U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Mario Kapulica. Izvolite.
Rekao je kolega Raspudić da su sudionici NATO summita jučer u Madridu otkrili toplu vodu. Prava vijest je zapravo da je, da su Zoran Milanović i oni koji ga podupiru u njegovoj politici jučer u Madridu otkrili hladnu vodu. No, neovisno o tome jučerašnji summit NATO saveza donio je važne odluke za budućnost i sigurnost, zabrinutosti ostaju, prijetnje nisu u potpunosti otklonjene ali glavna je poruka savez je jak, čvrst i odlučan da odgovori na sve postojeće i pretpostavljene izazove. I dobro je, jako je dobro da Hrvatska jučer nije iskočila iz tračnica, da je dala svoj doprinos i podržala uzlazak novih članica i novi strateški koncept tog obrambenog saveza. I dobro je da je predsjednik Republike da se i sam priključio pozivu Finskoj i Švedskoj na pristupanje savezu što je donedavno osporavao. Ali gledajući komunikaciju koju on unosi u javni prostor, u politiku, u međuljudske, u međustranačke pa i međudržavne odnose pa i njegove jučerašnje izjave o dvorskim ludama nažalost jasno je da niti nakon Madrida do promjene te politike neće doći. Zahvaljujući takvom pristupu na summitu NATO saveza svojim odabirom, isključivo svojim odabirom Zoran Milanović nije bio predsjednik države koji uvažava svoju vladu, nije bio ni vođa SDP-a jer i SDP je već početkom svibnja podržao odluke koje su jučer donesene u Madridu. Nije bio ni heroj Hrvata u BiH koje je, sada je to jasno, upotrijebio kao alibi u ovim vrlo ozbiljnim vremenima za svoje nastojanje unošenja podjela u NATO savez koji želi poslati poruku zajedništva. Ostao je na kraju samo vrlo osebujan i nepredvidiv, a na kraju dana i nedosljedan čovjek. I ta mu uloga nije nametnuta, sam, sam ju je izabrao. Na koncu je barem privremeno odustao od unošenja podjela među saveznicima u NATO-u, odustao je od protivljenja njegovom širenju i osobno je pozvao nove članice da mu se priključe i time je izdao i prodao po vlastitim aršinima Hrvate u BiH, a mi ne znamo što je zauzvrat dobio. Očekivao sam da će kolege iz MOST-a o tome govoriti, da će postaviti to pitanje. Ostavio je Hrvate u BiH koji su slijedili ono što je on govorio na milost i nemilost visokom međunarodnom predstavniku kojem je rekao što ga ide. Izručio ih je na milost i nemilost mnogobrojnijim Bošnjacima kojima je rekao što ih ide. Pomogao je Izetbegoviću i stranci Demokratske akcije da se ukopaju u svoje stajalište ali im je rekao što ih spada. I na kraju ih je ostavio na milost i nemilost onima u međunarodnoj zajednici za koje tvrdi da im ništa nije jasno, da ništa ne razumiju, koje je čitavo vrijeme prozivao ali im na kraju dana nije niti pokazao, niti rekao što ih ide. Pa ako na summitu nije bilo dvorskih luda iz vlade koji bi radili akrobacije, žonglirali i koristili sve moguće trikove kako bi okupljenima oko sasvim drugih tema prispodobili poantu problema Hrvata u BiH ipak je u očima našeg predsjednika dvorskih luda tamo bilo na pretek. Dvorska luda je bio Kličko, gradonačelnik Kijeva, sigurno kad ga je slušao je odmakivao glavom jer je upravo Kijev 2 dana prije prvih napada na Kijev proglasio predsobljem Moskve. Slušao je vjerojatno i ostale dvorske lude koji su tamo govorili o ničim izazvanoj agresiji ruskoj na Ukrajinu koju on stalo i neprestance opravdava. Slučaj američkog predsjednika koji je govorio o povećanju snaga NATO saveza šutio je iako nama govori da je to suludo i bespotrebno guranje prsta u oko ruskom medvjedu, slušao je glavnog tajnika saveza koji je govorio o više vojske, više vojne opreme. Nije rekao da Hrvatska neće dati nijednog vojnika, to će reći nama kad se vrati u Hrvatsku, tamo gdje je jučer mogao o tome govoriti rekao je o tom po tom. I to je odgovor na ovo pitanje, zar Hrvatska nije mogla više. Mislio sam da će kolega Raspudić postaviti pitanje, zar Zoran Milanović nije mogao više u odnosu na ono što je govorio. Više od toga da Finsku i Švedsku nakon što je najavljivao ultimatum pozove i kaže da ispunjavaju visoke kriterije da ih podražava. Nakon silnog lamentiranja proteklih mjeseci onaj dio hrvatskog naroda u BiH koji mu je povjerovao, kojem je bilo ugodno slušat što on govori na čijem je [[Upadica Reiner: Hvala.]] izdvajanju jedinstvenog nacionalnog korpusa radio i naivno mu povjerovao u pojednostavljenu [[Upadica Reiner: Hvala.]] sliku svijeta ostao je [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] duboko razočaran i …
Hvala lijepa. Nemojmo, držimo se vremena molim vas. U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Dvije stvari obilježile su aktualni NATO samit u Madridu. Prva stvar je epohalno otkriće tople vode. Naime u Madridu su otkrili toplu vodu. Čelnici 30 država članica usvojili su novi strateški koncept za narednih 10 godina u kojem su definirani kako kažu, sigurnosni izazovi s kojima se savez suočava, a Rusija je definirana kao, citiram, najveća i izravna prijetnja sigurnosti saveznika i za mir i sigurnost euroatlantskog područja. Ma zamislite. Skoro pola godine od napada na Ukrajinu kojoj zemlje saveza izravno pomažu milijardama dolara u novcu i oružju trebalo je tri dana trošiti novac poreznih obveznika zemalja članica NATO-a i inkomodirati španjolsku kraljevsku obitelj kako bi se zaključilo da je Rusija danas najveća izravna prijetnja sigurnosnih saveznika. Da nisu ovako jasno to rekli možda bi pomislili da je to Švicarska ili Vatikan ili San Marino. Druga velika novost NATO samita je vrijednosna i politička kapitulacija Finske i Švedske pred Erdoganovim zahtjevima. Za razliku od sramotnog prikrivanja istine od strane većine naših medija koji donose naslove poput „Turska popustila“ prava istina je da je Turska dobila sve što je tražila, a o čemu svjedoči tekst memoranduma kojeg je potpisala sa Švedskom i Finskom, a u kojem jasno stoji da će ljude kojima su te zemlje do jučer davale utočište kao progonjenim opozicionarima u zamjenu za dizanje turske blokade ulaska u NATO početi smatrati teroristima i izručiti ih Turskoj. U prvoj točki stoji kako citiram, Finska i Švedska neće pružiti potporu PKK-u i FETO-u, a Turska će zauzvrat pružiti punu potporu zemljama u borbi s prijetnjama njihovoj nacionalnoj sigurnosti. Finska i Švedska složile su se da će najoštrije osuditi terorizam u svim njegovim oblicima i manifestacijama, završen citat. U točki 5 stoji slijedeće, citiram, Finska i Švedska brzo će i temeljito rješavati zahtjeve Turske za deportaciju ili izručenje osumnjičenih za terorizam uzimajući u obzir informacije, dokaze i obavještajne podatke koje je dostavila Ankara, završen citat. Kako su se preko noći prosvijetlili i uvidjeli da su isti ljudi kojima su do jučer pružali utočište kao progonjenim opozicionarima danas postali teroristi koje će izručiti Turskoj. Finska i Švedska su mogle barem unutar tog sporazuma izboriti da ih sami humano streljaju u Finskoj i Švedskoj umjesto što ih izručuju na muke i svileni gajtan. Pa zar Hrvatska onda nije mogla iznijeti i svoj zahtjev koji je u usporedbi s turskim zahtjevčić. Recimo da je Turska 30 puta važnija od Hrvatske, ono što je Turska tražila i dobila je, ne 30 već 530 puta teže od onoga što je trebala tražiti Hrvatska, a to je samo da se poštuje mirovni sporazum čiji je Hrvatska supotpisnik i garant, ustav koji je njime definiran i da se poštuju odluke ustavnog suda BiH, ništa više. Umjesto toga uvjerava nas se o nekakvom tihom kontinuiranom radu Plenkovića i Grlića Radmana, a od tog rada niko nigdje nije vidio nikakav rezultat i pomak, pa opravdano možemo posumnjati da uopće išta i postoji. To je poput onog carevog nepostojećeg novog ruha kojem se svi dive, a niko ga ne vidi, gdje su ti rezultati Plenkovićevog rada za Hrvate i njihovu ravnopravnost u BiH? Posljednja prilika da se nešto učini za ravnopravnost Hrvata u BiH je bila nedavna odluka Europskog vijeća o davanju statusa zemlje kandidata Ukrajini i Moldaviji pri čemu je preskočena BiH. Za razliku od uvjetovanja ulaska Finske i Švedske u NATO davanje statusa zemlje kandidata BiH bio bi proaktivan potez, davanje nade, mrkve na istina dalekom štapu, ali koja bi mogla barem ohrabriti proeuropske snage među Bošnjacima da postignu sporazum s Hrvatima. Sramota je za Hrvatsku da je taj status za BiH tražila Slovenija, ali ne i briselski namjesnik u Hrvatskoj koji bespogovorno provodi direktive i opsesivno pazi da ne pokvari svoj prosjek ocjena u briselskoj tekici za buduću karijeru. Na NATO samitu nije bilo ni riječi o tome kako je letjelica veličine MIG-a proljetos sat vremena letjela iznad neba više zemalja članica NATO-a, da nitko nije reagirao i da je ta letjelica pala usred Zagreba i pukim čudom nije ubila nikoga, a Stoltenberg je govorio da je pao izvan grada i niko nije reagirao. Ne znamo je li išta učinjeno da se pokrpaju te obrambene rupe u sustavu zaštite neba i je li itko odgovarao za to, ali o tome neka razbija glavu preostalih 29 zemalja, mi od 1.1. ukidamo nacionalnu valutu i mogućnost granične kontrole prema sjeverozapadu, pa će od Nove godine poteći novi med i mlijeko, gotovo onako obilno kao što su potekli 2013. otkad smo izgubili samo 1/10 stanovništva. Hvala.
Uvaženi zastupnici i zastupnice, jučer sam bila na jednom tv intervjuu na kojem sam bila priupitana o razlozima zašto nisam pristala doći na one pozive HDZ-a za pregovore oko izmjena ustava, pa sam odgovorila da je jedan od razloga to što se protivim izvaninstitucionalnom djelovanju HDZ-a, a onda me novinarka pomalo u nevjerici pitala, pa dobro gdje bi se onda uopće mogli povesti razgovori o potrebnim izmjenama ustava. Ta njezina reakcija me potaknula na ovaj slobodni govor jer sam zapravo shvatila da smo mi kao društvo do te mjere degradirali HS kao najvažniju instituciju, kao ustavotvorca, a ne samo kao zakonodavno tijelo da više ni ne razumijemo koncept kako bi država zapravo trebala funkcionirati i što znači dignitet države i njezinih državnih tijela i institucija. Novinarki sam odgovorila da u saboru postoje matična radna tijela, pa isto, pa tako i Odbor za ustav, poslovnik i politički sustav koji je zadužen za to da prati i razmatra provedbu Ustava RH, da razmatra načelna pitanja u vezi s usuglašavanjem zakonodavstva s ustavom, da razmatra sva druga pitanja promjene ustava, načina zaštite ostvarivanja ustavom zajamčenih prava itd., ali nikom ne pada na pamet da kroz takvo jedno matično tijelo potakne raspravu u HS jer je HS degradiran i više nije prostor nikakvih političkih rasprava, pogotovo onih najviše težine, nego eto prostor gdje se za ovom govornicom u pravilu drže isprazni monolozi, to treba mijenjati. A zašto je tome tako i zašto HDZ uporno poziva na ovakve po hodnicima, sobičcima i kuloarima rasprave? Zato što je došlo do tog poistovjećivanja HDZ-a i države, HDZ ima mentalni skop država to sam ja, raspravlja se o političkim pitanjima tamo gdje je HDZ, a ne tamo gdje su državna tijela i prava promjena, prava promjena koju Hrvatska nasušno treba je promjena tog mentalnog sklopa. To razdvajanje, odvajanje tog poistovjećivanja jedne političke stranke koja u nekom trenutku drži vlast sa pojmom države kao takve. Dakle, taj koncept razdvajanja političke stranke od države je HDZ-u toliko stran, toliko nepojmljiv da se tome tako snažno protive. Za njih bi taj koncept značio kraj njihovog identiteta, kraj njihove svrhe vjerojatno i postojanja. I zato se HDZ toliko protivi uvođenju građanskog odgoja. HDZ ne želi da se naši mladi naraštaji uče pojmu građanske države, ne želi da mladi shvate što taj pojam znače, ne žele građane koji će htjeti dobro upravljanje, koji će htjeti vlast kojom polaže račune, to HDZ ne želi. I zato u tom konceptu vidi svoju najveću prijetnju i najveću opasnost iako je zapravo tamo nema. Građanski je odgoj upravo ono što Hrvatskoj treba da bi imala građane jer jedino građani imaju državu koja služi njima, a ne političkim strankama i političkim oligarhima mahom naslijeđenih iz onih prethodnih mračnih, trulih vremena. Građani ne pristaju na domoljube koji jednu ruku drže na srcu dok se svira himna, a s drugom im iza leđa otimaju i kradu iz javnih proračuna. U tome je sva suština HDZ-ovog krivog, koruptivnog i nakaradnog djelovanja. I u tome je borba svih novih progresivnih snaga da se promijeni osnovni koncept osnovni DNA države kao takve i njezinih stanovnika. Hvala.
