažimir Varda, postavljaju ministru državne imovine, Goranu Mariću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Pitanje postavljam g. Goranu Mariću, ministru državne imovine. Kao članu Odbora za predstavke i pritužbe obraćaju mi se građani i šalju mi kopije pisma koje i vama upućuju i CERP-u, vezano za naknadu za oduzetu imovinu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine. Naime, Centar za restrukturiranje, za oduzetu imovinu kao protuvrijednost daje dionice i to u nominalnoj vrijednosti, u nekim slučajevima, propalih tvrtki, tvrtki koje su u teškim gubitcima ili tvrtki u kojima nema ni jednog zaposlenog. Zanima me nekoliko odgovora, ako mogu sublimirati u jednom pitanju. Prvo, zbog čega CERP nije godinama uopće izdavao rješenja? Drugo, zašto u nominalnoj vrijednosti za tvrtke koje nisu na tržištu dionica? I treće, zanima me, otkad ste vi preuzeli odgovornost za državnu imovinu, kakvo je sada stanje i kakav je odnos prema vlasnicima oduzete imovine u odnosu na povrat imovine. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Molim ministra Gorana Marića, da odgovori na pitanje, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Varda. Hvala na pitanju. Nažalost, komunistički režim je imao legitimnu praksu otimanja imovine ljudima. I ne samo otimanja imovine nego i protjerivanje ljudi sa njihov ognjišta i za otimanje i za protjerivanje postoje i pravomoćne presude tadašnjih sudova. I nažalost, ta i takva zlodjela ostat će trajna mrlja hrvatskoj povijesti i nikakva naknada nakon toliko desetljeća neće biti zadovoljavajuća satisfakcija onima koji su bili prisiljeni odrastati gledajući da drugi uživaju u plodovima rada i njihovih očeva. I ja ih razumijem sve one koji su to doživjeli. U formalnom smislu rješenja o povratu i pravu na naknadu donose tijela državne uprave u županijama i u Gradu Zagrebu, a na temelju tih rješenja se donosi i obveznik isplate naknade. U nekim rješenjima je i CERP poveznik isplate naknade i nažalost, takva rješenja su dugo godina čekala na red za isplatu. Mi smo zatekli 5 godina zaostataka, da nije isplaćivano i da nisu doneseni zaključci za isplate. Ukupno do 2016. godine je doneseno zaključaka u prijenosu nominalnog milijuna sa ovlaštenicima naknade u iznosu 620 milijuna kuna. Mi smo u ove 2 g. sve zaostatke riješili ni nema više čekanja na isplatu. Istina je i redovito se donose zaključci za sve one koji su sada u redu za naknadu. Istina je da su se donosili zaključci, kojima se naknada davala dionica, tvrtkama koje nemaju zaposlenih, koje nemaju poslovne aktivnosti, ali to, danas više nije tako i mi donosimo, CERP donosi zaključke sukladno tržišnim okolnostima i u okviru zakonskih propisa, čini sve ono što može maksimalno činiti da bi se ta, nazovimo je nepravda, iako je to puno više od nepravde, nadoknadila onima koji su bili tako obespravljeni i kojima je oduzimate imovina. Hvala lijepo.
Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo, poštovani ministre na odgovoru. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom ali nisam zadovoljan sa stanjem, pa bi vas molio, tu imam pred sobom, od ovih građana, koji su mi poslali cijelu tu dokumentaciju da pismeno, pisanim putem njima odgovorite, na ovaj dopis. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na 5. pitanje, zastupnik Ivan Lovrinović, to pitanje postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani ja sam postavio pitanje premjeru Plenkoviću, a odnosi se na potpisivanje aneksa ugovora na koncesijama nad poljoprivrednim zemljištem, društava u sustavu bivšeg Agrokora, sadašnje Fortenove. Pitanje je zašto ti aneksi ugovora o koncesijama nad poljoprivrednim zemljištem u Baranji i istočnoj Slavoniji, nisu već potpisani a morali su biti potpisani do 1. travnja? Za to čitavo vrijeme, pa i danas, više se pritisci, raznih sa razine vlade i državnih institucija, da te ugovore potpišu načelnici i gradonačelnici. Prije 10 g. kada se je potpisivala koncesija sa Agrokorom nad poljoprivrednim zemljištem, tada je te ugovore potpisao ministar poljoprivrede. Zašto sada inzistirate i tjerate načelnike i gradonačelnike, da oni potpisuju, a vi ne želite to potpisati? Naime, postupak prijenosa ugovora o koncesiji na Agrokorom, tzv. zrcalne kompanije, je nezakonit. Ne postoji automatizam, u prijenosu koncesija na nove vlasnike, a to je protivno i sadašnjem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. To što se govori da je upravo to moguće na temelju lex Agrokora, kao zakona, to jasno pokazuje da je taj zakon pisan za određene interesne skupine i kao takav kriminalan. Njima se želi omogućiti, interesnim skupinama da dođu u posjed, 30 tisuća hektara najplodnije zemlje na istoku Hrvatske. Prema tome, prestanite vršiti pritisak na te časne ljude, načelnike i gradonačelnike, koji brane lokalni i nacionalni interes, stigmu izdajnika sa sebe želite prebaciti sada na njih i na njihove lokalne sredine. Stranka Promijenimo Hrvatsku, zahtjeva da novonastali pravni subjekti moraju ponovno ići na javne natječaje, a oni koji prođu moraju potpisati nove ugovore, uz jasne programe razvoja.
Hvala, izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo, zastupniče Lovrinović, vidim da kao i gospodin Meras vi koristite dosta teške riječi, u kvalifikacijama, koje ste upravno izrekli, to vam nije dobro, jer vas to svrstava ne u skupinu političara, nego u skupinu politikanata. Skupina politikanata, koja ne poznaje zakon, koja ne poznaje sadržaj nagodbe, koja ne poznaje uputstva Ministarstva poljoprivrede, … [[Govornik se ne razumije.]]
Samo malo, molim vas, predsjedniče, samo sekundu, kolega Maras, što hoćete vi? … [[Upadica se ne čuje.]] Gledajte postoji forma, u kojoj se to izgovara, svoju nepristojnost, trenirajte, izvan ove dvorane, molim vas da se prestanete nepristojno ponašati. Dobivate prvu opomenu, izvolite na svoje mjesto, nema ništa. Izvolite predsjedniče nastavite.
Dakle, poštovani zastupniče Lovrinović, za razliku od vas i ove skupine, politikanata, mi smo imali prije 2 g. za Uskrs, hrabrosti, donijeti zakon, koji osigurao opstanak kompanije, koji je osigurao radna mjesta svim zaposlenicima, koji je osigurao 100% isplate svim OPG-ima, koji je osigurao ostanak, svih hrvatskih dobavljača tadašnjega Agrokora. Taj zakon je dobio svoju potvrdu i odlukama Ustavnoga suda, uvršten je u aneks uredbe o insolvencijskim zakonima, državama članica EU, nagodba je provedena, izglasana je sukladno hrvatskim propisima, potvrdio je i Visoki trgovački sud i ta nagodba je implementirana. Imate novu grupu koja se zove Fortenova, od 1. travnja ima ustrojena svoja tijela, funkcionira, radi. Rezultati Konzuma za ovaj Uskrs, 2 g. nakon, su bili izvanredni, izvanredni, a sve to ne bi se bilo dogodilo, da smo se mi vodili politikantstvima nastupima, kao što je bio ovaj vaš. Ovo što trebaju sada uraditi kod potpisivanja aneksa ugovora o koncesijama, je da tehnička provedba nagodbe. Riječ je o 29 općina i gradova u RH, nagodba ima konstitutivan karakter, a sve ovo što se sada provodi je jedna rutinska stvar. Sukladno uputi ministarstva poljoprivrede, zahtjev podnosi nova grupacija, tj. smjena zrcalna društva, nakon toga slijedi mišljenje Državnoga odvjetništva, slijedi odluka predstavničkoga tijela i slijedi potpis načelnika ili gradonačelnika, kao i suglasnost Ministarstva poljoprivrede, to je cijeli proces i to će se dogoditi. Ti ugovori traju onoliko koliko su trajali ranije ugovori. I tu je cijela priča, taj proces je dovršen do kraja, na najbolji i najbezbolniji mogući način bez troška za hrvatske porezne obveznike. A ono što je nama najvažnije, osigurali smo interese hrvatskoga gospodarstva. Pitajte malo OPG-ovce, pitajte malo dobavljače da li su zadovoljni, da li se plaćanja vrše na vrijeme, dal je to imalo transformativni učinak na procese u hrvatskom gospodarstvu i načine poslovanja, to je pravo pitanje, a ne politikantsko pitanje da li da ministar potpisuje nešto il će to potpisivati čelnici lokalne i područne samouprave, to pitanje je riješeno propisima, možda ih vi ne poznate, možda niste imali vremena detaljno se upoznate, ja vam sugeriram da kao i g. Meras proučite detaljno, detaljno, detaljno propise, kao i imena ljudi koje spominjete, pa ćete onda znati zašto je odgovor ovakav. Hvala vam.
Prije odgovora imamo povredu Poslovnika, zastupnik Maras izvolite.
Hvala vam lijepa. My name is Maras, Gordan Maras, a to zna g. Plenković vrlo dobro i namjerno ovdje omaložava zastupnike, 238. je članak povrijeđen, nije skupio hrabrosti odgovoriti mi zašto je 300 000 ljudi, pretežito mladih, otišlo iz RH, nego se sad kukavički referira kada mu ne mogu odgovorit. Vaše je da zaštitite zastupnike, a ne dopustite ovakvo bahato ponašanje premijera u HS. Hvala vam lijepa.
Kolega Maras, dakle, prvo ste vi namjerno izgovorili krivo ime jednog od kandidata na listi za europske izbore i nakon toga ja vas, ja vas nisam upozorio, ostavio sam na vašu volju da radite ono što želite. Dakle, sada se isto tako možda dogodio lapsus ili možda i namjera, ja nisam opet prosuđivao, kao ni ono što ste vi učinili. Dakle, ja vas molim da kad potežete, kad potežete oružje, budite svjesni da ćete isto tako dobiti i natrag, pa nemojte onda biti tužni, nemojte biti tužni, izazivati sada sukobe jer za to nema razloga, imamo aktualno prijepodne, postavljaju se pitanja koja zanimaju naše građane i molim vas da u tom duhu onda i raspravljamo. Izvolite kolega Bauk.
g. Predsjedniče, mislim da se ovo isto može podvesti pod čl. 238., ja sam nakon govora upozorio kolegu Marasa na pravo prezime nositelja HDZ-ove liste i u njegovim očima sam vidio iskreno čuđenje i žaljenje što tu informaciju nije znao, tako da sam ja uvjeren da on to nije namjerno rekao, jednostavno čovjek nije toliko bio medijski prisutan i zabuni se čovjek. Hvala.
Dobro, kolega Ressler vam nosi listu HDZ-a, Ressler, Karlo Ressler. Izvolite kolega…
Poštovani predsjedniče…
Beljak, samo malo da vam dadem prvo riječ. Izvolite kolega Beljak, povreda Poslovnika.
Povrijedili ste, vi ste povrijedili čl. 238. Poslovnika g. Jandroković i upravo na istu temu zašto ste opomenuli višekratno g. Marasa, sad vi vodite kampanju za europske izbore i promovirate vašeg kandidata za kojeg nikad nitko nije čuo do prije nekoliko dana i uopće nije nikakvo čudo da ne zna kako se čovjek zove. Dakle, vi sami sebe sad trebate prijaviti za ono što ste prijavili g. Marasa odnosno za ovaj laptop i očekujem da ćete to i napravit.
Ovo zaista nije bilo korištenje povrede Poslovnika, ali u redu, kao i svi drugi, tako i vi, pa idemo onda dalje. Izvolite kolega Lovrinović.
Poštovani predsjedniče Vlade Plenkoviću, pitanje koje sam vam postavio sada nakon vašeg odgovora vidim da je pucanj u sridu, iznervirali ste se, postali ste ponovo bahati, u nedostatku pravog odgovora vi mene nazivate i druge politikantom, vidite za vas kao bivšeg diplomatu, a i ostali ste diplomata, ne premijer jer ne donosite odluke, to je zaista blago rečeno čudno. Vi niste bili u Belju, dragi moj premijeru i plašite se otići tamo. Belje više nije Baranja, a Baranja više nije Belje, to svi govore Baranjci, ali vi tražite argumente, izvolite argumente sad. Belje je prije zapošljavalo do uspostave hrvatske države 6000 radnika, po oslobođenju 3000, sad ih ima ispod 1500. Vi naplaćujete malim OPG-ima zakupninu na zemljište 4 puta više, nego što će ih sada dobiti PIK-ovi u vlasništvu stranaca. Belje i ostali PIK-ovi i Agrokor odnosno Fortenova nisu više hrvatska kompanija i vi to dobro znate. Vi ste proveli ekonomskom politikom i druge Vlade, etničko čišćenje, al ne samo Hrvata već svih drugih nacionalnih manjina koje tamo žive. Vama ovo izgledaju teške riječi, to je realnost. Vi govorite da ste spasili zapošljavanje tamo. U općini Jagodnjak koja u stvari iznajmljuje 1500 hektara neplodnih zemljišta, samo su 4 čovjeka zaposlena, al vi to ne znate, vi tražite argumente. Od ovih argumenata se morate sakrit. Vi ste potpuno neuspješni u vođenju ove Vlade, vi vodite piar kampanju, vaš ministar poljoprivrede troši ogromna sredstva okolo, poziva poljoprivrednike da se prijavljuju, a ne slika se kada dodjeljuje novce jer kasni ili ne isplaćuje. Prema tome, ova politika vaša je propala, hrvatska nazaduje, ljudi se iseljavaju, a kod vas [[Upadica: Hvala vam]] je sve lijepo, nas dvojica [[Upadica: Hvala vam]] živimo u dvije različite zemlje.
Idemo na šesto pitanje, zastupnik Miro Bulj, postavlja ga predsjedniku Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, odjeknula je vijest kad je bio susret kineskoga premijera sa vama da će RH izvoziti mlijeko u Kinu i potpisani su određeni i protokoli i ministar poljoprivrede je to najavio o izvozu mlijeka. Naravno da je to pohvalno što ćete izvoziti mlijeko od, vjerojatno posljednje hrvatske krave Šaroje, ali postavio bi vam pitanje, kad RH nema niti 50% svojih proizvoda mliječnih, za svoje potrebe, imamo specifičan slučaj i postavlja se pitanje i najmanje čuđenje i zgražanje naših ljudi iz mljekarske proizvodnje, a poglavito iz moga Cetinskog kraja, naravno i iz Slavonije. Imamo u Sinju 2010.g. najavljena je velika jedna gradnja mljekare koja je u vlasništvu Imlexa tj. najveće srpske mljekare ta mljekara je naravno privatizirana od čovjeka kao srpski mediji kažu Milana Beke koji je bio ministar privatizacije za vrijeme Slobodana Miloševića i kažu da je izvukao novac i preko stranoga fonda je kupio sve mlekara u Subotici, mlekara u Beogradu i mlekara u Republici Srpskoj jedna. I oni sada preko sinjske mljekare, nazvali su Mljekara Sinj, dobili su mogućnost da uvoze to mlijeko, ali nema mljekare u Sinju. Pitam vas za koga ste vi, dat ću vam i ovo mlijeko sada, za koga ste vi potpisali taj protokol, jel za srpsko mlijeko [[Upadica: Hvala vam.]] i izvoz ili Hrvatsko?
Hvala, odgovor izvolite predsjedniče Vlade. Odgovor, a mlijeko kad dođe. Želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bulj i drago mi je da ste pohvalili sadržajan posjet kineskoga premijera Hrvatskoj, prvi takav posjet u 27 u našoj samostalnosti, činjenicu da nam je čovjek koji predstavlja milijardu i 400 milijuna ljudi došao ovdje na 3 i pol dana govori nešto o uvažavanju Hrvatske. Govori nešto o tome da smo imali priliku potpisati 10 različitih sporazuma, između Hrvatske i Kine, jedan koji se odnosi na gospodarsku suradnju i ulaganja, jedan koji se odnosi na turizam, jedan koji se odnosi na obrazovanje, jedan koji se odnosi na šport, jedan koji se odnosi na izvoz visokokvalitetnih mliječnih proizvoda. Dakle, ono što je uloga države u međunarodnim odnosima je da otvara svojim gospodarskim subjektima nove mogućnosti suradnje i otvara piste za trgovinsku razmjenu i to da bude Hrvatska izvozno orijentirana. To je bit toga sporazuma, to je ono što smo mi napravili, to je ono na čemu je radilo Ministarstvo poljoprivrede, to je ono što je sada prilika za hrvatske proizvođače mlijeka i mliječnih proizvoda da iskoriste te certifikate koje su sada dobili sa kineske strane. Kina je kao što znate prije nekoliko mjeseci rekla da želi promijeniti svoju filozofiju i sa izvozno orijentirane zemlje favorizirati uvoz proizvoda i usluga u Kinu. To je bilo u Šangaju u studenom, to je rekao kineski predsjednik, mi smo dobro razumjeli tu poruku i sklopili niz sporazuma koji su u funkciji hrvatskoga gospodarstva. Isto će biti i sa drugim sporazumima i onima koji se odnose na intermodalni promet i na željezničke pruge i na luku Rijeka i na suradnju Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Sve su to konkretni sporazumi i plodovi troipodnevnog boravka kineskog premijera u Hrvatskoj, a i najvećeg multilateralnog sastanka na kojem je čak bilo 17 premijera iz Srednje i Istočne Europe u Dubrovniku prije nekoliko dana. No, ono što mi se čini bitnim je da ipak ovu sliku koju nastojite projicirat o nekakvom defetizmu, pesimizmu, kritici svega što postoji i osjećaju da živimo možda u 2 različita društva, 2 različite države, pa izdvojit ću samo nekoliko bitnih elemenata koji su relevantni za ovo što sada radimo. Hrvatska je u mandatu ove Vlade izašla iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, Hrvatska je u mandatu ove Vlade izašla iz procedure prekomjernih makroekonomskim neravnoteža, Hrvatska je u mandatu ove Vlade po prvi put u 2017. ostvarila 2 milijarde 900 milijuna kuna proračunskog viška, zadnji je takav bilježi se '98. kad je povećan porez tj. uveden porez na dodanu vrijednost. I ove godine smo unatoč isplatama za državna jamstva SDP-ovih vlada, ostvarili proračuni višak od 758 milijuna kuna. Hrvatska je smanjila udio javnog duga u BDP-u 74,6%, Hrvatska je povećala minimalne plaće za 24%, u Hrvatskoj su narasle prosječne plaće za 800 kuna u mandatu ove Vlade, u Hrvatskoj je veća zaposlenost nego što je bila prije, a manja je nezaposlenost. Sve su to postignuća i trendovi koji se baš ne događaju tek nekom nevidljivom rukom. Oni se događaju zbog mjera politike koju vodimo, zakona koje donosimo i aktivnosti koje provodimo. U tom pogledu šanse koje na kineskom tržištu dobila naša mljekarska industrija su velike, na njima je da ih iskoriste, a instrumenti koje imamo, a to je hrvatska diplomacija i politika će im u tome pomoći. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Premijeru niste mi odgovorili na pitanje, za koga je ovo, ovaj protokol o izvozu mlijeka potpisan, jer jednostavno mljekara u Sinju ne postoji samo imaju adresu i oni su …/nerazumljivo/… srpska mlekara, mlekara srpska Imleks kojega je vlasnik znači gdje novac najvjerojatnije od sumnjivih privatizacije kao što su bile privatizacije u Hrvatskoj od Milana Beke ministra privatizacije Slobodana Miloševića. To vam je isto kao da vi sad banane rećete da Hrvatska izvoziti, netko ko, znači ovo je samo provoz, čijega mlijeka, pa vi morate, ja sam očekivao od vas da ćete vi za zaštitu posljednje krave Hrvatske šarove napisat. Pa znate li da je 64.000 obitelji se bavilo proizvođača mlijeka je bilo, sad imamo ispod 5.000, znate li od kada smo ušli u EU da uvozimo sve više mlijeka, povećajemo, mi manje proizvodimo, znate li da je Slavonija prazna, znate li da smo samo povukli 17% od sredstava koje nam EU je predvidila? 10,5 milijardi 17%. Pa, u stvari pod ovim svjetlima otiđite i pogledajte 2/3 Hrvatske. Nema sinjske mlikare, sinjska mlekara služi samo za provoz srpskog mlijeka kako vi kažete u Kinu i EU. Gdje je tu hrvatski poljoprivrednik? Slavonija je prazna, te bajke o projektu Slavonija, pa jeste vi bili gori u realnom svijetu, dođite u moju Dalmatinsku zagoru, prošetajte ministri tim krajem pa ćete vidit čuje li se plač djece, čuje li se stoka, vidit ćete. Sinjska mlekara, mlekara Sinj ne postoji, to je fiktivno to je neki kriminalac koji je otvorio u Srbiji svoju mljekaru i da preko Hrvatske, čije interese štitite? Ja ću dati ovo i potpredsjednici Vlade, ja znam da ona nije bila u vrijeme Slobodana Miloševića savjetnica, ali bila je malom Dačiću. Dati ću to ministru poljoprivrede, mlijeko, pa neka vidi što je doživio hrvatski poljoprivrednik. Da promovirate u Kini srpske proizvode.
Kolega Bulj, hvala vam. Znate ovo bi se moglo shvatiti kao prikrivena reklama za sinjsku mljekara, pa ne znam da li baš ovo što činite korisno činite ili promovirate nešto što. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala ne bi, ali nema, nije običaj da reklamiramo proizvode, nikoga, pa tako ni ovo mlijeko. Idemo dalje, sada je na redu zastupnik Ante Plazonić, koji pitanje postavlja ministru mora, prmeta i infrastrukture, Olegu Butkoviću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođo ministrice i gospodo ministri, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pitanje postavljam ministru Butkoviću, poznato je da su otprilike, mjesec dana, dakle, krajem ožujka ove godine, predsjednik hrvatske Vlade, gospodin Andrej Plenković i gradonačelnik Grada Zagreba, gospodin Milan Bandić, potpisali ugovor o financiranju i izgradnje, jednog važnog prometnog objekta u Gradu Zagrebu, koji se nalazi na križanju Jadranske avenije i Avenije Dubrovnik, a vas pitam gospodine ministre, da nam pojasnite, od kakvog značaja je ovaj objekt za građane Grada Zagreba i sve one koji će prometovati tim putnim pravcem. Na koji način se objekt financira i koliko će u konačnici koštati i na kraju, kada realno možemo očekivati završetak gradnje tog objekta? Hvala.
Odgovor ministar Butković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče. Istina je da je trenutno u Zagreba počela izgradnja najvećeg infrastrukturnog prometnog projekta, radi se o rotoru Remetinec, koji se financira ugl. Europskim sredstvima. Točno je da je u ožujku mjesecu potpisan ugovor između Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, Grada Zagreba i Središnje agencije za provođenje fondova EU, tzv. SAFU-a, ugovor o bespovratnim sredstvima, kojim se osigurava 85% od 331 milijun kuna, koliko košta izgradnja rotora Remetinec. Ostatak od 15% se financira iz državnog proračuna, odnosno, kroz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, tako da se taj najveći projekt u Zagrebu, prometni projekt financira 100% sredstvima što EU, što državnog proračuna. Vjerujem kako će realizacija tog projekta, značajno utjecati i na sigurnost cestovnog prometa. Sada već bivši rotor Remetinec je ukupno imao dnevni promet oko 100 tisuća vozila iako je projektiran za dvostruko manji promet i vjerujem da će isto tako skratiti vrijeme putovanja za sve stanovnike Zagreba, ali ne samo za stanovnike Zagreba, nego i za one koji dolaze u Zagreb, koji svakodnevno prolaze tom rutom, kako bi došli do svojih odredišta. Isto tako, radovi su počeli krajem prošle godine, ono što znamo u ovom trenutku, oni bi trebali biti završeni u 2020. g. negdje sredinom godine, po informacijama, koje imam, idu po predviđenom roku, i tu ne bi trebalo biti nikakvog kašnjenja oko završetka toga projekta. Što se tiče ostalih projekata u Gradu Zagrebu, prometnih projekata mi smo potpisali ugovor za nabavku bespovratnih 44 nova autobusa, tako da se ukupno, sada u Gradu Zagrebu, kroz Ministarstvo mora, prometa infrastrukture, provodi, ukupno projekta u vrijednosti više od 400 milijuna kuna, a pripremamo neke nove pozive, za koje će se isto tako javiti vjerujem Grad Zagreb sa svojim infrastrukturnim prometnim projektima. Hvala vam lijepo.
Očitovanje kolega Plaznoić, izvolite.
Hvala ministre Butkoviću, zadovoljan sam vašim odgovorom, hvala još jednom.
Osmo pitanje, zastupnica Romana Jerković, postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžić, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, da je hrvatsko zdravstvo pred kolapsom nije nikakva tajna. Ja znam da vi mislite drugačije, no s jedne strane struka to tvrdi, a s druge, ne možete poreći neke činjenice. Ne možete poreći, npr. ta liste čekanja su neprihvatljivo dugačke, da se čeka na pretrage, da se čeka na bolničko liječenje, na operativne zahvate. Građani su prisiljeni potražiti spas kod privatnika, ali nemaju svi novaca za to. Ne možete poreći, isto tako, da u nekim sredinama nema laboratorija, da nema, radiološke dijagnostike, da nema dovoljno specijalista, ne možete poreći, isto tako, da bolnički sustav i dalje stvara dugove. Ne možete poreći da medicinske sestre i liječnici napuštaju Hrvatsku, odlaze u inozemstvo i traže bolje uvjete rada. Ne možete poreći, da smo postali nezdrava nacija, da se pati od debljine, da se umire 2 puta više nego li u prosjeku EU. Ne možete poreći da imamo katastrofalno loše preživljavanje onkoloških pacijenata. Ne možete poreći, da po stopi smrtnosti od raka pluća debelog crijeva, dojke, smo među najvišima u Europi. Ne možete poreći da za liječenje teško oboljele djece sa inovativnim spasonosnim lijekovima izdvaja cijela Hrvatska. Što vi kažete na sve to? Vi kažete, pa tko ne vidi reformu zdravstva, neka ide kod okuliste. Još ste rekli, da vas citiram, ako hoćemo pratiti svjetsku medicinu, to povlači za sobom znatno povećanje cijena svake godine. Što ste mislili pod ovim ministre? Možete li pojasniti hrvatskoj javnosti, kakvo povećanje i za koga vi to najavljujete. Hvala lijepo.
Izvolite ministre, odgovor.
Poštovana gospođa zastupnice Jerković, hvala vam lijepo na vašoj opservaciji. Ako bi medicinskim jezikom govorio, neke dijagnoze ste dobro postavili a neke ste skroz loše postavili. Primjerice, jako je ružno da netko tko je profesor na medicinskom fakultetu kaže da se u Hrvatskoj umire dvostruko više nego u Europi. To je nešto zabrinjavajuće što netko tko se bavi znanošću ne bi smio tako olako izgovarati. Ali brojne opservacije koje ste rekli zaslužuju odgovor. Pa ću početi od kraja. Dakle nije to nikakav izum Hrvatske ili mene kao trenutnoga ministra da nažalost i na sreću, znači kada kažem na sreću, a to je da sve nove metode liječenja u svijetu poskupljuju u prosjeku medicinu 5 do 10% pa tako i u Hrvatskoj. Dakle nisam ja time otkrio toplu vodu, nego potvrdio. Znači sreća je što ti novi oblici liječenja daju nove nade, nova izlječenja, produženje života, ali oni nažalost i koštaju. Upravo na tome tragu, ova Vlada je reagirala. Pa ću vas podsjetiti, u dvije godine izdvajanje za inovativne lijekove povećali smo dvostruku sa 700 milijuna došli smo na milijun i 400 a s obzirom na ove trendove ti će brojevi morati biti i veći kako bismo pratili. Isto tako smo uložili u hrvatske bolnice, u hrvatske domove zdravlja, negdje oko 2 milijarde kuna. Imajući u vidu problem ljudskih resursa pokrenuli smo proces specijalizacije. Ako pogledate sada i prije nekoliko godina broj specijalizanata u prosjeku je povećan za 30 do 50% a u nekim bolnicama i za 100% više nego što je bilo prije nekoliko godina. A ove opservacije kada ste spomenuli onkologiju, odnosno pojavnost, ne da bi se ovdje hvalili ali uistinu zadnjih godina zahvaljujući boljem odazivu, prvenstveno boljem odazivu pacijenata na screening, govorim sada o karcinomu kolona, govorim sada o karcinomu dojke, imamo bolji odaziv i imamo bolje preživljenje odnosno bolje izlječenje. Ali to su postupci koji ne idu sa jednom Vladom i neovisno tko je ministar ovaj ili onaj. Dakle to je nešto na čemu treba suglasje, na čemu treba struka raditi i radimo i to sam više puta rekao da ne dijeleći se po strankama bivšim, budućim ili sadašnjim administracijama potrebito je ustrajati na zdravim programima, na onome što je kompatibilno sa svjetskom medicinom, što je kompatibilno sa medicinom dokazanom, utemeljenoj na dokazima. Glede ovoga tzv. skupljanja za liječenje pacijenata, s jedne strane je za pohvaliti plemenitu gestu hrvatskoga naroda ali i ljudi izvan Hrvatske i susjednih zemalja i šire koji su se odazvali za liječenje, uz napomenu što vi vjerojatno znadete da Hrvatska plaća sva liječenja koja se u Hrvatskoj ne rade. A isto tako sve zemlje u svijetu imaju aktivnosti u smislu skupljanja novaca. I na kraju ću ponoviti ono što nažalost nije popularno, a s obzirom ja ne skupljam bodove u Saboru inače u javnosti, ako hoćemo imati vrhunsku medicinu, ako je hoćemo zadržati na kvaliteti kakva je sada i natjecati se sa svijetom u kvaliteti, ako hoćemo zadržati liječnike i sestre morati ćemo kao nacija postići konsenzus da ćemo morati onda i pratiti te troškove jer to je jedini način ostati na tragu zajedništva, ostati na tragu dobroga i ostati na tragu solidarnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Očitovanje izvolite kolegice Jerković.
Ministre, vi ste majstor krivudanja, svaka vam čast. Jednostavno niste iskreni, niste iskreni. Zdravlje je jedna od temeljnih društvenih vrijednosti bez koje nema kvalitete života pojedinca, ali ne samo to, nema ni gospodarskog razvoja, nema ni općeg razvoja društva. Zdravlje nije i ne smije biti roba koja ima cijenu koju kupuje onaj koji ima novca. Gospodine ministre to je potpuno pogrešno, a za vas zdravlje jest roba. U zdravstvu ne smije biti podjele na bogate i na siromašne i da plaća onaj tko ima. A što je sa onima koji nemaju, je li to društvena pravednost? Je li to društvena solidarnost o kojoj vrlo često govorite? Ja mislim ministre da ste na potpuno pogrešnom putu. Hvala.
9. pitanje zastupnik Josip Đakić postavlja ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje je kao što ste i najavili upućeno će biti i ministru hrvatskih branitelja. Gospodine ministre hrvatskih branitelja donošenjem novoga jedinstvenoga zakona o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji jedna od najvažnijih mjera koju ste najavljivali je mjera naknade za nezaposlene razvojačene hrvatske branitelje. Nakon više od godinu dana primjene zakona kao i te mjere ja bih vas lijepo molio da nam isprezentirate što je ta zakonska mjera polučila, kakvi su rezultati u primjeni te zakonske mjere i koliko je hrvatskih branitelja zbrinuto baš tom mjerom?
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Uvaženi zastupniče Đakiću hvala vam lijepa na vašem pitanju. Dakako da se ovdje radi o jednoj od značajnijih mjera koje smo prepoznali kroz naš novi zakon. Naime, u postupku izrade našeg zakona temeljito smo analizirali stanje i prepoznali, odnosno utvrdili da je 82 tisuće hrvatskih branitelja u fazi, odnosno u, nemaju nikakva primanja, odnosno nisu korisnici mirovine niti su u radnom odnosu. I stoga smo u novom zakonu prepoznali i predložili mjeru uvođenje naknade za nezaposlene hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji a koja se usklađuje u skladu sa zakonskim propisom. Od uvođenja mjere zaprimljeno je ukupno 11 tisuća 199 zahtjeva, od kojih je do danas riješeno 9906 zahtjeva. U 2018.g. za ovu mjeru isplatili smo 56 milijuna kuna. Želim se kratko osvrnuti na tijek postupanja prema nezaposlenim hrvatskim braniteljima. Naime, pravo na opskrbninu koje je bilo u Ministarstvu hrvatskih branitelja ukinuto je 1. siječnja 2014.g. i zamijenjeno pravom pod nazivom „zajamčena minimalna naknada“ koja se ostvarivala prema Zakonu o socijalnoj skrbi. Međutim, uvjeti za ostvarivanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu nisu bili isti kao uvjeti za ostvarivanje prava na opskrbninu, pa veliki broj hrvatskih branitelja nije mogao ostvariti pravo na zajamčenu minimalnu naknadu i tako se našao u teškoj socijalnoj situaciji budući da je opskrbnina mnogima bila jedini izvor sredstava za život. Ukidanjem opskrbnine naglo je porastao broj korisnika jednokratne novčane pomoći koje dodjeljuje Ministarstvo hrvatskih branitelja. Dakle, iz rezultata primjene ove mjere u Zakonu o hrvatskim braniteljima, vidljivo je kako rješenje koje smo pronašli u novom zakonu, nesumnjivo ukazuje na opravdanost uvođenja ove mjere i na taj način donošenje odnosno doprinos poboljšanju kvalitete života hrvatskih branitelja.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo g. ministre hrvatskih branitelja. Jasno ste definirali koliko broj je korisnika koji su ostvarili naknadu za nezaposlenost, ispravili ste ovim zakonskim mjerama nepravde koje su učinjene hrvatskim braniteljima u ukidanju one bivše mjere i vjerujem da ćete tako i dalje striktno primjenjujući zakon brinuti i skrbiti o pravima hrvatskih branitelja, naročito i o onom dijelu zakona koji govori o tome, o prioritetu kod zapošljavanja, vjerujem da ćete i dalje ovih koji su ostali riješiti pozitivno kako bi ostvarili naknadu za nezaposlenost dok se ne ostvari mogućnost njihovog zapošljavanja. Hvala vam lijepa.
Sada će zastupnik Veljko Kajtazi postaviti pitanje ministru uprave Lovri Kuščeviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministre, moje zastupničko pitanje upućujem ministru Kuščeviću, 5. travnja 2019.g. obratila nam se Udruga Roma iz Grubišnog Polja sa prigovorom odluke Vlade RH o raspisivanju izbora za članove vijeća nacionalnih manjina i za predstavnike nacionalnih manjina u jedinicama lokalne i područne samouprave koje će bit održano 5. svibnja ove godine. Prigovor se odnosi na činjenicu da je romska manjina u odnosu na ovu odluku nije obuhvaćena, a sa istim zahtjevom se meni obratila i njemačka nacionalna manjina iz općine Sirač. Iako obe manjine ne zadovoljavaju uvjete za raspisivanje manjinskih izbora sukladno zastupljenosti na posljednjem popisu stanovništva čl. 24. st. 6. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina navodi, citiram: „Za određivanjem broja pripadnika nacionalne manjine radi provođenja odredbi ovog članka mjerodavni je popis stanovništva korigiran, uvećan ili umanjen za onaj broj birača koji su upisani ili brisani iz popisa birača koji se sastavlja radi izbora članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave.“ Čl. 1. istog člana Ustavnog zakona također pripisuje da se u jedinicama lokalne samouprave na čijem području pripadnici pojedinih nacionalne manjine sudjeluju sa najmanje 1,5% u ukupnom stanovništvu jedinice samouprave mogu izabrati više vijeće nacionalnih manjina. Imajući u vidu navedeno, poštovani ministre Kuščeviću postavljam sledeće pitanje, zašto romska nacionalna manjima u gradu Grubišno polje i njemačka nacionalna manjina u općini Sirač nisu obuhvaćeni vladinom odluku o raspisivanju manjinskih izbora iako u oba slučaja korekcijom unesenom u registar birača koji iznad popisa birača prelazi 1,5% u udjelu stanovništva, Romi sa 115 upisanih u popis birača od ukupno 6478 stanovnika i Nijemci sa 35 upisanih od 2218 stanovnika. Imajući u vidu namjeru zakonodavca pri pisanju Ustavnog zakona [[Upadica: Hvala vam]] po pravima nacionalnih manjina uvaživački … [[Govornik se ne razumije]] prema manjinama [[Upadica: Kolega Kajtazi, hvala vam]] smatram da Vlada treba uvažiti i prema romskoj nacionalnoj i njemačkoj … [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor, izvolite ministre Kuščeviću.
Hvala vam lijepa predsjedniče HS, kolegice i kolege saborske zastupnice, saborski zastupnici, predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege, ministrice i ministri u hrvatskoj Vladi. g. Kajtazi, hvala vam na vašem pitanju. Ja moram malo o povijesti, a ta kratka povijest, evo, ovogodišnja, govori kako je HS, dakle, upravo ovaj Visoki dom, donio 1. ožujka 2019.g. Zakon o izboru vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Napominjem da je prije stupanja na snagu ovog zakona na postupak ovih izbora se odnosio Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina i na odgovarajući način se primjenjivao Zakon o izborima u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Zakonom o lokalnim izborima koji je donesen 2012.g. propisano je kako će se izbor vijeća i predstavnika nacionalnih manjina urediti posebnim zakonom čime bi se izbjeglo miješanje zakonskog uređenja lokalnih izbora i izbora za vijeće i predstavnike nacionalnih manjina. Dakle, od 2012., pa do ožujka ove godine, ovaj HS nije donio taj zakon, već je donesen u ožujku ove godine, upravo na prijedlog Vlade RH. Dakle, ova Vlada je prva koja je smogla snage, donijela taj zakon upravo kako bi se predstavnicima nacionalnih manjina omogućilo ustavom zajamčeno pravo. Dakle, to smo konstatirali, ova Vlada prvi put je donijela taj zakon. Osim što smo donijeli taj zakon, ostvarili evo ga i ustavno pravo i realizirali ustavni zakon, mi tu ispunjavamo i aktivnosti za operativnog programa za nacionalne manjine koji je usvojen 24. kolovoza 2017., konkretno, ova mjera 271. E sad, taj zakon kaže da se izbori održavaju u onim jedinicama gdje pripadnici nacionalne manjine imaju 1,5%, minimalno 1,5% stanovništva ili 200 stanovnika u općinama i gradovima, 500 u županijama, a ukoliko nemaju, ne ispunjavaju nijedan od ta dva uvjeta, već imaju 100 stanovnika, tada se bira predstavnik, dakle, ne vijeće nacionalne manjine, već predstavnike. Upravo po tom kriteriju Vlada RH je raspisala izbore 28. ožujka 2019. smo donijeli odluku o raspirivanju izbora za članove vijeća i predstavnike nacionalnih manjina i napominjem da je raspisano ukupno 659 izbora, od tog 515 za vijeća i 144 za predstavnike nacionalnih manjina. Od toga za 59 vijeća za pripadnike romske nacionalne manjine, ako to usporedimo sa 4 godine ranije bilo je raspisano ukupno 549 izbora, dakle ove godine smo poštivajući striktno svaku rečenicu zakona dakle 1,5% 100, 200 odnosno 500 ovisno radi se o općini, gradu ili županiji, raspisali smo 110 izbora više. Dakle, jasno se vidi da smo vodili računa o svakoj sredini gdje postoje pripadnici nacionalne manjine, kako bi oni ostvarili svoje pravo da imaju ili predstavnika ili vijeće. Što se tiče Grubišnog Polja, dakle zakon je jasan da je meritoran popis stanovništva iz 2011. godine, a postoji neka u zakonu neodređena odredba da se on može korigirati ovisno o rezultatima lokalnih izbor, ali meritoran je dakle datum, popis stanovništva i broj iz popisa stanovništva 2011. U Grubišnom Polju smo 2011. imali 45 pripadnika romske nacionalne manjine, a na lokalnim izborima '13. 94, dakle još uvijek broj onaj manji od 200 koliko je potrebno ili manji od 1,5% i jednostavno ova odluka o raspisivanju izbora donesena u skladu sa zakonom. Da li su moguće određene korekcije, evo ja ću zaista dat zadatak Ministarstvu uprave da se analizira taj popis iz '11. da se usporedi sa svim lokalnim izborima, ako postoji mogućnost ispravit ćemo, međutim mislim da je odluka ova donesena u skladu sa zakonom. Hvala vam lijepa.
Kolega Kajtazi očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem se, točno je ovo što ste sve rekli i ja se u potpunosti slažem, naravno da je bilo korekcija i zahvaljujući ovoj Vladi došlo do izmjene i promjene ovaj predstavnike i predsjednike vijeća nacionalnih manjina, ali kad se radi o ova dva mjesta odnosno u općini, općini Sirač i grad Grubišno Polje oni ispunjavaju uvjete naročito tamo gdje je 1,5% i ja očekujem i nadam se da ćemo, a ćemo to ovaj osigurati njima na ponovljenim izborima imajući u vidu da oni do sada nisu imali ni predstavnika, ni vijeća, a neophodno je potrebno za takve sredine upravo radi svojih određenih problema koje imaju. Hvala.
Sada će zastupnica Bruna Esih postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine Plenkoviću evo 11-sta sam na redu moram priznati da mi je taj broj još od sraza s HDZ-om baš prirastao srcu. Osim toga od kada ste me proglasili da sam se prometnula u veliku europljanku draga su mi i vanjskopolitička pitanja pa evo sada jedno friška je vijest iako nažalost nije nova tema. Dakle, tijela vlasti i lokalne samouprava u BiH dogovoreno je kako će gradsko vijeće grada Bihaća početkom svibnja odrediti novu lokaciju odnosno za migrantski centar i to uz samu granicu sa RH. Dakle, što Hrvatska vanjska politika, to je pitanje i hrvatska politika uopće osim ljubavi s Dodikom čini kako bi smanjila pritisak na vlastitu granicu ona se sigurno samo povećava i kako vi kao sami kažete istaknuti pripadnik obitelji pučana, što činite kako biste Hrvatsku rasteretili te štetne politike otvorenih vrata koji su inaugurirali upravo članovi vaše velike i sretne iako možda ne zadugo znači obitelji europskih pučana? Hvala vam lijepa.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa gospođo Esih. Što se tiče naše politike prema pitanju nezakonitih migracija mislim da vam je ona jako dobro poznata i jasna, Vlada RH prije svega angažira 6.500 hrvatskih policajaca svakoga dana na svim granicama RH da sprječavaju nezakonite migracije. O tome imate redovita izvješća, ministar unutarnjih poslova o tome izvješćuje javnost. Kad je riječ o našim pripremama za članstvo u Schengenskom prostoru u jednom od dvije tješnje integracije kojima stremimo, jedna je Schengen, a druga je ona o kojoj ste vi zadnji puta govorili u vanjskopolitičkom pogledu vaših novih interesa to je članstvo u euro području, oba ta dva procesa ova Vlada vodi i ostvarit će jedan i drugi. Dakle, naša politika prema migracijama pa i prema BiH bazira se na međusobnoj suradnji, suradnji između država, suradnji između naših policija, ona je dnevna, kontinuirana, intenzivna i ostvaruje one temeljne rezultate, a to je sprječavanje nezakonitih migracija, radi nas, radi naših državljana, našeg suvereniteta, našeg teritorija. Činjenica jest da se istočno-mediteranskom i zapadno tzv. zapadnom balkanskom rutom sve više i više ilegalnih migranata kanalizira prema BiH. I to nam kažu i političari, pa i oni koji s kojima držimo kontakte na razini naših policija, istu temu sam otvorio i sa predsjedavajućim vijećem ministara gospodinom Zvizdićem prilikom našeg sastanka u Dubrovniku. Ono što je nama bitno je da Hrvatska drži do toga da ispunjava sve kriterije za članstvo u Schengenu, apsorbira enormna sredstava za jačanje naših sposobnosti, bilo da je riječ tehničkih sposobnosti, bilo da je riječ boljeg funkcioniranja u okviru zajedničkih europskih napora za kontrolu nezakonitih migracija. O tome svjedoči ne samo da smo u cijelosti iskoristili omotnicu od 120 milijuna EUR-a koju smo ispregovarali u vrijeme kada je vaš interes za ove teme bio nešto niži, to je bilo sjetit ćete se kad su pregovori zaključeni u vrijeme HDZ-ove Vlade 2011. godine, pa smo to dobili kao prvi dio sredstava za jačanje vanjske granice. U međuvremenu smo, na tome radi ministar Božinović ostvarili sve one iskorake koje drugi prije nas nisu znali, nisu vidjeli da postoje ti fondovi, nisu bili dovoljno upućeni, nisu imali dovoljno eksperata pa su ti fondovi prošli pored njih u njihovim mandatima. To se, naravno, ovoj HDZ-ovoj Vladi ne može nikako dogoditi. I zato na tragu zaštite naše granice, zaštite našeg suvereniteta, poštivanja međunarodnih obaveza koje imamo, priprema za Schengen, kvalitetne apsorpcije sredstava, bolje tehničke opremljenosti, činjenice da jedan od aviona u okviru Frontexa stalno u Zadru i da nadlijeće cijelo područje jugoistoka Europe i na taj način prati trendove kretanja nelegalnih migracija, naša policija, o tome imate dosta izvješća u hrvatskim medijima, ima jako dobar uvid gdje, kada i kako reagirati da bi štitili naš teritorij. Na tome ćemo ustrajati i tu pokazujemo jako dobre rezultate, uz poštivanje naših propisa i europske stečevine i međunarodnih konvencija, a vodeći računa o humanosti jer je to ono što je najbitnije u politici ove Vlade, pa ako želite i u politici Europske pučke stranke, na čijoj ste vi listi dobili prigodu da sjedite u ovom HS-u. Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. G. Plenkoviću, stvarno je nevjerojatno koliko puta doista ovako otkrijete svoju pravu birokratsku narav. Ja sam sasvim sigurna da oni koji vas dobro slušaju, da ćete im time samo olakšati pri zaokruživanju liste na skorim europarlamentarnim izborima. Čuli smo opet svašta, ali nismo ono o čemu naši građani svakodnevno svjedoče i ne govorite punu istinu. Dakle, od Topuskog do Korenice, odnosno oko prijelaza Maljevac i Ličkog Petrovog Sela, dakle, to je potez dužine 100 km, prolaze svakim danom u svako doba horde ilegalnih migranata. Svi rodovi policije već su na terenu. Policija je premorena, građani su zabrinuti, užasnuti te su seljaci prisiljeni i samoorganizirati noćne straže zbog devastacije njihove osobne imovine i naravno, zbog brige za vlastite obitelji. Možemo samo nagađati što će se događati u nadolazećim danima kako bude zatopljavalo i što će to značiti za hrvatski turizam, koji je na sreću ili nažalost, jedino od čega Hrvatska živi. Ono jedino u što ne moramo dvojiti jest stav važe Vlade i vas osobno. Njega dakako krasi poslušnost europskih gazdama, a sve to u izgradnji vašega osobnoga političkoga puta koji je dosadan kao i ovaj birokratski expose koji smo upravo imali prilike čuti. Ovo sve što ste rekli više zvuči kao natječaj za budući posao na nekim višim europskim razinama nego govor premijera koji bi bio zabrinut za sigurnost vlastitoga naroda i vlastitih građana. A da tamo što prije stignete, jer očito [[Upadica: Hvala vam.]] vam je velika želja, ja mislim da će se [[Upadica: Hvala vam.]] evo, da će vam pomoći upravo vaši mladi lavovi sa liste koju ste predložili. Hvala.
Idemo na 12. pitanje zastupnik Ivan Ćelič, postavlja pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Pitanje upućujem ministru zdravstva g. Milanu Kujundžiću. Prije 10 dana predsjednik Vlade RH, Andrej Plenković i gradonačelnik Grada Zagreba potpisali su okvirni sporazum u vrijednosti 42,3 milijuna kuna, od čega je 85% financirano iz EU fonda za regionalni razvoj. Riječ je o studiji izvodljivosti, koja je prvi korak do izgradnje nacionalne dječje bolnice. Radi se o projektu za buduće generacije, a usudim se reći da je ovo najvažniji projekt u području hrvatskog zdravstva za sljedeće financijsko razdoblje EU, kako za Grad Zagreb, tako i za cijelu Hrvatsku. Ova Vlada do sada je potpisala 52 ugovora u području zdravstva, ukupno vrijedna 2 milijarde kuna, od čega je 1,7 milijardi kuna iz EU sredstava za niz bolnica diljem Hrvatske. Hrvatska medicina treba nacionalnu dječju bolnicu i vi ste više puta javno istupali i govorili da bolesna djeca ne mogu čekati. Mene zanima kakav je tijek, što nakon pripreme, analize, pribavljanja potrebne projektno-tehničke i ostale potrebne dokumentacije i koliko je zapravo realno očekivati sufinanciranje iz EU fondova za ovaj strateški nacionalni projekt. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Milana Kujundžića, izvolite.
Poštovani zastupniče dr. Ćelič, hvala vam lijepa na upitu. Uistinu ste dobro definirali, nacionalna dječja bolnica je najvažniji zdravstveni projekt u RH i objektivno naslušna potreba. S tim projektom koji na sreću, krenuo je konačno u realizaciju, pa sam jednom prigodom rekao, konačno s riječi na djela, sa studijom izvodljivosti, koja će u sebi obuhvatiti, ne samo medicinsko opravdani sadržaj, nego i arhitektonski, ekološki, energetski i financijski, cestovni i svaki drugi analitički pristup, kreće se konačno u pripremu dokumentacije, a time i financiranje, izgradnju nacionalne dječje bolnice, kao faze A i onda sveučilišne bolnice u Zagrebu, što je zapravo nakana i potreba od prije 30 i 40 godina, konačno bi to trebalo krenuti u realizaciju. S ciljem napraviti što prije nacionalnu dječju bolnicu je zapravo napraviti nešto što će, ne samo sa kliničkog znanstvenoga aspekta dati veliki pozitivni pomak hrvatskom zdravstvenom sustavu, prvenstveno hrvatskoj pedijatriji, nego će zapravo napraviti jedan veliki pozitivni financijski učinak. Kao što će sutra to napraviti sveučilišna bolnica. Međutim, ova Vlada nije se zadržala samo na Gradu Zagrebu i naslušnoj potrebni napraviti nacionalnu sveučilišnu bolnicu, ova Vlada je dala jamstvo sa otprilike 100 milijuna EUR-a za izgradnju bolnice u Puli i za izgradnju bolnice u Rijeci, bolnica u Puli je pri kraju, a bolnica u Rijeci će započeti u narednim tjednima sa izgradnjom. Međutim, nismo ni tu stali gledajući cijelu RH, a to je, ova Vlada je osigurala sredstva za pripremu dokumentacije za izradu nove Sveučilišne bolnice u Osijeku i za izradu odnosno dogradnju Sveučilišne bolnice u Splitu. Dakle, ne smijemo zatvarati oči pred potrebom, sačuvati vrhunsku medicinu, sačuvati dostupnost, sačuvati kvalitetu hrvatskim građanima i vraćam se opet, nadasve hrvatskoj djeci. Ja vjerujem da s ovim početkom zapravo osigurali smo okvir za aplikaciju za EU fondove i vjerujem da će alokacija, alokacija za zdravstvo u narednome razdoblju biti takva da ćemo moći napraviti ne samo Nacionalnu sveučilišnu bolnicu, nego puno šire, kao što smo u ove dvije godine, otprilike dvije milijarde osigurali iz EU fondova, ali i značajne fondove smo osigurali iz proračuna za opremu i za podizanje kvalitete u bolnicama i Domovima zdravlja diljem RH. A ovo samo značenje i dinamika što bi otprilike značila, vjerujem da ćemo negdje za godinu dana imati raspisani natječaj za izvedbeni odnosno idejni i izvedbeni projekt i da će gradnja Nacionalne dječje bolnice započeti u naredne dvije godine. Hvala vam lijepa.
Hvala, poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Poštovani g. ministre, zahvaljujem na odgovoru. Vi ste od početka, dakle, svoga mandata višekratno naglašavali važnost Nacionalne dječje bolnice i potpisivanje ovog sporazuma je početak istinske realizacije da napokon ovaj ulaz u Zagreb, dakle, u Blatu, da ovaj kompleks napokon postane funkcionalan. Ono što bi htio isto tako nadodati s obzirom na razvoj dječje adolescentne psihijatrije, drago mi je da niste prihvatili soluciju da se Psihijatrijska bolnica za djecu i mladež razvija u okviru bolnica psihijatrijskih za odrasle jer to nije primjereno suvremenim europskim standardima, tako da vjerujem da će se kapaciteti za Psihijatrijsku bolnicu za djecu i mladež u okviru Nacionalne dječje bolnice biti ono što će biti najučinkovitije i za pomoć i za najbolju kvalitetu pružanja zdravstvene usluge mladima koji imaju određene mentalne poteškoće. Hvala.
13-esto pitanje postavlja poštovani zastupnik Božo Ljubić ministru uprave Lovri Kuščeviću, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vlade. g. Ministre, pred nama su izbori za Europski parlament 26. svibnja, svjesni smo kako veliki broj Hrvata iz RH, uključujući i one iz BiH, mogu i žele ostvariti svoje biračko pravo za Europski parlament. Možete li nam objasniti na koji način birači s prebivalištem u BiH mogu glasovati na predstojećim izborima za Europski parlament? Naime, dio hrvatskih državljana s prebivalištem izvan RH uključujući i one iz BiH, hrvatske državljane, su diskriminirani višestruko u ostvarenju svog biračkoga prava. Naime, Zakonom o registru birača predviđena je aktivna registracija ovih birača za ostvarenje svog biračkoga prava. Nadalje, oni svoje biračko pravo mogu ostvariti samo u diplomatsko konzularnim predstavništvima, što za Hrvate u BiH znači putovanje od mjesta prebivališta desetine kilometara, a za one u prekooceanskim i europskim zemljama, više stotina ili čak više tisuća kilometara. Razgovarajući s osobama, hrvatskim državljanima iz BiH, osvjedočio sam se da veliki broj njih još uvijek ne zna kako mogu ostvariti svoje biračko pravo za Europski parlament iako to žele interesi RH, Hrvati izvan RH, integracija Hrvata izvan RH u društveno politički i ekonomski život RH i uvjeren sam da će vaše objašnjenje ili pojašnjenje ovoga pitanja pomoći, dakle, Hrvatima izvan RH u ostvarenju ovoga interesa.
Odgovor poštovanog ministra uprave Lovre Kuščevića, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS. g. Zastupniče, hvala vam lijepa na postavljenom pitanju i evo, radovalo bi me ukoliko će i vaše pitanje i moj odgovor potaknuti naše birače koji imaju prebivalište van RH, ne samo u BiH, već diljem svijeta da se prijave, da se uključe u ove europske izbore, ne samo u europske, nego u sve izbore, dakle, i parlamentarne i predsjedničke, na koje hrvatski državljani van RH imaju pravo izići, birati i biti birani. Zakon je jasan, on kaže da svi državljani RH imaju jednako biračko pravo, utvrđeno je da biračima, hrvatskim državljanima koji nemaju prebivalište u RH se to pravo ostvaruje u inozemstvu, u sjedištima diplomatsko konzularnih predstavništava RH. U skladu sa odredbama Zakona o registru birača, da bi naši birači koji žive van RH, dakle, koji imaju prebivalište van RH da bi ostvarili svoje biračko pravo, moraju se prijavit u diplomatsko konzularno predstavništvo odnosno tamo se aktivno registrirati, podnijeti zahtjev i bit će im omogućeno da glasuju u tom predstavništvu. Međutim, oni birači koji nemaju prebivališta, koji nisu se u roku od 10 dana prijavili, znači, ovo moraju napraviti 10 dana prije, ukoliko nisu, oni mogu isti dan na dan izbora doć, samo će morat dvije radnje obaviti, dakle, morat će se i prijaviti i onda nakon toga pristupiti glasovanju. Naglašavam da svi oni hrvatski državljani kojima je izdana e-osobna ako su i prijavljeni, dakle, koji nemaju boravište, pardon prebivalište u RH, oni se automatski registriraju, dakle, sustav naš preko DIP-a, njih automatski registriraju i oni mogu automatski pristupiti glasovanju bez prethodne najave i prethodne registracije. Znači, evo još jedan poticaj svim našim građanima, pa evo saborski zastupnice i zastupnici nisu sve e-građani, pa nisu članovi vlade, poticaj svima, da se aktiviraju, kao e-građani, naročito evo poticaj svim Hrvatskim državljanima van RH, da se aktiviraju kao e-građani, tada imaju niz pogodnosti, kroz osobni korisnički pretinac dobiti niz svu dokumentaciju zatražiti dokumentaciju, ali evo, između ostalog, automatski će biti registriran, za glasovanje u DKP-u, tamo gdje se već nalazi. Slažem se s vama i to je moje osobno mišljenje, da ta izmjena Ustava, kojem je određeno, da naši birači van RH, moraju glasovati u DKP-ima, da nije dobra. Da je to smanjilo odaziv hrvatskih građana, hrvatskih državljana na izbore, a jasno je i vjerujem da je svima u ovom Domu stalo do toga, da sastav ovog Doma, da svi rezultati svih izbora, budu na najbolji mogući način odraz volje birača. Da svi želimo i priželjkujemo što je moguću veću izlaznost, da se što više naših građana izjasni o svim izborima ili o referendumskim pitanjima. Međutim, to je izmijenjeno Ustavom, mi to ne možemo mijenjati. Da li će se u budućnosti nešto promijeniti, o tome ćemo razgovarati, no još jednom zahvaljujem na pitanju. Htio bi da to bude poticaj svim hrvatskim državljanima, koji imaju prebivalište van RH, naročito u BIH, ali i diljem, svijeta, da iziđu na ove izbore, da se prijave, da odrade ono što kako zakon nalaže, da glasuju po svojoj savjesti, a kažem o nekim drugim promjenama da se glasuje van DKP-a odnosno, na biračkim mjestima kao što je to u Hrvatskoj, o tome će možda razgovarati na nekoj drugoj razini. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Božo Ljubić.
Zahvaljujem gospodine ministre na odgovoru. Uvjeren sam da će vaše objašnjenje pomoći mnogim biračima izvan RH, da ostvare svoje biračko pravo, posebice dakle, je važno još jedanput ponoviti, da sukladno čl. 30. stavak 2. Zakona o registru birača, biračima kojima je izdana hrvatska osobna iskaznica, s podatkom o prebivalištu izvan RH, ne poliježu aktivno registraciji, ukoliko naravno glasuju domicilnom diplomatskom konzularnom predstavništvu. Napominjem uz to da je u ovom zakonu 2012.-2015. vođenja prva žučna rasprava u Hrvatskom saboru i da je tada zapravo kukuriku koalicija usvojila ovakav zakon, koji je mnogim hrvatskim državljanima otežava ostvarenje svog biračkoga prava. S druge strane, kao predstavnik Hrvata iz BIH, ja pozdravljam napore hrvatske vlade, dakle, pod vodstvom predsjednika Plenkovića, koja je u prošloj godini otvorila 2 nova diplomatska konzularna predstavništva u Vitezu i Livnu i koja će omogućiti dakle, mnogim hrvatskim državljanima iz BIH, vaše ostvarenje svoga biračkoga prava. Nadalje, HDZ je jedina stranka, koja je na svoju listu, i to na zadnju, na 4. mjestu, stavila kandidatkinju ih BIH, što sam uvjeren dodatno će potaknuti Hrvate iz BIH, da iziđu na izbore, da glasuju za Europski parlament, ostvare svoje hrvatsko pravo. Na taj način, dakle, i HDZ, iskazuje svoju skrb o Hrvatima u BIH i Hrvatima izvan RH, ali isto tako podršku BIH, o njenom europskom putu, znajući da su upravo Hrvati iz BIH, predvoditelji i nositelji europskih vrijednosti u BIH … [[Govornik se ne razumije.]] BIH EU, što je interes i BIH i RH. Još jedanput, dakle zahvaljujem se na pitanju, uvjeren sam da će ovaj vaš odgovor, pomoćni mnogim ljudima, da lakše ostvare svoje biračko pravo i onima koji dosada nisu znali kako to ostvariti. Hvala vam lijepo.
14. pitanje, poštovana zastupnica Sunčana Glavak, postavlja poštovanoj ministrici demografije, obitelji i mladih i socijalnih politika, Nadi Murganić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice u posljednje vrijeme, sve se više govori o problematici nasilja u obitelji, stoga mi dozvolite da napravim neku … [[Govornik se ne razumije.]] prema podacima Ministarstva unutarnjih poslova, u 2017. g. bilo je 43 ubojstava, od toga ubijeno je 18 žena. 50% ubijenih bilo je od strane intimnih partnera, u 2018. g. bilo je 22 ubojstva, 8 žena, 50% od njihovih intimnih partnera. Ukupno nasilje u obitelji ili nad obitelji, u 2018. g. 10 tisuća 272 prekršaja. Počinitelji 7800 muškaraca i 2200 žena. Zanima me u protekle 2 g. senzibilizirala se javnost, vidjeli smo to uostalom i inicijativom Spasi me ali i brojnim udrugama, koje surađuju s ministarstvom, što je na razini vlade učinjeno, kako bi se ove brojke smanjile, iako jest trend u opadanju, međutim, dok je ijedna žena ubijena ili dok imamo nasilje u obitelji, bilo koje vrste, mislim da moramo biti proaktivni i da moramo zaštiti one najranjivije skupine. Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovane ministrice Nade Murganić.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici na pitanju. Dali ste odličan uvod, prikaz, zaista zastrašujućih brojki, koji govore o ovom negativnom fenomenu. Iako postoji već dugo potreba za sustavnom … [[Govornik se ne razumije.]] protiv nasilja i sprječavanje nasilja nad ženama u obitelji i općenito nasilja. Unazad 14 g. doneseno je značajnih dokumenata i zakonskih podloga, koji su bili … [[Govornik se ne razumije.]] tome, međutim, upravo ova vlada je u skladu sa svojim programskim, programom za mandatno razdoblje '16.-'20. u fokus u okviru cilja9 zaštita socijalno najugroženijih, se posvetila zaštiti i od nasilja, odnosno, prevenciji nasilja. Ono što je zaista dobro, to je da je uz sve ove državne resurse i resore, borbe protiv nasilja osvijestilo cjelokupno društvo, mediji i različiti građanske inicijative, koje imaju ne samo zadatak da upozore na ovaj negativni fenomen, već kroz takovo razgovaranje i osvješćuju i educiraju javnost, pa imaju preventivni karakter. 22.9.2017. na sam nacionalni dan protiv borbe protiv nasilja, vlada je usvojila nacionalnu strategiju borbe protiv nasilja u obitelji za razdoblje '17.-'22. i donijela je niz mjera, to je 4. strategija, međutim, ona, nju ističemo, posebno značajna je zato što je u svojim odredbama i smjernicama usklađena sa Konvencijom Vijeća Europe o borbi i sprječavanju nasilja nad obitelji i nad ženama i na taj način je predstavila jedan suvremeniji, jači zakonodavni međunarodni okvir. Ono što bih posebno istakli, a to je da je Konvencija Vijeća Europe usvojena, da je na međunarodni dan borbe protiv nasilja 2018. g. potpisan sporazum za osnivanje nacionalnog tima i za osnivanje županijskih timova s ciljem da se međuresorno bolje prate sve aktivnosti, programi, vezano za ovu tematiku, ali isto tako da osim horizontalne povezanosti međuresorne, postoji i jedna vertikalna, a to je da se kroz županijske timove provode mjere, ali i kroz županijski tim, tamo gdje se nasilje događa, mogućnost i razgovaranja o konkretnim slučajevima. Ovo ministarstvo ima dugogodišnju suradnju sa civilnim organizacijama, sa skloništima i autonomnim kućama koje zbrinjavaju žrtve financiranjem, ali i kroz druge oblike suradnje koja je znatno pojačana u mandatu ove Vlade, pojačan je financiranjem, otvaranjem mogućnosti korištenja sredstava iz EU fondova. Ono što nam je u daljnjem sada nastojanju, evo, protokol o postupanju je upravo u završnoj fazi, njegovo savjetovanje, naime, 21. je i završeno, ali u nastojanju nam je pojačati veći broj skloništa u onim županijama u kojima ih nema. Isto tako, osigurati 24-satnu SOS telefonsku liniju za pomoć žrtvama iako imamo već 7 SOS telefona, od toga, jedan je 24 sata kroz 7 dana, a oni su u nadležnosti udruga, ali postoji telefon u Ministarstvu pravosuđa kod dodjela za pomoć žrtvama i svjedocima u zaštiti od nasilja i sigurno je to jedan od zaista sada aprioritetnih zadataka.
Hvala. Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Hvala lijepa ministrice. Dobro je što je protokol prošao javno savjetovanje, očekujemo njegovu primjenu. Međutim, ono što je dobro u tom protokolu, ova međuresorna povezanost. Ono što očekujemo i mi kao zastupnici i kao javnost, to je da sve županije koje nemaju, kao što ste i sami rekli, što prije i što hitnije oforme svoje centre. Međutim, ono što cijela javnost mora znati i mora ne okretati glavu kada vidimo problem, ne samo kad taj problem pogledamo na naslovnicama dnevnih novina ili tjednika, kad se problem dogodi, već da djelujemo preventivno. Ne samo u prigodi nekih podsjećanja na tragične trenutke nasilja koje su se dogodile, već da svakodnevno imamo to na umu da se nasilje ne događa negdje drugdje, da je ono ovdje, kraj nas i da nikako to ne smijemo ignorirati. Naravno i mi kao zastupnici u HS-u pratit ćemo provedbu protokola i upozoravati, naravno, ako se neke mjere neće provoditi, a jednako tako, to očekujemo i s razine županija da i one odrade svoj dio posla. Hvala vam lijepa.
15. pitanje postavit će poštovani zastupnik Stjepan Čuraj ministru uprave, poštovanom Lovri Kuščeviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. U prošloj sjednici, prilikom 2 čitanja Zakona o državnim službenicima iznio sam jedan prijedlog koji bi ovaj puta ponovio, apostrofirao, naime, riječ je o zapošljavanju prilikom zasnivanja radnog odnosa u državnoj, ali ja bih rekao i šire, u javnim službama. Naime, svjesni smo uvijek negativnih percepcija javnosti, građana, nekad možda čak i s razlogom, oko toga da se uvijek neki zapošljavanju po nekom ključu koji možda nije najobjektivniji. Možda je neka veza, možda je neka stranačka, bilo što drugo. Ja želim da ovdje jednog za svagda donesemo jedan zakon koji će stati na kraj tome i moj prijedlog je upravo išao u tom smislu da ne izmišljamo zapravo toplu vodu nego da radimo ono što se već radi, recimo na primjeru EU komisije. Da vanjska agencija provodi testiranja, vrednovanja, radi se jedinstvena rang lista s koje onda po potrebi se prijavljuju ti ljudi koji su prošla ta testiranja na određeni natječaj. Što će to dovesti? Otkloniti će najveću moguću mjeru sumnje, staviti će veću objektivnost nad rangiranja i omogućiti zbija da najkvalitetniji budu uvijek ili barem u većoj prednosti prilikom zapošljavanja. Znači cilj toga ne, mora biti, ne popunjavanje određenog radnog mjesta, nego sastavljanje popisa uspješnih kandidata, za potencijalno zapošljavanje kada se ono, odnosno kada se ukaže potreba. To se, time se povećava transparentnost cjelokupnog testiranja, zapošljavanja naravno, i samim time se uz određene kriterije dobiva možda i veća kvaliteta i veća perspektiva naših mladih koji možda i zbog toga i takvih razloga odlaze. Vi ste rekli prilikom tog čitanja da to nije predmet tog zakona nego da će se to razmotriti kod izrade jedinstvenog Zakona o službenicima i namještenicima, pa me zanima u kojoj fazi, da li ćete to zbilja i kada napraviti. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Lovre Kuščevića.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. G. zastupnik, hvala vam na postavljenom pitanju. Da, evo ga, ove izmjene zakona koje su bile nedavno u saborsku proceduri bile su, ja bih rekao žurne kako bismo omogućili neka zapošljavanja potrebno za organizaciju predsjedanja RH EU-om, za provedbu nekakvih EU projekata, za uvođenje, ja bih rekao, digitalnog polaganja državnog stručnog ispita, da se više ne polaže u Zagrebu, da cijela Hrvatska dolazi u Zagreb, a to je oko 6,5 tisuća službenika godišnje, već da se polaže za početak, Split, Osijek, Rijeka, Zagreb, a kasnije ćemo vidjeti da se to i proširi na jedan bolji i kvalitetniji način itd., itd. Zašto nismo to u ovaj zakon stavili? Dakle, jasno je da postoji potreba boljeg upravljanja sa ljudskim potencijalima unutar državne i javne službe općenito, a to naravno da je jedan od bitnih segmenata, upravo i zapošljavanje. Ministarstvo uprave priprema Zakon o državnim službenicima kojim ćemo objediniti i službenike zaposlene u državnoj službi i lokalnoj i regionalnoj samoupravi i onda mislimo da je to trenutak da se zapošljavanje kroz taj zakon na bolji način uredi. Što se tiče onih primjedbi vezano za možda klasifikaciju sveučilišta, vremena studiranja itd., to smo sve usuglasili i nadam se to nije baš primjereno u ovom trenutku uvoditi kako ne bismo rekao bih stavili neke u povoljniji položaj kandidate u odnosu na druge. Što se tiče i ovog sustava nagrađivanja plaća, napredovanja u službi evo tu Ministarstvo rada i mirovinskog sustava priprema novi Zakon o plaćama u državnoj službi i ja očekujem da će on biti gotov u evo idućih nekoliko mjeseci, nakon čega će Ministarstvo uprave izraditi dvije uredbe, Uredbu o nazivu i klasifikaciji radnih mjesta i Uredbu o ocjenjivanju, gdje ćemo taj radni učinak, ocjenjivanje napraviti puno kvalitetnije, bolje i gdje će rezultate imati učinak i na plaću. Međutim, ja koristim priliku ovdje vas upoznati da Ministarstvo uprave priprema jedan veliki projekt HRM Human Resources Management, dakle projekt koji je vrijedan preko 200 milijuna kuna sufinancira s 85% iz europskih sredstava upravo zahvaljujući Ministarstvu rada i mirovinskog sustava gdje nam je želja uspostaviti jedinstven, harmoniziran sustav upravljanja ljudskim potencijalima u javnoj upravi. Dakle, sve od ulaska u javnu upravu, praćenje rada, rezultata rada, napredovanje, izlazak iz javne uprave iz državne uprave, prijenos znanja sa starijih kolega na mlađe, prijenos znanja prilikom izlaska iz državne službe itd. Tim projektom ćemo evo ga izraditi plan prijma na jedinstvenoj digitalnoj platformi, olakšati, kontrolirati proces zapošljavanja, zatim upravljanje radom, učinkovitosti službenika i namještenika, upravljanje i razvoj karijere, upravljanje sukcesijom, prijenosno znanje itd., itd. Taj projekt je pred ugovorom, njegovo je trajanje 24 mjeseca i očekujemo, ne očekujemo nego sasvim sigurno on će dati prave podloge za izradu niza zakonskih rješenja kako bismo evo ga u sustav javne uprave uveli sustav državne uprave i javne uprave, uveli jedan dobar način ulaska u službu, praćenja, nagrađivanja službenika, izlaska iz službe, izlaska službenika iz službe i prijenos njegovog znanja na nove službenike. Evo, drago mi je da se interesirate za ovu temu, drago mi je da potičete ovo prevažno pitanje, nisu svi službenici ni dobri, ni loši, ja bih reko da imamo prosječne državne službenike, a evo ga nadam se da ćemo i kroz ovaj zakon koji radi Ministarstvo rada, kroz ove naše projekte naći načina da dobre službenike napravimo još bolje, a loše službenike pretvorimo u dobre službenike. Evo hvala vam gospodine zastupniče.
Hvala. Poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre Kuščević mogu reći da sam zadovoljan sa vašim odgovorom, posebno mi se sviđa ova najava oko objedinjavanja i da uključimo i lokalnu samoupravu i regionalnu samoupravu taj dio, pogotovo oko ovog cjelokupnog sustava, dakle prijem je samo jedan dio to ste dobro detektirali, naravno da je bitno i samo nagrađivanje i napredovanje već postojećih službenika, sve ono zapravo što će dovesti ka povećanju efikasnosti i ekonomičnosti rada državne službe kao službe građanima, kao ono što stvarno treba bit, jel ja se nadam samo da ćete prihvatiti ovaj moj prijedlog da prilikom testiranja odnosno prijma da se to jednostavno povjeri vanjskoj agenciji, agencija za vanjsko vrednovanje i obrazovanja, kao što to ona i ovdje postoji, koja provodi i državnu maturu, jer upravo na tim principima mislim da bi se osigurala i ta transparentnost i neovisnost i zapravo jedan jedinstveni natječaj i naravno po različitim sektorima pravnih, ekonomskih, tehničkih itd., sukladno potrebama, da ćemo onda time dobiti zbilja jednu veću i stručnost i profesionalnost, a naravno i još veće povjerenje i u državne institucije i u konačnici veće i kvalitetne službenike što će biti rezultat samog tog načina prijma. Mislim da je to sigurno dobar put i da je to nešto što je možda trebalo već davnih dana napravljeno, ali to ne znači da ne trebamo sada krenuti i napraviti jedno onako kako se kaže za svagda i da to bude zbilja jedan standard koji onda više neće nitko dovoditi u pitanje kako je netko došao, gdje je netko došao, zašto, nego time ćemo podići profesionalnost, podići ekonomičnost i uvesti transparentnost, još veću transparentnost prilikom zapošljavanja i to je sigurno ono što je svima nama ovdje treba biti cilj u krajnjoj liniji što vidim da ministarstvo već i radi. Zato sam zadovoljan odgovorom i smatram samo da još taj dio treba još pobliže samo urediti na način da se to zbilja povjeri vanjskoj agenciji koja to vrlo dobro radi, a svi znamo kako se provodi državna matura i šta znači i tajnost i vjerodostojnost tih rezultata. Zahvaljujem.
Za 16-to pitanje postavit će poštovana zastupnica Marijana Balić, poštovanoj ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice Europska komisija je krajem srpnja prošle godine za slijedeći dugoročni plan EU od 2021. do 2027. predložila osuvremenjivanje kohezijske politike, glavne ulagačke politike EU i jednog od najkorektnijeg izraza europske solidarnosti. Stoga je moje pitanje hoće li novi prijedlog kohezijske politike za navedeno proračunsko razdoblje pojednostaviti pravila kako bi pristup sredstvima EU bio što jednostavniji i jednako tako možete li nam reći postotak iskorištenosti europskih sredstava do sada? Hvala lijepo.