Sad će u ima Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, prije dva dana na Braču se srušio mali sportski zrakoplov Cesna s dvoje putnika i pilotom koji su srećom svi preživjeli i prebačeni su u bolnicu u Splitu. Spašavanje je uspjelo zahvaljujući požrtvovnosti i spremnosti HGSS i vatrogasaca kojima je zahtjevna akcija postala još zahtjevnija u trenutku u kojem je neki nepoznat netko odlučio opozvati helikopter koji je krenuo prema mjestu pada. Dakle, kad se dogodi situacija poput ove ili općenito neka druga medicinska hitna situacija koja nije dostupna lako dostupna, dakle tada centar 112 ili HGSS traži intervenciju i tada se šalje helikopter iz 93. Zrakoplovne baze Hrvatskog ratnog zrakoplovstva u Zemuniku. Obzirom da je u ovom slučaju bila riječ o padu zrakoplova poziv je uputio HGSS, no prema izjavi šefa Josipa Granića, dakle šefa HGSS-a netko je odlučio helikopter koji je već poletio prema Braču i bio na pola puta vratiti u bazu, dakle 15 minuta nakon polijetanja. Josip Granić tvrdi da se takvo nešto nije nikada dogodilo, a također i da je potpuno nejasno tko je navedeni helikopter opozvao i zašto. Naime, dežurna ekipa same Gorske službe iz Divulja je u koordinaciji sa Hrvatskim radnim zrakoplovstvom odmah poletjela sa nosilima i s košarama s kojima se trebalo podić ozlijeđene, ali su vraćeni što znači da su vatrogasci doslovce nosili, a onda vozili ozlijeđene do heliodroma. Pri tome se izgubilo dragocjeno vrijeme, a o tome kako je bilo izvlačiti ljude iz tako nepristupačnog terena da ne krećemo. Dakle, još do sada prošla su dva dana nismo čuli tko je i zašto donio odluku o vraćanju zrakoplova. HGSS ne zna odgovor na to pitanje, ne zna ga ni vatrogasna služba. U principu u ovakvim slučajevima koordinaciju i vođenje potrage vodi Ravnateljstvo civilne zaštite MUP-a, pa bi bar oni trebali dat neke odgovore. Ono što znamo da odluke o vojnom helikopteru donosi vojska ili Ministarstvo obrane, a Ministarstvo obrane se tek jučer obratilo javnosti kratkim priopćenjem rekavši kako je ministar obarane Mario Banožić naložio istragu odnosno zatražio od inspektora obrane da utvrdi jesu li prilikom spašavanja poštivane propisane procedure. Mislim očito nisu jel pošto se helikopter vratio, ali vidjet ćemo što će utvrditi ministar Banožić. Dok čekamo odgovore šutljivog ministra Banožića mogli bi se također podsjetiti se da Hrvatska i dalje nema hitnu helikoptersku medicinsku službu koja bi zapravo trebala hendlati ovakve slučajeve, pa da vidimo brojeve, dakle 23.000 umrlih od srčanih i moždanih udara godišnje, skoro 300 poginulih, 2.700 teško stradalih u prometu. Istodobno znamo dakle medicinski je dokazano da životno ugrožene i teško stradale osobe ako su dopremljene u ustanovu koja ih može zbrinuti unutar 60 minuta od trenutka ugroze imaju velike šanse za preživljavanje ili izbjegavanje invaliditeta. Dakle, to je medicinski zlatni sat radi kojeg su i zemlje koje imaju bolju prometnu infrastrukturu, manje su razvedene, imaju manje otoka itd. uspostavile hitnu medicinsku helikoptersku službu. Hrvatska nažalost još uvijek ne, iako je 2015. proveden uspješan pilot projekt iz kojeg je bilo sasvim jasno koliki su benefiti uspostavljanja takve službe. Ljudski životi dakako nemaju cijenu, ali mogli bi reći i to da kad dignete vojni helikopter kao što je ovaj koji je letio 15 minuta pa se vratio, dakle sat leta vojnog helikoptera iznosi 52.000 kuna dok sat leta medicinskog helikoptera iznosi 22.000 kuna. Također imate izračune prema kojima je jasno da zemlja sa uspostavljenom hitnom helikopterskom medicinskom službom značajno manje troše kasnije dakle na liječenje i na oporavak onih pacijenata koji su na vrijeme dopremljeni u medicinske ustanove. Dakle, iz svega navedenog i dalje je potpuno nejasno zašto helikopteri hitne medicinske službe u Hrvatskoj i dalje ne lete pa bi bilo dobro da osim ministra Banožića neke odgovore javnosti da i ministar Beroš ili odgovore ili još bolje ostavku. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Uoči korizme, tijekom ožujka vrhovni predsjedatelj ruske pravoslavne crkve patrijarh Kiril se tijekom propovjedi dotaknuo ruske agresije na Ukrajinu i počeo opravdavati invaziju na suverenu zemlju. Objašnjavao je kako je ruska agresija metafizička borba protiv zla, nastavljao je opravdavati ratne zločine, ubijanje i teroriziranje ukrajinskog naroda borbom protiv oličenja zapadnjačkog zla. Drugim riječima ruski osvajački rat i ubijanja opravdava obranom vrijednosti. Pitanje koje se nameće samo od sebe jest kakva to organizacija može opravdavati obranu vrijednosti zlom. Odgovor je jasan božja ne, ali politička da. Taj isti patrijarh Kiril 2012. godine je ustvrdio kako je Vladimir Putin božje čudo i time stavio moskovsku patrijaršiju na raspolaganje Putinu kao sredstvo za svoje veliko ruske ideje. Ovo je zapravo već isprobani politički koncert kojem smo svjedočili tijekom Domovinskog rata od naših istočnih komšija, odnosno naše braće kako su nas voljeli nazivati. No ta njihova bratska ljubav je nestala u onom trenutku kada je hrvatski narod odlučio da želi suvereno, samostalno i slobodno odlučivati o svojoj sudbini i sudbini svoje Domovine baš poput Ukrajine i Ukrajinaca. Politička povezanost srpske pravoslavne crkve, odnosno ruske pravoslavne crkve s vlašću nije nikakvo otkriće i ne treba nikoga čuditi. Ali se trebamo čuditi Biskupskoj komisiji Hrvatske biskupske konferencije za ekumenizam, koja je u svibnju organizirala susret sa episkopom Jovanom Čulibrkom i koji su odlučili da se o ukrajinskim izbjeglicama u Hrvatskoj neovisno o tome kojoj pravoslavnoj jurisdikciji pripadaju u Ukrajini treba skrbiti SPC i Jovan Čulibrk. Jovan Čulibrk koji u svojoj biografiji piše da se tijekom Domovinskog rata kao podoficir iz … [[Govornik se ne razumije.]] 63. Padobranske brigade iz Niša koja je u narodu prozvana niškim specijalcima borio na najtežim područjima među koje možemo svrstati i grad Pakrac. Jovan Čulibrk koji je pod okriljem tajne 2014. godine u Pakracu ustoličen ispred visokih uzvanika poput tadašnjeg prvog potpredsjednika Vlade Republike Srbije Ivice Dačića i predsjednika republike srpske krajine, Republike Srpske pardon i koalicijskog partnera HDZ-a BiH Milorada Dodika. Skandalozno i sramotno je prepustiti duhovnu brigu ukrajinskih izbjeglica srpskoj pravoslavnoj crkvi koja je u potpunosti usklađena sa ciljevima ruske pravoslavne crkve, a samim time i ruske vlasti. A još više je poražavajuće kada znamo da je ruska pravoslavna crkva preko svoje podružnice nazvane ukrajinska pravoslavna crkva koja nema apsolutno nikakve veze sa autokefalnom pravoslavnom crkvom Ukrajine pošalje Andreja Ivanenka u Hrvatsku s ciljem da se brine o duhovnim potrebama ukrajinskih izbjeglica. Drugim riječima, Ukrajinci koji su pobjegli od veliko ruske agresije i propagande u Hrvatsku su stavljeni pod brigu Srba odnosno Rusa koji su sudionici politika od kojih su bježali. Ne treba ni zaboraviti na izvješće posebnog odbora Europskog parlamenta za vanjsko uplitanje u demokratske procese uključujući i dezinformacije koje je ocijenilo rusku i srpsku pravoslavnu crkvu kao remetilački faktor. U članku 131. izvješća navode: „Primećuje se da se strano uplitanje može provoditi i utjecajem u vjerskim institucijama i njihovom instrumentalizacijom. Kao što je ruski utjecaj u pravoslavnim crkvama posebno u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini posebno u njezinom entitetu Republici Srpskoj, Gruziji i Ukrajini među ostalim sijanjem sjemena razdora među lokalnim stanovništvom, razvijanje pristranog pisanja povijesti.“ Pitanje je što čeka hrvatska Vlada, veliki prijatelj Ukrajine i Ukrajinaca? Zašto dozvoljavaju Rusiji da se ovako igra po Hrvatskoj? Zašto se ne obračunavaju sa uzurpatorima u svojoj državi? Odgovor na ova tri pitanja svi mi znamo. Većina to ne želi izreći, ali možemo to sumirati i sa izmijenjenim stihovima srpske pjesme i reći „Nitko nema što Srbin imade potpredsjednicu hrvatske Vlade“.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, nakon što sam u više navrata za ovom saborskom govornicom tzv. hrvatskim antifašistima ukazao i dokazao prvo da su tzv., drugo da su površni, treći da su neuki, četvrto da su lažljivi. Mislio sam na tu temu prestati govoriti. Međutim, nedavni istup trojice čelnih ljudi ove hrvatske države povodom jednog čudnovatnog datuma iz naše katoličkog hrvatskog kalendara tzv. Dana antifašističke borbe ponukan sam ipak promijeniti mišljenje i progovoriti. Dakle, koji je to jad, koji je to čemer hrvatskog naroda i hrvatske države? Mi slavimo ili samo obilježavamo ili toleriramo da netko slavi rođendan onih koji su kroz hrvatsku povijest punu jada i problema najveće zlo nanijeli hrvatskom narodu. Tvrdim vam jer povijest zna da je u 170-80 godina boravka Turaka u Slavoniji u ovom dijelu Hrvatske i 400 godina u BiH da su Turci manje ljudi ubili u ti, u ta stoljeća nego Brozovi partizani u 15 dana 5. mjeseca '45. godine. Oni ne samo da su ubojice i razbojnici oni su nacionalni izdajnici kakvi se kroz hrvatsku povijest pojavili nisu. Tzv. antifašisti će rado odgovoriti meni na način da će reći da je NDH i njezina vojska itd., međutim govorit će tamo gdje mene nema. Oni to dokazati ne mogu jer su pričali priče o 30 i 40.000 žrtava u Jadovnom spustili se speleolozi nigdje nikoga. O Jasenovcu da ne pričamo priče. Gdje god se zakopa i posumnja da je Broz nekoga ubio i likvidirao nađe se 5, 10 ili 50 puta više nego što se je očekivalo. Dakle, danas podržavati one koji, koji slave ovaj vampirski bal, a koji zapravo slavi Titove partizane najzločinačkiju i najizdajničkiju vojsku u povijesti. To je bacanje soli na ranu hrvatskog nacionalnog bića, to je sprdanje, to je mrcvarenje duha hrvatskih žrtva i sužnjeva danas isto onako kako su to Brozovi razbojnici učinili '45. godine. A ovi tzv. antifašisti ovi vampiri njima u čast priređuju tulum ili party, a hrvatska država to podržava. Dakle, što se tiče ovo troje, četvero opskurnih tipova predvođenih nekakvim tamo Habulinom koji ne zna kako se zove sličnim Stipom Mesićem ili onom debeljuškastom masnom sisačkom gradonačelnicom oni mene zapravo ne zanimaju ni jedno, ni drugo, ni treće nego me zanima reakcija hrvatske vlasti. Doduše naši čelnici su puno mirniji što bi Dalmatinci rekli zbonacali su, ta retorika je ublažena. Ali znate zbog čega? Zato što smo im mozak probili pričama, ne govorim samo ja nego tisuće Hrvata pričaju, ako je Broz bio antifašist što nije krenuo u rat odmah 6.4. kad je počeo rat, čemu je, čemu je čekao 22.6. kad je napadnut Sovjetski Savez da bi on u rat krenuo. Shvatili su pa su iz tog razloga malo promijenili retoriku. Međutim, nju je trebalo dijametralno suprotno postaviti. Predmet njihova interesa nije trebao biti 30 kilometara od Zagreba jugoistočno udaljena Brezovica nego 30 kilometara sjeverozapadno udaljena jama Jazovka. Ona je slika i prilika partizanskog pokreta. E bude li vremena reći ću vam još riječ dvije. Iz teksta jednog bistrog mladića 20-godišnjaka koji je progovorio o ratu na prostoru bivše Jugoslavije. Pametno dijete reče jednostavno antifašističko fašistički rat je bio samo prvih 10-15 dana kad je jugoslavenska vojska pružila otpor Hitleru, nakon toga se to pretvara u građanski rat kad Broz stupa u rat nakon 22.6. građanski rat se pojačava, a on ubacuje jedan svoj specijalitet to je bratoubilački rat jer da nije bilo Broza ne bi se klali Hrvati i Hrvati na relaciji ustaše partizani niti bi se klali Srbi i Srbi na relaciji četnici partizani. To je njegov uradak.
Hvala. Hvala.
Ubrzali ste me dvije, tri sekunde, hvala lijepo.
E sad imamo povrede poslovnika, prvu pločicu je digla poštovana zastupnica Kekin. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Hvala vam. U čl. 238. mislim ako ste već i prešutjeli sve ovo što je govorio g. Prkačin molila bih vas da kao potpredsjednik sabora reagirate kada druge javne osobe i to žene u Hrvatskoj proziva masnima i debelima za saborskom govornicom. Ako vi mislite da je to primjereno to je stvarno problematično.
Kolegice Kekin vi znate da su iznošenje stajališta zapravo svašta se kaže i ljudi kažu mnoge stvari s kojima se ja osobno ne slažem, ne reagiram na to jer je upravo to, to je svojevrsni kao što je nekoć bio u Londonu Hyde Park Corner gdje se može slobodno govoriti pa i stvari koje se drugima ne sviđaju, uključujući i mene. Možda se neke stvari ne sviđaju što netko govori ovdje, na to nikad nisam reagirao niti ću reagirati, ali nije bio ni običaj da reagiramo ako se izravno ne vrijeđa nekoga sukladno upravo članku na kojeg ste se vi pozvali. Prema tome, to nije bila povreda poslovnika ja vam moram dati opomenu. Poštovana zastupnica Peović.
Povrijeđen je poslovnik u nekoliko članaka, ali svakako u 238. dakle, a i od vaše strane sada u ovom obrazloženju, ne samo od strane kolege Prkačina. Znači vaša zadaća uistinu je da održavate nekakvu razinu rasprave u ovom parlamentarnom visokom domu, a objektivizacija žene na način na koji je to napravio kako ste sve drugo ignorirali što je protuustavno rečeno je onaj minimum, minimuma ispod kojeg ne smijete ići.
Hvala lijepa. I to je naravno bila replika. A da vrlo jasno kažem, dakle vi se pozivate na članak koji ne govori o tome, da li se vama sviđa ili ne sviđa što je kolega Prkačin govorio to nije zapravo sadržaj tog članka. Prema tome, ponavljam, često puta se u slobodnim govorima govore stvari s kojima se ja osobno slažem ili se ja osobno ne slažem, ja ne mogu i ne smijem tu reagirati osim ako se uistinu ne povrijedi taj članak. A pročitajte detaljno šta kaže taj članak pa ćete vidjeti da to nije zapravo stvar nečega što bi se odnosilo na nekakvo slaganje ili ne slaganje s govornikom. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Ja ću se isto pozvati na čl. 238. ja respektiram što vi ovo kažete koje su stavke u tom članku, ali ako ništa drugo neka bude ipak opomena svim kolegama, sad pogotovo naravno kolegi Prkačinu koji je imao iznošenje, uopće ne ulazim u nekakve ideološke razlike, ali stvarno bi trebalo malo ipak pripaziti i ne vrijeđati ljude na ovakav način kao što je on izgovorio za kolegicu masna debeljuškasta. Mislim pa i mi bi mogli na svakakve načine etiketirati i tu mnoge kolege pa ne radimo, pa evo molim onda neka to bude pouka svima da se malo ipak pristojnije izražavaju. Hvala lijepa.
Hvala. Moram replika je znate i sami da moram dati opomenu. Ali ja se slažem da i apeliram na sve nas, ali na sve nas da se držimo određene razine. međutim, ne mogu imati i neću imati različite kriterije za jedne, a različite kriterije za druge. E to neću imati. Pa kad se neki ovdje sa ove govornice govore da su drugi lopovi, kriminalci itd. onda je to u redu, a drugi put nije u redu. E ne možemo. Moramo ili se s ove govornice može pogotovo pri iznošenju stajališta, ne govorim kad se raspravlja o pojedinim točkama, slobodno govori, a razina toga na dušu svakome ko govori. To ide za to je odgovoran onaj koji govori i kako govori i šta govori i način na koji govori i koliko je to prihvatljivo, a koliko nije prihvatljivo. Ja osobno se uvijek zalažem da se govori na jednoj razini koju ovaj dom zaslužuje i koji ovaj dom uistinu zahtijeva. Ali ponavljam, kriteriji su jednaki i moraju biti jednaki za sve. Kolegice Peović vi ste isto digli pločicu.
Da, ja sam digla dakle povreda poslovnika zato da bih vam i što stvarno zapravo mogu reći i malo skaredno da vas ja učim poslovniku s obzirom da je ovo moj prvi mandat u saboru, ali čl. 240. kaže, zastupniku će se izreći opomena s oduzimanjem riječi ako znači poziva na nasilje ili mržnju odnosno kad vrijeđa spolne, rodne i druge skupine, znači čl. 240. predsjedavajući imate apsolutno svo pravo, a i obvezu da zapravo reagirate i da opomenete zastupnika koji žensku osobu naziva debeljuškastom i slične masnom i slične objektivizacije ovdje koristi za svojom …
Hvala. Dopustio sam i da premašite vrijeme, ja ću ponoviti ono što sam rekao, ja mislim da trebamo se svi držati ovdje u ovom domu primjerene razine jer ako se ne držimo mi sami rušimo svoj vlastiti ugled. Međutim, to vrijedi za sve, to vrijedi za sve i ja apsolutno ne mislim da se može i mora razlikovati odnos prema pa ako hoćete i tome da li se spominje netko tko je muški, netko tko je žena itd. Prema svima se moramo odnositi adekvatno i na primjerni način i onako kako, a pogotovo u ovom domu, a pogotovo u ovom domu. Ovaj poštovana zastupnica Kekin.
Hvala vam. Dakle 238., mislim ponovit ću još jednom, dakle vi ste ustanovili da je u redu da su s ove govornice ženama u hrvatskom javnom prostoru da se komentira njihov fizički izgled na vrijeđalački način. Ja se slažem s vama da trebate imati iste kriterije i kad ja budem komentirala za ovom govornicom i komentirala da je gospodin Prkačin debeo ili mastan također ću zaslužiti opomenu. Ali htjela bi da zaista ovdje ustanovimo za širu javnost da potpredsjednik Hrvatskog sabora smatra da je primjereno …
Hvala, hvala vam lijepo, vi ste premašili vrijeme …
… da se za govornicom govori o ženama da su debele i masne.
… vi ste premašili vrijeme i time također prekršili Poslovnik. Naravno ovo je isto bila replika, pa i vi dobijate kao i kolegica Peović opomenu, a ja to sasvim sigurno nikad ne mislim niti o jednoj ženi. Ja vas duboko uvjeravam, a nikada to ne bih ni rekao ni za jednu ženu, ni za jednog muškarca i nikada sam i nikada ću to reći. Ako me već pitate za moje osobno mišljenje. Vrlo jasno je to. Međutim, ovaj hajdmo biti ozbiljni i idemo ovaj dalje U ime Klub zastupnika SDSS-a govorit će poštovani zastupnik Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Iskoristio bih ovaj slobodan govor kako bih rekao par riječi i upoznao HS, ali i javnost o jednom pozitivnom sportskom događaju i ne samo o sportskom događaju on je svakako više od toga, ali moram nažalost prije te teme reći par riječi i reagirati zapravo na klevete i laži kojim je napadnut Vladika Jovan episkop koji je od 2014. na čelu eparhije pakračko-slavonske kojim se insinuira da je on kao niški specijalac sudjelovao u ratu u Hrvatskoj i da je napadao Pakrac. Mislim opće poznato je kad je gospodin odnosno episkop Jovan prošao padobransku obuku i na neki način postao padobranac kao duhovnik u vojski Republike Srbije. Dakle, sad da se vratim na ovu temu o kojoj sam htio govoriti. Dakle, prvo čestitka reprezentaciji Hrvatske za plasman u polufinale Svjetskog vaterpolo prvenstva u fer i sportskoj borbi, ostvarena je pobjeda protiv jake Srbije, a reprezentativci Srbije su sportski podnijeli poraz, čestitali i zaželjeli sreću Hrvatskoj u daljnjem natjecanju. Ali nisam se javio da bih govorio o vaterpolu nego o nogometu. Na terenima južne Austrije održava se 4 po redu Europeada ili da svima bude jasnije Europsko nogometno prvenstvo autohtonih nacionalnih manjina koje organizira FUEN organizacija koja na europskoj razini okuplja nacionalne manjine iz cijene Europe. Dakle, ideja je nastala iz potrebe da se manjine i FUEN kao njihova krovna organizacija učine vidljivima i da se skrene pozornost na jezično i kulturno bogatstvo Europe. Iako UEFA nije organizator i nema ništa sa samim prvenstvom predsjednik UEFA-e je podržao sam događaj i najavio suradnju u budućim godinama. I sama Europeada je zapravo više od nogometa, pokazuje ono najbolje što europska kulturna raznolikost može ponuditi i predstavlja uključivost i toleranciju nasuprot diskriminacije. Ove godine domaćini su Koruški Slovenci, dakle nogomet se igra na terenima Koruške u područjima gdje žive Slovenci kao manjina i gdje je na snazi dvojezičnost, u upotrebi je slovenski i njemački jezik. Imamo muški i ženski turnir. Na muškom dijelu turnira se natječe 20 ekipa, a na prvenstvu nastupa i reprezentacija Srba iz Hrvatske ali i Hrvata iz Srbije. Natjecanje danas ulazi u završnu fazu i obje ekipe su se plasirale dalje. Danas se igraju četvrtfinalne utakmice. Dakle, iako između matičnih država postoje politička trvenja i napetosti između ove dvije ekipe postoji samo druženje, veselje, solidarnost i sportski rivalitet. Te dvije ekipe su zajedno putovale u Austriju, dijele isti hotel i jučer na predstavljanju ekipa koje su, koje nastupaju danas u četvrtfinale oni su se zajedno predstavili kao jedini od svih ekipa oni su zajedno nastupali u svom predstavljanju dok su sve ostale ekipe se predstavile posebno. Mislim da to u ovo vrijeme kad imamo primjere govora mržnje, političke napetosti, situacije skidanja zastava i komentiranja, opravdavanja takvih postupaka da je važno da istaknemo i pozitivne priče. Za Srbe iz Hrvatske ovo je natjecanje važno obzirom na brojne probleme koji su bili u začetku formiranja ekipe i muka kada je bilo samo važno da se tim formira, da se uspije postići da se povežu Srbi iz različitih dijelova Hrvatske, da se sadrže sportski i društveni sadržaji u manjim sredinama. Sada nakon 6 godina razmišljamo i o postizanju sportskog rezultata. Sretno danas i želim pobjedu i prolaz ekipi Srba u Hrvatskoj, ali i Hrvatima iz Srbije. Evo, sretno.