Odgovor poštovana ministrice Gabrijele Žalac.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnici drago mi je da ste postavili to pitanje. Kad govorimo o pojednostavljenju korištenja europskih fondova u slijedećem financijskom razdoblju to je sigurno nešto što je već na neki način okvirno i napisano u prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvir. Mi smo imali početkom ožujka u Dubrovniku konferenciju pod nazivom Friends of Cohesion upravo na razini svih 28 zemalja članica ovu temu o pojednostavljenu procedura postavila na zapravo visoku na neki način razinu obzirom na važnost bolje apsorpcije korištenja fondova i dolaska istih sredstava do krajnjih korisnika. Mi smo već u ovoj financijskoj perspektivi puno toga učinili što govori u prilog i ugovorenost europskih fondova, do sada smo na raspolaganje stavili kad govorimo o ovoj financijskoj perspektivi od 10,7 milijardi EUR-a preko 85% kroz natječaje to znači da je preko 9 milijardi eura, već vani u natječajima. Kada govorimo o ugovorenosti, to je 66%, dakle, 7,3 milijarde, kada govorimo o ugovorenim sredstvima, kada govorima o isplatama krajnjim korisnicima, to j 2,3 milijarde eura, 21% i kada govorimo o ovjerenim sredstvima, a to je ono što našu javnost najviše zanima, 17% dakle, 1,9 milijardi eura. Međutim, ono što ovaj Visoki dom mora znati, a i cijela hrvatska javnost, kako bismo otklonili, ono što se promiče cijelo vrijeme, a to je da nismo dobri u korištenju europskih fondova, RH, od ulaska u EU, do danas, je 14,4 milijarde kuna u plusu. To znači da smo i više nego dobri, to znači da smo neto primatelj europskim sredstava. Kada govorimo o europskim fondovima, o 3 operativna programa i programa ruralnog razvoja, morate znati, da po pravilu N+3 a to znači sve što je Hrvatskoj dodijeljeno za 2014. g. trebali smo potrošiti, odnosno, ovjeriti do kraja 2017. kada govorimo o 2015. isto tako do kraja 2018. I zamislite podatka, u sva 3 operativna programa, i programu ruralnog razvoja, preko 100% smo ovjerili. Dakle, to znači da smo na tragu onoga što cijelo vrijeme govorimo iznimno uspješno, a naravno da pokazatelji i rezultati o tome i govore. Kada govorimo o pojednostavljenju, onda trebam reći sigurno danas ovdje 2 riječi o tome, posebice preporuke za sljedeće financijsko razdoblje, a to je fokus će biti na rezultatima, neće biti sigurno u tolikoj mjeri, kao što je to danas, na izjavama o izdacima, a to znači prihvatljivi troškovi, kada prođu svi projekti, kada ih ovjerimo. Naravno da će tu uvijek postojati jedan disbalans onoga što se zove pojednostavljenje procedura i revizijski trag novca, kada govorimo o onome što trebamo na neki način svi voditi računa. I o tome smo sigurno već puno toga raspravljali u proteklom vremenu, ali sam uvjerena da ćemo i u pregovorima o višegodišnjem financijskom okviru, posebice kohezijskoj politici EU, koja je u prijedlogu 5,6% manja u odnosu na ovo financijsko razdoblje, 9,9 milijardi eura, je u prijedlogu za RH, međutim, ja vidim veliku mogućnost nadoknade, isto tako kohezijske politike, kroz mjere strukturne reforme od 25 milijardi eura na razini EU. Na nama je samo da dobro i kvalitetno kao i do sada pripremamo projekte, a isto tako i h dovedemo do krajnjih korisnika. Hvala.
Hvala, očitovanje kolegica Balić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana ministrice na odgovoru. I uvjerena sam da će biti postignut pozitivan dogovor RH, između Vijeća EU, Komisije i Europskog parlamenta i da će u konačnici doći do pojednostavljenja pravila provedbe, kao i samih uvjeta za korištenje europskih sredstava. A kada je riječ o postotku iskorištenih europskih sredstava, brojke koje ste iznijeli zaista vesele i uvjerena sam da će do kraja mandata biti ispunjeni svi zacrtani ciljevi. Hvala lijepo.
Idemo na pitanje broj 17. zastupnica Sabina Glasovac, postavlja ga ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana ministrice, sindikat hrvatskih učitelja, proveo je istraživanje, među učiteljima, koji su ocijenili dosadašnju provedbu škole za život. I provedbu su ocijenili trojkom. Vas je to razbjesnilo i rekli ste, da sindikati ne znaju što je to istraživanje, iako je istraživanje, za njih su proveli znanstvenici instituta Ivo Pil. Pravobraniteljica, pučka, vas je upozorila u svom izvješću za 2018. g. da provodite parcijalno kurikularnu reformu i da ste potpuno odstupili od strategije, obrazovanja znanosti i tehnologije. Njoj ste pak poručili, da se malo bolje informira i da ne zna baš nešto dobro čitati. Presudom vaše ministarstvo, odnosno, vlada, mora platiti 14,2 milijuna kuna plus kamate, odštete Varaždinskoj županiji, zato što ste odbili plaćati preuzete obveze za obrazovne objekte koji se grade u toj županiji. Nadalje odlučili ste okrupnjavati škole, što znači u prijevodu da ćete gasiti, negdje cca 61 školu, u ruralnim područjima i na otocima. Vaša reforma svela se zapravo na tabletizaciju Hrvatske, u kome tableti koje ste nabavili početkom godine, pucaju im ekrani, troškove popravka moraju snositi roditelji. A sada ste vašu reformu tabletizacije Hrvatske, sveli na to, da će, neće svaki učenik, prvašić, sljedeće godine dobiti tablet, nego će jedan tablet dijeliti njih četvero, na koji način, to još niste objasnili. Moje pitanje vama glasi, osjećate li se kada čujete ove vijesti iz vašeg ministarstva kao da živimo u apsurdistanu i je li vam iti malo neugodno, zbog onoga što radite, vjerojatno u najboljoj mjeri, nemojte nam samo reći da sam nezavidna, ljubomorna, da ne znam čitati, da nisam informirana, pokušajte, evo komentirati sve ove događaje i kaos koje se događa u vašem ministarstvu.
Odgovor ministrice, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospođa zastupnice, ja naravno neću upotrebljavati, ove riječi koje vi upotrebljavate, vi sami sebe opisujete, to ja neću raditi. Ali ću govoriti na stvari koje ste ipak istaknuli. Prije svega zašto sam kazala, da istraživanje, koje je proveo sindikat hrvatskih učitelja, evo je došlo u vrijeme, kada je možda pasalo to sindikatu. Pa evo, ja ću vam odmah objasniti, jer dopustite, ja ipak, kada govorim o tim temama, govorim s pozicije znanstvenice. Znači istraživanje nad 300 sudionika, provedeno u 10. mj. a pitanja su bila kako se provodi eksperimentalna provedba kurikularne reforme, znači mjesec dana nakon početka. A rezultati su objavljeni 6 mj. poslije. Naravno da sam to komentirala i mislim da je to moje pravo. Sve ono što je konstruktivno stvarno treba prihvatiti, ali ovakav način rada i komuniciranja, mislim da zaslužuje odgovor i ja sam u tom smislu odgovorila. S druge strane, kompletna provedba eksperimentalnog programa se prati i to po svim uzusima kako se treba pratiti eksperimentalna provedba postoji povjerenstvo, agencije, nacionalni centar, svi oni koji trebaju o tome dati sud i provoditi istraživanja kako kvalitativno, tako kvantitativno to rade i rezultati se promptno objavljuju. Tako da ja mislim da tu nema nikakvih dilema niti problema. A ako želite malo više o tome saznati, molim vas posjetite web stranicu školazaživot.hr. Što se tiče odgovora pravobraniteljici da, moj odgovor je bio da se cjelovitost sačuvala, da se strategija prati ali da ne postoji samo jedan način razmišljanja, nego ti samo jedna interpretacija. Ja znam da postoje mnogi koji misle da bi reforma morala biti točno takva kako su je oni zamislili, međutim ministarstvo kojem sam ja na čelu tu reformu radi tako da uzima u obzir različita promišljanja ali da se provodi suvremenim trendovima razvoja obrazovanja, obrazovnih reformi, uglavnom u Europi ali uzimamo u obzir i ono što je u svijetu i tu imamo i pomoć Europske komisije. I Europska komisija i ono što mi radimo u monitoru obrazovanja je ocijenila vrlo pozitivnim, naša je reforme nazvala ambicioznima. I u tom smislu evo ja upućujem i vas a i sve one koji su zainteresirani da malo detaljnije to poprate. Što se tiče JPP-a, gledajte to je baš zanimljiva tema. Zanimljiva tema je zbog toga jer ste vi kada ste bili u ministarstvu bili dio sustava koji je taj problem stvorio a mi ga sada rješavamo. Niti sam ja taj ugovor zaključila, problem sam naslijedila. Ono što je bila obveza za ubuduće, to smo prihvatili i ova Vlada je zapravo zaključkom donijela znači rješenje tog problema za ubuduće, znači za sljedećih 20 godina će se plaćati 55% od ja mislim 274 milijuna za JPP Varaždinskoj županiji. Dakle to je nešto što je za ubuduće. Ono što je prošlost, to je na sudu, to je na sudu, a sve naše sudske procese vi znate da vodi DORH. Toliko bi morali znati, kao što bi morali i znati tko donosi mrežu. Morali bi znati tko donosi mrežu, da je donosi Vlada, a morali bi također i pročitati smjernice prije nego ih komentirate. Okrupnjavanje ne znači ukidanje, možda u vašem rječniku ali ne znači ukidanje i treba pročitati ono što je sada u javnome savjetovanju i ja vas stvarno na to upućujem. Evo, hvala vam.
Očitovanje izvolite.
Hvala vam lijepo. Vi kao znanstvenica trebali bi ste se suzdržati u pljuvanja u lice nastavnicima koji rade u školi i najbolje znaju kako vaš projekt ide. A s druge strane vi kao znanstvenica ne biste smjeli sebi dozvoliti da eksperimentalni program koji je ušao prošle godine kažete da ulazi u sve škole iako eksperiment nije gotov i niste ga valorizirali a vi to upravo radite, time poništavate sebe kao znanstvenicu i znanstveni pristup projektima. Drugo, kažete da smo mi stvorili problem javno privatnog partnerstva. Ne gospođo ministrice. Mi smo, u nedostatku sredstava da financiramo obrazovne objekte u RH kao ministarstvo pokušali pomoći onim županijama koji žele kroz projekte javno privatnog partnerstva ipak investirati u obrazovne objekte u njihovim županijama. A vi kada ste došli na vlast ste odbili plaćati dalje te preuzete obveze i zbog toga sada pravomoćna, odnosno nepravomoćna sudska presuda kaže da će nas to koštati 14,2 milijuna. Zamislite koliko se škola moglo opremiti, popraviti sa 14,2 milijuna kuna. I treće, potpuno se slažem s vama kada kažete ovo, kada ste komentirali gospođu Vidović, kažete ne postoji samo jedan način razmišljanja. Točno ministrice ali vi ste ti koji se nikako ne znate nositi sa drugačijim načinom razmišljanja i koji trebate naučiti upravo ovu lekciju da jedino vaše mišljenje nije jedino ispravno i jedino relevantno i da svaku kritiku doživljavate kao atackt na vašu osobnost ili vašu taštinu. Ono što vi radite u ministarstvu je šteta koju će ispravljati mnogi nakon vas. I nemojte zaboravljati greške se događaju onome tko radi ali vi radite s djecom i uništavate generacije vašim pokusima nad njima i eksperimentima. Dajte se malo urazumite i ponašajte se ako ne kao ministrica onda kao znanstvenica i ozbiljna osoba.
Idemo na pitanje br. 18. zastupnik Krešo Beljak ga postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, drago mi je da ste se vratili nakon više od pola sata, tu vas željno iščekuju vaši stranački kolege i njihovi poltroni, oni žetončići sa suzama u očima, iz cijele Hrvatske su došli i iz susjednih zemalja iz BiH-a i mislim da nije korektno od vas što ste ih ostavili same a oni su došli ovdje vidjeti vas. Vidim im ozarena lica i mislim da bi bilo korektno kada je aktualno prijepodne da budete tu cijelo vrijeme jer vam je u jednom trenutku cijela desna strana HDZ-a otpala. Dakle cijela desnica ova vaša desna strana nije bilo nikoga a na ljevici su vaši HDZ-ovci ostali. Imam pitanje što se tiče vašeg opetovanog reklamiranja ili ne znam uopće kako to nazvati budućeg hrvatskog izvoza mlijeka u Kinu. I vi doista vjerujete u to? Tko bi a da je prošao 4 razreda osnovne škole povjerovao da Hrvatska može proizvesti bilo što za kinesko tržište, bilo što kad govorimo o ovakvim stvarima, o poljoprivrednim proizvodima. Hrvatsko mljekarstvo je gospodine Plenkoviću uništeno do temelja i niste za to odgovorni samo vi ali ovo što vi radite, što radi vaša Vlada je detaljno, temeljito uništavanje ostatka ostataka hrvatskog mljekarstva. Znate li vi gospodine Plenkoviću da u Hrvatskoj postoje mljekare, farme, ljudi koji su se bavili nekad proizvodnjom mlijeka, koji su 2016. godine bankrotirali i propali a vaš ministar Tolušić i vaše Ministarstvo poljoprivrede im je ove 2019. isplatilo 7,5 milijuna kuna poticaja. Evo molim vas odgovor na pitanje da li znate za taj podatak?
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Beljak, vidim da vi dijelite interes zastupnika Bulja koji nas je hvalio kako smo imali jako dobre razgovore sa kineskim premijerom i njegovim izaslanstvom. Pretpostavljam da je i vama drago da je država napravila okvir temeljem kojeg naši izvoznici mogu izvoziti temeljem certifikata svoje proizvode u Kinu. Da li vi znate kolika je trgovinska razmjena između Kine i RH? Ja mislim da ne znate. Ona iznosi milijardu EUR-a. RH u tome ima deficit, kao što i većina svjetskih zemalja ima deficit sa izvozom odnosno uvozom iz Kine. U tom pogledu svi sporazumi koje smo potpisali, imaju za cilj da se smanji taj disbalans u trgovini. Jedan od aspekata je i ovaj memorandum koji je potpisao potpredsjednik Vlade Tolušić. Ono što naši proizvođači mlijeka mogu učiniti, mogu iskoristiti tu prigodu ili je ne moraju iskoristiti. Ja bih vam savjetovao da ponekad malo razgovarate sa našim izvoznicima, pa da vidite kolike su imali koristi od članstva u EU, pa da vidite kako koriste one bilateralne ugovore koje država za upravo za njih sklapa da bi izlazili na druga tržišta, pitajte ih malo. Nađite si vrijeme, ja naime, ne znam, u koji politički žanr stranke vi više spadate, znam da vaš međunarodni tajnik dolazi uredno na sastanke političke skupštine Europske pučke stranke, tamo se prijavljuje, tamo glasa, vi ovdje pak imate nekakve izjave o tome da više niste dio Europske pučke stranke. Mene u biti zanima tko je vaš špicen kandidat na ovim europskim izborima, zanima me. Ja mislim da bi bilo dobro da mi to čujemo, da mi znamo iza koga vi u biti to stojite, iza kojih to političkih opcija, vi kao navodna HSS u biti želite promovirati vaše interese. Mislim da to ovdje vašim kolegama u HS, svima ovima koje ste vi prozvali, koji su zastupnici HDZ-a, koji su dio Europske pučke stranke, koji su sa nekim drugim vodstvima HSS-a jako dobro surađivali i dobro se osjećali u istoj toj političkoj obitelji. Vi ste rekli da to više nije vaš krug, da imate vjerojatno neki drugi krug, pa recite da ljudi znaju, čak je i u vašem članstvu to zdravo da zna jer često idem po RH i mnogi vaši kolege na lokalnim razinama izvrsno surađuju sa HDZ-om, jako dobru suradnju imaju, podržavaju rad Vlade, zadovoljni su s onim što radimo, zadovoljni su s onim što radi Ministarstvo poljoprivrede, zadovoljni su sa ukupnim postignućima, nemaju problem ako se ostvari proračunski suficit, nemaju problem ako se RH vrati na razinu investicijskoga kreditnog rejtinga nakon što je dva puta padao taj kreditni rejting u vrijeme Vlade SDP-a i ako svi pokazatelji u ekonomskom smislu idu dobro, ako se strukturne reforme provode, ako te ocijene dolaze i od Agencija za kreditni rejting i ako dolaze od primjerice Europske komisije i njenih stručnjaka koji detaljno gledaju sve što mi radimo. Mene u tom kontekstu vaših europskih ambicija jer ste u jednom istupu na početku ovog aktualnog sata i vi aludirali na HDZ-ove kandidate i HDZ-ove nositelje liste koji o europskim temama, ja bih se usudio reći, znaju ipak malo puno više nego vi, imaju vrlo jasno definirane stavove, za njih znaju, a za vas ne znaju.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
g. Plenković, meni je jako žao što ste vi nervozni, al doista mi je žao, jako ste nervozni da, al nema potrebe za tim i drago mi je što evo komunicirate sa članovima HSS-a diljem RH, drago mi je da, jako imate, a koliko vrijedite, to ćete vidjeti na slijedećim izborima vi i vaši kandidati sad već za mjesec i nešto više, onda ćete vidjet koliko je ljudi zadovoljno s ovim što radite. Pustite ovo tapšanje po ramenu, vas svaki dan tapšaju po ramenima, tak su tapšali i Sanadera, znate, pa vidite di je g. Sanader, to ćete i vi tako završiti, vidjet ćete. HSS ste rekli da je navodno ovakva ili onakva stranka. HDZ nije, je navodno hrvatska, a nema veze sa hrvatskom strankom, niti hrvatskim interesima, navodno demokratska i navodno zajednica. HDZ nije stranka g. Plenkoviću, niste mi odgovorili na pitanje, znate li da nitko od OPG-ovaca u cijeloj RH ne može dobiti zemljište, ne može kupiti zemljište ako nema člansku iskaznicu HDZ-a. Vi ste se iz političke, ne stranke, nego zajednice, pretvorili i već dugo ste u biti to, u jednu koruptivnu, mafijašku hobotnicu kojoj ste vi samo nominalno na čelu, nemojte misliti da vi vladate HDZ-om, niste vi osnivali HDZ, niti ste vi taj koji ste pobijedili na izborima jer ste bili jedini kandidat, jako se dobro toga sjećate i mnoge protukandidate kojih danas nema u HDZ-u ste vi odnosno ljudi oko vas nagovarali da se ne kandidiraju da biste vi postali predsjednik. A kako ste postali predsjednik, tako će svi ovi koji se smiju sad, pogledajte g. Borića kako se smije, a tak se smijao i Sanaderu i Karamarku i gđi Kosor, tako će se smijati sutra Gordanu Jandrokoviću ili nekome tko će preuzeti HDZ, a vas biti neće, eto.
Dobro, idemo na 19-esto pitanje, zastupnica Branka Juričev-Martinčev postavlja pitanje ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednice, uvaženi ne ministrice i ministri, moje pitanje je poštovanom uvaženom ministru zaštite okoliša i energetike g. Tomislavu Ćoriću. Naime, početkom mjeseca došlo je do onečišćenja rijeke Orašnice, postojao je strah da će doći i do tog onečišćenja do rijeke Krke i u ovoj sabornici prozivano je vaše ministarstvo, nadležne institucije, Vlada RH, pa čak i nas zastupnike iz tog kraja, prozivani smo da dozvoljavamo da se ugrožava zdravlje i naše djece s obzirom da tako onečišćenu vodu dozvoljavamo da piju svi građani šibensko-kninske županije, pa moje pitanje što je poduzelo nadležno ministarstvo, institucije Vlade RH da se spriječi to onečišćenje daljnje i da se više tako nešto ne ponovi?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa prije svega na pitanju zastupnici Juričev- Martinčev. Dakle, onima koji su vas prozivali odnosno koji su prozivali sve zajedno možete slobodno odgovoriti da smo poduzeli sve što je bilo potrebno kako bi se reagiralo i da smo reagirali na vrijeme. Dakle, koliko se dobro sjećam do incidenta izlijevanja je došlo 5. ovog mjeseca, vodopravne inspekcije u takvim situacijama odmah po dojavi stupa na teren i to se dogodilo i u slučaju rijeke Orašnice. Vodopravna inspekcija je svojim nalazom naložila Hrvatskim vodama da odmah postupaju i spriječe daljnje širenje onečišćenja što se i dogodilo, tako da su postavljene 3 brane koje su trebale prije svega jamčiti da neće doći do prelijevanja odnosno do širenja mrlje, to se i dogodilo na terenu. Praćenjem stanja na terenu zapravo je detektirano da je to onečišćenje došlo svega do prve brane, u tom kontekstu ni do kakvog širenja onečišćenja prema rijeci Krki nije došlo. Ono što želim naglasiti da isto tako adekvatnost vode za piće ni u jednom jedinom trenutku nije bila ugrožena i to je važno da naše građanke i građani isto tako znaju. Dakle, u kontekstu ovog događaja valja imati na umu činjenicu da su uzroci ovog problema negdje u ja bih rekao ranijoj odnosno znatno ranijoj fazi, do ovog onečišćenja je došlo odnosno je prouzročeno prije svega iz stare tvornice vijaka Tvik koja je u ovom trenutku pod kontrolom firme ispričavam se to ti trebala biti DIV tako je d.o.o., imajući na umu činjenicu da je planom gospodarenja otpadom RH 2017. – 2022. detektirano ukupno 9 crnih točaka na području RH od čega su sanirane 3, ova crna točka odnosno ovo područje je jedno od detektiranih crnih točaka. Postoji pravni slijednik i u tom kontekstu firma DIV d.o.o. treba izraditi sanacijski program onečišćenja i konačno provesti postupak sanacije, naravno nakon što odobri Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Ono što svakako želim naglasiti je činjenica da ukoliko se to ne dogodi u tom slučaju RH će provesti ovu sanaciju, međutim naravno kad, to se zove sanacija od strane treće osobe, pri tom naravno teretiti pravnog slijednika odnosno tvrtku DIV za troškove ovog onečišćenja. Dakle, da se vratim još jednom na prvi dio vašeg pitanja, ne postoji razlog za strah, nije ni postojao, dakle Hrvatske vode, vodopravna inspekcija, inspekcijske službe postupile su odmah, reagirale su promptno i konačno problem je odmah riješen. Još jednom naglašavam dugoročno rješenje treba tražiti u sanaciji vjerujemo da će se uskoro napraviti taj sanacijski program i da će do te sanacije doći kako bi se trajno eliminirao ovaj uzrok problema. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite zastupnice.
Hvala lijepo, pa poštovani ministre mislim da su u ovom odgovoru mogli naši građani iščitati da i u ovom slučaju Vlada RH se ponijela izuzetno odgovorno, da sigurnost naših građana stavlja na prvo mjesto, da nikad nije zdravstvena ispravnost vode došla u pitanje i ovom prilikom bi molila da svi oni koji unose, uznemiravaju naše građane sa lažnim informacijama ne štite tako interese naših građana i Dalmatinske zagore i Šibensko-kninske županije, već time osim što uznemiravaju građane i štete turističkom imidžu našeg kraja. Hvala.
20 pitanje zastupnik Peđa Grbin postavlja ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta Darku Horvatu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, potpredsjednice, potpredsjednici, ministrice i ministri, svoje pitanje upućujem gospodinu Horvatu, a ja sam siguran da je gospodin Horvat i bez da mu kažem znao na što će se to pitanje odnositi. Ono se naravno odnosi na stanje u Uljaniku i 3. maju, odnosno odnosi se na planove Vlade RH za rješavanje tog stanja. Kao što svi znamo rescue aid za Uljanik i 3. maj dan je prije godinu i 3 mjeseca, u međuvremenu su otkazani gotovo svi brodovi, jučer smo u medijima čitali da je otkazan i ovaj posljednji jaružilo za Jan de Nul, gospodin Marić je jutros na Hrvatskom radiju rekao da se o tome još pregovara i toplo se nadam da je optimizam koji je gospodin Marić jutros pokazao utemeljen, međutim to nije jedini problem. U međuvremenu u ovih godinu i tri mjeseca od 4.500 zaposlenih 1.800 je otišlo u velikom broju u inozemstvo. I za Uljanik i za 3. maj predloženo je otvaranje stečajnog postupka, za Uljanik je ročište održano danas u Pazinu i uredujući sudac je odredio zadnji rok za odgodu tog postupka do 13. svibnja ove godine. Rečeno je jasno ako do 13. svibnja ne bude deblokiran račun Uljanika otvara se stečaj. Vjerojatno će se isto dogoditi i u 3. maju. Poštovani gospodine ministre, bez politiziranja, bez prebacivanja odgovornosti tko je kriv, tko nije kriv, za to će biti vremena kada stanje bude riješeno, pitanje je ponovit ću vrlo jednostavno. Imali li Vlada RH plan za rješavanje situacije u Uljaniku i 3. maju i koji je taj plan? Hvala vam lijepa.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala poštovani zastupniče, s obzirom da se nekih momenata i događaja nerado sjećam, ali volim si iste zapisati, dakle uopći sjednice Vlade 13. rujna u Puli, vi ste zazivali moju kaznenu odgovornost zbog jedne vrlo interesantne činjenice. Vlada je tada našla potpuno legalni mehanizam isplate plaća za 7. i 8. mjesec i s obzirom da ste tada tvrdili da isplatom plaća radnicima sukladno Kaznenom zakonu Članku 250. pogodujemo vjerovnicima, a u tom trenutku su ti vjerovnici bili radnici, mi smo vam poštovani saborski zastupniče odgovorili da smo sukladno Članku 4. Ovršnog zakona odnosno čl. 209. st. 4 Ovršnog zakona, predmetne plaće isplatili zakonski uredno, legitimno i sukladno pozitivnim nacionalnim propisima. Prije toga, sve smo to skupa iskoordinirali sa EU komisijom, kao što i sve poteze koji se povlače ili su se povlačili u proteklih godinu i pol dana, koordiniramo, osmišljavamo i verificiramo zajedno sa kolegama iz EU komisije. Dobro ste napomenuli. Bez puno politiziranja. Ja mislim da je hrvatskoj javnosti transparentno, vjerodostojno i jasno tko je brodogradilište u Puli i Rijeci doveo u ovakvu situaciju, čije su menadžerske odluke i poslove odluke producirale plaćanje do sada 3,2 milijarde jamstava hrvatskih poreznih obveznika i u kakvom bi situaciji danas bio ministar gospodarstva, da umjesto 3,2 milijarde plaćenih jamstava može plasirati u zdrave ekonomske segmente kojima bi takvom potporom sigurno dali vjetar u leđa ili dali novu priliku. Vlada sukladno svim zakonskim odredbama imala je plan i ima ga. Dakle, želimo u ovom trenutku spasiti 124 milijuna eura datog državnog jamstva za avanse i kredite dignute za izgradnju i završetak broda pod br. 500 svjesni činjenice da se novac utrošio, a predmetni brod nije završen i nije isporučen. Ako vi danas smatrate da u toj problematici participaciju ili odgovornost ima Vlada, a ne menadžment, zaposlenici oba dvaju brodogradilišta, mislim da se u tome radikalno razilazimo. Mi u ovom trenutku još uvijek pregovaramo sa vlasnikom tog broda i napravit ćemo i onaj zadnji korak prije nego odustanemo, dok traje i malo nade da g. Jan de Nul ima povjerenje da, ne sad više menadžment brodogradilišta, jer u njega više povjerenja nema, Vlada RH može osigurati sve one pretpostavke da se taj broj sad više ne završava u Puli, već da se završi u nekim od susjednih brodogradilišta, a za državni proračun i porezne obveznike spasimo. 124 milijuna izdanih jamstava, uključivo i predmetne kamate koje to opterećenje dižu do razine od 130 milijuna eura.
Hvala vam. Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. ministre. Postavio sam vam vrlo jednostavno pitanje na koje vi očito niste u stanju odgovoriti. A pitanje je glasilo, ima li ova Vlada plan i koji je plan za Uljanik i 3. Maj? Da li je plan restrukturiranje, da li je plan stečaj? Ne, vi to ne želite odgovoriti. A znate li zašto? Jer bi vam odgovor na to pitanje donio negativne poene u ovim izborima. Umjesto toga, politizirate. Spomenuli ste moj nastup 13. rujna u Puli. Da, samo niste spomenuli što sam tada rekao. Prvo, rekao sam da pazite da ne uđete u sferu kaznene odgovornosti. Isto tako sam vas pitao, na što niti tada, a očito niti sada ne odgovarate, da li ste osigurali plaće za radnice. Jer radnici od onda ne primaju plaće. Primili su 3 naknade minimalne plaće, ali plaću ni an danas ne primaju i niti dan danas kada na Trgovačkom sudu u Pazinu vam sudac daje rok do 13. svibnja da nešto napravite, vi niste u stanju izaći pred hrvatske građane i pred hrvatsku javnost i reći što ćete napraviti. A znate li zašto to niste u stanju? Jer to naprosto ne znate. Niste znali niti kad ste postali ministar, nit ste znali niti u jednoj fazi, ne znate niti sada. Dovlačili ste razno razne investitore, dovlačili ste nekakve Ukrajince, dovlačite sada Kineze, koji su ovdje došli na temelju jednog kasnonoćnog telefonskog poziva. Što je sljedeće? Braća Trotter, koja će se pojaviti ovdje i investirati u Uljanik. Na to su se svela vaša obećanja. Imali ste sada priliku, nisam politizirao u svom pitanju, postavio sam vam jednostavno pitanje na koje ste mogli dati jednostavan odgovor. A odgovor bi glasio, idemo u restrukturiranje, idemo u stečaj i ljudi bi znali. Znali bi kako će se postaviti, znali bi da li da ostanu u Puli ili da svoju budućnost i sreću potraže negdje druge. Ali ne, vi i dalje samo zbog svojih [[Upadica: Hvala vam.]] prizemnih interesa produžavate agoniju tim ljudima [[Upadica: Hvala kolega Grbin.]] za koje vas boli briga. Sramite se g. ministre.
Idemo na 21. pitanje. Zastupnik Pero Ćosić, postavlja pitanje ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Čoriću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri. Svoje današnje pitanje upućujem g. ministru Čoriću, pa evo, poštovani ministre, znamo kako su u RH dostupna značajna financijska sredstva iz programskog razvoja 2014./2020. u okviru operativnog programa Konkurentnost i kohezija za projekte vodnog gospodarstva. Zanima me kakva je situacija sa povlačenjem sredstava za projekte unaprjeđenja sustava javne vodoopskrbe i odvodnje, a koji se realiziraju kroz projekte aglomeracija odnosno kolika je iskorištenost raspoloživih sredstava te kako teku projekti aglomeracija, odnosno koliko sredstava je do sada ugovoreno i kakva je njihova realizacija. Posebno me zanima situacija sa aglomeracijom odnosno razvojem vodno komunalne infrastrukture, brod, dva, čija je, evo, procjena vrijednosti negdje oko 400 milijuna kuna, a u sastavu toga, tog projekta je dobar dio grada Slavonskog Broda, 4 oko općine Brodski Stupnik, Sibinj, ... [[Govornik se ne razumije.]] i Andrijevci, evo, učestala su pitanja javnosti građana i grada Slavonskog Broda i tih općina, zašto se nije započela realizacija tog projekta jer prema tvrdnjama odgovornih za provođenje tog i pripremu tog projekta na lokalnoj razini, po njima je projekt gotov i realizacija je trebala započeti u lipnju 2016., a gotovost tog projekta trebala se dogoditi, evo, koncem 2018. g očigledno se to nije dogodilo, pa evo stoga u ime građana pitam, Slavonskog Broda i okolnih općina, zašto se to nije dogodilo odnosno u kojoj fazi spremnosti je uistinu taj projekt koji je odgovoran za takvo stanje odnosno hoće li se taj projekt realizirati u ovom razdoblju 2014., 2020. obzirom na raspoloživa sredstva na toj alokaciji.
Odgovor poštovanog ministra zaštite okoliša i energetike Tomislava Ćorića.
Hvala vam lijepa g. zastupniče Ćosiću na vašem pitanju. Dakle, što se tiče stanja apsorpcije sredstava u vodno komunalnom sektoru u RH, podsjetit ću samo na podatak da je operativnim programom konkurentnosti i kohezija predviđeno milijarda i 54 milijuna kuna europskih sredstava za financiranje vodno komunalnih projekata. U ovom trenutku na teritoriju cijele RH odobreno je projekata u 38 projekata ukupne vrijednosti 14,4 milijarde kuna. Od tih 14,4 milijarde kuna odobrenih projekata vrijednost sredstava odnosno sredstava koje će se povući od EU je 8,1 milijarda kuna i u tom kontekstu možemo reći da je ugovorenost koja je u ovom trenutku na 75%, ja bih rekao, iznad prosjeka RH što se tiče ukupnog operativnog programa konkurentnosti i kohezija. Što se tiče ostalih projekata mi smo u fazi aplikacije na 17 projekata ugovorene vrijednosti odnosno procijenjene vrijednosti 6,9 milijardi kuna odnosno 4,9 milijardi kuna europskih sredstava bi bilo provučeno i konačno u treću skupinu spadaju projekti kod kojih je napravljena tzv. terenska procjena, riječ je o 7 projekata, tih 7 projekata vrijedi oko 2,5 milijarde kuna u izvedbi odnosno 1,8 milijardi kuna europskih sredstava. Ukupna realizacija svih ovih projekata nosila bi u konačnici negdje oko 186% alokacije iz Europskih fondova odnosno iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija i upravo zbog toga u ovoj fazi u razgovorima sa ministricom Žalac i kolegama iz regionalnog razvoja idemo u smjeru povećanja alokacije odnosno dopuštanja da se ugovori nešto veća razina projekata. Spomenuli ste projekt Brod 2, on nažalost, nije niti u jednoj od ove tri skupine. Dakle, niti u skupini odobrenih projekata, niti u skupini projekata kod kojih se čeka aplikacija, niti u skupini projekata kod kojih je izvršena tzv. terenska procjena. Jasan odnosno nedvosmislen odgovor zašto je to tako jeste zato što taj projekt nije pripremljen. Konkretno, i građani i konačno i javnost iz vaše županije, a pretpostavljam da ste zbog toga i postavili taj dio pitanja, ovo pitanje trebaju prije svega uputiti čelnicima jedinica lokalne samouprave odnosno Vodovoda koji je korisnik potencijalnih sredstava. Naime, potrebno je jednostavno ispuniti čitav niz kriterija kako bi neki projekt u konačnici dobio odobrenje i išao dalje, to pretpostavlja dovoljan broj građevinskih dozvola na projektu odnosno 50%, u ovom trenutku projekt Brod 2 nema 50% od ukupno 27 dozvola koliko taj projekt nosi. Isto tako nisu ugovoreni niti nadzor, niti upravljanje projektom, a isto tako taj projekt nema prolaznu ocjenu odnosno nije koliko znam poslan Jaspersu. Dakle, nadam se da će u narednom razdoblju ovaj projekt, kao i drugi projekti koji su u nešto, ja bih rekao u slabijoj fazi pripreme, pronaći svoje mjesto pod suncem i biti pripremljen i međutim, njihova pripremljenost još jednom ovisi prije svega o korisniku, u ovom konkretnom slučaju to je Vodovod Slavonski Brod. Što se tiče ukupnog operativnog programa konkurentnosti i kohezija, kao što sam rekao, ugovoreno sredstava u ovom trenutku nas veseli, realizacija na terenu s obzirom na stupanj plaćanja je slabija, ona je prema zadnjim podacima koje smo imali iznosila 6.5%. Međutim, podsjetit ću na činjenicu da svi ovi projekti trebaju biti dovršeni do kraja 2023.g., da je riječ o izuzetno dugoročnim projektima čija priprema dokumentacije i realizacija traju godinama. Hvala lijepa.
Očitovanje, izvolite kolega Ćosić.
Hvala lijepo poštovani ministre, iz vašeg odgovora je vidljivo da u okviru operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014., 2020. su od strane EU odobrena značajni projekti i evo trenutno ste, kao što ste rekli, ugovorili nešto više od 100% raspoloživih sredstava na toj alokaciji, mislim da je hvale vrijedna ta aktivnost oko pripreme i ugovaranja tih projekata sa komunalnim poduzećima, ali evo to je samo prvi čin prije realizacije tih projekata i nadam se da će evo svi problemi na koje nailaze investitori, da će se oni uspjeti riješiti i da će ti projekti biti završeni u ugovorenom roku, a mislim da evo iz mog osobnog gledanja, moram reći jednu primjedbu da sam primijetio da pojedina komunalna poduzeća nisu dorasla tom poslu i evo i tu imamo velikih problema i kod pripreme i kod realizacije tih projekata, pa mislim da u slijedećem operativnom razdoblju 2020., 2027. možda bi trebalo razmisliti o tome da država na sebe preuzme bilo putem ministarstva, Hrvatskih voda ili nekih agencija više posla, više aktivnosti, ne samo oko pripreme i kontrole, već i oko provođenja tih projekata, što bi sigurno ubrzalo realizaciju tih projekata, a moram reć da sam ozbiljno zabrinut zbog projekta Brod 2 koji je trebao biti u prioritetu zbog veličine grada Slavonskog Broda što su smjernice EU, a on evo, koliko sam ja sad čuo, nije čak ni u razmišljanju da bude u ovoj fazi operativnoj fazi 2014., 2020. Mislim da evo, g. ministre da učinite dodatne napore da pozovete sve koji su odgovorni, koji su zaduženi za realizaciju i pripremu tog projekta da taj projekat što žurnije pripreme kako bi on možda u nekoj proširenje alokacije upao u realizaciju i u ovom operativnom razdoblju od 2014., 2020. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sada će zastupnica Sonja Čikotić postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade, imam pitanje za vas. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova raspisalo je pred mjesec dana natječaj za 150 mladih osoba tražeći kvalifikacije, visoko stručne kvalifikacije i znanje nekoliko stranih jezika, tražeći isto tako 6 mjeseci intenzivnog rada uz primjerenu naknadu, primjerenu naknadu od 100 kuna za mjesečni pokaz. To je ono što ste vi tražili za intenzivan rad, 6 mjeseci mladih osoba koje bi trebale služiti kao časnici za vezu tijekom hrvatskog predsjedavanja Vijećem EU. Istovremeno ova Vlada je predvidjela 4,2 milijuna kuna za nova auta. Istovremeno predvidjeli ste pola milijarde kuna troškova za ukupno, za predsjedanje Hrvatske Vijećem EU. Kada se uzmu u obzir ove brojke koje sam navela, koliko vam je važno zadiviti svoje prijatelje, činovnike iz Brisela a koliko vam je važno zadržati mlade u Hrvatskoj, kad već provodite ovakvu politiku? Je li, jeste li uopće svjesni da je Savjet mladih oštro osudio ovakav način natječaja i oštro osudio i zapravo rekao i da je jedini zapravo način da se mladi zadrže da ih počnete cijeniti. A mladi odlaze iz Hrvatske, odlaze iz domovine jer ovdje kažu da im je najveći problem što predstavljaju jeftinu radnu snagu ili loše plaćenu snagu a vi ste ovim natječajem to pokazali.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupnice Čikotić, znate kada sam ja počeo raditi u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, moja plaća je bila 1300 kuna mjesečno, 1300 kuna mjesečno. I tad sam znao 4 jezika kao što znam i danas. To vam govorim zato što je posao časnika za vezu ili popularnih Lyon-zonaca jedna zgodna prigoda nekome tko je mlad, tko želi steći jedno iskustvo koje nema šanse da će ga steći narednih ne znam koliko godina jer Hrvatska će predsjedati idući put Vijećem EU za jako veliki broj godina a ti koji su danas mladi i svježi ili na fakultetu ili ga netom završili sigurno neće biti fokusirani na takvu vrstu posla. Ovo je uobičajena stvar, to rade i druge zemlje, to rade sve zemlje koje predsjedavaju Vijećem EU i pokušavaju privući mlade. Imate tri modela. Jedan je da kažete mladim ljudima koji su tek startali u ministarstvu da oni budu Lyon-zonci, a sam i to radio, nije mi bilo teško. Druga je da angažirate nekakvu agenciju pa će vam dati prekrasne mlade ljude, žene, muškarce, da budu praktički hostese, da budu svi lijepo obučeni, da svi izgledaju gotovo isto, to je radila Francuska recimo 2008., svi su izgledali identično. Ili da pitate mlade da li žele dati doprinos. Naše će predsjedanje Vijećem EU biti jako uspješno, biti će referentno, biti će pamtljivo, biti će jako dobro kao što je bio i ovaj summit sa Kinom, biti će jako dobro kao što je bilo naše predsjedanje Odborom ministara Vijeća Europe, biti će i jako dobro jer smo i revitalizirali srednje europsku inicijativu, sve se to dogodilo u zadnjih godinu dana. U zadnjih godinu dana u vrijeme naše Vlade. Stoga i potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova u najužem krugu sa svojim belgijskim kolegom za izbor glavne tajnice Vijeća Europe. O reputaciji u međunarodnim krugovima u okviru EU, države, Vlade tu možemo raspravljati. Ja ću vam reći kako nas gledaju kolege s kojima komuniciramo stalno, gledaju nas dobro, gledaju nas kao Vladu koja je u zadnje 2,5 godine a točno je prije koji dan prošlo 2,5 godine mandata ove Vlade, od onih 9% kada ste i vi bili angažirani u onoj prethodnoj Vladi došla na 66% ugovorenih sredstava gdje je 86% sredstava za natječaj raspisano, gdje ćemo u ovoj financijskoj perspektivi plus 3 godine, to vam je 2023. praktički iskoristiti sve što nam je na raspolaganju, gdje će se dodana vrijednost osjetiti i u vašoj Slavoniji. Imali smo neki dan još jednu sjednicu Savjeta Projekta Slavonija, ona je bila u Novoj Gradiški, gdje i gradonačelnik SDP-a snažno podržava ono što ova Vlada radi za Slavoniju, to je dobro da znaju i SDP-ovci ovdje a i vi iz MOST-a, gdje smo već ugovorili preko 9 milijardi kuna projekata za Slavoniju, gdje nas Svjetska banka prati u tom procesu, Svjetska banka nas prati u tom procesu, imamo sporazum s njima o suradnji koji gledaju kako da bolje fokusiramo sredstva koja idu za Slavoniju. Da li je riječ o poljoprivredi, o ruralnom razvoju, o koheziji i u konačnici o mladima, o mladima, baš o mladima. Imate ovdje ministra Pavića, pogledajte koliko je ova Vlada uložila u 2,5 godine za zapošljavanje, 4,5 milijarde kuna. Nikada ni jedna Vlada u povijesti Hrvatske nije toliko sredstava uložila za zapošljavanje i to mladih, žena srednje dobi, teško zapošljivih u ruralnim sredinama osoba s invaliditetom, sve te tri skupine. Pogledajte koliko nam je pao postotak nezaposlenih mladih u mandatu ove Vlade u odnosu na ranije. Pogledajte današnji postotak zaposlenih. Točno, demografski problem postoji, problem slobode kretanja je tu jer koristi se i za iseljavanje. Ali to sve ova Vlada rješava a i trendovi ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade, nezadovoljna sam ovom vašom automatskom porukom, jer ono što vi radite osobno i što radi ova vaša Vlada je zapravo jedna praksa koja seli ljude iz njihove domovine. Odlaze mladi a odlaze i oni stariji. Odlaze tamo gdje će imati normalan život, tražeći ništa drugo nego normalan život, odlaze tamo gdje će se cijeniti njihovo vrijeme, njihov rad i njihov trud, gdje će moći dati doprinos društvu. A kad već spominjete odjela, 1300 kuna, pa vi pripadate onoj zlatnoj mladeži, vas je čekalo odijelo, vas je čekalo odijelo, a pitate li se vi zapravo kako će diljem Hrvatske svi mladi moći se javiti na taj natječaj za 150 radnih mjesta da bi uopće bili časnici za vezu i kako će oni doći do grada Zagreba i dobiti pokaz od 100 kuna? Znači njima treba za 6 mjeseci intenzivnog rada 5, 6 odjevnih kombinacija, poslovnih, jer vi dobro znate da tamo su diplomatski krugovi i da ne mogu doći u trapericama, ali vas to nije briga, vi o tome ne razmišljate, vi ste namijenili pola milijarde i u tome ste predvidjeli 150 pokaza po 100 kuna. To ste vi dali mladima, tu vi poruku šaljete mladima. Ovo je prilika za vašu zlatnu mladež da si stavi još jednu crticu u životopis ne bi li kasnije bila lakše uhljebljena u hrvatske i europske institucije. To je za tih 150 ljudi. A predložili ste vi i ukidanje od 2% za ugovore od djela u proračunu ministarstva, ali te ugovore o djelu neće dobiti mladi na vrhuncu svoje akademske karijere, dobiti će vam odabrani. To je vama Hrvatska u EU, ništa drugo nego igralište za elitu. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče, premijer Plenković je prekršio Poslovnik članak 238. zbog toga što je on usporedio mlade studente koji će raditi samo za pokaz sa sobom. Onda je Budimir Lončar točno imenovao ljude da radite, da vi radite a ovi su momci znači koji su bez novca. Vi ste došli u Ministarstvu vanjskih poslova da radite i stvarate svoju političku karijeru. Znači uspoređivati vas i ove studente to je neusporedivo [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, prekršili ste Poslovnik.]] Vi ste tu primjer zbog karijere, kao i vi gospodine Jandrokoviću.
Prekršili ste Poslovnik i dobivate opomenu. Ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika i molim vas da to ne činite. Sada je na redu zastupnik Joško Klisović koji postavlja pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovana ministrice i potpredsjednice Vlade, kandidirali ste se za glavnu tajnicu Vijeća Europe uz potporu Vlade, to je europska organizacija koja je posebno poznata po promicanju ljudskih prava, slobode medija, pravne države, demokracije. Pa je moje pitanje, smatrate li vi da se u RH krši sloboda medija? Smatrate li vi da se u RH zastrašuju novinari. A kao jedan ilustrativni primjer, evo navesti ću primjer Đurđice Klancir, novinarke NET.hr i upada Hrvatske policije u redakciju NET.hr radi legitimiranja dotične novinarke. Svaki upad policije u redakciju jedne novinske kuće po defaultu se tumači kao pritisak vlasti na novinare, pritisak vlasti na redakciju. Kad tome pridodamo i reakciju drugih novinara, te ono što je i sam policijski sindikat kazao, da se policija u ovom slučaju iskoristila za političke svrhe i za zastrašivanje novinara te da je poruka vrlo jasna koju je policija poslala a to je pazite o kome pišete, pazite što pišete jer bi mogli doživjeti da vam policija zakuca na vrata. To je jasno policijskom sindikatu, to je jasno novinarima, da li je to jasno vama kao ministrici ove Vlade i budućoj vjerojatno glavnoj tajnici Vijeća Europe? Da li namjeravate kritizirati kao glavna tajnica ako budete izabrani u Vijeće Europe ovakve prakse kao što imamo u Hrvatskoj pa i hrvatsku Vladu? Da li namjeravate kritizirati druge, vlade drugih država članica Vijeća Europe ako budu slične prakse zastrašivanja novinara kao ova koju sam upravo ispričao? Hvala lijepo?
Odgovor ministrice izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče Klisoviću, naravno vi dobro znate jer ste bili u vanjskim poslovima koja je institucija Vijeća Europe, ona je utemeljena na tri važna stupa, to su zaista vladavina prava, poštivanje ljudskih prava i dakle sloboda, u to spada i sloboda medija. Spominjete sasvim jedan konkretan primjer dakle gospođe Klancir, koliko je meni poznato, gospođa nije imala primjedbe na postupanje policije, tako da što se tiče postupanja mislim da je i MUP vrlo jasno, … ... [[Upadica se ne čuje.]] mislim da je i MUP vrlo jasno rekao što misli o tome kako treba raditi svoj posao. Dakle ne znam zašto ste baš izvukli gospođu Klancir, možda zato što je bila direktorica u SDP-u, mislim da je možda bilo primjerenije u ovom kontekstu spomenuti nekog drugog od novinara koji se žalio. Što se tiče toga kakva je sloboda medija u Hrvatskoj, u tijeku su određene izmjene kada je u pitanju zakonodavni okvir medijski povezanih zakona i vjerujemo da će ono što nije dobro u ovom trenutku sigurno biti adresirano kroz te zakonske prijedloge i vi ćete o njima raspravljati ovdje u Hrvatskom saboru, dakle uvijek i svugdje. I mislim da to sva izvješća koja dolaze pred vijeće Europe pokazuju da nema idealne situacije, zato je ta institucija relevantnija možda danas nego je ikada bila, upravo za zaštitu i među ostalima i medijskih sloboda. Prema tome, svakako da ću se ako budem izabrana u Vijeće Europe zalagati uz svih 47 država članica da se poštuju one temeljene vrijednosti na kojima ta institucija počiva. Što se tiče ovih sudskih dakle predmeta koji su predmet onoga na što su mediji, odnosno neki ljudi iz medija vrlo glasno nedavno protestirali, njih zaista ima dosta, međutim, kada pogledate strukturu mislim da je o tome dosta jasno govorio i ministar Bošnjaković kada pogledate strukturu, dakle prvo u odnosu na taj veliki broj koliko je nepravomoćnih presuda, prema tome pričekajmo da budu presude pravomoćne. Može se napraviti struktura tko je dakle uložio te tužbe protiv novinara, zašto ne, treba vidjeti, mislim postoje i ljudska prava onih koji su se tu bunili ali postoji, ja se slažem trebali bi mi u politici biti manje osjetljivi na kritiku, odnosno trebali bi biti podložni kritici jer je to naš posao takav i trebamo dakle malo više otrpjeti sigurno nego netko drugi. Prema tome, postoje određene situacije kada treba ići sa tužbom međutim postoje mnoge kada treba preko toga prijeći i uzeti to kao dio javne funkcije u kojoj naravno i mediji kritiziraju i možda ponekad idu i u dijelove koji nisu do kraja utemeljeni ali to je dio svega onoga što je. Dakle drugi dio kada gledate koliko zaista dođe do presuda bilo u kaznenim pitanjima, bilo u prekršajnim isto je dosta mali broj. Prema tome, ne mogu se složiti da je stanje u Hrvatskoj vezano na medije tako kritično, treba na njemu raditi da se poboljša, osobno ću i u ovoj funkciji dok sam ovdje i ako odem na funkciju glavne tajnice Vijeća Europe zalagati se da se što više u svim državama, pa i u RH poštuju sve vrednote koje su i naše ustavne vrednote. Hvala lijepo.
Očitovanje kolega Klisović, izvolite. Mikrofon uključite.
…svakog hrvatskog državljana koji ima ambicije u međunarodnim organizacijama za razliku od vaše Vlade koja to nije učinila. No iz onoga što ste nam rekli, deklarativno ispada da ćete se zalagati za slobodu medija i da ćete se zalagat za sprječavanje zastrašivanja novinara, ali ne u konkretnim slučajevima jer ako je konkretan slučaj u pitanju, onda treba se naravno konfrontirati prema određenoj Vladi, a vi ćete rađe, koliko sam shvatio, saslušati Vladu i prihvatiti objašnjenje da je sve bilo u skladu sa zakonom. Postoje određeni standardi, a postoje i loši zakoni i to treba uzeti u obzir. Poruka se šalje direktno ili indirektno, u ovom slučaju je poruka bila jako, jako prepoznata i poruka je bila, pazite što pišete, pazite o kome pišete, novinarka je pisala o visokom dužnosniku HDZ-a, županu sisačko-moslavačke županije i koji je imao dobre veze sa policijom. Prema tome, ako se ne mislite u ovakvim slučajevima založiti i dignut svoj glas, danas kao ministar, a sutra kao glavni tajnik Vijeća Europa, onda ne znam u kojim slučajevima ćete dignut. Na kraju krajeva naša vjerodostojnost počinje od kuće i počinje od kritike unutar kuće onih nepravilnosti s kojima se ne slažemo, a ne kad odemo negdje u međunarodnu zajednicu, onda ćemo kritizirati i ostale. Na kraju krajeva, znate, u mandatu ove vaše Vlade, RH je po rang listama u kategoriji slobode medija, jako srozana, pa tako i reporteri bez granica kažu sa 58 mjesta na 69, 11 mjesta smo se skliznuli dole. Svjetski gospodarski forum nas je svrstao po slobodi medija iza BiH, što jasno ukazuje na koji način je percipiran rad ove Vlade u kontekstu slobode medija, u kontekstu zastrašivanja novinara. Hvala.
Sada će zastupnica Željka Josić postaviti pitanje ministru uprave Lovri Kuščeviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, sve vas lijepo pozdravljam, moje pitanje je upućeno ministru Kuščeviću, na početku ću samo izrazit svoje zadovoljstvo sa vašim nedavnim navodom kako će državna uprava biti bolja i naravno imat će veću efikasnost. U potpunosti se slažem s tom vašom izjavom, no isto tako smatram da i naše lokalne samouprave moraju itekako postići taj kriterij. Naime, lokalna samouprava, točnije grad Sisak i njegova gradonačelnica, SDP-ova gradonačelnica Kristina Ikić Baniček ne poštuje državne institucije, krši zakon RH, konkretno Zakon o lokalnoj samoupravi. Naravno, tu ulazimo u jedno zastrašujuće i opasno područje. Evo, ja ću vam odmah reći o čemu se konkretno radi. Naime, SDP-ova gradonačelnica suprotno je odredbi Zakona o lokalnoj samoupravi odlučila kako joj nije dovoljno da zaduži grad sa milijun kuna, već je odlučila taj iznos povećati na 10 milijuna kuna. Naravno u tome su joj pomogli njezini koalicijski partneri i vijećnici MOST-a. Ovdje smo nedavno čuli kako se krše i sloboda medija. No, ja ću evo uz sve ovo navesti još nešto. Zabranjeno je prisutnost HRT-ovog novinara i Gradskom vijeću, u samoj vijećnici grada Siska. Naime, po ovom konkretnom primjeru koji sam ja navela, Ured državne uprave upozorio je sisačke vlastodršce da su prekršili zakon i dao je konkretnu uputu koje se oni nisu pridržali, već su vrlo jasno odgovorili da [[Upadica: Hvala vam]] nemaju namjeru postupiti po dobivenoj uputi. Mene samo zanima [[Upadica: Hvala vam]] kako će g. ministar postupiti [[Upadica: Hvala vam]] Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa predsjedniče HS. Hvala vama gđo. zastupnice na postavljenom pitanju. Pa prvo bih istaknuo kako zaista ova Vlada u ovom mandatu je, na poseban način izražava brigu prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Dakle, zaista evo bio sam i 3 mandata načelnik općine Nerezišće na otoku Braču, sudjelovao sam 2 mandata u radu županijske skupštine i mogu kazati da ovakav pristup prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave nije postojao do ove Vlade. Tome rezultira i činjenica upravo da smo samo prošle godine preko dvije milijarde i 100 milijuna kuna je više poreza na dohodak prebačeno iz državnog proračuna upravo u proračun jedinica lokalne i regionalne samouprave, preko 350 milijuna kuna poreza, kamata na štednju, broj projekata, broj europskih projekata, dakle, jedna suradnja na zavidnoj razini. I evo, svi ti čelnici lokalne i regionalne samouprave upravo imaju i dužnost, zakonsku dužnost, ponašati se u skladu sa zakonom, ispunjavati obveze koji im zakon nalaže, ispunjavati, dakle, one prohtjeve svojih sugrađana, poduzetnika i obrtnika na svom području. Dakle, to ih obvezuje zakon, moral, pa na kraju i svečana prisega koju polažu u općinskom odnosno gradskom vijeću. Što se tiče konkretnog primjera, evo gradonačelnice Siska, ja sam izvadio podatke vezano za to, točno je da je odluku donijelo Gradsko vijeće, evo vi kažete SDP i MOST, mislim da je tako, nemam podatke, al nema razloga da sumnjam da su upravo MOST i SDP glasovali za takvu odluku i Ured državne uprave je tu odluku kojom se povisio taj limit proglasio kao nezakonitom i uputio Ministarstvu uprave. Ministarstvo uprave je potvrdilo da je tu povrijeđen zakon i napravili smo ono što nama i zakon nalaže, a to smo uputili Visokom upravnom sudu koji je jedini ovlašten ocjenjivati zakonitost općih akata predstavničkog tijela jedinice lokalnih i područne samouprave. Evo, očekujemo da će Upravi sud ubrzo riješiti, a ovim putem apeliram i na sve gradonačelnike i načelnike ima ovdje puno dobrih, časnih, vrijednih gradonačelnika i načelnika u ovom visokom domu, da ipak interes građana stave ispred bilo kakvih drugih, a naročito osobnih interesa, da rade u interesu građana koji su ih izabrali na tu dužnost. Ima tu još niz nepravilnosti upravo se nadzor vodi u gradu Sisku zbog postupanja, nezakonitog postupanja gradonačelnice, pravilnik o unutrašnjem redu, imenovanje pročelnika, ocjenjivanje itd., no to su stvari koje su u ovom trenutku u postupku, pa ćemo o tome možda obavijestiti javnost kad budu ti postupci dovršeni. Evo hvala vam lijepa na pitanju.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem se ministre, drago mi je da ste uputili na ova druga, na druge nezakonite radnje koje se događaju u gradu Sisku naravno da mi kao građani nismo zadovoljni s tim i to je vrlo jedna loša poruka svim građanima Siska. Jer mi kao političari i kao dužnosnici smo tu u stvari da budemo primjer njima, imeđu ostalog građani nas biraju i odgovorni smo tim građanima. I zato jedna ovakva odluka gradonačelnice i gradskog vijeća jednog tako velikog grada uistinu nam ne ide nikako na čas bez obzira kojim stranačkim bojama pripadamo. Hvala.
Sada je na redu zastupnik Ranko Ostojić, koji pitanje postavlja ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani ministre, moje pitanje se odnosi na ispunjavanje uvjeta za tehničku evaluaciju za Schengen. Naime, 1. srpnja 2013. godine Hrvatska je postala punopravna članica već tada smo prihvatili i Schengensku pravnu stečevinu, počeli primjenjivat sve njene odredbe osim slobodnog kretanja ljudi po pitanju granice. Od tog vremena je prošlo već dosta dugo, 2 godine nakon tog je dostavljen zahtjev odnosno izjava o spremnosti RH da smo u mogućnosti prihvatiti evaluaciju, formiran Schengenski akcijski plan, jednako tako plan oko informatizacije graničnih prijelaza, uključeno je više nadležnih tijela, Ministarstvo vanjskih poslova, unutarnjih poslova, ali ključno je naravno MUP. Ja stoga pitam kad će biti ispunjeni uvjeti za tehničku evaluaciju? Naime, predevaluacija je bila još 2014. godine, nakon toga prva je počela 2016., a ovo vam i govorim da bi vas podsjetio na vremenske rokove kad uopće netko može podnijeti zahtjev za tehničku evaluaciju, a to znači 2 godine od pristupanja tek onda možete to napraviti. Pogledajte koja je to godina i kad je evaluacija napravljena kao što je i Europsko vijeće moralo donijeti odluku o promjeni evaluacijskih pravila i time smo ušli u situaciju da možemo početi s evaluacijom. Ono što je istina u ovom trenutku javnost ne zna kad će biti ispunjena evaluacija odnosno tehnički preduvjeti i to je onda preduvjet da Hrvatska može ući u EU, pardon u Schengenski prostor. Hvala.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine zastupniče, točno je da je evaluacija važna kad govorimo o ispunjavanju tehničkih uvjeta i točno je da je ona počela nakon što je završio vaš mandat, nije baš sasvim točno da se pripreme nisu mogle raditi jer to su radile sve zemlje. Ja ću vam kazati moj prvi sastanak i mojih kolega se čelnicima Europske komisije doslovno, mogu vam pokazati bilješku da nisu vidjelu zemlju koja je inertnija kad je u pitanju priprema i povlačenje europskih fondova vezano za cijeli kompleks pitanja oko granice odnosno ulaska u Schengen. Kratko odgovor na pitanje, 8 je područja, sve evaluacije su rađene u ovom mandatu odnosno akcijski planovi i tablice za monitoring dočekalo nas je prije nekih godinu i pol dana 270 preporuka od kojih smo mi smatramo ispunili sve. U ovom trenutku je Europska komisija potvrdila završenost, tehničku spremnost u 5 područja, 3 su ostala, mi smo napravili akcijske planove i za ta područja i mi smatramo da će još u mandatu ove komisije Hrvatska dobiti potvrdu da je ispunila tehničke uvjete, zbog toga što je Europska komisija otpočela rad na završnom izvješću. Rad na završnom izvješću se radi tek onda kad su za to ispunjeni određeni uvjeti. Vi jeste donijeli izjavu o spremnosti za evaluaciju i na tome je priča stala. Ono sa čime mi ne možemo biti zadovoljni jest da je u onom Schengenskom paketu sredstava od 120 milijuna koje je ispregovarala vlada u kojoj sam ja bio doduše ministar obrane, je ostalo 30 milijuna pa je kolega Orepić morao tražiti produženje da bi se iskoristila ta sredstva do 2017. godine, ali ono što kad govorimo o ukupnoj opremljenosti puno više brine jeste da je promaklo, ne znam kako drugačije nazvati 85 milijuna EUR-a koje nitko u tom mandatu nije vidio da postoje i da su namijenjeni za hrvatsku policiju. I s obzirom da smo imali rok do 2020. mi smo stvarno napravili ogroman napor, iskoristili smo sva ta sredstva, kad su vidjeli da nam to ide dobro, dali su nam dodatnih 30 milijuna EUR-a, dakle mi ćemo samo u godinu i pol dana na fondovima koje prethodna vlada nije prepoznala opremiti granicu i hrvatsku policiju za oko milijardu kuna. Da smo to krenuli odmah raditi, a nije bilo nikakvih zapreka do sada bismo hrvatsku policiju možda opremili možda opremili sa 2 milijarde kuna, ali evo učimo, svi skupa, drago mi je , da se zastupnici okreću Europi, EU, da se kandidiraju, a vjerojatno će tamo nešto i naučiti. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, ja mislim da se možete kod gospođe Andreje Metelko Zgombić informirati o tome što je napravljeno za vrijeme vlade koju spominjete. Naime, ja više volim govoriti o činjenicama, o 120 milijuna eura … [[Govornik se ne razumije.]] fonda, 91% je završena priča u vrijeme i u mandatu Milanovićeve Vlade. Nakon toga, na tu vladu, iza toga dolazi HDZ na vlast. Prema tome, ako ste upućivali kritiku, onda ste valjda upućivali sami sebi. Ja sam vam lijepo govorio i govorio sam o činjenicama, 97% je iskorištenost, a što se tiče spominjanja, ostalih 30 milijuna, to vam uopće nije iz toga fonda … [[Govornik se ne razumije.]] fond je privremeni instrument, ovo su druge stvari. Morate se malo naučiti. Što se tiče ostatka priče, nije pitanje jesam li ja zadovoljan ili nisam, ali kada vi u Saboru ovdje odgovorite, da smo od 8 područja, 5 zadovoljili, 3 nismo, a da će Europska komisija, u ovome sastavu donijeti odluku, e svaka čast, to je nešto što je nemoguće. To je otprilike u rangu istog onog papira, kojeg ste vi napisali kod donošenja zakona o državljanstvu između ostaloga, da ćemo završiti evaluacijski proces, ono pitanje koje sam vam ja postavio do kraja prošle godine, nije završen, a preduvjet je i ovo treba biti nacionalni interes. Kada govorimo o nacionalnom interesu, onda nemojte pokušavati pronaći krivca kod nekog drugog. Ista državna tajnica je bila tada i sada. Prema tome, malo se raspitate, što se toga tiče. Hvala.
26. pitanje, poštovani kolega Branko Hrg, postavlja ministru prometu, infrastrukture, Olegu Butkoviću, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Sve vas lijepo pozdravljam i svoje pitanje upućujem ministru Butkoviću. Dakle, posvjedočiti ću ono što je maloprije rečeno u odgovorima na pitanje, da ni jedna vlada odnosno nastanka RH, nije ravnomjernije brinula o razvoju Hrvatske, očuvanju života u svim dijelovima Hrvatske. Nekako si sam sebi kažem, da je prekasno ova vlada došla da već imamo previše problema, da je ranije bilo ovako, onda bi danas imali puno manje problema. Danas se gradi infrastruktura, ravnomjerno po svim ruralnim prostorima, općine i gradovi, imaju prilike i mogućnosti koristit europske fondove, imaju i prilike koristiti vlastita sredstva, koja su im došla decentraliziranom fiskalnom politikom, ove vlade, ove parlamentarne većine. No imamo problem, da nam sela, praktički na neki način postaju otoci zbog javnog prijevoza. Dakle, u selima, posebno se nameće problem starijem stanovništvu, kojima je onemogućen javni prijevoz i onemogućena komunikacija dolaska u neke centre, gdje trebaju biti. Kažu hrvatski autobusni javno linijski prijevoznici da bi to bilo moguće, jednim dijelom riješiti, donošenjem pravilnika o obavljanju javno linijskog prijevoza putnika u cestovnom prometu, pa moje pitanje, ministru, kada se može očekivati donošenje ovakvoga pravilnika. I da li će se donošenje ovakvog pravilnika imati u vidu očuvanje javno linijskog autobusnog prijevoza, jer autobusni prijevoznici, zapošljavaju negdje ovaj dio, koji su se udružili u udrugu, preko 4 tisuće ljudi, a znamo koji je danas problem i sa odlukom vozača autobusa, za kojima je velika potražnja, pa im se tu pojavljuje dodatni … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče Hrg, zahvaljujem vam na vašem pitanju i što se tiče konkretnog odgovora, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, je još prošle godine, predložilo i Hrvatski sabor usvojio, odnosno, vlada je predložila na prijedlog ministarstva, zakon o cestovnom prometu, gdje smo vodili računa o tome, da treba poduzeti određene mjere, kako bi se u svim područjima RH poglavito u onima gdje ima sve manje stanovnika, osiguralo obavljanje javnog linijskog prijevoza putnika. U tom Zakonu o prijevozu u cestovnom prometu, koji je donijet prošle godine, propisano je da će županijski linijski prijevoz putnika obavljati kao javna usluga, na temelju ugovora, kojeg će zaključivati je li župani odnosno, županije i prijevoznici koji su zainteresirani za takvu vrstu usluge. Sada nadležna tijela, budući da je rok, početak sljedeće godine, 1.1.2020. nadležna tijela uprava tijela, županijska, određuju mrežu linija, gledaju koje su te potrebe itd. i u principu nakon toga će se ići u sklapanje takvih ugovora. Prijevoznici, voditi će se računa, svakako o tome, da postojeći oblik linija koje sada važe, budu zadovoljeni i u tom novom modelu javne usluge, iz razloga kako ne bi došlo do toga smanjenja broja linija, ukidanja broja linija itd. Pravilnikom o kojem vi govorite, on je sada u pripremi, ići će u javnu raspravu. Inače iz ovog zakona je proizašlo 8 pravilnika, 7 smo donijeli, ostao nam je taj jedan i mi ćemo kroz mjesec dana ići u javno savjetovanje oko donošenja tog pravilnika. Ali ono što je još isto tako bitno za naglasiti, da smo mi u tom istom zakonu predvidjeli i mogućnost mirkroprijevoza. To smo uveli po prvi puta, kao jednu od mogućnosti, da se je li, to je oblik javnog prijevoza, da se osobnim automobilom ili kombijem može točkasto, po županijama ili određenom gradu i općini obavljati organizirani javni prijevoz putnika i to je u nekim sredinama već i suživjelo. Hvala vam lijepo.
Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, ja vjerujem da će ovim odgovorom, da pravilnik kreće u proceduru, hrvatski autobusni javno linijski prijevoznici biti zadovoljni. Oni su osnovali svoju udrugu, pred kratko vrijeme, ja ću vas zamoliti, da evo u ovom vremenu, dok, krene savjetovanje o pravilniku, da nađete vremena i napravite s njima, sastanak, kako bi što bolje sagledali problematiku i kako bi se pronašlo najbolje moguće rješenje. Neka rješenja u susjednim državama su pronađena, Slovenija je navodno dosta dobro riješila taj problem i oni imaju isti problem sa iseljavanjem iz ruralnih prostora, kao što ima Hrvatska, kao uostalom, što ima većina zemalja u EU, posebno zemalja koje su ušle koje su nove članice i kako bi se ponašalo rješenje, da se jednostavno očuvaju te linije, da se očuvaju ta mala poduzeća, da se očuvaju ta radna mjesta, jer s jedne strane, imamo probleme, da se javne linije moraju ukidati, jer nemaju vozača, jer nemaju dovoljno sredstava, da sve to mogu održati, a s druge strane, u tim mjestima imamo poluprazne autobuse koji voze školsku djecu. Možda je tu rješenje, da se sjedne za stol i da se nađe, sa istim sredstvima, praktički ili samo sa nekim malo dodatnim u suradnji i države i lokalne i regionalne samouprave, da se nađe rješenje da se očuvaju te linije i da ljudi koji žive u tim prostorima, imaju tu jednu minimalnu civilizacijsku mogućnost, da mogu se kretati, da im može biti dostupno ono što im treba biti da bi obavljali svoje svakodnevne poslove.
Sada je na redu 27 pitanje, zastupnik Božo Petrov, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, mislim da je građane Hrvatske, poprilično neugodno, iznenadila vijest, nakon što je grad Split, izgubio spor težak 150 milijuna kuna. Da se isti taj grad danas nalazi pred pratnjom ovrhe, blokadom računa i to sve, pred turističku sezonu. Ništa nije bolja situacija, koliko smo vidjeli niti s gradom Rijekom, koja ima proračunski manjak, mislim 277 milijuna kuna. Sljedeće godine treba biti prijestolnica kulture. Isto tako možemo svjedočiti da postoji proračunski manjak od milijardu i 400 milijuna kuna u Gradu Zagrebu. S tim da vaš koalicijski partner, Milan Bandić, vam područje preko medija, ako je Bandić u problemima, onda je i Plenković u problemima. Ono što mene zanima, što je moje pitanje, do kada će hrvatski građani plaćati, nemar, nesposobnost, nebrigu lokalnih šerifa i nefunkcioniranje i državne i lokalne vlasti? Hvala.
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo zastupniče Petrov, što se tiče ovih konkretnih tema, dakle, za Split, Rijeku i za Zagreb. Najprije, ako postoji ijedna tema, koju ova vlada uzela cjelovito, da bude svojevrsni lajt motiv rada kroz cijeli mandat, onda je to partnerstvo s jedinicama lokalne i područne samouprave. Prvo uspostavili smo dijalog sa županijama, gradovima i općinama, kakav nikad prije nije postojao, u vrijeme bilo koje vlade u zadnjih 26 g. od kada postoji ovakav regionalni ustroj zemlje. Svakih 6 mj. i sve ono što je strateški bitno, u pogledu zakonskih akata, u pogledu proračuna, u pogledu projektnih sredstava, mi raspravljamo sa županima, sa predsjednikom udruge, gradova, to je još uvijek, sa velikim iskustvom gradonačelnik grada Rijeke, SDP-ov Vojko Obersnel, predsjednik hrvatske zajednica, općina vam je od nedavno i saborski zastupnik, gospodin Baričević, možete njega pitati, kakvi su ti sastanci i koji je njihov sadržaj. Prvo, mi smo vlada koja se zalaže za funkcionalnu decentralizaciju. Smatramo da sve ono što se može odlučivati bliže građanima i treba biti spušten na razinu, gradova općina ili županija. Drugo da bismo to napravili, bitno je da damo tim jedinicama alat. A taj alat se zove fiskalna decentralizacija. Zakonom o financiranju područne i lokalne samouprave, mi smo županijama, gradovima i općinama, ukupno prepustili 2 milijarde i 100 milijuna kuna, novih izvornih prihoda, koji oni prije toga, nismo imali. Primjerice u vašem Metkoviću, od kada je taj zakon stupio na snagu, izvorni prihodi, su porasli za 20 milijuna kuna. Mislim da to gradonačelnik, Dalibor Milan jako dobro zna. Što se tiče projekata, ako nešto radimo, radimo zaista na smanjivanju nejednakosti, u različitim dijelovima Hrvatske, bez obzira koja je opcija, gdje na vlasti. To u ovom vladi uopće nije bitno. Pogledajte primjerice, koliko je ministar Marić aktivirao državne imovine u svim županijama, nema nikakve diskriminacije. Čak mislim da Istarska županija, najviše konkretnih ugovora imala. Pogledajte ovo što radi ministrica Žalac u pogledu europskih fondova i regionalnoga razvoja, kada je riječ o ravnomjernosti. Spor koji je, koji se odnosi na tzv. TTS u Splitu je sport koji nema veze sa aktualnim gradonačelnikom, on datira iz nečim ranijih vremena iz nečijih ranijih odluka, kako se taj proces u pravnom smislu vodio ja to ne znam, niti je to na meni kao predsjedniku Vlade da ulazim u te detalje. Ono što predstoji su 2 opcije, prva je da se koristi izvanredni pravni lijek, a to je revizija, da se pokuša napraviti revizija te presude, a druga je da se eventualno ide u nagodbu sa drugom stranom. Što će i na koji način odlučiti gradonačelnik ili gradsko vijeće grada Splita to je na njima. Kada je riječ o Rijeci, mi smo baš u aktivnostima prema Rijeci, našli vrlo nedavno, rješenje za više od 50 milijuna kuna, različiti obaveza koje su one imali prema državi, da bi ih rasteretili, da bi oni bili spremniji i sposobniji i apsorbirati europske fondove i spremati se za važnu ulogu koju Rijeka ima kao europska prijestolnica kulture, u 2020. g. koja indicira sa našim predsjedanjem vijeća EU, a u tom pogledu, hrvatska Vlada ispunjava sve svoje obveze pa i one financijske, i to vam može potvrditi gradonačelnik Obersnel. Kada je riječ o Gradu Zagrebu, bilo je već govora danas, o rotoru, 273 milijuna kuna europskih sredstava, 50 milijuna kuna vlada, jedan od primjera i Grad Zagreb … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] rade u partnerstvu za dobrobit svih Zagrepčanki i Zagrepčana.
Hvala, odgovor izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade kada spominjete fiskalne alate i decentralizaciju onda morate reći isto tako građanima da će oni plaćati sve oproste koje ste dijelili okolo jer očito im nije dovoljno samo decentralizirana sredstva u vidu dvije milijarde kuna, nego još i oni oprosti koje ste davali gradovima po 30, 40 milijuna kuna i to neće plaćati ti građani, plaćat će apsolutno svi građani u RH jer kad nekome oprostite, nekoga drugoga zadužite, al to nažalost neće ići iz vašega džepa i kada sam vam postavio pitanje, pitao sam za pojedinačni problem, al sam zapravo govorio o funkcioniranju cijeloga sustava, a očito se cijeli sustav sveo na jednoga čovjeka koji odlučuje. Po meni je prava uloga premijera da napravi okvir u kojem će i lokalne samouprave i gospodarstva i državne institucije funkcionirati neovisno o politici, a ja ne vidim da je to tako. Mislim da ste vi doživjeli svoju ulogu kao nekog prvog vatrogasca u državi koji skače od požara do požara ne bi li ga izgasio, samo je problem što je tih požara očito previše, da to već sliči na vatrenu stihiju i paralizirali ste državu jer kad državne institucije ne mogu funkcionirat dok ne dobiju mig od jednoga čovjeka, to znači da država stagnira, da država propada. I sve ove afere kojima mi možemo svjedočiti zadnjih tjedana i mjeseci upravo to dokazuju. Možda je vama zabavno, možda vam je zabavan doživljaj big brothera i sve ove SMS afere prisluškivanja, al građane vam to ne interesira, građani žele živjeti u zemlji u kojoj će imati pristojnu plaću, dostojanstvo, osjećaj sigurnosti, to im trebate omogućiti, a ne glumiti velikoga vođu i državnika. Hvala.