Hvala lijepa. S time smo završili sa izlaganjem klubova i zastupnika U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Boška Ban Vlahek. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću svoj slobodni govor iskoristiti za malo veselije teme, odnosno istaknula bih kako sam neizmjerno ponosna velikim priznanjem koje dolazi iz kraja iz kojeg ja dolazim, a to je moje Međimurje. Međimurski cekeri i službeno su ušli u registar kulturnih dobara Republike Hrvatske kao nematerijalno kulturno dobro. Vijest je to koja ne nedavno, točnije 17. lipnja obradovala sve žitelje Međimurja i učinila nas neizmjerno ponosnim. Ceker je unikatna rukotvorina koja u današnje vrijeme ponovno postaje neizostavni upotrebni predmet, te unikatni moderni suvenir. Osnovni materijal za izradu cekera je svi znamo kukuruzna komušina i vrijedne ruke i ideje žena koje nastoje očuvati kulturnu baštinu Međimurja. Komušina je jedan resurs koji ništa ne košta. Komušinu je zemlja dala, komušina je ekologija, komušina je tradicija i baština da se ne zaboravi. Ovaj vrijedni suvenir na tradicijski način izrađuju narodne umjetnice međimurskog kraja. U ceker koji izrađuju ugrađeno je stvaralaštvo naših ruralnih krajeva, rad seoskih žena, umjetnica, prirodni ekološki materijal i stoljetna tradicija. Pletenje cekera ili cekera zavisi iz kojeg kraja dolazite uobičajen je posao kojim su se kroz povijest bavile žene u Međimurju kako bi uprihodile koju kunu više za kućanstvo. Iako se s cekerom nekada išlo samo na tržnicu ovaj tradicijski predmet iz Međimurja danas je modni detalj rado viđen u svim prigodama postao je suputnik modno i ekološko osviještenih. Cekeri su se redovito izrađivali u večernjim satima kad su se grupe pletačica iz susjedstva skupile, uz rad se razgovaralo, pjevalo, poučavalo mlađe o svim aspektima života pa i izradi cekera. Ovo umijeće do danas su očuvali nositelji vještina odnosno u ovom slučaju nositeljice. To su pletačice koje i danas izrađuju cekere ili cekare i maštovito ih ukrašavaju ali i prenose ovo dragocjeno znanje na nove generacije. Prenošenjem umijeća izrade predmeta od komušine čuvaju se i jezični izrazi koji se polako gube, lušćije za komušinu, lušćara za posao spremanja kukuruza, kolci i bobice za osnovne oblike formiranja komušine, žveplanje za proces sumporenja odnosno izbjeljivanje cekera te ceker kao jezični kuriozitet u malim mjestima Međimurja. Kao i mnogi drugi poslovi pletenje cekera bilo je nešto uobičajeno pa je rijetko tko zabilježio kako se to radi, zašto, od kojih materijala, izradio skice ili kakovo likovno umjetničko djelo. Nekada isključivo uporabni predmet procvat je zaživio sredinom 20. stoljeća da bi ga ubrzo zamijenili jeftini sintetički materijali. Hvala Bogu vratio se sa stilom i zahvaljujući upravo LAG-u Međimurski doli postao nematerijalno kulturno dobro. Sve što znamo o izradi cekera dolazi iz tek pokojeg zapisa suvremenih etnografa i usmenih kazivanja žena koje još uvijek izrađuju cekere. Stoga je pokrenut proces kandidature za upis na listu kulturnih dobara RH u kategoriji nematerijalnih dobara što je i uspjelo, pa je ovaj proizvod dobio zasluženo priznanje koje je temelj i dodana vrijednost za brojne planirane projekte vezane uz nematerijalnu kulturnu baštinu Međimurja. Zaštita je samo prvi korak u vrednovanju ovog tradicijskog umijeća te je potrebno i dalje intenzivno raditi na dizanju svijesti lokalnog stanovništva o vrijednosti cekera koji se ne može i ne smije više smatrati samo običnim uporabnim predmetom koji služi za prenošenje stvari već je vrijedan suvenir i unikatna rukotvorina Međimurja. Zahvaljujem ovom prigodom na inicijativi Lokalnoj akcijskog grupi Međimurski doli i bregi te na čuvaricama te vještine, članicama Udruga žena Nedelišće, Udruga žene Pušćine i Kulturno umjetničkoj udruzi Seljačka sloga Nedelišće. Ovaj tradicijski predmet postao je prepoznatljiv međimurski brend. Dokaz je da tradicijske vrijednosti treba sačuvati od zaborava i pokazati ih svijetu, a posebno mladim naraštajima. Ova zaštita kulturnog dobra cekera nije samo suvenir u međimurskoj tradiciji nego je to prije svega poštovanje prema vrijednim čuvaricama i čuvarima tradicije. Stoga pozivam našu vladu, ministarstva, vas poštovane kolege kad kupujete poklone za svoje goste da se uključite u očuvanje vrijednosti međimurske vlastite proizvodnje posebice tradicijskih suvenira i rukotvorina. Hvala lijepa.
Međutim, ovaj hajdmo biti ozbiljni i idemo ovaj dalje na iznošenje stajališta pa će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radniče fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Iskoristit ću ipak par minuta ili sekundi da kažem da možda ne biste predsjedavajući rekli da smo masne i debele ali ste nam upravo ste nas upozorili da nismo ozbiljne prema jednoj procjeni ozbiljnog muškarca koji stoji ovdje na ovoj središnjoj poziciji i nama dijeli lekcije. No, dobro, govori dosta i o ovom visokom domu. Danas sam željela govoriti znači o slučaju u kojem se, o kojem se danas jako puno priča u javnosti znači o poništenju odluke Roe protiv Vade koja je 50 godina u Americi omogućavala ženama na federalnoj razini pravo na pobačaj. U javnosti se pojavilo nekoliko komentara i komentatora koji su ustvrdili da ne treba dizati histeriju, da neće doći do zabrane pobačaja u Hrvatskoj i uistinu ne treba pretjerivati u ocjenama da bi se tako nešto moglo desiti u Hrvatskoj, ali upozorit ću vas da ono što se desilo u Americi isto tako nije bilo baš tako lako predvidjeti i niti je bilo jednostavno za riješiti. Znači tom odlukom koja se desila dakle gotovo pa i sa jednom dozom slučajnosti su po nekim procjenama u čak 26 država američkih žene u poziciji da izgube pravo na legalni pobačaj, 26 država znači u Americi. Ovom odlukom automatski je po nekim procjenama 13 država u Americi stavilo pobačaj u zonu ilegalnog zato što se znači sa federalne razine spustilo na državnu razinu i državni zakoni pojedinih znači sastavnica smatraju pobačaj ilegalnim. No, više od toga znači Radnička fronta još od 2018. upozorava da je važno vratiti pobačaj u Ustav i zato da bismo dali jasnu poruku što zapravo to žensko pravo znači. A podsjetit ću vas da Francuska sada ovih dana namjerava uvesti po prvi puta pravo pobačaja u Ustav iako ga nikada nije imala bez obzira što u Francuskoj isto tako ne postoji opasnost realna da se pobačaj zabrani, ali je to jedan jasan iskaz solidarnosti, iskaz prava, iskaz znači ženskog prava koje je neotuđivo. Isto tako, treba reći da vraćanje prava pobačaja u naš Ustav znači uistinu vraćanje tog prava i treba podsjetiti da to pravo koje je uneseno u Ustav 1974. godine je bilo izuzeto progresivno pravo koje u tom trenutku nisu imale niti neke razvijene zemlje znači zapadnih demokracija i tek sada unose to pravo. Da bismo bili sigurni uistinu je pravo žene da se, pravo žene potrebno vratiti u Ustav, a druga stvar koju je važno napomenuti je često možda i pojednostavljenje ove tematike u javnosti i prebacivanje kompletnog, kompletne kritike za de facto uskraćivanje prava na pobačaj u Hrvatskoj bez obzira što je to pravo zakonski uređeno i zakonski ženama neotuđivo. Usput rečeno taj zakon koji to određuje je bio upravo vezan na taj članak Ustava i nastao je '78. godine kao reakcija na članak Ustava iz '74. godine i on dan danas osigurava pravo ženama jel na pobačaj. Da bismo dakle bili svjesni u kojem kontekstu se to pravo ugrožava treba isto tako reći da nije to samo posljedica neokonzervativne revolucije da to tako kažemo jel. Nije najgori negativac tu Batarelo ili recimo Bartulica znači u saboru koji smatraju da to pravo ženama treba oduzeti nego uistinu je riječ o javnozdravstvenom pitanju i liječničkom lobiju koji je pristao na to da se ženama de facto uskrati pravo na pobačaj preko tog instituta priziva savjesti koji je ipak u raznim drugim zemljama drugačije riješen i sigurno nije doveo do toga da žene nemaju praktički pravo na pobačaj kao što je to kod nas sa ovim postocima znači koliko prigovarači savjesti postoji u pojedinim bolnicama. Prema tome, važno je reći liječnički lobij isto tako odgovoran je zbog svojih privatnih, financijskih poduzetničkih interesa za ono što nam se danas zbiva.
Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da podnese izvješće.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj 21. lipnja 2022. godine prijedlog Državnog odvjetništva RH broj A-289/2022-2 od 14. lipnja 2022. godine i zahtjev Državnog odvjetništva RH Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj KIS-US-8/2022 9. lipnja 2022. godine upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Borisa Miloševića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo poticanja na zlouporabu položaja i ovlasti iz Članka 291. stavak 1. i 2., u svezi Članka 31. Kaznenog zakona. Boris Milošević zastupnik je 10. saziva Hrvatskog sabora te na temelju Članka 76. Ustava RH i Članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te bez odluke Hrvatskog sabora ne može biti pritvoren niti se može pokrenuti kazneni postupak. Bez rasprave povjerenstvo na osnovi odredbe Članka 116. Poslovnika jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Daje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv Borisa Miloševića zastupnika u Hrvatskom saboru po prijedlogu Državnog odvjetništva RH broj A-289/2022-2 od 14. lipnja 2022. godine i zahtjevu Državnog odvjetništva RH Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj KIS-US-8/2022 od 9. lipnja 2022. godine zbog postojanja osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo poticanja na zlouporabu položaja i ovlasti iz Članka 291. stavak 1. i 2. u svezi Članka 37. Kaznenog zakona. Povjerenstvo je odlučilo dati odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Borisa Miloševića po zahtjevu Državnog odvjetništva RH kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela kako bi moglo nesmetano obavljati svoju dužnost koja mu je temeljem Ustava RH dana u nadležnost.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Otvaram raspravu. Imamo prijavljeni u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani Nino Raspudić.
Kolegice i kolege, mogli smo i bez ovoga, mogli smo bez ovog dodatnog ponižavanja Hrvatskog sabora. Govorio sam o tome 29. travnja prije 62 dana. 2 mjeseca i 1 dan, 62 dana. Ako odbijemo prošli tjedan kad nije bilo sabora i dane kad sabor ne zasjeda dakle imali smo kolegu 20 radnih dana. Vidjeli smo ga možda jednom ili dva puta, ali to je sada nevažno. Zašto je ovo uopće bilo potrebno? Postavio sam pitanje u trenutku kada je dakle saznalo se da se vode istrage, da se vodi istraga protiv tada potpredsjednika vlade Miloševića. Poštujući presumpciju nevinosti nadamo se da će se pokazati jer bi to bilo loše i za hrvatsku vladu i Hrvatski sabor i hrvatsku politiku općenito da se pokaže da je kriv. Poštujemo presumpciju nevinosti i nadamo se da će gospodin Milošević pred sudom dokazati da je nevin, ali ne mora značiti da će biti tako. U trenutku kad se doznalo za istrage i kada on postaje politički teret vladi dakle to je već jedna teška sjena koja je problematična vladi, ali vidi čuda nije problematična za sabor. I tada sam govorio prije 2 mjeseca što iz toga iščitavam. Da je obraz sabora deblji od obraza vlade, da je želudac sabora jači od tankoćutne vlade, da je manja sramota za sabor imati tu u klupama osobu koju će DORH progoniti pod ovakvim optužbama nego što je to za vladu. Međutim, vladajući su mislili drugačije, vladajuća većina i politička odgovornost za ovu sramotu koju doživljavamo sada ide na njih. Dakle, 29. travnja je bivši sad već kolega zastupnik Milošević aktivirao mandat, sutra će biti bivši, a Mandatno-imunitetno povjerenstvo je razmotrilo zahtjev DORH-a za, odobrenje za vođenje kaznenog postupka dakle skidanje imuniteta 21. lipnja. I ništa evo skida se imunitet, vodit će se kazneni postupak. Ishod će biti takav kakav će biti, ali sramna epizoda u povijesti ove vladajuće većine koja ostaje zabilježena je da je njihova procjena bila da ono što je politički i moralno problematično za vladu, nije problematično za Hrvatski sabor čime su dovoljno rekli kakvo mišljenje imaju o najvišem predstavničko tijelu u Hrvatskoj, a time posredno i o hrvatskim građanima.
Ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9 i 30 izjašnjavanjem o amandmanima. Ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 17,26 SATI.
Poštovane zastupnice i zastupnici dobro jutro. Prema najavi nastavljamo sa točkom dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“, drugo čitanje, P.Z. br. 200 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obitelj, mlade i sport. Molio bih sada predstavnicu predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenog prijedloga zakona, s nama je poštovana državna tajnica Marija Pletikosa. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Zakladu „Hrvatska za djecu“ osnovala je RH 2008.g. Zakonom o Zakladi „Hrvatska za djecu“, a osnivačka prava i obveze u ime RH ostvaruje Vlada RH. Od 1. kolovoza 2015.g. na snazi je Zakon o Zakladi „Hrvatska za djecu“ kojim se uređuje način, uvjeti rada i svrha zaklade, tijela zaklade, osnovna imovina te način i izvori financiranja. Na pitanja koja nisu uređena tim zakonom primjenjuju se odredbe zakona kojim se uređuju zaklade. Konačnim prijedlogom zakona usklađuje se aktualni Zakon o Zakladi „Hrvatska za djecu“ s odredbama Zakona o zakladama koji je stupio na snagu 1. ožujka 2019.g. te je zamijenio do tada važeći zakon o zakladama i fundacijama. Analizom normativnog okvira utvrđena je potreba usklađivanja Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ s novom zakonskom regulativom. U odnosu na Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ koji je prihvaćen u HS-u Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ usklađeno je sklapanje ugovora o radu upravitelja zaklade s upravnim odborom zaklade sukladno mandatu na koji se upravitelj zaklade bira, riječ je o čl. 4. Iz izvješća o radu zaklade u 2021.g. proizlazi da je zaklada kroz dodjelu novčanih potpora fizičkim osobama, sufinanciranjem projekata i programa pravnih osoba, isplatom stipendija učenicima na redovnom školovanju i provođenjem samostalnih projekata u 2021.g. promicala dobrobit osobnih i imovinskih prava djece te osnaživala obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece čime je ostvarivala svrhu zbog koje je osnovana. Stoga se predlaže prihvaćenje Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na replike, prvi je na redu kolega Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče. Zaklada „Hrvatska za djecu“ osnovana je naravno 2008.g. kao što ste rekli i naravno i ova zaklada kao i druge moraju funkcionirati po određenim zakonskim okvirima da bi pravično obavljale funkciju za koju su osnovane. Molim vas, da li imate informacije o postupku manipulacije i iskorištavanja te u osnovi plemenite ideje u kojoj su poneki članovi zaklada i različiti manipulanti skloni radi osobne koristi i osobnih raznovrsnih interesa iskoristiti poziciju? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju i na komentaru. Naime, promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece te osnaživanje obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece su svrha Zaklade „Hrvatska za djecu“. Ova se svrha ostvaruje davanjem potpora u novcu i stvarima, podupiranjem kulturnih, obrazovnih, sportskih, rekreacijskih, vjerskih sadržaja i drugih potpora i u ni u kom slučaju se ne može reći da se na bilo koji način da se zloupotrebljava svrha zaklade, dakle riječ je o jednoj plemenitoj radnji koja se i provodi. Hvala.