Idemo na 28-mo pitanje zastupnik Emil Daus postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Uvažene kolegice i kolege, kao što je i predsjednik rekao, zastupničko pitanje upućujem premijeru. Poštovani g. Plenkoviću, IDS već godinama upozorava na kontinuirano srozavanje demokratskih standarda u RH, što potvrđuje svaki novi izvještaj međunarodnih organizacija. Danas bih se htio osvrnut na pitanje koje je zapravo indikator zdravlja svake demokracije, a koje pokazuje da je naša demokracija prilično nezdrava, riječ je o slobodi medija. Medijske slobode jedan su od preduvjeta normalnog naprednog društva, kakvom vjerujem svi težimo. Nažalost, kilometrima smo daleko od razvijenih europskih zemalja, u društvu smo Armenije, Haitija, a negiranje pritisaka i medijskih ne sloboda podsjeća me na neke zemlje u susjedstvu koje nam ni po čemu ne bi trebale biti uzor, a maloprije smo čuli, neka susjedstva su nas i pretekle. Čuli smo gđu. potpredsjednicu Vlade što misli o tome, a ja pitam vas poštovani premijeru jeste li vi zadovoljni stanjem medijskih sloboda u RH? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Daus. Što se tiče slobode medija u RH, čitam i ja komentare i izvješća kao i vi, i moram priznat prateći hrvatske medije osim nekoliko apsolutno besmislenih tužbi koje su sa razine HRT-a pokrenuli, a sada od njih odustaju, ja ne vidim koji to medij u RH nije slobodan. Evo, recite mi vi, dal mislite da je Jutarnji list neslobodan, Večernji list, Novi list, Slobodna Dalmacija, Glas Slavonije, Globus, Nacional, 24 express, RTL televizija, Nova televizija, N1 televizija, HRT, radijske stanice, tko to u RH ne može pisati ono što hoće, izgovoriti što hoće, napraviti prilog o bilo kome, analizirati bilo koga, kritizirati bilo koga, zauzeti stav, sudjelovati u polemičkim emisijama, ja apeliram na vas da osim načelnoga citiranja, ne znam, reportera bez granica ili ne znam koga drugoga koji vjerojatno svoje analize baziraju na onima koji se u tom cijelom medijskom svijetu nešto malo osjećaju ugroženima, pa onda kažu da ne vrijedi ovo ili ono, ali navedite mi konkretno od relevantnih medija gdje je ta nesloboda i koji je to medij koji je pod nekim pritiskom, ja bih to volio znati jer pokušavam prateći medije u RH razabrati gdje je taj stisak, gdje je ta stega, prema kome. Nađite mi jednoga, evo tu od izvjestitelja u HS, tko od njih, dok mi ovdje raspravljamo, ima neku ogradu da napiše komentar ovako ili onako, da li mu se više svidilo vaše pitanje ili moj odgovor, tko će dobiti fokus ili ne. Ja moram priznat da ne vidim tu veliku zavjeru i teoriju toga da netko kontrolira medijski prostor u RH, zato što jednostavno to nije točno i zato sam rekao prije nekoliko tjedana kada je ta tema došla u fokus da jednostavno ne vjerujem u tu tezu da u RH nema slobode medija i nitko me nije uvjerio u suprotno. Može bit da neki su političari jako osjetljivi, strašno su osjetljivi, pa posežu za tužbama. Ja recimo mislim da je to ne pametno i nije dobro i ne pada mi na pamet da tako nešto koristim ni u krajnjem ludilu bez obzira što god čuo, pročitao ili vidio o tome što netko od neovisnih medija, komentatora, urednika, novinara, može mislit ili napisat primjerice o meni kao predsjedniku Vlade, sve se to može izdržat i svatko to može izdržat ako se upustio u javni život i ako se upustio u ono što znači politika, što znači polemika, što znači odgovornost, što znači primiti kritiku, što znači nositi se s time. Ja taj problem u hrvatskom društvu ne vidim. Sigurno da ima elemenata koji mogu biti bolji. Evo, nedavno su vam iz Europskog socijalnoga fonda raspisani natječaji za neprofitne medije, vjerujem da će se jedan dio neprofitnih medija javiti na to, dobiti će sredstva za svoje projekte, ista stvar i za lokalne medije, možemo sve unaprjeđivati, nema nikakvoga sustava koji je perfektan, ali da se plasira teza iznutra ili iz vana da u RH postoji problem slobode medija 2019.g., pa to jednostavno ne da nije točno, to nema veze sa najpoluinformiranijim čovjekom o tome kakvi su mediji u Hrvatskoj. To jednostavno nije točno i zato je ne prihvaćam i to argumentima je ne prihvaćam jer ona jednostavno ne stoji. Hvala vam lijepo.
Odgovor, očitovanje. Pardon, samo malo. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Dakle, povreda Poslovnika, čl. 238. Ja ne mogu više slušati neistine iz usta predsjednika Vlade. Svi dobro znaju da je Hrvatska [[Upadica: Kolega Grmoja. Kolega Grmoja.]] pod kontrolom HDZ-a, glavni analitičar na HRT-u…
Ne, zato što kršite Poslovnik, ovo nije povreda Poslovnika, to što vi ne možete slušati nekoga, to je vaš problem i odite van ako ne možete slušati. Ne, ne, ovdje nema povrede Poslovnika, ovo je sad iživljavanje nad onim što piše u našem Poslovniku i neću vam to dozvoliti. Jer ovdje nema povrede Poslovnika. Vi ste rekli da je povrijeđen 238. čl. jer vi nekoga ne možete slušati. .../Upadica: ... [[Govornik nije uključen.]] /... Ne možete. Ne Možete. Nemojte se ljutiti, obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Da, da. Ne, ne, pazite. Sloboda uvažava, sloboda počiva na proceduri, na zakonima i odgovornosti. To je sloboda. To je sloboda [[Upadica: To je vaša sloboda.]] Izvolite kolega Daus [[Upadica: Komunistička partija Jugoslavija, duhovni slijednici.]]
Zahvaljujem g. predsjedniče. Zahvaljujem i premijeru, g. premijeru na odgovoru. Zadovoljan sam samo jednim onim dijelom gdje je i sam premijer ukazao da ima prostora za poboljšanje, da. Ne možemo baš zažmuriti, ipak kad smo na 60 i takvom mjestu, kad ne možemo mali biti iznad, pa i malo dosta iznad te brojke, po slobodi medija, mislim da prostora itekako ima. Mislim da bi trebalo manje žmuriti, dok se izražava takav stav prema jednoj suvremenoj, modernoj Europi, bit će još dug, mukotrpan i težak. Hvala lijepo.
Sada je na redu zastupnica Marija Alfirev, koja pitanje postavlja ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Nadi Murganić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Uvaženi premijeru. Ministrice i ministri. Gđo. ministrice Murganić. Prije 20-tak dana je se obilježavao dan svjesnosti, Svjetski dan svjesnosti o autizmu. To je zapravo prigoda kada svi oni koji imaju nešto reći o tome, dakle svi relevantni akteri, mogu progovoriti o tome kako Hrvatska rješava problem, odnosno kako se nosi sa sustavnim problemom i rješavanjem problema osobe koje imaju autizam. Bilo djeca, bilo odrasle osobe. To je dan kada smo imali prilike vrlo jasno čuti stavove, argumentirane stavove roditelja osoba s autizmom koji su na Markovom trgu izrazili što su mislili i vrlo jasno rekli, izrekli svoje nezadovoljstvo. Jednako tako, i Vlada je imala prilike tada vrlo jasno reći što se čini i na koji način to misli riješiti. Ono što sam ja vidjela, zapravo je da je tih dana izašlo jedino vaše priopćenje na službenoj vašoj stranici gdje kažete da je 25 tisuća, gotovo 25 tisuća osoba s autizmom u Hrvatskoj. Kad uzmemo u obzir i sve obitelji, to je sigurno jedan veliki broj i rekli ste da ćete širiti usluge u zajednici. Meni je konkretno sada pitanje, vezano za ovo, jer odrasle osobe nije riješen problem. Kada će, jeste li s ministricom Divjak dogovorili konkretno datume, kada će se riješiti odvajanje Centra za autizam Zagreb [[Upadica: Hvala vam.]] na dio obrazovanja [[Upadica: Vrijeme.]] i dio socijalne…
Kolegice Alfirev. Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem, poštovana zastupnice. Mi sa predstavnicima roditelja odnosno udrugama djece i odraslih oboljelih od autizma zaista imamo kontinuirane kontakte i gotovo su u svim našim radnim skupinama i članovi su vladinog Povjerenstva za osoba sa invaliditetom. Neposredno prije samog dana obilježavanja dana autizma, imali smo i jedan radni sastanak u kojem smo analizirali postignute rezultate. Ono što vas sigurno zanima, to je da je 2015. godine potpisan sporazum između Ministarstva, tada socijalne politike i mladih, Ministarstva znanosti i obrazovanja, zajedno sa osnivačima odnosno predstavnicima gradova Zagreba, Rijeke i Splita, kako i na koji način će se dalje provoditi skrb i briga, a prije svega odgoj i obrazovanje oboljelih od auti djece za autističnim spektrom. Mi smo ponosni i upravo smo bili na u ožujku na otvaranju Centra za rehabilitaciju u Osijeku gdje je sa jednim izuzetno kvalitetnim objektom, ali i sa izuzetno kvalitetnim i programom pokriveno odgoj i obrazovanje djece i mladih s jedne strane. S druge strane skrb o onima koji su navršili 21 godinu, što spada u nadležnost Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalnu politiku, s ciljem da im se pruži različiti oblici usluga savjetodavnih, od rekreativnih, radno okupacijskih, različiti oblici psihološke pomoći i kroz taj centar, a i u suradnji s centrima za pružanje usluga u zajednici, obuhvatiti djecu i odrasle sa područja Osječko-baranjske županije. Zagreb ima podružnice u Rijeci i u Splitu. Sa Splitom su razgovori da li će biti samostalni centar, za sada se prevencija i rad sa oboljelima od autizma radi i kroz našu ustanovu Juraj Bonači, a Rijeka će imati također pokriven rehabilitaciji program ove populacije kroz Centar za rehabilitaciju Rijeka u podružnici Kraljevica Oštro. Dakle, tu smo u potpunosti zainteresirani ono što nam je isto tako važno da uz ove naše centre vežu se i dijagnostički centri prema nacionalnoj strategiji za izjednačavanje osoba se invaliditetom, a uz financiranje i sufinanciranje iz programa UNICEF-a u Osijeku u Kliničkom centu Osijek imamo osiguranu ranu dijagnostiku koju povezujemo sa radnom intervencijom i u planu je to i sa ostalim kliničkim centrima Zagreb, Split i Rijeka.
Očitovanje izvolite.
Poštovana ministrice, ne znam da li svjesno ili nesvjesno zapravo govorite ili izbjegavate odgovor, vi mi zaista niste konkretno odgovorili. Jeste li s ministarstvom odnosno ministricom Divjak aktualnom ministricom obrazovanja dogovorili konkretno kada će se ići u razdvajanje Centra za autizam Zagreb, jer tamo su i korisnici od 40 godina uključeni u programe osnovnog obrazovanja. Taj proces je 2015. započeto, radna skupina je krenula, međutim 2,5 godine vi niste napravili po tom pitanju očito ništa. Iz vašeg odgovora je to vidljivo i to je ono što zabrinjava ne mene, nije problem u meni, jesam li ja zadovoljna ovim odgovorom, roditelje i osobe sa 40, 50 ili 60 godina koje još uvijek u centru za autizam idu 4 sata u osnovnu školu što ujutro, što popodne. Znači vi to još uvijek niste riješili. Ono što je također zabrinjavajuće niste, dakle rekli ste još jednu stvar koja nije točna. U Splitu ne postoji podružnica, to su sad već samostalni centri, to su samostalni centri, dakle od 1.1.2018. funkcioniraju kao samostalni centri. Još jedno što je zabrinjavajuće, od premijera sam dobila također jedan odgovor i nažalost to su stvarno samo puke fraze, nažalost puke fraze iza kojih ne stoji pa čini mi se ništa. Radi se o tome o upravljačkom centru za ranu intervenciju jer bez toga već 2 i pol godine čak i na upite pravobraniteljice za osobe s invaliditetom niste ustrojili [[Upadica: Hvala vam.]] upravljački centar za ranu intervenciju, a time niti sve ono što je važno za osobe sa autizmom odnosno djecu [[Upadica: Hvala vam.]] s autizmom.
Idemo na 30 pitanje, zastupnik Martin Baričević postavlja ga ministru državne imovine Goranu Mariću, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege, prošlo je već godinu dana od donošenja novog Zakona o upravljanju imovinom, pa živimo u vremenu kada je od nastanka Hrvatske države stalno bilo govora o potrebi snažnije decentralizacije i to su ponavljale sve vlade i svi ministri, no međutim moram kazati ja se osjećam mjerodavnim da o tome govorim jer sam 6 mandata općinski načelnik i jer sam predsjednik zajednice općina, da je ova Vlada krenula putem postupne decentralizacije. Bilo je i do sada decentraliziranih obveza ali to nije slijedilo i sredstva. Poštovani gospodine ministre znači novi zakon je donesen kakve su vaše viđenje ili koji su rezultati tog zakona, koliko je lokalna samouprava ubrzala postupak dobivanja građevinskih dozvola, rješavanja svih onih dnevnih problema koji su potrebni da bi jedna samouprava funkcionirala i što očekujete od, iz provedbe ovog zakona u budućnosti i da li možda još ima prostora za snažniju decentralizaciju kroz ovaj zakon ili neki slični u vašem resoru? Ja ću podsjetiti da su neke vlade ranije naplaćivale lokalnoj samoupravi izgradnju groblja, zemljište, vatrogasnih domova, ne da su naplaćivali nego se nije moglo po 10 godina doći do jednostavnog rješenja i [[Upadica: Hvala vam.]] hvala lijepo.
Izvolite ministre.
Poštovani zastupniče Baričević hvala na pitanju, pa utemeljenjem ministarstva zatekli smo na 10-tke tisuća predmeta i zahtjeva, među njima više od 2.000 zahtjeva jedinica lokalne samouprave na koje nitko godinama nije ni odgovorio, a kamoli da bi se realizirano nešto u odnosu na jedinice lokalne samouprave. Zatečeno stanje je bilo konfuzno, jedna anarhijska zapuštenost, otimanje i bespravno korištenje. Primjerice radi samo na više od 10.000 nekretnina RH je imala zaključenih samo 78 ugovora o zakupu i to ne na natječaju. Ako je išta bilo potrebno smjesta mijenjati tu, onda je to bilo potrebno tu pogubnu praksu u odnosu na status državne imovine i na odnos prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave. I mi smo pristupili hitno izmjenama 2 zakona, Zakon o upravljanju državnom imovinom i Zakon o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, to Vlada je donijela prvi u 6. mjesecu prošle godine, a drugi krajem prošle godine 23.12. To je rezultiralo naglim promjenama jer je tim zakonom omogućeno darivanje i to jedino darivanje jedinicama lokalne i područne samouprave. Nikom drugom, samo jedinica lokalne samouprave. A ta mogućnost darivanja je dovela do toga da je ministarstvo do sada donijelo više od 550 odluka u korist jedinica lokalne samouprave vrijednih više od milijardu kuna. Ako tome pridodamo i drugu mogućnost koja predviđa Zakona tabularnih isprava, temeljem kojih se, ovo što ste nabrajali, groblja, mrtvačnice, društveni domovi, za što ste plaćali prije, sada prenosi izravno ex lege u vlasništvo jedinica lokalne samouprave, onda je podatak da je više od milijardu i pol kuna preneseno u vlasništvo nekretnina, u vlasništvo jedinica lokalne i regionalne samouprave. Ovim toga, ministarstvo je objavilo 46 natječaja aktivirajući 900 nekretnina. Na tim natječajima je sudjelovalo 2300 ponuditelja. Na natječaju nije bio niti jedan prigovor niti jedna žalba, samo zato što nitko ... [[Govornik se ne razumije.]] ne može utjecati na proces natječaja. I donijeli smo ukupno 2700 odluka kojima se aktiviralo oko 2 milijarde kuna nekretnina vrijednosti, što je generiralo investicije većih od 7 milijardi kuna. Naravno da je fiskalna decentralizacija i aktiviranje državne imovine najviše pridonijelo većim prihodima proračunskim jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a da ne govorimo o drugim primjerima, evo, kao što je predsjednik Vlade maloprije kazao, kako smo mi sa gradom Rijekom potpisali sporazum o namirenju dugova koji traju godinama neriješeni, sad je druga faza u pripremi i time ćemo zatvoriti dug nekih od 75 milijuna kuna koji 15 godina nije bio riješen. I naša suradnja je ponajprije usmjerena na aktiviranje državne imovine na području gradova i općina jer znamo da zapuštena imovina ne rađa ni ploda niti daje života, a Hrvatskoj je potrebno itekako i jednog i drugog. Međutim, moram ovdje i naglasiti da, unatoč tome što imamo sa svima mi dobru suradnju, da neke općine i gradovi ne uzvraćaju na isti način. Pa mijenjaju prostorne planove protiv interesa RH i izravno na štetu RH. I nije primjereno da gradovi i općine mijenjaju građevinsko zemljište u nekoliko desetaka tisuća kvadrata u vlasništvu RH [[Upadica: hvala ministre.]] i prenamjenjuju u zelene površine, a da privatnim osobama, zelene površine pretvaraju u građevinske. Hvala lijepo.
Očitovanje, izvolite.
Pa evo, i ovaj primjer decentralizacije pokazuje koliko se može osloboditi sredstava i koliko se na lokalnoj razini može iskreirati i biti uspješan zamašnjak razvoju Hrvatske u cjelini. Međutim, reći ću da odlukama ranijih Vlada i ranijih ministara, 10-ke općina je pred blokadom na način da su sudskim odlukama u ovom trenutku, najčešće prvostupanjskim izgubile sporove, a izgubile su sporove zato što su u datom trenutku raspolagale sa nekom nekretninom. Promjenom propisa tu je te nekretnine uzela RH, ma da su postignute određeni pravni suodnosi, najčešće sa privatnim tvrtkama i mislim da se o tim problemima mora razgovarati, čak se bi trebalo znati tko je to odradio, itd., dok su neke samouprave kako smo od kolege Petrova čuli, zapale u probleme svojim radom ili neradom. Ovo nije bila taj slučaj, pa prema tome, mislim da te samouprave ne bi trebale trpjeti štetu. Hvala.
31. pitanje, zastupnik Miro Totgergeli postavit će ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta Darku Horvatu, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Poštovane ministrice i ministri. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre Horvat. U posljednje vrijeme, često čitamo i slušamo o inovacijama, odnosno o poticajnim inovacija i istraživanja te kako će značajnije korištenje potencijala u tom području potaknuti transformaciju hrvatskog gospodarstva prema gospodarstvu utemeljenom na proizvodima i uslugama visoke dodane vrijednosti. Inovativnost je ono na što će se morati oslanjati gotovo svi gospodarski sektori ako žele opstati na regionalnim europskim i svjetskim tržištima. Poznato je da je Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta provodilo određene natječaje za dodjelu bespovratnih sredstava iz operativnog programa Konkurentnost i kohezija, upravo za poticanje istraživanja i inovacija. Pozivi su, koliko se sjećam, bili namijenjeni inovacijskim projektima i komercijalizaciji inovacija u poduzetništvu. Međutim, poduzetnicima su ta sredstva bila na raspolaganju nakon što su već imali novu ideju ili uslugu kojima su željeli konkurirati na tržištu. Ono što smatram bitnim jest osigurati poduzetnicima potporu u samoj početnoj fazi stvaranja nekog novog proizvoda ili usluga pa je moje pitanje na koji način resorno ministarstvo podupire poduzetnike u toj ranoj fazi? Hvala.
Odgovor, ministre, izvolite.
Hvala poštovani zastupniče. Pa, evo, početkom ove godine, Ministarstvo gospodarstva tiskalo je jednu interesantnu brošuricu na samo 5 listova papira, vrlo egzaktno objašnjeno sve ono što je trebalo kao pripremu napraviti, da bismo u ovoj godini bili spremni za dva velika natječaja, koji će se do kraja godine raspisati u ukupnom iznosu od otprilike milijarde i 500 milijuna kuna, ali to je samo jedan kontinuitet u onome što Ministarstvo gospodarstva radi i na koji način pruža priliku novim mladim poduzetnicima u njihovim novim inovativnim idejama. 2018. godine, 5. srpnja Vlada je svojom odlukom formirala Nacionalno inovacijsko vijeće. Isto tako, na inicijativnu NIV-a formirani su inovacijsko vijeće za industriju, inovacijsko vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala. Sukladno tome ingerenciju koju imam Ministarstvo gospodarstva, a slijedom svih onih ovlasti koje Ministarstvo gospodarstva ima temeljem strategije pametne specijalizacije formirano je i 5 tzv. tematskih inovacijskih vijeća, pa mi danas imamo tematska inovacijska vijeća za zdravstvo i kvalitetu života, za energiju i održiv okoliš, za promet i mobilnost, vijeće za sigurnost i vijeće za hranu i bioekonomiju. U ovom trenutku u support tim strateškim dokumentima koji jesu u ovom trenutku na snazi Ministarstvo gospodarstva će do kraja godine izraditi i nacionalni program digitalne ekonomije i nacionalni program uvođenja umjetne inteligencije. Sve su to pretpostavke i priprema RH realnog poduzetničkog sektora za novo financijsko razdoblje '21. – '27. uz sugestiju kolega iz Europske komisije koje će biti posvećeno novim inovativnim industrijama. Ono što mene u ovom trenutku posebno veseli do sada projekt u 7 iteracija i 7 godina za redom provođen tzv. POC ili Proof of concept kroz koji je saživjelo 276 novih start up-ova sa novim svojim idejama i inovativnim projektima. Do sada je Svjetska banka 7 takvih koraka pratila sa 70 miliona kuna, a u projektu su se pokrenule investicije u iznosu od 105 miliona kuna. U ovoj godini taj projekt više neće biti financiran od Svjetske banke, ali smo zato nikad više sredstava za 8 iteraciju tog projekta osigurali iz državnog proračuna dakle, 18,2 miliona od kojih će 1,2 miliona biti raspodijeljeni konzultantima koji će nam pomoći u validaciji tog projekta, a 17 miliona kuna do kraja ove godine isplaćeno opet novim potentnim start up-ovima na prostoru RH. Isto tako dozvolite mi samo jednu kratku rečenicu, pred nekoliko dana zajedno sa kolegicom Žalac osigurali smo 42 miliona kuna rizičnog kapitala za nove projektne ideje ili nove start up-ove na prostoru RH tako da se ovaj inovativni potencijal koji je danas, koji je danas identificiran kroz ova vijeća na razini od otprilike 5,5 milijardi kuna dakle do kraja godine odnosno verifikacijom tih projekata u slijedećoj godini biti će popraćen sa gotovo 2 milijarde kuna bespovratnih potpora iz europskih strukturnih fondova, a to je i odgovor onim nevjernim Tomama koji danas još uvijek [[Upadica: Hvala.]] postavljaju sami sebi pitanje da li nam je članstvo [[Upadica: Hvala vam.]] u EU donijelo ikakve koristi.
Izvolite zastupniče odgovor.
Hvala ministre, jasno ste objasnili što ste sve već poduzeli i definirali koliko je sredstava izdvojeno za projekte inovacijskih poduhvata poduzetnika do sada, vjerujem da ćete upravo sredstvima kao što ste i sami rekli iz proračuna, ali i sredstvima koja su osigurana iz EU fondova ostvarit temeljni cilj na koje je moje pitanje bilo i usmjereno, a to je financiranje predkomercijalnih aktivnosti u početnoj fazi razvoja novih proizvoda, usluga i tehnoloških procesa. Samo tako nastavite. Hvala.
32 pitanje zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Poštovan gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege, postavila bi pitanje ministru gospodinu Kujundžiću. Poštovani gospodine ministre kao što je poznato ova Vlada za razliku od prethodne ostvarila je možemo reći na dnevnu bazu komunikaciju s Gradom Zagreb i sa zagrebačkim institucijama. Također poznato je da isto imate zajedničke projekte gdje se ostvaruju ti projekti, ali u konkretnom slučaju zanima me na projekt znači što će Vlada odnosno ministarstvo kada će početi sa spašavanjem Imunološkog zavoda i koji će biti konkretni koraci u spašavanju zavoda. Hvala.
Odgovor ministre, izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice Lekaj hvala vam lijepa na upitu i na poticanju nečega što kamo sreće da je više, zapravo bez zajedništva neovisno što se smjenjujemo u saboru ili u ministarstvima, u gradu, bilo bi dobro da se više razgovara, da više surađujemo i da zapravo ono što je dobro pokušamo zajedno napraviti. Projekt izgradnje nacionalne dječje i sveučilišne bolnice je prvi projekt gdje su Vlada i Grad Zagreb ušli zajedno. Po prirodi stvari bilo je i normalno jer Grad Zagreb je vlasnik zemlje i postojeće zgrade u Blatu, a Vlada je naravno prirodni investitor i netko tko bi trebao sagraditi, sutra upravljati, upravljati tom bolnicom, ne poradi upravljanja, nego poradi dobrobiti svih hrvatskih građana odnosno svih pacijenata koji ćemo prije ili poslije svi postati. Što se tiče nacionalne dječje bolnice i sveučilišne bolnice to sam govorio u jednom od prethodnih upita, to je zapravo u jednoj zreloj fazi gdje postoji povjerenstvo Vlade i Grada Zagreba gdje su značajni koraci napravljeni i gdje je raspisan natječaj za studiju izvodljivosti i ja vjerujem da će to iznjedriti konkretni rezultat. Da li će buduća dječja i sveučilišna bolnica biti sagrađene u postojećoj zgradi ili pored to je nešto što će reći studija izvodljivosti jer zapravo je teško decidirano reći da li nakon 40 godina koliko je otprilike prošlo kada je projektirana postojeća zgrada je moguće u takav objekt implementirati suvremenu bolnicu ili je bolje i primjerenije to raditi u novome objektu, što ni u kome slučaju ne treba zaboraviti da se postojeća zgrada, ako se studija izvodljivosti potvrdi njenu statičku valjanost, ne može iskoristiti u komercijalne svrhe, a to prevedeno znači da tamo u toj zgradi ne možemo napraviti hrvatski kampus ili kako je rekao jedan kolega iz Liverpoola, napravite hrvatski Harvard gdje bi tamo mogli biti studentski domovi, Medicinski fakultet, Stomatološki fakultet, Medicinska škola, hotel, toplice i drugi sadržaji koje je puno lakše implementirati u postojeću zgradu, nego u bolnicu, međutim, to ni u kom slučaju ne želim prejudicirati što će reći studija izvodljivosti. Postoji još jedan značajan i nekada vrlo kapitalan objekt ili firma koja se zove Hrvatski imunološki zavod, možda je važno spomenuti da 70-ih godina Hrvatski imunološki zavod prodavao je 25% svjetskoga tržišta u cjepivima. Nesretni splet okolnosti koji se kasnije događao učinio je to da već nekoliko, desetak godina imunološki je u dubokoj krizi i administracija 2015. pokušala je izaći iz krize na taj način da je pored d.d. ustanovila ustanovu kako bi se mogle isplaćivati plaće, nažalost, proizvodnja nikada nije pokrenuta i sada smo na tome tragu, pokušati opet pokrenuti proizvodnju cjepiva, Grad Zagreb je zajedno s Vladom imenovao povjerenstva koja zajedno pokušavaju iznaći rješenja, vode se ozbiljne rasprave, analize, procijene i pokušava se iznaći dobro rješenje, međutim, do ovoga trenutka mi još nemamo pravoga rješenja da bismo krenuli s proizvodnjom sutra, ali intenzivno se traga za rješenjem. Hvala vam lijepa.
Očitovanje zastupnice, izvolite.
Hvala na vašem odgovoru. Očekujem od Vlade da će ubrzati postupak i da će nać rješenje, a mogu samo kazati da će Grad Zagreb dati svoj maksimum pri rješavanju ovog projekta. Hvala.
Idemo na pitanje br. 33, zastupnik Ivan Vilibor Sinčić postavlja pitanje ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, moje pitanje ide ministru zaštite okoliša i energetike g. Ćoriću, odnosi se na poskupljenje struje, pa i goriva. Naime, prema onome što je objavljeno u Narodnim novinama i u Tisku, od 1.4. došlo je do poskupljenja struje za gospodarstvo i to za nižu tarifu sa 32 lipe na 44, a poslije će i na 50, a za višu sa 54 lipe na 75, a kasnije i na 80, dakle, govorimo o lipama po kwh za energiju. Također znamo da nam poskupljuje gorivo, redovito čujemo izvješće za dizel, čujemo izvješće za benzin, poskupljuje nam i plin, poskupljuje nam kao što vidimo i struja za gospodarstvo, poskupljuje nam u mnogim gradovima i općinama sve više i odvoz smeća odnosno odvoz otpada zbog loših politika koje isto provodi vaš resor, no to nije moje današnje pitanje, to je tema za sebe. Ja ću vam samo za usporedbu pročitati kolike su režije u RH u odnosu na druge zemlje, pa da vidimo gdje smo. Znači, za RH za jedan prosječan stan od 80m2 na mjesec u EUR-ima imamo 161,00 EUR-o prema analizi. E sad, usporedba sa drugim zemljama u odnosu na naš 161,00 EUR mjesečno, Danska 163, Britanija 165, Irska 174, Austrija isto, Slovačka 178, Njemačka 215, a da ne kažem koliko su veće plaće tamo. Možemo ići i prema dolje, Švicarska 159, mi 161, oni 159, Češka isto 159, Norveška 158, Italija 143, znači, manje od nas daju u prosjeku za režije mjesečno, a plaće dva put veće, tri put veće, da ne kažem koliko je statistika ovdje za Luksemburg. Ono što hoću reći je da pritisak u odnosu na kućni budžet, u odnosu na potrošačku košaricu u RH u odnosu na druge zemlje, hoćete susjedne, hoćete u Europi [[Upadica: Hvala vam]] hoćete razvijene je nemjerljiva [[Upadica: Hvala]] pa vas pitam hoće li doći do poskupljenja [[Upadica: Hvala vam]] struje za kućanstva od 1.7.?
Odgovor ministre, izvolite.
Poštovani g. zastupniče Sinčiću, ja se prije svega zahvaljujem na vašem pitanju, dopustite da se osvrnem kratko na uvodni dio i vašu elaboraciju. Dakle, ja bih prije svega postavio pitanje metodologije odnosno vašeg pristupa ovom problemu. Dakle, prije svega niste rekli što podrazumijevaju režije koje ste naveli u cijenama koje ste isto tako iz elaborirali, to je nešto što može biti predmet rasprave. Međutim, cijena režija ukoliko one podrazumijevaju prosječnu primjerice potrošnju plina, primjerice potrošnju struje, primjerice potrošnju vode u nekom kućanstvu, a ovdje se prije svega možemo referirati na plin odnosno struju. Definitivno, u svakoj od navedenih zemalja ovise o tome da li i u kojoj mjeri primjerice u tim zemljama postoji proizvodnja određenih kategorija. Ja ću prije svega vas upoznati s činjenicom da u ovom trenutku RH odnosno da se na teritoriju RH proizvodi oko 20% domaćih potreba za naftom. Isto tako upoznat ću vas s činjenicom da se u ovom trenutku u RH odnosno na teritoriju RH proizvodi oko 40% potreba za plinom. Dakle, u kontekstu činjenice da se i jedna i druga kategorija i njihove cijene tržišno formiraju kao i u većini ovih zemalja, ne vidim razlog zašto bi primjerice ove dvije kategorije u zemlji koja tek dio svoje proizvodnje poput RH i tu nismo nikakav izuzetak, namiruje iz vlastite proizvodnje, značajnije, značajnije kretali odnosno značajnije razlikovali u odnosu na zemlje koje ste ovdje naveli. Što se tiče cijena struje prije svega u RH, dakle, to što je pisalo u Narodnim novinama odnosi se prije svega za zajamčenu uslugu, svi oni koji u RH imaju dogovorenog opskrbljivača električnom energijom, ovaj odnosno ovu izmjenu nisu doživjeli. Dakle, riječ je o onim prije svega pravnim osobama, njih u ovom trenutku ima negdje oko 8,5% od ukupnih potrošača trenutku ima negdje oko 8,5% od ukupnih potrošača koje nisu u prethodnom razdoblju dogovorile odnosno ugovorile svoju opskrbu električnom energijom. Što se tiče cijene goriva vratit ću se još jedan korak unazad, dakle u ovom trenutku odnosno od jučer cijena benzina da u RH je 10,54 kuna, dok je cijena dizela 10,60 lipa, međutim još jednom i jedna i druga cijena se formiraju na tržištu. RH odnosno pravne osobe koje posluju na teritoriju RH danas namiruju svojoj proizvodnjom tek 20% naših tržišnih potreba što znači da se 80% navedenih količina uvozi. Gospodine Sinčiću ja vjerujem da u kontekstu politike Ministarstva zaštite okoliša i energetike koja ide za tim primjerice da su otvorena istraživanja odnosno nadmetanja za istraživanje kako na Panonu tako i na Dinaridima, govorimo o 7 eksploatacijskih polja na Panonu, govorimo o 4 eksploatacijska polja na Dinaridima, a kojim bi se povećala domaća proizvodnja, pa u tom kontekstu vjerojatno i cijena učinila konkurentnijom. Vjerujem da nemate ništa protiv toga ili možda imate jer u tom slučaju koliko kritizirate politiku Ministarstva zaštite okoliša i energetike uskačete u usta sami sebi. Dozvolite ja vjerujem da ćete u svom komentaru i ponovnom napadu na ove cijene i na politiku ministarstva uzeti i ove moje opservacije u obzir. Hvala vam lijepa.
Očitovanje, izvolite.
Hvala vam, ja naravno nisam zadovoljan vašim odgovorom, moje pitanje je bilo vrlo jednostavno. Hoće li od 1.7. doći do poskupljenje, poskupljenja cijena i za kućanstva? Ja taj odgovor jednostavno nisam dobio, vi ste govorili o mnogo čemu samo ne o onome što sam vas pitao, ali prokomentirat ću i ja ove cijene koje sam naveo za usporedbu. Naravno da možemo uspoređivati koliko troši sedmeročlana obitelj u Helsinkiju sa dvočlanom obitelji u Zagrebu pa ćemo moći reći da evo više troše, pa su cijene. Ali zato postoji nešto što se zove prosjek u matematici kako bismo mogli modelirat i uspoređivati i te brojke i te analize nam ne idu u primjer, a nisu išle niti prije kada smo proizvodili puno više plina iz domaćih izvora, puno više nafte iz domaćih izvora. Međutim, što sam htio ustvrditi? Htio sam ustvrditi da hrvatskom energetikom vlada jedan lobij okupljen oko INE koja više nije u hrvatskim rukama, okupljen oko PPD-a, okupljen oko HEP-a koji nam zapravo kroji svu relevantnu politiku i za struju i za plin i za naftu i sve ostalo što se dešava. Sjetimo se samo sudbine Petrokemije, kupovala se godinama i godinama, kupovo se plin iznad tržišne cijene da se dovede u gubite i onda je prodana koje, istoj ovoj ekipi koju sam da naveo da drži sve i upravlja sve. Vi ste smanjili mrežarine krajem prošle godine, OK, to je lijepo, međutim zašto onda sad povećavamo cijene struje, govorilo se evo smanjili smo mrežarine poduzetnici će uštedjeti, sjajno zašto onda 4 mjeseca nakon toga svejedno dižemo i poduzetnicima cijene. Sad smo u situaciji da nam cijene još više rastu, a mrežarine nam padaju. Što to znači? Gubit će HEP-ove tvrtke, produkcija će nam gubiti, prijenos će nam gubiti, hoćemo njih isto gurnuti u minus da ih netko kupi jednoga dana, a tko će nam zarađivati, trgovci, mešetari, preprodavači. Njihov kolač se povećava i na gornjoj strani jer rastu cijene [[Upadica: Hvala vam.]] i na donjoj jer im padaju troškovi, pa se zapitajte kakvu [[Upadica: Hvala vam kolega Sinčić.]] energetsku politiku vodite.
Idemo na pitanje 34, zastupnik Damir Felak postavlja ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici moje pitanje ide za gospodina Olega Butkovića, ministra mora, prometa i infrastrukture. Ono se tiče jednog kapitalnog projekta koji se odvija u RH na sjeverozapadu Hrvatske to je izgradnja drugog kolosijeka pruge na dionici Dugo Selo – Križevci. Izgradnja tog projekta je počela odnosno te pruge je počela negdje krajem 2016. godine odnosno radovi su se intenzivirali sredinom 2017. godine i od tada otprilike se dio prometa na toj dionici odvija autobusima što jasno iziskuje određene i napore i za putnike i jasno produžuje sam tijek putovanja na toj pruzi što se tiče čisto putničkoga prometa. To sada traje već gotovo 2 godine i jasno da kod ljudi izaziva određeno nezadovoljstvo i strpljenje im je pri kraju jer dosta ljudi putuje na tom pravcu prema Zagrebu kako na posao, tako i studenata i djece u školu. Moje konkretno pitanje je koji su rokovi za završetak izgradnje drugog kolosijeka pruge na pravcu Dugo Selo – Križevci te nastavno kada će početi izgradnja dionice Križevci – Koprivnica – Botovo i također izgradnja ovih dionica financira se najvećim dijelom iz fondova EU, hoćemo li završiti izgradnju na vrijeme i povuči sva raspoloživa sredstva za ove projekte? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče Dugo Selo – Križevci projekt je jedan od najvećih infrastrukturnih i prvi projekt u RH od većih projekata koji se, željezničkih projekata, koji se financira iz sredstvima EU. On, za njega su potpisani ugovor o bespovratnim sredstvima, raspisan je natječaj i točno ste rekli negdje u 2016. godini, sredinom su krenuli radovi i u ovom trenutku ono što znamo projekt ide, neće doći, neće doći do gubitka europskih sredstava ali će se kasniti. Kasnit će se iz najvećeg, iz jednog i osnovnog razloga što je jedan od podizvođača u tom konzorciju koji je dobio posao otišao u stečaj i trebalo je određeno vrijeme dok je došlo do ubacivanja novog izvođača koji uglavnom radi građevinske radove i sad u ovom trenutku znamo da će biti određeno kašnjenje. Taj projekt bi trebao biti gotov, on se financira iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, on će biti gotov negdje do kraja odnosno do početka 2021. godine, a ovaj drugi projekt o kojem govorite, a to je nastavak izgradnje pruge prema Mađarskoj granici, koji se financira iz tzv. CEF-a Fonda instrumenta za povezivanje Europe i u ovom trenutku su nakon svih obavljenih radnji i izmjene prostornih planova, rješenje o provedbi elaboracijskih, parcelacijskih elaborata itd., izdavanja građevinskih dozvola, raspisan natječaj i u petom mjesecu će biti predaja ponuda i otvaranje ponuda za taj drugi veliki infrastrukturni projekt, i jedan i drugi se nalaze na mediteranskom koridoru. Ukupna vrijednost tih projekata je oko 600 milijuna EUR-a, tako da neće biti nikakvih i nema straha od gubitka europskih sredstava, radi se na tim projektima, kažem, u ovom prvom će biti određeno kašnjenje, ali koje neće dovesti do gubitka i opasnosti da bi mogli izgubiti europska sredstva. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
g. Ministre zahvaljujem na konkretnim odgovorima, moje pitanje je bilo postavljeno s tom namjerom da se dobiju koliko toliko precizni i konkretni rokovi kada će se što izgraditi i kada će se što završiti, ja vjerujem da će svi dobronamjerni prihvatiti obrazloženje da je došlo do određenog kašnjenja što nije nešto neobično kod ovako velikih projekata. U svakom slučaju je za pozdraviti da se ovako velika sredstva ulažu upravo na ovaj koridor i na ovaj pravac i vjerujem da će putnici početka 2021.g. kad se pusti ova dionica u promet od Križevaca do Vrbovca biti puno zadovoljniji i vidjeti da im se isplatilo čekati da se to završi, a još zadovoljniji će biti putnici iz Koprivnice i iz svih mjesta koja gravitiraju prema tom kolodvoru kada se završi i ovaj dio od Križevaca do Koprivnice jer to će onda biti jedna od najsuvremenijih pruga u RH, a sigurno taj pravac pošto je na međunarodnom koridoru, to i zaslužuje, a najveće koristi će imati gospodarstvo toga kraja i svi građani i oni koji su i bilo, velim, bilo poslom, bilo školom ili na bilo koji drugi način vezani za Zagreb, a takovih je velik broj u ovom našem sjeverozapadnom dijelu RH, području Podravine i Prigorja. Još jednom hvala na konkretnom odgovoru.
Idemo sada na 35-to pitanje, poštovani kolega Dražen Milinković pitanje postavlja ministrici regionalnog razvoja i Fondova EU, Gabrijeli Žalac, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice i ministri, kolege saborski zastupnici, ministrice s obzirom da dolazimo iz županije, kako u našoj, tako i u ostalim, veliki dio čini županija ruralnih prostora, znamo da na području ruralnog prostora ima problema sa pristupu internetu, internetskoj mreži, problema sa kvalitetom, brzinom, isto tako i u prigradskim naseljima, a ne moramo objašnjavati što u 21. stoljeću znači pristup internetu. Postavljam vam pitanje kada se očekuje izgradnja pristupnih mreža u ruralnim područjima RH koji će stanovnicima omogućiti brzi pristup internetu, te koliko je sredstava osigurano za te projekte?
Odgovor ministrice, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupniče Milinković. Poštovani predsjedniče HS, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri i saborski zastupnici, vrlo važno pitanje za ruralna područja, 19. ožujka ove godine naše je ministarstvo objavilo natječaj odnosno javni poziv za iskaz interesa za sudjelovanje u mreži slijedećih generacija koje će sigurno biti važne za širokopojasni Internet. Milijardu i 100 milijuna kuna je vrijedna ovaj natječaj gdje mi na ovom pretpozivu za iskaz interesa očekujemo veliki interes svih jedinica lokalne samouprave, posebice s ruralnih područja, 192 000, dakle, kućanstava će biti obuhvaćeno zasigurno sa provedbom ovog projekta kad govorimo o širokopojasnom internetu i brzoj internetskoj vezi koja je sigurno preduvjet za razvoj gospodarstva u određenim područjima. U našem operativnom programu je osim toga osigurana i za Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i preduvjet uopće za izgradnju ove širokopojasne mreže, a to je strateški projekt za poduzeće koje se zove Odašiljači i veze. Prvo treba izgraditi zapravo osnovnu infrastrukturu da bi se onda širokopojasna mreža mogla uspostaviti u svim dijelovima RH. Ono što treba već u ovome trenutku reći da su to nedostatna sredstva da bi se pokrila cijela RH, pripisujem to lošem programiranju, mi ćemo sigurno jednu od strateških stvari za slijedeće financijsko razdoblje kad govorimo o digitalnom gospodarstvu staviti sigurno da i još je sredstava barem toliko otprilike potrebno kako bi se pokrila cijela RH. Međutim, ja očekujem da će se izgradnja širokopojasne infrastrukture završiti do kraja 2023.g. kad govorimo o fizičkoj izgradnji optičkih mreža sigurna sam da je to preduvjet kako bismo odgovorili izazovima četvrte industrijske revolucije i veselim se provedbi samog ovog natječaja za koji očekujem da ćemo već u kolovozu imati prijave kad govorimo o otvaranju ovog poziva u cijelosti kad budemo znali cjeloviti iskaz interesa i vjerujem da ćemo početkom 2020.g. već početi sa provedbom projekata koji će se prijaviti na ovaj natječaj. Hvala vam.
Očitovanje, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] i zahvaljujem ministrici Žalac.
Idemo na 36-to predzadnje pitanje, zastupnik Bojan Glavašević postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče Vlade, moje pitanje vama glasi znate li koliko biste u Zagrebu u prosjeku platili najam stana do 60 m2? Hvala.
Možete ponovit, nije čuo predsjednik Vlade.
Da, mogu ponoviti pitanje. Dakle, g. predsjedniče Vlade, zanima me da li znate koliko ćete u Zagrebu platili najam stana do 60 m2 u prosjeku?
Nema odgovora, možete komentirati.
Nema odgovora? Dakle, ne znam da li ste neinformirani ili ste nezainteresirani, ali u pitanju jeste nešto što je problem. Mislim ja neću sada nastupiti prema vama onako kako bi možda nastupio netko drugi, ali jako je teško naći stan za najam u velikim hrvatskim gradovima. Jednim dijelom je, mislim, to je zaista postao ogroman problem. Jednim dijelom je tome tako zbog činjenice da u zadnje vrijeme zbog kratkoročnog najma je jako teško naći stanove koji su u dugoročnom najmu, a i kada je moguće naći, cijene su jako otišle gore. Primjerice, u Zagrebu, prošle godine cijena najma je porasla za 8,4%, u Splitu 3,4%, u Rijeci 7,7%. Za stan do 60 kvadrata u Zagrebu ćete morati platiti oko 634 eura ili preko 4600 kn. Za stan oko 80 kvadrata, to će biti oko 900 eura. Dakle, ako ste mlada obitelj, recimo, onda ćete morati platiti, mislim ja ne znam kako uz recimo jednu plaću, prosječnu hrvatsku možete živjeti ako nemate svoju nekretninu. To nije život, to je preživljavanje, a da stvar bude gora, ne znam da li znate podatak, vjerojatno ne jer niste zainteresirani, ni sada kada me ne slušate, da između 70 i 80% mladih u Hrvatskoj, znači ljudi između 18 i 34 godine i dalje živi sa svojim roditeljima. Mislim, g. predsjedniče Vlade, ako ova zemlja postane preskupa za vlastite građane, onda to, mislim, zato ljudi nisu umirali, za to se nisu borili, zato, to u ovoj, onda je to jedna oteta država, od vlastitih ljudi. Meni je žao što vas to ne interesira. Nisam zadovoljan vašim odgovorom, a eto, valjda vas druge stvari impresioniraju.
Idemo na zadnje pitanje, zastupnica Anka Mrak-Taritaš, pitanje postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi predsjedniče Vlade. Moja pitanje će možda biti jednostavnije nego kolege Glavaševića, a vezano je uz Zakon o prekidu trudnoće i pravo žene na izbor. Svjedoci smo jedne žalosne situacije gdje i Vlada i Sabor zapravo ne poštuje Ustav. Ustavni sud je dao, da to nazovemo preporuku ili zahtjev da se donese novi zakon kojim se regulira pitanje pobačaja, prošlo je 2 mjeseca od kad su svi rokovi bili prekoračeni. Jednako tako smo svjedoci situacije koja je u Hrvatskoj, da otprilike 60% ginekologa u Hrvatskoj imaju, sad jednu pošast, bolest koji se zove priziv savjesti, paralelno s tim, 3% ginekologa u Sloveniji jednako tako imaju priziv savjesti. Ja sam sigurna da se i vi i ja možemo složiti, da svaka ona bolnica koja ima ginekologiju i svaki ravnatelj bolnice je dužan osigurati mogućnost ženama da ginekološki, da se odradi zahtjev prekida, odnosno cijeli zahvat prekida trudnoće sukladno svim uzancama na što su se liječnici, kad su polagali zakletvu i zakleli. No, međutim u Hrvatskoj nije tako. Da ne kažem da nam je zdravstvo ili građanski odgoj potpuno zaboravljen, ali pritom imamo zaista molitvene skupove i nekako prešutno Hrvatska ide duboko duboko korak nazad, mi smo još u prošlom stoljeću imali jedan dobar zakon, taj zakon je još uvijek na snazi u Sloveniji. Za vašu informaciju, u slučaju da nije bilo na adekvatan način prineseno vašoj pozornosti, kolege iz demokrata, iz stranke koja je članica Amsterdamske koalicija je kolega Mirando Mrsić je u saborsku proceduru uputio jedan odličan zakon. Mi nemamo ništa protiv da ga vi koristite i da napravite jednako tako zakon [[Upadica: Hvala vam.]] i moje pitanje kada će zakon u saborsku proceduru? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupnice Mrak-Taritaš. Mislim da ste imali priopćenje predsjednika Sabora na tu temu prije jedno 2 mjeseca, čini mi se. Dakle, Ustavni sud je to tražio u pogledu novoga reguliranja tj. unaprjeđenja postojećeg okvira od HS-a, ne od Vlade. Sabor se očitovao i to je sve što ću u ovom trenutku reći, imate zakon koji je pozitivan, na snazi je već 41 godinu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, meni je jasno, evo skoro je već 2 sata da ste tu od pola 10, da ovim pitanjima koji su pri kraju nemate ni strpljenja niti volje niti ideje odgovarati na njih, to je vaše pravo. Jednako tako je pravo jedne ozbiljne zemlje, di ima jednog ozbiljnog premijera. To nažalost Hrvatska nema i ovim svojim odgovorom ste zapravo, kao što za neke druge stvari, odgovornost prebacujete na nekog drugog, u ovom slučaju prebacili odgovornost na HS. I vi i ja dobro znamo da prijedlog mora doći od Vlade. Da prijedlog mora doći od Vlade i da jednako tako, mi imamo pravo o tome raspravljati, Jednako tako, dobro znamo da je ministar napravio jednu skupinu stručnjaka ili bez obzira kako ćemo ih zvati, koji nemaju ideju kako time doći na kraj. Ja sigurna sam, kao što pratite medije, odgovoru nekim kolegama ste rekli da pratite medije, vidite da otprilike, već je 25% povećano u susjednim Brežicama gdje dolaze žene iz Hrvatske. Sigurna sam da to jednostavno nije dobro, da kad je neki problem da ga ne treba stavljati pod tepih, da taj problem kad stavite pod tepih onda se samo možete popiknuti na njega. Sigurna sam da i ovo što se oko bolnica organiziraju molitveni skupovi, jednako tako nije dobro. Pitanje je trenutka kad će priziv savjesti u pojedinim bolnici imati portir, pa će pitati ženu gdje ide, pa ovisno o tome, gdje ona ide, on će donijeti odluku da li u toj bolnicu treba ići ili ne. Meni je žao što niste imali potrebu odgovoriti na ovo pitanje, žao mi je što ova Vlada nema volje i snage i odgovornosti jednako tako pustiti u saborsku proceduru jedan zakon kojeg je trebalo poboljšati i nije riječ o nekakvom velikom poslu. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja. Gospođo i gospodo zastupnici, ja vam se zahvaljujem, a zahvaljujem se i predsjedniku Vlade i članicama i članovima Vlade.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15.01 SATI]] Poštovane malobrojne kolege i ni jedna kolegica. Koliko nas ima? Pet u dvorani. Nastavit ćemo sa radom i 1. točka koju ćemo danas imati bit će: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničenja, prvo čitanje, P.Z. br. 622 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvi čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za vanjsku politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Andreja Metelko Zgombić. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena, ne razumije se]] gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici Dopustite mi da vam predstavim Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničenja. Ovim zakonom uređuje se postupak primjene međunarodnih mjera ograničenja koje Republika Hrvatska provodi u skladu sa pravnim aktima Europske unije i obvezujućim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, također ukoliko sama na temelju odluke Vlade takve mjere usvoji. Međunarodne mjere ograničenja instrument su diplomatske i gospodarske prirode kojima se nastoji utjecati na promjenu aktivnosti i politika određenih subjekata usmjerenih kršenju međunarodnog prava ili demokratskih načela. I dakle, takve mjere ograničenja predstavljaju zapravo sankcije ili restriktivne mjere koje mogu biti usmjerene prema vladama trećih država ili nedržavnim subjektima poput terorističkih skupina ili pojedinaca, a mogu uključivati ograničenje trgovinske naravi npr. zabrana uvoza – izvoza, zabrana pružanja usluga, mogu obuhvaćati ograničenja financijske naravi kao što su zamrzavanje sredstava i imovine počinitelja, mogu obuhvaćati embarge na uvoz oružja, ograničenje prihvata dakle, zabrana izdavanja viza ili zabrana putovanja kao i druge odgovarajuće mjere. Primjena i praćenje provedbe takvih međunarodnih mjera ograničenja kompleksna je materija, ali od iznimne važnosti jer doprinosi borbi protiv međunarodnog terorizma, organiziranog kriminala te potiče očuvanje međunarodnog mira i sigurnosti. Zakon koji uređuje ovo područje stupio je na snagu 2008. godine i do sada je doživio jedne izmjene 2014. godine nakon što je Republika Hrvatska ušla u Europsku uniju. Naime, tada je bilo potrebno stvoriti i prilagoditi zakonski okvir za preuzimanje odluka izravno provedivih uredba Vijeća Europske unije. Ovo je sada druga izmjena koja je pred vama i ona se predlaže na tragu preporuka Odbora stručnjaka Vijeća Europe MONIVAL koji periodično procjenjuju sustav sprječavanja pranja novca i financiranje terorizma svih država članica i o provedbi tih mjera izrađuje izvješća. Nastavno na spomenuto prijedlog ovih izmjena i dopuna izrađen je sukladno izvješću i preporukama MONIVAL-a te specijalnim preporukama skupine zemalja za financijsku akciju tzv. FATF međunarodnog tijela koji ima za cilj promicanje učinkovite implementacije zakonskih, regulatornih, operativnih mjera za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Usklađivanjem s prethodno spomenutim preporukama i primjenom predloženih mjera ujedno se osigurava da države koje aktivno provode te iste mjere ne bi uvodile obvezu provođenja pojačane dubinske analize za fizičke i pravne osobe iz Republike Hrvatske, što bi onda moglo dovesti do otežanog gospodarskog poslovanja naših domaćih poslovnih subjekata u inozemstvu. Utoliko prijedlog ovoga zakona dakle koji je sada pred vama pozitivno reflektira se i na tržišne prilike hrvatskih gospodarstvenika kojima će se i dalje osigurati jednakopravan tretman kada pružaju svoje usluge i proizvode na međunarodnoj sceni. Fenomen međunarodnog terorizma na žalost je sveprisutan i svi moramo pridonijeti borbi protiv terorizma i transnacionalnom organiziranom kriminalitetu. Ovaj Prijedlog zakona kao odgovor na prijetnje međunarodne sigurnosti omogućava transponiranje odnosno unos u unutarnji pravni sustav Republike Hrvatske mjere iz obvezujućih rezolucija Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, posebno onih koji se odnose na postupanje vezano za zamrzavanje imovine terorista i njihovih pomagača. U cilju jasnog utvrđivanja pojma imovine i gospodarskih drugih subjekata Prijedlog zakona uvodi i novu definiciju imovine i drugih sredstava. Nova definicija imovine i drugih sredstava uključuje i virtualnu imovinu te posebno ističe naftu i druge prirodne resurse šireći tako definiciju gospodarskih resursa kao i sankcija koje se mogu donijeti. Pojam kontrole ili nadzora nad imovinom i sredstvima se proširuje tako da se uvodi novi pojam zajedničkog ili neizravnog nadzora koji sada uključuje kontrolu nad imovinom i financijskim sredstvima bračnih drugova, krvnih ili tazbinskih srodnika osoba koje se nalaze na sankcijskom popisu. Zatim se osigurava da imovina ne bude dostupna na neizravan posredan način svim subjektima pred međunarodnim mjerama ograničenja, konkretno sud u Republici Hrvatskoj imat će pravo blokirati imovinu inozemnih pravnih osoba u Hrvatskoj s registriranim trgovačkim društvom u Republici Hrvatskoj pod uvjetom da se isti nalazi na sankcijskom popisu. Nadalje, propisuje se da se mjere zamrzavanja imovine, drugih sredstava, pojedinaca i subjekata prema kojima se mjere i primjenjuju provode bez prethodne obavijesti tim subjektima i osobama. Također, osigurava se javna objava popisa fizičkih i pravnih osoba i drugih subjekata pod međunarodnim mjerama ograničenja na mrežnim stranicama Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Zakonom se jasnije definiraju ovlasti skupine za primjenu i praćenje provedbe međunarodnih mjera uvođenja proširenih, njihovih ovlasti, tako da Ministarstvo vanjskih i europskih poslova koordinira rada skupine, a istu čine i predstavnici nadležnih tijela, državne i javne uprave u RH. Zakonom se također predviđa da skupina može predložiti Vladi RH usvajanje mjera ograničenja u odnosu na fizičke i pravne osobe, dakle dodatne mjere ukoliko se to smatra opravdanim, pri čemu također se mogu predlagati mjere koje možda sugeriraju neke druge države članice EU ili neke treće. Novim zakonskim rješenjem osigurava se da RH može u slučaju potrebe primijeniti dakle međunarodne mjere ograničenja i prije završetka postupka njihovog prenošenja u zakonodavstvo EU. Dakle, izravnu primjenu obvezujućih sankcija Vijeća sigurnosti. Također, daje se mogućnost odnosno potvrđuje se pravo Vlade da i sama donosi određene odluke, uredbe i provedbene mjere ograničenja u okvirima onog naravno što je dogovoreno u okviru zajedničke vanjske sigurnosne politike EU odnosno onog što je dogovoreno i propisano u okviru obvezujućih odluka Vijeća sigurnosti, ali isto tako i ono što Vlada RH sama smatra potrebnim donijeti procjenjujući situaciju. Zaključno, ovim izmjenama zakona utvrđuje se mjere koje doprinose borbi protiv međunarodnog terorizma, transnacionalno organiziranog kriminala, koje mjere pridonose transparentnosti i očuvanju međunarodnog mira, stabilnosti, sigurnosti u svijetu i stoga Vlada RH predlaže da ovaj visoki dom podrži ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice mi iz HSS-a naravno da smo suglasni da se u Hrvatskoj zakonodavstvo inkorporira u ove odredbe oko zaštite građana, zaštite imovine, zaštite od pranja novca i sigurno da su ti alati dobro došli. Međutim, činjenica je da ekonomski analitičari, bar tako govore o tome, da u Hrvatskoj preko 30% ekonomije negdje u sivoj zoni, da se negdje između 40 i 50 milijardi kuna godišnje ne prikaže odnosno ne plati porez na isti. Iz tih razloga je i HSS predložila Vladi RH donošenje zakona o kontroli te nezakonito stečene imovine da se oporezuje taj nesrazmjer između prihoda i imovine, međutim Vlada je to obila. A da smo u pravu evo i neki dan je novinari su objavili da je jedan ministar prijavio i imovinskoj kartici vrijednost nekretnine 800.000 kuna, a u stvarnosti ona vrijedi 3,5 miliona kuna [[Upadica: Hvala, poštovana državna tajnica.]] takvih primjera ima puno i zašto ste odustali od toga.
Izvolite.
Zahvaljujem na ovom pitanju, možda samo kratak odgovor ovim zakonom se upravo detaljno utvrđuje definicija imovine i dakle ona će obuhvatiti svu stvarnu imovinu fizičkih i pravnih osoba.
Hvala. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi se javio u ime Kluba Živog zida i SNAGE poštovani zastupnik Branimir Bunjac, nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedatelju, srdačno pozdravljam gospođu državnu tajnicu, pomoćnika ministra i gospođu Čunko iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova i drago mi je da imam zadovoljstvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti o ovome prijedlogu zakona konkretno o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. Čuli smo gospođu državnu tajnicu koja je govorila o tome zašto se mijenja ovaj zakon, ja ću reći nekoliko riječi malo pojasniti cijeli kontekst. Znači prije 30 godina jedna je, 7 najrazvijenijih zemalja na svijetu, država na svijetu, znači G7 ustanovilo jedno, jednu radnu skupinu za financijsko djelovanje, na engleskom jeziku znači Financial Action Task Force i ta je, i ta je radna skupina onda nakon toga '90. godina izdala 40 preporuka za borbu protiv pranja novca i korištenja takvog novca ilegalno opranog pod navodnicima u nelegalne svrhe konkretno u svrhe međunarodnog terorizma. Više puta su se te preporuke mijenjale '96. godine, 2001., 2003., 2012. godine. Hrvatska nije obuhvaćena tim tzv. FATF-om tom radnom skupinom za financijsko djelovanje ali je Hrvatska članica Manivol-a ili Manivel-a, kako god želite znači nadzornog tijela Vijeća Europe, 20 zemalja Vijeća Europe obuhvaćeno tom radnom skupinom za financijsko djelovanje. Hrvatska spada u 27 zemalja Vijeća Europe koje su obuhvaćene Manival-om i uglavnom se te preporuke koje se odnose na zemlje koje utemeljile tu radnu skupinu znači FATF odnose se i na Manivol i time na RH. U sklopu našega članstva u Manivol-u se i pišu izvještaji o uzajamnoj evaluaciji prema tim izvještajima Hrvatska dobro stoji, slušao sam kolegu iz HSS-a, mogu prihvatit da imamo na mnogim područjima problema, nismo tu jedini u svijetu, ali na području pranja novca RH dobro stoji, naime, postoji jedan indeks jednog instituta u Baselu tzv. indeks koji promatra pranje novca u svijetu i RH je tu deveta najbolja u svijetu poslije Finske, Estonije, Litve, Novog Zelanda, Sjeverne Makedonije, Bugarske, Slovenije, Švedske i prije Izraela, evo, tako da neću ući u detalje ovoga prijedloga zakona, samo ću reći da su izmjene zakona nužne i potrebne i da bismo se naravno uskladili sa pravnom stečevinom EU, državna tajnica spomenula Direktivu Vijeća EU i Europskog parlamenta iz 2018.g. i stoga kako bismo na ovom području ostali primjerni, Klub zastupnika HDZ-a daje potporu ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, gđo. državna tajnice sa suradnicima, dakle, radi se o dodatnoj regulativi u slučaju, ja bih rekla međunarodnih sankcija, to se sada zove mjere ograničavanja, univerzalno poznate kao sankcije koje se mogu provoditi protiv država, ali i protiv pojedinaca. Ja bi rekla da je glavna novina ovih izmjena i dopuna ovog zakona to da se mogu primjenjivati mjere ograničavanja koje, o kojima je odlučila, odlučili UN ili Vijeće sigurnosti i prije nego što se taj sadržaj inkorporira u hrvatsko zakonodavstvo, to smatramo pozitivnim i prihvatljivim. Međutim, tu postoji određeni problem na koji ću se odmah vratiti, samo da prije toga komentiram još nekoliko stvari koje se ovdje mijenjaju. Dakle, uvodi se i nova situacija kojom se rezolucija Vijeća sigurnosti, kojom se propisuje postupanje u slučaju imovine terorista i njihovih pomagača, da se to momentalno zamrzava, to postaje sada i sastavni dio unutarnje pravne regulative RH. S druge strane kaže se da se daje mogućnost Vladi RH da Vijeće EU predloži donošenje određenih sankcijskih odnosno određenih mjera ograničavanja. To je bilo i do sada, dakle, svaka država članica je i do sada mogla inicirati sankcije protiv određenih pojedinaca ili država, ali u toj točci leži i problem. Naime, EU ili Vijeće EU donosi sankcijske režime ili režime ograničavanja konsensualno. Dakle, donosi ih tako da se sve države članice oko tih mjera moraju složiti i svaka država članica, imali smo takve primjere, da sada ne idem previše u detalje, ali iz prve ruke mogu reći da sam sjedila na sastanku na kojem je jedna država članica inzistirala da se iz sankcijskog režima izuzme jedna konkretna osoba i dok se oko te točke nije postigao konsenzus, te mjere ograničavanja se nisu mogle provesti. I sada je moje pitanje i dilema oko ovih inovacija, dakle, RH može recimo temeljem odluke Vijeća sigurnosti uvesti sankcije prije nego što postanu one sastavni dio, dakle, prije nego što prođu kroz parlament i prije, pretpostavljam po ovome kako je to tu formulirano, i prije nego što prođu proceduru odlučivanja unutar Europskog vijeća odnosno ministarskih vijeća, pa onda i Europskog vijeća. Što se događa ako RH uvede sankcije ili mjere ograničavanja, a recimo unutar Europskog vijeća se oko toga ne postigne konsenzus ili se postigne neki modificirani konsenzus, dakle, neki, složi se oko nekog donekle modificiranog ili drugačijeg rješenja. Da li mi imamo odgovor na to ili smatramo da je sama činjenica da je nešto prošlo kroz Vijeće sigurnosti, garantira ujedno i jednoglasnost ili konsenzus u Europskom vijeću. Dakle, sama po sebi ova defakto jedina prava izmjena koja se ovdje legalizira ili formalizira, a to je da odluke Vijeća sigurnosti o sankcijama odnosno ograničavanjima se mogu primjenjivati odmah bez ili prije završene procedure u RH, kakav to odnos ima i kako se to odnosi prema odlučivanju unutar Europskog vijeća? Dakle, taj konsenzus je i dalje na snazi što se tiče sankcija koje provodi EU ili mjere ograničavanja koje provodi EU, a to u suvremenim uvjetima postaje složenije ja bi rekla ili nešto, nešto kompliciranije naročito ako uzmemo u obzir i činjenicu da se ovdje navodi kako Hrvatska to može pokrenuti temeljem recimo inicijative neke zemlje članice Europske unije, ali i nečlanice Europske unije. Dakle i neke zemlje izvan Europske unije. Mi u ovom času imamo jednu prilično kompliciranu situaciju recimo u odnosu na sankcije Irana. Kao što znamo postoji taj sporazum sa Iranom iz kojeg je Amerika izašla koji Europska unija pokušava održati i koji na neki način taj sporazum koji ukida veliki broj sankcija Iranu Europska unija pokušava na neki način spasiti. A s druge strane Sjedinjene Američke Države pojačavaju sankcijski režim kontra ili režim ograničavanja kontra Irana. Na koji način se Hrvatska - a to je treća zemlja možemo reći iako treća zemlja koja je originalno bila potpisnica tog međunarodnog sporazuma - na koji način se u tim situacijama Hrvatska odnosi? Još je složenija situacija kada se radi o pojedincima. Najčešće kada se radilo o mjerama ograničavanja to se odnosilo na pojedince tzv. tajkune uglavnom istočnoeuropske provincijencije. Dakle na pojedince koji u nekim slučajevima su ili investirali izvan svoje zemlje u pojedine zemlje Europske unije i na tim temama je dolazilo obično do prijepora ili sukoba na Europskom vijeću odnosno među državama članicama Europske unije i tu je bilo potrebno postići konsenzus da bi se mjere ograničavanja mogle uvesti. Mjere ograničavanja ili sankcije koje bi sama Hrvatska protiv nekoga uvela pretpostavljam da nisu ovdje na dnevnom redu iz niza razloga uključujući i ekstremnu neefikasnost koja bi to izazvalo. Ali taj sukob između razine odlučivanja Vijeća sigurnosti dakle Ujedinjenih naroda i s druge strane razine odlučivanja Europske unije koja to takve mjere proglašava i donosi konsenzusom mislim da postoji potencijalno kao jedan sukob u kojem bi se Hrvatska mogla naći sa ovom vrstom regulative u neubranom grožđu primjenjujući sankcije koje na kraju Europska unija prihvati pod recimo u nekoj drugoj formi ili proglasi u nekoj drugoj formi, nego što su one originalno proglašene od Ujedinjenih naroda. Dakle, na tu temu mislim da bi bilo dobro da date određeno objašnjenje na koji način se u tom slučaju Hrvatska postavlja. Ovisno o obrazloženju mi ćemo onda podržati ili ne podržati ovaj Zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pozdravljam državnu tajnicu sa suradnicima. I moram reći na početku da Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničenja i jednostavno smatramo da je to ustvari ažuriranje postojećeg zakona koje je dobro došlo i potrebno i da se potrebno uskladiti sa novim preporukama posebice MANIVAL-a kako bi bili dio jednog jedinstvenog sustava globalnog koji pokušava zaustaviti, spriječiti ili umanjiti financiranje terorizma ili pranje novca. Naravno novac peru samo isključivo oni koji ga imaju, tako da treba gledati i porijeklo novca kako se do njega dolazi. Jer obično osobe koje su vrlo utjecajne u pojedinim društvima su one koje i peru taj novac i na taj način kroz novac osiguravaju i svoj utjecaj u društvu. Ono što mi se čini jako važno je i to da ažuriranjem ovoga zakona i usklađivanjem sa preporukama FATF-a mi de facto dovodimo naše gospodarstvenike i tvrtke u jedan ravnopravniji položaj na međunarodnim tržištima jer ako poštujemo te preporuke neće biti predmet pojačane dubinske analize kada dolazi na određeno tržište, što će im sigurno olakšati njihovo gospodarsko poslovanje. Same sankcije s obzirom da se ovdje radi o sankcijama, ono što treba uvijek upozoriti radi se o mjerama kojima se pokušava utjecati na one koji donose odluke u pojedinim državama dakle, na vlast određene države. No vrlo često sankcije pogađaju više obične građane, nego što pogađaju nositelje i obnašatelje vlasti i u tom smislu razvio se koncept pametnih sankcija ili smart factions i ono što bi Hrvatska trebala svaki puta prije nego što pristane na određene sankcije bilo da se one donose u okviru Ujedinjenih naroda, Europske unije ili da se pridruži određenim jednostranim sankcijama inzistirati na analizi učinkovitosti tih sankcija. U konkretnom slučaju i na analizi kako će one utjecati na obične građane, koliko će oni propatiti zbog sankcija, a koliko će biti u mogućnosti izvršiti pritisak na vlastodršce da promijene politiku zbog koje se same sankcije i uvode. Ubrzavanje procedure unutar Republike Hrvatske primjer sankcija je nešto što je stvarno jako dobro došlo uključujući i ove pojačane ovlasti stalne skupine, jer ono što smo imali ponekad ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim državama da se sankcijama nisu primijenile u realnom vremenu odnosno od najave da će se one uvesti, pa do toga da papirnato stvarno bude sve provedeno i da državni organi ih mogu provoditi, uvijek je bio jedan vremenski razmak koji je dovodio do toga da su novci koji su bili na računima bili onda u međuvremenu podignuti i da nisu bili zahvaćeni sankcijama. Dakle, sankcije imaju vremena, a imaju smisla samo ako se odrade u realnom vremenu i ako se ne dozvoli onima koja jesu pod sankcijama da povuku svoja dobra sa mjesta gdje mogu biti predmetom sankcija na ona gdje ne mogu biti predmetom sankcija. Jako je dobro da se uvodi i virtualna imovina, nešto što dolazi evo sa 21. stoljećem, dakle, ažuriramo i u tom kontekstu zakon i to mi se čini važnim, kao i mogućnost objave popisa fizičkih i pravnih osoba koje su pod međunarodnim sankcijama UN-a ili EU, ta lista treba biti dostupna svima, uključujući i našim gospodarstvenicima da ne bi onako nehotice uletili u određene poslovne aranžmane sa tvrtkama, sa zakladama, sa čelitima koje su vezane uz terorizam, vezane uz financiranje terorizma ili uz neke druge nedozvoljene i protupravne radnje. Evo, ponavljam još jedanput, neću više dužiti, podržavam ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, drage kolegice i kolege, evo iskoristit ću ovu priliku još jednom čestitat vam i sa ovom naknadno, sve najbolje za Uskrs, evo krenuli smo raditi, imamo točke dnevnog reda koje možda onako na prvi pogled imaju manju vrijednost, onda imali smo aktualni sat, vjerojatno mediji su puno toga zabilježili, ali tema o kojoj ćemo govorit sada definitivno je važna i trebamo na neki način zajednički dati potporu i inicijativama i ovoj inicijativi i s druge strane vidjeti što se to događa kod nas da dovodi zapravo do toga da vidimo i u samoj preambuli zakona navodi se da je odbor stručnjaka Vijeća Europe Monivel, oni su dali isto tako i procjene i oko unaprjeđenja sustava pranja novca i financiranja terorizma, čim dobiješ preporuke, to znači uočavaju određena kretanja koja se događaju i treba to pažljivo pogledati i naravno, trebamo bit svjesni, sve tokove ne može se nikad predvidjeti, niti se sve može zaustaviti, ali ono što uočimo jedanput, to bi trebalo uvesti u praksu da se ne može ponavljati. Pratili smo kroz naše medije da upravo oblika pranja novca ima raznih, od onih nama možda banalnih, evo sad bilo je nedavno o slovenskim liječnicima, skupini slovenskih liječnika koja je kod nas deponirala novce, koje su da tako kažem, najblaže rečeno, prikupili od mita kojeg su dobivali. Da nije nešto malo, govori da je to iznos 1,2 milijuna EUR-a, prema tome, nekad iz onih vrlo malih stvari može se stvoriti novac koji netko odluči da će ga negdje gdje mu je blisko ako govorimo o geografskoj blizini, ako govorimo o nekoj jezičnoj blizini, da kod nas se to dogodi. Uglavnom kad se to otkrije, onda se opet postavi pitanje, taj novac je došao kod nas. Imamo isto tako i nekih većih razmjera, nedavno je bila skupina iz Italije koja je kod nas oprala negdje pretpostavlja se oko 180 milijuna kuna, što već nisu tako mali novci. Znači, događa se na više razina. Ovdje na kraju ne govorimo o nama, vrlo često smo tu pričali o ljudima u RH, koji kroz razne oblike pokušavaju oprati novac, najčešći je onaj oblik koji iz trgovačkoga društva i još ako je bolje, možda iz nečega što je u vlasništvu države, pretoče na privatan račun da se ne mora platiti porez, ali ne daj Bože još da to bude i za financiranje nekih aktivnosti kao što je terorizam, nadam se da nećemo imati takav slučaj. Ali, opet naglašavam, trebamo biti svjesni da bi se moglo pojaviti u jednom trenutku da dođemo na udar da netko utvrdi iz područja, s područja RH da je došao novac koji je možda negdje nekim obiteljima, državama, nanio zlo i upravo radi toga dajemo podršku ovoj inicijativi da idemo u ove izmjene. Ono što je bitno, utvrdili smo, svjesni smo to se i kod nas događa. Ali onda postavlja se pitanje što ćemo s tim transakcijama, kako njih uočiti? Ono što je karakteristika sustava u RH, a to je da sredstva koja se ispod 75.000,00 kn se na neki način ne evidentiraju, pa netko bi mogao tako malo po malo ako govorimo o onim sitnim parama, ubacivati kod nas i kreirati određenu svotu, naravno da je to mukotrpno. Ima onih koji dođu, pa kupe nekretnine, pa onda vidimo da ima i slučajeva gdje se upisuje vlasništvo koje je usred nesređenih zemljišnih knjiga se ne knjiži, pa ostaje nedorečeno, al tu ćemo reć ne samo da je iz vana, nego mi smo stvorili sustav u kome brojni i naši pojedinci ne želeći prikazati vlasništvo, zapravo tako skrivaju svoju imovinu. Znači, sve ono što mi možda i ovdje sitno radimo, to netko iz vana dođe, pa prepozna kao priliku da napravi veliki i ono što prepoznatljivo, što možemo se često susresti, možda i kroz komične situacije nekih serijala ili filmova gdje svi pomalo kradu, pa kradu oni mali, pa onda oni koji su im šefovi kradu, pa svi šute jel to je opće prihvatljivo. I isto tako možemo govoriti i o ovome da se događa na, vide da smo pogodno područje. Događaju nam se i razmjene gdje naočigled, na prvi pogled zapravo sve bi bilo legalno. Imali smo u slučaju Agrokora gdje je na jedan recimo polulegalan način, teško ga je izdefinirat kad je tu zakonodavstvo nekada nedorečeno, izvukao novac, pa je bilo za stvaranje novih akvizicija, za određene troškove, prebacuje na sredstva iz RH prema van, gdje je na kraju je to tamo izvlačeno i trošeno za vlastite potrebe. Prema tome, modeli su brojni. Imamo onda jedan model koji je možda isto vezan je uz ovu aferu koja je bila oko Agrokora, a to je stvaranje novoga novca putem mjenica. Znači nastaje novi novac koji trži se. On je nastao iz jedne obaveze koju stvoriš koja je papirnata, ali na kraju to postaje novac. Znači ja tebi dajem nešto što je možda negdje na nekom skrivenom računu, evo ja sada onako malo to ću i karikirati, a ti ćeš mi dati i obveznicu. Tu obveznicu ja pretvorim u novac i mi smo ga oprali. Znači na brzinu se može oprati. Sve ove primjere koje sam naveo pokazuje samo da postoje brojni fiktivni pravni poslovi koje bi trebale institucije nadgledati. I uvijek će reći netko onda – da ali vi tamo u Saboru vi ste izglasale te zakone i sada odjednom vama ne valjaju. Da, ali mi glasamo o zakonima. Zakon ne može nikada biti dovoljno detaljan da bi izgleda našu kreativnost spriječio do kraja. Ali bi institucije koje su nadležne za praćenje financijske pogotovo financijskoga tržišta trebale biti i osposobljene i trebale bi prepoznavati takve pojavnosti i ažurnije reagirati da ne bude da nam se dogodi kada raspravljamo o nekoj aferi da netko nam kaže – da, mi smo to uočili. To smo imali primjere iz Hrvatske narodne banke kada su rekli: „Da, mi smo to uočili pa smo na to upozoravali ali onda kada je jednom eskaliralo“ rekli: „Pa da ali mi smo vam to rekli.“ Vidimo sada da je na Shiri Lanci sam premijer rekao za ovu nezapamčenu tragediju – da, službe su bile upozorile ali negdje je to zapelo u sustavu. Bojim se da upravo kod nas se ne događa takav slučaj da nam zapinju takve pojavnosti i da onda oni koji su ključni donositelji odluka njih se na kraju prozove. Prozvat će se ministra, Vladu i one koji su odgovorni u tome zašto se nije ništa poduzelo. Jedan od problema koji se često pojavi je pitanje stvarnih vlasnika o kojemu treba isto tako ozbiljno razmatrati, gdje imamo prigodu vidjeti da se pojavljuju neke offshore kompanije ili neki strani fondovi koji u ime nepoznatoga vlasnika preuzimaju vlasničke udjele u Hrvatskoj. Sada evo u Nacionalu čitamo o INA-i gdje propituje se o tome da li će biti investicije u Rafineriju Rijeka, da li će ovaj da tako nazovemo neki prešutni dogovor koji se pojavljuje kroz medije da će Rafinerija Rijeka biti obnovljena. U tom slučaju bi sve bilo ok, a ako ne bi bila obnovljena onda bi Vlada poduzela određene akcije. Ali uvijek zaboravimo, postoji onaj dio što se vodi na skrbno vlasništvo, na skrbničkim računima koji bi mogao biti kako bih ja rekao evo mi u Mostu smo imali priliku kada se zasnivala Vlada bili smo onaj manji partner ali bez toga manjeg partnera se nije mogla praktično formirati Vlada. Ako bismo vidjeli samo da takav model na te što su vlasnici skrbničkih računa bi se prenio onda bi se sve odluke mogle donosit, ali oni žele iz tko zna kojih razloga biti prikriveni, Prema tome, prikrivenost koja stoji iza toga isto može biti nešto što je zapravo model pranja novca gdje se ne želi istaknuti niti ime, niti porijeklo imovine, niti razlozi zbog kojih se preuzima pogotovo evo recimo INA koja je imala strateški značaj u Hrvatskoj, udio. Ovo oko zemljišnih knjiga sam naveo, prema tome, htio sam biti na neki način konkretan, naravno dati potporu ovom prijedlogu, al bit konkretan da nama se događaju ti slučajevi, da te slučajeve ne možemo generalizirati, nego da treba ih zapravo utvrditi što omogućava njihovu pojavu, koje su odgovorne institucije da bi spriječile i ono što je najbitnije trebamo imati i nacionalnu kampanju podizanja svijesti da takve pojavnosti definitivno ne doprinose niti napretku, niti društva, niti države u kojoj živimo i da je trebamo po saznanju prijavljivati. Često nam se dogodi da upravo pojedinci koji primijete određene takve malverzacije nemaju dovoljno vjere u državne institucije da mogu napraviti prijavu, prijava koja će biti sa njihove strane obrađena, a da neće se izložiti možda tako pojedinca i da se utvrdi zapravo meritum stvari, a ne tko je taj koji je prijavljivao i preko koga će se prelomiti jer vrlo često u sudskim postupcima događa nam se da oni koji su krunski svjedoci kada dođu na unakrsno ispitivanje odjedanput su zaboravili ono što su naveli, pa smo evo imali tako pitanje oko novca koje je Sanader dobio, koje je zapravo prebačeno na račune kod jednog njegovog, ja ću reći partnera u to vrijeme, da taj novac odjedanput nikako da se vrati gdje pripada tj. da ga država traži i da ga konfiscira zapravo za ovo vrijeme i onda vidimo da tu događalo se puno takvih, ja bi rekao, malverzacija koje stoje iza toga, a naš pravosudni sustav nema alate ili nema dovoljno snage da može to odlučno odrezati. Evo, ja želim samo da predlagatelji i u okviru i ovoga zakona i drugih zakona koji će biti vezani za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma budu odlučni i da dobiju jasnu potporu ne samo evo ovdje i od vladajućih, nego isto tako i od opozicije i naravno ono što je još bitnije nakon što zakoni budu doneseni da se oni mogu i provesti i tu je osposobljenost vrlo važna i sloboda da mogu neovisno od bilo koje politike ili drugoga utjecaja provoditi mjere i sprječavati ovakva događanja. Ja se nadam da ćemo u životu nas koji smo još ovdje, moći reći da smo stvarno suzbili takve pojave na minimum minimuma, al svjesni da se to nikada ne može spriječiti do kraja, tako da evo mi ćemo dati potporu ovom zakonu. Hvala lijepo.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će sada završno u ime predlagatelja nešto reći poštovana državna tajnica Andreja Metelko Zgombić, izvolite.