Kolegice Maksimčuk izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Uvažena državna tajnice. Vi ste u vašoj raspravi, ali iz izvješća o radu zaklade za 2021.g. možemo vidjeti da je zaklada kroz dodjelu novčanih potpora financiranim projekata i programa pravnim osobama, isplatom stipendija učenicima, provođenjem samostalnih projekata promicala dobrobit djece te osnaživala obitelji čime je i ostvarila svrhu svoga postojanja. No ono što mene zanima, a to se provlačilo i kroz prethodne rasprave, zašto nema većeg broja potpora za darovitu djecu?
Izvolite odgovor.
Dakle, riječ je o sufinanciranju o novčanim potpora u sufinanciranju projekata i programa pravnih osoba i potpore kao što sam naglasila se odnose na novčane potpore fizičkim osobama, sufinanciranje projekata i programa pravnih osoba, stipendije učenicima i studentima tijekom redovitog školovanja, dakle poznato je da su korisnici zaklade da mogu biti pravne i fizičke osobe i da je zapravo zaklada je sve svoje sve zbog čega je osnovana zapravo je i ispunila svoju svrhu. Hvala.
Kolegice Marić izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice. Kad malo čovjek se hoće upoznati s radom zaklade onda ide na web stranice i mogu reći da su dosta detaljno i sva izvješća, dakle pravo na pristup informacijama mogu evo pohvaliti da mi se čini dosta transparentnom. Kad gledate ovaj u tim izvješćima onda vidite 2019., '20., '21. da zapravo prihodi i rashodi padaju, pretpostavljam da je ipak tu nešto i utjecaj pandemije obzirom na načine financiranja. Međutim ono što me interesira, sami ste rekli što zaklada zapravo financira, fizičke osobe, pravne osobe, stipendije i samostalne projekte i na stranicama piše da je do sad bilo 5 javnih poziva, zadnji je bio 2019., kako to da nije bilo kasnije dodatnih javnih poziva za pravne osobe i nekako mi se čini da ipak ti javni pozivi nisu nekako objavljeni da ih mogu svi vidjeti jel ja ne znam di ih objavljujete, da li samo na stranicama zaklade ili negdje drugdje, pa možda da ipak malo pozivi budu dostupniji svima. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Pa moguće je da, moguće je da nisu stranice dobro ažurirane, provjerit ćemo to, ali sigurno je, sigurna sam da je bilo javnih poziva i kako sam i sama članica upravnog odbora mi se redovito sastajemo i rješavamo financiranje projekata i programa pravnih osoba, pa evo u 2021.g. zaklada je financirala projekte i programe pravnih osoba, 40 programa i projekata ukupne vrijednosti oko 2,5 milijuna kuna putem javnog poziva, zatim imali su i izravne, izravne, izravno financiranje projekata i programa za 26 pravnih osoba, te su izravno sufinancirali program „Uspostava centra za usluge djeci i obiteljima u kontejnerskom naselju Sajmište u Petrinji“. Hvala.
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovana državna tajnice, pa evo kolega Kirin je zapravo postavio pitanje koje sam ja imao namjeru također postaviti, a to je eventualna zlouporaba sredstava koja su namijenjena prvenstveno dobrobiti djece, evo pa smo čuli odgovor od vas tako da ne možemo i drago mi je što ne možemo povući usporedbu, govorim iz iskustva, sa nekim drugim možda konstantnim socijalnim davanjima gdje na uštrb djece, pa često puta i roditelji ta sredstva zlonamjerno potroše u sasvim druge potrebe, a ne za dobrobit djece, a to je više na, kako sam rekao, odnosi se na neka druga socijalna davanja koja nisu jednokratne pomoći. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ma naravno rad zaklade je vrlo transparentan i osim što se redovito sastajemo, redovito kontroliramo, svaka, svaka lipa i svaka kuna se može dokazati i zaista se daje u najplemenitije svrhe, a to je za našu djecu.
Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Zaklada se između ostalog osim igrama na sreću, prihodima od igara na sreću financira i donacijama. Imajući u vidu da su u protekle 2.g. nažalost Hrvatsku pogodili brojni potresi možemo konstatirati da je nasreću bilo prisutno i puno donacija hrvatskih građana, međutim ne možemo reći da su oni prepoznali Hrvatsku zakladu za djecu kao onu instituciju koju bi trebali donirati bez obzira što je ona vezana uz državne institucije, pa bi time trebala biti sigurnija i transparentnija. Zanima me u tom smislu kako objašnjavate dramatičan pad prihoda od donacija koje su ionako bile male, 2020.g. u odnosu na 2021.g. ako pogledamo izvješće za obje godine tako je 2020.g. prihodi od donacija su iznosili 403.993 kune od ukupnih 8-9 milijuna kuna prihoda, a 2021.g. prihodi od donacija iznosili su samo 33.110 kuna, dakle niti 10% onog iznosa od prethodne godine.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Dakle i u svom pitanju ste spomenuli pandemiju i zaista je bilo, zaista je bilo jedno krizno doba, ali evo ja bi ponovila dakle zaklada se financira kao što je poznato od prihoda igara na sreću, od prihoda od imovine, od donacija i drugih prihoda u skladu sa zakonom. Što se tiče donacija, donacija je bilo puno i u naravi. Naglasila bih i pohvalila bih rad zaklade upravo kroz samostalne projekte, mogu nabrojiti velik broj samostalnih projekata „Moja maturalna večer“, „ I ja putujem“, „Upoznajmo Hrvatsku“, „Sportsko edukativni jedriličarski vikend“, Humanitarna akcija „Spojimo hrvatska srca“, Knjižnica i čitaonica Glina i veliki i veliki niz drugih akcija koje zaklada i provodi.
Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS. Poštovana državna tajnice, evo već ste dijelom i odgovorili, ali ja ću ipak u ovoj svojoj replici vas i dalje to pitati da potencirate jer to javnost sigurno zanima. Naime, jasno nam je svima zbog čega zaklada je osnovana i zbog čega postoji, dobrobit djece, pomoć njihovim, u njihovom obiteljskom socioekonomskom statusu, pomoć u školovanju. U javnosti je poznat i projekat opreme djece za novorođenčad odnosno djeci do 3.g. koje provodi UNICEF. U javnosti je poznato i uključivanje zaklade u provođenje FEAD-ovog programa pomoći u školskim kuhinjama, međutim u prethodnoj replici odgovorili ste, ali ja bih htjela da ipak što je u javnosti manje poznato i nije toliko na stranicama i u medijima prisutno to su ovi zanimljivi šaroliki programi i projekti koji su usmjereni na mlade.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice, evo dakle svrha zaklade je promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece, te osnaživanje obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece. Upravo tako zaklada i ostvaruje svoju svrhu, pa evo što se tiče sufinanciranja troškova školske prehrane djeci za djecu koja žive u siromaštvu ili su u riziku od siromaštva u školskoj godini 2020/'21 isplaćeno je ukupno 686.365 kuna za 758 djece u 34 osnovne škole. Imamo brojne projekte, evo nemamo vremena, ali naglasila bih, moja nova autoškola za čiju su provedbu isplaćeno 7000 kuna projektom je omogućeno osposobljavanje 11 korisnika ustanova socijalne skrbi za upravljanje vozilom B kategorije. Ima niz drugih, ali evo nema vremena.
Hvala vam. Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče, poštovana državna tajnice Pletikosa. Svakako podržavam ove izmjene zakona, međutim ovom prilikom rekla bih nešto o samim aktivnostima i radu Zaklade Hrvatska za djecu. Dakle, samo prošli vikend oni su organizirali 4 vrlo ozbiljne aktivnosti od kojih je jedna nogometna utakmica u Splitu gdje su sudjelovali pioniri ukrajinskog Šahtara i prijateljskog nogometnog kluba iz Zagreba Prigorja. Također ono što treba posebno pohvaliti jest suradnja hrvatskih dizajnera koji svake godine doniraju svečane haljine i odjela maturantima i maturanticama naravno za djecu iz institucija i za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi i u tom smislu mislim da treba itekako pohvaliti sve hrvatske dizajnere koji time pokazuju veliku solidarnost i svoje veliko srce među kojima je i Ivan Friščić i Ivica Skoko i gospođa Matija Vujica.
Kolegice Burić hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Evo ja bih se nadovezala. Dakle, osim ovih brojnih aktivnosti i akcija koje zaklada provodi također provode i aktivnosti upoznajmo Hrvatsku organizaciju edukativnog vikenda u nacionalnim parkovima ili parkovima prirode za čiju je provedbu isplaćeno 15000 kuna za pokriće troškova prijevoza, zatim organizaciju ljetovanja za djecu slabijeg imovinskog stanja pod nazivom „I ja putujem“, „Moja maturalna večer“, modna revija koja je održana 15. travnja ove godine. Brojne su, zaista su brojne aktivnosti, teško ih je sve nabrojiti. Hvala.
Sada će replicirati kolegica Ban-Vlahek, izvolite.
Poštovana državna tajnice svakako pohvaljujem rad zaklade, međutim ono što mene zanima kako informirati, bolje informirati građane da se mogu javiti zakladi da uopće ona postoji. Jer u razgovoru sa istima stekla sam dojam da oni čak niti ne znaju da postoji ta zaklada i da u biti ta zaklada je namijenjena i za građane ne samo, odnosno za fizičke osobe ne samo za pravne osobe, tako da evo molim odgovor kako ih bolje informirati da bi ti ljudi se uopće mogli obratiti zakladi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Poštovana zastupnice zaklada je izuzetno vidljiva na svim društvenim mrežama, vrlo često gostuju u emisijama ne znam Hrvatske televizije. Zaista su vidljivi. Mislim evo mene to malo čudi, ali sigurna sam da će se zaklada i djelatnici potruditi da to bude još vidljivije. Evo što reći. Hvala.