Zahvaljujem, stvarno samo par kratkih riječi, htjela bih zahvaliti svim dosadašnjim govornicima, jer iz izlaganja je bilo vidljivo da možemo zaista računati jednu široku i veliku potporu zastupnika ovog visokog doma vezano za ove izmjene i dopune zakona. Ovim stvarno izmjenama i dopunama ćemo učinit ovaj naš zakon još boljim. Vezano za pitanje odnosa između sadržaja restriktivnih mjera koje se donose u okviru Vijeća sigurnosti koje su same po sebi obvezatne za sve države članice UN-a i onda odnos tih restriktivnih mjera koje se onda donose na razini EU u okviru zajedničke sigurnosne i vanjske politike, dakle, možemo dakle reći da naravno Vijeće sigurnosti donosi obvezujuće sankcije i one su kao takve obvezujuće za sve članice. Vijeće, EU i njezine države članice naravno imaju i zadržavaju pravo donijeti možda drugačije ali ne mjere koje bi bile u suprotnosti s onima koje je propisalo Vijeće sigurnosti nego dakle mogu biti šire, dublje i drugačije i o tome sve države članice kao što smo i čuli odluku donose jednoglasno, dakle konsenzusom jednoglasno i zaista je bilo slučajeva i to se još uvijek zna ponekad dogoditi da je čak samo jedna država članica uskraćuje svoju suglasnost iz nekih svojih partikularnih interesa, međutim to ne sprječava druge države članice samostalno u očekivanju odluke u okviru zajedničke sigurnosne i vanjske politike donijeti i uvesti te konkretne mjere. Dakle, imamo sankcije koje se donose u okviru Vijeća sigurnosti, imamo sankcije koje se zajednički dogovaraju u okviru zajedničke sigurnosne i vanjske, a kao što je ovim zakonom određeno jasno je da Vlada RH ima puno pravo i sama donositi zasebno određene mjere, bilo da bi one produbile, proširile one već postojeće ili čak donijele neke druge mjere za koje Vlada RH polazeći od vlastite političke procjene smatra, smatra potrebnim. Ono što je potrebno jest naravno da te mjere budu u skladu da nisu u suprotnosti s onima donesenim u okviru Vijeća sigurnosti kao ni one zajedničke sigurnosne i vanjske. Kad, spomenuto je bilo i tko može sve Vladi predlagati donošenje, čak možda malo i drugačijih dodatnih, dubljih, širih mjera, sadašnji prijedlog vrlo je široko koncipiran on omogućava Vladi naravno donošenje odluke po vlastitom nahođenju, mogu članovi ove stručne skupine, ali mogu zaista i treće države i čak je navedeno dakle ne samo države članice EU nego i treće. Zbog čega je to tako? To se posebno misli na one države članice Vijeća Europe koje su okupljene u okviru Manivol-a, vala iz koje zaista moguće u toj uskoj suradnji država članica Vijeća Europe, mogu imati sugestije i prijedloge za donošenje nekih novih mjera i sankcija. U svakom slučaju odluka u ovim konkretnim, ostaje na Vladi RH. I možda samo zaključno reći da smo u izradi prijedloga izmjena i dopuna te izmjene preko našeg Ureda za sprječavanje pranja novca već informira o njima, informirali i izvijestili Manivol i dobili smo vrlo dobre pozitivne povratne informacije o ovim prijedlozima koji su sad pred vama. I to je čak rezultiralo time da je Manivol odustao od posebnog evaluacijskog postupka koji je imao redovito predviđen za RH pod uvjetom da zaista ove mjere kao što su sad ovdje predložene pred vama budu, budu prihvaćene. Evo, slijedom svega navedenog stvarno smatramo da su ovi prijedlozi izmjena i dopuna vrlo kvalitetan doprinos borbi RH i u sprječavanju pranja novca i međunarodnog kriminaliteta. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja, prvo čitanje, P.Z. broj 622. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnim mjerama ograničavanja. I drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 108 za, 12 suzdržanih i 3 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine/B, drugo čitanje. P.Z. broj 627 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU Spomenka Đurić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici pred vama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova za razdoblje '14. – '20. i to B projekt odnosno B ugovor. Sukladno zakonu o sklapanju izvršavanja međunarodnih ugovora ovim zakonom se u stvari potvrđuje ugovor o financiranju između RH i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova u razdoblju '14. i '20. Ugovor je potpisan 7. prosinca 2018. godine u Zagrebu za RH u ime i za račun RH je potpisao ministar financija Zdravko Marić, a za Europsku investiciju banku je bio potpredsjednik, potpisnik je potpredsjednik Europske investicije banke gospodin Dario Scannapieco. EIB odnosno Europska investicijska banka je na sjednici odbora direktora održanoj 14., 16. prosinca 2014. godine odobrio Hrvatskoj okvirno kreditiranje za osiguranje nacionalnog doprinosa za sufinanciranje projekata koji se iz Europskih strukturnih investicijskih fondova u programskom razdoblju '14.-'20. i iznos okvirnog kredita je 600 milijuna EUR-a. Ugovorom o financiranju osigurava se nacionalni doprinos za sufinanciranje projekata iz Europskih strukturnih investicijskih fondova koji proizlaze iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija '14.-'20., kao i velikih projekata iz instrumenta za povezivanje Europe tzv. CEF instrument. Ukupan iznos zajma je 300 milijuna EUR-a, dok je ukupan iznos prvog dijela tog zajma na 300 milijuna EUR-a u potpunosti povučen u rujnu 2017. godine. Sredstva iz prvog dijela projekta dodjeljivala su se uglavnom projektima za pokrivanje nacionalnog dijela sufinanciranja za korisnike državnog proračuna. Kao što svi znate pretpostavljam ukupna vrijednost Operativnog programa Konkurentnost i kohezija procijenjena je na 8,1 milijardu EUR-a, a ugovorom o financiranju se onda osigurava sufinanciranje projekata iz područja prometa, energetike, okoliša uključujući područja vezana uz upravljanje otpadom i otpadnim vodama, zdravlja, istraživanja razvoja, zaštite prirode, socijalne infrastrukture, informacijske i komunikacijske tehnologije te urbane obnove. Nositelj projekta je Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU u svojstvu upravljačkog tijela za Operativni program Konkurentnost i kohezija koje će kao i za prvi dio ovog zajma biti odgovorno za provedbu projekta i biti će glavni sugovornik Europskoj investicijskoj banci vezano uz odabir pojedinačnih projekata za sufinanciranje, planiranje financijskih alokacija za provedbu projekata te praćenje napretka provedbe projekta i izvještavanje prema investicijskoj banki, banci, kao što je to bilo i u slučaju prvog dijela ovog zajma. Zajmoprimac je RH koju predstavlja Ministarstvo financija. Ja stoga predlažem da se, obzirom da nema puno promjena u odnosu na prvi dio ovog zajma da se ovaj prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora i prihvati. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice obzirom da je ravnatelj Središnje agencije za ugovaranje i financiranje projekata izjavio da je donijelo provedbeno tijelo SAFU-a 689 odluka o nepravilnosti zanima me i to ukupno iznosi 500 milijuna korekcija, znači pola milijarde, zanima me koliko će se zapravo od tih 500 milijuna korekcija, nepravilnosti, nezakonitosti financirati iz ovog zajma, koliko je na čekanju i koliko će se isfinancirati iz ovog zajma o kojem danas raspravljamo.
Odgovor poštovane državne tajnice. Ne, ne tu s mjesta, s mjesta.
Zahvaljujem na pitanju poštovana zastupnice, hvala, zahvaljujem na pitanju poštovana zastupnice kao što sam rekla zajmom EIB-a odnosno kreditnim sredstvima se financiraju samo prihvatljivi troškovi, a vi svakako dobro znate da troškovi financijskih korekcija nisu prihvatljivi troškovi, tako da ne neprihvatljivi troškovi neće financirati iz ovog zajma, a i na svakom je od korisnika da osigura način na koji će financirati neprihvatljive troškove.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvažena državna tajnica da li su u okviru ovih 600 milijuna EUR-a iz ovog fonda mogu sufinancirati i projekti jedinica lokalne i regionalne samouprave u okviru Projekta Slavonija i projekti obrtnika i poduzetnika? Zašto to pitam? To sam istako i na savjetu za Slavoniju da bi već sad kapaciteti proračuna jedinica lokalne samouprave su bukirani da nemaju više sredstava za sufinanciranje i praćenje projekata. Evo npr. u Brodsko-posavskoj županiji gdje su ugovorili nekih 10-tak projekata energetske obnove zdravstvenih ustanova i škola to je iznos preko 100 milijuna kuna i županija mora dići kredit da bi sufinancirala ovaj iznos, znači za druge projekte nema novca. Pa vas pitam da li iz ovoga fonda se mogu sufinancirati ti projekti odnosno da li će onda putem Projekta Slavonija naše općine i gradovi, obrtnici imati prednost kod korištenja ovih sredstava za svoje projekte? Hvala.
Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani zastupniče, kroz ovaj zajam kao što sam rekla u izlaganju osigurava se nacionalna komponenta za sufinanciranje velikih projekata koji se financiraju iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija i iz instrumenta za povezivanje Europe tzv. CEF instrumenta. U okviru projekata koji se prilažu i kojima se opravdava ovo sufinanciranje mogu biti i neki projekti koji se provode na područjima jedinica lokalne i regionalne samouprave, međutim primarno su to projekti kojima se osigurava nacionalna komponenta za korisnike državnog proračun. Za sve one drugi koji to nisu sredstva za sufinanciranje projekata se osiguravaju na neke druge načine poput recimo raspisivanja javnog poziva za osiguranje sredstava za sufinanciranje projekata koje osigurava u konkretnom slučaju naše ministarstvo, Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU. Pristup je jednak prema svima, na jednak način to pravdamo, a da li će u okviru projekata kojima će se pravdat kreditiranje [[Upadica: Hvala.]] ući i neki od projekata poduzetnika ili eventualno jedinica [[Upadica: Hvala.]] lokalne ili regionalne samouprave zavisi o tome da li će i za koji od tih projekata sufinanciranje se osigurat iz …/nerazumljivo/… hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovana državna tajnice sa suradnicama ovdje imamo i sami ste rekli nešto što se ponavlja, nažalost ono što mi moramo reći da evo gledajući da koliko dobijemo sredstava iz EU onaj dio koji trebamo sami sufinancirati pokaže se da evo ni to ne možemo vlastitim snagama. Tu vidimo zapravo kolika je slabost, zapravo financijska ta slabost naše države gdje normalno ako vam netko pokloni, gledam u okviru kohezijske politike, znači u ovom periodu smo negdje predviđeno da dobijemo negdje 9,45 milijardi EUR-a mi bismo otprilike 1,5 milijardu trebali sami sufinancirati u okviru ovih 7 godina, ali mi to nemamo vlastitu financijsku snagu. Jedan zajam 300 milijuna EUR-a smo potrošili negdje 2017. sad dolazi nova tranša još 300 milijuna upravo sami ste rekli idete financirati ove velike, znači kapitalne projekte koji bi trebali bit, ali svaki taj zajam, on današnju potrošnju odgađa za buduće vrijeme. Ja razumijem da je naravno zaduživanje po ovim uvjetima je vrlo povoljno i onda će ekonomski netko reć zašto da trošite vlastita sredstva koja možete negdje dalje utrošiti ako već možete dobiti tako povoljne zajmove. Al ono što imamo često prigodu vidjeti da zapravo ta sredstva koja bi bila oslobođena kroz takve povoljne zajmove, nisu ona sredstva koja se sada mogu utilizirati u ovome trenutku i donijeti taj ubrzani rast. Imali smo primjere upravo oko samih zajmova da nam se dogodi da evo 300 milijuna EUR-a sada uzimamo zajma koji ćemo kroz dugi period vraćati, s druge strane, pošalje nam netko na naplatu jamstvo, državna jamstva, kao što je u slučaju Uljanika i mi ih sve poplaćamo u roku par mjeseci. Znači, možemo, nekada kad je stvarno bitno, možemo, kada hoćemo, možemo, kada napravimo dobru preraspodjelu možemo i moramo. Nekad moramo napraviti i taj napor, idemo napraviti napor da nešto iz vlastitih sredstava potrošimo, da ne bude samo zaduživanje. Raduje se zapravo nacija kada sluša vijesti koje premijer prenese, pada nam razina, općenito znači, naših zaduženja, javni dug je manji. Međutim, kad pogledamo onaj, veličinu njegovu, on lagano raste, on ima tendenciju laganoga porasta odobrenjem zapravo i zaduživanjem ovim novim, mi ćemo još malo nadodati na to. Znači, stalno moramo činiti nove napore da bi nam rastao naš, naši proračunski prihodi, da bi nam rastao naš BDP i da bismo onda mogli pokazivati u postotku koliko se to smanjuje, ali nikako da dođemo do one supstance koliko je to ukupno novca koje naša država, gledajući kad bi to podijelili po broju stanovnika, koliko svaki stanovnik u jednom trenutku duguje. Iscrpili smo puno financijskih instrumenata tijekom ovog vremena, evo i sam sam bio u Vladi sa ministrom Marićem i prateći njegov rad, nakon toga sva moguća, zapravo sve moguće pogodnosti trenutke koje smo imali niskih kamata smo odradili, odradili, refinancirali naše obaveze, postigli niže kamate, znači, upravo na tim kamatama, zamislite koliko su bile velike te kamate kada refinanciranjem samo obaveza smo došli da nam pada naše opće zaduženje. Zamislite da dotaknemo se jednom, zagrebemo u glavnicu, da počnemo jednom vraćat tu glavnicu, da nema na što kamata doć, bila velika, bila mala, kamata je kamata, ona nas opterećuje i zapravo na neki način kao što pratimo kod neke visoko zaduženih država postanu predmet dogovora moćnih sila kako da im se otpišu njihove kamate, njihova zaduženja, ali mi kao članica EU naravno ne trebamo niti pomišljati da se nađemo u takvoj situaciji. Sada će se izglasati ovo zaduženje i financirat ćemo, naravno, to bi trebalo, ti svi projekti trebaju postići novi zamah, prvo kroz gradnju, pa onda kasnije kroz svoju uporabu, trebali bi donositi nove prihode, ti prihodi da ovo financiraju, al onda vam se događa novi momenat, idemo novo proračunsko razdoblje, novi prijedlog je Europske komisije da se nacionalna komponenta poveća, a povećala bi se sa 15 na 30% i naravno da smo mi protiv. Mi smo protiv jel nemamo tih sredstva, znači, pokazujemo sada i s ovim da nemamo sredstva ni za 15%, a kad dođemo do 30% imat ćemo ogromne poteškoće i svi napori i ministra Marića sada i cijelog sustava koji radi, bit će na neki način unazađeni jel nećemo stvarati novu vrijednost. Ali iskustvo koje smo vidjeli kroz vraćanje državnih jamstava pokazuje da možemo, da možemo odvojiti prostor i da možemo pokrivati naše potrebe. Ovdje kroz raspravu sam čuo, isto evo od kolege Vlaovića, lokalna samouprava, regionalna, već su lagano prezaduženi, znači, intenzitet povlačenja europskih projekata se polako, ušao je u jednu kolotečinu jel na početku je pokrenit ga možda u SDP-ovoj Vladi bilo teže, onda malo kad se to zarolalo, sada dolazimo, trebamo to iskoristiti, tko god je malo agilniji od čelnika lokalne ili regionalne samouprave, oni su postigli napredak, financiraju i trebaju svoje sufinanciranje zatvoriti i zadužuju se. A nedavno smo slušali isto tako analizu na što su se potrošila decentralizirana sredstva? Na povećanje plaća. Znači, raste masa plaća. E sad, ako ćemo tako gledat, onda se može opravdano postavit pitanje lokalnim samoupravama, kad nam kukate, idete prigovarati, mi nemamo za naš udio, a kako ste imali za povećanje plaća? To je bilo prvo što ste uspjeli riješiti i onda kažete, onda kad to povećamo, onda opet nemamo za europske projekte i ja sam, ja znam i siguran sam u to da Ministarstvo financija kad je radilo prijedlog decentralizacije, zapravo fiskalnoga izravnavanja da je tada imalo cilj da ta sredstva se utroše u razvojne projekte, al vidimo da kada nekome daš previše novca odjedanput i ne staviš mu okvire u kojima se treba kretati, onda se to sve skupa pretvori samo u, ja ću reći nešto što ljudi kolokvijalno govore, političko uhljebljivanje, vjerojatno postoje potrebe, al ako su svi cijelo ovo vrijeme mogli funkcionirati i gdje se govorilo o viškovima radnika i o svemu i odjedanput kad dobiješ sredstva, onda što povećaš broj zaposlenih. Znači, vrlo se ponašamo nekada neodgovorno. Naravno da gledajući s ovim sredstvima ćemo pokriti financiranje velikih projekata, al ono što ostaje i dalje jedna velika obaveza koju treba razmatrat, a to je pitanje financijskih korekcija na projekte koje, evidentno je da će ih biti koji bi mogli biti značajnog iznosa i trebaju biti isto tako pokriveni da li iz ovog zajma il će biti pokriveni iz nekoga novoga zajma ili ćemo reći u našem proračunu kada bude novi proračun pa će stajati ovoliko sredstava moramo osigurati da bismo pokrili te financijske korekcije. Sve u svemu 300 milijuna eura koji će se sada uzeti zapravo samo otvara još jednu Pandorinu kutiju u kojoj jasno je da bilo koji novi ciklus projekata koji bi trebali biti kapitalno značajni, kapitalno intenzivni zahtjeva novo zaduživanje i opet zaduživanje, zaduživanje. I s druge strane slušajući priče mi se, naš javni dug u postotku opada ali u nominalnom moramo biti svjesni da će rasti koliko u ovim povoljnim okolnostima niskih kamata jedne ekspanzije okruženja u kome je i naše gospodarstvo koje je takvo kakvo jeste uspijeva rasti, pokazuje samo da u jednoj manjoj, samo da je manja recesija, samo da se promjene, zapravo financijski uvjeti kreditiranja može nas dovesti ponovno u jedan težak položaj da zapravo sami sebi stvorimo krizu. I vrlo treba biti odgovoran prema zaduživanju i ja vjerujem evo da ćete i ove riječi uzeti u obzir da sredstva koja će se uzajmiti će biti potrošena stvarno na projekte koji mogu osigurati stvaranja dodane vrijednosti da ta dodana vrijednost bude u vrlo kratkom roku pa da stvara zapravo i nove prihode koji mogu financirati evidentno nove obveze koje ćemo opet morati financirati iz novih zajmova, povoljnih, nepovoljnih ali zajam je uvijek zajam. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti će poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između RH i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine Klub HDZ-a će podržati. Naime, tu se radi o drugom čitanju pa je dobro napomenuti da je na temelju članka 207.a Poslovnika Hrvatskoga sabora zakoni kojima se potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju a postupak donošenja pokreće se podnošenjem Konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju ugovora što je ovdje slučaj. Uvodno bih podsjetila da je Europska investicijska banka institucija EU za dugoročno kreditiranje i u vlasništvu je država članica EU. Svoja dugoročna financijska sredstva stavlja na raspolaganje za potrebe zdravih ulaganja kojima se pridonosi ostvarivanje ciljeva politike EU u Europi i izvan nje a djeluje u oko 160 zemalja. Pristupanje EU RH je postala punopravna članica Europske investicijske banke a do dana smo sa EIB-om sklopili 42 ugovora za 8 zajmova izravno RH i 34 zajma uz državno jamstvo u ukupnom iznosu od oko 4,76 milijardi eura. Govoreći o ugovoru o financiranju o kojem danas raspravljamo okvir za kreditiranje vrijedan je čuli smo od državne tajnice ukupno 600 milijuna eura i Odbor direktora EIB-a odobrio je Hrvatskoj u prosincu 2014. godine u svrhu osiguranja nacionalnog javnog sufinanciranja projekata iz operativnog programa konkurentnosti i kohezije. Prvi dio zajma u iznosu od 300 milijuna eura ugovore ne 2015. godine i u potpunosti je isplaćen Hrvatskoj a iskorišten 2017. Prvi obrok zajma potpisan je 2015. godine i omogućio je hrvatskoj Vladi da pokrene veliki broj projekata od primjerice modernizacije pruge Zaprešić-Zabok, izgradnje pročistača otpadnih voda na Krku, izgradnju i sanaciju vodovodne i komunalne infrastrukture u Vukovaru, Petrinji, Rovinju, Županji, Vodicama, Šibeniku, izgradnju i opremanje službe za palijativnu skrb Varaždinske bolnice u Novom Marafu i studentskih domova u Virovitici, Vukovaru i Osijeku te pokretanje pilot projekta e-škole. Ovaj drugi dio zajma o kojem danas raspravljamo je ugovor o financiranju između RH i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja eu fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine koji je potpisao naš ministar financija gospodin Zdravko Marić i potpredsjednik Europske investicijske banke 7. prosinca prošle godine. Zajam je vrijedan 300 milijuna eura kao što smo čuli uz mogućnost otplate do 25 godina i indikativnu fiksnu kamatnu stopu od 1,654%. Projekti koji se sufinanciraju zajmom odnose se na prioritete definirane navedenim operativnim programom a uključuju sektore prometa, zaštite okoliša, zdravstva, istraživačku razvojnu infrastrukturu, zaštitu prirode, socijalnu infrastrukturu, informacijske i komunikacijske tehnologije, urbanu regeneraciju te gospodarenje vodama i otpadom. Ministarstvo financija ugovorom je određeno kao predstavnik zajmoprimca a Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU glavni je partner u provođenju projekata i komunikacije sa Europskom investicijskom bankom vezano za alokaciju podprojekata te nadzor i izvještavanje. Mislim da se svi možemo složiti da su uvjeti kreditiranja prihvatljivi i dobro definirani. Ovakav model osiguravanja sredstava pokazao se kao prikladno rješenje za osiguranje nacionalne komponente sufinanciranja projekata. Malo prije čuli smo i od kolega na koji način oni vide i povlačenje sredstava iz eu fondova. Drago mi je čuti da kolega Panenić kaže da se to konačno zakotrljalo. Zato ovom prilikom bih voljela istaći par podataka. Često izgovaramo neistinu da Hrvatska više uplaćuje no što koristi sredstva EU. Početkom ovog mjeseca objavljene su točne brojke. Hrvatska je od svog ulaska u EU uplatila u zajednički proračun 19,7 milijardi kuna a iz EU primila 34,1 milijardu čime je ostvarila plus od 14,4 milijardi kuna. Dakle 14,4 milijarde kuna je Hrvatska tako govoreći na dobitku. I kad to stavimo u omjer to je više od 10% planiranih prihoda ovogodišnjeg proračuna. Sa zabilježenim sve bržim intenzitetom apsorpcije europskih sredstava, taj iznos će se sigurno i povećavati. Trenutno treba znati da u Hrvatskoj preko 80% svih investicija, javnih investicija, kao i 8 306 privatnih poduzeća financira se nepovratnim sredstvima EU. A to znači, nova infrastruktura, novi vrtići, nove poduzetničke zone, nova radna mjesta, itd. Govoreći o tekućem stanju na današnji dan, imamo 86 otvorenih natječaja, vrijednih preko 11,5 milijardi kuna. Za ilustraciju što znače sredstva iz EU fondova, osvrnula bih se i na najnovije podatke uloženih sredstava u okviru projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Kroz operativni program Konkurentnost i kohezije te kroz program ruralnog razvoja, do sada je ugovoreno 52% sredstava od zacrtanog, a zacrtano je 18,750 milijardi kuna, odnosno do sada je ugovoreno gotovo 10 milijardu kuna. Malo bih rekla i o brojkama i izvještaju koji imamo sa 31. ožujka. Iz EU fondova, gdje nam je na raspolaganja 10,727 milijardi eura, ukupna vrijednost objavljenih poziva je preko 9 milijardi eura, što je 85% sredstava, dok je ugovoreno 66%, a do tog datuma, znači do kraja ožujka je plaćeno sredstvima korisnicima 21%. Zbog sveg tog, Klub HDZ-a podržat će ovakav zakon i vjerujemo da će kao što je bilo i na matičnom saborskom Odboru za regionalni razvoj i europske fondove, bez glasa protiv da će se, isto tako, donijeti i u ovom HS-u jer donošenje ovog zakona, smatramo da su uvjeti vrlo dobro i dobro ispregovarani i da je ovo stabilni izvor sufinanciranja nacionalnog udjela. Jamac je realiziranja i velikih infrastrukturnih projekata, čija vrijednost premašuje stotine milijuna kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika, ovaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS-a, uvažena državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Povijest suradnje između RH i Europske investicijske banke započinje još davno prije nego što smo i postali članica EU, to je još od 2001. godine. Razlog postojanja Europske investicijske banke kao financijske institucije EU, prije svega je financiranje kvalitetnih, održivih, razvojnih projekata koji potiču ciljeve europske, koji potiču dakle politike EU. To se financiranje odnosi ne samo na države članice, nego i na partnere, države partnere i one koji će postati članicama EU, premda ne znam koje su to države, dakle cilj, cilj prije svega, tih sredstava je jačanje gospodarstva koje jača onda europske integracije. U razdoblju od 2001. godine sve do danas, RH zajedno sa EIB-om zaključila je ugovore vrijedne preko 2 milijarde eura i financirano je preko 3 tisuće projekata. Sredstvima EIB-a financirali su se i još se uvijek financiraju projekti vezani uz malo i srednje poduzetništvo i sektor industrije, turizma i usluga, financiraju se projekti javnih i privatnih poduzeća koja ulažu u projekte bazirane na znanju, održivosti, infrastrukturi i zaštiti okoliša. Stoga je suradnja sa EIB-om za RH izuzetno važna s obzirom da su vrlo povoljni uvjeti, financijski uvjeti koji su povoljni, kako cjenovno, tako i ročno. Ovaj zakon o kojem danas raspravljamo odnosi se na financijski aranžman koji je postignut između RH i EIB-a o financiranju nacionalne komponente EU fondova 2014.-2020. točno odnose se na drugi dio zajma u visini od 300 milijuna eura. Naime, još u prosincu 2014. godine, EIB je i sa RH odobrio okvirno kreditiranje za osiguranje nacionalnog doprinosa u visini 600 milijuna eura. Odobreni iznos okvirnog kreditiranja ... [[Govornik se ne razumije.]] financiranja projekata koji proizlazi iz operativnog plana programa Konkurentnost i kohezija. Iz tog razloga, dakle, i ovaj zakon ima oznaku B jer u onoj oznaci A odnosno onih prvih, bilo je prvih 300 milijuna eura, koje je realizirano u potpunosti sa 2017. godinom. Predlagatelj u opisu cilja koji se želi postići ovih zakonom navodi, cilj projekta i sufinanciranje projekata iz područja prometa, energetike, okoliša, zdravlja, istraživanja i razvoja, zaštite prirode, socijalne infrastrukture, informacijske i komunikacijske tehnologije te urbane obnove. Dakle, ne navode se konkretni projekti, već se oni dakle, navode se načelno. Ne znam zbog čega nisu navedeni konkretni projekti iz razloga jer njih zasigurno nema na stotine. Operativni program Konkurentnost i kohezija na koji se ovaj zajam odnosi sadrži 30 projekata iz područja prometa, zaštite okoliša i svega onog dakle, što je navedeno kao cilj financiranja ovoga zajma. Da li je, dakle, razlog što neki projekti nisu realizirani poput centara za gospodarenje otpadom ili nekih drugih većih projekata, mislim da to ne bi trebao biti razlog da o tim projektima i ne govorimo. Činjenica je da je prvi dio zajma koji je ugovoren 2014. godine u visini 300 milijuna eura je realiziran tek 2017. godine. Ta činjenica zapravo govori o sporosti, o tromosti ukupnog sustava povlačenja sredstava EU fondova. Nije grijeh uzeti zajam, pogotovo po ovako povoljnim uvjetima, naime, 1,7% fiksne kamate, 25 godina rok otplate, I druge države članice koje koriste strukturne kohezijske fondove, koriste dakle ovaj alat, a puno su financijski kapacitiraniji i zdraviji nego što je to RH. Dakle nije grijeh zadužiti se, ali grijeh je taj novac ne potrošiti pametno, odnosno onako kako je to predviđeno. Uvijek kada se u ovom Visokom domu govori u naslovu, dakle kada je u naslovu teme eu fondovi onda se zapravo govori uvijek i o isplativosti eu fondova, govori se o brzini i načinu povlačenja eu sredstava pa je kod mnogih kolega kojima je eu besmisao jedan od glavnih argumenata kako više uplaćujemo u proračun eu nego što povlačimo van. I kolegica Juričev je govorila nešto o tome, zapravo to nikad nije bila činjenica pa to nikad i ne bi trebao biti argument. Hrvatska, bilo bi tragedija kada bi država kao što je naša, jedna od najnerazvijenijih država eu bila u minusu u smislu uplaćivanja i povlačenja sredstava iz eu proračuna. A da je to kojim slučajem i činjenica, odnosno da je to kojim slučajem i tako to još uvijek ne bi bio argument k tome da je eu besmisao jer tako jedna prejednostavna računica ne govori o svim onim benefitima koje EU sama po sebi donosi. Ali opet uza sav iskorak kojeg Vlada i ovo ministarstvo komunicira i koji se prezentira i takav je u dvoznamenkastim ili čak troznamenkastim postocima u napretku povlačenja eu sredstava RH usprkos tome još uvijek je među najlošijim državama i po brzini i po visini sredstava koji su privučeni iz eu fondova. To je zato, ne zato što vi u ministarstvu to tako želite ili ne zato što ste vi u ministarstvu ne kapacitirani nego zato što je cijeli sustav zapravo takav da nas sputava i sprječava da bismo u tome bili uspješniji. Za ovo razdoblje do 2020. odnosno do 2023. godine mislim da je već kasno ali moglo se napraviti pretpostavke da u idućem financijskom okviru od 2021. do 2027. za koje su sve naznake da će biti jednako obilat kao što je i ovaj, dakle nekakvih 11 milijardi eura odnosno nešto manje, dakle mogli smo sada uspostaviti zdrave temeljem da u budućem razdoblju možemo povući brže i jednostavnije ta sredstva. A da bismo to ostvariti trebali bismo učiniti nešto što nam i EU govori da činimo a to su strukturne reforme, prije svega u dva sektora a to je javna uprava i lokalna samouprava. Kako bi se poboljšala učinkovitost ovog prvog, odnosno kako bi se osnažili kapaciteti ovog drugog. Zakon kojim se uredi državne uprave bez jasnih ovlasti, zadataka i uloga ... [[Govornik se ne razumije.]] sa županijama koje su ionako već birokratizirane do zla boga nije strukturna reforma. Jačanje izvršne vlasti na lokalnoj razini na uštrb predstavničke vlasti nije strukturna reforma. Čitav niz zakona koje je ovaj Visoki dom na prijedlog Vlade usvojio odnosi se na lokalnu samoupravu, odnosi se na regionalni razvoj, to nisu strukturne, nisu strukturne reforme. I sve to nažalost neće RH učiniti boljom odnosno kapacitiranijom u povlačenju eu sredstava. Međutim ono što ću reći na kraju a to je ono što je navijestila kolegica Juričev pa će i Klub SDP-a podržati ovaj zakon, bilo bi licemjerno kada bi bilo drugačije, naime ugovor o zajmu sa EIB-om sklopila je SDP-ova Vlada 2014. godine i ovo je izvrstan alat u dobrim rukama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a sada će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice sa suradnicama. Dakle, od ovih 300 milijuna eura koliki je zajam uzimajući otprilike kolika je nacionalna komponenta sufinanciranja to bi sve skupa moglo biti negdje milijardu i pol eura investiranja ako je 20%. To je ogroman novac, od toga bi se moralo moći vratiti i ovih 300 milijuna i još mnogo više od toga, to je dobra stvar i to treba napraviti pod povoljnim uvjetima, ove institucije su zato izmišljene, dakle Europska banka naravno je zato izmišljena da pomažu u ovakvim situacijama. Dakle što se tiče ove konkretne situacije, mislim da ona samo pokazuje da zaista možemo imati, ako se dobro pripremimo možemo imati i ozbiljne gospodarske i financijske koristi od članstva EU. Međutim, htjela bih reći nekoliko rečenica o nečemu na što ovaj zakon ukazuje. Suprotno onom što se obično misli, veliki projekti, obično se misli da su to veliki projekti oni koji, na kojem se može povući najviše sredstava iz eu fondova zato što se za jedan projekt vežu velike sume. De facto najviše se sredstava može povući za dobro razrađen spektar ako hoćete programa u kojima sudjeluju jedinice lokalne i regionalne samouprave, naročito lokalne samouprave. To je nešto za što mi fond nemamo. Mi imamo taj famozni natječaj u ministarstvu ali nemamo fond koji bi garantirao da svaki projekt jedinica lokalne samouprave koji se kvalificira za europska sredstva automatski ima garantiranu participaciju nacionalnu kolika je potrebna. A to su ljudi dragi, to je način na koji su zemlje koje su u tome bile najuspješnije su povukle najveću količinu sredstava jer su napravile domaće fondove, osigurale u svom proračunu sredstva za praćenje projekata jedinice lokalne samouprave. Ako ozbiljno razmislite, pogledate te općine i gradove, tu je nekih 5, 6 standardnih projekata s kojima se obično barata. To je voda, kanalizacija, ceste, neka škola, vrtić ili tako nešto, zbrinjavanje otpada, to su klasični projekti na koje gotovo sve jedinice lokalne samouprave reflektiraju ili im trebaju. Dakle, napraviti prototip tih 5, 6, 7 koliko se već odluči projekata za jedinice lokalne samouprave koji se onda samo prilagođavaju financijski veličini te jedinice i osigurati na razini države zajednički fond u našem proračunu, zajednički fond koji bi garantirao da svatko tko se kvalificira za europski novac ima osigurano domaće praćenje. Dakle, ima osigurano tih 20, 25, 30 ovisno o tome o kojem se projektu radi posto. To bi nam ne samo omogućilo da sa puno manje novaca puno više napravimo, nego bi nam omogućilo da maksimaliziramo iskorištenost Europskih fondova u Hrvatskoj. I ovaj zakon koji radite za velike projekte i činjenica, naime cijela odluka o suradnji sa Europskom bankom i činjenica da je to potrebno za velike projekte i osigurat za velike projekte je dodatni ja bi rekla krunski dokaz, da je to apsolutno neophodno osigurati za projekte jedinica lokalne samouprave, dakle za općine i gradove. Ja vas molim da razmislite o tome i idete, mi ćemo GLAS i HSU će podržati ovo što ste danas predložili, ali idite u tom pravcu, da ako vam treba ova vrsta praćenja za velike projekte razumljivo i logično da ona još više treba za općine i gradove, a ta sredstava mogu utrostručiti, učetverostručiti lokalne proračune. Dakle, sa relativno malim sredstvima osiguranim na nivou države u jednom takvom specijaliziranom fondu koji ništa ne traži osim da se projekt kvalificira ja europska sredstva. Čim ste dobili europska sredstava, država vas prati. Što znači da za 20 ili 30, između 20 i 30% novaca kupuje 100% projekta. I mislim da s ovim pokazujete da je to zaista nužno i za općine i gradove, prema tome ne polemiziram sa ovim prijedlogom, mislim da s time svakako treba ići, ali on dodatno ukazuje da je takav isti model nužno napraviti i za općine i gradove, pa predlažem da svakako idete u tom pravcu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Saše Đujića, nema ni njega, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo, evo kad govorimo o kreditu koji će Hrvatska podignuti da bi imala vlastitu komponentu tj. da bi ostvarila, uvijek se sjetim riječi i danas i hvalospjeva premijera Andreja Plenkovića, koji uvijek spominje suficit, svega je suficit, a uostalom nije imao dovoljno sredstava u proračunu, nije se moglo omogućit da imamo ovaj novac za sufinanciranje znači ovih projekta iz nacionalne komponente što govori da će ovo kreditno zaduženje u biti na 25 godina, jel kolko godina u biti ovaj će biti u biti zaduženje građana. Znači, gdje je taj suficit, sad se postavlja glavno pitanje zbog čega mi imamo ne samo ovaj suficit nego mi samo ova nacionalna komponenta znači do 2021. godine znači ona je 15% s tim da moramo znati da će se i …/nerazumljivo/… da će se kohezijski fondovi se smanjivati znači da će biti 30 da se predviđa da će biti 30% i naravno da tu triba i snažan i jak glas Hrvatske da Hrvatska to ne triba financirati u iznosu komponente domaće 30%, ako su druge države koje su koristile kohezijske fondove plaćale 30%, a mi smo po povlačenju sredstava još uvijek na dnu. To je činjenica to sam govorio i povjerenici Jurovoj jer jednostavno prema Hrvatskoj se ne mogu odnositi kao prema koloniji da se samo ovaj izvlači novac i ova sredstava koja su, vidljivo je da ima i lokalne samouprave imaju ogroman problem od grada Rijeke poglavito sad koji će imati problem grad Split, tako da ovde taj suficit nije vidljiv na način na koji premijer predstavlja i hvali ovaj Hrvatsku, ali vidljivo je to i po rezultatima povlačenja sredstava iz EU fondova, a poglavito kad govorimo o znači o pola milijarde kuna neplaniranih, ovaj pola milijarde kuna nepravilnosti koje će morati platiti naši građani. Pola milijarde kuna u projektima nije mali iznos, a i 260 povreda znači imamo …/nerazumljivo/… znači zakonitosti ovoga postupka provedbe iz ovih fondova. 679 čak i puno više evo. Ja bi samo kratko još jednom, žao mi je što činjenice izlaze na vidjelo kad nema premijera Plenkovića koji naravno u diplomatskim rječnikom tako ga inkubator stvorio i na taj način se i ponaša da jednostavno obmanjuje pod ovim svjetlima sabora, obmanjuje hrvatsku javnost jer jednostavno i rezultati su vidljivi zbog čega podižemo ovaj kredit. Vidili su da nemamo poljoprivredu, da imamo poljoprivredu da jednostavno ispada da u Hrvatskoj imamo suficit proizvođača mlijeka. Mi nemamo suficit proizvođača mlijeka jer nikad manje nismo proizvodili mlijeka nego sada pa čak eto potpisali smo i ugovor tj. ne ugovor nego smo ovaj protokol određeni sa Narodnom Republikom Kinom potpisali koliko imamo mlijeka sigurno za 2, 3 sira, ne znamo koliko ćemo izvest u toku godine 2 ili 3 sira i ne znam jel su dogovorili kako će to izvoziti, hoće ti tankerska plovidba Kina, tribat ćemo dovoljno kapaciteta, Kina, koliko ćemo mi mljekarskih proizvoda proizvesti tj. danas sam i dokazao da se to uglavnom radi za mlijeko koje se proizvodi u Srbiji, Imlex, mlijeko koje je u biti je otvorilo fiktivno u Sinju svoju mlekaru i to mleko oni u biti distribuiraju na područje EU, a naravno da će im RH sad pomoći izlobirati da to mlijeko iz Srbije, koje se proizvodi u Srbiji, da se distribuira u Kinu i to je istina, jel da je drugačije onda bi ovi projekti i sredstva bila povučena iz EU fondova, onda ne bi bio suficit u potrebi da ne bi morali dizati kredit na 25.g., onda ne bi bilo problema da će pola milijarde kuna nepravilnosti morati naši građani platiti i naravno da se mi moramo svi skupa izboriti da ne bude 30% nacionalna komponenta, a to će poglavito, ti projekti će poglavito i najviše opteretiti lokalne samouprave, tako da ta priča o decentralizaciji u biti će se odbiti kao bumerang jel neće biti dovoljno sredstava, a ponavljam opet u velikim gradovima, Gradu Zagrebu gdje se Milan Bandić hvali brojnim projektima, ovo, ono, a vidjeli smo da je i on u proračunskome problemu ogromnome jel previše tih fontana i svega sve ne koje je napravio. Vidimo u Splitu je ogroman problem zbog pravnih nerješavanja određenih imovinsko pravnih problema, što može dovesti i grad Split u problem, Rijeku i brojne druge lokalne samouprave. Ja bi o ovome govorio još samo završno, Vlada govori da je suficit, iskoristili samo 17% sredstava iz EU fondova od predviđenih 10,5 milijardi do 2021.g., na dnu smo po ovome, po povlačenju sredstava iz EU, što govori da nije tako sjajno i bajno, a tome opet ponavljam i svjedoči 2/3 prazne RH. Mi nemamo hrabrosti, znači, iskoristiti svoje nacionalne resurse, evo tek poslije svih ovih rasprava, ići na jedno od najznačajnijih pitanja suverene, određenih, to je znači isključivi gospodarski pojas, tek će ići u noćnim satima, naravno, pod, da se sakrije od javnosti, gdje bi mi morali zaštiti naš teritorij tj. naše more, to je naša obaveza i prema budućim generacijama, a ne da koristimo nekakvog čudnovatog kljunaša od ZERP-a tj. jedan, čak i njega nismo koristili, jedan znači, i njega smo čak suspendirali da bi se dodvorili Tajaniju i da bi Talijani u biti profitirali tj. fašista jedan i volim naglasit jel on želi da je moja Dalmacija i Istra talijanske što je netočno, ali zbog dodvoravanja tim činovnicima jednostavno sva ta priča koju premijer Andrej Plenković jednostavno, ja bi ga pozvao da se skinu naočale, da se obrišu naočale i da pogleda stvarnost u 2/3 RH. On prisiljaje načelnike da potpisivaju zemljište da bi preuzeli ne znam tko, Rusi, on jednostavno prisiljava, on jednostavno se ponaša toliko bahato da se nije tako ponašao ni Mao Ce-tung, evo nedavno je bila tu i premijer Narodne Kine i to kolege iz HDZ-a znaju, ja sam danas i … [[Govornik se ne razumije]] u majici jel su mene prozvali, meni je žao što nema više čobana, pa su rekli mi nemamo jednostavno, ono što imamo, imamo poljoprivredu i turizam. A mi imamo jedan problem, mi imamo problem što nam se smanjuje proizvodnja domaća, poglavito prehrambenih proizvoda, a turizam nam raste i to je jedan od najveći problema, a zbog čega? Evo zbog ovoga što nismo iskoristili EU fondove i što smo ušli u EU na koljenima i sad dovezli smo se u poziciju da od pustog hvaljenja smo dovedeni na to da moramo znači podizati kredit, a da nismo mogli iz vlastitog proračuna u biti osigurati sredstva za, znači vlastitu ili nacionalnu komponentu tj. denacionalnu, regionalnu i lokalnu, samouprava će također biti u ogromnom problemu, poglavito ako prođe da nacionalna komponenta mora biti sa 15 na 30% što će biti još značajnije i još teže. Evo, nadam se da će se to zaustaviti, međutim, kada vidim ponašanje i obmanjivanje javnosti na način koji predstavlja ili prezentira javnosti Vlada RH kao da sve cvita, al nije to tako jel, jednostavno nije, mi jednostavno i od obrazovanja, i od poljoprivrede, i odnosa sa susjedima iđemo pokornički, ne rješavamo svoje probleme, jednostavno mi smo dovedeni u poziciju da se moramo zadužiti kod suficita. E sad kakav je sad taj suficit da bi imali nacionalnu komponentu za ove projekte za EU fondove, ne znam kako će to pojasniti premijer Plenković, ali ponavljam, čovjek je nastao iz diplomacije, naravno, tu je taj inkubator koji, iz inkubatora koji upravlja RH i predsjednica i predsjednik HS i premijer i bivši premijer je naravno iz inkubatora čovjeka koji ima ogromnu moć na nje, to je Budimir Lončar i naravno da oni to znaju odraditi, vrlo lipo prezentirati, to je dugogodišnje iskustvo koje je prenešeno iz bivše države i na taj način oni znaju to dobro prezentirati i jednostavno da je, ne znam, imamo slobodnu i samostalnu RH, nažalost, sve više i više praznu, ja se očekivan da će se nać snage, da će se vratiti nada u RH i da će se polja orati, neće biti korov, da će biti navodnjena polja, kao što je Sinjsko koje nije navodnjeno, a ne da se moramo zaduživati za projekte, a tih koji su nastali u tome inkubatoru ja mislim da će ih narod poslati u povijest jel jednostavno niti govore narodnim jezikom, niti ih interesira narod, njih interesiraju njihove diplomatske karijere kako su i nastali. Znači, jednostavno iz toga su legla izašla. Hvala lijepo.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Grmoja.
Poštovani kolega Bulj, lijepo ste elaborirali, znači, ovu situaciju oko nacionalne komponente gdje se mi zadužujemo, zadužujemo, znači dižemo kredit do 2042.g. gdje će nas Vlada zadužiti 300 milijuna EUR-a, a premijer cijelo jutro priča o suficitu, gdje su ti novci. Isto tako istaknuli ste i problem nepravilnosti znači koje imamo, o kojima ću ja također govoriti u svojoj raspravi, znači pola milijarde kuna nepravilnosti. Čak ste rekli da ima 200 i nešto nezakonitih troškova, ne ima ih puno više, 689 nezakonitih troškova, znači loše se upravlja i loše Hrvatska upravlja znači izvlačenjem sredstava iz eu fondova, ne ostvarujemo svoj puni potencijal. A svakako kao politička opcija, kao MOST nećemo dopustiti niti u Europskom parlamentu da se povećava ova nacionalna komponenta za Hrvatsku s obzirom na potencijal koji u ljudstvu dajemo zapadnim zemljama. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Grmoja da danas, premijer Plenković kada je govorio evo o problemu znači mljekarske proizvodnje i proizvoda u RH gdje mi niti polovicu svojih proizvoda ne proizvodimo, premijer Plenković kaže da je to jednostavno interes Kine na nas tj., ma ne Kina glede svoje interese i znači imamo mljekaru koja je otvorena fiktivno Republika Srbija i ona samo služi za uvoz, mi smo kao da imamo banane, da Hrvatska recimo izvozi banane. Tako i ovo mlijeko koje će dolaziti iz Srbije i Republike Srpske. Znači on jednostavno tu nije odrađivao za naše poljoprivrednike domaću proizvodnju, razvoj mljekarske proizvodnje tako i ostalo, jednostavno on tu pogoduje srpskoj mljekarskoj proizvodnji. I izvozu. Tako da cijela ta priča koju je ona danas tu govorio jednostavno nije ostavila dojam a poglavito zbog toga što se je hvalio suficitom a mi dižemo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite. Kolega Grmoja, vi ste na redu, ako želite, ako ne, ne, nemojte.
Razmišljam duboko, da. Dakle rekao sam znači u ovoj replici koju sam uputio kolegi Bulju da jednostavno imamo situaciju da se diže kredit a isto tako imamo poruke koje se odašilju iz samog vrha Vlade, vidjeli smo da premijer Plenković je danas imao u pripremljenoj svojoj bilježnici znači poruke koje šalje oko toga da situacija u Hrvatskoj nikad nije bila bolja, da imamo suficit, da raste BDP iako je BDP puno manji nego npr. za vrijeme Vlade Tihomira Oreškovića, znači usporava BDP ali jasno je kad Hrvatskom upravlja osovina HNS i HDZ, znači Ivan Vrdoljak, Andrej Plenković, Milan Bandić, Milorad Pupovac da ne možemo ništa bolje ni očekivati bez obzira na te PR poruke koje stižu iz samog vrha države i na prostor kojeg premijer dobiva u medijima kako bi slao te poruke. Nije mi danas dopustio predsjednik Sabora da izrazim povredu Poslovnika jer je premijer tvrdio da niti jedan medij u Hrvatskoj nije pod kontrolom vladajuće stranke a svi znamo kako funkcionira HRT, koji ljudi su analitičari na HRT-u. Evo upravo sam sada uputio jedan dopis etičkom povjerenstvu i tražio očitovanje oko aktivnosti na javnoj televiziji prof. Pere Maldinija kojeg je HDZ predložio znači u etičko povjerenstvo a taj čovjek je sad analitičar, znači dvorski komentator kojeg uvijek iz HRT-a zovu da bi on sinoć izjavio da će HDZ sigurno osvojiti 6 mandata. To je ta javna televizija ali meni nije uopće danas dopušteno bilo da o tome govorim što je u duhu komunističke partije Jugoslavije čiji je HDZ duhovni slijednik a uostalom najviše članova komunističke partije Jugoslavije je prešlo upravo u HDZ. I ako pogledamo ljude koji danas čine okosnicu hrvatske Vlade od gospodina Plenkovića koji je pisao rad o Kardelju, znamo svi iz kojeg backgrounda on dolazi od gospodina Božinovića do našeg glavnog državnog inspektora Andrije Milkulića jasno je o kakvim se tu ljudima radi i to je upravo ovaj inkubator o kojem ste vi gospodine Bulj govorili inkubator Budimira Lonačara i ekipe znači koji su nam postavili sve te kadrove koji upravljaju nažalost Hrvatskom dugi niz godina. I jedino je u onom kratkom periodu Hrvatska bila slobodna ali biti će ponovno. Tada smo uspjeli neke stvari odraditi, ukinuli smo ured Stjepanu Mesiću, znači otvorili smo arhive, ali HDZ ih je ponovno zatvorila. Ali vratiti ću se sada jer vidim da je predsjedavajući vidno nervozan, vratiti ću se znači ovoj temi.
Je jer govorite o stvarima koje nemaju blage veze sa temom, po običaju.
Dakle, da, da, imaju, imaju veze sa temom jer za ovako loše rezultate su odgovorne uprave ove strukture. Znači mi sada imamo u ovom programu europskih fondova 2014. do 2020. sufinanciranje od 15% i tu nacionalnu komponentu ćete sada vi financirati iz kredita. I ono protiv čega ćemo se mi žestoko boriti znači da u ovom razdoblju 2021. do 2027. ta nacionalna komponenta da se povisi na 30%. Ja sam uvjeren da će naši europarlamentarci sigurno se žestoko u Briselu boriti za to da ta komponenta ostane 15% i da se više sredstava znači dodijeli onim zemljama koje su pogođene iseljavanjem. Tu je prvenstveno Hrvatska. Mi silne novce ulažemo u to da obrazujemo mlade ljude i onda nama ta kvalificirana radna snaga odlazi u zapadne zemlje, odlazi u Njemačku, odlazi u Irsku i smatramo da zbog toga je potrebno povećati sredstava koja su dostupna tim zemljama koje su pogođene iseljavanjem prvenstveno Hrvatskoj koja je time jako pogođena iako to premijer Plenković nikako ne želi vidjeti. On situaciju u Hrvatskoj vidi nekakvim ružičastim naočalama i to je ono što je nama apsolutno neshvatljivo. Što se tiče realizacije europskih sredstava tu je realizirano samo 17%. Jednom sam prilikom kandidatu za eu izbore gospodinu Sokolu u jednoj emisiji postavio pitanje budući da je profesor na sveučilištu, kada bi vaš student riješio test 17% kakvu biste mu ocjenu dali. Nije imao odgovora na to. Znači kakva ocjena se može dati Hrvatskoj ako je samo 17% realizirala sredstava, jasno je da je to ocjena nedovoljan. To nije ni blizu onog, ja sam bio profesor pa me ono mole učenici, ajde profesori dvicu dajte, duju, znači ali sa 17% i sa najboljom voljom ne možeš nagurati na duju. Znači da imaš najbolju volju da ga ne oboriš, ne možeš mu dati ocjenu dovoljan. A onda kada uzmemo još da imamo tu pola milijarde kuna nepravilnosti, znači pola milijarde kuna nepravilnosti od Pelješkog mosta do zračne luke Dubrovnik gdje će također biti nepravilnosti i još ovih 689 nezakonitih troškova o kojima je govorio kolega Bulj. Znači jasno je da se europskim fondovima loše upravlja, koliko god se PR predsjednika Vlade, ministrice Žalac koja je i ogromna sredstva dala određenim dnevnim listovima, svi znamo za te ugovore koji postoje, nećemo ih sada ovdje imenovati, trudio nas uvjeriti da hrvatska Vlada radi izvrstan posao. To je laž i obmana, to hrvatski građani vide. Znači ja sam uvjeren da će ovakvoj politici doći kad-tad kraj. Evo tu je znači kolega Bulj prije mene imao raspravu, on je jednome despotu, jednom kriminalcu Ivi Sanaderu rekao da će doći i njemu kraj i došao je kraj. Trčali ste svi oko Ive Sanadera u plavim šuškavcima i kolega Borić vjerojatno, znači klicali ste mu, on je bio nedodirljivi vođa. I na što je sada došao Ivo Sanader? Na nekoliko kvadrata zatvorske ćelije, na to da kako kaže jedan komentator ne može pogledati ni drugo poluvrijeme lige prvaka jer u 10 mora ići na spavanje. Na to je došao. A na to će doći i oni kojima sada vi također kličete. Ako i ne dođu vi ćete ih se sami odreći ako ostvare loš izborni rezultat. Nikad neću zaboraviti kada ste srušili Vladu premijera Oreškovića, vozili smo se u automobilu kolega Bulj i ja prema jugu i zove sadašnji ministar Oleg Butković Miru Bulja i kaže ajmo se presložiti, postavite za premijera koga god hoćete. A mi kažemo potpisali smo za raspuštanje Sabora, idemo po prvi put na nove izbore, ne možemo prevariti građane. A kaže sadašnji ministar Butković svaliti ćemo sve na Karamarka. A do jučer ga je branio i glasovao znači i podržavao to da se sruši premijer Orešković. Znači podržavao Karamarka u aferi konzultantica. To je vaš način odnosa i prema politici i prema ljudima i prema moralu, ali tome načinu vladanja će jednom doći kraj i toga morate biti svjesni ali tada će za vas biti puno teže nego što mislite. Tada će za vas biti puno teže nego što mislite. Neće to proći tek tako jer to nezadovoljstvo u narodu tinja, ono raste, svakog dana, ljudi su sada, jer jednostavno događa se jedna apatija, malodušnost kada vide što se sve događa i ovdje u Hrvatskom saboru, kakva trgovina se događala, ali ljudi će shvatiti da moraju nešto poduzeti, da ne mogu samo biti nezadovoljni nego da oni moraju određene stvari napraviti kako bi se to promijenilo jer u njima je ključ. Znači vi želite da oni budu defetistički, vi želite što više ljudi iseliti iz Hrvatske jer vaša stranačka vojska će izaći na izbore. Ali ima u Hrvatskoj još dovoljno ljudi koji se slažu sa ovom majicom koju je nosio kolega Bulj danas, bolje je biti čoban nego stranačka ovca. Ne žele ljudi više biti vaše stranačke ovce, ne žele ljudi podupirati vašu politiku, znači da vi od toga imate jedini koristi a da građani imaju samo štetu od vas i vaših politika. I to je ono što će se morati mijenjati i mi ćemo to sigurno snažno zagovarati. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Grmoja kada govorimo o eu fondovima i kada govorimo o onome što je bitno primjer, evo rekli smo Pelješki most, neka se gradi, međutim činjenica je i o tome bi mogli više govoriti da smo mi, drugi, da nisu nama, da smo mi očuvali svoje firme, evo kolega Borić to bolje zna, da se nisu bojali tuneli na štetu tih tvrtki kao što je Konstruktor, Vijadukt, Lavčević koji su gradili u drugim državama i donosili dobit nama. Mi danas nama moraju to graditi Kinezi i taj novac izvlačiti. O tome oni najbolje znaju. Pa zamislite koliko je novca samo na bojanju tunela otišlo. I naravno da je sad opet Kalmeta glavni čovjek Andreja Plenkovića. Nego tko će biti nego ti uvijek isti. Znači to je loša poruka. Najprije ste uništili tvrtke koje su trebale graditi Pelješki most, hrvatske tvrtke. Ali opet neka se gradi ali uništiti hrvatske tvrtke to je katastrofa.
Sljedeća replika, odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Bulj, jasno je ovdje znači i kakva se politika provodila i što se radilo. Mislim da mnogi danas nisu ni shvatili što ste vi napravili i koju poruku ste poslali, znači nije problem u tome da se u Hrvatskoj uvozi mlijeko iz drugih zemalja nego da je u Sinju bila jedna investicija koja je predstavljana da će služiti revitalizaciji znači stočarstva u tom kraju a zapravo je to fiktivna mljekara koja služi da se uvozi mlijeko iz drugih država koje nisu u EU a da naš premijer poručuje da ćemo mi izvoziti mlijeko u Kinu a istovremeno se smanjuje naš stočni fond, smanjuje se proizvodnja, smanjuje se proizvodnja mlijeka. Znači tako da u tom smislu jasno je da je to laž i obmana i ja bih uvijek bio skloniji zemljama zapadne demokracije nego komunističkoj Kini i despotskoj Rusiji. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo, pa profesore Grmoja pitali ste koju ocjenu dati učeniku ako riješi 17% testa, a ja bi profesore pitala vas kad date učeniku ispit da li uzimate nakon 10 minuta ili čekate 45 minuta pa onda oduzmete mu ispit, pogledate koliko je riješio pa mu date ocjenu. Ova sredstva su na raspolaganju RH do 2020. odnosno +3 do 2023. za sada imamo raspisanih natječaja 85%, 66% ugovorenih i 21% naplaćenih. Prema tom ajmo sačekati 2023. jer znamo da za onu prethodnu smo iskoristili 100% sredstva, a onda davati ocjenu i Vladi i ministarstvu.
Odgovor, poštovanog zastupnik Grmoje.
Dakle, kolegice jasno je da je ovdje prošlo puno vremena od sata, jako malo je, jako malo je vremena ostalo, ako je učenik riješio u tom vremenu samo 17% ne znam kako osim ako prepiše, a ovdje nam prepisivanje neće pomoći može riješiti puno više nego što je u ovom periodu, periodu riješio. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, pa evo želim i ja nešto reći o ovom zakonu kojim trebamo potvrditi zajam između RH i Europske investicijske banke jer činjenica jest da neki ne, neki zastupnici ne žele uvažavati ono o čemu govorimo i što je tema jednostavno koriste svojih 10 minuta za njima poznate teorije kojima pokušavaju pokazati sebe kao velike znalce u svemu u biti pojima nemaju ni o čemu. Tako da kad ih čuje čovjek jednostavno se nekad pita danas da li zaista imamo prostor da razdvojimo istinu od laži i što u cijelom tom kanalu i šumu uopće možemo, koji oni stvore ovaj reći, a da bude vrijedno i da nešto naučimo. Jer Europska investicijska banka nije prvi puta u Hrvatskoj, čuli smo već i u izlaganju klubova da imamo priliku biti dio takve jedne organizacije koja je praktički znači u vlasništvu svih zemalja koje čine EU i ima zadatak znači pomagati sredstvima sve ono što čini dobro svakoj zemlji u smislu projekata. Tako da mogu i sam osobno reći da sam bio također jedan državni dužnosnik, pomoćnik, državni tajnik koji je rješavao pitanja infrastrukture upravo u obalno otočnim županijama. Imali smo vrijedne zajmove upravo Europske investicijske banke i svi ti projekti danas stoje i u općinama i u gradovima i Zagore i Cetinske krajine i Knina i dolje od Cavtata do Umaga i po cijeloj RH. Na taj način promatrati život, neki dječji vrtić koji je nastao u nekoj općini, kojeg je omogućila tada država sa svojim sredstvima i ta banka sa svojim dijelom sredstava koje će država vraćati u 20-tak godina je nije ništa drugo nego ono što rade i svi doma sa svojim nekakvim ambicijama ili projektima. Kada želimo napraviti kuću ili svoj stan, zadužimo se i pokušavamo u 20 ili 30 godina steći taj i takav stan, a imati ga sada i vraćati ga 30 ili 20 ili 15 godina. Tako da sve ove priče tko je kakav, tko je bolji ili gori nemaju nikakve veze s ovim što je dobra namjera da se ugovori udio RH u sufinanciranju projekata koji će proći na natječajima, na javnim pozivima i koji će se dogoditi u RH do 2023. godine. I mislim da zaista nakon ovoliko sredstava, to nije malo 4,76 milijardi samo s ovom bankom imamo i razvoju banku Vijeća Europe CEB koji također pomaže RH i mnogim gradovima i općinama, pitajte načelnike i gradonačelnike što mu znači kad dobije 10 miliona kuna iz nekog zajma pa ne mora dati 10 miliona kuna iz vlastitog općinskog ili gradskog proračuna. No, znali su to i u Metkoviću građani pa su ovu ekipu odmah maknuli čim su vidjeli s kime imaju posla, nakon 4 godine aus znači odite ća, sad mogu i za Bruxelles ako žele, tako da ovaj vrlo dobro prepoznaju tko zna koristiti sredstva europskih fondova i tko zna koristiti razne druge pomoći da to ne moraju platiti iz vlastitih sredstava i sve to ide na korist građanima. A sve ove ostale priče kažem mogu biti za one koji su neuki ili ne znaju. Kao i priča ne upravljate fondovima, upravljamo fondovima i vidljiva je razlika 2019. u odnosu na ono što smo naslijedili 2015. ili ono što smo naslijedili tek ili kad smo tek počeli, to je vidljivo. Ali da mi netko danas govori kao jednom od čelnika lokalne samouprave da je lako napraviti sanaciju ne znam odlagališta koje košta 30 ili 40 miliona kuna, da je to samo puknuti prstom kao što kažu u MOSTU i riješiti u 5 minuta, to nije tako, to je obična laž. Jer za mnoge projekte treba i te kako pripreme, a kad se pripreme kad se provede nabava onda ide realizacija, povlačenje je zadnja stanica u cijeloj toj priči. I stanje realiziranih sredstava je danas puno, puno više od ovih koji ovdje danas se stalno spominju, ali samo pitanje plaćanja kao završnog akta je nešto što dolazi nakon što si dobio uporabnu dozvolu i prošao sve evaluacije onako kako trebaju biti. A da je to uredan posao to govore samo kontrole koje se pojavljuju nakon nekoliko godina nakon što ste i završili već prve projekte gdje opet sve mora odgovarati onome što je bilo napisano negdje. I učimo se nekakvom redu, a ne pričama u kojima je sve lako pogledom ili nekakvim razmišljanjem ili blaćenjem svih svojih kolega oko sebe jer na taj način mi smo nešto kao veliki, a vi ste ostali mali ili ništa ne znate. Naučite nešto u MOSTU, bili ste na lokalnim izborima, dobili ste dvije lokalne samouprave, to je veliki uspjeh HDZ ja mislim ima negdje pola nekih 250 ili više tih lokalnih samouprava i vjerojatno ljudi vide da se tamo nešto događa. Ima razloga za to. A vi nikada se nećete oporaviti od onog dana, od dana kada vam je premijer rekao tajnici da spremi tamo rješenja i tri rješenja šta ja znam za ostavke vaših ministara. Imali ste 2 puta šansu da pomognete, da sve to što znate ovdje, da to realizirate sa HDZ-om sa ovom Vladom, ali ste vi radije nakon 6 mjeseci pobjegli u oporbu i rekli prst u uho i lijepo pričat da nas svi razumiju. Gospodo odgovornost i vlast obvezuje, to nije bježanje od odgovornosti. Tako da vi možete i dalje pričati što god hoćete, na nama je da 2021. isporučimo ili do kraja 2020. isporučimo nekakav rezultat kojeg smo obećali. Da li će to zadovoljavati vas ili vaše članove ili vaše birače ja to ne znam, ali sam siguran da građani razumiju tko želi ili tko dobro želi njima i tko želi raditi za njih. Tko se svaki dan trudi da i ovo što danas imamo kao zakon, kao što imaš zaduženje na gradskom vijeću pa načelnik želi uzeti kredit, pa mu vijeće da suglasnost, tako i Vlada želi uzeti ovaj zajam, a sabor će dati svoje mišljenje. Ovo je dobra stvar, vrlo povoljne kamate, do sada ja mislim i najpovoljnije što smo dobivali i to je ročnost koja kaže da ćemo 25 godina sigurno godišnje ne znam u povrati 100-tinjak miliona kuna moći vrlo brzo u 3 ili 4 godine riješiti mnoge od ovih projekata. Ako vi danas građanima Krka koji rade projekt od 400 miliona kuna kažete da ste vi protiv tog da uzmu 85% sredstava koje su dobili iz fondova i još da im osiguramo 15% čak da gotovo oni za badave dobiju, znači bez vlastitih sredstava, da dobiju moderni, najmoderniji sustav odvodnje, vodoopskrbe, pa onda ste vi protiv njih vi to ne razumijete i zato su vas iz Metkovića smijenili, odmah na prvom mandatu, jer niste razumjeli što su vam građani poručili kad su vam dali priliku, dali su vam priliku da učinite taj grad boljim. Vi ste smijenjeni i dali su priliku nekome drugome. Tako je i sa ovom Vladom, imali ste priliku, sami ste htjeli otići i sada slušamo žuć, slušamo nekakvu ljutnju, nervozu, razočarenje vlastitim poduzetim aktivnostima koje ne rezultiraju ničim osim pokušaja da vrijeđate sve ove kolege ovdje koji sjede ne biste li sebi izgledali dobro. To nije zadatak ovog zajedno, ovdje govorimo o 300 miliona EUR-a koje želimo ili možemo vraćati u slijedećih 25 godina i koji trebaju nadomiriti sredstva udjela u fondovima koje RH preuzima po svim programima. I ja mislim da ništa tu nema loše ako to možemo napraviti, a da bi razumjeli i suficit onda govorimo o konsolidiranom suficitu svih razina od lokalne, regionalne do državne. Jer postoji i državni proračun, a postoji i konsolidirani proračun i to morate pročitati. Tako da nemojte brkati pojmove, ne izgovarajte neistine kako bi sebi izgledali dobro i građane vodili u krivom smjeru jer jasno je da smo u ovih 6 godina ipak povukli 14 milijardi više, to je 14 milijardi više mogućnosti nego što smo ih imali ili bih imali da nismo ušli u EU i tko god govori drugačije bit će demantiran i na kraju cijelog financijskog razdoblja kada će taj postotak biti puno, puno veći kao i iznosi puno veći. I kad vidite Hrvatsku koja je veliko gradilište gdje se grade i studentski domovi i učenički domovi i škole i dvorane, vrtići u nebrojeno općina i gradova, kad vidite luke, kad vidite znači sve što od infrastrukture možemo gradimo, najveći dio je zato što smo najveći dio sredstava dobili iz fondova EU i ne moramo ih davati iz naših vlastitih nacionalnih sredstava. Oni koji to razumiju vidjet će to na terenu, oni koji ne razumiju pa neće razumjeti nikada.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika, prvi je poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega Boriću vidim da je ovdje cijeli aparat saborski gospodin Bukarica u službi HDZ-a, to mi je drago vidjeti ovaj što se tiče ovoga što vi govorite, dogovorite se sam sa sobom ja sam za vas predobar polemičar da biste vi sa mnom polemizirali, jer ste prvo rekli da je MOST izbačen iz Vlade, a onda ste dali jednu protutezu da je MOST pobjegao od odgovornosti. Pa dogovorite se sami sa sobom jesmo li mi izašli iz Vlade ili smo izbačeni iz Vlade da biste mogli sa mnom polemizirati, a nemojte plasirati proturječne teze. Znači, a vi, vi da ste nešto dobro radili za Hrvatsku, vi ste radili samo dobro za sebe, vi ste bili znači pomoćnik u ministarstvu kad su se bojali tuneli i to je ono što vas smeta. Gospodin Bačić je nosio crne torbe, gospodin Šuker je znači bio dio tih struktura [[Upadica: Poštovani zastupnik Borić, odgovor.]] i to su činjenice [[Upadica: Kolega.]] to su činjenice [[Upadica: Kolega.]] to vi ste gospodine Šuker [[Upadica: Kolega Grmoja isteklo vam je vrijeme.]] bili jedan od ključnih Sanaderovih [[Upadica: Isteklo vam je vrijeme kolega Grmoja.]] ljudi, tako je [[Upadica: Prestanite govoriti.]] vi ste znači bili Sanadrovi ljudi [[Upadica: Kolega Grmoja dajem vam opomenu…]] i vidi se.
… jer kršite Poslovnik. Izvolite kolega Bačić je dignuo, molim vas ajde, nemojmo si dobacivati iz klupe. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, povrijeđen Članak 238. Poslovnika, kolega Grmoja uporno laže, da uporno laže i svaki puta kada spominje mene ispada zadnji lažov u ovome saboru. On dobro zna da ja nisam nikome nosio torbe, ponajmanje Ivi Sanaderu, to bi gospodin Grmoja trebao znati i on zna, ali namjerno me kleveće ne bi li pokušao [[Upadica: Dobro kolega Bačić, ovaj…]] iskamčiti neki politički poen. Gospodin Grmoja bi trebao gospodine potpredsjedniče [[Upadica: Kolega Bačić, molim vas nemojte vrijeme, vrijeme nemojte premašivati vrijeme.]] on bi trebao voditi računa o sebi i o svojim članovima obitelji, kad govori i optužuje i druge kleveće.
Dakle, kolegi Grmoji sam ja već dao opomenu prema tome ovaj, molim vas. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera, a pardon oprostite odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Moram, moram odgovoriti ovom koji je kao najbolji u polemiziranju ne, oni kad su htjeli pobjeć onda su napravili potez da ih se izbaci, to tako ide, tako da ovaj vidite i sami da ste htjeli biti u hladu oporbe, prst u uho i ne razmišljat o ničemu i ovdje ispadat vrlo važni iako ja nekad ostanem iznenađen da jedan intelektualac, profesor povijesti koji djeci je predavao itd., koristi takav rječnik i difamira pojedince ovdje nekakvim lažima i neistinama. To je dozvoljen oblik političke borbe, ali to je toliko ispod razine normalnoga da kažem da su vas u Metkoviću brzo kako to kažu u narodu skužili i potjerali odmah jer ste i tamo rekli da ćete ostat u Metkoviću, a onda ste odmah otišli u Zagreb, a već vam ni Zagreb nije dosta, vi biste i u Bruxelles. Znači toliko o vama, vi da ste išta znali i da išta možete vjerojatno biste nešto napravili. Ja i vi možemo po cijeloj obali pokazivat ću prstom gdje sam [[Upadica: Hvala.]] imao svoje nekakve momente [[Upadica: Hvala, vrijeme, vrijeme je isteklo.]] gdje smo pomagali, a vi pokažite što ste vi to iza sebe ostavili.
Zadnja replika, slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo, kolega Borić ima ljudi koji naprosto ne mogu podnesti da se u ovoj Hrvatskoj nešto napravi, pa kad vidi da Hrvatska iskoristila svoje institucionalne mogućnosti da pod vrlo jeftinim sredstvima ovoga kamatama osigura sredstva s kojim će se financirati određeni projekti da se povuku sredstva iz, koje Hrvatska može povući iz EU onda naprosto padaju u trans laži izmišljanjem svega skupa. Zato se na to ne treba uopće obazirati jer iza ljudi ostaju djela, a ne riječi, a osobito lažne riječi, djela su tu, u djelima uživaju građani RH, a u lažima uživaju jedino oni koji ih plasiraju, ali ne ni oni dugo.
Odgovor poštovanog zastupnika Borića, molim vas nemojmo vikati iz klupe, ajde molim vas.
Gledajte, znači došli su danas s namjerom da provociraju tokom cijelog dana od aktualnog sata do sada jer oni druge politike nemaju. Izazovi, budi sebi važan, nema veze za djela, djela su to što ostaje ljudima, građanima i to će ovaj zajam omogućiti. Kažem iza njih nije ostalo ništa, jednostavno sjećat će ih se jednog dana kad odu s ove scene po ničem. Tako je bilo kad su prvi puta imali šansu, tako je bilo drugi puta i tako će to završiti. A sve ove ostale priče, ja vrijedim toliko, vrijedim ovoliko procijenit će građani. Tako da je na nama da govorimo o dobrim stvarima, oni nek se bave s onim što se bave, lažima, neistinom, izmišljanjima jer im to jedino važi, jedino važi i kao takvi će biti i ocijenjeni i na prvim slijedećim izborima, jer jednostavno što od njih možete očekivati osim da vam se ovako kao i danas podignu, izvrijeđaju vas, kao i predsjedavajućeg i svakog i onda su sebi važni i misle da je to doprinos [[Upadica: Hvala, vrijeme je isteklo.]] ovoj državi.
Kolega Grmoja vi ste digli povredu Poslovnika? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Članak 238. znači kolega Borić se, je odgovarao i komentirao nas kao saborske zastupnike, a nije se referirao na kolegu Šukera i na temu ove rasprave, a to je zajam, a vi ga niste, nisam čuo da ste ga upozorili.
Ne on je odgovarao kolegi Šukeru.
Ne, ne on je pričao, on je gledao okrenut je bio prema meni, a ne prema kolegu Šukeru.
Gdje je netko gledao je irelevantno, procjenjujem da nije povrijeđen [[Upadica: Da, da, zanimljivo.]] Poslovnik. Ovaj, zadnja, zadnja replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Borić slušao sam pažljivo vašu raspravu i slažem se s vama da su ovakvi zajmovi iznimno povoljni s jedne strane, a s druge strane omogućavaju da se realiziraju projekti financirani europskim sredstvima. Na taj način je u proteklih 6 godina od kad je Hrvatska članica EU u Hrvatsku uloženo 14 milijardi kuna više nego što je Hrvatska uplatila u fond kao članarinu u EU. A ono što je važno za istaknuti, to je da se tim sredstvima danas u Hrvatskoj ulaže oko 80% svih investicija u Hrvatskoj dolaze iz Europskih fondova i da nema ovakvih sredstava takvih investicija ne bi bilo. Pogotovo je takvih investicija puno u Dubrovačko-neretvanskoj županiji što kolega Bulj bi trebao znati, ali on to očito niti mu je briga niti zna, ali u, dakle u Dubrovačko-neretvanskoj županiji se u ovom trenutku provodi 5 milijardi [[Upadica: Hvala.]] kuna investicija koji se dijelom [[Upadica: Hvala.]] financiraju zahvaljujući upravo ovakvim zajmovima.
Slijedeće, evo odgovor, slijedeći je odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Bačić, ja znam ne samo u Dubrovačkoj, od Istre do Dubrovnika, od Umaga do Vukovara, do Varaždina sve što može graditi, gradi se ovim sredstvima protiv kojih je MOST, znači oni su protiv toga, žele da građani budu uvijek valjda u nekakvoj nazadnoj poziciji ili da uopće ne napredujemo kao društvo da bi oni sebi izgledali dobro valjda jer su to radili isto i u Metkoviću, nisu se pomakli 4 godine, ljudi su ih maknuli ono odite negdje drugdje, smijenit ćemo vas ne, i budite to što želite, ali u Metkoviću više nećete voditi brigu o građanima. Ova država je pomogla tom gradu najprije kroz Zakon o porezu na dohodak, pa sada kroz brojne projekte tako da jednostavno postoji razlika među ljudima, ja ne vjerujem da to ljudi vide i da će pokazati na svakim izborima, ne samo ovima koji sad dolaze, nego svim slijedećima da ovakvima nije mjesto u hrvatskoj politici, pogotovo ne na ovoj najvišoj razini jer nisu razumjeli ni mjesto, ni misiju, ni razlog zbog čega su bili tu.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika MOSTA nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo, uvažena tajnice evo nakon ove rasprave i hvalospjeva kolege Bačića i predsjednika kluba i svih iz HDZ-a moramo još jednom ponoviti nekoliko stvari, a cijeli dan je premijer Plenković se hvalio sa suficitom, da je ovo kreditno zaduženje od 300 miliona EUR-a na 25 godina koji će građani plaćati i da je Hrvatska po povlačenju sredstava iz EU fondova na začelju s Maltom. To je činjenica, o tome trebamo govoriti, a o svemu dobrome šta kaže kolega Borić što ste napravili do sada ja ću vam nabrojit samo nekoliko činjenica. 2/3 Hrvatske su prazne, a vi kao pomoćnik ministra tajnik morate znati da ste bili pomoćnik Kalmeti kad su se bojali tuneli u tome vremenu su napravili velki zločini prema tvrtkama kao što je Vijadukt, Konstruktor, Lapčević, oni su trebali graditi Pelješki most i stvarati dodatnu vrijednost jer oni su to radili u drugim zemljama, Bliskoga Istoka, Afrike i brojni ljudi su od dole odlazili, njihove supruge su ostale ovdje, rađale djecu i na taj način su stvarali svoje obitelji. A vi sada ne samo da idu ljudi, nego idu svi, a Kinezi su nam došli graditi most. Da, ja sam za most, ali ja bih volio da to rade hrvatske tvrtke koje su bile prepoznate. Koje su bile svjetski brand u svim državama i vi to dobro znate i sad vi kažete da se premijer ovdje hvali sa suficitom, a da vlastita komponenta moramo podignuti kredit od 300 milijuna eura na 25 godina. I hvalite se kako je Hrvatska 14 milijardi eura puna ne znam čega sve ne, milijarde, milijarde, pa hrvatska država, gospodo, nema grama zlata, prodali ste i zlato. Vi ste i zlato prodali. 15 tona, kolega Šuker o tome najbolje zna, vi ste pomeli ambare Hrvatske. Niste to pitali hrvatske građane, vi ste ambare pomeli, bojali ste tunele, uništili ste tvrtke, 2 trećine Hrvatske su otišle i moja, ovaj vaši župan, njegova supruga je naišla na pola milijarde ne znam kuna, torbu. Kako nije našla nečija druga žena? Odakle, pa gdje su ti radna mjesta? Je li vi zaista mislite, kolega Bačiću, maloprije ste me spomenuli, ja vas nisam, da sve sija u Hrvatskoj? Pa vi ste otvarali tunel Ravča-Drvenik 5 puta. Više ste pojeli janjaca. I štete napravili tome kraju nego ne znam sve vlasti koje su dolazile. Pa znate vi koliko to košta? Koliko ljudi, vaša osiguranja? Dolazi Bebić bivši, dolazi vaš prijatelj Jambo sada koji podržavaju u Metkoviću, koji ga je osiromašio, koji je krastavce prodavao, kukumare u Domovinskome ratu i kupus za 10 puta skuplju cijenu. I vi se hvalite. Vi se gospodo hvalite kako ste velike rezultate napravili. Pa uozbiljimo se. Uozbiljimo se. Radnici Lavčevića, Konstruktora, škverova, to su bili najstručniji ljudi od kojih su učile druge države, Korejci su učili od nas. Oni su učili od tih ljudi. Sve ste te ljude uništili, poterali i ostavili ih, ostavili ih nigdje. Vi ste ih ostavili nigdje. I sada se hvalite kako ste vi izvukli ovaj kredit. I odakle vama, kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] da smo mi protiv ovih kredita? Pa vi govorite da imate suficit, zašto niste to osigurali onda u proračunu kad imate suficit? Pa pomeli ste ambare. Pomeli ste, zlata grama Hrvatska nema. Samo od dobiti, koliko je zlato poskupilo od toga vremena, šta je, sada mogli smo imati ovaj iznos i za osiguramo vlastitu komponentu u EU fondovima. U toj razlici cijene. U toj razlici cijene. Ma manje mi je bitno ime i prezime kolege Šukera ili bilo koga, ali je činjenica da moramo govoriti o činjenicama, moramo govorit o tome da mladi odlaze, moramo govoriti o tome da dječje vrtiće kad spominjete, pa šta će nam dječji vrtići kad se ne čuje plač djece. Nema plača djece. Prazno. Nemamo radiologa. Evo sutra imam tematsku sjednicu, ja sam je zatražio u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Mi nemamo pedijatra i radiologa. Mislim, pozivate ljude na rađanje i da se novi životu stvaraju, što je dobro i što treba biti pozitivno i slati poruku. Vi se hvalite hvalospjevima kako sve u Hrvatsko cvijeta trenutno. Pa to nije istina. Nemamo pedijatra u Sinju, jedan. 50 tisuća stanovnika. Radiologa. U neretvanskoj dolini, pa vidite koji je problem, ne daj Bože da se u bilo kojemu drugome kraju to dogodi. Pa županija ne vodi o tome brigu. Oni primaju decentralizirana sredstva, ali znate što radi županija? Županija od decentraliziranih sredstava zapošljava svoje uhljebe, pravnike, ove, one koji su nepotrebni, umjesto liječnike i specijalizacije. I sad imamo ogroman problem, nemamo više liječnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala lijepa.
Sada će završnu riječ u ime Kluba zastupnika HDZ-a imati poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Nisam [[Upadica: Hajde molim vas dajte prestanite iz klupa]] završno u ime kluba [[Upadica: Počet ću vam davati svima opomene.]] niti govoriti o samoj točci dnevnog redam, naime i kolega Branka i kolega Josip su govorili o meritumu o ovim kreditima, no potakla me na ovu završnu riječ u ime kluba, rasprava kolege Grmoje i kolege Bulja. Naime, očito mi ne živimo doista u istom svijetu ili vi ne vidite ili ne pratite ili ne znate što se u Hrvatskoj događa. U Hrvatskoj ima problema i mi od tih problema ne bježimo i mi ih rješavamo. Mi danas, kad govorimo o ovoj točci dnevnog reda, onda govorimo o sredstvima koja omogućuju da Hrvatska koristi sredstva EU fondova i to sam maloprije rekao da smo u proteklih 6 godina 14 milijardi kuna uložili u RH u brojne projekte, o njima je bilo riječi, u ceste, u mostove, u škole, u vrtiće, u različite sustave vodoopskrbe i odvodnje, itd., itd., u zbrinjavanje otpada i brojne druge projekte. Da bismo to mogli napraviti, ovakvi krediti koje o kojima danas raspravljamo bili su nužni i oni su dobrodošli i da nema takvih kredita ne bi bilo ni ovih sredstava niti bi se u Hrvatskoj danas sredstvima EU fondova financiralo 80% javnih investicija. Kolega Bulj, da ste jedno vrijeme vi bili uključeni malo više u nacionalnu politiku, ali niste, vi ste spavali negdje dolje u Sinju, bavili se s nečim drugim i niste znali što se u Hrvatskoj događa. Nije HDZ upropastio građevinske firme u Hrvatskoj, to može govorit samo onaj tko ne zna, tko nema pojma, tko ne raspolaže informacijama. Naime, naime, upravo su te tvrtke nastale na brojnim kreditima i Europske investicijske banke i Središnje banke Vijeća Europe i na sredstvima Svjetske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, financirali smo enormno puno projekata koje su omogućile da stasaju ove firme o kojima ste vi govorili. I Hidroelektra i Vijadukt i Konstruktor, znate g. Bulj, kad su oni propali? Kad je HDZ sišao s vlasti. Kad je trebalo nastaviti brojne investicije, u prometni sektor u Hrvatskoj, u željeznicu, kad je trebalo nastaviti gradnju autoceste, kad je trebalo nastaviti izgradnju Pelješkog mosta, da nisu te investicije zaustavljene, da je tada bilo pameti i mudrosti u onim vladama Zorana Milanovića i vlada SDP-a, trebalo je tada nastaviti sa javnim radovima u vrijeme krize. I danas bi mi gradili Pelješki most, a ne Kinezi. Kad je zaustavljen Pelješki most, kada su zaustavljene investicije u cestogradnji došle do stečajeve te tri velike hrvatske građevinske tvrtke, to biste trebali znati kolega Bulj. Ali vi puno toga ne znate, a u svemu sudjelujete, u svemu raspravljate. Malo ste prije govorili o Dubrovačko-neretvanskoj županiji i o Metkoviću. Evo kolega Grmoja je prekjučer pozvao on i gospodin Petrov u Metkoviću Metkovce na sastanak sa nositeljima vaše liste za Europski parlament. Znate koliko vam je došlo Metkovaca? 59. A nama je sinoć HDZ-u u tom istom Metkoviću na predizbornom skupu je 60 ljudi ostalo izvan dvorane jer nije moglo ući u prepunu dvoranu. Nama više ljudi ostane vani na kiši, nego što vama dođe a 3 dana ih pozivate preko radija da dođu se s vama družiti. I kolega Bulj, kada govorite o nama, kada govorite o našim dostignućima, o našim ponašanjima kako to da sada odjednom vi postajete veliki eurofil i sada se vi odjednom kandidirate za Europski parlament? Držim se i vjerujem da to činite iz razloga kako biste iz bruxelleskih hodnika koje ste nama često puta spočitavali puno bolje sa 60 tisuća kuna vidjeli probleme malog čovjeka, pa ako hoćete i vašeg u Sinju nego sa ovom skromnom plaćom od 16 tisuća kuna koju primate kao saborski zastupnik u Hrvatskom saboru. Jel' to bio razlog zašto ste se kandidirali za Europski parlament? Jel' to bio razlog, da bi se sa plaćom od 60 tisuća kuna puno bolje vidjeli problemi malog čovjeka u Sinjskoj krajini, u Cetinskoj krajini, nego što se vidi iz ove stolice ovdje jel' to bio razlog? Do jučer su to bili bruxelleski ćate svi koji su se kandidirali i koji su uopće govoriti o europskim politikama, a sada ste se vi našli ući u te iste vode i obući ta ista bruxelleska odijela i šetati po Bruxellesu. Kada govorite, kada nastupate i kada na ovaj način klevetate nas u Hrvatskoj demokratskoj zajednici budite sigurni da ćemo vam na isti način vratiti. Ne zato što bi to htjeli, nego jednostavno iz razloga da odagnamo sve one klevete koje iz dana u dan prosipate na račun vi i kolega Grmoja na račun Hrvatske demokratske zajednice. Postoje podaci, postoje argumenti koje ćemo vam uvijek iznijeti. Ne uvijek, zato što nemamo za to niti vremena niti potrebe, ali s vremena na vrijeme dođe trenutak kada to treba reći kolega Bulj i kolega Grmoja.
Hvala. Vrijeme je isteklo. Kolega Grmoja je imao povredu Poslovnika.
Dakle, povreda Poslovnika. Ponovno predsjedavajući niste reagirali. Članak 238., kolega Bačić uopće nije govorio o temi. Govorio je o našem druženju u Metkoviću. Kolega Bačić, vidim da ste svakog čovjeka izbrojali, a to samo pokazuje koliko se bojite. A ljudi na naše domjenke ne moraju doći, nego dolaze vama usprkos, a vaši moraju doći jer im obećavate zaposlenja. I imate se čega bojati kolega Bačiću i brojite i pregledavajte snimke i svaku fotografiju tko je bio.
Kolega Grmoja [[Upadica Grmoja: Sve pregledavajte. Imate se čega …]] Kolega Grmoja, premašili ste vrijeme. Kolega Grmoja, a ja sam vas pustio da govorite. Niste govorili uopće o temi. Uopće niste govorili o temi. Ja vas nisam niti prekidao, niti opominjao, niti ništa. Prema tome, prihvatite, prihvatite ako vi tako nastupate da će i drugi tako nastupati. Neću kazniti. Nisam niti jednoga, ni drugoga kaznio. Kolega Bulj, u čemu je povrijeđen Poslovnik? Nadam se da je stvarno povrijeđen u nečemu. Izvolite.
To što se vi nadate, ja ne znam. Povrijeđen je Poslovnik 238. gdje gospodin u ime Kluba Bačić je govorio o tome gdje sam se ja i za što sam se kandidirao. Da, kandidirao sam se da Tajani [[Upadica Reiner: A kakve to ima veze sa povredom Poslovnika?]] [[Govornik se ne razumije]] kandidirao … [[ne razumije se]]
Sada vam stvarno dajem drugu opomenu.
Tajaniju i njegovim prijateljima uzmemo te mandate. A tko će ići od nas braniti hrvatske interese, jedan ćato manje u Bruxellesu, evo to vam je problem što sam se ja kandidirao. Problem vam je što … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme vam je isteklo, a dobili ste i opomenu. Kolega Bulj, izvolite sjesti. Kolega Bulj, oduzet ću vam za cijeli dan danas riječ. Kolega Bulj oduzimam vam riječ za danas. E dobro, sada idemo dalje. Sada idem dalje [[Upadica Bulj: Zašto si mi uzeo rič? Sada zovi stražu, slobodno da me iznese ovdje.]] Sljedeće ćemo, time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo [[Upadica Bulj: Zašto si mi uzeo rič? Zbog čega?]] o ovoj točci kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine BE, drugo čitanje, P.Z. broj 627. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 108 za i 16 suzdržanih donesen Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt nacionalnog sufinanciranja EU fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine BE.
Idemo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, prvo čitanje, P.Z.E. br. 628 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijep gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, prvo čitanje. Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije uređeno je područje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima između država članica Europske unije te se tim zakonom u domaći pravni poredak transportiraju zakonodavni akti Europske unije u ovom pravnom području. Zakon je donio Hrvatski sabor na sjednici održanoj 9. srpnja 2010. godine, a isti je stupio na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju 1. srpnja 2013. godine. Ovaj zakon uređuje oblike pravosudne suradnje propisane zakonodavstvom Europske unije: europski uhidbeni nalog i postupak predaje, nalog za osiguranje imovine ili dokaza, europski nalog za pribavljanje dokaza, priznavanje izvršenje naloga za oduzimanje imovine ili predmeta, priznanje izvršenja odluka o novčanoj kazni, priznanje izvršenje presuda kojima je izrečena kazna zatvora ili mjera koja uključuje oduzimanje slobode, priznanje izvršenja presuda i odluka kojima su izrečene probacijske mjere i alternativne sankcije, priznanje izvršenja odluka o mjerama opreza i europski nalog za zaštitu. Ovim prijedlogom zakona predlažemo 6. izmjene i dopune zakona. Razlog za predlagatelj ponovnih izmjena i dopuna prvenstveno je implementacija odredbi Direktiva EU 2016/800 EU parlamenta i vijeća od 11. svibnja 2016. o ... [[Govornik se ne razumije.]] jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenom postupcima i Direktive EU 2016/1919 EU parlamenta i vijeća od 26. listopada 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga. Ciljevi obje direktive jesu uspostavljanje minimalnih standarda u području procesnih prava okrivljenika kojim se ujedno olakšava pravosudna suradnja zasnovana na načelu uzajamnog priznavanja kroz jačanje uzajamnog povjerenja. Implementacija predmetnih direktiva zahtijeva izmjenu Zakona o kaznenom postupku i Zakona o sudovima za mladež koji reguliraju pravo okrivljenih osoba u domaćem kaznenom postupku, a supsidijarno se primjenjuju i na postupku po europskom uhidbenom nalogu. Slijedom toga, izmijenjen je članak zakona kojima se uređuju prava tražene osobe prilikom izvršavanja europskog uhidbenog naloga, a uveden je novi članak koji se odnosi na postupak prema djetetu koja od tražene osobi u odnosu na koju je izdan europski uhidbeni nalog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu pa i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Željko Raguž, izvolite.
Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Uobičajeno je da tijekom pristupnog razdoblja svaka država, buduća članica EU nastoji prilagoditi svoje nacionalno zakonodavstvo pravnoj stečevini EU odnosno nakon prijema u EU primjenjivati direktive tijekom prilagodbe svoga nacionalnog zakonodavstva. Tako je uradila i RH u ovoj ovlasti, ovlasti pravne suradnje među članicama EU u kaznenim stvarima. Naime, RH je Zakon o pravnoj suradnji u kaznenim stvarima donijela tisuću, 2010. godine prvi put i stupio na snagu kada je Hrvatska i primljena u EU 1. srpnja 2013. godine. Na taj način je RH, kako je uobičajena praksa novih članica EU u svoje nacionalno zakonodavstvo preuzela i primarne izvore EU prava, dakle Ugovor o EU, Ugovor o funkcioniranju EU, ali i sekundarne izvore koji se manifestiraju prilagodbom nacionalnog zakonodavstva primjenom direktiva u izmjenama pojedinačnih zakona, pa i u ovoj ovlasti pravne suradnje. Državni tajnik je spomenuo dvije direktive koje su u temelju dakle, izmjenama članaka u ovome 6. navratu izmjena Zakona o pravnoj suradnji. Kada se radi o postupnovim jamstvima, kada su u pitanju djeca, da bi se na taj način njima omogućilo da prate kazneni postupak gdje su osumnjičenici ili optuženici odnosno da imaju na taj način realiziranu mogućnost na pošteno suđenje. Također se ovom drugom direktivnom omogućava pristup okrivljenicima, optuženicima u kaznenom postupku odnosno njihovim odvjetnicima, da bi se omogućila pravna pomoć temeljem europskog uhidbenog naloga. U okviru ovih izmjena zakona se i spomenuti europskih uhidbeni nalog u svojoj primjeni primjenjuje u nacionalnom zakonodavstvu RH. Ali, ono što je ključno i što treba naglasiti, da se ne radi samo o primjeni direktiva već na ovaj način hrvatsko pravosuđe stvara pretpostavke da bude efikasnije u sprječavanju prekograničnog kriminaliteta, da se stvore pretpostavke za suradnju sa pravosuđem drugih država. Da se zamjenjuju dokazi, da se razmjenjuju informacije i na taj način postiže se u ovoj ovlasti, dakle kroz pravnu suradnju veća razina efikasnosti hrvatskoga pravosuđa. Zaključno to je i najvrijednije u izmjenama ovoga zakona jer se izmjene odnose samo na nekoliko članaka. Klub HDZ-a će poduprijeti Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o pravnoj suradnji i u kaznenim stvarima s državama članicama EU. Hvala.
hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. G. državni tajniče. Dakle, glavna novina u ovim izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama EU, je status djece koji su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima. Ovim izmjenama i dopunama se definira točnije pravna pomoć općenito, ali specifično za djecu koja se nađu, dakle ljude ispod 18 godina koji se nađu u ovakvoj situaciji, uključujući pravo na to da budu zastupani, pravo da razumiju postupak u koji su ušli, dakle, pravo na razumljivi prijevoz na jezik koji oni razumiju. U svakom slučaju je ovaj specifični naglasak da tako kažem na položaj i prava djece koja su u postupku kad se radi o traženoj osobi u odnosu na Europski uhidbeni nalog je svakako jedan pozitivni pomak. Mislim da to smo naročito vidjeli i zanimljivo bi bilo vidjeti da li se iz ovoga izvlače i konsekvence za neku drugu regulativu, a to je regulativa koja se odnosi na izbjeglice i migrante. Naročito na migrante, jer znamo iz prakse u zadnje vrijeme da su migranti ne samo bili izloženi krajnje grubim postupcima, nego su bili i uključeni u postupke u kojima nije bilo prevodioca, nisu razumjeli o čemu se radi u cijelom postupku, nisu procesuirani u skladu sa svim pravilima, a naročito je to osjetljivo i naročito nehumano kad se radi o djeci. Takvih slučajeva smo imali mnogo, a za neke smo i čuli. Za mnoge nisu, nismo čuli i nismo o njima nikada raspravljali, ali za neke smo i čuli. I ako se radi o posebnom tretmanu odnosno posebnom naglašavanju na koji način trebaju pristupiti djeci kad se radi o Europskom uhidbenom nalogu onda bi bilo logično da to za posljedicu ima i jasnije definiranje postupka i svih prava načina zastupanja i načina interakcije sa djecom koja se, i naravno svim ostalima, ali posebno sa djecom koja se nađu ovoj situaciji imigranata, u krajnjoj liniji posebno ilegalnih imigranata jer su oni na neki način pod zakonskim sankcijama, ali kao što pravo imaju djeca koja su, koja se traže temeljem Europskog uhidbenog naloga trebali bi barem ta ista prava imati i djeca migranti. Drugi problem sa ovim, ovim cijelom kako bih rekla kompleksom pitanja od kojih je ovo samo jedno koje rješava ovim izmjenama i dopunama je uopće funkcioniranje Europskog uhidbenog naloga. Kao što mi u Hrvatskoj znamo iz vlastitog iskustva Europski uhidbeni nalog se primjenjuje krajnje selektivno da ne kažem kao politički instrument. Postoji Europski uhidbeni nalog koji je temeljem zahtjeva Hrvatske u slučaju Hernadi Hrvatska izdala koji se naprosto ignorira. Ignorira se sa obrazloženjem da to ugrožava mađarske nacionalne interese. Vi se sjećate ogromne galame i dreke koja se dizala vezano na slučaj Perković, lex Perković, o čemu se sve radilo, kritike unutar Hrvatske zato što Hrvatska nije ispoštovala odmah Europski uhidbeni nalog u tom slučaju hrvatskog državljana. U slučaju kad je Hrvatska ta koja traži i to je na kraju naravno tom nalogu je udovoljeno. U slučaju kad je Hrvatska ta koja inicira i traži da se ispita jedna osoba u za Hrvatsku ključnoj temi, a to je cijelo pitanje korupcije ili ne korupcije i sudbine i načina prodaje INE, najedanput to više nije tako važno i ne čujem nikakvu galamu i uzbuđenje, niti u Hrvatskoj, niti u EU na tu temu. I sa tog stanovišta Hrvatska ima apsolutno i pravo, a bome i mogućnost da pitanje primjene instrumenta relevantnosti i efikasnosti Europskog uhidbenog naloga postavi na europskoj razini. Da li je to instrument samo za jače ili je to instrument za sve, da li je to nešto što se bez obzira na inače političku snagu, veličinu, položaj države članice koristi univerzalno, pa onda naravno ima smisla i funkcionira, pa onda i sve ovo ovdje što je predloženo ima smisla i funkcionira ili je to de facto instrument političkog pritiska. Jer ako je to instrument političkog pritiska unutar EU kao što se recimo čini komparirajući naš i Mađarski primjer, dakle primjer Njemačka – Hrvatska, Hrvatska – Mađarska, onda cijela ova priča nema smisla i treba ju postaviti iz početka. Naročito u uvjetima u kojima se sada sprema i jedna nova institucija kao što znate, a to je institucija europskog recimo javnog tužitelja ili funkcija koja je ekvivalentna državnom odvjetniku odnosno javnom tužitelju, koja je također izazvala kao što znate kontroverze unutar EU. Laura Kovesi koja je predložena, bivša šefica rumunjske antikorupcijske agencije, koja je pod neobičnim, čudnim političkim okolnostima smijenjena u Rumunjskoj, koju je Europski parlament izglasao kao svog kandidata i dao joj podršku, pitanje je koliko upravo zbog političkih razloga će imati šanse da dođe na ovu poziciju. Uzimajući ta 3 elementa u obzir, dakle tretman djece koja su na potjernicama odnosno za kojima je raspisan Europski uhidbeni nalog u komparaciji sa tretmanom djece migranata i izbjeglica. Drugi element raznolikost kriterija koji se koriste kod primjene odnosno kod inzistiranja na ispunjavanju europskog uhidbenog naloga. I konačno politički kriteriji koji čini se postaju ključni … [[Govornik se ne razumije]] očito ima sve ako pogledate njezine reference, sve reference za tu funkciju. Dakle, ovisno i o tome kako se završi cijela priča sa europskim javnim tužiteljem odnosno državnim odvjetnikom ako mogu tako reći. Smatram da bi RH trebala na europskoj razini, a na to ima apsolutno pravo i za to ima apsolutnu mogućnost postaviti pitanje relevantnosti, političke neutralnosti, verzus političke upotrebe ovog instrumenta. RH je u ovom slučaju apsolutno drugačije tretirana u europskom kontekstu od Mađarske npr. i zbog toga ima pravo posumnjati da je taj instrument, defakto se koristi sa političkom, recimo nekom pozadinom ili diskriminacijom, a ne neutralno kao što bi trebalo. Naše članstvo u EU nam daje mnoge prednosti, ali nam daje i određene obaveze, a obaveza je da dignemo svoj glas kad vidimo da neke stvari ne funkcioniraju. Ovo po hrvatskom iskustvu ne funkcionira i prema tome, na tu temu bi trebalo upravo sa hrvatske strane, sa punim opravdanjem postaviti pitanje opće načina regulative i cijeloga smisla i mogućnosti primjene, dakle, neutralne univerzalne primjene ovog instrumenta europskog uhidbenog naloga. Unutar toga ova modifikacija koju ovdje uvodite vezano na djecu gdje je naravno prihvatljiva, ali relevantnost odnosno politička neutralnost cijelog instrumenta je krajnje upitna i mislim da bi HS trebao predložiti Vladi da inicira unutar europskih institucija da se razmotri funkcionalnost i način funkcioniranja ovog instrumenta koji bi trebao biti zapravo način ujednačavanja prakse, a pretvorio se u način političke diskriminacije. Sam prijedlog ćemo podržati ovih izmjena i dopuna, a ovu inicijativu mislim da hrvatska Vlada ima obvezu temeljem hrvatskog iskustva pokrenuti unutar europskih institucija. Hvala.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ga, pa gubi pravo na raspravu, time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, prvo čitanje, P.Z. broj 628. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena, a sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije. I drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedlog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 117 za i 6 suzdržanih donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog odluke o izmjeni odluke o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Znači, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, tu je samo gđa. iz Ministarstva vanjskih poslova iako je ovo bitna tema, trebala je barem biti ministrica, ja mislim po pitanju proglašenja isključivog gospodarskog pojasa odnosno proširenja suverenih hrvatskih prava na našem dijelu Jadrana, ali evo, tako je kako je i predsjednik HS je ovu točku stavio kao zadnju danas točku dnevnog reda i da se zastupnici nisu razbježali nakon aktualca, pitanje je kada bismo uopće raspravljali o ovoj točki, ali evo, ajmo reći da je ovo nekakvo razumno vrijeme u 18 sati iako većina javnosti ovo uopće ne prati što je interes HDZ-a. Znači, prije svega [[Upadica: 17,45 moram vas ispraviti]] molim [[Upadica: 17,45 moram vas ispraviti, samo izvolite kolega]] pa dobro 18 sati. Znači, prije svega htio bi zahvaliti zastupnicima koji su svojim potpisom dali potporu da se ova današnja rasprava održi, bez tih potpisa ovu raspravu teško da bismo uopće dočekali do kraja mandata ovog saziva HS, a čekamo već dugo, točnije, prošla je puna godina i dva mjeseca otkad smo uputili prijedlog odluke u saborsku proceduru. Kako bilo, moje kolege iz MOST-a i ja dočekali smo ovu raspravu s velikim zadovoljstvom. Rijetke su prilike u povijesti jedne države, jednog naroda kada se odlučuje o proglašenju suverenih prava na nekom dijelu kopna ili mora. Ovo je jedna od tih prilika, ja je želim iskoristiti, kako bih vas uvjerio da odluku o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa trebamo donijeti bez odlaganja i bez sustezanja prema bilo kome, te da će RH od proglašenja isključivog gospodarskog pojasa imati koristi. Da ne bude nikakve dvojbe mi u Klubu MOST-a proglašenje isključivog gospodarskog pojasa smatramo neodgodivom obvezom ovog naraštaja prema budućim naraštajima hrvatskog naroda. Smatramo kako je proglašenje isključivog gospodarskog pojasa prvorazredno političko pitanje koje se ne smije promatrati kroz prizmu političke svakodnevnice, niti se toj svakodnevnici treba prilagođavati. Upravo zato predložili smo ovu odluku smatrajući kako su se stekle političke, pravne i faktične pretpostavke da RH proglasi isključivi gospodarski pojas. Pri tom želim naglasiti da ovu odluku o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa ne donosimo protiv nekoga ili na nečiju štetu, već radi zaštite i očuvanje Jadranskog mora i njegovih bogatstava i ostvarivanja hrvatskih nacionalnih interesa. Na početku svoje rasprave htio bih radi naše javnosti podsjetiti na dosadašnja nastojanja Republike Hrvatske da ostvari suverena prava koja čine sadržaj isključivog gospodarskog pojasa na Jadranu. Naime, ovo pitanje kao što je svima poznato nije novo, ali neodlučnost dosadašnjih nositelja političke vlasti u Hrvatskoj čini ga još uvijek aktualnim. Mogli bismo reći i da pitanje isključivog gospodarskog pojasa i njegovog proglašenja postoji od kada postoji moderna Hrvatska država. Riječ je o morskom prostoru površine skoro 24 tisuće kilometara kvadratnih koji se prostire ispred teritorijalnog mora Republike Hrvatske i u kojem se odvija intenzivna plovidba te izlov ribe. Glede tog prostora Republika Hrvatska donijela je 2003. godine Odluku o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru kojom je uspostavljen famozni zaštićeni ekološko-ribolovni pojas poznatiji kao ZERP. Proglašenje ZERP-a kao jedne od izvedenica IGP-a očito je tada poslužilo u dnevnopolitičke svrhe jer je već 2004. godine Hrvatski sabor izmijenio odluku odgodivši primjenu ZERP-a do sklapanja ugovora o partnerstvu u ribarstvu s tadašnjom Europskom zajednicom. Tako je ZERP odmah po proglašenju razmontiran, učinjen nedjelotvornim, a hrvatska politika od tada do danas uglavnom nastoji uvjeriti da isključivi gospodarski pojas nema gotovo nikakvu svrhu i da ga ne trebamo proglasiti. Doduše tu i tamo lukavi političari znali su iskoristiti ovo pitanje kako bi sebi uoči izbora podigli popularnost i sebe prikazali zaštitnicima nacionalnih interesa. Tako je onaj čije se ime u HDZ-u više ne izgovara 2006. godine uoči parlamentarnih izbora procijenio da se na ZERP-u može ušićariti pokoji glas, pa je Sabor opet mijenjao odluku o proširenju jurisdikcije u kojoj je stajalo da će se ZERP svakako početi primjenjivati od 1. siječnja 2008. godine. Međutim, nakon parlamentarnih izbora naglo je splasnuo optimizam glede primjene ZERP-a, pa je 2008. još jednom izmijenjena Odluka o proširenju jurisdikcije na Jadranskom moru. Tom posljednjom izmjenom uspostavljen je privremeni režim u ZERP-u po kojem se ZERP privremeno ne primjenjuje na države članice Europske unije do iznalaženja zajedničkog dogovora u europskom duhu, citiram. Kolegice i kolege, molim vas da sebi zabilježite ovu sintagmu do iznalaženja dogovora u europskom duhu. Za one koji ne razumiju što bi to trebalo značiti, ja ću biti slobodan i ponuditi kao prijevod u narodu poznatu hrvatsko-njemačku frazu koja glasi „malo morgen“. To je dakle rok u kojem će se postići zajednički dogovor u europskom duhu „malo morgen“ ili nikad. Ne treba uopće sumnjati da je ovakva odluka Hrvatskoga sabora o suspenziji ZERP-a izazvala opće oduševljenje. Svi u Italiji bili su jako zadovoljni. Neki tadašnji podtajnik u talijanskoj Vladi ocijenio je za naše medije da je suspenzija ZERP-a odlična vijest u svakom pogledu. To nas ne treba čuditi promatrajući čitavu stvar iz talijanske perspektive. Ovakvi rokovi određeni jezikom diplomatske birokracije su Bogom dani. Oni znače sve i ništa, a dok se utvrđuje njihovo značenje talijanske ribarice neometano i bez nadzora rade u hrvatskom ZERP-u što im se prohtije. Nakon te slavne 2008. godine Odluka o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru više se nije mijenjala. Još uvijek čekamo dogovor u europskom duhu, a u međuvremenu naše vlade nastoje nas uvjeriti da IGP-e nema baš nikakvog smisla od kada smo postali članica Europske unije. No ostavimo povijest za sada po strani. Pustimo ono što je bilo i posvetimo se ovoj odluci koja je danas na dnevnom redu i poslušajmo zašto uopće mi predlažemo da je Hrvatski sabor donese. U prvom redu želim istaknuti djelovanje Europske unije tj. Europske komisije oko načelnog pitanja potrebe za proglašenjem isključivih gospodarskih pojasa u Sredozemlju. Tako je negdje 2010. Europska komisija naručila svojevrsnu Cost benefit analizu koja je trebala pokazati prednost ili nedostatke, troškove i koristi koji bi nastali proglašenjem takvih morskih prostora u Sredozemlju. Sveobuhvatna studija izrađena i objavljena 2013. godine, a donosi vrlo egzaktne podatke o potencijalnim troškovima i koristima koje bi imale mediteranske države u slučaju proglašenja IGP-a. Spomenuta studija je pokazala da države koje proglase IGP-e u pravilu mogu očekivati značajne pozitivne učinke u području sigurnosti plovidbe, zaštite od onečišćenja s brodova, zaštite morskog okoliša te u području ribarstva. Najvažniji od svega studija je pokazala kako bi Republika Hrvatska nedvojbeno mogla ostvarivati značajne koristi od proglašenja i primjene isključivog gospodarskog pojasa. Prema procjenama stručnjaka koji su izradili studiju raspon tih koristi mogao bi iznositi od 172 do 279 milijuna eura godišnje. Znači, gotovo 300 milijuna eura godišnje koristi od proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Treba napomenuti kako su navedene procjene izražene u neto iznosu, dakle nakon što su uračunati i troškovi upravljanja i nadzora isključivog gospodarskog pojasa. Ovo je čista korist, znači čisti benefit za Hrvatsku. Ovdje želim još jednom naglasiti kako je studija napravljena na stručan i sveobuhvatan način. Da su stručnjaci koji su izradili studiju uzeli u obzir sve aspekte proglašenja isključivog gospodarskog pojasa te da su pri tome uzeli u obzir i specifičnosti svake od analiziranih država, moguće je da bi taj benefit bio i puno veći. Tako je primjerice u studiji pravilno zaključeno da se više od 75% hrvatskog turizma vezuje uz more, za razliku od Francuske gdje je samo 20% turističke djelatnosti povezano s morem. Samim time vrijednost čistog morskog okoliša kao benefiti njegove zaštite za Hrvatsku su nemjerljivo veći nego oni za Francusku. Međutim, ekonomske koristi ili zarada nisu jedini motiv zbog kojeg želimo proglasiti isključivi gospodarski pojas. Mi u MOSTU svjesni smo da proglašenje gospodarskog pojasa nosi sa sobom i određene obveze i troškove koji su povezani s učinkovitim i promišljenim upravljanjem tim velikim morskim prostorom, a da se njime ne upravlja i ne gospodari te da ga se faktično ne nadzire potvrdila je nažalost i Vlada RH u svom izvješću iz studenog 2017., citirat ću na ovom mjestu jedan mali, ali indikativni segment spomenutog Vladinog izvješća. Citiram: MUP djeluje, ima ovlast za djelovanje do vanjske granice teritorijalnog mora u smislu nadzora i kontrole državne granice na moru, no putem radara promatra plovila i u ZERP-u. Kao što je ranije navedeno MUP tehnički ima sredstva za nadzor i promatranje, radare te 4 radara s kamerama, 4 radara s 19 kamera, no fizički nije nazočan u ZERP-u, ovlast MUP-a seže do nadzora i kontrole državne granice. Sustav MUP-a povezan je sa sustavom Ministarstva mora, prometa, infrastrukture. Kontrola u ZERP-u u nadležnosti je i obalne straže koja je u sklopu Ministarstva obrane. Lučke kapetanije koje su pod nadležnošću Ministarstva, mora, prometa i infrastrukture, a ni MUP ne raspolažu bodovima koji bi mogli obavljati kontrolu i u ZERP-u. Tako se dva temeljna problema odnosno izazovi kontrole u ZERP-u IGP-u kako glede ribolovnog tako i glede ekološkog aspekta nalaze u nedostatku kapaciteta, nema dovoljno ljudi i nema dovoljno sredstava tj. brodica. Dakle, sve vam je jasno da mi uopće taj, to more ne kontroliramo, jer nemamo kapaciteta da bismo ga i kad bismo željeli, znači u ovom trenutku nemamo kapaciteta da bismo ga kontrolirali. Znači, nažalost kolegice i kolege ovo je naša zbilja, nedostatak plovila, nedostatak ljudi i manjak sredstava, a još više bih rekao nedostatak ambicije, izostanak volje da budemo prava pomorska država. Država koja će pažljivo i mudro upravljati svojim morem i njegovim resursima, koja će ga u cijelosti štititi i nadzirati što se na njemu događa. Čitajući ovakve konstatacije svima nam je jasno da ova Vlada neće proglasiti niti je ikad imala iskrenu namjeru proglasiti isključivi gospodarski pojas, a kamoli ga izvršavati. Štoviše na sve moguće načine predstavnici Vlade pokušat će nas uvjeriti da od IGP-a Hrvatska ne bi imala nikakve koristi. Uvjeravat će vas da smo sa ZERP-om proglasili sve bitne sadržaja IGP-a, a da su svi ovi ostali, preostali nevažni. Reći će vam da je prostor IGP-a i onako ulaskom Hrvatske u EU postao morem EU i da tamo nemamo više nikakvih nadležnosti. No, čak i ako vjerujete svim njihovim argumentima tek tada se trebate zapitati, pa u čemu je onda problem. Ako Hrvatska IGP-om ne dobiva ništa, ako nikoga ne možemo ni u čemu ograničiti, ako smo sve važne sadržaje IGP-a proglasili, ako smo sva važna suverena prava konzumirali, ako je Jadransko more već postalo more EU, pa u čemu je problem? Ako je sve to tako kako Vlada tvrdi proglasimo već danas IGP jer ispada da ga već imamo, a mi se danas bavimo tek nomenklaturom, no mislim da svi znamo gdje leži pravi problem oko proglašenja IGP-a. Sjećam se tamo negdje u lipnju 2017. dok su se vladajući tu u saboru preslagivali premijer Plenković mi je u jednoj raspravi održao lekciju iz povijesti. Potrudio sam se pronaći isječak iz fonograma pa ću vam pročitati taj državnički uradak. Citiram dakle premijera koji se tada s visoka obratio meni osobno ovim riječima: A s druge strane sjećam se malo i dalje, sjećam se tih '90. godina, da li se vi sjećate koji je to državnik posjetio Zagreb 16. siječnja 1992., to je bio tadašnji talijanski predsjednik Kosiga, taj njegov posjet u tom trenutku dakle nakon što EU odnosno zajednica u tom trenutku kolektivno priznala Hrvatska nije bio slučajan, bio je bitan. On je odredio stav hrvatskog državnog vrha u tom desetljeću prema proglašenju IGP-a na kojeg smo imali pravo. Kraj citata. Kolegice i kolege, 25 godina nakon međunarodnog priznanja RH ovako je premijer Plenković meni osobno, a i svima vama docirao o hrvatskoj vanjskoj politici '90. Možete li zamisliti mladog lava Plenkovića 1992. još nije ni diplomirao na fakultetu, ali je već bistrio vanjsku politiku i bio upućen do u detalje o potezima tadašnjeg državnog vrha. No to čak nije niti važno, važno je primijetiti kako naš premijer nepogrešivo odražava stavove hrvatske vanjske politike, njezin ja bih rekao pristup koji je ovako dosta blagonaklon prema našim susjedima, znači nedostatak vizije i hrabrosti. A sad smo došli do trenutka kada postajemo taocima povijesnih kompromisa, a kao zahvalu dobili smo čestitku još jednog talijanskog državnika, spektakularnog Antonia Tajania. Još u Hrvatskoj odjekuju Tajanieve riječi o talijanskoj Istri i Dalmaciji, riječi kojima su prijeđene sve granice političke pristojnosti i diplomatske učtivosti. Ali kad analizirate tko je izrekao te riječi i kome su izrečene, ništa nas ne čudi. Znao je dobro Tajani kome ih upućuje, znao je da ih smije izgovoriti jer će adekvatna reakcija izostati, to je naša vanjsko politička stvarnost, to je položaj koji RH uživa u međunarodnoj zajednici i u EU. Gospodo vladajući, toliko oni drže u Briselu do vas, dok vi glumite da vas se sluša, da sudjelujete u raspravi s velikima, oni vas ponižavaju na ovaj način zato jer znaju da mogu, znaju da im je to dopušteno jer ste vi za njih beznačajni. Nažalost, na tu razinu beznačajnosti i neprepoznatljivosti ste sveli RH, pa se sada bojimo i razgovarati o ovakvim temama, a kamo li o njima odlučivati. Sreo sam tu kolege iz HDZ-a kažu neće biti glasovanja uopće do europskih izbora o ovoj temi, neće se glasati, 31 zastupnik, kolege vi ste dali potpis, evo tu ste neki koji ste dali potpise da se o ovome raspravi, ali mi o ovome nećemo glasati do europskih izbora. Zašto? Zato što bi oni pred cjelokupnom hrvatskom javnošću pokazali da im je bitnije biti u dobre sa Antonijem Tajanijem, nego štititi suverena prava RH na moru jer bi oni odbacili, kao što je i Vlada odbacila ovaj naš prijedlog i zato o ovome najvjerojatnije nećemo glasovati. Negdje sam pročitao da su predstavnici RH čak i proveli nekakve konzultacije s Europskom komisijom, kao i s našim susjedima o mogućnostima za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Na naš zahtjev prva odluka Vlade Andreja Plenkovića je bila da se pokreću konzultacije. Pitao je neki novinar Slovence jel vas itko zvao, kažu Slovenci nije nas nitko zvao za ništa, a kao Vlada je provela konzultacije. Mislim da je bila riječ, znači, kada oni govore o konzultacijama, o jednom sastanku na razini ministara vanjskih poslova RH i Italije gdje je naša ministrica to pitanje spomenula, ali se ne sjećam kakav je bio odgovor talijanske strane. Mislim da je informacija o sastanku sramežljivo uključena u izvješće Vlade o provedenim konzultacijama iz studenog 2017. A kad smo već kod tog izvješća, moram primijetiti da ono obiluje opisima trenutne situacije, a donosi vrlo malo podataka o konzultacijama sa susjedima i Europskom komisijom. U svakom slučaju zanima nas i što je Vlada napravila od studenog 2017. do danas i hoće li Vlada na temelju provedenih konzultacija donijeti neki zaključak. Ako postoje nekakve političke, pravne ili druge zapreke za proglašenje IGP-a molim vas da nas o tome izvijestite kako bismo znali prilagoditi svoje postupke jer mi nismo neodgovorni, mi smo svjesni da ste se možda na nešto obvezali, pa ne smijete, al nam to recite da znamo. I ono što bih još, čega bi se još dotaknuo, dakle, imamo ovdje odgovor, znači, domoljubne koalicije tijekom pregovora, znači, oko formiranja Vlade, tu mi je to negdje, u kojem ste jasno podržali, znači, proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, ja bih molio, znači, i zastupnike HDZ-a koji su tada također bili dio te stranke, il mi je ostalo tamo, ali možemo kasnije kroz replike i stajalište kluba, da mi prokomentirate taj stav, znači, prema kojem ste vi rekli, evo kolega Bulj će pomoći iako ste ga isključili iz rasprave, ali evo dobro je da je tu, evo odgovora domoljubne koalicije „Naš stav je jasan i nedvosmislen da je proglašenje isključivog gospodarskog pojasa od interesa za RH, te se za njega i zalažemo. Smatramo da je to naša dužnost i obveza. Svaka država koja ima izlaz na otvoreno more ima pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas.“ I sad se nadalje tu elaborira cjelokupna povijest i onda kaže „ Slovenija je iskoristila svoje predsjedavanje EU za blokadu pristupnih pregovora RH što je dovelo do hrvatskog odustajanja od provođenja ZERP-a 13. ožujka nakon čega je deblokiran pregovarački proces. Prihvaćajući izvješće Vlade RH i potvrđujući da je strategijski interes RH pristupanje u članstvo EU, HS je 13. ožujka 2008. spomenutu odluku kojom se ZERP privremeno neće primjenjivati na države članice EU, znači donio do iznalaženja ovog zajedničkog dogovora europskom duhu i suradnji“ i onda kaže „Kao odgovor na hrvatski ZERP 4. listopada 2005. slovenski parlament proglašava slovensku ekološku zonu i epikontinentalni pojas koji se prostire hrvatskim teritorijalnim vodama i na području pojasa, a 2006. je proglasila i zaštićeni ekološki pojas koji predstavlja reducirani oblik gospodarskog pojasa gdje se od sadržaja isključivo gospodarskog pojasa ograničava samo na aspekte zaštite prirode“ i onda sad o RH, ovo je odgovor HDZ-a „RH je proglasila sadržaj isključivog gospodarskog pojasa koji se odnose na suverena prava istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja, živim prirodnim bogatstvima voda izvan vanjske granice teritorijalnog mora, te jurisdikciju glede znanstvenog istraživanja mora i zaštite očuvanja morskog okoliša. Međutim, naš ZERP se ne primjenjuje i stoga je naše more ono što bi trebao biti ZERP ili isključivi gospodarski pojas sada europsko more, more bez ikakve ekološke zaštite. Gospodarski pojas je institut koji ima međunarodnu pravnu zaštitu za razliku od ekološko ribolovnog pojasa koji se ne spominje u Konvenciji UN-a o pravu mora. Razlika između ZERP-a i isključivog gospodarskog pojasa je u tome što ZEPR obuhvaća samo stupac morske vode iznad dna, dok isključivi gospodarski pojas obuhvaća morsko dno i podzemlje, kao i stupac zraka iznad područja koje gospodarski pojas obuhvaća, itd. Dakle, izvrsno obrazložena razlika između ZERP-a i IGP-a, zalaganje da se isključivi gospodarski pojas proglasi, ovo je bio stav HDZ-a, odnosno Domoljubne koalicije, a svi znamo da je HDZ bila stožerna stranka te Domoljubne koalicije. I ja sam svjestan da u ovoj raspravi niti kolega Bačić niti kolega Borić niti ovdje ljudi iz Ministarstva vanjskih poslova nemaju nikakvih argumenata, zašto mi ne bismo proglasili isključivi gospodarski pojas, kad ste vi sami rekli, g. Bačiću, da je to od interesa za RH i da se za to zalažete i da, smatrate da je to vaša dužnost i obveza. Evo odgovora ovdje, Domoljubne koalicije, dat ću vam nakon što završim. Odgovor, znači, na zahtjev MOST-a o proglašenju o isključivo gospodarskog pojasa. Znači, vi ste ili obmanjivala tada hrvatsku javnost ili sada obmanjujete hrvatsku javnost. Ili ste ovdje govorili neistinu, ali to nije tako jer se i svi stručnjaci za pravo mora slažu da je ovo što ste ovdje iznijeli točno i s čime se slažemo i mi i naše kolege ovdje i svi koji su potpisali za ovu raspravu, a da sada zapravo iz tko zna kojih razloga ne želite proglasiti isključivi gospodarski pojas. Znači, mi ustrajemo kod svog prijedloga. Mišljenje Vlade RH je na razini birokratskih opravdanja, lišen pravog stručnog sadržaja i državničkog stava i sasvim je jasno o čemu se ovdje radi. Znate li da je s Talijanima dogovoreno da se obustavlja na određeno vrijeme izlov u jabučnoj kotlini? Zašto? Zato što je ugrožen riblji fond. Zašto je ugrožen riblji fond? Jer Talijani previše izlovljavaju u našem ZERP-u. I što vi radite? Pazite vaše državničke odluke, vi našim ribarima u našim kontinentalnim vodama obustavljate izlov kako bi se obnovio riblji fond? To je državničko ponašanje HDZ-a, to je izdajničko ponašanje, to je veleizdajničko ponašanje. To je izdaja interesa i hrvatskih ribara, to je izdaja suverenih hrvatskih prava i zato vi, kolega Bačiću, želite da ova rasprava bude u ovo vrijeme i zato vi ovo nećete staviti na glasovanje. Hajde kad ste tako hrabri, kad ste uvjereni u svoj stav, stavite ovo na glasovanje u petak, ovaj ili idući ili onaj iza. Kad ste uvjereni tako. Hoćete li staviti? Hoćete staviti na glasovanje? I odbit ćete isključivi gospodarski pojas? E to bih volio vidjeti. To bih volio vidjeti. Ali mislim da toliko hrabrosti nemate s obzirom da je sasvim jasno da u svim aspektima radite kontra hrvatskih interesa, od znači, pregovora sa Srbijom gdje ne sazivate povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila iz Poglavlja 23. i 24. čime kršite odluku Vlade. Ministrica vanjskih poslova krši odluku Vlade, važeću odluku Vlade, tako i ovdje, ono što je hrvatsko suvereno pravo, na što nas poziva UN-ova konvencija o pravu mora iz 82.-e, na što nas poziva EU komisija i kaže da će benefiti za svaku zemlju koja proglasi isključivi gospodarski pojas biti ogromni i u novčanom, a posebno ovom ekološkom smislu, znači vi to ne želite čuti. I vadite se na birokratska obrazloženja. Mene isto tako zanima kako će se po ovom pitanju postaviti SDP, hoćemo li na ovom primjeru imati veliku koaliciju, znači jer dosad ste često, kad je bilo u pitanju, kad je bila u pitanju zaštita nacionalnih interesa, odigrali zajednički i pogazili te interese. Ja se, evo nadam da se promjenom vodstva SDP-a da se i to, da su se i tu određene stvari promijenile i ne vidim zašto bi SDP držao ljestve HDZ-u u ovom slučaju, tako da me zanima kako će se SDP, a od ostalih kolega koji su uvijek bili na liniji zaštite nacionalnih interesa, očekujem naravno i uopće ne sumnjam da će ovo podržati. Uostalom, dali su i potpise da se ova rasprava jer da je bilo do nas, ova se rasprava nikad ne bi dogodila i moram pohvaliti također, znači kolege iz Živog zida, HRAST, Neovisni za Hrvatsku, 4 ili 5 zastupnika SDP-a je dalo potpise, tako da evo, svima koji su dali potpise naravno, zahvaljujem jer rasprave sigurno ne bi bilo da su o tome odlučivali vladajući. Evo, bit će prilike još u ime kluba i u replikama znači obrazložiti određene stvari, mislim da je ovo za početak, sasvim, sasvim dovoljno.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Grmoja. Da odmah bude jasno, SDP ne drži ljestve HDZ-u niti ikome drugome. A sad da vas podsjetim na nekoliko činjenica. ZERP je proglašen 2003. godine, HS ga je proglasio na poticaj hrvatske Vlade odnosno Račanove Vlade, SDP-ove Vlade, kad je donesena odluka o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Nakon toga 3 puta je ovaj Sabor donosio odluku da se ograniči primjena ZERP-a. Svaki puta na prijedlog HDZ-ove Vlade. A onda su došli izbori 2015. g. kad je MOST postavio uvjet za koaliciju sa HDZ-om ili sa SDP-om da se jedna ili druga koalicija, dakle Hrvatska raste ili Domoljubna koalicija, a pročitali ste stav Domoljubne koalicije, prihvati ZERP. Izabrali ste koga? HDZ. I 2015 [[Upadica: Hvala.]] i 2016.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Kolega Klisoviću, upravo sam zato i rekao jer je odgovor HDZ-a puno povoljniji za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa nego odgovor SDP-a. Zato ga nisam čitao, a i poruku sam poslao. Ali s obzirom da je odgovornost HDZ-a za ne proglašenje isključivog gospodarskog pojasa puno veća, ja ne vidim razlog za takav stav kao što je bio koalicije Hrvatska raste, koji je bio puno manje blagonaklon prema proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. Mogu vam to pokazati da vi to, da, znači stav HDZ-a je bio puno čvršći oko proglašenja IGP-a. Ali se slažem s vama i to podržavam da je svaki put HDZ-e zapravo opstruirao znači proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Tako je. Čista manipulacija. Nisu nikada imali namjeru proglasiti isključivi gospodarski pojas iako smo ih natjerali da prva odluka Plenkovićeve Vlade bude znači da se … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Strenja.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, dakle naveli ste nekoliko razloga zbog čega bi trebalo proglasiti isključivi gospodarski pojas. Znači, povećanje kvalitete života jer je to prvorazredno političko pitanje, pitanje suvereniteta, gospodarstva i ekologije. Govorili smo isto tako o tome koje su mogućnosti havarija na tom području nad kojim bi sad mi imali suvereno pravo i pristupiti rješavanju takvih havarija. Jer iz snimka, satelitskih snimki Jadranskog mora jasno se vide i naftne mrlje svih onih tankera koji plove po sredini Jadranskog mora kada izlaze. Dakle, potpuno su jasni razlozi zašto treba. Ali je potpuno nejasno zbog čega HDZ-e to ne želi učiniti. A znate što mi je rekao, pa me zanima što vi mislite zašto oni to ne žele proglasiti? A jedan od građana mi je poslao pitanje i rekao: „Ne vidim razlike između jadranske i slavonske ravnice.“ Da li kada poklonite ravnicu Jadrana da li ćete isto tako pokloniti i …
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje [[Upadica Strenja: … i slavonsku ravnicu jednoga dana?]]
Dakle, ja sam danas pratio reakcije premijera kod postavljanja pitanja. Najviše se iznervirao na dvije stvari. Na pitanje jednog našeg kolege oko Agrokora i predaje zemljišta u Slavoniji Rusima i tjeranja načelnika da potpisuju koncesije. I na pitanje kolegice Čikotić znači, oko ovih časnika za vezu i činjenice da mladi ljudi koje Vlada želi angažirati da će im platiti samo pokaz. Znači, očito i sam premijer Plenković shvaća da takva politika predaje Slavonije Rusima, popuštanje Talijanima u Jadranskom moru da će ga u konačnici debelo koštati. Uostalom ne bi oni ovu raspravu stavljali u ova doba da se oni ovoga ne boje i da imaju argumente. Znači, jasno je da pogoduju Talijanima. Pogoduju svom prijatelju Tajaniju koji je sudjelovao u njihovoj kampanji, koji je izjavio da su Istra i Dalmacija talijanske. I to je jasno.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Grmoja po pitanju ovoga zakona imate moju puno podršku i hvala vam što ste ga stavili u proceduru. Sve što ste rekli je na mjestu. A moja podrška ovom zakonu proizlazi upravo i zbog toga što ste se vi ovdje ponašali kao suverenist i ovaj zakon ide u tom smjeru. A što se HDZ-e odnosno konkretno Andrej Plenković koji ga trenutno vodi i Vladu Republike Hrvatske ponaša krajnje nesuverenistički. Ali evo, lijepo ste spomenuli i naglasili. Niti jedan zastupnik iz stranke HDZ-e nije vam omogućio potpisom da ovaj zakon dođe u proceduru, kao što niti jedan nije meni omogućio da dođe u proceduru Zakon za zaštitu života. Jer oni su kršćanski demokrati samo onda kada trebaju od kršćana dobiti glasove, a kada se treba izboriti za ono što Crkva navješta e, onda nisu kršćanski demokrati, a suverenisti lijepo ste naglasili nemaju niti S od suverenizma.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Ja sam se zahvalio i na početku rasprave i na kraju. Još jednom se zahvaljujem znači na potpori za raspravu o ovom pitanju. Ne bismo ga, ne bismo nikada o njemu raspravljali znači da je bilo do vladajućih, niti bi mi kao zastupnici Mosta iako smo uputili ovaj prijedlog sa 12 potpisa mogli uopće ovu temu staviti na dnevni red. Tako da se još jednom zahvaljujem vama i svakom zastupniku koji je dao potpis da se ova rasprava dogodi A što se tiče HDZ-a sasvim je jasno da oni hrvatske interese ne štite i da ovdje u ovom slučaju nemaju nikakvih argumenata jer su i financijski, i financijski znači Hrvatska ima koristi od proglašenja isključivog gospodarskog pojasa i ekološki i u svakom drugom smislu od Zadra, pa gore sjevernije. Znači, mi imamo jedan veliki broj olupina gdje ljudi dolaze. Znači, talijanski ronioci koji rade na platformama i to naše podmorsko blago znači … [[Govornik se ne razumije se]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Sinčića [[Upadica Grmoja: Niti se može to na pravi način zaštititi.]] Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Nas čeka tamo na pučini 24 tisuće kilometara kvadratnih morske površine, podmorske površine, ogromni volumeni u tom stupcu i zraka, i vode, i dakle dna morskoga da uzmemo taj teritorij, nama pripada po međunarodnom pravu. Ima ga i Brazil, ima ga i Norveška i svatko tko i malo misli o sebi i svom narodu, i razvoju, o kontroli, o sigurnosti proglasio je takav slični gospodarski pojas. I nema opravdanja zašto to do danas nije napravljeno. I ogromni gubici su i financijski i društveni i svakakvi drugi zato što danas to nije napravljeno. Prema studiji koju ste citirali do 279 milijuna eura, dakle to je preko 2 milijarde kuna, a recimo da je 2 milijarde kuna. Znači, mi smo svake godine izgubili jedan Pelješki most zašto? Zbog sluganske politike svih dosadašnjih vlada … Govornik se ne razumije zbog upadice/…
Poštovani zastupnik Grmoja izvolite.
Dakle, evo vidjeli smo koliki su to gubici zbog upravo takve politike u kojoj se premijer poziva na to što je bilo 90-tih mi gubimo jedan Pelješki most godišnje i to je politika koju podupiru kolega Borić i ostale kolege ovdje HDZ-ovci u Saboru, njihovi kandidati za Europski parlament i sada traže glasove dragi građani da ih vi pošaljete i kažu šalju nam poruku „mi ćemo se boriti za nacionalne interese“, vi koji ne želite proglasiti isključivi gospodarski pojas zbog čega gubimo jedan Pelješki most, vi ćete se boriti za hrvatske nacionalne interese, to je jedna sluganska politika, znači, kojoj je potrebno već na ovim euro izborima reći dosta, izaći na izbore i kazniti one koji se na ovakav način odnose prema našem najvrjednijem resursu.
Poštovani zastupnik Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, da iznijeli ste dosta tih razloga, međutim, ja bih još skrenuo pažnju na neke stvari, pa vas molim mišljenje. Dakle, imamo li mi, na stranu sve političke različitosti i tabore, međutim, imamo li mi ovdje kao zastupnici HS odgovornost prema generacijama koje dolaze, odgovornost prema Jadranu koji po svim pokazateljima doživljava degradaciju, dakle, nije samo pitanje ribljeg fonda, nije samo pitanje zagađenja i transporta, anoksije pri dnu na sjeveru, dakle, zagađenja i otpadom i plastikom, puno je toga koje dolazi na dnevni red i sad je zbilja prilika da se preuzme puna odgovornost i sa susjedima u dogovoru riješi taj problem [[Upadica: Poštovani zastupnik…]] [[Govornik se ne razumije]]
…Grmoja, izvolite.
Dakle, jasno je da je ovo pitanje odgovornosti, ali vladajući te odgovornosti nemaju, znači, oni nemaju nikakve odgovornosti prema hrvatskim resursima, prema hrvatskom moru, prema hrvatskim ribarima, prema našem podmorju, znači, oni te odgovornosti nemaju, oni to ne osjećaju, dobro je rekao kolega Bulj, to su ljudi iz inkubatora Budimira Lončara, koji znači, upravljaju RH koji su postavljeni na sve pozicije i naš premijer je jedan od takvih. Sjećam se pregovora s HDZ-om, jedan istaknuti član HDZ-a je bio veliki zagovornik proglašenja isključivog gospodarskog pojasa dok je premijer Plenković bio žestoko, žestoko protiv, znači on više osjeća Brisel, nego Split, on više osjeća Brisel nego Zagreb, on više osjeća Brisel nego Osijek, on više osjeća Brisel nego Dubrovnik [[Upadica: Hvala]] i to je nažalost hrvatski … [[Govornik se ne razumije]]
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnica Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da, poštovana državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Andreja Metelko Zgombić, izvolite.
Evo zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče HS, uvaženi saborski zastupnici, da, imali smo prigodu sada čuti prijedlog Kluba zastupnika MOST-a kojim se predlaže donošenje nove odluke HS o proširenju jurisdikcije. Vlada RH je pažljivo pogledala navedeni prijedlog i slijedom argumenata koji su bili u tom prijedlogu navedeni izradila je mišljenje Vlade RH koje vam je svima ovdje također distribuirano. Mišljenje Vlade RH, ja bih zaista rekla, je pravno utemeljeno, stručno formulirano i moram priznati da tijekom ovih burnih najava i predstavljanja prijedloga nismo čuli niti jedan, niti jednu rečenicu, niti jedan element koji ne bi bio točan u mišljenju Vlade RH kojom odbija odnosno ne prihvaća prijedlog Kluba zastupnika MOST-a, nismo čuli ništa što u mišljenju Vlade ne bi bilo točno. Jednako tako, nismo u stvari čuli na temelju čega, ali stvarno na temelju čega se tvrdi da RH ne proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa gubi silne milijune EUR-a, netočno, netočno, neistinito i moram priznati da u mišljenju i prijedlogu zastupnika MOST-a nije dana konkretna podloga na čemu to temelje. Vidim, dovikujete mi iz izvješća Europske komisije iz 2010.g. To izvješće Europske komisije iz 2010.g. rađeno je u doba kada je RH bila izvan EU i podaci koji su tamo stavljeni su kalkulacije na način da se navodi da RH ima pravo izlova u teritorijalnom moru i u unutrašnjim morskim vodama RH, a da u slučaju proglašenja isključivog gospodarskog pojasa imala bi pravo izlova u ZERP-u odnosno isključivom gospodarskom pojasu, a RH to već sada ima. Dakle, ne postoji propis, ne postoji ništa što nas u ovom trenutku ne priječi da u potpunosti, ponavljam, u potpunosti, uživamo i iskoristimo sve blagodati, pa i isključivog gospodarskog pojasa. Ja bih rekla i u potpunosti odbacujem navode da ova Vlada nije odgovorna i da smo zbog navodne ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa izgubili vrijednost jednog Pelješkog mosta, ne neodgovorna je kada se iz saborskih klupa hrvatskoj javnosti pokušava tako nešto servirati. Vlada je nakon provedene analize, pa i prijedloga MOST-a, a znate da je na temelju zaključka Vlade u kojem je tada svojedobno sudjelovao i MOST kao nije koalicijski partner nego kao partner u suradnji sa HDZ-om ako se ja mogu dobro sjetiti, Vlada je tada zadužila Ministarstvo vanjskih poslova da u suradnji sa svim drugim resorima izradi jedno cjelovito izvješće. I to je napravljeno. Ministarstvo je u suradnji sa drugim resorima izradilo detaljno, stručno izvješće na preko 30 stranica u kojem je pažljivo izanaliziralo i izvješće Europske komisije iz 2010. godine, ja mogu reći da je Ministarstvo vanjskih poslova i tada sudjelovalo u radu sa Europskom komisijom i davalo određene podatke još 2010. vezano za određene parametre i područja nad kojim Hrvatska uživa suverenitet odnosno suvereno pravo jurisdikciju. Ako smijem reći u vašem prijedlogu govorite da bi proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa Hrvatska proširila suverenitet. Netočno. Pišete suverenitet. Netočno. A ono što Hrvatska već sada ima uživa suverena prava jurisdikciji u tom području mora. I to područje kako ste lijepo razlagali i sicirali čini stup vode, to je točno, to je zaštićeni ekološko ribolovni pojas čini stup vode, al on se naslanja na epikontinentski pojas, dakle morsko dno i podzemlje RH koja Hrvatska ima ipso facto po međunarodnom pravu samom činjenicom što je obalna država i po tom ima pravo u skladu s međunarodnim pravom ostvarivati svoje suvereno pravo jurisdikciju. Dakle, epikontinentski pojas na morskom dnu, stup vode u ZERP-u čini zajedno paket koji međunarodno pravo Konvencija UN-a o pravu mora naziva i zove isključivi gospodarski pojas. Kada je Hrvatska proglašavala sadržaj isključivog gospodarskog pojasa pažljivo, pažljivo smo izabrali sve bitne sadržaje isključivog gospodarskog pojasa. Ja bih rekla da je i tada ministarstvo, Vlada, a u krajnjoj liniji Hrvatski sabor kad ga je proglašavao učinio najbolje što je tada bilo moguće. Jedina razlika u sadržaju apsolutno jedina razlika u sadržaju između našeg ZERP-a onakvog kakvog sada imamo i isključivog gospodarskog pojasa po Konvenciji UN-a je to što RH u našem ZERP-u nema pravo izgradnje umjetnih otoka i činiti iskorištavati snagu mora, vjetra u tom području. Ako znamo da je RH država koja ima 1.244 otoka i otočića pa plus hridi i grebena, ako znamo da RH na temelju epikontinentskog pojasa dakle morskog dna koje je Hrvatsko i koje je Hrvatska, čije fino razgraničenje Hrvatska je dogovorila s Italijom slijedom onog sporazuma iz 1968. godine koje je imala nekadašnja Jugoslavija i Italija, tada znamo da i u području epikontinentskog pojasa imamo pravo graditi umjetne instalacije, istraživati morsko dno i podzemlje, iskorištavati ga plin, ugljikovodike itd. Dakle, to već imamo i to možemo činiti, u velikoj mjeri Hrvatska to čini. Druga mala razlika je snaga vjetra, iskorištavanje plime i oseke. Upravo to izvješće iz 2010. godine na koji se predlagatelj voli pozivati vrlo detaljno kaže da je razlika u Sredozemlju između plime i oseke toliko mala da nije iskoristivost snage te promjene u Sredozemlju. Ono što kaže ni snaga struja nisu velike, naravno jer konvencija predviđa tu mogućnost za područja oceana gdje stvarno morske struje su veće i onda obalnim državama koje proglase bilo zaštićeni ekološki pojas, bilo ribolovni pojas, bilo isključivi gospodarski pojas, razni su nazivi s raznim sadržajem, dakle država ima pravo onda iskorištavati ove dijelove. Ono što, dakle to isto izvješće u stvari de facto kaže da Hrvatska ništa nije izgubila zato što nije iz, proglasila ta dva mala segmenta. Kad je riječ o samom pravu koje RH sada ostvaruje, ja bih molila da stvarno za potrebe pa informiranja i hrvatske javnosti pogledajte molim vas to izvješće koje je Vlada RH prihvatila i koje je dostavila na znanje kao informaciju ovom visokom domu. U tom izvješću je vrlo pažljivo, preciznošću koju ni jedan međunarodni pravnik, stručnjak za ekologiju, za geologiju ne može osporiti, ne može osporiti. Dakle, 30 stranica postoji na web-u koje su besprijekorne naravno u mjeri u kojoj je, koja je besprijekornost kao savršenstvo ovaj moguće ostvariti. Tamo je Vlada, u tom izvješću je točno navedeno u čemu je razlika u sadržaju, ovo što sam maloprije govorila između isključivog gospodarskog pojasa i ZERP-a kojeg Hrvatska ima. U tom izvješću je točno navedeno koja su prava iz ZERP-a primjenjuju odnosno što se dogodilo sa ZERP-om kad je Hrvatska ušla u EU. I onda se u tom izvješću točno navodi na koji način RH sada kao članica EU najbolje može štititi svoje interese na Jadranu. I ono što je također dakle u tom izvješću navedeno ribolovno more dakle, ZERP kao područje mora je trenutkom ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju postao europsko ribolovno more. Tako da svi argumenti koje nalazimo u ovom prijedlogu ja bih rekla kao da su zastali u nekim prošlim vremenima. Vi predlažete da Hrvatska proglasi isključivi gospodarski pojas, pa da onda zabrani Talijanima ribarit, pa da im naplaćuje ribarenje, pa da onda konačno možemo početi kontrolirati, netočno. Lijepo smo u izvješću napisali trenutkom kada je Hrvatska ušla u Europsku uniju to je more postalo europsko. Imate izjave najviših dužnosnika Europske komisije, vidite ponašanje Europske komisije koji potvrđuje da. I ono što možda ovdje nije do kraja osviješteno jest to da smo mi na neki način uspjeli onim našim nastojanjima, jer iako ovaj visoki dom nije formalno izmijenio odluku o neprimjeni pravnog režima ZERP-a u odnosu na države članice Europske unije de facto to se dogodilo. Europska komisija smatra ZERP kao područje u kojem je Hrvatska proširila jurisdikciju. Vezano za zaštitu okoliša, Republika Hrvatska je pozvana i čini izvješća Europskoj komisiji o tome kako štiti vode ZERP-a. Dakle, nadležna tijela Republike Hrvatske, ne Italije, ne Slovenije naravno, nego Republike Hrvatske uzimaju predloške odnosno uzorke iz mora na području ZERP-a i šalju ih Europskoj komisiji. I ona zna da Republika Hrvatska je ta koja provodi direktivu o morskoj strategiji u području ZERP-a. Zaštita okoliša to zna zato što zaštita okoliša je ta koja formalno to provodi. Kada je riječ o kontroli, da bilo bi bolje kada bi bili puno ekipiraniji, kada bi bili puno kadrovski jači ali to ovisi o nama. Dakle, mi imamo obalnu stražu, imamo nadležnosti raznih resora. Ono što su Francuzi izračunali da je za stvarno pravu kontrolu jednog kvadratnog kilometra ZERP-a, isključivog gospodarskog pojasa potrebno 64,4 eura. Što bi značilo da bi Hrvatska za punu pravu kontrolu trebala dodatno uložiti dakle sve skupa milijun i pol eura godišnje i to Hrvatska pomalo čini. Ono što ste rekli da se ne kontrolira. Dobila sam danas izvješće. Zamolila kolege iz Ministarstva poljoprivrede da nam pokažu na koji način sada kontroliraju ZERP. Nabavili smo bespilotne letjelice koje gledaju i koje nadziru i koje mogu biti prisutnije na terenu, jer objektivno nije gospodarski, nije financijski isplativo da za svaku brodicu koja se pojavi u našem ZERP-u isplovljavaju hrvatski brodovi u okviru obalne straže. Ali postoji način kontrole. Postoji ona plava kutija. Postoji satelitsko praćenje. Neću još dužiti, ali možda vezano za kontrolu i kada je riječ o kontroli i tu smo uspjeli ja bih rekla, jer svi hrvatski inspektori ribarski dobili su licencu Europske unije i oni su ti.