Hvala. Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana državna tajnice. Ja smatram da je još jednom potrebno naglasiti da je zapravo osnovna svrha zaklade prije svega promicanje dobrobiti djece i osnaživanje obitelji u situacijama različitih bilo socijalnih, bilo zdravstvenih, bilo odgojnih, bilo obrazovnih potreba djece i važno je istaknuti da potpore zaklade idu na različite strane. Prije svega idu fizičkim osobama, zatim idu na sufinanciranje različitih projekata pravnih osoba, na stipendije djece u obiteljima koje su socijalno ugrožene ali i kao što ste rekli i vi i velik broj kolega do sad kroz samostalne projekte zaklade. Ja smatram da je jedan od važnih i samostalnih projekata zaklade sufinanciranje troškova prehrane školske za djecu koja žive u siromaštvu i mislim da je ovdje potrebno još dodatno naglasiti da se radi o onim školama koje nisu obuhvaćene projektom školske prehrane za koja se sredstva osiguravaju iz Fonda EU i potrebno je naglasiti da je to u prošloj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] godini bio iznos od gotovo 690 milijuna kuna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa kolegice Bedeković. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Ministarstvo je uključeno u osiguravanje školske prehrane za djecu u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, a još od 2015. godine od školske godine šesnaeste, sedamnaeste u navedenu svrhu koriste se sredstva FEAD-a. Do sada je kroz 6 provedenih poziva u okviru FEAD-a osigurano 147 milijuna kuna za više od 30 000 djece u oko 500 škola. Također bih naglasila da je i preko, u tijeku provedba sedmog natječaja osiguravanje školske prehrane za djecu u riziku od siromaštva za školsku godinu 2022./2023. u okviru kojeg je potpisano prvih 17 ugovora u vrijednosti od više od 14 milijuna kuna. Preko zaklade dobivaju potporu upravo ona djeca iz onih županija koje ne spadaju u ovu skupinu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovana državna tajnice. Rad Zaklade „Hrvatska za djecu“ je vrlo važan jer zapravo nadopunjava sve ono što rade ustanove socijalne skrbi, udruge i druge organizacije. Prvenstveno se bavi djecom sa teškoćama, djecom u riziku od siromaštva, djecom koja su smještena u udomiteljsku obitelj koje izlaze iz sustava socijalne skrbi. Moramo napomenuti da u Hrvatskoj 20% djece živi u riziku od siromaštva ili socijalne uključenosti što utječe na njihovu dobrobit i ostvarenja prava sukladno Konvenciji o pravima djece. S obzirom na povećanje troškova usluga i svih drugih cijena što se tiče pomagala, što se tiče svih drugih potrepština za djecu sa poteškoćama koliko možete utjecati da se promijene cenzusi za ostvarenje određenih prava u sustavu, radu zaklade budući da su se kod izmjene dogodile u sustavu odnosno u Zakonu o socijalnoj skrbi što se tiče osobne invalidnine, pa da li se takva analogija može primijeniti i na rad zaklade i pravilnika.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Evo ja bih spomenula da je u 2021. godini zaklada dodijelila 691 novčanu potporu fizičkim osobama u ukupnom iznosu od nešto više od tri milijuna kuna i to potpore u slučaju višestrukog poroda u ukupnom iznosu od 450 000 kuna, novčane potpore za svako udomljeno dijete do 3 godine, zatim novčane potpore za bolesnu djecu, djecu oštećenja zdravlja i djecu s teškoćama u razvoju. Dodijelili su potpore za darovitu djecu, za djecu u sustavu obrazovanja u ukupnom iznosu od 763 tisuće kuna, novčane potpore za tekuće životne potrebe djece, novčane potpore za djecu koja izlazi iz sustava skrbi, kao i novčane potpore za obitelj i ekonomski pogođene epidemijom bolesti, dakle evo očito je koliko je široka lepeza potpora koja se dodjeljuju i Zaklada će u svakom slučaju dalje nastojati [[Upadica: Hvala vam.]] proširiti krug korisnika.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana državna tajnice, i sami ste spomenuli kako Zaklada provodi različite projekte i dodjeljuje potpore, a sve u cilju poboljšanja kvalitete života djece pa tako Zaklada, i to ste spomenuli, dodjeljuje stipendije učenicima na redovitom srednjoškolskom obrazovanju. Imate li možda podatak, znate li da li među tim učenicima ima i učenika sa teškoćama u razvoju, odnosno zanima me da li se oni uopće javljaju na natječaje Zaklade za stipendije? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju poštovana zastupnice. Naravno da se i djeca sa teškoćama javljaju na sve natječaje koje su, koje Zaklada provodi. Ovaj trenutak, točan broj, točan broj nemam, međutim, znam da se u svakom slučaju, da su jednako zastupljena djeca sa teškoćama, kao i sva ostala djeca, tako da je to u svakom slučaju vrlo pozitivno, evo, samo bih naglasila, u 2021. g. Zaklada je isplatila stipendije učenicima na redovnom srednjoškolskom obrazovanju u iznosu od 397 500. Hvala.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovana državna tajnice, evo volio bih čuti neke podatke vezano uz Zakladu, mislim da ste to zapravo trebali reći možda i u vašem prvom obraćanju, a to je informacije o proračunu Zaklada, koliki je proračun godišnji, koliko ima zaposlenika i kakva mu je struktura financiranja, koliko to ide zapravo iz državnog proračuna odnosno igara na sreću, koliki je uopće proračun i kakva je struktura financiranja i broj zaposlenika.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju poštovani zastupniče. Evo Zaklada se financira od prihoda igara na sreću, od prihoda od imovine, od donacija i drugih prihoda u skladu sa zakonom. Ostvaruju se od popratnih aktivnosti, kao npr. organiziranje dobrotvornih priredbi, izrada i prodaja tiskovina, amblema, značaka i sličnih aktivnosti. Donacije su i u naravi, kao npr. za haljine za maturalnu večer. Što se tiče sredstava, godišnji je proračun 8,5 milijuna kuna. Zaposleno je 8 djelatnika u Zakladi. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice. Dakle riječ je o jednoj Zakladi za koju svi cijenimo, a to vidite iz ovih replika da je izuzetno važno i izuzetno bitna i voljeli bi da bude još važnija, još bitnija i još uspješnija, pogotovo u ovom dijelu donacija pa je moje pitanje za vas vrlo jednostavno. Dakle ono što je važno, bilo bi važno da se u javnosti ipak nešto više zna o toj Zakladi. Da javnost bude više upoznata. Da li ste vi u Ministarstvu razmišljali o tome da u principu radite, ja ne mislim propagandu, ali više obavještavanje javnosti o Zakladi, o tome koji su bili njeni uspjesi jer iz jednostavnog razloga, na taj način bi mogli skupiti i više donacija. Mi imamo prilike i vidjeti i u javnom prostoru da, i normalno je da ministarstva govore o različitim projektima. Meni se čini da je ovaj jedan projekt za državu izuzetno važan, da je izuzetno važan kad je riječ i o djeci dakle svi se u djecu kunemo, ali mislim da trebalo bi voditi računa da bude javnost više upoznata s tim pa me zanima vaš odgovor. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice na pitanju. Evo, kao što sam i ranije spomenula, vidljivost Zaklade je izuzetno dobra. Spominjem, spomenula sam da su dakle svi događaji koje Zaklada organizira izuzetno su vidljivi, naravno, uvijek se može raditi na poboljšanju i svakako ćemo i raditi na poboljšanju vidljivosti, ali kao što sam spomenula, na, svi mediji prenose i zaista je evo, meni je malo iznenađujuće da niste s tim, da to nije, da vam se čini da to nije toliko vidljivo, ali svakako ćemo poraditi na tome i hvala.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, evo, podržavam rad Zaklade i sve ono što čini djecu boljim u zajednici jer znamo kad su krize, a mi živimo danas u globalnoj svjetskoj krizi da obično stradaju djeca i onda da trebamo učiniti sve da se to ne dogodi. Moje je pitanje vama kako zapravo ovaj, napraviti iskorak u psihološkoj pomoći, s obzirom da mi danas evo, imamo kraj školske godine, imamo učenike koji imaju sve izvrsne ocjene, a ne mogu se upisati u srednju školu. Dakle, moramo, moramo napraviti sve da pomognemo djeci da prebrode ovaj period ili da iznađemo neka druga rješenja da se ne dođe do ovakve situacije koja je praktički ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju i na prijedlogu poštovani zastupniče. Evo, naglasila bih da Zaklada upravo kroz svoje samostalne projekte nastoji djecu potaknuti, odnosno da ih, da nemaju te traume koje spominjete, a svjedoci smo svakodnevno da je sve više djece istraumatizirano, pa evo kroz projekt Moja maturalna večer, kroz projekt I ja putujem je recimo omogućeno ljetovanje za 11 obitelji sa 36 djece, Upoznajmo Hrvatsku organizacija edukativnog vikenda u nacionalnim parkovima ili parkovima prirode za čiju je provedbu isplaćeno 15.000 kuna za pokriće troškova prijevoza. Sportsko edukativni jedriličarski vikend, humanitarna akcija Spojimo hrvatska srca, zaista se puno aktivnosti, to je naravno i to je doprinos tome da djeca ne budu istraumatizirana … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
I zadnja replika, kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovana državna tajnice, u vašem obrazloženju stoji da ste u 2021. godini dali i isplatili 691 novčanu potporu fizičkim osobama, obiteljima i to je vrijednost preko 3 milijuna kuna. Dakle, jako je važno to napomenuti u ovim posebnim izazovnim vremenima kada su sve teže se obitelji i djeca mogu nositi sa potrebama i zahtjevima. Dakle, evo i tu se vidi koliko se doprinosi, koliko je zaklada važna i koliko su aktivnosti vaše u tome jako, jako značajne.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice na ovom komentaru. Evo ja bih dodala da je u 2021. kao što ste rekli dodijeljena 691 novčana potpora od toga 112 novčanih potpora u slučaju višestrukog poroda u ukupnom iznosu od 450.000 kuna, 36 novčanih potpora za svako udomljeno dijete do 3 godine, 67 novčanih potpora za bolesnu djecu, djecu oštećenog zdravlja i djecu s teškoćama u razvoju, 5 novčanih potpora za darovitu djecu, 222 novčane potpore za djecu u sustavu obrazovanja, 144 novčane potpore za tekuće životne potrebe djece, 4 novčane potpore za djecu koja izlaze iz sustava skrbi te 101 novčana potpora za obitelji ekonomski pogođene epidemijom bolesti Covid-19. Hvala.
Hvala državnoj tajnici, došli smo do kraja replika pa možete se molim vas vratiti na svoje mjesto [[Upadica: Hvala.]] Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram onda raspravu. Prva na redu je u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
U opskurne interese da ne kažem da graniči s bizarnim nekih pojedinaca pa tako i mene eto spada komparativno proučavanje izvješća rada pojedinih institucija različitih godina. Zašto to nazivam opskurnim, a da graniči s bizarnim? Zato što se iz navedenog izvješća može zaključiti da ono nije namijenjeno takvom komparativnom proučavanju. Odakle proizlazi ta moja teza? Ako usporedite izvješće 2020. godine s onim izvješćem koje nam je pruženo za 2021. godinu pa da pođete možda od njegovog najvažnijeg dijela, a to je zaključak primijetit ćete da je zaključak identičan. A sada ću vam pročitati najvažnije dijelove koje želim povezati s pitanjem koje sam ovdje postavila koje je jedno od ključnih pitanja donacija i prihoda koje se odnose na mogućnost rada i djelovanja zaklade jednako kao i na ono što smo ovdje mogli čuti o samom radu zaklade. Primjerice u navedenom zaključku u 2020. godini piše slijedeće. Samostalni projekti zaklade bili su medijski izvrsno popraćeni čime smo osigurali veću vizibilnost zakladu, veću dakle veću u odnosu na prethodno razdoblje kako drugačije da to čovjek shvati. Postali smo prepoznatljivi kao institucija, dakle prije očito nismo bili, prvenstveno obiteljima koje znaju da kod nas uvijek mogu pronaći utočište i rješenje barem za dio svojih problema. Također nam je bilo važno informirati javnost o aktivnostima koje kao zaklada Vlade RH provodimo. Dakle, vidimo nekakav napredak u odnosu valjda na 2019. godinu. Idemo na 2021. godinu. U zaključku piše slijedeće. Samostalni projekti zaklade bili su medijski izvrsno popraćeni čime smo osigurali veću vizibilnost zaklade, postali smo prepoznatljivi kao institucija prvenstveno obiteljima koje znaju da kod nas uvijek mogu pronaći utočište i rješenje berem za dio svojih problema. Također je bilo važno informirati javnost o aktivnostima koje kao zaklada Vlade RH provodimo. Neću vam čitati sve pasose, pročitala sam samo jedan, ali svi su u zaključku identični do jednog malog dodatka, a taj dodatak je slijedeći. Zaključno, ovog govorim iz izvješća u 2021. godini zaklada ima veliki potencijal za daljnji razvoj, a rezultati rada u 2021. godini ukazuju na potrebu osiguranja kontinuiranog priljeva sredstava od dijela prihoda od igara na sreću kao dosada. To piše i u 2020. godini. I sad ide jedina razlika u 3 kartice teksta otprilike zaključka u odnosu na 2020. godinu gdje kaže, ali u povećanom iznosu odnosno postotku. Dakle, trebamo više novaca od igara na sreću. Ostatak zaključka koji zvuči kao nekakav napredak, veća vizibilnost, veća prepoznatljivost rada itd., su puke floskule jer je prepisan od prethodne godine. Tako s tim izvješćima ako ona nama ovdje trebaju služiti kao potpora osiguravanju kvalitetnog zakonskog okvira ne mogu biti dopustiva jer se svode na floskule. U instituciji koja ima 8 zaposlenih, koja se bavi tako važnom djelatnosti, koja je od općeg interesa i brine za djecu sigurno je da može puno, puno bolje. Kada govorimo o tome da sada treba povećani iznos odnosno postotak od igara na sreću osnovno pitanje koje se nama postavlja kao saborskim zastupnicima je zašto i u kojem omjeru? A sada ću se vratiti na svoje pitanje na koje nisam dobila adekvatan odgovor. Jedan od načina na koji se zaklada financira je putem donacija. Dakle, ona ima mogućnost, a vjerujem i realan potencijal s obzirom na važnost uloge koju obnaša u društvu da se samostalno financira. Znači osim igara na sreću koje bi mogle biti i u manjem opsegu i ono što bi mi ovdje pohvalili je trend pada tog tipa donacija koje se možda mogu iskoristiti za neke institucije gdje je teže pribaviti sredstva, a rasta donacija koje dolaze od drugih fizičkih osoba. Međutim, situacija je potpuno obrnuta u 2020.g. mi govorimo o 403.993 kune donacija, dakle nešto malo manje od pola milijuna kuna donacija što je i dalje malo u odnosu na opće prihode zaklade koji su između osam i devet milijuna u 2020. i u 2021.g. Međutim, u 2021.g. mi govorimo o samo 33.000 kuna i 110 donacija, dakle niti 10% prethodnog iznosa. Što se dogodilo? Je li to ičija odgovornost? Zašto imamo tako malo donacija u vrijeme kada primjerice zaključno sa 19.3.2021.g. jedna nevladina organizacija kao što je Zaklada „Solidarna“ ima prihode od donacija s obzirom na tešku situaciju u kojoj se našla RH 13 milijuna 691 tisuća 296 kuna, dakle 13 milijuna nevladina organizacija za koju budimo iskreni nitko ne može znat koliko će transparentno poslovati jer nema garancije, a jedna vladina organizacija koja treba osigurati transparentnost i za koju bi trebali svi znati gdje novci idu ima 33.000 kuna donacija. Pa očito postoji neki problem u pribavljanju sredstava i ovdje bi trebali vidjeti gdje se on nalazi i što možemo učiniti da dobijemo više donacija. Ove donacije su bile izrazito velike u ovom razdoblju, naravno zato što je riječ o potresom pogođenim područja i zaklada za djecu bavila se i potresom pogođenim područjima, tako je Petrinji izravno donirala veliki broj veliku količinu sredstava, ali nije uspjela prikupiti adekvatan iznos donacija što znači da ljudi nisu prepoznali fizičke ni pravne osobe nisu prepoznale ovu zakladu kao onu instituciju gdje mogu donirati sigurno svoja sredstva ili koja će ih iskoristiti na najbolji mogući način i to treba jasno reći. Druga stvar o kojoj ovdje vrijedi govoriti, kada govorimo o tom izravnom sufinanciranju projekata i programa pravnih osoba i to se zove onih osoba koje imaju isključivo nadležnost u nekom području, nisam sigurna na koji način se to može definirati da bude potpuno transparentno, ali ovo što govorimo o Petrinji gdje su se omogućila donacija odnosno nabava četiri kontejnera, tko je odlučio da baš tamo, po kojim kriterijima i je li bilo drugih zainteresiranih, jer pazite mi ovdje govorimo o izravnoj donaciji 350.000 kuna. To su velika sredstva i trebaju postojati kriteriji i treba postojati transparentno objavljen popis ljudi koji su mogli dobiti izravnu donaciju. A što to znači? Naravno da svi podržavamo da Petrinja dobije novce i svjesni smo kolika je tamo kriza nastala uzrokovana potresom naravno i panedmijom koja je pratila potres, međutim u budućnosti, a i ranije s obzirom na izravne donacije i one koje su manje od 5.000 kuna za fizičke osobe to može biti samo iskaz nečije dobre, ali iskaz nečije političke volje, a mi ne bismo smjeli dozvoliti da u radu ovakvih zaklada bude mogućnost interpretacije, znači pravila nas trebaju jasno voditi. Nadalje, što se tiče samog rada zaklade, postoji još nekoliko pitanja na koje bi bilo dobro dobiti odgovor. Ako zaklada djeluje u ime Vlade RH i predstavlja učinkovitu platformu u svakodnevnom poboljšavanju uvjeta rasta i razvoja djece, zašto onda ta ista zaklada financira projekte javnih ustanova i tijela državne uprave itd.? Znači država financira samu sebe kroz zakladu. Kakve to logike ima? To je pretakanje neću iz šupljega u prazno, ali iz države u državu. Dakle jasno je da bi bilo logično ako već osniva samostalnu instituciju da ona služi za ove druge organizacije koje nisu vezane uz samu državu jer država može i bez zaklade sama financirati svoje djelatnosti. Ono što je zanimljivo je jako mali iznos novčanih potpora za darovitu djecu. U 2020.g. tri potpore, a u 2021. pet potpora. Zašto toliko malo? Je li toliko malo darovite djece zainteresirano? Da li se to područje ne razvija dovoljno i po kojim kriterijima? Ja bih to recimo voljela znati. I ono što nam se možda čini i najvažnijim, jednim od najvažnijih stupova rada zaklade, a gdje je također primjećuje se smanjeni pad donacija za rad je upravo ono najosjetljivije područje, a to je školska prehrana djece koja nemaju mogućnosti priuštiti si obrok. U 2020.g. mi govorimo o milijunu 254 tisuće 580 kuna koji su dani za tu svrhu, a u 2021. o gotovo duplo manjem iznosu o 686 tisuća 366 kuna. Jesu li pronađeni alternativni izvori za subvencioniranje prehrane djece koja si ne mogu priuštiti ili iz nekog drugog razloga smanjen iznos za tu svrhu? To bi svakako voljela znati budući da se radi o nečemu što je sigurno područje od najvećeg interesa jer prije svega djeca moraju jesti, a onda možemo govoriti o daljnjem razvoju njihovih potencijala. Zaključno želim reći da ovo nije isključivo kritika rada zaklade, zaklada ima mnogo kvalitetnih projekata od omogućavanja polaganja vozačkog ispita, maturalnih večera itd., međutim očito je da u nekim područjima može puno bolje i ne bismo ovdje [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] trebali zatvarati oči pred time i izvješće ne bi nikako smjela biti floskula.
Druga rasprava Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Ajmo se samo na trenutak vratiti na ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zakladi „Hrvatska za djecu“, dakle evo čisto tehnički nemamo tu puno što govoriti sve skupa je na nekih 12-ak stranica. Zašto ovo sve skupa donosimo? Jer je 1. ožujka 2019. stupio na snagu Zakon o zakladama, pa evo sad nakon tri i nešto godina mi to sve skupa usklađujemo. U odnosu na prvo čitanje dodan je još jedan članak tako da je umjesto devet sada deset i prema ovom čl. 4. upravitelj zaklade će se birati na određeno, a ne na neodređeno. Sad što se tiče same zaklade, već sam rekla u replici govorila sam i prošli puta u raspravi, kad idete malo se informirati uopće o samoj Zakladi, idete na stranice Zaklade i mogu reći da evo, ima dosta tamo podataka, možete vidjeti čime se Zaklada bavi, koja joj je misija, na koji način djeluju, koje potpore daju i ovaj, sva su godišnja izvješća, izvješća revizora, itd., pa velim evo, čini mi se da je to dosta vidljivo i transparentno, ali kao što sam rekla i u replici, a i sama je državna tajnica rekla da ipak te stranice treba ažurirati obzirom da konkretno, recimo za ove javne pozive, imate informaciju da je zadnji javni poziv bio 2019., sad je 2022. pa pretpostavljam da ipak uz tih 5 poziva bilo dodatnih poziva jer kako bi se drugačije i pravne osobe javljale na same natječaje. Također, sam i prošli puta govorila i sad smo evo više nas govorili, premalo ljudi znaju, znači jest da se zna da postoji Zaklada, itd., ali nekako i pravne osobe i fizičke osobe su možda premalo informirane kada idu natječaji, kada idu javni pozivi. Ja sam evo, recimo, konkretno, kako sam vijećnica u županijskoj skupštini, kažem našima u Međimurskoj županiji da prate te natječaje da li se uopće javljaju pa je ono bilo aha dobro, pa niti ne znamo praktički, ne, tako da niti pravne osobe nisu dovoljno informirane. Sad, evo, koliko sam gledala, 2021. samo jedna je naša Udruga slijepih Međimurske županije se prijavila na konkretno sufinanciranje projekata, tako da što se tiče same jače ovaj, te medijske vidljivosti i dostupnijih ovih, obavještavanja o natječajima, to evo vas stvarno svi skupa molimo da bi se ljudi mogli malo bolje informirati. Što se tiče same Zaklade, ona djeluje u ime Vlade RH, samostalno i s partnerima, tako kažu, kako bi prepoznali, aktivno podržali i kontinuirani promovirali prava i prilike djece na njihov individualni razvoj i kako bi doprinijeli ostvarivanju izvrsnosti i napretka u njihovom životu. I sad kaže da je misija Zaklade povećanje nataliteta, ovo sve čitam zato da i naša javnost malo to sve skupa se informira, dakle povećanje nataliteta, promicanje obiteljskih vrijednosti, osnaživanje obitelji s većim brojem djece i djece iz tih obitelji, obitelji u rijetko naseljenim i prometno izoliranim područjima i djeci iz tih obitelji, obitelji samohranih roditelja i djece iz tih obitelji, trudnica, rodilja, majki, djece izloženoj zdravstvenim rizicima i rizicima odgojne, obrazovne, socijalne i kulturne isključenosti, djece bez roditelja i djece bez roditeljske skrbi. Nadalje kažu da je navedena svrha se ostvaruje kroz potpore u novcu, stvarima i korištenju kulturnih, obrazovnih, športskih, rekreacijskih i sličnih sadržaja, kao i drugih oblika potpora utvrđenih općim aktima Zaklade. Evo, tako stoji kad se malo informirate što na Facebooku, što na samim web stranicama Zaklade. I sad onda idete malo gledate kakvi su prihodi i rashodi, 2019. normalno, i prihodi i rashodi su bili veći, prihodi 9 i 400 milijuna kuna, rashodi 10 milijuna kuna, pa onda 2020. prihodi 8 787 000, rashodi 8 milijuna 484, i onda još nešto manje u 2021., 8 715 000, rashodi 9 milijuna 372 milijuna kuna, kako se financira Zaklada? Čuli smo već, od prihoda od igara na sreću, dakle kakti prihodi po posebnim propisima, prihodi od imovine, prihodi od donacija i ostali prihodi i sad, već je evo i kolegica istaknula, sami prihodi od donacija su zaista pali 2020. imate 403 993 kune, a sad 2021. 33 tisuće kuna, pa onda bi bilo dobro da, ako nam je stvarno misija Zaklade da pomažemo djeci i obiteljima, da onda se ipak nekakav poziv pošalje da se te donacije ipak malo povećaju. Koje projekte financira Zaklada? Dakle financira same fizičke osobe, pravne osobe, daje stipendije i financira i samostalne projekte i onda 2021. za fizičke osobe je bilo 3 milijuna kuna, za pravne osobe 40 projekata, s tim da je bilo 77 prijava, znači da neki nisu niti prihvaćeni, je l' tak, znači neki kriteriji postoje pa možda da ako ćete imati prilike da nam kažete ili bar da se na stranicama Zaklade kaže koji su kriteriji i na koji način se biraju projekti jer praktički polovica projekata skoro nije prihvaćena. Dakle za pravne osobe 2 497 000, stipendija je bilo 100, 5 tisuća kuna svaka, znači 500 tisuća kuna, i malo sam gledala, tu je bilo praktički do sad 4 revizije liste, rang liste za stipendije, neki ovaj su, koliko sam vidjela, odustali, pa evo, čisto me interesira koji su zapravo razlozi i na koji način se određuje kome će ići stipendije jer je šifrirano sve, normalno, ne možete vidjeti ime i prezime, je li? Za školsku prehranu je za ovu godinu znatno manje, 686 365 kuna i sufinanciran je, direktno sufinanciranje projekta za 26 pravnih osoba, 124 951 kuna i to je zapravo malo po toj jednoj pravnoj osobi, ispadne vam, ono, niti 5 tisuća kuna, ali ajde, bolje išta nego ništa tako da u svakom slučaju, što više donacija i što više prihoda da bi se moglo pomoći onima kojima je to stvarno potrebno. Što se tiče samih fizičkih osoba, kaže se da, je li, nudi izbor Zaklada, čak 26 potpora, za fizičke osobe i onda 2021. je tu pokazano, je li, 3 milijuna kuna za višestruke porode, za udomljenu djecu, za bolesnu djecu, za darovitu djecu svega 5. Znači iznos je prosječni 8 milijuna .../nerazumljivo/... 8 tisuća 799 kuna, to je malo, mislim da svi znamo da ima više darovite djece i to bi zaista trebalo malo više potpomoći darovitu djecu, za sustav obrazovanja, za tekuće životne potrebe, za djecu izvan sustava skrbi i za Covid-19, tako da, velim, što se tiče samih i fizičkih osoba i pravnih osoba to svakako podržavamo da bude što više pomoći. Kako bi se ostvarilo pravo na potporu fizičke osobe moraju zakladi podnijeti zahtjev za dodjelu potpore i mislim da tamo na stranicama i imaju ovaj, ima mogućnost prijave, međutim kažem pitanje je koliko uopće svi skupa znaju, neki koji prate stranice naravno da će znati kada idu ovaj prijave i za natječaj i za stipendije, ali neko ko niti nema kompjuter nije, nije to sve skupa dovoljno medijski, medijska informacija nije dovoljno jaka. Ja ne znam da li to idete onda preko nekih ne znam centara za socijalnu skrb ili na koji način informirate osim preko stranica zaklade, to ako ćete imati prilike, pa ćete nam odgovoriti, ali u svakom slučaju ljudi bi to malo više trebali znati. Isto tako što se tiče pravnih osoba, dakle pozivi idu putem javnog natječaja odnosno javnog poziva za podnošenje prijave jedanputa godišnje i na ovaj način se dakle financiraju oni projekti i programi koji su usmjereni na dobrobit djece i mladih. Također izravno sufinanciranje projekata i sad ko se od pravnih osoba može prijaviti, to je isto dobro da kažemo, pa evo možda će neko čuti, pa se drugi puta prijaviti, dakle organizacije civilnog društva, znači udruge, zaklade, fondacije, privatne ustanove, vjerske zajednice, pravne osobe katoličke crkve koji promiču obiteljske vrijednosti osnaživanja obitelji, pravne osobe osnovane za obavljanje kulturnih, obrazovnih, sportskih, rekreacijskih, vjerskih i sličnih djelatnosti, javne ustanove, tijela državne uprave, tijela JLS i područje regionalne samouprave, zato sam ja velim i to i na našoj županijskom skupštini rekla jer očito velim nedovoljna je informiranosti i samih pravnih osoba. Tako da u svakom slučaju naravno podržavamo rad zaklade, podržavamo da se to sve skupa zakonski uskladi i dobro je naravno da bude ipak na određeni rok upravitelj zaklade, ali kažem pozivam na što veću transparentnost i što veću informiranost ljudi da bi se mogli javljati na te potpore, hvala.