Zahvaljujem.
I oni su ti koji moraju, koji vrše nadzor nad svim ribarskim aktivnostima u našem ZERP-u. Surađuju, ako ću imati prigode možda vezano za kasnije, surađuju.
Zahvaljujem državnoj tajnici na ovom …
I zaključak ako bih mogla reći.
Gospođo državna tajnice imat ćete poslije riječ. … /Metelko Zgomćić: Oprostite./… Hvala lijepo državnoj tajnici. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovana državna tajnice meni je stvarno sada interesantno jel' vi stvarno vjerujete u to što govorite ili vi to samo govorite jer je to trenutni stav vaše Vlade? Jer ja sam od vaših kolega po tom pitanju čuo nebrojeno puta da je ZERP nešto što je nužno, nešto što je dobro, nešto što je isplativo za Hrvatsku. A sada jedna stvar koju vi ne razumijete očito. Svaka država je država upravo zbog toga što ima narod i teritorij. I sada to razlika između vas i mene ili nas ovdje koji zastupamo ovaj zakon, a to je što mi smatramo da je suverenost države jamac za prosperitet, a ne sluganska politika i pogled prema Bruxellesu ili bilo kojem drugom centru moći koje vi imate. Ali ponovit ću pitanje. Vjerujete li vi stvarno ovo što ste izgovorili da bi Hrvatskoj naštetilo da ima 24 tisuće kilometara više teritorija ili bi joj to naštetilo kako vi tvrdite?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću. Odgovor poštovana državna tajnica. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, hvala vam na ovom komentaru. Ja bih rekla, on pokazuje koliko u mnogim segmentima vaši prijedlozi jednostavno nisu pravno utemeljeni. Kakav teritorij, državno područje? Teritorij to je državno područje kopneno Republike Hrvatske unutrašnjih morskih voda i teritorijalnog mora. ZERP nikada neće biti teritorij Republike Hrvatske. To je samo područje mora koje se naslanja na vanjsku granicu teritorijalnog mora i nad kojim Republika Hrvatska država kao obalna država uživa suverena pravnu jurisdikciju. I Vlada koja to razumije i zna, zna i najbolji način kako ostvarivati i promovirati ta prava. Evo, hvala lijepa. I možda, 24 tisuće kilometara Hrvatska već ima. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Dakle, ja bih čestitao državnoj tajnici ako kojim čudom uspije kandidatura, znači, ministrice Pejčinović-Burić za glavnu tajnicu Vijeća Europe, nju su danas poslali da ovako strastveno brani protuhrvatske interese, ja sam uvjeren da će je nagraditi tom pozicijom koju ona toliko želi. A što se tiče svega ovoga što je rečeno ovdje, ništa od toga što ste vi rekli ne stoji jer da je tome tako, onda hajde idemo proglasiti GP, ako nema razlike između ZERP-a i IGP-a, nitko se neće ljutiti, zašto ne proglasite IGP, pa vas mi iz oporbe koji toliko ništa ne znamo, nećemo prozivati, evo proglasite IGP kad nema razlike. Ali vi dobro znate da ima razlike i da nitko to zapravo ne kontrolira i da Talijani previše izlovljavaju, to vi dobro znate i da smo zato zabranili i dogovorili s Talijanima u Jabučnoj kotlini, znači, [[Upadica: Zahvaljujem]] zabranu izlova, da se obnovi riblji fond.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Odgovor poštovana državna tajnice izvolite.
RH ima sad mogućnost i potpuno pravo kontrolirati područje ZERP-a, stvar je naravno u našim fizičkim mogućnostima koji svakim danom postaju sve veći, a jedan od oblika nadzora je i suradnja s nadležnim tijelima druge države. Naime, države članice EU i njihovi inspektori više ne kažnjavaju izravno ribare drugih država članica, nego ih zaustavljaju ili ako na monitoru vide da su u prekršaju, pišu prijavu i prijavljuju ih nadležnim tijelima države zastave broda. I to je ono što RH redovito čini i ovdje je naša snaga ja bih rekla da naši inspektori surađuju s talijanskima, da se razmjenjuju podaci [[Upadica: Zahvaljujem]] a da je to korektno ta prepiska ide i prema Briselu koji isto brine da se [[Upadica: Zahvaljujem…]] vrši nadzor [[Upadica: …na odgovoru]] europskog mora.
Slijedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
g. Potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice, rekli ste da se ne pozivamo niti na bilo koje relevantno istraživanje, bilo koje relevantne podatke kad iznosimo tvrdnje koje iznosimo. Al vama je dobro poznato izvješće koje je naručila Europska komisija o troškovima i koristima koje proizlaze iz uspostave pomorskih zona u Mediteranu i sami ga navodite u vašem izvješću o provedenim konzultacijama. Iz tog izvješća vrlo jasno proizlaze koristi, ne štete, nego koristi za RH. Na str. 210. tog izvješća, u tabeli 39. jasno piše koji su iznosi koji su korist za RH i od ribarstva i naročito [[Upadica: Hvala lijepo]] indirektne koristi za turizam.
Slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite. Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću malo drugačije obzirom da nemam odgovora. Mene zanima da li je istina da ste zvali veleposlanike na komemoraciju u Jasenovcu da dođu sa g. Plenkovićem, a ne na drugu komemoraciju koju su tamo organizirali udruge Saveza antifašističkih boraca i preživjeli iz Jasenovačkog logora. Da li je to bilo po naputku vaše neposredne šefice ili premijera? Jer na osnovu tog odgovora da li ste osobno zvali veleposlanike SAD-a, Velike Britanije, Francuske, Austrije, znači, direktno ih uvlačili u naše unutar političke trenutne prijepore i probleme, što je neprimjereno u diplomaciji. U tom smislu mogu onda shvatiti i ovo vaše prozivanje da za one koji su tražili proglašenje isključivog gospodarskog pojasa da su to neodgovorni ljudi jer to znači da onda i sve te zemlje koje su proglasile IGP smatrate neodgovornima [[Upadica: Zahvaljujem…]] dakle, molim vas odgovor ili ćete i na ovom odšutjeti.
…poštovanoj kolegici Ines Strenja. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovana državna tajnice kazali ste da je ovo mišljenje Vlade pravno utemeljeno i stručno i ono takvo i je, ja to mogu i potvrditi. No, ono se bitno razlikuje od onog što nam je g. Grmoja čitao oko političkog stava domoljubne koalicije. Da li to znači da je došlo do zaokreta u politici HDZ-a oko ovog pitanja ili se radi o nečem drugom? Jer zaokreta oko ovog pitanja o poziciji SDP-a nije došlo i to je očigledno bio razlog zašto SDP nije, možda i nije to, možda je neki drugi bio odabran za koalicijskog partnera, a naša pozicija je poprilično ista onda i tada i onda i danas je pravno utemeljena i stručna uz naravno političku dimenziju zaštite nacionalnih interesa. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, vi ste to dobro trudili se objasniti, međutim, oni vas ne žele razumjeti. A ne žele zato jer jednostavno su u stanju povezati isključivi gospodarski pojas sa komemoracijom u Jasenovcu. Oni uopće ne vide razliku. I njima možete govoriti cijeli dan ovdje. Oni to ne razumiju. Zašto? Jer ne žele. Ne žele razumjeti, a čuli ste i u uvodnom govoru kolegu Grmoju da su to izvadili radi izbora i da žele politički poen. On je bio vrlo iskren u tome. Nemamo što mi tu puno pričati. Čuli ste i suvereniste. Oni misle da Sabor odlukom može povećati teritorij RH za trećinu. Sa 56 tisuća, još 24 tisuće više. Pa oni uopće ne razlikuju pravo na teritorij i upravljanje teritorijem i sam teritorij države. I sad ćete im objasniti cijelo veće im možemo objašnjavati, oni to ne razumiju. Zato ustrajmo u argumentaciji i govorimo [[Upadica: Zahvaljujem.]] što je istina i što narod treba čuti.
Kolega Boriću. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana državna tajnice. Vaš govor ovdje podsjeća me na govor guvernera Vujčića kad nam je došao objašnjavati kad je ono prodano zlato da je bolje ne imati zlato nego imati to zlato. U redu, ne mora biti prema ovoj studiji, a to je jedina studija koju imamo, ne mora biti 279 milijuna eura godišnje ili 2 milijarde kuna, neka bude pola Pelješkog mosta, neko bude petina Pelješkog mosta. Evo ja vas pitam, koji ovdje nastupate kao s argumentima, dajte nam brojke. Ovaj Sabor traži od stručnog tijela koji je imenovao, a to su Vlada i sve ostalo što Vlada radi, da možemo donijeti političku odluku. Dajte nam brojke.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Dakle, ono što smo mogli čuti sada ovdje od kolege Borića su uvrede prema onima koji žele da Hrvatska proširi svoja suverena prava i on praktički, kao što je to slučaj bio sa Ivom Sanaderom kojeg se odrekao u čijoj Vladi je bio, sad se odrekao i Domoljubne koalicije. Znači jer, ponovno ću ponoviti i pročitati stav Domoljubne koalicije o proglašenju isključivo gospodarskog pojasa. Naš stav je jasan i nedvosmislen da je proglašenje isključivo gospodarskog pojasa od interesa za RH te se za njega i zalažemo. Smatramo da je to naša dužnost i obveza. Gospodarski pojas je institut koji ima međunarodnu pravnu zaštitu, za razliku od ekološko ribolovnog pojasa, koji se ne spominje u konvenciji UN-a o pravu mora. Razlika između ZERP-a, isključivog gospodarskog pojasa je u tome što ZERP obuhvaća samo stupac morske vode iznad dna, dok isključivi gospodarski pojas obuhvaća morsko dno i podzemlje, kao i stupac zraka iznad područja koje gospodarski pojas obuhvaća. Ja čestitam kolegi Klisoviću na iskrenosti. Njihov stav je tada bio da ne treba proglasiti isključivi gospodarski pojas, da Hrvatska i sada konzumira po njima sva prava, a vaš stav je, kolega Boriću bio drugačiji. Tko je tu politikant? Stav MOST-a je od početka oko proglašenja isključivo gospodarskog pojasa isti. Mi nismo mogli prije staviti ovu točku na raspravu iako smo željeli da ona dođe u više sam navrata tražio, a istina je da se je sada, da su sada valjda određeni zastupnici, možda i zbog izbora, tu ne mislim na ove kolege, možda ove kolege iz SDP-a koji su dali potpise, ovaj uspjeli smo ovo ovdje staviti na raspravu. Ali moj stav, kolega Boriću je nepromijenjen po ovom pitanju, a vaš stav je promijenjen. Vi ste za vrijeme Domoljubne koalicije, pa nisam vas čuo da se bunite da ste napali Karamarka i rekli ja sam protiv proglašenja isključivog gospodarskog pojasa, nije vas se tada bilo čuti, g. Borić. Pa da ste tada hrabro istupili protiv vodstva Domoljubne koalicije, ja bih vam čestitao i rekao vi ste kolega Borić dosljedni, vi ste i tada bili protiv proglašenja isključivog gospodarskog pojasa i danas ste protiv. Ali vi ste onakvog stava kakvog je stava vaš predsjednik. Kad je Ivo Sanader bio predsjednik HDZ-a, kakav je on stav imao, takav je bio stav kolege Branka Bačića i vaš stav. Za vrijeme Karamarka nije doduše kolega Bačić bio u milosti, ali ga nije previše napadao, čekao je malo da se promijene okolnosti, da dođe druga struja, ali nije napadao Karamarka. Ni vi niste, a bili ste ovdje i saborski zastupnik u vrijeme, ja mislim Domoljubne koalicije. Dakle, poruka je hrvatskim građanima, politikanti su s ove strane, oni koji mijenjaju svoje stavove ovisno o okolnostima su s ove strane, a saborski zastupnici MOST-a i kolege koji su potpisali znači da se o ovome raspravi imaju isti stav cijelo ovo vrijeme. I mislim da je to svima jasno, a niti jedan argument od državne tajnice zašto ne bismo trebali proglasiti isključivi gospodarski pojas nismo čuli, osim što smo čuli laži i obmane da sva svoja prava konzumiramo i sada i ponovno vam ponavljam jedan upit, ako je tome tako, zašto ne proglasimo isključivi gospodarski pojas? Zbog čega? Odgovor je dao premijer Plenković na moje pitanje, ne želimo se zamjeriti Talijanima. A ako mi već sada, to je jedan logički slijed za vas, mislim da vam neće biti preteško pratiti, ako mi već sada koristimo sva svoja suverena prava, zašto bismo se zamjerili Talijanima ako proglasimo isključivi gospodarski pojas? Ne treba za to puno pameti da shvatimo da mi ne konzumiramo sva svoja suverena prava u ovom trenutku, da proglašenje isključivog gospodarskog pojasa bi nam vjerojatno neki to i zamjerili, ali gospodo, mi na to imamo pravo. Ako su to učinile sve države članice i EU, a i ostale zemlje, ako je to učinila Velika Britanija, ako je to učinila Francuska, zašto je palo na pamet odjednom Velikoj Britaniji i Francuskoj da proglase isključivi gospodarski pojas, pa vrlo vjerojatno jer na taj način mogu puno bolje ostvariti svoja suverena prava. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, kolega Borić očito ne zna ni što su teritorijalne vode, ni što su unutrašnje vode, pa tako ne poznaje niti pojam gospodarskog pojasa. Nekoć nije postojalo unutrašnje more uopće, pa je netko proglasio, pa se onda kolega Borić može kad bi skočio sa svoga Raba u more kupao, ne znam, možda u Italiji, ja mislim da je to i onda bila RH, pa onda smo u jednom trenutku u zakonsku regulativu unijeli da je 12 nautičkih milja od najudaljenije točke na obali ili otoka ili hridi, da je i to hrvatski teritorij, pa i to više nije ničije, nego je naše. Isto odlukom ovog Doma koji je tu odluku u međunarodno pravo unio u svoje zakone. I sada imamo opet mogućnost da ovaj Dom, da ovi zastupnici kažu, e i ovo je hrvatsko, je i hrvatski je teritorij, sviđalo se to vama ili ne, ali vi ste ionako Europljanka sve više i više, jeste li nekoć bili nešto drugo, to ne znam.
Zahvaljujem kolega Zekanoviću. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, mislim da je to bilo još jasno jutros na odboru, a jasno je i ovdje u ovoj raspravi da vladajući nemaju nikakvih argumenata, poslali su nadobudnu državnu tajnicu koja se nada boljoj funkciji ministrice u slučaju da ministrica, znači, sadašnja ode na ovu poziciju na koju se nada da će otić, ja se nadam da neće otić, evo kolega Klisović je podržava, ja je ne podržavam zbog protupravnog trošenja novca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova i svega onoga što se tamo događa, ali evo, jasno je da ovdje argumenata u ovoj raspravi nema, da je ova rasprava morala biti u ove kasne sate, da na HRT 4 nema prijenosa ove rasprave jer je cilj da ono što će se ovdje izreći dođe do što manjeg broja ljudi, al mi ćemo se potruditi, uvjeren sam i vi, da one poruke koje smo danas poslali ovdje [[Upadica: Zahvaljujem]] dođu do hrvatskih građana. Hvala.
Slijedeća replika poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, netočno ste rekli da je SDP protiv gospodarskog pojasa. Dakle, i onda kad smo pregovarali i pisano vam iskomunicirali našu poziciju i danas ona je ista, ona kaže da je SDP-u isključiv gospodarski pojas prihvatljiv odnosno zaštićen ekološko ribolovni pojas ZERP i njegova provedba također i to u skladu sa međunarodnim obvezama RH. Dakle, nismo vas lagali ni tada, niti sada, al očigledno netko vas je lagao, netko vas je lagao jer mu je bilo više stalo do vlasti nego do bilo čega drugog, uključujući do hrvatskih interesa. Pa tko vas je to lagao tada, tko vas to laže danas?
Kolega zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja.
Kolega Klisoviću, ja očekujem ove hrabre Europejce i Briselce da odluku o proglašenju odnosno proširenju jurisdikcije RH na moru stave na glasovanje, pa ćemo imati priliku vidjeti tko je lagao, tko je bio za isključivi gospodarski pojas, a tko je za njega i tko je dosljedan i tko je uvijek na istoj liniji, to je ono što ja očekujem i evo molim ovdje i potpredsjednika HS da se svojim autoritetom založi da se ta točka dođe na raspravu, ne na raspravu, nego da dođe na glasovanje nakon što je ovdje raspravimo u ovim tjednima prije europskih izbora. Mi želimo da vidimo što Plenkovićev HDZ misli o proširenju jurisdikcije RH na moru, to očekuju od vas i hrvatski građani, dosta je obmana, dosta je laži, dosta je gaženja hrvatskih nacionalnih interesa.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Kad se steknu uvjeti sigurno će doći ova točka na glasovanje, to ste bez brige, samo prvo moramo završit rasprave. Slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Grmoja, dakle, čuli smo od državne tajnice da nema potrebe da je sve riješeno, ne bi se ništa promijenilo. Međutim, ipak bi se nešto promijenilo jer sredinom Jadrana nestao bi režim otvorenoga slobodnoga mora i za transport, a naravno tada bi moralo doći do neke reguliranosti, nekog razgovora, nekih pravila, pa bi 7 puta veća flota ribarska talijanska, dakle, govorimo o ribaricama preko 18 m dužine sposobna ploviti, dakle, i po teškom moru i loviti, ne samo ploviti ipak morala biti na neki način obuzdana. Ja moram reći da u kontaktu sa talijanskim znanstvenicima da tu nema nikakvih problema, dakle, ljudi svjesni odgovornosti i stanja u Jadranu su spremni na suradnju i dogovor oko ovih stvari, a ne slobodna trgovina i [[Upadica: Zahvaljujem kolega…]] i slobodni izlov.
…Dobroviću. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, ovdje je jasno o čemu se radi. Imamo odgovor premijera Plenkovića na moje pitanje gdje se poziva na povijesne zasluge Italije zbog kojih RH ne smije valjda ili neće proglasiti isključivi gospodarski pojas, dok s druge strane imamo državnu tajnicu koja nas uvjerava da je stanje idealno i ribljeg fonda i nadziranja, znači, ZERP-a, jasno je da tome nije tako, to znaju dobro hrvatski ribari, al evo, želi nas državna tajnica uvjeriti da je to suprotno. Uostalom, cijeli današnji dan je protekao u takvom tonu gdje nas prvo premijer uvjerava da je u našoj zemlji sve super, da se smanjuje broj nezaposlenih, da raste BDP, da se smanjuje javni dug. Isto tako nas žele uvjeriti, evo da je sve idealno u našem dijelu Jadrana, a svi dobro znamo da tome nije tako.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Otvaram raspravu, prelazimo na raspravu u ime, izvolite kolega Podolnjak, ispričavam se.
Kolega Grmoja, rekla je državna tajnica, cijelo vrijeme iznosi tezu da mi zapravo politikantski želimo iznijeti neke kvazi argumente u prilog isključivog gospodarskog pojasa, ali dozvolite i da kažem i za hrvatsku javnost najistaknutiji hrvatski znanstvenici za pravo mora zalažu se već dugi niz godina za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, akademik Davorin Rudolf, doktor Davor Vidas direktor odjela za pomorsko i pravo mora u Norveškom institutu Fridtjof Nansen koji je još 2008. uputio otvoreno pismo hrvatskim političarima tražeći proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Dakle, imamo najveće autoritete za pravo mora koji zahtijevaju od hrvatskih političara već dugi niz godina da proglasimo mi ovdje u Hrvatskom saboru isključivi gospodarski pojas, je li to politikantstvo po vama ili [[Upadica: Zahvaljujem.]] ili stav struke onih najboljih znanstvenika koje imamo.
Zahvaljujem poštovani kolega Podolnjak. Odgovor kolega Grmojak, izvolite.
Dakle, kad se radi o podaništvu tada nikakvi argumenti ne vrijede, znači argumenti ovdje nisu presudni, ovdje je presudno to da netko lovi međunarodnu karijeru, to je prvo ministrica vanjskih poslova, da tu međunarodnu karijeru lovi naš predsjednik Vlade i zašto se kačiti s nekim znači ako vas to kasnije može koštati. A to što će biti sa hrvatskim dijelom Jadrana, koliku štetu će Hrvatska od toga pretrpjeti to niti premijera Plenkovića, niti ministricu Pejčinović Burić ne zanima. Pa to je osoba koja je radila znači za Vladu Republike Srbije, koja je savjetovala Vladu Ivice Dačića, njoj je isto radila za Hrvatsku vladu, radila za srbijansku ona nema nikakvog patriotskog osjećaja, kakvog imamo profesore vi i ja. Tog patriotskog osjećaja kod ministrice vanjskih poslova i kod premijera Plenkovića nema i zato kod njih argumenti [[Upadica: Zahvaljujem.]] ne vrijede.
… poštovanom kolegi Grmoji. U ime Kluba neovisnih za Hrvatsku, poštovani kolega Zlatko Hasanbegović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnica, visoki dome, povjesničari, sociolozi i politolozi davno su postigli suglasje oko toga da ništa ne svjedoči o snazi jednoga naroda kao vladavina morem i morskom obalom. Iako je kriza i nevolja bilo i ranije pravu katastrofu je Hrvatska pomorska orijentacija doživjela ulaskom u Jugoslavensku državu. Na svakom nas je području Jugoslavija desetkovala, na tome ne i ponajmanje. Sedam desetljeća mi nismo dostatno razvijali flotu, sedam desetljeća nismo gradili ceste koje su Hrvatsku unutrašnjost spajale s more, sedam desetljeća Hrvate se dijelilo po regionalnom ključu, pa su svi narodi i sve zemlje na svijetu imale svoj jug, jedino se južna dalmatinska Hrvatska nije smjela nazivati južnom Hrvatskom. I kada smo se ponadali da je uspostavom hrvatske države i potiskivanjem ratnih brodova Jugoslavenske ratne mornarice jednog od simbola jugoslavenske okupacije hrvatskih zemalja tome napokon došao kraj suočili smo se s bolnom činjenicom da ni danas ne vladamo onim što nam pripada i na temelju povijesti i na temelju demografskih i gospodarskih razloga i na temelju međunarodnoga prava mora. Oslanjajući se na to pravo koje je u znatnoj mjeri kodificirano kao što svi znamo Konvencijom UN-a o pravu mora iz 1972. godine u travnju 1990., dakle u vrijeme održavanja prvih demokratskih izbora u Hrvatskoj, točno stotinu obalnih država već je proglasilo isključivi gospodarski pojas. Mi to nismo mogli učiniti već tada 1990. naravno ali smo mogli učiniti onda kad to ipak nismo učinili, nakon stjecanja i obrane neovisnosti odnosno nakon međunarodnoga priznanja. Da smo o tome razmišljali govore neke odredbe našeg prvog Pomorskog zakonika onog iz 1994., napose 4 glava njegova 2 dijela, članci od 33. do 42., makar je i ona govorila o gospodarskom pojasu ne isključivo, isključivom gospodarskom pojasu. Bila je tada okupirana četvrtina Hrvatskog državnog područja i nismo baš bili miljenici tzv. međunarodne zajednice, ali smo pokazali bar načelnu spremnost da zaštitimo vlastite interese ne dirajući u međunarodno pravno načelo slobode mora. Zapravo u ni jednom trenutku se nije smjelo oklijevati s poduzimanjem toga čina jer je posrijedi razmjerno mlad institut međunarodnog prava mora nastavo zapravo nakon Drugog svjetskog rata te se još uvijek nalazi u fazi previranja odnosno u procesu oblikovanja koji mnoge obalne države nastoje iskoristiti u vlastitu korist prejudicirajući opće prihvatljiva rješenja. Jadransko je more poluzatvoreno more s obzirom na to mi dakle čak i ne bismo mogli iskoristiti sve ono što nam Konvencija iz 1982. nudi, ali smo prema procjenama stručnjaka mogli dobiti najmanje, dakle u trenutku kada su se odlagale primjene 21 do 22.000 četvornih kilometara gospodarskog pojasa koji doduše, tu ste u pravu, nije dio državnog područja, nije područje koje bi bilo pod teritorijalnom suverenošću Hrvatske države, ali jest područje kojem smo mogli štititi nacionalni interes i ostvarivati znatne koristi. No, na proglašenje isključivog gospodarskom pojasa mi se nismo odlučili. HS je o tome prvi puta raspravljao u srpnju 2001., a tada je sluganska i podanička trećejanuarska većina odlučila odgodit glasovanje o tome uz bizarno obrazloženje Račanove Vlade da bi to citiram „narušilo ugled RH kao pouzdanog partnera i čimbenika stabilnosti Europe“ pri tom se ignorirala činjenica da su npr. sve zemlje članice EU koje imaju obalu na Atlantskom oceanu davno proglasile isključivi gospodarski, tek negdje ribolovni, pojas kao pijani bogataši, kalkulanti, odrekli smo se koristi koje smo mogli imati. Iako su hrvatski stručnjaci za međunarodno pravo, a nekoliko njih kao što smo čuli, autoriteti su na svjetskoj razini zastupali mišljenje da nema pravnih razloga protiv proglašenja isključivoga gospodarskoga pojasa, a da politički ne smiju prevagnuti jer se uspjesi ne postižu popuštanjem, odricanjem i kapitulacijama. Mi tada nismo posegli čak ni za mješovitim režimom poput primjerice mogućnosti da jednog dijela proglasimo isključivi gospodarski, u drugom dijelu ribolovni pojas. Dakle, ne radi se samo o ribolovu, radi se i o istraživanjima mora i podmorja, ekološkim rizicima, o opasnostima za zdravlje našega, pa i susjednih naroda o sudbinskim pitanjima koje se tiču turizma itd. Zbog poslovično kratkog hrvatskog političkog pamćenja podsjetimo na historijat ovog problema kao na povijest beščašća, nesposobnosti i licemjerja hrvatske političke klase g. Klisoviću, o dosljednosti nema niti D. Kao i danas i prije 16.g. u pozadini važnih državno političkih odluka kao jedino mjerilo pojavljuje se predizborna kalkulacija i stranačko kokošarenje unutar tadanje napukle treće januarske većine, podsjetimo na prekinuti odnos Račan, Budišin HSLS, Budiša odlazi u egzil i uzgaja paprike, na problematiku isključivoga gospodarskoga pojasa, predizborno je zajahao Tomčićev HSS u nadi da će prikupiti koji glas više, a i Račan je odjednom zaboravio na RH kao pouzdanog, čitaj, poslušnog partnera i čimbenika tzv. stabilnosti Europe, a zapravo isključivo vođen predizbornim anuliranjem debakla s neukim i kapitulantskim parafiranjem tzv. sporazuma Račan-Drnovšek. Te 2003. pronađen je mutant nazvan zaštićeno ekonomsko ribolovni pojas, skraćeno ZERP, nitko taj prijedlog nije napadao kao tadanji oporbeni HDZ, a u tome se osobito isticao bliski Sanaderov suradnik i kolega Vladimir Šeks koji je ZERP nazvao, citiram „čudnovatim kljunašem“. Kada je HS 3. listopada 2003. donio odluku o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru, ona je obuhvaćala samo jedan dio ovlaštenja iz Konvencije iz 82., pri čemu je primjena novog režima odgođena za godinu dana, HDZ je glasovao protiv te odluke, Ivo Sanader je ponovio sintagmu „čudnovati kljunaš“, dapače, u ime HDZ-a je grmio, citiram „da EU ne može vršiti pritisak, ovo s punom odgovornošću kažem, ne može vršiti pritisak na RH da ne proglasi gospodarski pojas jer je to utemeljeno u Konvenciji koja je starija od EU“. Citiram dalje dr. Sanadera „hajmo prenijeti ovu odluku na hrvatske građane, pa neka se referendumom“, dakle, on je jedan od preteća tzv. izravne demokracije, pa kaže Sanader „neka se referendumom u iduća 2 tjedna odluči što hrvatski građani o tome žele, nećemo glasovati za ovo što nije ni isključivi gospodarski pojas, niti ono što je Vlada izvorno predložila u svom dokumente, naš obični čovjek“ završava dr. Sanader bi rekao „dobili smo neki bućkuriš, tipični proizvod starog poznatog hrvatskog nagodbenjaštva i nagodbenjačke politike, kada preuzima vlast, nekoliko mjeseci kasnije dr. Sanader pravi zaokret, te od Račina preuzima kormilo istog onog poznatog hrvatskog nagodbenjaštva i nagodbenjačke politike, a sve u duhu političke misli vodilje prema kojoj je RH, citiram „spremna podnijeti svaku žrtvu da postane članicom EU“ radi koje je tadašnji njemački kancelar Šreder pohvalio Sanadera jer, citiram „provodi politiku Ivice Račana“, kao što mg. Plenković danas provodi politiku na svim poljima vaše bivše Vlade g. Klisoviću. Dakle, HDZ-ova većina u tom novom sazivu HS začinjena, naravno, neizbježnim SDSS-om 3. lipnja 2004. donijela je još skandalozniju odluku o dopuni odluke o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru, tako da se ne odnosi na članice EU, to se onda sukcesivno produljavalo 2006., 2008., sve do iznalaženja tzv. zajedničkog dogovora u EU duhu do kojega naravno nikada nije došlo. U međuvremenu u hrvatskom političkom teatru nagodbenjačko kapitulantski komad je ostao isti, samo su se uloge mijenjale. Tada oporbeni SDP predizborno je zanovijetao zbog odgode primjene ZERP-a. Da stvar bude bizarna, primjerice tadanji zastupnik Neven Mimica koji se suverenistički obrušavao na HDZ tražeći primjenu ZERP-a na članice EU odmah jer je to citiram gospodina Mimicu test naše dalje pregovaračke pozicije u pregovorima s Unijom da bi potom zanijemio s pozicije dobro potkoženog briselskog povjerenika da nas nitko u Hrvatskoj ne samo da ne zna čime se gospodin Mimica u Bruxellesu bavi već smo svi zaboravili i kao izgleda uopće, sve dok jučer nije banuo u sklopu SDP-ove izborne kampanje kao svojevrsni duh. Dakle, nakon toga Milanović docira HDZ-ovim vladama čini mi se Plenkovićeve pomajke Jadranke Kosor, dakle govori o slavensko maritivnim osobinama hrvatskoga naroda koji ta vlada dovodi u pitanje dakle, nakon kampanje dolazi do Milanovićeve kukuriku vlade, nakon toga o primjeni ZERP-a na članice EU niti, niti ze. Dakle, neovisni za Hrvatsku podupiru ovaj prijedlog odluke mogao je on biti i bolji, a valjda bi i bio bolji da nije došao u predizborno vrijeme i u predizborne svrhe. Moglo bi mu se prigovoriti, prvo da možda nedovoljno razlikuje suverenost i suverena prava u ocjeni stanja, a ta dva pojma nisu istovjetna kao što smo čuli. Da predviđa fluidnost nekih normi Konvencije i propušta primijeniti praksu drugih država koje nastoje iskoristiti te pravne nedorečenosti kako bi osigurali što viši stupanj zaštite svojih prava, tako većina država koje su proglasile isključivi gospodarski pojas u svojim zakonima uredila i pitanja vezana uz umjetne konstrukcije na moru skoro bez iznimke proširujući svoja ovlaštenja u odnosu na ona koja im daje Konvencija itd. Neke su propisale dodatna ograničenja polaganju kablova i cjevovoda, a postoji u međunarodnoj zajednici i primjeri za čitav niz drugih ograničenja i uvjeta za koje predlagatelj nije imao hrabrosti. On štoviše u točki trećoj predložene odluke po našem sudu vrlo liberalno drugima jamči ta prava i slobode čime se zapravo u jednom nemalom dijelu dezavuira smisao same odluke. Nema valjana objašnjenja zašto se odgađa primjena ove odluke na jednu godinu, jasno je da za njezinu efektivnu provedbu trebaju sredstva, ali je jasno i to da prvo do donošenja idućeg proračuna ne treba čekati godinu dana, nema razloga da odluka efektivno stupi na snagu, važne su dakle pravno političke posljedice, a ne samo njihova efektivna provedba. Dakle, gospođo državne tajnice, gospodine Plenkoviću pitanje proglašenja je pitanje načela ne kuna, ne EUR-a, državnog razloga gospodine Plenkovićev horizont da.
Zahvaljujem gospodinu Hasanbegoviću. U ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Dakle, kolega što se tiče primjedbi koje ste iznijeli ovo nije predizborni prijedlog jer je ovaj prijedlog upućen u proceduru prije godinu i dva mjeseca, dakle ako imate svi, evo pozivam i ostale zastupnike nekakav amandman ili da se stvari mogu bolje pojasniti mi smo otvoreni, znači ovo nije pisano sada nego prije godinu i dva mjeseca i predano u proceduru, a sada smo skupili potpise vaše da bi ovo došlo na raspravu. Što se tiče primjene stavili smo godinu dana, znači kako bi Hrvatska se mogla ovaj pripremiti, ali mi nemamo ništa protiv da bude, da stupa na snagu s danom donošenja, a ovaj što se tiče, što se tiče, možete mi dati repliku kolega Hasanbegoviću ne trebate povredu Poslovnika. Ovaj, a što se tiče ostalih stvari znači evo mi smo sami uputili neke amandmane na ovu našu odluku, ali uputili smo amandman HDZ-a odnosno iskoristili smo njihov ovaj odgovor kad su oni podržali isključivi gospodarski pojas i to predložili kao naš amandman na odluku o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, pa me zanima kako će kolege iz HDZ-a glasati za taj svoj amandman. A što se tiče ostalih prijedloga mi nemamo nikakvih problema znači da ako se neke stvari mogu pojasniti da budu jasnije imate priliku tijekom cijele ove rasprave, a potrajat će vidim da nas se dosta javilo, imate priliku otići u klub napisati amandman ovaj mi ćemo to bez problema prihvatiti ako je ovaj logično i ako još pojašnjava nekakve stvari. Znači nije ovo na brzinu pisano, pisano je i mislim da je dobro napisano, ali ako ima nekakvih stvari koje se mogu popraviti, a uvijek može bolje, mi smo to spremni prihvatiti kao vašu, kao vašu sugestiju. Što se tiče ovaj ostalih stvari koje su iznesene, upozorio sam i u svojoj raspravi na ove promjene stavova koje su bile kod SDP-a i kod HDZ-a, tako da je sasvim jasno da je HDZ mijenjala svoj stav po ovom pitanju, ne samo u vrijeme Ive Sanadera, nego i ova garnitura koja ovdje sjedi u Hrvatskom saboru, znači evo tu je i naš potpredsjednik koji je bio jedan od ključnih ljudi domoljubne koalicije koja je tada podržala isključivi gospodarski pojas, ja očekujem znači da on neće promijeniti ovaj svoj stav, a i ostali znači zastupnici koji tu sjede svi su i u vrijeme Tomislava Karamarka imali određene uloge, tako da ovaj očekujem da taj svoj stav ne mijenjaju. Državna je tajnica došla ovdje sa stavom da ne treba proglasiti isključivi gospodarski pojas, ali je logično jer ona brani sadašnji stav Vlade, a svi znamo zašto je stav Vlade takav kakav jest. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Zlatko Hasanbegović, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, zašto je to danas tek došlo ne znam, kada su se tražili naši potpisi, mi smo ih kao i uvijek odmah dali. Ono što je važno, mi nećemo zanovijetati, ovo nije ni pravno, ni stručno pitanje, dakle, to je prvorazredno političko pitanje i pitanje političke volje, slažem se g. Klisoviću, Vlada je korektno odgovorila. Dakle, ali nas ne zanima pravna pozadina, nas zanima politička volja, nje ima ili nema, u Vladi mg. Plenkovića nema te političke volje. Mi nećemo tražiti, predlagati nikakve dopune, to bi bio dodatni alibi ovoj tehničkoj hrvatsko-srpskoj koaliciji da odbije taj zaključak, dakle, neka se donese zaključak [[Upadica: Zahvaljujem]] može se dopunjavati, može se [[Upadica: Kolega…]] [[Govornik se ne razumije]] pomorskog zakona [[Upadica: …Hasanbegović]] mijenjat itd.
Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, slobodno dajte amandmane jer ovdje smo u drugačijoj poziciji, mi smo predlagatelji i mi ćemo kao predlagatelji, neće Vlada prihvaćati, nego ćemo mi kao predlagatelji prihvaćati vaše amandmane, pa dobro Vlada, al mi kao predlagatelji, onda će oni postati, znači, ako mi prihvatimo sastavni dio našeg prijedloga, a onda će se oni očitovati o tome hoće li to prihvatiti ili neće prihvatiti. Ono što želim reći, slažem se s vama da je to politička volja, kolega Hasanbegović je rijetko u sabornici, pa ne zna kako ide ovaj, možete sad povredu Poslovnika kako biste mi odgovorili. Tako da evo, pozivam i vas i sve ostale zastupnike ako imaju kakav prijedlog da daju ako je to, znači, nešto što je realno i okej, mi ćemo to bez problema prihvatiti. Uostalom, vi ste nam pomogli da ovo dođe na raspravu i mi to resprektiramo.
Zahvaljujem. Kolega Hasanbegović, jeste imali možda povredu Poslovnika ili nešto? Ne? Dobro, hvala. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Grmoja, slušao sam vaše izlaganje, vi ste pitali jedno retoričko pitanje, kako će se HDZ postaviti na temu njihovog vlastitog amandmana koji su svojedobno predali na temu gospodarskog pojasa, pa mi znamo da će ga odbiti jer mi znamo da je HDZ vjerodostojna stranka samo u licemjerju, u laži i u prevari birača, oni lažu i obmanjuju ljude, neću reć od stoljeća sedmog, al od 90.g. kad su obećavali bolji život hrvatskom čovjeku. Umjesto boljeg života u vlastitoj zemlji, hrvatski narod danas mora tražiti sreću u drugim zemljama, djece je sve manje, kakva je naša budućnost, pitanje je, ali vam hoću reći da je HDZ u zabludi, ja sam shvatio prije više od 15.g., nažalost, vi ste tek nedavno, ali nikad nije kasno za takve stvari. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja.
Dakle, nisam ja kolega Pernar shvatio to nedavno, ja sam se s HDZ-om od kad sam se vratio s fakulteta fajtao, znači, i protiv HDZ-a i protiv Stipe Gabrića Jambe, a to što smo mi dobili 19 odnosno 12 mandata kada su nam otišli određeni zastupnici i što smo preuzeli odgovornost mijenjati RH, to ne znači da sam se ja odlučio za HDZ ili smatrao da je HDZ nešto dobro, jer da sam to smatrao onda bi izašao na listi HDZ-a na izbore, izašao sam svaki put samostalno na izbore pred hrvatske birače, a ja se nadam da će oni progledati i da niti jedna opcija neće uopće trebati razmišljati sa ovim starim strukturama, znači, mijenjati RH, nego sa novim političkim opcijama mijenjati stvari u RH, kao što je to slučaj npr. u Italiji ili u nekoj drugoj zemlji gdje imamo koaliciju dvije praktički nove političke snage, tako da evo [[Upadica: Zahvaljujem…]] ja se nadam da će se takve stvari dogoditi [[Upadica: …kolega Grmoja na odgovoru]] [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, ja sam osobno sudjelovao u tim pregovorima 2015.g. kada su i formulirani ovi zaključci domoljubne koalicije, ali podsjećam da smo ih ponovno nakon drugih izbora također IGP stavili kao važan uvjet u pregovorima sa HDZ-om i tada su to prihvatili kao jedna od naših 7 jamstava. Dakle, zapravo kontinuirano ja se pitam, ali ozbiljno, stranke bi trebale poštivati ono što su stavile u svoje programe ili u javno očitovanje i rekle drugim strankama i biračima u RH, pa trebalo bi držati do onoga što ste sami proklamirali da prihvaćate u suradnji sa nekom drugom strankom s kojom ćete formirati Vladu. Kako vjerovati, kad sami od toga tako olako odustajete?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Pa dakle, sasvim je jasno da sva obećanja koja se daju u izborima, meni je jasno, ja sam bio zamjenik gradonačelnika i da sve ono što ste stavili u program, ne možete u te 4.g. mandata možda ostvariti jer imate nekakav dojam da se stvari mogu riješiti brže, a zapravo se onda susretnete s određenim poteškoćama. A da ste vi protiv onog stava kojeg ste iznijeli i da ne želite nešto učiniti, a da za to nemate nikakvih argumenata, to ne mogu shvatit. Znači, mogu ja shvatit da u kampanji netko kaže napravit ćemo to i to i onda shvati da, ne znam, nema riješene imovinsko-pravne odnose, nije riješeno ovo ili ono i ne može te stvari ostvariti, ali ovdje se radi o nečemu što je prema međunarodnoj Konvenciji UN-a o pravu mora, pravo svake zemlje i na što nas poziva Europska komisija. Jedino što bismo mi mogli imati ako ovo proglasimo, nekakve probleme s Talijanima, ali ja mislim da se to isplati [[Upadica: Zahvaljujem…]] mislim da će i Talijani [[Upadica: …kolega Grmoja]] s vremenom shvatit da je to naše pravo, pa će … [[Govornik se ne razumije]]
U ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvažene kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Znači mi danas govorimo o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa i na početku se možemo zapitati što je uopće najvažniji resurs koji Hrvatska ima. Često puta se govori o nekakvoj strategiji razvoja, o nekakvoj svijetloj budućnosti i doista što je to, po čemu smo mi korak ispred naših susjeda, što je to zbog čega smo mi zanimljivi i brojnim drugim državama, što je to zbog čega smo mi zanimljivi čak i velesilama kakve su recimo SAD, Rusija ili Kina. I odgovor je ustvari vrlo jednostavan. Najvažniji strateški resurs koji ima RH je naše Jadransko more. Znači izlazak na Jadransko more u vrlo dugačkoj obali, na vrlo dugačkoj obali koja između ostaloga, ispred koje se nalazi kao što smo čuli preko 1200 otoka. I to je oduvijek bilo svima jako zanimljivo do te mjere da su nam to isto more pokušali oteti na sve načine. Dolazili su ovdje brojni gospodari, često smo slušali strane jezike na našem Jadranu, ali ipak evo sad na kraju se nalazi u RH s time da i dalje ne možemo reći da smo potpuni gospodari Jadranskoga mora. Kad govorimo o pitanju Jadranskog mora, moramo se dakle zapitati kako mi uopće gospodarimo s tim morem koje je prije svega važno je napomenuti obuhvaća 23 tisuće kvadratnih km. Znači mi imamo mora, veću površinu nego što Slovenija ima državni teritorij. Znači imamo jedan ogroman teritorij kojim slabo raspolažemo a to ponajprije vidimo po tome što je more sve više zagađeno, što je u njemu sve manje ribe. Znači u Jadranskom moru je u proteklih pola stoljeća uništeno 40% živih organizama, 40%. Vidimo također da se uništavaju čitava staništa na morskom dnu, vidimo da se daju koncesije bez jasnoga plana, često puta štetne na Jadranu, vidimo da su tu učinjene brojne, slobodno možemo reći ludorije poput bacanja NATO bombi, vidimo također da zbog industrije stranih država u Jadranu je sve veće zagađenje, da je uopće pitanje ekološke održivosti i da se moramo zapitati hoćemo li ne samo imati žive organizme u Jadranu nego da li ćemo uopće imati čistu vodu. Naime, još 2015. su aktivisti Svjetskog fonda za prirodu upozorili da je iz Jadrana prekomjerno izlovljeno čak 93% ribljih vrsta, da je kompletno poremećena ravnoteža, bioravnoteža. Da su praktički svi živi organizmi u Jadranu došli na zaštićenu listu životinja, da su u Jadranu praktički uništene sve morske kornjače, svi morski sisavci, školjke, puževi, morski psi i ribe. Kornjače, barem prema onome što piše u znanstvenim časopisima u Jadranu postoje 150 milijuna godina, 150 milijuna godina i sada im prijeti uništenje. Da li to ikoga u ovoj sabornici brine barem da se na trenutak zapita kako je moguće da nešto što postoji 150 milijuna godina za 10 godina možda više neće postojati? Do koje granice može ići ljudska neodgovornost, odnosno ljudska pohlepa, sebičnost i dakle razmišljanje na kratki rok? Mi kao štitimo Jadran kaže gospođa državna tajnica, međutim štitimo ga krajnje neučinkovito. Kazne su toliko male da se prekršiteljima sve zakone itekako isplati kršiti. Posebno su prekršitelji ljudi iz, brodovi iz stranih zemalja, prije svega Talijani koji namjerno čak ulaze u mrjestilišta riba poput onih kod otoka Palagruže i koji su toliko drski da dolaze praktički do same hrvatske obale. Kaže gospođa državna tajnica, predstojnica Vlade da je ustvari naše more već zaštićeno ZERP-om i da su ZERP i isključivi gospodarski pojas jedno te isto, međutim to u praksi nije tako. Jer da je tome tako onda bi sve države svijeta proglašavale ZERP a ne bi proglašavale isključivi gospodarski pojas. Sve države Europe koje izlaze na sjeverno more, odnosno koje izlaze na Mediteran, odnosno čak i one koje izlaze na Crno more koje je praktički jezero a ne more imaju proglašeni isključivi gospodarski pojas. Jedine tri zemlje koje nemaju proglašen isključivi gospodarski pojas su Turska, koja nije članica EU, Grčka i Hrvatska. Turska i Grčka nemaju isključivo zato što između te dvije zemlje postoji velika napetost, politička napetost, praktički je na granici vojnog sukoba i zato to pitanje nije riješeno. Hrvatska se odrekla isključivog gospodarskog pojasa samo i jedino zato što je na nju izvršen pritisak iz EU. Kratko i jasno. Hrvatska se odrekla isključivog gospodarskog pojasa zbog pritiska, mi smo se odrekli čak i toga ZERP-a kojeg smo proglasili 2003. godine i sad nam pričaju, znači već 11 godinu za redom kako će se to pitanje riješiti u europskom duhu. Dajte mi molim vas odgovorite državna tajnice, šta je to europski duh, evo ja ne znam što je to europski duh, jel to recimo neki duh iz boce ili je to ne znam neki duh iz Aladinove svjetiljke. Kakav je to duh? Dajete mi evo to pojam, ja bih htio evo ako ima u enciklopediji, dajte mi objasnite meni neukom što je to europski duh. Je li to duh recimo kad se susretnu talijanski predsjednik Tajani i predsjednik Hrvatske vlade Plenković pa onda dogovaraju ne samo da im damo more nego da im damo i hrvatski teritorij. Jel to možda taj duh? Evo, ja doista ne znam pa ako me možete neukoga podučiti ovoga možda i hrvatsku javnost bilo bi mi jako drago. Koja je razlika znači ZERP-a, između ZERP-a i IGP-a znači mi po tomu ZERP-u možemo štititi naše more 12 nautičkih milja od obale, a po ZERP-u, po IGP-u bi mogli štititi 200, 200 nautičkih milja od obale praktički do talijanske obale. Vi kažete, vi kažete mi nemamo načina braniti isključivi gospodarski pojas. Kako nemamo načina braniti, da li ako mi proglasimo isključivi gospodarski pojas to će nama ulaziti gusari u naše more? Znači ako postoje međunarodni zakoni oni se poštuju, a ne ne krše se. Da li vi znate da u Tihom oceanu postoje otoci države poput Naurua koji imaju 18.000 puta veće, veći isključivi gospodarski pojas nego što je teritorij te države. Da li oni to mogu nadzirati fizički, normalno da ne mogu, a da li im netko krši taj njihov prostor, ne krši im. Vi kažete da bi se uveo isključivi gospodarski pojas moramo platiti 10 miliona kuna, pa šta je to razlog, zar stvarno je problem 10 miliona kuna da mi ne možemo uvesti isključivi gospodarski pojas. Koliko mi svake godine izgubimo zbog toga što nemamo isključivi gospodarski pojas odnosno što ne provodimo, što ne provodimo ZERP? Da li ste upoznati sa situacijom da recimo Island zbog isključivog gospodarskog pojasa uopće nije htio ući u EU, isključivo zbog toga. Norveška nije htjela ući u EU zbog toga. Zašto je njima taj isključivi gospodarski pojas toliko važan, a vama je toliko nevažan? Objasnite tu, tu razliku građanima. Znači njima je toliko bitan da čak u EU nisu htjeli ući, a mi se našega mora odričemo. Zbog čega? Bojimo se koga. Zašto stalno nekome popuštamo? Zašto smo popustili ne znam s pravilnikom za uvoz voća i povrća, zašto smo popustili za brodogradilišta, zbog čega, zašto popuštamo ne znam Kinezima kad dolaze ovdje u Hrvatsku pa im dajemo ne znam sve što treba i što ne treba da grade ceste, da grade pruge, stadione, Kumrovec, ne znam šta sve, luke, mostove itd. Zar mi doista ništa ne znamo sami sačuvati, zar mi doista ne znamo sami razvijati? Zašto uporno ta politika klečanja na koljenima? Zašto toliko nemate, toliko nemate samopouzdanja? Da li vam je poznato da se čak i sama EU zalaže za to da se u Hrvatskoj proglasi isključivi gospodarski pojas, da oni nemaju apsolutno ništa, ništa protiv toga. Vi kažete između ostaloga da nam gospodarski pojas nije potreban jer i tako i tako moramo pustiti Talijane da ulaze u naše more i da vade višak znači dopustivoga ulova. Međutim, oni kad ulaze u naše more ne plaćaju nam tu naknadu i s druge strane ovoga prekomjerno love ribu, znači prekomjerno ponavljam još jednom nisam ja reko, rekle su ove svjetske agencije, neovisne koje prate stanje. Hrvatska je znači tradicionalno pomorska zemlja kojoj more predstavlja važan prometni put, izvor hrane, te okosnicu gospodarstva i turizma. Neosporno je da u uvjetima ugroženog ribljeg fonda, sve većih prijetnji po morski okoliš i biološku raznolikost proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kao režima koji obuhvaća sve važne elemente očuvanja obale i mora predstavlja važan korak u nastojanju da se zaštiti hrvatska suverenost, hrvatsko gospodarstvo, hrvatski teritorij, hrvatska budućnost i svi njegovi prirodni resursi. Na koncu konca, ja bih pitao državu tajnicu i gospodu iz HDZ-a, koja ovoga, koju očito više zanimaju ovi obračuni na osobnoj razini kakvim smo danas svjedočili u saboru, a vidimo i zadnjih dana na drugim mjestima, zašto bi mi bilo kome šta poklonili? Zašto bi poklonili nekom, zašto bi poklonili i čašu vode, a kamoli da poklanjamo desetine tisuća kvadratnih kilometara našega mora? Znam da će zvučati malo deplasirano, ali sigurno ste čuli onu izjavu još se dobro sjećate vi koji ste hodali u školu u bivšoj državi, tuđe nećemo svoje nedamo. Kako se u međuvremenu stvari mijenjaju pa danas eto očito imamo, svoje damo, tuđe hoćemo. Brzo se preokreću kaputi, brzo se od ateista postane najveći katolik, brzo se od stranke voljenoga vođe postane član stranke drugog voljenoga vođe itd.. A mi Hrvati polako ostajemo znači i bez mora i bez zemlje i bez zraka i postajemo stranci u svojoj vlastitoj domovini. Znači zaključno, reći ću ovako, Živi zid podržava proglašenje isključivog gospodarskog pojasa jer je to tema koja za nas ima primarno značenje i uvrstili smo ju u program još davno prije nego što je u svo dužno poštovanje MOST uopće postojao. Proglašenje isključivog gospodarskog pojasa idealna je prilika za snažniji nastup na međunarodnoj sceni za stabilizaciju unutrašnjih prilika, za veću zaradu i veću održivost našeg najvećeg blaga Jadrana. Hvala vam na razumijevanju.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo već 2 sata, čini mi se raspravljamo o Prijedlogu odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa i u protekla 2 sata bilo je izneseno niz netočnosti, nesuvislosti, nepoznavanja problematike, nerazumijevanja što je to teritorijalno more, što su to unutarnje morske vode, što je to epikontinentalni pojas, što je to zaštićeni ekološko ribolovni pojas i što je to isključivi gospodarski pojas. Kad govorimo o isključivom gospodarskom pojasu, kad govorimo o ZERP-u onda možemo govoriti o strateškim interesima RH do 1. srpnja 2013. godine i o strateškim interesima RH nakon 1. srpnja 2013. godine kada smo postali članica EU. Zašto? Zato što je jedna pozicija Hrvatske bila kada nismo bili članica EU i u tom trenutku proglašenje isključivog gospodarskog pojasa ili proglašenje ZERP-a imali bi jednu poziciju gdje bi RH do ulaska u punopravno članstvo u EU koristila i bila bi suverena u provođenju tih svoj suverenih prava koje nam pruža isključivi gospodarski pojas. Nakon 1. srpnja RH i ne samo Hrvatska nego sve druge države članice EU koje su proglasile gospodarske pojaseve ili izvedenice iz tog gospodarskog pojasa, bilo da je to vanjski pojas, bilo da je ekološki pojas, bilo da je gospodarski pojas, bilo da je ribarski pojas, tog trenutka, te vode postaju zajedničke vode EU. I u tim se vodama provodi zajednička, ako govorimo o ribarskoj politici, zajednička ribarstvena politika EU. Prema tome, Hrvatska je bila ... [[Govornik se ne razumije.]] temeljem Međunarodne konvencije o pravu mora proglasiti isključivi gospodarski pojas i to Hrvatskoj nitko nije priječio. Zbog toga se u ovom Saboru, o tome sam puno puta govorio u ovom Saboru i sudjelovao u raspravama od 2003. godine do danas a o tome je bilo rasprava i prije i 2003. kada je Vlada Ivice Račana proglasila ZERP sa odgodom slično ovoj koji se ovdje predlaže na godinu dana. Dakle bilo je riječi o tome da li će Hrvatska proglasiti isključivi gospodarski pojas ili zaštićeni ekološki, ribolovni pojas koji je proglašen za mnoge u Hrvatskoj pa tada vjerujem i za saborske zastupnike u jednoj čudnoj izvedenici zaštićenog ekološko ribolovnog pojasa. Tada je Hrvatska ocijenila kao suverena i samostalna država da će proglasiti zaštićeni ekološki ribolovni pojas koji bi možda ... [[Govornik se ne razumije.]] da je odmah proglašen isključivi gospodarski pojas, vjerojatno danas o tome ovdje ne bi raspravljali ali je tada Vlada Ivice Račana odlučila proglasiti zaštićeni ekološko ribolovni pojas, koji odmah da nam to bude jasno, preko 95% sadržaja isključivog gospodarskog pojasa se nalazi u ZERP-u osim sadržaja koji se odnosi na izgradnju umjetnih otoka i na iskorištavanja energije mora i vjetra. Međutim, kad govorimo o postavljanju umjetnih otoka, mnogi od nas ovdje ne znaju da premda on nije sastavnica ZERP-a podizanje umjetnih otoka proizlazi iz činjenice da obalna država kao što je Hrvatska sama po sebi ima epikontinentalni pojas pa onda te umjetne otoke koje nije proglasila ZERP-om može graditi na temelju činjenice da kao obalna država ima epikontinentalni pojas i mi tamo bez obzira što nije proglašen IGP možemo postavljati platforme i ono što danas radimo korištenjem, iskorištavanjem plina u sjevernom Jadranu gdje se postavljaju platforme koje nam omogućava činjenica da kao obalna država imamo epikontinentalni pojas. Doduše ne možemo primjerice iskorištavati energiju vjetra, dizati vjetrenjače ali se meni čini da je i ova rasprava danas ovdje ustvari mi liči na borbu protiv vjetrenjača, Don Quijote borbu i da od ove rasprave velike koristi za RH nema. Nema iz razloga što proglašenje isključivog gospodarskog pojasa u odnosu na ZERP a to je, čini mi se govorila je i gospođa državna tajnica, ništa Hrvatskoj u bitnome ne pridonosi. I nisam čuo dragi moji prijatelji od nikoga od vas, ali od nikoga od vas, što ćemo sutra proglašenjem IGP-a promijeniti u odnosu prema ribarskoj politici u Hrvatskoj koji kakav će to ustupak imati hrvatski ribari proglašenjem IGP-a što im onemogućava ZERP. Što ćemo u smislu ekološke zaštite Jadrana napraviti proglašenjem IGP-a što mu ne omogućuje ZERP? To mi recite, kad me u to uvjerite da je toliki strateški trn za RH, bitno će izmijeniti poziciju RH u svijetu i unutar EU, onda možemo razgovarati o odlučivanju o ovoj odluci koju je MOST predložio. Svaka pametna država koja vodi vlastitu suverenu politiku, što to radi i RH, odlučuje o najboljem, najprikladnijem, najprimjerenijem trenutku proglašenjem pojaseva koje su temeljem međunarodne Konvencije o pravu mora njoj dopuštene i zašto se ne pitate kako je to trebalo dugo vremena jednoj Italiji da proglasi ekološki, jednoj Velikoj Britaniji da proglasi gospodarski, jednom Islandu da proglasi gospodarski pojas itd., nisu svi proglasili onog trenutka kad im je to Konvencija omogućila, nisu jer su prije nego što su to napravile mjerile koji je njima strateški nacionalni interes. Zbog toga smo mi 11.g., 10.g. ovdje u HS donosili različite odluke koje ste vi spomenuli u vašoj odluci. Najprije smo proglasili ZERP 2003. sa odmakom od godinu dana, pa smo ga 2004. odgodili do potpisivanja Ugovora o zajedničkom ribarstvu, pa smo onda kako taj sporazum nije potpisan, 2006.g. 15. prosinca proglasili ponovno rekli da će stupiti na snagu i za države članice EU, pa kako bismo zbog toga bili blokirali naše pregovore za ulazak u EU, ponovno smo 15., čini mi se, ožujka 2008. rekli da do sklapanja sporazuma u europskom duhu, neće se na države članice EU primjenjivati ZERP. Zašto smo to napravili? Zbog toga što su većinske političke stranke u hrvatskome društvu imali jedinstveni stav da je osnovi strateški interes RH ulazak u EU i između činjenice da bismo zbog toga bili blokirani i nastavka pregovora s druge strane za ulazak u EU mi smo za države članice EU suspendirali provedbu ZERP-a, ali je ZERP za sve treće države u svijetu na snazi i on je ratificiran u tajništvu UN-a, međunarodnoj Konvenciji o pravu mora i RH danas, taj prostor je nutificiran kao zaštićeni ekološki ribolovni pojas i primjenjuje se na sve države, treće države, pa i na države članice EU jer onog trenutka, to sam u uvodu rekao, kad je RH ušla u EU, hrvatski ZERP je postao zajednička voda EU, a to bi dragi moji prijatelji postao i isključivi gospodarski pojas da je bio proglašen. Prema tome, istu onu politiku koju RH danas vodi u zaštićenom ekološko ribolovnom pojasu, provodila bi i bila bi dužna provoditi da je proglašen i isključivi gospodarski pojas. I ako nam to nije jasno, ako to ne razumijemo i da kao država, matična država koja može kad god želi proglasit isključivi gospodarski pojas, a da tome ništa bitno promijeniti neće, mi ćemo ustrajavati na politikantskim raspravama u HS jel nam važniji IGP ili ZERP, a koliko nam ZERP doprinosi, ništa nam više, niti prema zaštiti Jadrana, niti prema zaštiti ribolovnog fonda ne bi doprinosio ni gospodarski pojas. A mislim da kao odgovorna Vlada moramo znati koji je to pravi trenutak ako želimo da bi možda ispunili vlastito zadovoljstvo, proglasili se velikim suverenistima, otvoriti raspravu i u HS i proglasiti gospodarski pojas. Ja mislim da u ovom trenutku, a to smo čuli iz mišljenja Vlade, trebamo apsolutno u okviru zemljiške ribarske politike provoditi sve one mjere koje su propisane EU, štiti ribolovni fond, štititi Jadran i Jadransko more. Kad govorimo o političkom aspektu ovakve odluke, kaže kolega Grmoja i kažu kolege iz MOST-a da je domoljubna koalicija pristala na proglašenje IGP-a, pa ću u tom smislu reći dvije stvari. Dakle, nakon toga je vjerojatno ispotpisan i sporazum, koalicijski sporazum, nakon toga je nastala Vlada u kojoj je bilo šestero ministara iz MOST-a i potpredsjednik Vlade iz MOST-a i ta je Vlada trajala nekoliko 5, 6, 7 mjeseci, ali imala je sve one ministre koji su u svojoj strukturi, u svojoj nadležnosti imali presudnu ulogu kad je u pitanju gospodarski pojas. Imali ste ministra ribarstva, imali ste ministra energetike, imali ste i ministra policije, imali ste ministra pravosuđa, osim ministra pomorstva, svi drugi ministri, čiji su, u čijem jest resoru provedba, nadležnost gospodarskog pojasa, bili su u rukama MOST-a. Nije, koliko se ja sjećam, bio sam saborski zastupnik, niti jednom nije ovdje u HS bilo rečeno ako ne proglasimo IPG razvrgavamo koaliciju, toga ja nisam, ja se toga ne sjećam. Došla je druga Vlada, opet je MOST imao ministra pravosuđa, ministra energetika, ako govorimo o energetskom aspektu gospodarskog pojasa što gospodarski pojas omogućuje, dakle, iskorištavanje energije, mora i vjetra, imao je potpredsjednika Vlade, nisam vidio niti u jednom trenutku da ste vi bili, da biste vi bili zbog toga spremni na … [[Govornik se ne razumije]] koaliciju, nego ste ušli u sukob sa HDZ-om na pitanju Agrokora, pa se ispostavilo da je HDZ i tu bio u pravu jer smo na taj način i bez vas riješili pitanje Agrokora. Dakle, što hoću reći? Danas pokušavate HDZ-u prebacivati to što nije proglašen IGP i ja prihvaćam kao predsjednik Kluba HDZ-a da HDZ do ulaska u EU je možda mogao proglasiti zaštićeni ekološki obalni pojas ili IGP, svejedno. Ali bilo je pitanje tada, bi li završili pregovore za pristupanje Hrvatske u punopravno članstvo. To je bilo i to su bile rasprave ovdje u HS, kolega Klisović to jako dobro zna. Danas nema, osim njega nema nikoga iz SDP-a u HS-u. Te su se rasprave u tih 10 godina u HS-u vodile bar 20 puta i mjerilo se između jednoga i drugoga. Tada je, su većinske hrvatske stranke odlučile da se ZERP proglasi i proglasile su ga, da se odnosi, da se prijavi UN-u da se zna da ga Hrvatska ima i da to nije otvoreno more. To nije otvoreno more, dragi moji prijatelji, ZERP nije otvoreno more. Za nikoga, ni za Talijane, a pogotovo ne za Japance ili Meksikance ili Amerikance. On je danas ulaskom Hrvatske u punopravno članstvo u EU postao zaštićeni ekološko-ribolovni pojas RH koji predstavlja zajedničke vode EU. I tamo smo, kao što su Talijani u svom dijelu Jadrana dužni postupati kad je ribarski fond u pitanju temeljem zajedničke ribarstvene politike, tako smo i mi temeljem te iste politike dužni postupati u našem dijelu Jadrana, ali i sve druge članice EU, pa uključujući i Italiju. Prema tome, ja moram reći, niste me, a vrlo sam pažljivo slušao, niste me uvjerili, osim potrebe da dokazujemo našu domoljubnost, da se želimo pokazati velikim suverenistima, bez obzira što time ništa ne bi dobili u smislu sadržaja zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa, pa bi on nešto jako puno doprinio novim strateškim gospodarskim ... [[Govornik se ne razumije.]] , niste me uvjerili. Da je to u ovom trenutku opravdano niti da bi Hrvatska time nešto dobila. Studija na koju se g. Grmoja povezuje, rađena prije ulaska Hrvatske u EU i tu se slažem s time. Mi smo tada do ulaska u EU gubili zbog toga što nije [[Upadica: Zahvaljujem.]] ZERP se primjenjivao na države članice EU. Mogao bih još g. potpredsjedniče [[Upadica: Na ovoj raspravi.]] puno o tome ali, nema ni replika, pa onda s time završavam.
U ime predlagatelja, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Dakle, kolega Bačiću, drago mi je da ste priznali da je zbog vaše odgovornosti Hrvatska propustila iskoristiti benefite od proglašenja IGP-a, a to su ogromni i novčani iznosi, a da ne govorim o ovim drugim aspektima. Što se tiče samog MOST-a, vama je, ja mislim, sasvim jasno da smo mi inzistirali na proglašenju IGP-a, ali toliko je sukoba bilo u ovoj prvoj Vladi koji su krenuli od samog početka, da jednostavno, bilo je stvari koje su u konačnici dovele do pada Vlade, to je bila ona afera Konzultantica, a u drugoj Vladi, znate da smo mi inzistirali da prva odluka Vlade bude da se pokreću konzultacije i ne znam jeste li vi bili na tim pregovorima, kada je premijer Plenković molio da se završi arbitraža sa Slovenijom i da ćemo nakon odluke o arbitraži proglasiti IGP. Mi odluku imamo, ali ništa se nije napravilo. Dakle, vi ste nama ponudili diplomatske razloge zbog kojih se ne bi trebalo u ovom trenutku ići u tom smjeru, mi smo kao razumni ljudi to prihvatili, ali smo vam rekli, pokrenite konzultacije i onda ćemo nakon završetka toga proglasiti IGP-a. znači, mi od toga nikad nismo odustali. Ali se pokazalo s vremenom, da ste vi imali cijelo vrijeme figu u džepu, i za vrijeme Domoljubne koalicije, gdje ste jasno rekli da treba proglasiti IGP i znači, ovaj za vrijeme ove Plenkovićeve Vlade, kada su vam te konzultacije poslužile samo kao svojevrsna finta. Naš stav je po tom pitanju nepromjenjiv. Uostalom, zato smo i u ovoj odluci koju smo uputili prije godinu i pol, godinu i 2 mjeseca, stavili da stupa na snagu, znači, godinu dana od donošenja kako bismo izašli u susret, što se tiče ovih primjedbi vaših koje su bile, ali te primjedbe su znači bile tu reda radi i jasno je da vi stvarne volje da se proglasi IGP niti ste imali prije pristupanja Hrvatske EU, za što ste priznali da se odgovorni, to je takva šteta da bi se u ozbiljnoj državi sigurno otvorilo pitanje da se onima koji su odgovorni za takvu štetu sudi za veleizdaju. U svakoj ozbiljnoj državi bi se to pitanje pokrenulo, ali u Hrvatskoj to nije slučaj, a isto tako nemate nikakvih argumenata zašto to nećete učiniti sada jer vi nama, vi nama postavljate ovdje pitanje koji su naši argumenti. Koji su vaši argumenti da se IGP ne proglasi? Koji su vaši argumenti g. Bačiću, da se ne proglasi? I ako nema nikakve razlike između ZERP-a i IGP-a, zašto onda ne proglasimo IGP? Zašto vi kao mudar političar dopuštate ovdje da vas oporba ovako rešeta? I vi i premijer Plenković, ako razlike nema? I zašto su sve zemlje to učinile, ne samo one koje su van EU, nego i one koje su unutar EU su proglasile sa vremenskim odmakom IGP jer su uvidjele da takvim režimom najbolje mogu zaštiti svoje nacionalne interese. A vi tvrdite da tome nije tako jer ne želite doći u sukob. Sve govori izjava premijera Plenkovića, odnosno odgovor na pitanje koje sam mu postavio, kada se pozvao na povijesna događanja oko priznanja RH, dolaska predsjednika Cossige, to je jasna poruka. Nije on rekao tada meni IGP ne trebamo proglasiti jer smo sve sada već, sve već sada ta prava mi svoja suverena koristimo i konzumiramo. Ne nego je rekao vi se ne sjećate zasluga gospodina Cossiga, Italije za međunarodno priznanje Hrvatske. Dakle jasno je da ste vi u ovoj raspravi oni koji su bez argumenata, niti vi niti državna tajnica nisu odgovorili zašto mi onda ne bismo proglasili IGP ako nikakve razlike nema i ako se nitko zbog toga neće ljutiti a ljutiti će se jer je evidentna razlika, to uostalom stoji i u odgovoru domoljubne koalicije, razlika između ZERP-a i IGP-a.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja, da se ova rasprava vodi izvan ovog predizbornog, izvan predizborne kampanje pretpostavljam da bi bila drukčija nego što je sada, pa biste možda saslušali argumente a to je da svaka suverena država, pametna država, odluku o proglašenju bilo kog od morskih pojaseva sukladno Međunarodnoj konvenciji o pravu mora mjeri najprikladniji trenutak i što će proglasiti. Nisu sve države u svijetu proglasile gospodarski pojas, neke su ribarski pojas, neke su ekološki pojas, neke su arheološki pojas, neke su vanjski pojas. Dakle svaka je država sama mjerila, odlučivala što će u određenom trenutku proglasiti. Mi smo proglasili 2003. ZERP, kasnije je on suspendiran pa još jednom za države članice EU, ali on je proglašen i mi ništa u ovom trenutku a trebali biste znati da Hrvatska država u ovom trenutku ima još određenih [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bačić.]] OK.
Odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Dakle kolega Bačiću, vi ste rekli da svaka razumna država sama procjenjuje kad će to učiniti a priznali ste sami da ste kao predsjednik kluba HDZ-a da ste tada napravili pogrešku što znači da niste bili razumni. I sad bismo vam mi trebali vjerovati da ste vi sada razumni. Znači oni koji nisu bili razumni i koji su napravili pogreške i nisu proširili hrvatska suverena prava i time oštetili Hrvatsku državu sad bi vam mi na riječ vama i državnoj tajnici trebali vjerovati da ste vi razumni, to vi tražite od nas. A mi tražimo od vas da proglasite isključivi gospodarski pojas ako već nikakve razlike, ako već nikakve razlike nema. O tome se radi kolega Bačiću. Ja ne znam, stvarno ovo izgleda kao borba sa vjetrenjačama, uvjeren, znači baš tako izgleda, znači uvjeriti nekoga tko sam priznaje da je počinio pogreške i koji nas sada uvjerava da sada čini nešto ispravno.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, zahvaljujem vam. Prelazimo na raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a. Kolega Podolnjak imali ste 3 replike. Nemojte se ljutiti ali evo zaista drage volje ali ne možemo vam dati riječ. Dakle, ispričavam se. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, pozdravljam još jednom državnu tajnicu Metelko Zgombić. I još jedanput svima vama kolegama u sabornici kao i hrvatskoj javnosti ako nas prati u ovom trenutku ponoviti ću koja je dosljedna pozicija SDP-a oko pitanja isključivog gospodarskog pojasa. Ona je i komuniciranja u MOST-u 2015. godine u pisanom obliku kada su se vodili razgovori oko eventualne koalicije. Dakle tada je poslano, koalicija hrvatska raste, odnosno SDP, prihvatljiv je isključivi gospodarski pojas, odnosno zaštićeni ekološki ribolovni pojas znan kao ZERP kao i njegova provedba u skladu sa međunarodnim obvezama RH. Dakle ponavljam još jedanput, prihvatljiv je isključivi gospodarski pojas, odnosno zaštićena ekološko ribolovna zona, pojas, ZERP i njihova provedba u skladu sa međunarodnim obvezama RH. I to je ... [[Govornik se ne razumije.]] pozicija SDP ne samo od 2015. nego i prije toga i bez obzira na što ukazivao gospodin Hasanbegović danas se upravo zbog ovakvih pozicija i ovakvih političkih stranaka koje znaju štiti nacionalne interese i hrvatski brodovi kreću u ovoj zoni i hrvatski inspektori kontroliraju ovu zonu mora. Jer da je po ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodina Hasanbegovića u smislu političkim ... [[Govornik se ne razumije.]] onda bi ovom zonom danas patrolirali talijanski brodovi. E srećom to nije tako. Objašnjenje SDP-ove pozicije je vrlo jednostavno u područjima moram izvan nacionalne jurisdikcije, dakle izvan državnog područja RH, RH ima proglašen epikontinentalni pojas i u njemu uživa suverena prava istraživanja i iskorištavanja rudnog i drugog bogatstva morskog dna i podzemlja. U stupu vode iznad epikontinentalnog pojasa, dakle ono se odnosi na dno, dakle voda iznad njega, tamo smo proglasili zaštićeni ekološko ribolovni pojas, znan kao ZERP i u njemu uživamo također sva suverena prava jurizdikciju režima isključivog gospodarskog pojasa. Dakle razlike nema, odnosno ima u samo dva elementa koja su već bila u raspravi istaknuta a to je nemamo pravo na izgradnju umjetnih otoka za koje nemamo trenutno ni planove da ih gradimo i ako netko me uvjeri da Hrvatska ima planove graditi i da je korisno ih sagraditi, možemo vrlo jednostavno i lako izmijeniti odluku o ZERP-u i umetnuti tu, taj element. Pri tome treba naglasiti da i po današnjem zakonodavstvu i našim pravima imamo pravo na umjetne instalacije u području ZERP-a za recimo istraživanje rudnog bogatstva kao to je nafta ili plin i nemamo pravo na proizvodnju energije korištenjem mora, dakle tu se radi o plimi, oseki, tu se radi o strujama mora. Svi oni koji poznaju more, hrvatski Jadran znaju da razina plime i oseke nije takva da bi bilo isplativo koristiti taj resurs za proizvodnju energije jer nije kao recimo kad odete u Nizozemsku i kad vidite da metar ili više od toga imate razliku u plimi i oseci. To kod nas nema i zbog toga nije isplativo. Tu je naravno i energija vjetrova, ali svjesni smo svi koliko vjetroparkova niče uz hrvatsku obalu, prema tome naši kapaciteti trenutno su takvi da gradimo na kopnu, a ne na moru. Podsjećam još jedanput da Hrvatski sabor je za vrijeme dakle SDP-ove Račanove vlade 3. listopada 2003. godine donio odluku o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru, kojom je proglasio sadržaje isključivog gospodarskog pojasa. Koji se odnose na suvremena prava istraživanja, iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim prirodnim bogatstvima voda izvan granica teritorijalnog mora te jurisdikciju glede znanstvenog istraživanja mora i zaštite i očuvanja morskog okoliša. Ovo odlukom dakle uspostavljen je ZERP. Od tog se dana temeljem predmetne odluke primjenjuju odredbe Glave IV. Pomorskog zakonika koje uređuju institut gospodarskog pojasa. Dakle, ponavljam još jednom sva prava iz gospodarskog pojasa Hrvatska uživa osim izgradnje umjetnih otoka i iskorištavanja energije mora, ako imamo planove za te dvije stvari možemo razgovarati i proširiti i na taj dvije stvari. Nakon ove odluke iz 2003. godine koju je sabor donio na prijedlog Račanove vlade, Hrvatski sabor je na prijedlog vlada HDZ-a naknadno donio još 3 odluke vezane uz ZERP, kojim je ograničio primjenu ZERP-a iz raznih političkih razloga i raznih političkih konteksta. 2004. godine sabor je novom odlukom odlučio da će se ZERP počet primjenjivat nakon što Hrvatska s europskom zajednicom sklopi ugovor o partnerstvu u ribarstvu. 2006. sabor je odredio da će se ZERP u svakom slučaju početi primjenjivati 1. siječnja 2008., a 2008. Hrvatski sabor je odlučio da će se ZERP privremeno neće primjenjivati na članice EU do iznalaženja zajedničkog dogovora u europskom duhu. Dakle, to je ono što je pred nama što svi znamo. Ulaskom Hrvatske u EU i naše more je postalo zajedničko ribolovno more EU jednako kao što je to i talijansko ili francusko ili španjolsko. I osnovno načelo takvog mora je da ribarska plovila iz država članica EU imaju jednaka prava pristupa vodama i morskim resursima unutar EU. Prema tome kako talijanska u hrvatske, tako i hrvatska u talijanske. No, ono što je posebno važno da na području cijelog gospodarskog pojasa odnosno ZERP-a hrvatski inspektori imaju pravo provoditi svoju nadležnost i time ukazuju na hrvatski suverenitet na tom području, oni su u isto vrijeme i inspektori EU jer kompletnu pravnu stečevinu odnosno ribarsku zajedničku politiku kontroliraju da li se na ispravan način provodi u području hrvatskog ZERP-a odnosno možemo reći hrvatskog isključivog gospodarskog pojasa. Prema tome, suverena prava Hrvatske nisu ugrožena, Hrvatska ih konzumira, pozicija koju je SDP zauzeo je optimalna pozicija u skladu sa našim međunarodnim obvezama i u skladu sa našim nacionalnim interesima. Nismo na gubitku i ne trebamo ni biti i ne smijemo biti na gubitku, no budemo li imali planove kao što sam kazao za izgradnju umjetnih otoka ili tehnologiju koja bi pokazala da je iskoristivost morske plime i oseke ili morskih struja za proizvodnju energije dobra, pozitivna i korisna onda možemo izmijeniti i odluku o ZERP-u i uključiti ta dva prava i imati puni isključivi gospodarski pojas. No, de facto imamo ga i danas i bez obzira što oni koji se predstavljaju kao suverenisti govore, bilo bi dobro makar kao što su priznali ne znaju šta je to otvoreno more, epikontinentalni pojas ili teritorijalno more da to nauče, pa bi možda bilo jednostavnije odgovarati o ovim pitanjima koji imaju svoju političku dimenziju, ali sigurno imaju i svoju stručno pravnu dimenziju. Ono što je SDP uvijek radio to je da je koristeći struku uvijek štitio nacionalne interese koje imamo i utemeljio ih čvrsto upravo u struci i međunarodnom pravu. I zbog toga nam nitko ništa ne može zamjeriti, a sve ostalo ono što sam danas vidio ovdje u sabornici u stvari je jedan politički okršaj između desnice one desne i one još malo desnije za desno političko tijelo. To u osnovi sa isključivim gospodarskim pojasom nema ništa, a nažalost rasprava se vodi u terminima i terminologijom suverenista 19. stoljeća, a ne 21. stoljeća i tu bi trebalo malo proučiti kako se razvija koncept suverenosti, pa onda malo kompetentnije braniti boje Hrvatske u ovom saboru. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Klisoviću. U ime predlagatelja poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege, nakon dosta rasprave o ovom temi, argumenata i kontraargumenata, čitajući sve o ovoj izuzetno važnoj temi ne samo o tome što je napisano u Hrvatskoj, što su govorili političari, što su govorili znanstvenici, za mene je jako važno kako su zapravo postupile druge države članice EU. Mislim da je to važno reći i hrvatskim građanima, zato što ne bismo htjeli dojam da se mi zalažemo u MOSTU za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kao neki naš nacionalni hir, neka neiživljena suverenost, nešto što je prevladano u EU, to druge države članice zapravo nisu učinile. Stvarnost je puno drugačija. Zapravo su sve države članice EU koje imaju izlaz na otvoreno more proglasile isključivi gospodarski pojas, velike, male države '90.-tih godina i kasnije, ali zapravo biste puno lakše nabrojali one koje to nisu učinile. Dakle, nije učinila Grčka zbog spora koji ima s Turskom iako je ona indirektno zapravo poslala jednu notu u UN proklamirajući svoj epikontinentalni pojas, Hrvatska ima suspendiranu ZERP prema državama članicama EU, ali sve ostale države članice imaju proglašeni isključivi gospodarski pojas. Krenimo od velikih država, Francuska ga je proglasila, ali pazite puno ranije u Atlanskom dijelu, ali u Sredozemlju tek 2012. godine. Ujedinjeno Kraljevstvo je proglasilo isključivi ekonomski pojas 2013. godine ne zato što su tada razmišljali o tome da će izaći iz EU pa su se pripremali za to, nego naprosto zato što su bile takve preporuke Europske komisije. Španjolska je to učinila na Atlantiku '78., ali pazite u Sredozemlju 2013. godine. Sve države primjerice u jednom malom praktički gotovo zatvorenom Baltičkom moru su proglasile isključivi gospodarski pojas, Finska, Švedska, Danska, Latvija, Letonija, Estonija, Poljska, naravno i Njemačka sve. Italija je proglasila ekološku zaštićenu zonu, ali na suprotnoj strani od Jadrana, dakle u sjeverozapadnom Sredozemlju nakon što, naravno jer su i Francuzi proglasili svoj isključivi gospodarski pojas jer su to učinili i Španjolci, pa učinili su to i Talijani ali u Ligurskom i Tirenskom moru, ali ne s druge strane u Jadranskom moru. Dakle, sva mora i Baltičko i Sjeverno i Sredozemno su zapravo omeđena državnim isključivim gospodarskim pojasevima. Jedino Jadransko more ne. Zar nije čudno da je Italija proglasila ekološki zaštićeni pojas u sjeverozapadnom dijelu Sredozemlja, dakle u dijelu koji graniči sa Francuskim isključivim gospodarskim pojasom i Španjolskim isključivim gospodarskim pojasom. Tamo su dakle sve 3 države članice EU proglasile ili isključivi gospodarski pojas ili u slučaju Italije zaštićeni ekološki pojas. Učinila je to i Malta, učinio je to i Cipar i dolazimo na Jadran. Jadran je nažalost izuzetak. I mi predlažemo proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kao što su to učinile sve druge države članice EU, rekao sam izuzevši Grčke zbog spora sa Turskom i Italije. I to vam govori da se ne zalažemo za neko suvereno pravo koje drugi nisu iskoristili.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Podolnjaku. U ime Kluba zastupnik MOSTA nezavisnih lista poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani kolega Podolnjak, malo sam sada pogledao hrvatske medije niti jedan medij osim jednog portala nije prenio niti jednu riječ o ovoj raspravi to je bio i interes vladajućih zato su ovu raspravu i stavili ovako kasno, ali znate tko piše o ovoj kasnoj raspravi u Hrvatskom saboru, slovenski mediji. Znači, slovenski mediji pišu o ovoj raspravi oni shvaćaju koliko je ovo bitna i važna tema bez obzira što se o njoj raspravlja zahvaljujući predsjedniku sabora i HDZ-u ovako, ovako kasno. I to pokazuje da nikome nije svejedno što će Hrvatska po ovom pitanju napraviti, hoće li ostati pri ovom režimu ili će proširiti svoja suverena prava. Nažalost vladajući koji kontroliraju jedan dobar dio medija u Hrvatskoj, a i one koje ne kontroliraju znači oni, sad je takvo vrijeme da jednostavno se Hrvatski sabor i ne prati, možda HINA nešto prenese pa onda preuzmu i preostali portali od onoga što ste vi drage kolege ovdje danas govorili. Jednostavno interes je HDZ-a da se o ovom pitanju raspravlja van fokusa javnosti i to je ono što su oni nastojali i napraviti danas, nakon aktualnog prijepodneva koje je pod velikom lupom javnosti gdje i zastupnici znači nakon što on završi jednostavno smatraju da je za taj dan sva rasprava u Hrvatskom saboru završila, oni su stavili ovu točku jer jednostavno argumenata nemaju. I ono što smo ovdje dobili i što pokazuje koliko je ova rasprava bila potrebna je priznanje predsjednika Kluba HDZ-a da su napravili pogrešku što u procesu pristupanja Hrvatske EU nisu proglasili isključivi gospodarski pojas. Ako je zbog ičega vrijedila ova rasprava, vrijedila je zbog tog priznanja, međutim priznanje pogreške nije dovelo i do isprike. Znači, kada je već kolega Bačić priznao tu pogrešku mogao se u ime hrvatskih vlada koje je činila HDZ ispričati zbog toga propusta, a ono što nam ovdje znači uporno servira je to da sada oni se ponašaju razumno jer ne žele proglasiti isključivi gospodarski pojas, ne žele proširiti suverena prava RH na moru, a ovdje je i prof. Podolnjak iznio jedan dobar argument, zašto je Italija to napravila s jedne strane, s druge strane nije napravila? Pa zato što im ovakvo stanje paše, ovakvo stanje zemlji koja ima puno jaču flotu, koja, znači, može eksploatirati ovakvu situaciju i ovakvo stanje, naravno da im ovo odgovara, ali to je za mene manje bitan argument. Argument koji mi je bitan i koji sam na početku postavio ovdje i pročitao kao pitanje na koji nisam dobio odgovor je, znači, zašto kad već nema razlike između ZERP-a i IGP-a zašto vi ne prihvatite ovaj naš prijedlog ili date nekakav svoj prijedlog, znači, jer ionako nema nikakve razlike, a ako nema razlike, onda se nitko neće na to ni žaliti. Zašto slovenski mediji sada prate ovu raspravu ako nema nikakve razlike između proglašenja, znači, isključivog gospodarskog pojasa i stanja kakvog imamo danas. Ovo što je ovdje priznato od strane kolege Bačića da je šteta, ako gledamo ovo izvješće Europske komisije zbog neproglašenja, znači, isključivog gospodarskog pojasa od 172 do 279 milijuna EUR-a godišnje, znači, toliku štetu su napravile HDZ-ove Vlade RH, gotovo 300 milijuna EUR-a godišnje i kolega Bačić nam se za to nije udostojao ni ispričati, samo je priznao pogrešku i ostalo je na tome. I to je jedna neodgovorna politika, jedna politika koja konstantno radi protiv hrvatskih državnih interesa i to nije slučaj samo ovdje kada govorimo o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, to je slučaj u svim drugim aspektima. Imamo situaciju oko INA-e, predaje INA-e u mađarske ruke, u čemu je i g. Bačić također na određeni način barem posredno sudjelovao, znači, imamo situaciju sada oko Slavonije i ovog državnog odnosno ovog zemljišta koje je bilo u koncesiji pod koncernom Agrokora, sada se to nastoji prisiliti načelnike da potpišu da se preda novim vlasnicima i to je vidljivo, znači, i u odnosu prema Srbiji ako gledamo poglavlje 23. i 24. kojeg je otvorio HDZ-ov ministar Miro Kovač za vrijeme tehničke Vlade gdje je ministar pravosuđa Ante Šprlje isti dan prosvjedovao priopćenjem na stranicama ministarstva kada je već bio srušen Tihomir Orešković kao premijer i tada je da se ta šteta nekako umanji, osnovano povjerenstvo koje bi trebalo pratiti provedbu mjerila iz poglavlja 23. i 24. i da stvar bude gora, ni to povjerenstvo se ne saziva i to govori koliko ste vi odgovorni, koliko vi štitite hrvatske interese i mogli bismo nabrajat, znači, u različitim aspektima gdje vi primjenjujete isti način, isti način ponašanja. Dakle, još jednom ću ponoviti, ekonomske koristi su jako velike, ekološke koristi su jako velike, znači, od proglašenja isključivog gospodarskog pojasa ovdje imam i tu studiju, ovo je sažetak studije, znači, Europske komisije koja govori o tom iznosu od gotovo 279 milijuna EUR-a štete koju ste prouzročili hrvatskom proračunu i posredno, znači, hrvatskim građanima, a ostale stvari su, naravno, iznesene i tijekom same rasprave. Ono što sam vam najavio da mi imamo ovdje i određene amandmane koje smo uputili, a zapravo su izvučeni iz vašeg stava, stava domoljubne koalicije oko isključivog gospodarskog pojasa i bit će zanimljivo gledati kako ćete o tim amandmanima glasovati. Još jednom želim ponoviti da nitko ne kontrolira izlov, znači, da pada broj plave ribe, što dovodi posljedično do pada bijele ribe, da je u jabučnoj kotlini, znači, dogovorena zabrana, da je to najplodniji dio koji je u našim, u našim vodama i da je to isto svojevrsna šteta za hrvatske ribare jer jednostavno zbog nedovoljne kontrole riblji fond je ugrožen, a ispaštaju hrvatski ribari i to je sve vaša odgovornost g. Bačić, poštovana državna tajnice, štete koje ste napravili, znači, su toliko velike i to sam rekao i to odgovorno tvrdim da bi u ozbiljnoj državi netko propitao to da li vam se treba suditi za veleizdaju zbog onoga što ste učinili, a vaš stav, znači, stav domoljubne koalicije je ovdje jasan, mene zanima kako će potpredsjednik HS Milijan Brkić glasovati po ovom pitanju budući da je tada bio glavni pregovarač, znači, s našim Ivanom Kovačićem koji je bio kasnije i ministar u Vladi, znači, kasnije potpredsjednik Vlade, bio jedan od glavnih pregovarača i koji je dogovorio ovaj stav domoljubne koalicije kakav će biti njegov stav po ovom pitanju, mislim da bi ovo bila jedna dobra prilika da pokaže razliku između ovog Plenkovićevog, ja bih rekao, protuhrvatskog HDZ-a i ako postoji taj nekakav domoljubni ili kako ga nazivaju desni HDZ, znači, ovdje bi se mogla pokazati ta distinkcija ako ona postoji. Znači, kao što su imale određene kolege priliku to pokazati kod glasovanja o zatvaranju arhiva, ali nažalost to se nije dogodilo, svi saborski zastupnici HDZ-a glasali su za zatvaranje arhiva koje je MOST otvorio i tu je isto tako vidljivo na koji način HDZ koji u svakoj kampanji govori o lustraciji, a onda glasa da se arhivi zatvore nakon što su medije dospjeli određeni dokumenti koji kompromitiraju glavnog savjetnika Andreja Plenkovića, Vladimira Šeksa za kojeg se ispostavilo da je bio suradnik UDBE pod kodnim imenom kolega. Dakle, jasno je ovdje da jednostavno imamo jedan nekonzistentan stav HDZ-a po svim pitanjima, ne samo po pitanju proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Znači ja bih još jednom pozvao sve zastupnike da dobro razmisle kako će se postaviti po ovom pitanju jer će netko u budućnosti propitivati znači njihove odluke, propitivati će uostalom te njihove odluke i hrvatski narod i gledat će se tko je u određenom trenutku stao na stranu i obranu hrvatskih nacionalnih interesa, a tko je znači odigrao drugačije. I ovo vam je kolege ih HDZ-a mogući svojevrsni kapital za nekakvo novo preslagivanje unutar vaše stranke koje je vrlo moguće nakon ovih europskih, europskih izbora. Tako da evo, još jednom razmislite o tome kako ćete glasovati po ovom pitanju, drago mi je da smo dobili potporu većine oporbe, ja bih rekao prave oporbe u Hrvatskom saboru, kolega iz SDP-a koliko im je bitna ova tema pokazuje i to da ih danas uopće nema osim kolege Klisovića kojem je ovo matična tema jer se tiče vanjskih poslova, ali koliko sam mogao vidjeti ja ne znam koji je u konačnici njihov stav, mislim da oni ne daju potporu ovom prijedlogu, tako da i ovdje ćemo izgleda ponovo imati i po pitanju isključivog gospodarskog pojasa veliku koaliciju HDZ-a i SDP-a kao što smo imali i kod gušenja referenduma gdje je 400.000 potpisa hrvatskih građana, gdje je s njima obrisan pod, gdje im se reklo nećete imati pravo na referendumsko izjašnjavanje u izbornom sustavu. Dakle, po svim ključnim pitanjima koji se tiču hrvatskih građana HDZ i SDP izvrsno surađuju, sjetimo se i izbora ustavnih sudaca, kako je tu postignut dogovor protiv kojeg smo mi bili ovaj jako, jako bučni nismo na to željeli pristati, tako da jednostavno to su stare strukture koje kontroliraju cjelokupan sustav i koje ne žele znači odustati od svojih pozicija moći, a koji narodu ne žele dati nikakvo pravo na bilo kakvo odlučivanje. To smo vidjeli po ovim napadima danas na referendum koji, koji provode sindikati, može netko misliti o sindikatima ovo ili ono, ali taj referendum je u potpunosti legitiman i s obzirom na nastojanja vlade oko gušenja referenduma MOST će žestoko podržati tu referendumsku inicijativu jer u ovim vremenima ugroženosti, znači bilo kakve direktne demokracije, izravnog izjašnjavanja građana treba biti na pravoj strani, a ne na strani na kojoj je HDZ. Mislim da sam iznio sve bitne segmente znači ovog našeg prijedloga, iza njega čvrsto stojimo i evo bit će još prilike tijekom ove večerašnje rasprave imat će i kolege znači pojedinačne rasprave u kojim će se dotaknuti nekih drugih segmenata važnosti proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Mislim da će i kolega Dobrović govoriti i ostali naši zastupnici će se uključiti, vidim da je kolega Sinčić sa svojom pojedinačnom raspravom. Tako da evo još bih jednom zahvalio svima na potpori, na argumentima koje su iznijeli u ovoj raspravi i nadam se evo da će doći ovo do hrvatskih građana iako su vladajući ovu točku stavili znači u ove kasne sate, da o njoj raspravljamo kako bi mediji što manje prenijeli što se ovdje u sabornici događa i tko brani hrvatske interese, a tko i dalje radi protiv hrvatskih interesa i još ima obraza priznati da su napravili pogrešku i za to se ne ispričati. Hvala.
Povreda Poslovnika, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, povrijeđen Članak 238. kolega Grmoja izvrće moje riječi, moj govor i čime ne vrijeđa jer iznosi neistinu. Dakle, ja sam rekao da su u vrijeme pristupanja Hrvatske u punopravno članstvo u EU sve relevantne političke stranke u Hrvatskoj odlučile da je to strateški i nacionalni interes i zbog toga se ZERP nije primjenjivao na države članice EU. Međutim, MOSTA nije bilo ni tada kad smo ulazili u EU niti kad se stvarala Hrvatska, prema tome kod vas ne postoji kolektivna memorija to je tabula raza, vi to vrijeme ne znate i ne možete o njemu govoriti.
Zahvaljujem poštovani kolega Bačić, smatram da nije povrijeđen Poslovnik i da vas nije vrijeđao nego izrekao politički stav o nekim vremenima i nekim stavovima u prošlosti. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Grmoja.
Kolega Branko Bačić, više su MOST-ovi zastupnici pridonijeli stvaranju Hrvatske države nego vi, jer u MOST-ovom klubu ako se gleda u postotku ima više branitelja i svih koju su imali ili većina koji su imali godina su bila u ratu. Sigurno niste veći branitelj od Mire Bulja, Slavena Dobrovića ili Ines Strenje, ja ne znam baš da ste se vi, da ste se vi, da ste se vi toliko proslavili.
Kolega zahvaljujem [[Upadica: Ma unovčio si ti Branko sve si ti unovčio i te kako.]] zahvaljujem, kolega Grmoja ja vas lijepo molim, niti sam ja, a niti vi mjerna jedinica za domoljublje. Dakle, nemojte mi kolega, kolega Grmoja, kolega Grmoja imate već jednu opomenu tražili ste povredu Poslovnika, niste se pozvali na članak koji je povrijeđen, dakle ja vas molim nemojte tu previše hinit o domoljublju, niti ste vi, niti ja bilo kakva mjerna jedinica za domoljublje, a domoljublje se pokazuje svakim danom svojim djelima. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik i klonite se molim vas zlouporabe institut povrede Poslovnika, s obzirom da imate već jednu opomenu neću vam izreći drugu opomenu s oduzimanjem riječi. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Saša Đujić, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, [[Upadica Zekanović: Tu sam]] izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče HS, evo danas govorimo o hrvatskom teritoriju iako se to nikome neće svidjeti. I more je sastavni dio RH, pa osim 56 000 km2 mora RH ima i desetke tisuća km2 kopna, ima i mora, a također ovih 24 000 km2 također mogu biti i hrvatski teritorij, nažalost nisu. Vi ćete reći da to nije puna jurisdikcija. Međutim, jako je interesantno da su gotovo sve države na Mediteranu proglasile gospodarski pojas, nije to napravila Italija, nije to napravila Turska i Grčka zbog spora, a Italija nije napravila upravo zbog toga što joj je bilo mudro ne napraviti jer ako ne napravi onda može uživati i hrvatski dio Jadranskog mora. Postoji jedan izračun međunarodnih neovisnih ekonomskih stručnjaka da Talijani godišnje samo u prostoru ZERP-a odnosno gospodarskog pojasa onog koji bi pripao RH, ulove 200 milijuna EUR-a ribe i to je vjerojatno točna procjena, a ako nije točna, onda je zapravo i smanjena, radi se o puno većem iznosu. I onda kada mi netko tko predstavlja hrvatsku Vladu, a to ste vi kao državni tajnik, kaže da nemamo od sredstava za nešto što je ključno, a to je zaštita svog teritorija, nadzor svog teritorija, a netko drugi tu ulovi 200 milijuna EUR-a ribe, e onda mi je to sve skupa moram priznat, malo smiješno. Nadalje, moram reći, Plenkovićeva Vlada, znači, vaša Vlada je jako često dizala histeriju vezano uz onu, ja ću je nazvati dikadu mora koju mi zovemo Savudrijska vala, Slovenci zovu Piranski zaljev i to sa Slovencima s kojim mi stvarno nismo nikada imali neriješenih sporova, nikad nismo ratovali, granica na Sutli, Kupi, Dragonji je uvijek identična u milimetar, a onda se javio taj jedan problem, tih par km2 mora koji smo mi, reći ću ipak, morali prepustiti Slovencima da bismo ušli u EU i često se znamo vratit na tu temu i onako govorit o Slovencima na jedan način svađalački, nedobrosusjedski. S druge strane, imamo Italiju koja je naša isto dobrosusjedska država, sve to, sve 5, iz koje dolaze glasovi kao npr. g. Tajanija o Talijanskoj Istri, o Talijanskoj Dalmaciji, pa se šuti, i onda imamo Italiju koja nam uzima 23 tisuće i koliko, skoro 300 km2 prostora jer ga oni gotovo isključivo uživaju, jer ga oni eksploatiraju, jer oni tamo love 200 milijuna EUR-a godišnje ribe i nikom ništa, a mene samo zanima zašto mi sa Slovencima, našim dobrim, dragim susjedima stalno dižemo tenzije radi 2 km2 mora, a s Talijanima, našim dragim susjedima također ne dižemo tenzije oko 23 300 km2 mora, eto, malo mi to nije jasno i zar je ovo more u Savudrijskoj vali i Piranskom zaljevu vrijednije od ovog mora, ja mislim da je hrvatski teritorij i jedno i drugo i da treba o jednome i drugome voditi računa na isti način. Ma znam, vi ćete reći da al to nije hrvatski teritorij, to se samo radi o stupcu mora, o stupcu zraka. Draga državna tajnice, vi jako dobro znate što ja govorim i ovdje ću reći da se radi o jednoj političkoj odluci, znači, ovo više nije pravno pitanje, nije zakonsko pitanje, ovo vam je kao i pitanje EUR-a, svi znamo da ćemo mi živjeti podjednako jadno i kad uvedemo EUR-o što je najavio premijer Plenković, taj EUR-o će u onom prvom valu donijeti možda čak nekakve i porast cijena, u onom drugom valu možda će pomoći onim korisnicima kredita, ali ono što je sigurno, taj EUR-o će nas itekako približiti više EU iz koje ćemo onda puno, puno, puno teže izaći teoretski i gdje ćemo izgubiti još jedan jako veliki dio svoje suverenosti, isto kao i ovo. Dakle, EUR-o je politički instrument, da g. Bukarica, politički instrument, da je Velika Britanija uvela EUR-o nikada ne bi došla u poziciju Brexita, nikada gđo. tajnice državna, nikada. Drugim riječima, ako RH odnosno kad RH uvede EUR-o ona je jedan korak dublje u EU. Pitanje ključno, hoće li se hrvatska Vlada, hrvatski premijer konačno početi ponašati suverenistički? Ja mislim da neće, ali ovdje imamo isto jednu interesantnu stvar, imamo npr. Istambulsku konvenciju za koju narod kaže da ne valja i skupi se 50 000 ljudi na Trgu bana Jelačića, 30 000 u Splitu, međutim, premijer Plenković zbog toga što je to EU rekla ipak to napravi, jel tako? Znači, on ipak napravi ono što on donese zakon koji on hoće. U ovom slučaju imamo opet jednu suverenističku odluku našeg premijera Plenkovića, da on ne donese zakon koji narod hoće. Zašto? Prvi put ga je donio zato što je to odgovaralo EU, drugi put ga neće donijeti zato što to odgovara EU odnosno njezinoj što većoj koheziji, to odgovara Briselu, a mnogo smo puta naglasili da je Briselska politika zapravo politika našeg premijera Plenkovića. I sad ono ključno, a danas me pitao jedan kolega ovdje HDZ-ovac, kaže on meni Zekanoviću, pa dobro a zašto ti to govoriš i radiš, jel ti znaš da ti politički možda nećeš uspjeti da bi puno bolje prosperirao u HDZ-u i onda mu ja pokušavam objasniti da u onom trenutku kada predsjednik Vlade neke države, kada Vlada neke države kaže odlučno i snažno ja ću štiti hrvatske nacionalne interese u našem slučaju, e onda će stvarno se dogoditi onaj preokret. Sve dok naš premijer gleda diktat Brisela i dok ne čuje i ne pročita ovaj zakon koji je dobar zakon i koji bi stvarno donio i prosperitet, pogotovo na Jadranskoj obali, e nama nema pomoći, nema pomoći. A onaj slijedeći korak koji će se dogoditi, a upravo će to vaše ministarstvo ili neko drugo zapravo objašnjavati opet ovdje, biti će, pa dobro RH više nije suverena uopće, mi više nismo država, mi smo samo regija unutar jedne amorfne EU, doći će i to vrijeme, doći će i vrijeme kada ćete koalirati sa SDP-om, ne klimati glavom ovaj put lijevo desno zato što znate da se ta koalicija sprema i znate da su SDP i HDZ već u koaliciji u Europskom parlamentu. Prije 5.g. vaš prethodnik ili prethodnica HDZ-ova na tom mjestu bi mahao glavom lijevo desno, pa su i mahali kad je bio, kad je to bilo ponuđeno od strane MOST-a velika koalicija, a sad se polako ne maše uopće, a uskoro će se mahati gore dole i to je ono što se sprema, sprema nam se gubitak suverenosti još veći, upravo zbog ovakve vlasti, a u RH se stvarno sprema velika koalicija i to jako skoro, ista ona koalicija koja postoji u Europskom parlamentu, uskoro će se dogoditi i u HS. Tako da je jako dobro uvijek ponavljati hrvatskim glasačima da su HDZ preko pučana i SDP preko socijalista koalicijski partneri već 5.g. u Europskom parlamentu i da je koalicija, ako bude naravno dovoljno zastupnika, dogovorena i za slijedeći mandat. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Zekanović. Imamo replike, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, kažete da Talijani love u ZERP-u, da love u ZERP-u isto kao što bi lovili i kad bimo ovu odluku usvojili. Nikakve razlike što se tiče ulova ne bi bilo. Nego da nema ZERP-a kolega Zekanoviću, onda bi mogli loviti kako ih je volja, ovako ne mogu, ovako se, zna se koji ribolovni alati mogu upotrebljavat, zna se koji brodovi, kolika … [[Govornik se ne razumije]] manja od tih brodova može bit da bi lovili u ZERP-u. Zašto? Zato što je ZERP proglašen, što je proglašena ribolovna komponenta, što je ZERP ili IGP, svejedno, od onog trenutka kad se proglašava, kad ga proglašava država članica EU, on postaje zajedničko europsko more i bilo koja država članica koja u tom moru lovi, bio on ZERP ili bio IGP, on mora postupati po pravilima koje komisija donosi neovisno o tome je li IGP ili ZERP. Prema tome, vaš argument da Talijani love [[Upadica: Zahvaljujem…]] love… [[Govornik se ne razumije]]
...poštovani kolega Bačić. Odgovor kolega Zekanović.
… [[Govornik se ne razumije]] g. Bačić, dragi kolega, braniti nešto neobranjivo kao što je ne proglašenje ZERP-a, jednostavno nije dobro. Ja znam da vi tu morate biti jer ste predsjednik Kluba HDZ-a, da jednostavno morate biti do kraja jer su svi ostali HDZ-ovci napustili sabornicu, kao i SDP-ovci, ali ja ne vidim zapravo sad smisao da vi kažete ono zapravo što vi ne vjerujete, da je RH dobro odreć se jednog svog međunarodnog prava, jedne mogućnosti koju imamo, a svi ostali na Mediteranu su to proglasili, a mi nismo i vi onda tvrdite da je to ista stvar. A zašto su to Španjolci napravili i Francuzi, Maltežani, zašto? Jer su svi ludi, jedino smo mi pametni, ne, to je nama bio uvjet za ući u EU, kao i Ante Gotovina u Hagu, kao puno toga, kao i Piranski zaljev [[Upadica: Zahvaljujem…]] i zbog toga smo to napravili.
…kolega Zekanović. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Zekanović, … [[Govornik se ne razumije]] stvari nalaže da ako imamo pravo na nešto da ćemo to pravo iskoristit. Znači, kad bi vama netko dao pravo nad nekim morem, jezerom, rijekom, zemljom, pa svatko normalan bi prihvatio pravo koje mu je ponuđeno i isto tako je i našoj državi međunarodnim pravom dana mogućnost da proglasi isključivi gospodarski pojas, da zapravo uspostavi vlast nad dijelom mora i zemljom koja se nalazi ispod njega. Međutim, naša država to ne želi učiniti. Nažalost, i ovaj primjer ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa na moru na koje imamo pravo jedan je od simptoma bolesti koja se zove kolonijalna podređenost naše zemlje stranim entitetima i sve dok je Vlada upravljana iz vana odnosno [[Upadica: Zahvaljujem…]] [[Govornik se ne razumije]] ta politika [[Upadica: …kolega Pernar]] će se nastaviti voditi. Hvala.
Odgovor poštovani kolega Zekanović.
Kolega Pernar, ne slažem se s vama, vi ste nazvali to kolonijalna podređenost, ja ću reći izostanak ikakve suverenističke politike jer složit ćete se i pretpostavljam da je suverenost ono što jedino može im jamčiti u današnje vrijeme bilo kojoj državi prosperitet, ona država koja se svog suvereniteta odrekne, ona nema mogućnosti prosperiteta s tim da se suverenost najviše očituje upravo na teritoriju. Država bez teritorija ne može postojati, kao ni bez naroda, doduše, imamo neke multinacionalne države, ali i te imaju teritorij i teritorij je zapravo svetinja u međunarodnom pravu i glavni odraz suverenosti svake države. Ona Vlada koja se odrekne, a ova se odrekla svog teritorija, ne malog dijela, 23 000 km2 i onda se radi o vladi koja Hrvatsku definitivno vodi u propast.
Zahvaljujem kolega Zekanović. Određujem stanku do 21 i 15. STANKA U 21,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,15 SATI]] Poštovane kolege nastavljamo s radom plenarne sjednice. U ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, dakle treba jasno reći da MOST nezavisnih lista ustraje kod svojeg prijedloga za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa sa svim sadržajima. Mišljenje Vlade RH, a i ono što smo mogli danas čuti od državne tajnice, ali i od kolege Bačića je na razini birokratskih opravdanja, lišen pravog stručnog sadržaja i državničkog stava. Uslijed predugog odugovlačenja s proglašenjem IGP-a i toleriranjem nekontroliranog izlova koje strane ribarice obavljaju na hrvatskoj strani Jadrana, stanje ribljeg fonda u Jadranu je približeno kritičkim razinama. Prepoznaju to i ustanove EU, a hrvatske vlasti pribjegavaju snažnim ograničavanjem izlova naših ribarica u hrvatskim teritorijalnim vodama. Umjesto da onemoguće izlov stranim ribaricama u području isključivog gospodarskog pojasa. Vlada RH u svojem mišljenju od 22. ožujka 2018. izbjegava iznijeti bilo kakve brojke, izbjegava spomenuti zabrinjavajuće podatke koji su sadržani u prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i vijeća kojeg je Europska komisija uputila u redovnu proceduru početkom 2017. godine. U tom dokumentu Europska komisija na jasan način ukazuje da je izlov plave ribe inćuna i srdela u Jadranu veći od najvećeg održivog prinosa. Citiram, na temelju evaluacija postojećeg okvira za upravljanje zaključeno je da je on neučinkovit i nedovoljan za osiguravanja održivog ribolova predmetnih stokova do 2020., navodi se u točki 1. obrazloženja tog dokumenta Europske komisije. Na ovakvu situaciju reagira Hrvatska država donošenjem pravilnika o posebnoj regulaciji ribolova u dijelu akvatorija Jabučke kotline koji je Ministarstvo poljoprivrede donijelo u svibnju 2017. i kojom se snažno ograničava izlov u najplodnijem dijelu hrvatskih teritorijalnih voda za razdoblje od 1. rujna 2017. do 30. kolovoza 2020. godine. Hrvatska ovakvim ponašanjem gdje zabranjujući svojim ribarima da love u svojim teritorijalnim vodama spašava riblji fond kako bi Talijanski ribari mogli i dalje nesmiljeno loviti u Hrvatskom ZERP-u, trpi očitu štetu i nastavlja s jednim sada već ponižavajućim ponašanjem. Stoga je krajnje vrijeme da se proglasi isključivi gospodarski pojas u skladu sa neotuđivim suverenim pravom RH i sukladno njenim ekonomskim interesima. Te aktivnosti svakako bi trebalo uskladiti s Europskom komisijom kod koje je 2013. već sačinjen, znači ovaj izvještaj odnosno ova evaluacija u kojem se Hrvatska i njeni interesi spominju na više od 90 mjesta. U tom dokumentu osobito stranici 139. se posve izričito iznosi da bi proglašenje IGP-a bilo u interesu Hrvatske, a da bi Italija ostvarila nešto manji ulov. Također se ocjenjuje da bi tek uz proglašenje IGP-a bilo moguće na dosljedan način uspostaviti učinkovito upravljanje ribljim fondom što je nesumnjivo interes hrvatskog ribarstva kojeg očito treba zaštititi od talijanske ribarske flote, koja u Jadranu ima daleko veće kapacitete nego što su potencijali održivog izlovljavanja u zajedničkom moru. MOST posebno želi ukazati na činjenicu koja je vidljiva u točki 1. mišljenja Vlade RH zbog znači citiram, zbog neprimjene ZERP-a na države članice EU u ovom trenutku RH u području ZERP-a doduše ne može obavljati kontrolu brodova država članica EU u plovidbi kojoj mjeri se inače izuzetno rijetko pribjegava, ali postoji mogućnost njihove naknadne sankcije za slučaj povrede međunarodnih standarda tijekom plovidbe u ZERP-u. Ovo znači da ni hrvatske, ni talijanske [[Upadica: Zahvaljujem.]] vlasti ne mogu nadzirati [[Upadica: Poštovani kolega Grmoja.]] s kojim alatima i koliko talijanske ribarice love u ZERPU.
Slijedeća rasprava poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče u ime Kluba MOST-a tražim stanku kako bi predstavnici Vlade RH razmislili o argumentima koji su ovdje izneseni, ali kako bi se i mi konzultirali oko daljnjeg nastavka rasprave, jer su svi argumenti Vlade RH nedvojbeno oboreni u ovim našim raspravama. Više nitko niti ne stoji iza predstavnika Vlade osim kolegice ovdje koja je ostala sama u sabornici od kolega HDZ-a i naravno predsjedavajući koji tu mora, mora biti. Znači jasno je da su svi argumenti oboreni i da nikakvog razloga nema da Hrvatska ne proglasi isključivi gospodarski pojas i proširi svoja suverena prava na Jadranskom moru. Ovdje iz ovog mišljenja koji sam pročitao, mišljenja Vlade, očito je da ni hrvatske, a ni talijanske vlasti ne mogu nadzirati s kojim alatima i koliko talijanske ribarice love u ZERP-u, ovakva situacija je u potpunosti neodrživa i ja pozivam, ako imate u sebi trunka domoljublja da razmislite o ovoj odluci koju ste donijeli i o daljnjem nastavku rasprave jer je još uvijek moguće da svoj stav promijenite, naravno, to je moguće učiniti i tijekom samog glasovanja o ovom našem prijedlogu. Sasvim je jasno da je ovdje MOST, a i ostatak oporbe koji je sudjelovao u raspravi, iznio jake argumente za koje niste dali nikakve odgovore, osim nekakvih birokratskih opravdanja. Čak smo imali priznanje kolege Bačića da je HDZ odgovorna za [[Upadica: Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Određujem stanku do 21,35. [[STANKA U 21,25 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice, slijedeća se za raspravu prijavila poštovana kolegica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ja ću još jednom ponovit neke stvari koje trebaju večeras biti izrečene jer govorimo o prostoru od čak 24 000 km2 i MOST je kao što znate od svoje pojave na nacionalnoj sceni uporan, uporan i dosljedan i u prvoj Vladi i u drugoj Vladi i sada sa tim da trebamo proglasiti isključivi gospodarski pojas. Dakle, država u prostoru isključivog gospodarskog pojasa ima suverena prava radi istraživanja i iskorištavanja, očuvanja i gospodarenja živim i neživim prirodnim bogatstvima voda nad morskim dnom i onih morskog dna i njegovog podzemlja, kaže čl. 56. st. 1. Pomorskog zakonika. Dakle, sve ovo je regulirano u skladu sa, znači, Pomorskim zakonikom, što mi i tražimo i pozivamo se isto tako na UN-ovu Konvenciju o pravu mora. Važno je primijetit da suverena prava nisu potpuno jednaka glede živih i neživih bogatstava, dok je obalna država, a to mi jesmo, dužna drugim državama dati pristup živim bogatstvima pod određenim uvjetima, neživa bogatstva ona ne mora s nikim dijeliti. Država u svom isključivom gospodarskom pojasu ima i suverena prava glede drugih djelatnosti, radi gospodarskog istraživanja i iskorištavanja pojasa kao što je proizvodnja energije korištenjem vode, struja i vjetrova, kaže čl. 56. Izraz druge djelatnosti radi gospodarskog istraživanja i iskorištavanja pojasa kaže zakon vrlo je općenite naravi i može se primijenit na bilo koju novonastalu djelatnost dok se proizvodnja energije korištenjem vode, struje i vjetrova navodi samo kao primjer. Obalna država ima prvenstveno pravo iskorištavanja živih bogatstava u isključivom gospodarskom pojasu, ali i snosi odgovornost glede istraživanja, očuvanja i gospodarenja živim bogatstvima. Ona mora osigurati da se živa bogatstva u njezinom isključivom gospodarskom pojasu prekomjerno ne iskorištavaju, e tu je naša uloga. Dakle, čl. 61. i 62. sadrže najvažnije odredbe o racionalnom gospodarenju živim bogatstvima. Obalna država je ovlaštena odrediti dopustivi ulov živih bogatstava u svom isključivom gospodarskom pojasu. Dopustiv lov je prema definiciji odjela za ribarstvo organizacija UN-a za prehranu i poljodjelstvo ulov ostvaren u nekoj godini koji na najbolji način omogućuje ostvarivanje ciljeva gospodarenja ribljim bogatstvom. Pri tom je obalna država dužna održavati živa bogatstva na razini najvišeg održivog unosa, prinosa. Dakle, … [[Govornik se ne razumije]] odnosno ne bi smjela utvrditi dopustivi ulov u količini koja bi onemogućavala održavanje najvišeg održivog prinosa. Najviši održivi prinos ovisi o određenim ekološkim i gospodarskim činiteljima, između ostalog, o gospodarskim potrebama obalnih ribarskih zajednica, te posebnim potrebama država u razvoju. Dakle, obalna država sama će odredit svoju sposobnost iskorištavanja živih bogatstava isključivog gospodarskog pojasa. No, ukoliko sama nema sposobnost iskorištavanja čitavog dopustivog ulova, mora odobrit drugim državama pristup višku dopustivog ulova. Takav pristup daje se sporazumima ili drugim aranžmanima, a oni moraju bit u skladu s načinima, uvjetima, zakonima i drugim propisima navedenim u čl. 62. st. 4. Pri davanju pristupa drugim državama višku dopustivog ulova mora se vodit računa i o važnosti živih bogatstava tog područja za njezino gospodarstvo i druge nacionalne interese koji se odnose na neobalne države i države u nepovoljnom geografskom položaju. Dakle, obalna država je nadležna da propisima uredi ribolov drugih država u svom isključivom gospodarskom pojasu. Ona bi trebala regulirat ribolov na način da izbjegne pretjerano izlovljavanje, a u skladu s ekološkim društvenim i gospodarskim ciljevima i ona vi meni kažete da nije potrebno proglasiti isključivi gospodarski pojas. Al ono što je interesantno, što kaže ova Konvencija i ovaj zakon, kaže „domaće i strane fizičke i pravne osobe, te hrvatski ratni brod mogu obavljat istraživanja, ispitivanja, fotografiranja i mjerenja mora u hrvatskom gospodarskom pojasu, ali strani ratni brod, strani javni brod, strani ribarski brod, te strani znanstveno istraživački brod mogu obavljati samo uz odobrenje RH i onda mi vi recite da nije potrebno proglasiti isključivi gospodarski pojas. Prilikom plovidbe gospodarskim pojasom, plovni objekti su dužni poštivati opće prihvaćene međunarodne propise i standarde i hrvatske propise o zaštiti od onečišćenja mora i zraka s brodova i onečišćenja prouzročenog potapanjem ili djelatnostima u podmorju. Pravna i fizičke osobe koje sudjeluju u istraživanju ili iskorištavanju prirodnih bogatstava gospodarskog pojasa RH dužne su poštivat međunarodne i domaće propise, postupke i standarde o zaštiti i očuvanju mora živih morskih bogatstava i morskog okoliša, a prilikom preleta gospodarskog pojasa zrakoplovi su dužni poštivat opće prihvaćene međunarodne propise i hrvatske propise o zaštiti od onečišćenja mora iz zraka i zrakom. Dakle, RH je tradicionalno pomorska zemlja kojoj more predstavlja važan prometni put, izvor hrane, te okosnicu gospodarstva i turizma hrvatske obale. Neosporno je da je u uvjetima ugroženog ribljeg fonda sve većih prijetnji po morski okoliš i biološku raznolikost proglašenje isključivog gospodarskog pojasa važan korak u nastojanju da se zaštiti Jadransko more i njegovi prirodni resursi. Neosporno je da RH prema Konvenciji UN-a o pravu mora, kao i prema običajnom međunarodnom pravu mora ima pravo na proglašenje ovog pojasa. Nažalost, u međunarodnom pravu politika često ima zadnju riječ, a u politici vlada zakon jačega, čega je RH kao zemlja u razvoju i nova članica EU bez jakog međunarodno ravnopravnog položaja u lošijoj poziciji od moćne Italije u Europskoj uniji koja tradicionalno lovi i do deset puta više ribe od Hrvatske u tom području i zbog toga je izuzetno jasna i njena pozicija i njena želja da mi ne proglasimo isključivi gospodarski pojas. Nažalost ono što nama nije jasno, nije nam jasna pozicija onih koji trenutno su na vlasti i koji u ovom trenutku zanima me čije interese brane, ako ne brane interese Republike Hrvatske koja treba vladati sa ovih 24 tisuće kvadratnih kilometara kao jedan nedjeljivi dio prostora Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Strenji. Imamo repliku, poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovana kolegice Ines Strenja, vi ste u svom, dakle pojedinačnoj raspravi istakli razloge koje treba, zbog kojeg treba se proglasiti isključivi gospodarski pojas, i oni su dakle logični, a to su ekonomski, ekološki, suvereni i to, međutim meni se čini da ova odluka Vlade, dakle da se ne proglasi gospodarski pojas se tiče vanjske politike, dakle, proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa pokazao bi se jedan stav, vanjsko politički stav, a to je da smo zemlja koja je suverena zemlja, zemlja koja ima svoj stav, koja štiti svoje nacionalne interese, a ovdje se ide u korist nekim parcijalnim interesima, nekim osobama koje žele svoju poziciju u Europi upravo zbog ovakvih stvari.
Zahvaljujem. Mogu sad ja?
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Strenja.
Pa, sve ovo zapravo smo mogli isčitati, one situacije kada su naši europarlamentarci, pripadnici HDZ-a, vrlo vrlo nježno rekli da možda su neprimjerene riječi gospodina Tajanija u trenutku kad je i ljevica i desnica u Sloveniji, odnosno njihovi europarlamentarci decidirano zatražili ostavku gospodina Tajanija koji je tako fašistoidno rekao da je Istra i Dalmacija talijanska. Dakle, mene zanima pozicija Hrvatske i što je to što zapravo, zbog koje su oni spremni ne proglasiti isključivi gospodarski pojas koji je u interesu Republike Hrvatske i što je to što oni time dobivaju? Vjerojatno odgovor je u Bruxellesu, a ja ću se još jednom nadovezat, najvažnije pravo obalne države u području gospodarskog pojasa je isključivo pravo ribolova, ovo pravo nije bez iznimaka. Dakle, ukoliko postoji višak ribljeg fonda obalna država dužna je [[Upadica Milijan Brkić: Hvala kolegice Strenja. Zahvaljujem.]] Hvala.
Poštovani kolega Grmoja u ime predlagatelja. Izvolite.
Dakle, evo vidimo tu je kolega Bačić, jedini ostao, ja bi čestitao zastupnicima MOST-a i zastupnicima, dvoje zastupnika Živog zida, na ustrajnoj borbi za suverena prava Republike Hrvatske na moru, ostali su nažalost, ili uopće nisu sudjelovali u raspravi, ili su otišli s rasprave, a ipak mislim da je dobro da smo ovu raspravu imali, žalosno je što niti jedan hrvatski mediji, ne znam je li HINA uopće ovo prati, a trebala bi, ovaj s obzirom da je javni servis, pratiti ovu raspravu kad već ne prate ostali mediji, znači, poslati nekakvo izvješće, a onda da mogu barem portali objaviti, ali slovenski mediji zato prate ovu raspravu i sve što se ovdje događa, jer shvaćaju da je ovdje pitanje prava, a ako mi svoja prava u potpunosti konzumiramo tada će ono što je netko do sad radio, doći u pitanje, tu prvenstveno mislim na talijanske ribarice koje nekontrolirano izlovljavaju i to se vidi i po stanju Fonda, a svi argumenti ovdje koje smo mogli čuti, apsolutno ne stoje i oni su kao što smo već rekli odavno oboreni. Želimo znači i dalje ovdje raspravljati o ovoj temi da bismo kada već to nije važna tema, odnosno znaju oni da je važna tema, predsjednik Sabora, al' je namjerno stavio u ovo doba, želimo pokazati i sudjelovanjem u ovoj raspravi i aktivnošću po ovoj temi da je naše more vrijedno borbe, da je naša zemlja vrijedna borbe, i da ćemo se za ostvarenje hrvatskih interesa ustrajno boriti. Znači, mi nismo oni koji odustaju, mi nismo oni koji se predaju, mi smo oni koji se ustrajno bore, i to ćemo vam uostalom pokazati i u ovoj raspravi, ali i u danima, mjesecima i godinama koje dolaze. Znači, po prvi put, to je danas i predsjednik Sabora komentirao koliko zastupničkih pitanja, koliko svega, to je, to se dogodilo zbog pojave ovih novih političkih opcija u Hrvatskom saboru i mi, nama ovo nije posao, nama je ovo poziv, mi osjećamo odgovornost i prema našoj domovini, i prema našim građanima, i to ćemo demonstrirati uvijek i svugdje kolega Bačiću, a svoju neodgovornost ste vi pokazali i večeras, kada ste priznali pogreške Hrvatske demokratske zajednice, pogreške Vlade Republike Hrvatske koja nije proglasila isključivi gospodarski pojas zbog čega smo, to su procjene ostali bez nekih 270 milijuna EUR-a godišnje, to su ogromni novci, tako govore procjene Europske komisije, a niti sada nemate nikakvih argumenata zašto Hrvatska ne bi proglasila isključivi gospodarski pojas. Žalosno je da ovoliko energije treba uložiti da bi znači uopće se ova tema stavila na dnevni red. Znači ja sam morao uvjeravati kolege, ne neki su dali odmah potpis, ali npr. sa SDP-om je bio ogroman problem jer njihov predsjednik kluba nije želio se suglasiti s ovim i onda sam išao mimo njega dobiti određene potpise zastupnika. Znači mi smo skupili 31 potpis da temu stavimo na dnevni red i onda vi tu temu za koju je mogli bismo reći konsenzusom oporba dala potpisa, znači vi tu temu stavljate u ovo vrijeme i to ovako bitnu i važnu temu, a i sami ste priznali kolega Bačiću koliko je prijepora u prošlosti bilo oko ove teme u Hrvatskom saboru, koliko se puta o njoj raspravljalo što pokazuje da je važna i bitna tema. A koje smo mi točke imali prije ove točke i te točke su za predsjednika sabora važnije, naravno da nisu važnije, ali cilj je bio izbjeći fokus javnosti, izbjeći fokus medija, kako bi se što manje dizala prašina oko ove teme i činjenice da radite protiv hrvatskih interesa. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. U ime Vlade poštovana državna tajnica gospođa Andreja Metelko Zgombić, izvolite.
Zahvaljujem, evo možda da započnem da bi se mogla složiti sa ovom zadnjom intervencijom u dijelu kad se kaže, kad ste rekli da RH je vrijedna borbe. Jest, ona je vrijedna borbe, ali za borbu je potrebna i volja i znanje i znati kako ostvariti i zaštititi interes RH pa uključujući ovdje kad govorimo o Jadranskom moru. Nismo, nismo zaista ništa tijekom cijele ove rasprave čuli što bi nas navelo na to da bi vidjeli neku dodatnu vrijednost u ovom trenutku proglasiti isključivi gospodarski pojas. RH već sada kroz naš ZERP ostvaruje sva prava koja bi imala i da je proglasila i u punoj mjeri primjenjivala isključivi gospodarski pojas. Svašta smo tijekom ove rasprave mogli čuti, netko je pitao a zašto Island nije ušao u EU zašto je Islandu isključivi gospodarski pojas važan, da upravo zato jer je Island znao da jednom kad uđe u EU da onda više ne može niti naplaćivati, niti isključivati 3 države članice EU, zbog toga nije ušao i to je ono što trebamo dakle znati, da jedna situacija je bila prije ulaska RH u EU kada je mogla proglasiti i tada pokušati ostvarivati prava koja ima u Konvenciji. Sada kao država članica Hrvatska ima druge mehanizme, dakle ima i dalje u potpunosti pravo iskorištavati odnosno vršiti izvršavati suverena prava i jurisdikciju nad ZERP-om, ali ovaj puta u skladu i s pravnom stečevinom i u skladu s Konvencijom UN-a o pravu mora. Ja vidim i dalje u prijedlogu kluba zastupnika stoji ideja da bi Hrvatska ako bi proglasila isključivi gospodarski pojas mogla sklapati ugovore o ribarstvu s 3 državama. Netočno, netočno, netočno. Imate u prijedlogu točka 2. Mnogo toga što je rečeno zaista ne stoji, Jabučka kotlina, upravo suprotno u interesu je RH, hrvatskih ribara zaštititi mrjestilište u Jabučkoj kotlini. Posve bi bilo pogrešno, ja mislim da bi ministar koji je držao resor zaštite okoliša morao moći se sa mnom to složiti, najveća je vrijednost zaštiti Jabučku kotlinu koja je vrijedno mrjestilište i to smo uspjeli. I to smo uspjeli u dogovoru s Europskom komisijom, s talijanskom stranom to smo proveli kroz odluke komisije, opće komisije za Sredozemlje i to funkcionira. U jednom trenutku talijanska strana se povukla, ali smo upornim radom s Europskom komisijom i općom komisijom za Sredozemlje uspjeli dogovoriti ponovno uspostavu takvog jednog režima i osigurati da taj dio bude zaštićen. Pri čemu onaj režim koji je sada na snazi omogućava hrvatskim ribarima laki pristup određenom području koje je izvan teritorijalnog mora RH u našem ZERP-u u kojem de faco talijanski ribari ne mogu dolaziti odnosno nije im gospodarski isplativo. Plava riba, ako mogu reći plava riba upravo je suprotno je interes hrvatskih ribara, Hrvatska vlada, Ministarstvo poljoprivrede u najužoj suradnji sa hrvatskim ribarima radi na tome da se osigura način upravljanja plavom ribom kao što se to činilo i do sada. Oštro smo protiv uvođenja kvota i ono za što se zalažemo, zalažemo se da se određena područja vremenski isključe ili ograniče od ribolova. I to je način na koji se danas štite interesi RH i hrvatskih ribolova, hrvatskih ribara. I zaključno, ovo nije, zaključno [[Upadica: Zahvaljujem…]] da evo, ostajemo naravno pri stajalištu izrečenom u mišljenju.
… poštovanoj državnoj tajnici. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažena državna tajnice, pa htio bih reći da naši ribari vide na koji se način država pod HDZ-ovom palicom dirigentskom brine za njih. To vide naši pirani, naši ribari u Piranskom zaljevu koji su izloženi teroru i novčanim kaznama slovenske policije. Znači, ta vaša teza kako vi tobože brinete za naše ribare vidio sam svojim očima te ljude, pričao sam s njima, ne znam dal ste ih vi upoznali, vjerojatno vas nije ni briga. Međutim, što se tiče isključivog gospodarskog pojasa, to je smiješno da zemlja koja to može proglasit, to ne čini, od toga RH može imat samo korist, a nikakvu štetu, ali nažalost gdje HDZ i njihovi pobočnici počinju, tu zdrava logika i pamet nestaju. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovana državna tajnice, RH je vrijedna borbe, za boriti se za RH treba imati naravno i volje i srca i znanja. Koliko je vaše srce, koliko je vaše znanje, to ste pokazali, znači, kroz sve ove godine koliko ste upravljali RH vidimo da je i predsjednik Kluba HDZ-a priznao pogreške HDZ-a jer nije proglašen isključivi gospodarski pojas, da a o drugim stvarima kad govorimo o nacionalnim interesima, znači, o drugim stvarima ne treba ni govorit, tako da ste vi svoje srce, svoju volju, svoje znanje pokazali i dolazi vrijeme, znači, a to pokazuje i raspoloženje građana kada više HDZ neće biti u poziciji sastavljati hrvatsku Vladu, dobro me zapamtite.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Slijedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja.
Ja ću se samo nadovezat na kolegu Grmoju i reći da, ova zemlja je vrijedna borbe, al mi se borimo na malo drugačiji način od vas koji ste karijerni diplomata, ali zapamtite jednog dana će vas hrvatski narod pitati kako to da ste bili protiv proglašenja isključivog gospodarskog pojasa? Kao i svi ovi HDZ-ovci splitsko-dalmatinske županije jer je bila tematska sjednica inicirana na zahtjev g. Bulja koji su bili protiv proglašenja, pa splitsko-dalmatinska županija, pa splitsko-dalmatinska, šibenska županija i zadarska, to je i dubrovačka, to su poslušnici koji dižu ruke, ali jednog dana hrvatski narod će vas pitat, naravno vi očito dobro učite samo od svog šefa i načina koji komunicirate sa zastupnicima s visoka i na način na koji želite dokazat da mi ništa ne znamo je nešto što će biti pase jednog dana, proglasiti ćemo isključivi gospodarski pojas, a hrvatski narod će vas pitati što ste vi učinili za RH i da li [[Upadica: Zahvaljujem]] ste se za nju borili ili ste bili podron briselskih hodnika.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Slijedeća replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, apsolutno ste u pravu, sve ste argumente iznijeli, a to je da u cijeloj ovoj poslijepodnevnoj raspravi niti jednim argumentom kolege iz MOST-a nisu navele što bi se to i koji bi to boniteti u RH nastali da se umjesto proglašenog ZERP-a proglasi isključivi gospodarski pojas. Prema tome, tu nikakvih novih informacija nismo dobili i s pravom ste iznijeli stav što RH dobiva proglašenjem ZERP-a a da nikakvih novih saznanja nismo čuli oko proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Prema tome, RH je u vrijeme kada je odlučila pristupiti u punopravno članstvo u EU napravila je jedino što je u tom trenutku mogla, to je suspendirala je ZERP u odnosu na članice EU [[Upadica: Zahvaljujem]] pa danas to više nema nikakvih, nikakvih [[Upadica: Zahvaljujem…]] reperkusija na položaj RH.
…kolega Bačić. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo, poštovane kolegice i kolege, saborski zastupnici, jel se može, isključivi gospodarski pojas treba li ga donijeti kao što tvrdimo mi koji smo predlagatelji ovoga, dakle, prijedloga ili to nije apsolutno potrebno s obzirom da sadašnja situacija koja je u stvari nejasna jer je ZERP proglašen, ali ne vrijedi za zemlje članice, dovoljna, je li ona dovoljna? I je li proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kako smo mogli čuti od kolege Bačića trenutak koji se pažljivo promišlja i koji eto za RH po njegovom mišljenju očito još nije došao tren jer to mora biti dobar trenutak koji su sve zemlje birale pomno, pa će tako i RH. Međutim, ja mislim da se o takvom pristupu ovdje ne može niti pomišljati jer se hrvatska politika nažalost vodi uz prilično neodlučnosti, nesigurnosti, uz nedostatak, dakle, državotvornosti, dakle, suverenizma kao važnog atributa nacionalne politike. Dakle, da se vratim na isključivi gospodarski pojas, treba li ili ne, ajmo mi pogledati činjenično stanje, dakle, kolega Bulj molim tišinu, čuo sam da vam je oduzeta riječ, molim da se toga držite, dakle, šta je sa sporadičnim zagađenjima ili oni postaje koje se dešavaju u transportu, dakle, duž Jadrana jer inače transport Jadranom je intenzivan, ono se dešava, međutim, to nas ne zanima, dakle, preko je 200 takvih situacija godišnje, mi nemamo tu posebnog interesa išta drugo poduzimati. Šta je sa ostalim otpadom koji dolazi sa tog brodovlja, šta je sa sigurnosti transporta, možemo li očekivati havarije, kakva je naša uloga ovdje, imamo li pravo zahtijevati i donositi posebne propise po pitanju transporta pojedinih, ništa nas od toga dodatno ne zanima. Kažemo o kvaliteti morskog okoliša, sve je riješeno, imamo monitoring. Pa bilo bi jako zanimljivo vidjeti kakav je on u stvari i tko ga i kako provodi, ali nećemo sad o tome. Dođemo evo i do ribljeg fonda, kažete Hrvatska sad poduzima sve, vrlo je aktivna po pitanju spašavanja ribljeg fonda, dakle plave ribe srdele, inćuna, međutim trebate ipak reći da se radi o gašenju požara. Dakle, to nije dio sustavne politike kakva bi morala biti, kakvu bi Hrvatska mogla suvereno provoditi na svom dijelu Jadrana u slučaju proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Otpad u moru, dakle ne radi se samo o brodskom otpadu nego o otpadu koje stiže uglavnom sa kopna, mikroplastika, pitanje je anoksičnosti u pridodnim vodama, dakle pri dnu sjevernoga Jadrana, dakle puno je pitanja i odgovori nisu sjajni. Dakle, ne možemo ostati na slici Jadrana sa razglednice, lijepo plavo, pod vjetrom fino namreškan, prekrasne slike. Dakle, s situacija s morem Jadranskim našim koje je nama neprocjenjivo bogatstvo i koji je održivi resurs od kojega su stoljećima živjeli ljudi i kojima danas i u moderno doba se može živjeti, međutim na održivi način. Jer je prošlo doba kad tko hoće loviti, neka lovi samo nek dođe do alata i neka to uspijeva prodati i sve u redu. Danas se te stvari i te kako moraju regulirati. Ja ne kažem da nisu uopće regulirane, jesu, dakle postoji zajednička morska, pomorska, ribarska politika EU, mi se toga držimo. Međutim, to ne znači da su sve mogućnosti time iscrpljene, dapače nisu. Dakle, kad se podvuče crta, problema ima još zaključak je nedvojben, mi gospodarimo Jadranom, mi i svi oni koji su ovdje uključeni na neodrživ način, dakle manirom jednoga lošega ne znam pijanog gospodara. I dešava se stalna ugroza odnosno kvarenje, degradacija morskoga okoliša, a mi koji uživamo u ljepšim i bogatijem dijelu Jadrana bi morali biti posebno zainteresirani da te tendencije zaustavimo. Jer ja sam već spominjao odgovornost, pa mi bi trebali imati, osjećati svi odgovornost za generacije koje dolaze, iako vidimo po politici službenoj, demografskoj da su projekcije takve da će Hrvata odnosno građana Hrvatske nestati. Međutim, ipak možda se promjeni i pojavi demografska politika pa bi trebali brinuti da bude kvalitetnoga mora Jadrana, lijepoga, poželjnog za živjet, a to nam sadašnja politika i sadašnje vođenje ovoga brige oko morskoga okoliša se ne dešava. Pazite, ako pogledate ribolovnu flotu, Talijani imaju preko 420 velikih brodova preko 18 metara, od čega su mnogi i znatno veći od toga, Hrvatska 63. Pa to je, to je rezultat i tradicije i tih gospodarskih aktivnosti i potrošnje itd., međutim to je u stvari pokazatelj aktivnosti na moru. Jasno je da oni puno više ulove ribe i odvezu i jasno je da su oni puno odgovorniji za degradaciju ribljeg fonda i jasno je da bi Hrvatska ipak trebala aktivnije, a ne samo kao zainteresirani promatrač u Bruxellesu se uključiti i dati sve od sebe da se recimo Jabučna kotlina proglasi posebno osjetljivim područjem, da aktivira sve svoje znanstvene resurske a hvala bogu ima ih, dakle i u Dubrovniku, Splitu, Dubrovniku, Rovinju, postoje instituti koji se bave tim područjem. Dakle, znanost na jednoj visokoj razini i sasvim sigurno smo meritorni odlučivati koje su vrste ugrožene, koje kvote raspoložive odnosno održive ekološki dopustive postoje i tu preuzeti jednu aktivnu ulogu. Sve to, ja ne kažem da se to i sada ne može, možda može i da situacija nije ovakva kakva jest ja prvi ne bi se uključio u ovu inicijativu, ne bi to podržao. Ne bi jer pričati radi priče, nema potrebe, ali stanje u Jadranu je loše i naravno da postoje vlade koje su sposobne i donesti isključivi gospodarski pojas i onda opet ništa ne činiti, opet ista stvar. Dakle, treba biti aktivan. Dakle, politike ribarske ove, one moraju biti takve da, da su sustavne i da idu nekom cilju. Jer kažem mi prvi računamo u znatnoj mjeri na Jadran, na ljepote Jadrana, na turističku aktivnost, na prehranu turista i u svakom slučaju je nama i u te kakvom interesu ovdje biti bitno, bitno angažiraniji. Spominjao sam već transport središnjom linijom, pa ova pitanja i taj isključivi gospodarski pojas, radije ću s tim završiti, dakle on nije protiv nekoga. Jer mislim da jedan ovakav jasan angažman oko zaštite Jadrana i stavljanja karte na stol sa našim susjedima da bi se začas stvorila platforma u kojem bi se u Jadranu definirali uvjeti za i ribolovstvo i za transport, dakle i za postupanje s otpadom i mnoge druge probleme koji postoje, ne znam ako je to i pitanje unosa dušika, dakle i drugih hranjiva u sjeverni Jadran, gdje bismo zahtijevali izravnu i brzu promjenu određenih ponašanja, naravno kroz određene politike. Stoga držim da je važno donijeti isključivi tj. proglasiti ga i voditi politiku sukladno tom prijedlogu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Dobrović. Imamo repliku, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Dobrović, dakle, mi ovdje cijelo vrijeme imamo jednu mantru Vlade da smo mi zaštitili naše Jadransko more, a ja ću to usporediti sa brigom oca odnosno majke za dijete. Ako imate nešto najvrijednije što posjedujete u RH, a definitivno Jadransko more je jedno od najvećih vrednota, onda ćete sve poduzeti da ga i dodatno zaštitite. Dakle, ovdje se radi o dodatnoj zaštiti, ovdje nitko ne tvrdi da ZERP ima određene, dakle, mehanizme zaštite, ali mi ovim zakonom želimo Jadransko more dodatno zaštititi jer smatramo da je Jadransko more jedno od najvećih vrednota koje RH ima i ne promatramo ga samo kao resurs koji treba iskorištavati zbog ekonomskog profita, nego kao jedan od najvećeg dijela identiteta RH.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Dobrović.
Hvala lijepo uvaženi kolega Sladoljev, tako je. Ovim se želi ustvari potaknuti jedna snažna promjena u ponašanju, dakle, u politici, u gospodarenju ovim predragocjenim resursom jer ne bi bilo dobro da shvatimo vrijednost Jadrana kada ga potpuno upropastimo. Slična je situacija, mi ne znamo koliko je dragocjena pitka voda dok ne ostanemo bez nje i to je poznato da ljudi promijene stav prema najobičnijoj vodi za koju smatraju da je nešto, neka običnost, da ne može biti običnije, međutim, kad je nemate onda vidite da je ona dragocjena. Slično je u stvari i sa morem, našim Jadranom koji je nevjerojatno bogat prirodni resurs, međutim, kojim danas važno je treba gospodariti na održiv način. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja bih se još jednom zahvalio zastupnicima MOST-a, žalosno je da HINA kao javna agencija ne prati ovu raspravu i da ova slika, znači, nemamo ni prijenos na HRT4, imamo samo na youtube kanalu HS da se vidi, evo i kakav je odnos zastupnika prema njihovom poslu, osim predsjedavajućeg koji tu mora biti, niti jednog zastupnika HDZ-a, ostatak oporbe osim dvojice kolega iz Živog Zida koji su tu, napustio je sabornicu, iz SDP-a je na početku bio kolega Klisović koji je otišao, evo takav je odnos prema ovoj važnoj temi, ali mi od borbe za RH nećemo odustati, ova zemlja je vrijedna borbe, naše more je vrijedno borbe i ja ću još jednom ponoviti naše teze. Mi u Klubu MOST-a proglašenje isključivog gospodarskog pojasa smatramo neodgodivom obvezom ovog naraštaja prema budućim naraštajima hrvatskog naroda. Smatramo kako je proglašenje isključivog gospodarskog pojasa prvorazredno političko pitanje koje se ne smije promatrati kroz prizmu političke svakodnevnice, niti se toj svakodnevnici treba prilagođavati. Upravo zato predložili smo ovu odluku i smatramo kako su se stekli svi pravi, znači, politički i činjenični razlozi ili pretpostavke da RH proglasi isključivi gospodarski pojas. Ono što nas posebno žalosti je da je predsjednik HS ovu točku stavio u ovo kasno vrijeme, znači, da raspravljamo o ovoj točki, da ostale kolege ne mogu po ovoj točki sudjelovati, da stvar bude gora i kolegi Bulju je oduzeto pravo na raspravu, al ja sam uvjeren da će on kao predlagatelj o ovoj točki govoriti jer ćemo mi sigurno dočekati ponoć, a nakon ponoći je novi dan i u novom danu će kolega Bulj kao predlagatelj braniti suvereno pravo RH da proglasi isključivi gospodarski pojas, kao što je branio i hrvatski teritorij kao hrvatski branitelj i kao što ovdje uporno i ustrajno brani hrvatske interese. Ono što još želim naglasiti da jednostavno više nećemo pristati na ovu sintagmu do iznalaženja dogovora u europskom duhu jer sam lijepo u svojoj raspravi rekao da ta sintagma ne znači ništa drugo nego malo morgen. Znači, isključivi gospodarski pojas po vladajućima je malo morgen i to je poruka i nama koji se ovdje borimo za hrvatske interese, ali i hrvatskim građanima. Znači, naravno Talijanima ovo odgovara, ovakvi rokovi određeni jezikom diplomatske birokracije, znači, jer talijanske ribarice neometano i bez nadzora rade u hrvatskom ZERP-u što im se prohtije. Znači, ovdje želim ponovno ponoviti da je Europska komisija u svojoj Cost-benefit analizi utvrdili da je gubitak RH zbog neproglašenja, znači, gospodarskog pojasa od 172 do 279 milijuna EUR-a i da to gubimo godišnje. Kolega Bačić je ovdje u raspravi, a i to je doprinos ove rasprave, priznao da je to odgovornost HDZ-a, ali se za tu grešku koja je skupo koštala hrvatske građane, nije ispričao. Osim toga, još jednom želim ponoviti da u izvješću Vlade jasno stoji da MUP ali i Lučke kapetanije, Ministarstvo prometa, infrastrukture ne raspolažu brodovima koji bi mogli obavljati kontrolu i u ZERP-u. Tako se dva temeljna problema koja se odnose znači oko same kontrole u ZERP-u i IGP-u kako glede ribolovnog, tako i glede ekološko aspekta nalaze u nedostatku kapaciteta. Nema dovoljno ljudi i nema dovoljno sredstava tj. brodica. Pozdravio bih znači i drage ljude koji su nam se pridružili na galeriji i evo jedna zastupnica HDZ-a ipak tu, doduše, doduše na galeriji. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, državna tajnice koja je ovdje cijelo vrijeme s nama, nažalost nema ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Naravno da smo u ovih sati već rekli niz argumenata u prilog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. Ali dozvolite mi još jednom sumirati ključne argumente po mojem mišljenju zašto valja proglasiti isključivi gospodarski pojas. Ja bih i sažeo u 5 ključnih argumenata. I žao mi je što tu nema drugih kolega koji bi mogli o tome raspravljati i reći da li neki od ovih 5 argumenata ne stoji. Prvi argument je da je to suvereno pravo svake države prema Konvenciji UN-a o pravu mora. I to suvereno pravo iskoristilo je više od stotinu država koje imaju izlaz na otvoreno more. To suvereno pravo nažalost u punoj mjeri Hrvatska nije iskoristila. Drugi ključni argument, to pravo proglašenja isključivog gospodarskog pojasa iskoristile su druge države članice EU koje imaju izlaz na otvoreno more bez obzira na zajedničku ribarstvenu politiku EU. Niz europskih država članice Unije je to pravo iskoristio. Neke su to učinile prije nego što su učinile prije nego što su postale formalno članice ali nama su važnije one koje su to učinile nakon što su postale članice. Već sam rekao ranije, učinile su to u jednom priličnom zatvorenom moru, u Baltičkom moru, sve baltičke države, sve. Da ih nabrojim, članice EU Finska, Švedska, Danska, Poljska, Letonija, Estonija, Litva, Njemačka, sve. Te su države članice EU, sve su proglasile isključivi gospodarski pojas, ne neku drugu varijantu zaštićenog ekološkog ili nekog drugog pojasa nego isključivi gospodarski pojas i sve su se te države u međuvremenu dogovorile o razgraničenju tamo gdje je bilo eventualnih sporova. I to je jedan primjer jer radi se o jednom uskom, ograničenom moru koje namjerno spominjem jer ima dosta sličnosti sa Jadranskim morem. Učinile su to i niz velikih država članica EU i to dosta godina nakon što su postale članice. I već sam spomenuo, učinila je to Ujedinjena Kraljevina 2013., učinila je to Francuska i u Sredozemlju, učinila je to i Španjolska. Italija je proglasila zaštićeni ekološki pojas. IGP su proglasile i otočne države i Malta i Cipar. Nažalost izdvaja se upravo Jadran, upravo Jadransko more je onaj raritet koji u tom pogledu nije razgraničen među pojedinim državama koje imaju izlaz na otvoreno more uspostavljenim isključivim gospodarskim pojasom. To namjerno ističem zbog toga da bi svima onima koji eventualno prate ovu raspravu bilo jasno da mi ne zagovaramo proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kao neki raritet kao nešto što druge države članice nisu učinile nego to tražimo zato što Hrvatska zapravo gotovo jedina to nije učinila. Ako ne računamo Grčku koja ima određene sporove sa Turskom i Italiju koja je proglasila zaštićeni ekološki pojas ali u zapadnom dijelu Sredozemlja, ne u Jadranu ostaje Hrvatska koja nažalost to nije učinila s obzirom na druge države članice EU. Treći argument koji je meni osobno također vrlo važan, na njega se nitko nije očitovao od onih koji misle suprotno a to je argument struke. Svi naši ugledni znanstvenici a spomenuo sam akademika Rudolfa, spomenuo sam dr. Davora Vidasa direktora odjela za pomorstvo i pravo mora u uglednom norveškom institutu Fridtjof Nansen. Mogao sam spomenuti preminulog akademika Vladimira Iblera ali svi su bili jednodušni u tome da Hrvatska ima pravo i mora proglasiti isključivi gospodarski pojas. Dakle stav struke najuglednijih znanstvenika koji su se bavili pravom mora je apsolutno jedinstven. 4 . argument je preporuka same EU komisije. Citiram njeno priopćenje od 11. srpnja 2013. godine, baš u vrijeme kad je Hrvatska postala punopravnom članicom EU. Uspostavljanjem pomorskim pojaseva, uključujući IGP-e, na području Sredozemlja, potpomogli bi se planovi EU o plavom rastu i široj održivosti. Tada povjerenica za pomorstvo i ribarstvo EU komisije, gđa. Marija Damanaki rekla je citiram, postoje velike neiskorištene mogućnosti na Sredozemnom moru, koje bi se mogle iskoristiti uspostavljanjem IGP-a, proglašavanje i uspostavljanje pomorskih pojaseva ostaje suvereno pravo svih priobalnih država. Dakle, čak i stav EU komisije jeste da je to suvereno pravo svake države članice i da to pravo treba koristiti jer postoje velike neiskorištene mogućnosti koje bi se mogle iskoristiti proglašenjem tih pojaseva. Dakle, čak i komisija jeste na našoj strani. 5. argument je studija koja je upravo EU komisiji poslužila za davanje navedene preporuke, a to je studija koja je vrlo kompleksna, složena, vrlo kvalitetna, koja se odnosi na troškove i koristi koje proizlaze iz uspostave pomorskih zona u Mediteranu iz lipnja 2013. godine, jedna vrlo sustavna, kvalitetna, ja mislim da do danas nema jedne relevantnije studije koja se odnosi upravo na uspostavu IGP-ova i drugih oblika zaštite ekološke ili gospodarske u Sredozemlju. I u toj studiji se ističu benefiti, koristi za RH. I oni su očiti. Govori se 30 milijuna eura od riba, ali indirektnih koristi u ekološkom i turističkom pogledu još od oko 140 milijuna eura godišnje. U studiji se ističe kako je Hrvatska naglašeno turistička država, turistička zemlja i da je za nju upravo izrazito važno proglašenje IGP-a i potpuna ekološka zaštita u njenom moru. I svi ti argumenti nisu dovoljni Vladi da bi sama predložila ovom HS-u proglašenje IGP-a. nažalost, od 2008., zadnje odluke kojom zapravo IGP se ne odnosi na države, odnosno naš zaštićeni ekološki ribolovni pojas se ne odnosi na države članice EU, punih 10 godina nije se dogodilo ništa iako je Hrvatska već niz godina država članica EU. Danas više nema one vrste pritisaka kojima smo tada bili izloženi dok smo bili u pristupnim pregovorima. Danas doista više nema nijednog razumnog razloga. Zbog čega bi Hrvatska [[Upadica: Zahvaljujem.]] trebala odustati i ne proglasiti IGP?
Poštovani kolega Podolnjak. U ime predlagatelja, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo, drage kolege, nastavljamo ovu borbu za naše more, nastavljamo ovu borbu za našu Hrvatsku, nasuprot onima kojima su bitnije karijere u međunarodnim institucijama, kojima su bitnije sinekure, kojima su bitnije određene pozicije i koji zbog svojih osobnih interesa ne žele doći u sukob s bilo kim. Iako je ova odluka, odluka koja argumentirano ide u korist, znači zaštite hrvatskih nacionalnih interesa i to smo u više navrata ovdje jasno i argumentirano obrazložili. Dakle, svi znamo gdje leži pravi problem oko proglašenje IGP-a i ponovit ću ovdje, da tamo negdje u lipnju 2017. dok su se vladajući tu u Saboru preslagivali, premijer Plenković je održao tu svoju famoznu lekciju iz povijesti i ja ću ponovno citirati što je on tada rekao, a s druge strane, sjećam se i malo dalje. Sjećam se 90-ih godina. Da li se vi sjećate koji je to državnik posjetio Zagreb 16. siječnja 1992.? To je bio tadašnji talijanski predsjednik Cossiga, taj njegov posjet u tom trenutku, dakle dan nakon što je EU odnosno zajednica u tom trenutku kolektivno priznala Hrvatsku, nije bio slučajan, bio je bitan. On je odredio stav hrvatskog državnog vrha u tom desetljeću prema proglašenju IGP-a na kojeg smo imali pravo. Dakle, ovdje se premijer Plenković čak poziva i na tadašnje državno vodstvo, na predsjednika Tuđmana, da je tada donesena odluka da se neće proglasiti IGP i da su se oni vjerno, čak i u vrijeme Sanadera koji je provodio detuđmanizaciju, držali ovog Tuđmanovog nasljeđa odnosno Tuđmanove odluke da se ne proglasi IGP. Jako, jako zanimljivo. Dakle, ono što treba ovdje također ponoviti je da, naravno, na sva ova događanja i na činjenicu da je ova rasprava stavljena ovako kasno van fokusa medija i javnosti je naravno su one Tajanijeve riječi znamo da je Antonio Tajani sudjelovao u kampanji HDZ-a, da je hvalio premijera Plenkovića i HDZ, a da je taj isti čovjek poslao katastrofalne poruke da kada govorimo o Istri i Dalmaciji, znači da je to riječ o talijanskim nekakvim pokrajinama, znači talijanska Istra i Dalmacija kako je rekao Tajani. Znači, time su kao što sam jasno rekao pređene sve granice političke pristojnosti, ali ponovno ništa nas ne čudi s obzirom koga imamo na vlasti, iako državna tajnica tvrdi da njih krasi i ljubav prema domovini i odgovornost i razum, a vidjeli smo kakve su sve odluke donosili zbog čega je kolega Bačić danas i ovdje bio prisiljen priznati znači da su napravili propust ne proglasivši isključivi gospodarski pojas. I sama činjenica da je on otišao i da su otišli svi zastupnici HDZ-a pokazuje da nikakvih argumenata nema, danas su ovdje razoružani u njihovoj namjeri da rade protiv hrvatskih interesa, suprotstavili su im se ljudi sa jasnim hrvatskim stavom i patriotskim osjećajem, s argumentima, sa razumskim obrazloženjima i naravno da na to nisu imali nikakvoga odgovora. Kao ni državna tajnica, koja mora ovdje, kolega Bulj dobro vi znate zašto, zašto državna tajnica ovako žustro brani ovakav stav vlade jer su moguće rošade u Ministarstvu vanjskih poslova, znamo da se ministrica kandidirala i moguće je znači da će se birati novi kandidat za ministra vanjskih poslova. I naravno da je onda potrebno se velikom vođi što više umiliti kako bi vas izabrao na tu poziciju. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, Neron je 9. lipnja 68 godine po Kristu počinio samoubojstvo, međutim prije što je izdahnuo rekao je, ah kakvog umjetnika svijet gubi mojom smrću. Na neki način, Neronove riječi podsjećaju me na ponašanje HDZ-ove vlasti koja će vjerojatno u trenutku svojeg silaska sa prijestolja, ah kakve borce za nacionalne interese gubi Hrvatska našim odlaskom s vlasti. Međutim, činjenica je da se HDZ nije borio u prošlosti za nacionalne interese, ne bori se niti danas, a naravno neće se boriti niti sutra. Zašto? Zato jer je HDZ-ova vlast sluganska vlast, kvislinška vlast, marionetska vlast, vlast upravljana izvana s polja, vlast koja nema autoritet u narodu već isključivo egzistira zahvaljujući gorčini odnosno ogorčenju naših birača i njihovim bojkotom izbora s jedne strane i milosti stranih vlada naše zemlje s druge strane koji uz pomoć svih mogućih medija uzdižu tu stranku u nebesa, od njenog predsjednika rade kult ličnosti bez obzira tko to bio i na kraju krajeve koji demoniziraju opoziciju HDZ-u. Danas se raspravlja o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, prijedlog je ne dobar, prijedlog je odličan, Hrvatska ima pravo proglasiti taj pojas. Hrvatska ima pravo koristiti svoj položaj, prirodne resurse koji su joj dani. Međutim, ova vlast ne vidi potrebu za tim smatra da mi već dovoljno koristimo ono što nam je dano, međutim činjenica jest da ako možemo iskoristiti neko pravo, a ne želimo ga iskoristiti, da tu postoji neki motiv. Naravno, interes hrvatske države po svojoj prirodi po svojoj prirodi ne može tu biti motiv, jer država time što ne proglasi isključivi gospodarski pojas samo gubi. Ona ne proglašenjem ne dobiva apsolutno ništa, a proglašenjem bi dobila što šta toga. Međutim, pitanje se postavlja koji je stvari razlog zašto ga Hrvatska ne proglašava? I opet se vraćamo na onaj uzrok, uzrok je vidljiv odavde, ja ga vidim, vide ga svi moji kolege, vide ga svi zastupnici, on se nalazi tamo, to je ona zastava sa plavom podlogom i žutim zvijezdama, to je EU. Upravo ta zajednica, upravo ta umjetna tvorevina, upravo njeni birokrati i njeni zakoni, oni su koji su vezali ruke sluganskoj vlasti i de facto zatražili od nje da ne uspostavi isključivi gospodarski pojas na što je naša Vlada i pristala. Ono što hoću reći našem narodu odnosno svakom čovjeku koji ima imalo, da tako kažem nacionalnog ponosa ili kojemu njegova pripadnost određenom narodu išta znači jest da braniti naše interese unutar EU nije moguće, jer EU po svojoj prirodi traži od nas da se mi odreknemo onoga što je nama u interesu. Znači prvi korak ka ispunjenju hrvatskih interesa je izlazak iz EU i upravo iz tog razloga Živi zid ide na izbore za Europski parlament, kako bi se izborio za slobodu i neovisnost naše zemlje, ne samo demagoški nego i stvarno, znači na način da ponovo uspostavimo suverenitet koji smo 2013. izgubili ulaskom u EU. Sretan što stojim u ovom saboru, sretan sam što je pored mene moj predsjednik Ivan Vilibor Sinčić i što se zajedno borimo za ono što će jednog dana ući u povijest, kao što je ušla u povijest i naša suverena država Hrvatska kada se naš narod na referendumu izjasnio za njenu samostalnost. Međutim, izmjenom Zakona o referendumu i guranjem Hrvatske u novu da tako kažem Jugoslaviju zvanu EU. Mi smo opet naš suverenitet izgubili. Naravno oni će reći kao mi ga sad dijelimo s drugima, ali u biti de facto ga mi više nemamo. Htio bih napomenuti jednu bitnu misao vezanu uz djelovanje EU a to je sljedeća. EU za razliku od Jugoslavije hrvatskom narodu ne može ponuditi apsolutno ništa. Hrvata je u Jugoslaviji bilo više od 20%, u EU ima nas manje od 1%. U Jugoslaviji je prije izglasavanja nekog zakona koji bi bio važeći za sve republike pa i autonomne pokrajine, isti prvo morao biti u njima svima usvojen dok u EU prvo se u Briselu izglasavaju zakoni a potom ih sve države članice EU moraju prihvaćati bez pogovora i rasprave. Takav sustav odnosa u kojem vi zapravo izbora nemate već morate de facto prihvaćati sve što vam dođe na stol i pojesti tu juhu, odnosno ručak ili večeru makar se ona vama nije svidjela hrvatska je stvarnost. Ti gorki plodovi gubitka suverenosti vidljivi su u životu naših stanovnika koji su lišeni dostojanstva, koji su na neki način izgubili, ne samo nacionalni ponos već osjećaju i nacionalnu sramotu. Danas se mnogi srame toga što su Hrvati ali za to je kriva nažalost ne samo marionetska vlast, ne samo briselski činovnici već i naš vlastiti narod koji ili ne izlazi na izbore ili na izborima podržava političke opcije koje su sluganskog, odnosno poltronskog karaktera. Ljudi koji su odlučili služiti stranoj vlasti, čine to iz svojih vlastitih interesa a ne iz nacionalnih interesa odnosno interesa našeg naroda, maskirajući svoje osobne interese u opće interese ti ljudi koji su zapravo uzurpirali vlast u našoj zemlji počinili su zločin protiv vlastitog naroda koji doslovce danas izumire. Hrvatski narod danas u Hrvatskoj nestaje. Sjećam se pjesme onoga Dražena Žanka ako sam dobro rekao ime koji je rekao mislili su mnogi da nas neće biti, danas njegove riječi više nego ikada se obistinjuju. Kaže, mislili su mnogi da nas neće biti i veselje svoje nisu znali kriti, djeca roda povijest neće znati, potom svoj na svome neće biti Hrvati. Djeca hrvatska koja danas ne odrastaju u Hrvatskoj već u tuđini, u stranoj zemlji i pod tuđim suncem polako gube svoj jezik, ona prestaju govoriti svojim jezikom i počinju prihvaćati tuđi jezik kao svoj, pri tome se poistovjećujući sa tuđom kulturom, odnosno mijenjajući svoj identitet a samim time i prestaju biti dio onoga što možemo nazvati hrvatskim narodom jer jezik je glavno obilježje nekog naroda, gubitkom svojeg vlastitog jezika zapravo se gubi nacionalni identitet. Tko će te ljude i kada vratiti sam Bog zna ali mogu sa sigurnošću reći da dok god je ove vlasti to se neće dogoditi. Ono što bih još htio reći jest da ova vlast kao i prethodne vlasti vodi Hrvatsku u nestanak i zapravo mi ne trebamo strane neprijatelje jer se nama često sugerira da mi imamo neprijatelje na istoku, reći ću ih imenom to su Srbi, kao Srbi su hrvatski neprijatelji. Međutim, ja vam ovdje govorim sa saborske govornice da smo mi Hrvati sami sebi puno, puno veći neprijatelji od onih sa istoka od Srba koje nam se predstavlja kao babe roge. Nažalost ono što Srbi nisu bili u stanju učiniti to je učinila sluganska i marionetska vlast. I ja ovom prilikom želim reći da istu stvar koja se događa u Hrvatskoj događa se i u Srbiji, znači odjedanput mi vidimo da marionetska vlast i u Hrvatskoj i u Srbiji podjednako uništava te dvije zemlje i podjednako vodi oba naroda u nestanak. Nacionalna priča, demagogija koja nam se servirala u prošlosti i koja nam se servira danas zapravo je samo potvrda onoga što govorim. Radi se o praznim riječima, nad nama vlada netko drugi a rat među nama bio je nametnut i isceniran kako bi se Hrvatsku moglo pokrasti. I Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. U ime predlagatelja kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, sve smo po ovom pitanju rekli. Znači jasno smo argumentirali da Hrvatska i ima pravo prema UN-ovoj Konvenciji o pravu mora iz '82. ali i uslijed poziva znači Europske komisije država da to učine, da Hrvatska ne samo da ima pravo nego ima i obvezu proglasiti isključivi gospodarski pojas. Ovdje je to ponovljeno u više navrata i ta argumentacija je toliko jaka da jednostavno više nikoga iz HDZ-a nema da brani stav Vlade. Svi su pobjegli, čak i vjerni Branko Bačić koji je uvijek tu da obrani Vladu Andreja Plenkovića i on je napustio svoju poziciju svjestan da je ovo bitka u kojoj ne može pobijediti iako je znači fokus javnosti van, znači nije na ovoj temi, niti HINA. I ja mislim da je to u potpunosti neprimjereno da HINA nije poslala niti jedan izvještaj sa ove rasprave, jer da je poslala sigurno bi neki portal objavio, znači, možete drage kolege pogledati nigdje nema osim, ja mislim, narod.hr da prati cijelo vrijeme ovu raspravu, niti jedan medij ne prati, znači, što se ovdje u HS događa, o čemu se raspravlja, a to je zato što HINA ne prati raspravu, što je apsolutno neprimjereno, znači, dva javna servisa HRT i HINA koje su očito ako vidimo što se događa, pod određenom kontrolom vladajućih, ne prate ovu raspravu i ta pitanja ćemo također postaviti i postavit ću ih kao član Odbora za medije isto kao što sam danas postavio pitanje etičkom povjerenstvu oko aktivnosti prof. Pere Maldinija koji nastupa kao analitičar koji prognozira HDZ u 6 mandata na televiziji, a istovremeno je, znači, i član etičkog povjerenstva gdje je predložen od strane HDZ-a, to su ti neovisni analitičari, to je neovisni javni servis, to su neovisne izvještajne agencije, znači, koji evo na ovakav način se odnose prema ovoj važnoj raspravi. Znači, RH ima pravo zaštititi svoje more, RH ima pravo proglasiti isključivi gospodarski pojas i mi ćemo i ovdje u HS ako treba i do kasnih sati, ne znam koliko ćemo moći s obzirom da jedini smo ostali u raspravi, ali koliko god budemo mogli upozoravati na to da je ovdje večeras predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a priznao da je učinjena pogreška jer nije proglašen isključivi gospodarski pojas, a da državna tajnica niti bilo tko od zastupnika vladajuće većine nisu iznijeli argumente zbog kojih ne bismo proglasili isključivi gospodarski pojas. Njihove tvrdnje da su ZERP i IGP isto demantira i sam odgovor njihove stranke za vrijeme pregovora, znači, o formiranju Vlade kada su rekli da se treba proglasiti isključivi gospodarski pojas, a isto tako demantira ih i čista logika, jer ako su ZERP i IGP isto, zašto onda ne proglase IGP i izbjegnu sve ove kritike kojima su ovdje od strane oporbe izloženi i znači, riješe time sva ova otvorena pitanja koja se javljaju u javnosti i medijima, nema razlike, nitko se na to neće buniti, pitanje je samo nomenklature, pa zašto onda ne proglasite isključivi gospodarski pojas? Jasno je da su svi vaši argumenti obmana i laž, da nemate hrabrosti se usprotiviti puno snažnijim državama članicama EU, u prvom redu mislim na Italiju, da dobri prijatelji vašeg premijera kojem dugujete sve, koji vas uostalom i drži u Vladi RH, znači, svojataju hrvatsku Istru i Dalmaciju i to su stvari razlozi zašto vi ne želite proglasiti isključivi gospodarski pojas. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Osim što RH ne koristi, znači, suverenitet RH koji se prostire na moru, mi isto tako smo uslijed predugog odugovlačenja sa proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa i toleriranjem nekontroliranog izlova od strane ribarice koja obavlja se na hrvatskoj strani Jadrana stanje ribljeg fonda u Jadranu približeno je kritičkim razinama. Prepoznaju to i ustanove EU, al vi se na to oglušavate, a hrvatske vlasti pribjegavaju snažnim ograničenjem izlova naših ribarica u hrvatskim teritorijalnim vodama, umjesto da onemoguće ulov stranim ribaricama u području isključivog gospodarskog pojasa. Potrebno je zaštititi hrvatsko more, potrebno je osigurati nadzor carinskih fiskalnih useljeničkih ili zdravstvenih zakona i drugih propisa na svom području, u svom teritorijalnom moru, te kazniti one koji krše te zakone. Stoga [[Upadica: Zahvaljujem…]]
…poštovanoj kolegici Čikotić. Odgovor kolega Gmoja.
Poštovana kolegice Čikotić, svu smo tu argumentaciju mi iznijeli ovdje tijekom rasprave, ali oni su gluhi na argumente jer njih vode drugi interesi. Vođeni su drugim interesima i kod njih, znači, i na njih mogu utjecati samo, znači, njihovi osobni interesi, zato neće proglasiti isključivi gospodarski pojas, a što se tiče argumentacije, ta njihova argumentacija i odnosno o tome koliko oni mogu obraniti ovaj stav, svjedoči i ova strana sabornica, znači, gdje nikoga iz HDZ-a nema da brani stav Vlade RH i zanimljivo je nema ovdje kandidata za Europski parlament, nema g. Sokola ovdje da brani stav Vlade da RH ne treba proglasiti isključivi gospodarski pojas.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega potpredsjednik HS, g. Božo Petrov, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, a što komentirati? Vlada koja ne štiti interese vlastitog naroda, ja mislim to je za anale svjetske povijesti, to je biser političke svjetske scene. Dakle, 2. studenoga 2017. Vlada je rekla da je nama isključivi gospodarski pojas nepotreban, onda je 21. veljače 2018. uputila isto tako mišljenje HS i ona kaže citiram „Vlada predlaže HS da ne prihvati prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa jer kroz režim zaštićenog ekološkog ribolovnog pojasa i epikontinentalnog pojasa RH ostvaruje svoja prava i štiti sve svoje vitalne interese u Jadranskom moru.“ Zanimljivo, a ovo su činjenice koje ova Vlada na čelu sa Andrejem Plenkovićem igonorira. Prvo, Europska komisija je dala 2013. savjet članicama svojim da proglase IGP, da bi se mogla uspostaviti bolja kontrola, čime bi se mogla izbjeći situacija otvorenih mora gdje se ne zna tko nadzire i koji dio i samo dragi Bog, sreća odnosno morske struje nas mogu sačuvati određenih havarija kakvu smo imali prije godinu dana sa jednim turskim brodom. To je EU komisija tada dala savjet. EU komisija 2014. također izdala stručni dokument koji kaže, da Hrvatska godišnje gubi preko 130 milijuna kuna, koliko može dobiti u trenutku kada se proglasi IGP. Trošak uvođenja je 20 milijuna kuna i to se može pokriti iz fondova. Zajednički istraživački centar EU objavio je 2017. da riblji fond u Mediteranu se dramatično smanjuje. Zagađenje, klimatske promjene i prekomjerni izlov prijete njegovoj bioraznolikosti. Vlada ne čuje ni to. Također po sadašnjem ZERP-u za kojeg kažete da nam je dovoljan, mi nemamo pravo niti provjeriti koristi li neki brod koji ima zastavu EU nedopuštene alate za izlov ribe. Jadransko more je prirodno, da, da, točno, Jadransko more je prirodno bogatstvo i nacionalni resurs kojeg moramo čuvati radi sebe i radi drugih generacija. IGP trajni interes Hrvatske i proglašenjem IGP-a štitimo svoja suverena prava. A ja ću sad vas podsjetiti na promjenu retorike HDZ-a kroz zadnjih 20 godina. Dakle, 2003., evo ovih ovdje kojih nema, HDZ niti jednoga nema, 2003. se usprotivio ZERP-u nazivajući taj ZERP čudnovatim kljunašem, glasujući protiv toga ZERP-a, zanimljivo, čudnovatog, kao čudnovatog kljunaša ga imenovao Vladimir Šeks, politički mentor današnjeg premijer Andreja Plenkovića. E, malo poslije te iste 2003. godine, kada je HDZ došao na vlast, ne samo da nije promijenio ZERP, prihvatio i još ga je ostavio bez kljuna jer je nakon toga promijenio odredbu po kojoj ZERP ne vrijedi za članice EU. 2004. tako je izglasao tu dopunu. E sad, kad su došle 2007. izbori, e onda HDZ govori, sad će HS gdje je HDZ-ova većina donijeti odluku da ipak članice EU moraju poštivati ZERP od, zanimljivo, 1.1.2008. i čim su prošli izbori tada, isti taj HDZ mijenja odluku i HS gdje opet HDZ čini većinu kaže, da, eto ipak članice EU ne moraju poštivati i dalje ZERP. 2015. za vrijeme pregovora prihvaćaju IGP i HDZ i SDP, 2016. isto tako. E, 2017. već im ne treba IGP. I to je politika jednoga HDZ-a kojeg su određeni pojedinci, za koje ja moram reći, na kraju da nisu otišli daleko od onog diktatorskog režima kojeg smo imali zadnjih 50 godina prije uspostave neovisnosti, vodili i loše za Hrvatsku u što su pretvorili istu tu stranku. Ako je IGP nepotreban kao što Vlada kaže, zašto ga je proglasilo 135 država svijeta? Ako IGP je nepotreban kao što Vlada kaže, zašto onda u ime EU komisije povjerenica za pomorstvo i ribarstvo 25. listopada 2013. navodi da Hrvatska može proglasiti IGP? Mogla nam je reći, kada je točno to što Vlada govori, da to već imamo, samo pod drugim imenom. Zašto govori da proglasimo IGP? Ako IPG je potreban kao što Vlada kaže, zašto onda Francuska 2012., Velika Britanija 2013. proglasila IGP? Na sve to g. Plenković šuti. Zanimljivo je da je g. Plenković u lipnju 2017. u Saboru na indirektan način rekao da se nikad IGP dok je on na čelu Vlade neće proglasiti jer navodno mi to dugujemo Talijanima, Talijani su nas ipak proglasili, ispoštivali 1992. To je rekao, da, da, upravo na tome mjestu g. Plenković. Strašno loše, ali ono što ja moram pita nažalost, ovdje nemam koga pitati jer niti jednoga člana HDZ-a sada nema u sabornici. Je li možda razlog njegove odluke ne Cossiga 1992., nego možda nečija karijerna ambicija? Jesu li HDZ-ovci ponovno dopustili biti taoci samovolje jednoga čovjeka i njegove karijerne ambicije? Je li možda Tajani koji govori o tome da je Dalmacija talijanska, da je Istra talijanska važniji od jednoga hrvatskog ribara? Očito jest. Nažalost očito jest. I zato kažem da će ovakva hrvatska politika jednog dana stajati u analima kao biser svjetske političke scene. Mene zanima jesu li saborski zastupnici koji će ovdje po svemu sudeći glasovati protiv IGP-a tu da štite interese građana RH ili da se brinu za svoje fotelje? Jer ako dignu glas za ovakav prijedlog Vlade koji govori da je IGP nepotreban, ribarima će biti teže. Ako dignu glas da IGP nepotreban Hrvatska će gubiti 130 milijuna kuna godišnje, a mogli smo to uložiti u bolju zdravstvenu skrb, u obrazovanje mladih, u malo i mikro poduzetništvo i sve su to razlozi zašto bi ljudi trebali ostati u Hrvatskoj. Ti isti saborski zastupnici su birani da štite interese građana RH, a ne da dižu ruku da budu ovdje stranačka mašinerija koja će dizati ruke samo zato da bi uživala plaću 4 godine i stavila prst u uho. Njihova djeca će ih jednoga dana pitat, ako već nemaju obraza prema građanima koji su im dali povjerenje koji su ih zaokružili na izborima, zanima me šta će reći svojoj djeci. Ne mislim da treba objašnjavati ponovo po ne znam koji put koja je razlika između ZERP-a i isključivog gospodarskog pojasa, zašto to nije isto, zašto nam treba isključivi gospodarski pojas, 135 država je razlog, ako ništa drugo da hrvatski građani znaju da nije isto i da imamo pravo i da imamo obvezu to izglasati. Nama zaštita hrvatskog Jadrana treba biti na prvom mjestu i ne netko drugi i ne nitko, mi trebamo štititi Jadran to je naše pravo i naša obveza. Hvala.
Zahvaljujem, poštovanom kolegi Petrovu. Replika poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa mi objektivno smanjujemo profitabilnost naših ribara i time smanjujemo potencijal rasta naše ribarske flote koja je zapravo manja nego što bi se pravičnim korištenjem resursa moglo postići. I privremeno spašavamo talijansku ribolovnu flotu koja je predimenzionirana i postavljamo se ovoj igri luzerski i podanički. 135 država svijeta proglasilo je isključivi gospodarski pojas, zašto to ne učini i Hrvatska, zašto je 2004. godine zapravo i smanjen taj obim koji se nije više odnosio na zemlje EU? Koja je to i kakav je to odnos Hrvatske i Italije kada mi zapravo ne možemo suvremeno i sustavno štititi svoje nacionalne interese kao što je zaštita naše Jadran.
Zahvaljujem, odgovor poštovani kolega Petrov.
Zastupnice Čikotić ne samo to, zašto što je Hrvatski sabor donio odluku da neće poštivati arbitražni sud i to je jednoglasno donio ovdje to nam je još jedan veći argument zbog čega slobodno možemo ići u proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, ali naravno ni to nije dovoljno dobar argument Andreju Plenkoviću. I onda je sasvim jasno da ne HDZ njih ne žalim rekao je ministar za uljepšavanje stvarnosti Branko Bačić u trenutku kad uđete u takvu stranku izgubite dio suvereniteta. Rekli su neki u nekim skupinama možda smrdi, ali je toplo. Zato ih ne želim jer su na to pristali, ali žalim hrvatske građane, njih ste izdali i nisam populist i ne govorim vam populistički sjetit ćete se ovoga i sjetit ćete [[Upadica: Zahvaljujem kolega Petrov.]] se vi državna tajnice ove noći za 5 do 10 godina.
Zahvaljujem kolega Petrov. Poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, tražim stanku u ime Kluba Živog zida zato da bi ukazao na jednu paradoksalnu situaciju, a to je da puno veće zemlje poput Rusije, Indije, Velike Britanije, Danske, Argentine, Brazila, Filipina, Japana, Južne Afrike, Australije i Danske koja obuhvaća i Grenland, oni traže ekskluzivni ekonomski pojas i polažu prava na to, a mi koji smo mala zemlja, realno gledano Hrvatska je mala zemlja i koji imamo to malo mora koje imamo nad kojim možemo to proglasiti mi to ne želimo proglasiti i ispada da smo mi Hrvati zapravo gluplji nego su svi ostali. Ali u biti se radi o tome ne da su Hrvati glupi, jer Hrvati žele da Hrvatska proglasi isključivi gospodarski pojas. Hrvati žele da mi budemo svoji na svome, Hrvati žele da mi na našem dijelu Jadrana suvereno vladamo, ali marionetska vlast to ne želi. Pitanje se postavlja je li marionetska vlast glupa ili je potkupljiva? To je centralno pitanje. Ja osobno smatram da su oni slikovito rečeni prepametni da bi bili glupi, a s druge strane da su previše, previše nepošteni da ne bi bili korumpirani. Drugim riječima ja smatram da je zapravo razlog zašto marionetska vlada ne želi uspostavit naš gospodarski pojas na Jadranu je u tome što je ona zapravo na neki način potkupljena od strane stranih entiteta. I iz tog razloga tražimo 10 minuta stanke. Hvala.
Zahvaljujem. Određujem stanku do 23 i 15. STANKA U 23,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23,15 SATI]] Poštovane kolege nastavljamo sa radom. Nikola Grmoja u ime predlagatelja. Nikola Grmoja pojedinačna. Tomislav Panenić, nije nazočan. Marko Sladoljev, nije nazočan. Sonja Čikotić, nije nazočna. Ante Pranić. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nije nazočan. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ivan Vilibor Sinčić. ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine Grmoja, točno smo krenuli na vrijeme. Nema vas već minutu. Izvolite gospodine Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite gospodine Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Danas opet svjedočimo tužnom trenutku kada je na neki način na bizaran način oduzeto pravo predlagateljima Zakona o isključivom gospodarskom pojasu da govore. Naime, stanka je bila 10 minuta i predlagatelj je zakasnio, možda minutu i uvijek je bio običaj da ako predlagatelj zakasni malo vremena da se jednostavno predlagatelja pričeka, uvijek je to tako zato jer rasprava ne može ići bez predlagatelja. Znači kada bi predlagatelj zakona bila Vlada RH i ako predlagatelj treba govoriti tada u tom slučaju a predlagatelja nema onda se radi stanka dok predlagatelj ne dođe.
Gospodine Pernar, molim vas govorite o temi dnevnog reda.
Međutim mi smo danas napravili jedan presedan koji je zapravo završio na način da rasprava o isključivom gospodarskom pojasu se pokušava suzbiti. I ja gospodine Brkić moram reći da se ja sa takvim načinom vođenja sjednica ne slažem i da ja pozivam da se predstavniku predlagatelja, gospodinu Grmoji omogući da govori iz razloga što on nije običan govornik nego je on predlagatelj zakona i govori u ime predlagatelja. No nije isti kao i mi svi drugi koji se javljamo za riječ. I ja apeliram gospodine Brkić na vas da omogućite gospodinu Grmoji da govori jer ovakav način vođenja sjednice gdje zapravo na jedan bizaran način oduzeto pravo svima da govore, takav način smatram duboko pogrešnim. I ovom prilikom vam apeliram na kolege iz MOST-a da se prijave za završnu riječ u ime predlagatelja jer ukoliko se ne prijave za završnu riječ u ime predlagatelja predsjedavajući će im oduzeti i tu mogućnost. Ponavljam još jednom završno, suma summarum Živi zid je 100% za isključivi gospodarski pojas, proglasile su ga puno veće zemlje od nas, imamo ga pravo proglasiti i mi. Razlog zašto HDZ je protiv toga je u tome što su interesi naše države i našeg naroda koji u njoj živi HDZ-u nažalost evidentno nebitni. Iz tog razloga pozivam hrvatski narod na otpor, na građanski neposluh i da na izborima za EU parlament podrže one političke opcije koje se bore protiv sluganske politike, protiv upravljanja našom zemljom izvana, protiv sluganstva zapadnom imperijalizmu, protiv sluganstva Briselu i Washingtonu i protiv sluganstva onima koji sustavno uništavaju naš narod. Ne može Hrvatska biti ta od birokrata u Briselu koju nitko nije izabrao. Hrvatska ne može i ne smije biti taoc marionetske vlasti a hrvatski narod mora prestati biti taoc vlastite gluposti i konačno izaći na izbore i odlučiti o svojoj sudbini u svojem interesu, prestati vjerovati lažnim obećanjima marionetske vlasti o tobožem miru i prosperitetu sa njima na poziciji moći. Jer ako do sada nisu vidjeli da ih HDZ neće odvesti do mira i prosperiteta neće nikada. Hrvatski narode probudi se, hrvatski narode otvori oči, hrvatski narode prestani vjerovati u laži, prestani vjerovati, prestani hrvatski narode vjerovati onima koji lažu u obmanjuju. Prestani hrvatski narode, prestani hrvatski narode vjerovati u laž i okreni se konačno istini. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo MOST nezavisnih lista ustraje kod svog prijedloga za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa sa svim sadržajima. Dakle smatramo da je mišljenje Vlade RH na razini birokratskih opravdanja lišen pravnog stručnog sadržaja i državničkog stava. Međutim uslijed predugog odugovlačenja godinu dana ovaj zakon stoji u ladici, s proglašenjem IGP-a i toleriranjem nekontroliranog izlova koje strane ribarice obavljaju na hrvatskoj strani Jadrana, stanje ribljeg fonda u Jadranu je približno kritičkim razinama. Prepoznaju to i ustanove EU, a hrvatske vlasti pribjegavaju snažnom ograničavanju izlova naših ribarica u hrvatskim teritorijalnim vodama umjesto da onemogućuje ulov stranim ribaricama u području IGP-a. Dakle, mi u MOST-u smatramo, dakle, da hrvatski Jadran treba dodatno zaštititi, mi hrvatski Jadran smatramo, dakle, najvećom vrijednosti koju hrvatska, dakle, zelja posjeduje, dakle, smatramo dijelom hrvatskog identiteta i ne smatramo, dakle, da je hrvatski Jadran, dakle, područje samog komercijalnog, dakle, izlova, nego smatramo da je to dio identiteta i da odlukom ove Vlade koja odbija IGP šalje jednu poruku europskoj javnosti i svijetu, dakle, da nam nisu važni nacionalni resursi, da nisu važni nacionalni interesi, nego su nam važne pozicije buduće u Briselu i osim gospodarskog i ekološkog aspekta smatramo da je ova odluka koju je Vlada već izrekla više puta javni i vanjskopolitička odluka tj. podložnička … [[Govornik se ne razumije]] birokratska poruka koju šaljemo, dakle, svojim susjedima, dakle, i ne bi želio da se smatra da je ova naša rasprava usmjerena protiv jednog naroda, dakle, talijanskog konkretno naroda, Talijani se vrlo čvrsto i odlučno bore za svoje interese, to je njihovo pravo, međutim mi svoje pravo ne koristimo i tu je razlika između talijanske Vlade i hrvatske Vlade, što oni poštuju svoje nacionalne interese, oni se bore za svoje more, a mi svaki put ustuknemo pred bilo kakvom vanjskopolitičkom preprekom. Hrvatska Vlada se ne treba bojati bilo kakvih packi iz Brisela i od susjeda. Hrvatska Vlada se treba boriti za svoj narod, za svoje interese i od jednog diplomata koji brine samo o svojoj karijeri, a ne o nacionalnim interesima, nismo drugo ni očekivali. Ono što želimo poručiti i ovim, dakle, zakonom, a to je da se MOST nezavisnih lista zalaže za održivi razvoj, za očuvanje nacionalnih interesa, za očuvanje ribljeg fonda u hrvatskom Jadranu, za očuvanje pomorskog, dakle, tla u hrvatskom Jadranu i smatramo ovaj zakon vrlo važnim zakonom u budućim postavljanjem pred EU, dakle, budućim postavljanjem pozicija pred EU i smatramo da bi hrvatska Vlada prihvaćanjem našeg zakonskog prijedloga poslali snažnu poruku i našim susjedima i našim, evo reći ću i prijateljima u EU, a to je da se borimo za svoje nacionalne interese, da imamo svoj stav i da od tog stava nećemo odstupnuti. Međutim, ova Vlada za to nema sluha, ono što želimo poručiti hrvatskoj javnosti da od IGP-a nećemo odustati i nakon ove rasprave, nego da ćemo i dalje ustrajati na tom zakonskom prijedlogu, dakle, postoje i drugi, dakle, mehanizmi kako to prezentirati hrvatskoj javnosti i ova zemlja smatramo da je borbe vrijedna i da je naše more borbe vrijedno i od toga nećemo odustati. Zahvaljujem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Sladoljev. U ime predlagatelja završnu riječ poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Dakle, poštovani potpredsjedniče, obratit ću se Odboru za Ustav jer ste prije zakazanog vremena za nastavak sjednice počeli sa raspravom, znači, gledao sam sada snimku koji sekundu prije, čime ste oduzeli mogućnost zastupnicima MOST-a da sudjeluju u ovim raspravama, ja još sam ulazio i tražio sam riječ kao predlagatelj, vi ste i dalje nastavili čitati i uzeli svima koji su bili prijavljeni, ovdje smo svi u HS, mislim da su ljudi koji su ovdje za razliku od zastupnika HDZ-a cijelo ovo vrijeme zaslužili da dobiju prigodu za svoje pojedinačne rasprave, al to govori samo o tome da i vi ovdje izvršavate zadatke koje vam je zadao Andrej Plenković i to je ono što me žalosti, ali nažalost, to je tako. Dakle, ponovit ću naše teze, sasvim je jasno da RH ima pravo, znači, proglasiti IGP, to je uostalom i bio odgovor domoljubne koalicije čija je stožerna stranka HDZ u vrijeme pregovora, znači, oko MOST-ovih uvjeta za formiranje Vlade. U tom odgovoru tvrdite da je to ne samo potrebno, nego da je to nužno napraviti, da to RH mora napraviti, a vidimo sada da ste taj svoj stav promijenili. Isto tako Vlada Andreja Plenkovića je donijela odluku, znači, o pokretanju konzultacija oko proglašenja IGP-a, nismo tada mogli na prvoj toj sjednici Vlade čuti ovakve argumente da je to nepotrebno. Zašto premijer je uopće i ova Vlada donosili državna tajnice odluku o pokretanju konzultacija za nešto što je nepotrebno i vi nas želite uvjeriti da ste vi ozbiljni i odgovorni, ozbiljni i odgovorni ljudi ne pokreću konzultacije oko nečega što je nepotrebno, što već sada imamo ako je istina ovo što vi tvrdite da znači i ovakvim režimom Hrvatska ostvaruje svoja puna suverena prava. Svi znamo da to nije istina. Da je tome tako onda biste vi to i učinili i proglasili biste isključivi gospodarski pojas, ali vi to ne smijete, vama je bitniji gospodin Tajani od hrvatskog ribara, vama je bitniji gospodin Tajani od svakog hrvatskog građanina, jer preko gospodina Tajanija možete ostvariti svoje interese, interese koji se tiču vaših karijera. I ovdje ja mislim da je svim hrvatskim građanima jasno što ste i sa postavljanjem ove točke u ovo, stavljanjem ove točke u ovo kasno vrijeme željeli napraviti i što ste sa ovom fintom na kraju gdje ste nam skinuli 5 rasprava također napravili. Znači, kada ste krenuli prije zakazanog vremena ja sam trčao, ušao ovdje u sabornicu, makli ste sve moje kolege samo da se što manje govori o tome kako vi radite i to tijekom kampanje za europske izbore u kojoj govorite hrvatskim građanima da ćete se boriti za hrvatske nacionalne interese, kako radite protiv hrvatskih nacionalnih interesa. Znači, ova studija Europske komisije pokazala je o kolikom novcu se radi, koliko novac mi godišnje gubimo zbog neproglašenja isključivog gospodarskog pojasa, znači 269 miliona EUR-a, znači procjene da Hrvatska gubi godišnje ovaj i jasno je, jasno je ovdje ovdje o čemu, što je ovdje posrijedi. Ako izuzmemo i tu financijsku komponentu imamo znači ovu ekološku komponentu, a imamo uostalom i komponentu jedne odgovorne i suverene države koja treba u potpunosti nadzirati svoj, svoj teritorij i svoje more i jasno je da ovaj ovakav način znači ponašanja je u potpunosti, u potpunosti neshvatljiv. Kako nemaju replike u ime predlagatelja?
Kolega Grmoja molim vas, imate riječ, a ostalo prepustite meni da vodim.
Imaju, imaju pravo na replike, dakle napravljena je povreda Poslovnika ovdje i mi protiv toga oštro prosvjedujemo. Znači, naše more je borbe vrijedno to je znači nama bi zaštita Jadrana trebala biti na prvom mjestu, mi želimo suvereno upravljati cijelim tim teritorijom, a ne, i sa naravno našim morem, a ne da netko drugi ili nitko jer znači da to ne čini jer je to naša dužnost i obveza na koju nas je pozvala i EU ali na koju nas je obvezala znači i Konvencija UN-a. Zemlja i more su borbe vrijedni, buduće generacije su borbe vrijedne i ja postavljam pitanje isplati li se boriti znači za taj, za to naše more, za naše podmorje, za arheološka nalazišta u tom moru, za riblji fond, za energetski potencijal vjetra i mogućnosti podizanja i upotrebe umjetnih otoka čak i svega ostalog. Znači želimo u potpunosti konzumirati sva naša prava. I to je ono što HDZ nikako na to ne želi pristati jer se vodi nekakvim svojim sitnim, sitnim interesima. I jednostavno, to je ono što je nama neshvatljivo, neshvatljivo nam je da čovjek koji šalje poruke da je, da su Istra i Dalmacija Talijanske, da je on vaš prijatelj, da sudjeluje u vašim kampanjama, da ga vi nakon te izjave oštro uopće ne osudite, ni vaši europarlamentarci i to pokazuje koliko kralježnice vi imate, koliko imate čvrstog državničkog stava u obrani hrvatskih nacionalnih interesa. Želim još jednom također naglasiti i ponoviti, ono što smo ovdje tijekom rasprave izrekli. Dakle, nije to vidljivo samo u ovom slučaju, vidljivo je i u drugim slučajevima od pregovora o pristupanju Srbije EU gdje Ministarstvo vanjskih poslova krši odluku Vlade i ne saziva povjerenstvo koje bi trebalo pratiti provedbu mjerila iz Poglavalja 23. i 24., naši logoraši, naši ljudi, naše žrtve sami dižu tužbe i to je ono što nas svakako mora sve zabrinuti. Vidljivo je to i na, po pitanju ovaj situacije oko zemljišta u Slavoniji, gdje se tjera načelnike da potpisuju prebacivanje koncesija sa koncerna Agrokor na nove vlasnike, a to ne želi učiniti ministar Tolušić, to su sve problemi koji, koji definitivno pokazuju da ova Vlada ne radi u interesu hrvatskih građana. Jasno je isto tako da jednostavno državna tajnica nije dala nikakve argumente ovdje koji bi potkrijepili ovaj stav Vlade da nitko od HDZ-ovih zastupnika nije ostao u sabornici ovdje braniti ovakav stav Vlade, jer je on neobranjiv, oni na naše argumente nemaju nikakvih odgovora, nikakvih racionalnih odgovora tako da je sasvim jasno da MOST proglašenje isključivog gospodarskog pojasa smatra neodgodivom obvezom znači svih nas, svih nas kao saborskih zastupnika ove Vlade prema budućim generacijama. Smatramo znači da se ovo pitanje ne treba gledati kroz prizmu bilo čega što se trenutačno događa u Hrvatskom društvu. Isto tako mogli bismo reći da ovo pitanje isključivog gospodarskog pojasa postoji još od osnutka hrvatske države. Sam kolega Bačić je govorio da se o ovom važnom pitanju čak u 10-tak navrata raspravljalo ovdje u HS-u, ali uvijek su se i Vlade i zastupnici, odnosno zastupnici ovih većinskih stranaka vodili onom sintagmom o kojoj sam govorio do iznalaženja dogovora u europskom duhu. A ta sintagma znači da se zapravo IGP neće nikada proglasiti. Ono što bi još trebalo napomenuti da djelovanje EU komisije po ovom pitanju je uvijek išlo u smjeru da države imaju pravo glasiti IGP i ova studija o kojoj sam govorio, pokazala je da benefiti i koristi od proglašenja mogu iznositi od 172 do 279 milijuna eura godišnje. Treba napomenuti kako su navedene procjene izražene u neto iznosu, dakle, nakon što su uračunati troškovi upravljanja i nadzora IGP-a. Isto tako, mi u MOST-u smo svjesni tih obveza ako bi se proglasio IGP, ali to je nešto to mi kao odgovorna država moramo provesti i jednostavno moramo zagospodariti tim cjelokupnim dijelom našega mora. Volio bih još ovdje reći da na onaj naš argument koji je, ja mislim najjači u ovoj raspravi, nismo dobili odgovor, a to je, ako je ista da su IGP i ZERP isto, u čemu je onda problem da Hrvatska proglasi IGP? Ako Hrvatska IGP-om ništa ne dobiva, ako nikoga ne možemo ni u čemu ograničiti, ako smo sve važne sadržaje IGP-a proglasili, ako smo sva važna suverena prava konzumirali, ako je Jadransko more već postalo more EU, pa u čemu je, kolege iz HDZ-a problem? Ako je sve to tako kako Vlada tvrdi, proglasimo IGP već ovoga petka, evo kolega Bulj je dao amandman da i to je bio zahtjev čak nekih zastupnika da IGP onda stupa na snagu, proglasimo ga odmah u petak, prihvatimo amandman kolege Bulja, da stupa odmah na snagu i stvar riješena, znači, ako je to pitanje samo nazivlja kako vi cijelo vrijeme tvrdite. Ali svi znamo gdje leži pravi problem, vi se ne želite zamjeriti vašim talijanskim prijateljima, ne želite se zamjeriti g. Tajaniju, uostalom, ovdje sam vam čitao i njegov odgovor na moje pitanje u kojem je jasno rekao da Hrvatska duguje talijanskoj državi zahvalnost zbog proglašenja neovisnosti Hrvatske i da u tom smislu mi iz te zahvalnosti ne bismo smjeli konzumirati sva svoja suverena prava. Kada govorimo o odlukama Vlade RH, predstavnici Vlade su donijeli odluku na prvoj sjednici da pokreću konzultacije, oko tih konzultacija mi nemamo nikakvih informacija. Slovenci tvrde da do nikakvih sastanaka nije došlo, a što se tiče Talijana, tu je bio nekakav sastanak na razini ministara vanjskih poslova Hrvatske i Italije. Naša ministrica je spomenula to pitanje, ali nije previše šiljila jer i talijanska potpora je potrebna za funkciju za koju se onda natječe, a znamo čiju potporu ima. Ima potporu Vlade Andreja Plenkovića, a ima potporu i srbijanske Vlade jer je već tamo radila za srbijansku Vladu, odnosno za Vladu maloga Slobe Ivice Dačića, kada je pomagala u tom procesu pristupanja Srbije EU. Dakle, dvije Vlade već žestoko stoje iza ministrice Pejčinović-Burić, zašto bi se onda ona kačila s Talijanima oko IGP-a kad može imati i njihovu potporu za tu važnu funkciju? Dakle, jasno je ovdje da su u pitanju privatni partikularni interesi, a ne opći, javni, nacionalni interesi za koje se mi ovdje, kao MOST-ovi zastupnici ustrajno borimo. Još jednom zahvaljujem svim zastupnicima Kluba MOST-a što su i ovaj put, kao i kod one rasprave o financiranju političkih stranaka i promidžbe, kada ste zavukli potpredsjedniče Brkić ruku u džep hrvatskih građana i osigurali sebi dodatne novce za izbornu promidžbu za promoviranje HDZ-ove liste za EU parlament. Tada smo vam se žestoko suprotstavili, niste to očekivali, 39 sati smo ovdje raspravljali, jedino kako nas možete pobijediti, to je smicalicama, ali ni danas nas niste pobijedili, koliko god ste nekim zastupnicima oduzeli riječ, kolegi Bulju, a i sad ovima koji su se bili javili za pojedinačnu raspravu, poruka hrvatskim građanima je poslana, oni dobro vide tko radi za hrvatske interese, a tko radi protiv hrvatskih interesa. Nikoga ovdje, evo tu je kolega Pernar još ostao od ostatka oporbe i zastupnici MOST-a koji su tu cijelo vrijeme, nikoga nema. Iz HDZ-a nitko ne brani ovakav stav Vlade i oni se srame ovakvog stava Vlade, nema niti jednog HDZ-ovog kandidata za EU parlament jer nam prodaju priču sa plakata, prodavat će nam priču sa TV spotova koji su osigurali sa ovih 4,5 milijuna kuna, prodavat će nam priču kako se bore za hrvatske nacionalne interese, a istovremeno ovdje brane ovakav stav Vlade, ovakav stav državne tajnice, da Hrvatska ne treba štititi svoja prava, da Hrvatska ne treba proglasiti IGP. To je stav znači kandidata HDZ-a. To je stav zastupnika HDZ-a, to je stav ove Vlade, popuštati Italiji, popuštati Srbiji, popuštati bilo kome znači a ne štiti hrvatske nacionalne interese. Naš stav je po tom pitanju čvrst, naš stav je dosljedan, naš stav se mijenja ovisno o promjeni političke situacije, ovisno o događanjima na hrvatskoj političkoj sceni. Isti je bio 2015., isti je bio 2016., isti je bio 2017., isti je bio 2018., isti je sada i isti će biti u budućnosti ako vi ne prihvatite ovaj naš prijedlog i ne proglasite isključivi gospodarski pojas. Ovo je slika Hrvatskog parlamenta, ovo je ja bih molimo znači i da se ovo prenese, znam da se prenosi na You tube kanalu Hrvatskog sabora, moći će i mediji preuzeti ovu sliku da vide koliko zastupnika ovdje je na svome poslu, znači jer njihov je predsjednik stavio ovu točku, kad je već stavio tu točku onda se očekuje da oni budu na poslu, na poslu ih nema, koliko ih je danas zaradilo plaću jer su rijetki postavljali pitanje predsjedniku Vlade, koliko ih je danas znači radilo za hrvatske građane i gdje su sada oni. Znate li gdje su sada? Možda negdje po terenu gdje prodaju ponovno priču o tome kako se oni bore za hrvatske nacionalne interese. Dragi građani RH, vrijeme je da svi u ovoj zemlji otvore oči, da shvatite da oni koji vam govore o domoljublju da su zapravo oni koji rade protiv interesa Hrvatske, da su oni koji drže ruku na srcu zapravo oni koji vam uvijek zavlače ruku u vaš džep, da su oni koji pričaju o domoljublju i koji se predstavljaju kao veliki domoljubi i koji su se zvali domoljubna koalicija zapravo oni koji rade za interese Srbije i za interese Italije. Vrijeme je da shvatite da su to prevaranti koji vas iz kampanje u kampanju varaju, znači koji nikad ono što su obećali u izbornim kampanjama nisu ostvarili. U izbornim kampanjama vam obećaju da će proglasiti isključivi gospodarski pojas, ali kad dođu u priliku to ne učine, u izbornim kampanjama vam obećaju da će otvoriti 200.000 radnih mjesta to ispune i otvore ih ali u Irskoj i Njemačkoj, ne u Hrvatskoj. Znači u izbornim kampanjama vam obećaju da će se boriti protiv korupcije, a upravo su oni najveći generator korupcije u RH, njihovi bivši premijeri završavaju u zatvoru, uz njih se vežu afere kojima svjedočimo svakoga dana, oni koriste i obavještajni i policijski aparat za unutarstranačke obračune za praćenje političkih protivnika, oni su ti koji su okupirali institucije koje obavljaju posao samo na mig predsjednika Vlade i čime se mi bavimo. Mi se sada bavimo potpredsjednikom sabora je li on presretao mail svoje supruge ili nije, to mene ne zanima, mene zanima presreću li se mailovi hrvatskih građana i tko to kontrolira, presreću li se mailovi hrvatskih građana i tko njih štiti, tko štiti hrvatske građane, tko štiti interese Hrvatske? Imamo li okupirane institucije i jesu li riječi potpredsjednika Hrvatskoga sabora da institucije rade po nečijem nalogu jesu li one točne, ako su točne svi se moramo zabrinuti. I to je ono čega se, od čega ja se i zgražam i od čega strahujem. Ne radi sebe jer se ničega ne bojim, pokazao sam im to ovdje i pokazat ću im i u budućnosti, ali bojim se za hrvatske građane koji su mi dali povjerenje i čije interese trebam štititi. I znate što od nas traže, traže od nas da im vjerujemo isti oni koji su nam ovdje tijekom rasprave priznali da su napravili propust kada nisu proglasili isključivi gospodarski pojas. Branko Bačić predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a je priznao ovdje da nije, da je napravljen propust kada nije proglašen isključivi gospodarski pojas, a za tu izjavu se hrvatskim građanima nije ni ispričao. I takvi se pozivaju na ozbiljnost, takvi se pozivaju na odgovornost, ti koji su nas doveli u ovakvu situaciju, koji su nas doveli u podređen položaj i prema Sloveniji i prema Srbiji i prema Mađarskoj oko MOL-a i svega onoga što su činili, takvi nam se predstavljaju kao oni koji su odgovorni, koji imaju znanje, koji imaju stručnost i koji su uz to domoljubi. To vam više neće proći, to više nitko u Hrvatskoj ne može, u to ne može povjerovati i to ćete vidjeti već na ovim europskim izborima koji vam idu u prilog jer nažalost na takvim izborima imamo malu izlaznost, a vidjet ćete što će vam se dogoditi kada dođu parlamentarni izbori. Nikada više nećete biti u poziciji sastavljati Vladu RH, to ovdje će ostati i to će biti zabilježeno što sam vam rekao i to je ono što će vam se dogoditi. Jer nikada ne gledate interese Hrvatske, nikada ne gledate interese hrvatskog čovjeka, nikada ne gledate interese hrvatskog poljoprivrednika, nikada ne gledate interese hrvatskog ribara, znači vi gledate isključivo svoje privatne interese. Znači i definitivno ono što se kao poruka hrvatskim građanima mora poslati, ukrali su vam vaša suverena prava, predali su vaše more, ukrali su vam referendum, kradu vam znači svakoga dana vašu budućnost, budućnost vašoj djeci, tjeraju vašu djecu iz domovine, nikada veće iseljavanje nije bilo. U 6 godina Vlade čovjeka koji je osuđen zbog korupcije, bivšeg premijera Sanader iselilo se manje ljudi nego u godinu dana Vlade magistra Andreja Plenkovića. Znači manje ljudi se iselilo u 6 godina, više u godinu dana Plenkovićeve Vlade. I to je rezultat vaše politike, to je rezultat vaše stručnosti, to je rezultat vaše odgovornosti. Tjerate tuđu djecu iz Domovine dok vaša djeca jedu zlatnom žlicom, dok zlatnom žlicom jedu vaša djeca tuđa djeca odlaze iz Domovine. I to je rezultat vaše politike, takvoj politici će se MOST Nezavisnih lista oštro usprotiviti ovdje u Hrvatskom saboru i u svakom kutku ove zemlje, ali budite uvjereni i u Europskom parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Grmoja. Moram vas samo ispraviti, neke riječi koje ste izgovoriti koje nisu točne. Dakle vi slobodno podnesite sve što imate temeljem Poslovnika, prigovore, u 23h i 15 minuta i 3 sekunde sam temeljem članka 231. počeo prozivati zastupnike redom kako su se prijavili, dakle prvo vas pa onda poštovanog kolegu Panenića, pa poštovanog kolegu Sladoljeva, poštovanu kolegicu Čikotić i poštovanog kolegu Pranića. Nitko nije bio nazočan tu. Nakon toga sam pozvao predstavnika Živog zida i javio se gospodin Pernar, dakle niste u pravu. Što se tiče replika, temeljem članka 233. zastupnik koji se prijavio za govor nije bio nazočan u dvorani, kada je pozvan gubi pravo govoriti o toj točki, o temi dnevnog reda za koju se prijavio. Tako da, jednostavno poslovnički nije bila mogućnost. Tako da, evo zbog istine i zbog činjenica ja sam vam to iznio, naravno vi poslovnički možete podnijeti sve što možete. Zaključujem raspravu, zahvaljujem se državnoj tajnici Metelko Zgombić, gospođi Andreji Metelko Zgombić i njenoj suradnici na obrazloženjima i na mišljenjima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Sutra nastavljamo s radom u 9,30h s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o provedbi delegirane Uredbe komisije EU-a 2016/161 od 2. listopada 2015. godine o dopuni Direktive 2001/83EZ Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu, prvo čitanje, P.Z. br. 596. Zahvaljujem i želim vam laku noć. SJEDNICA JE PREKINUTA U 23,53 SATI
Sad idemo na ... [[Govornik se ne razumije.]] amandmana na prijedlog odluke o izmjeni odluke o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Prvo, amandman zastupnika Mire Bulja. Evo, izvolite kolega Bulj, u ime predlagatelja.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo napokon isključivi gospodarski pojas i nadam se da ćemo napokon zaštititi svoje teritorijalne vode. U ovome amandmanu koji sam dao na ovaj prijedlog, znači mijenja se, bilo je godinu dana da se znači da počne se primjenjivati pravni režime isključivog gospodarskog pojasa a ovim mojim amandmanom da se odmah po donošenju odluke, odmah večeras kad kolegice i kolege budemo izglasali isključivi gospodarski pojas i napokon zaštitimo naše teritorijalne vode, naš Jadran, da odmah stupi na snagu isključivi gospodarski pojas jer previše smo i čekali. Jednostavno to je naše suvereno pravo i to je naša obaveza da proglasimo isključivi gospodarski pojas jer u ovome trenutku imamo ZERP, to je u biti samo dijelovi pune primjene isključivog gospodarskog pojasa, evo očekujem poglavito od vas, od većine da ćete ovaj prijedlog podržati možda ako vam je bilo sporno da stupi za godinu dana, ja sam dao ovaj amandman na prijedlog kao jedan od predlagatelja da stupi odmah večeras kad budete izglasali isključivi gospodarski pojas temeljem onoga što je evo i većina potpisala kad su bili pregovori poglavito Domoljubna koalicija da će glasati za ovaj dio jer oni su rekli da je to jedna od ključnih stvari, poglavito HDZ, zato smatramo da smo i one prijepore koje smo imali, da godinu dana primjena isključivo gospodarskog pojasa, ovim amandmanom smo učinili da odmah po glasanju počne primjena isključivog gospodarskog pojasa, zbog toga sam predložio ovaj amandman. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, naravno kao predlagatelj, naravno.
Dobro. Predlagatelj prihvaća, prema tome, sad ćemo, u ime Vlade će se očitovati državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Andreja Metelko Zgombić. Izvolite.
Dobar dan, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Vlada RH ne prihvaća predloženi amandman. Naime, ne prihvaća niti osnovni prijedlog MOST-a. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo drugi amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, Vlada, možete se očitovati molim vas, dakle imamo identične od broja 2. do broja 13. dakle Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i svih pojedinih članova, pa molim da se očitujete o tome.
Da, evo zahvaljujem još jedanput. Vlada RH ne prihvaća niti ove identične amandmane navedene od točke 2. do točke 13. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Kluba zastupnika i poštovani zastupnik Miro Bulj.
U ime predlagatelja predložili smo ono što je u prijedlogu dopune u biti, ono što je domoljubna koalicija i tražila, to je znači suvereno pravo RH kao zemlje koja ima izlaz na otvoreno more da se proglasi isključivi gospodarski pojas radi očuvanja i optimalnog iskorištavanja živih i drugih bogatstava u Jadranskom moru koji je prema Konvenciji UN-a zatvoreno ili poluzatvoreno more, znači ovo se dodaje točka, dodaje se novi tekst iza točke 3. I zbog toga me razočarava od vas kolegice zbog čega toliki otpor na isključivi gospodarski pojas. Ali stav Vlade je nama poznat. Vi nećete ... [[Govornik se ne razumije.]] Andrej Plenković zbog Tajania, fašista i njegovog prijateljstva proglasiti isključivi gospodarski pojas. Međutim, vas kolege, kolega Klarić, kolega Lončar, vi iz tih izbornih jedinica, pa valjda ćete glasati za isključivi gospodarski pojas. Pa nećete dozvoliti da vam Tajani upravlja vašim mislima preko Plenkovića, Juncker, Tusk. Pa Tajani je kolega Šipić kazao i Lončar da je Dalmacija talijanska. Jel vi zaista niste za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa? Vidim kolega Lonačr se i smije a ovo nije smješno, ovo je domoljubna koalicija, domoljubna koalicija predložila bila kao njen nekakav prestanak na bilo kakvu suradnju. To je napravio isto i slično čak malo i SDP. I ne vidim niti jedan razlog da Hrvatska ne proglasi ono što ima po Konvenciji UN-a o pravu mora, da proglasi isključivi gospodarski pojas, da zaštiti svoje znači teritorijalne vode i zbog toga tražim od vas kolege da vi podržite ovaj amandman a naravno mi podržavamo ovaj amandman.
Hvala. Zastupnik Božo Petrov, dao je identični amandman, nema ga ovdje pa ćemo o njemu glasovati. 4. amandman zastupnika Slavena Dobrovića, nema ga ovdje, prema tome o njemu moramo glasovati. 5. amandman je zastupnika Hrvoja Runtića, nema ga ovdje moramo o tome glasovati. 6. je amandman zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman samo pokazuje da obećanja ne vrijede puno. Da ista stranka može kod formiranja jedne Vlade obećati nešto, onda isto tako u drugoj Vladi promijeniti svoje stajalište. Ali ovdje ne radi se o nečem što je životno da mijenjamo pa nisu to možda stvari koje je jučer bila hrana jedna, danas druga ali sve je hranjivo, ovdje mi govorimo o teritorijalnom integritetu, o pravu koje nam proizlazi iz naše suverenosti kao države. I ako jedna opcija, jedna stranka danas, jučer ili kolege bilo kada kaže da je to pravo koje želimo konzumirati i mi ćemo ga provesti a nakon toga protivi se provedbi takvoga oblika našeg suvereniteta onda pitamo se zapravo u naš i propitujemo naš politički sustav. Da li stranke koje ovako se ponašaju a vidimo da nije samo HDZ koji je to napravio imamo i HNS koji je okrenuo ne samo svoje određene odluke koje su donosili nego i svoja načela i to nam je današnja vlast, to je vlast koja kaže da Hrvatska nema suvereno pravo da ima izlaz na otvoreno more na kojem bi proglasila isključivi gospodarski pojas, da Hrvatska nema pravo da radi očuvanja i optimalnog iskorištavanja živih i drugih bogatstava u Jadranskom moru može tražiti svoje pravo. Isto tako kaže da nije bitna konvencija koja nam to pravo daje i upravo raditi toga ovaj amandman zapravo je samo poruka koju šaljemo o strankama koje žele vladati Hrvatskom i biti temeljne stranke naše suverenosti. Tražimo glasovanje o ovome.
Amandman br. 7. zastupnice Sonje Čikotić. Izvolite.
Može li očitovanje na amandman. Mogu ja očitovanje na amandman?
Ali vi ste se očitovali o tome o svih, ja sam izrijekom rekao od 2. do 13. koji su svi identični.
A znači kad se radi o isključivom gospodarskom pojasu onda su vam svi identični, kada je neki drugi zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] pojedinačno.
A oni jesu identnični, je li nisu identični?
Pa možda oni ... [[Govornik se ne razumije.]] šta vas, ja se nadam da ćete vi večeras kolegice i kolege evo u ime predlagatelja ovo podržati i da ćemo se, napokon zaštiti isključivi gospodarski pojas što do sada niste imali snage ni hrabrosti. Hvala.
Ajde dobro da ste dozvolili kolegici Sonji Čikotić iz vašeg kluba da smije govoriti. Izvolite kolegice Čikotić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice 135 zemalja svijeta proglasilo je isključivi gospodarski pojas. Ono što smo mi tražili ovim amandmanom jest da se u prijedlogu odluke u točci 3. doda novi tekst koji glasi: Suvereno pravo RH kao zemlje koja ima izlaz na otvoreno more je da proglasi isključivi gospodarski pojas radi očuvanja i optimalnog iskorištavanja živih i drugih bogatstava u Jadranskom moru koja je prema Konvenciji UN-a zatvoreno ili poluzatvoreno more. Obrazloženje koje sam navela vezano uz ovaj izmijenjeni tekst amandmana govori o tome da predlažemo da se isto promjeni. Znači, odnosno da se dopuni ta točka 3. odluke koja po svom sadržaju predstavlja prijedlog iz odgovora Domoljubne koalicije na reformske prijedloge MOST-a nezavisnih lista, a tijekom pregovora za, sa MOST-om oko sastavljanja vlade, a vezano na proglašenje isključivog gospodarskog pojasa na čitavom teritoriju RH iz 2016. godine u kojem je navedeno da je jasan stav i Domoljubne koalicije, a time i stožerne stranke te koalicije HDZ-a proglašenje isključivog gospodarskog pojasa od interesa za RH, da se isto zalažu te da je to naša dužnost i obveza. Molim vas glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
8. amandman je zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege suvereno pravo RH je proglasiti isključivi gospodarski pojas. I nakon više od 28, nakon skoro 3 desetljeća Hrvatske samostalne države, vrijeme je da dignete glas protiv svih vlada pa i ove vlade koja sluganjski odrađuje posao za Tajanija, prijatelja od Plenkovića ili ne znam koga. U ovome današnjem trenutku poslije podne, imate povijesnu priliku kolegice i kolege izglasati isključivi gospodarski pojas. To je suvereno pravo hrvatskog naroda i Hrvatske države. Isto kao i …/nerazumljivo/… tako i teritorijalno vode. Očekujem od vas svih da se vratite kući kao slobodni, a ne kao zavezani večeras. Dugo se čekalo da dođemo do slobodne RH, a ne da nam dobit izvlače tuđe ribarske flote, da nismo zaštitili hrvatskog ribara, da nismo zaštitili naše teritorijalne vode. Ovo je sramotno da u Hrvatskoj državi nakon 30 godina od početka Domovinskog rata, nešto manje, kad smo stekli slobodu da se snage jače one koje nisu za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, a baš se Domoljubna koalicija na čelu s HDZ-om pozivala na proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Povezivali se i vaši šef Ivo Sanader koji je primao Merkelicu pred izbore, a sada i Andrej Plenković je prima, pa ne dodvoravajte se samo Tajaniju, Merkelu, Junkeru, Tusku, pa jednom radite u interesu hrvatskog čovjeka koji je teškom mukom došao do slobode. Pa nedavno je bio Domovinski rat i ne vjerujem da će bilo tko od vas tko suvereno razmišlja, koji razmišlja svojom glavom, da večeras neće podržati [[Upadica: Hvala lijepa.]] isključivi gospodarski pojas. Tražim glasanje.
Slijedeći amandman je broj 9., zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, dakle tražim od kolega zastupnika koji drže do ove države, koji drže do hrvatskih suverenih prava da podrže i moj amandman, ali i MOST-ov prijedlog Zakona o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, na to imamo pravo po UN-ovoj Konvenciji o pravu mora iz 1982., na to nas poziva i Europska komisija, a jedini razlog zbog kojeg vladajući ne žele proglasiti isključivi gospodarski pojas, što smo mogli saznati iz odgovora premijera Plenkovića na moje pitanje, je da ne žele bilo kakav sukob sa susjedima Talijanima. Sjetite se da me je premijer podsjetio na zasluge talijanskog predsjednika Cossige za Hrvatsko odnosno za priznanje Hrvatske i to je jedini njihov razlog, oni ne žele sukob s Tajanijem koji je sudjelovao koji je sudjelovao u njihovoj kampanji, a ovdje se radi o tome da Hrvatska prema izračunu Europske komisije gubi ogromna sredstva zbog ne proglašenja gospodarskog pojasa. Mogli smo nekoliko Peljeških mostova napraviti da smo proglasili isključivi gospodarski pojas, takvu štetu činiti Hrvatskoj to mogu samo oni koji do Hrvatske ne drže, a u ozbiljnim državama bi se za takve postupke pokretali moguće i sporovi vezani uz veleizdajničku politiku. Nikako drugačije se takva politika ne može okarakterizirati. Ona je vidljiva i kod odnosa prema Srbiji gdje se ne sastaje Povjerenstvo za praćenje mjerila iz Poglavlja 23. i 24., ali vidljiva je i u odnosu prema Republici Italiji zbog ne proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Tražim glasovanje o ovom amandmanu i tražim potporu od onih koji se vole nazivati domoljubima.
Hvala. 10. amandman je identičan zastupnici Ines Strenja, nema je, morat ćemo glasovat o njemu. 11. amandman je identičan zastupnika Marka Sladoljeva, izvolite.
Hvala. Evo dakle, ja ću pročitati dakle jednu dakle našu odredbu koja ovdje neće biti prihvaćena pa neka građani procjene koliko je to štetno za Hrvatsku, a to je suvereno je pravo RH kao zemlje koja ima izlaz na otvoreno more da proglasi isključivi gospodarski pojas radi očuvanja i optimalnog iskorištavanja živih i drugih bogatstva na Jadranskom moru koje je prema Konvenciji UN-a zatvoreno ili poluzatvoreno more. Dakle, ja nemam iluzija da će to biti prihvaćeno od zastupnika vladajuće većine, kao što nije ni puno drugih zakona u zaštiti nacionalnih interesa bilo prihvaćeno. Od samog benefita za hrvatsko gospodarstvo i ekološkog o prihvaćanjem ovog zakona poslala bi se i poruka. Dakle, poruka u predvečerje europskih izbora da u EU parlament dolaze zastupnici drugačijeg stava nego dosadašnjeg, stava koji cijene svoju državu, koji cijene svoje nacionalne interese i kao što je kolega Grmoja rekao, to nije samo poruka Italiji, dakle, to je zapravo, nije poruka prema Italiji nego je poruka prema i drugim sustav ostalim susjednim državama, da se sa hrvatskim zastupnicima i hrvatskim Saborom neće moći trgovati radi nekih ustupaka, dakle da je nama najvažniji nacionalni interes. Dakle, ovo je puno, puno dublja poruka od samog izglašavanja zakona i evo, tražit ću naravno da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala. Sljedeći je 12. amandman zastupnika Roberta Podolnjaka, nema ga. Moramo o njemu glasovati. Sljedeći je 13. amandman zastupnika Ante Pranića, nema ga, moramo o njemu glasovati. S time smo iscrpili raspravu o amandmanima pa bih ja sad dao jednu stanku do 15 i 20, kako bi oni koji su se prijavili za daljnju raspravu o točci koja je prekinuta, da bi mogli doći i biti ovdje, a jednakih nema. Vidim da ih nema pa ne želim ih uskratiti tome. Evo ga, vidimo se u 15 i 20. STANKA U 15,02 SATI.
Prijedlog odluke o izmjeni odluke o proširenju jurisdikcije RH na Jadranskom moru. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena, ali prije toga, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice i kolege, tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba MOST-a jer ste se danas ponovo poklonili Angeli Merkel i Deutsche Telekomu, niste prihvatili moj prijedlog da bazne stanice imaju potrebu za građevinskom dozvolom jedino u RH to u cijeloj Europi. Jedino što sam tražio da imamo ista prava kao i druge države, niste prihvatili, sada ćete glasovati o isključivom gospodarskom pojasu, gdje ćete se pokloniti fašistu Tajaniju umjesto da zaštitite naše Jadransko more. 18.5. će se pokloniti i Plenković Angeli Merkel, kao i vi maloprije kad ste glasali protiv Zakona o gradnji. Kao i do sada, 18.5. ja ću otić u Bleiburg, poklonit se žrtvama, dok će se Andrej, Bleiburg, dok će se Andrej Plenković poklanjati Angeli Merkel.
Od lažnih domoljuba, nismo ništa drugo ni očekivali. Ponovno ste odigrali za Angelu Merkel i Deutsche Telekom, a sada ćete odigrati, znači, za Tajanija i glasovat ćete protiv isključivog gospodarskog pojasa. Ali što očekivati od čovjeka Branke Bačića koji je nosio crne torbe u aferi Fimi medija? Što očekivati od čovjeka gdje je WikiLeaks pokazao, znači, Gordana Jandrokovića Njonje koji je radio protiv hrvatskih interesa [[Upadica: Zaustavljam, sada te zaustavljam]] i protiv hrvatskog naroda [[Upadica: Čuj…]] znači, u BiH [[Upadica: …stani sada govoriti]] Što očekivati od Josipa Borića … [[Govornik se ne čuje]] /Upadica: Stani govoriti sada/ [[Govornik se ne razumije]] bojanje tunela, znači, za vrijeme HDZ-a bio njegov pomoćnik [[Upadica: Čuj…]] što očekivati od onog zastupnika Baričevića koji je zbog lažne diplome dobio otkaz, sad je ovdje došao u HS, što očekivati od lažnih domoljuba? Ništa drugo nego da izdaju hrvatske nacionalne interese … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Ajde sada, sada prestanite molim vas, molim vas prestanite]] jedino to znate, izdati hrvatski narod i hrvatske nacionalne interese.
Čujte ovako, dragi kolega Grmoja, reći da ste smeće je malo, samo vam to imam za reći i dobivate stanku…
Zašto je on smeće?
… 10 minuta.
Bolje smeće, nego izdajnik, bolje čoban, nego stranačka ovca.
Đakiću, ti si, ti si parazit, jedan skakavac koji je uništio Slavoniju više nego četnici, to si ti, parazit skakavac jedan.
Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo sada s radom, imamo amandmane koji su podnijeli Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Božo Petrov, zastupnik Slaven Dobrović, zastupnik Hrvoje Runtić, zastupnik Tomislav Panenić, zastupnica Sonja Čikotić, zastupnik Miro Bulj, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnica Ines Strenja, zastupnik Marko Sladoljev, zastupnik Robert Podolnjak i zastupnik Ante Pranić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sukladno Članku 201. Poslovnika, o amandmanima su se izjasnili predlagatelj te Vlada koja nije predlagatelj odluke. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje ne prihvaća predlagatelj ili Vlada RH. Dakle, idemo na Prvi amandman zastupnika Mire Bulja, predlagatelj ga prihvaća, ali Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sad na Amandman broj 2. koji Vlada ne prihvaća, glasovat ćemo o tom amandmanu jer je identičan kao i svi broji amandmani do broja 13. Dakle, glasujemo o Amandmanima od 2. do 13. koje Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. I idemo sada na glasovanje, Prijedlog odluke o izmjeni odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, koju ne prihvaća Vlada RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 20 zastupnika bilo je za, 4 su bila suzdržana, [[Upadica: E svaka vam čast za ovo, zaštitili ste naš Jadran.]] , a 78 protiv. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prva točka danas: - Prijedlog Zakona o provedbi delegirane Uredbe komisije (EU) 2016/161 od 2. listopada 2015. o dopuni direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu, prvo čitanje, P.Z.E. br.596. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani Željko Plazonić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, izvolite.