Idemo na 3. raspravu, u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovana kolegica Šimunić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ koji je HS dostavila Vlada RH aktom od 3. lipnja 2022.. Ovim izmjenama usklađuje se aktualni zakon s odredbama Zakona o zakladama koji je stupio na snagu 1. ožujka 2019., usklađivanje nije sporno i potrebno je, ali se nameće pitanje postoji li i koji opravdani razlog da to potrebno usklađivanje nije ostvareno već ranije neposredno nakon donošenja zakonskih propisa već se to čini danas sa odmakom od više od 3.g.. Zaklada „Hrvatska za djecu“ neprofitna je organizacija koju je 2008. osnovala RH, dok osnivačka prava i obveze u njezino ime ostvaruje Vlada RH. Zakladom upravlja Upravni odbor zaklade kojeg imenuje vlada na prijedlog ministarstava i radnih tijela HS. Mandat članova Upravnog odbora zaklade traje 4.g. s pravom ponovnog izbora. Upravni odbor zaklade na temelju javnog natječaja imenuje upravitelja zaklade koji zastupa i vodi poslove zaklade, a time i surađuje s pravnim osobama iz privatnog sektora radi mogućnosti financiranja zaklade putem donacija. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u tekstu konačnog prijedloga zakona u čl. 4. dodana je izmjena čl. 10. st. 6. Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ kojom je sklapanje ugovora o radu osobe imenovane za upravitelja zaklade na neodređeno vrijeme zamijenjeno u određeno vrijeme budući se radi o radnom mjestu vezanom uz mandat. Zakonom o Zakladi „Hrvatska za djecu“ uređuju se načini i uvjeti rada Zaklade „Hrvatska za djecu“, osnovna imovina, te način i izvori financiranja. Rad zaklade je javan. Zaklada je obvezna javnosti i sredstvima javnog priopćavanja davati informacije o obavljanju poslova iz svoje djelatnosti. Rad zaklade primarno se financira iz prihoda koje država ostvari od igara na sreću, te prihoda od imovine, donacija i drugih prihoda. Prema podacima za 2021. ukupni prihodi kojima je zaklada upravljala iznosili su 8 milijuna 715 tisuća kuna. Prihodi zaklade se odlukama Upravnog odbora zaklade raspoređuju za zakladne svrhe u skladu s financijskim planom, godišnjim planom rada i općim aktima zaklade. Financijska godina zaklade počinje 1. siječnja, a završava 31. prosinca, a Upravni odbor zaklade obvezan je do 30. travnja tekuće godine dostaviti Vladi RH izvješće o radu zaklade za proteklu godinu. Prema posljednjem izvješću ukupni prihodi kojima je zaklada raspolagala u 2021. iznosili su oko 8 milijuna 715 tisuća kuna od čega se najveći dio iznosi na prihode po posebnim propisima u iznosu od 8 milijuna 358 tisuća kuna, dok su prihodi od donacija u novcu svega 33 tisuće kuna, te ostali prihodi po osnovi povrata neutrošenih potpora i prihoda od medijskih pokroviteljstava i sponzorstava u iznosu 323 tisuće 880 kuna. Ukupni rashodi bili su oko 9 milijuna i 400 tisuća kuna od čega proizlazi 2 milijuna troškova za rashode za zaposlene i materijalne rashode, dok su u dijelu donacija rashodi bili raspodijeljeni na novčane potpore za fizičke osobe u najvećem dijelu u iznosu od oko 3 milijuna i 300 tisuća kuna. Zaklada „Hrvatska za djecu“ dodjeljuje novčane potpore fizičkim osobama odnosno obiteljima u potrebi u skladu s važećim Pravilnikom o vrstama, uvjetima i postupku za dodjelu potpora. Odabir vrste potpore ovisi prije svega o potrebama djeteta radi kojih se zakladi podnosi zahtjev za dodjelu potpore. Takvih potpora je tokom 2021.g. bilo 691, donesene temeljem odluka Upravnog odbora u ukupnom iznosu od oko 3 milijuna kuna i to 112 novčanih potpora za višestruki porod s prosječnim iznosom potpore oko 4 tisuće kuna, za svako udomljeno dijete starosti do 3.g. 36 potpora prosječnog iznosa oko 3 tisuće 800 kuna, 67 potpora za bolesnu djecu što je 27 potpora za bolesnu djecu, svega 5 potpora za darovitu djecu s prosječnim iznosom oko 8.800 kuna. 22, 222 potpore za djecu u sustavu obrazovanja prosječnog iznosa 3.400 kuna, 144 potpore za tekuće životne potrebe djece prosječnog iznosa također oko 4.400 kuna. Za djecu koja izlaze iz sustava socijalne skrbi svega 4 potpore s prosječnim iznosom potpore oko 12.500 kuna. I 101 novčana potpora za obitelji ekonomski pogođene epidemijom bolesti Covid-19. Zaklada „Hrvatska za djecu“ dodjeljuje i novčane potpore odnosno stipendije učenicima i studentima tijekom njihovog redovitog školovanja. Prema podacima za 2021. zaključeno je 100 ugovora o dodjeli stipendija pri čemu je iznos pojedinačne stipendije iznosio 5.000 kuna. Zaklada „Hrvatska za djecu“ sufinancira projekte i programe pravnih osoba putem javnog natječaja ili javnog poziva za podnošenje prijava koje se raspisuju temeljem prethodne odluke upravnog odbora zaklade u pravilu jedanput godišnje. Na ovaj način dodjeljuju se novčane potpore za one projekte i programe koji su usmjereni za dobrobit djece i mladih te podršku istima kroz različite sadržaje koji su od vitalne važnosti za njihov rast i razvoj. Tijekom 2021. tako je sufinancirano 40, 40-ak takvih projekata ukupnog iznosa oko 2,5 milijuna kuna. Podršku zaslužuju i svi samostalni projekti zaklade kao što je Projekt Sufinanciranje troškova školske prehrane za djecu koja žive u siromaštvu ili su u riziku od siromaštva u školskoj godini 2020/21 u iznosu od 686.000 kuna. projekt Moja nova škola autoškola za 11 sadašnjih ili bivših korisnika institucija koje skrbe o djeci bez odgovarajuće skrbi za upravljanje vozilom B kategorije, te projekt Moja maturalna večer u kojem je sudjelovalo 15 djevojaka i 10 mladića iz područja cijele RH. Projekt I ja putujem omogućio je ljetovanje za 11 obitelji sa 36 djece u 2021., a uspješno se provodi od 2018. Projekt Upoznajmo Hrvatsku uključuje 5 obitelji s 23 djece. Tu su još samostalni projekti zaklade, sportsko rekreativni jedriličarski vikend, humanitarna akcija Spojimo hrvatska srca te knjižnica i čitaonica Glina pomoć djeci s područja stradalog u potresu. Zaklada ima velike mogućnosti za daljnji razvoj, a rezultati rada u 2021. ukazuju na potrebu osiguranja kontinuiranog priljeva sredstava iz dijela prihoda od igara na sreću. Također potrebno je uložiti veći napor u nastojanju da se između, iznađu i drugi izvori financiranja što je bilo posebno naglašeno i istaknuto u raspravi u prvotnom prijedlogu zakona kako bi zaklada ubuduće proširila svoju djelatnost. O tome treba zasigurno voditi još više računa te ovim putem naglašavam i ističem važnost potrebe povećanja financiranja zaklada putem donacija. Svakako bih naglasila i transparentnost što znači rad na javnoj dostupnosti informacija kako bi se izbjeglo da se neke od najpotrebitije djece budu zakinute za pomoć zbog neinformiranosti za traženjem i ove vrste pomoći. Znači naglašavam važnost svih mogućih promidžbi i informiranosti građana o radu zaklade. Svako ulaganje u djecu i mlade ulaganje je u budućnost i to je misija Zaklade „Hrvatska za djecu“ koja bi se u svakom trenutku trebala voditi temeljem vrijednostima empatije i razumijevanja dubokih potreba djece i valjda da im se pomogne pritom vodeći računa o učinkovitosti što podrazumijeva brzinu, proaktivnost i stručnost u obradi zahtjeva korisnika. Nikada zaboraveći na pravednost pružanja prilike svakom djetetu kojem je potrebna pomoć. Klub zastupnika Socijaldemokrati podržava Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ i sve aktivnosti koje idu u smjeru svakodnevnog poboljšanja uvjeta, rasta i razvoja djece i mladih u RH i doprinosi kvalitetnijem odrastanju. Hvala.
Prije nego što pređemo na iduću raspravu pozdravimo svi zajedno članice i članove Vatrogasne zajednice zdravstva Hrvatske koji su nam se pridružili na galeriji. Dobrodošli. [[Pljesak.]] A sada ću zamoliti poštovanu kolegicu Lukačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, ja vjerujem da je svaka osoba najsretnija kada vidi da je dijete sretno. Dakle, ovo što radi Zaklada „Hrvatska za djecu“ mislim da je hvale vrijedno obzirom da djeca koja na bilo koji način da li putem projekata, da li putem potpora dobiju nešto od zaklade, mislim da je to za njih nešto posebno. Imali smo priliku vidjeti neki od nas kada je zaklada organizirala modnu reviju za maturante to je doista bilo dirljivo, a djevojke i mladići su tada obukli svečane haljine i odijela naših dizajnera koji su darivali svoja, svoja djela djeci koja ne mogu kupiti, kojima roditelji ne mogu kupiti haljine i odijela za tu posebnu večer. Dakle, pred nama je zakon koji je, koji treba uskladiti sa Zakonom o zakladama, dakle Zakon o zakladi Hrvatska za djecu“ koji nije do sada evo bio usklađen, sada će se odredbe ovoga zakona uskladiti i ono što je možda najuočljivije, a to je da se u čl. 4. mijenja za upravitelja zaklade ugovor, neće više biti na neodređeno vrijeme nego ugovor na određeno vrijeme, obzirom da se upravitelj zaklade bira na mandat. Imali smo priliku čuti kada je državna tajnica govorila o projektima, o potporama što sve zaklada koja je njena zapravo svrha. Njena svrha je promicanje dobrobiti osobnih i imovinskih prava djece i obitelji u situacijama različitih socijalnih, zdravstvenih, odgojnih i obrazovnih potreba djece. Zaklada ostvaruje svoju svrhu kroz dodjelu novčanih potpora, kroz provođenje projekata kojima i potporama i projektima poboljšava kvalitetu života djece. Čuli smo već da je zaklada u 2021.g. isplatila ukupno 691 novčanu potporu u vrijednosti preko 3 milijuna kuna. Ovaj zakon u odnosu na prvo čitanje nema neke bitne nema u njemu nekih bitnih promjena, osim ovog članka koji sam već spomenula čl. 4. kojim se mijenja ugovor o radu za upravitelja zaklade neće više biti na neodređeno nego na određeno vrijeme, obzirom kao što sam već rekla da se upravitelj zaklade bira na mandat. Zaklada „Hrvatska za djecu“ provodi mnoge projekte, čuli smo već od ljetovanja za djecu, različitih igraonica do dojele potpora kojima djeca mogu kupiti računala ili ono što im je potrebno, a čuli smo tu su i stipendije u iznosu od 5.000 kuna za djecu u srednjoškolskom obrazovanju. I evo ja moram tu istaknuti, posebno mi je drago da se i djeca sa teškoćama u razvoju javljaju za natječaj za dodjelu stipendije jer mnogi od njih ne mogu ostvariti stipendiju u svojim lokalnim sredinama, dakle neki gradovi daju stipendije neki ne, a na ovaj način mogu pomoći sebi, dakle ukoliko ostvare stipendiju putem natječaja koji objavljuje zaklada mogu sebi olakšati školovanje, što je svakako važno za svako dijete, a posebno za dijete s teškoćama u razvoju. Evo što više reći, Zaklada „Hrvatska za djecu“ radi transparentno, mislim da se svi možemo složiti da ju trebamo dati potporu, da ju trebamo svi mi koji možemo na bilo koji način, pa makar i samo doći na njene akcije, na njene koncerte. Ja sam evo imala prigodu sudjelovati na puno različitih akcija koje zaklada organizira i moram vam reći, meni osobno je najdraže vidjeti nasmijano dijete, zadovoljno dijete, a vjerujem tako i svima nama. Ovim zakonom kao što sam rekla uskladit će se u potpunosti zakon sa Zakonom o zakladama koji je stupio na snagu 2019.g. i zaklada će i nadalje moći transparentno provoditi svoju misiju, rekla bih na opće zadovoljstvo djece u RH. Sva djeca koja se nađu ili obitelji u bilo kakvim situacijama koje su problematične, da li se radi o riziku od siromaštva, da li se radi o djeci s teškoćama u razvoju ili se jednostavno radi o bolesnoj djeci koja u određenim trenucima, određenim fazama bolesti naprosto trebaju nekakvu potporu. Ja sam evo sigurna da će zaklada izaći u susret i putem natječaja ako se i takvo dijete odnosno obitelj javi na natječaj za dodjelu potpore za tako nekakve teške životne situacije zaklada sasvim sigurno promptno razmatra, ali baš svaku prijavu koja je pristigla na natječaj i doista transparentno dodjeljuje sredstva. Evo klub HDZ-a podržat će donošenje ovog zakona i ja još želim reći državna tajnice puno ste podataka iznijeli u vašem uvodnom obraćanju i vjerujem da ćemo i nadalje svjedočiti kvalitetnom radu Zaklade „Hrvatska za djecu“, jer ona na taj način evo promiče interese Vlade RH da se što više i što većem zapravo broju djece koja su u potrebi pomogne na način da li kroz potporu, da li kroz neki projekt itd. Za donošenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu i evo kao što sam rekla klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva na redu je poštovana kolegica Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani prisutni, državna tajnice. Dakle, ovdje pred nama je zapravo izvješće i promjena zakona o zakladi koja je vidimo i sami prema svemu što pročitamo i što znamo o njoj da je zaklada neophodno potrebna. Ono što zapravo otkriva stanje i uvid o djelovanju zaklade je to da zapravo ona u većem dijelu pokriva nedostatke i izostanak zapravo sustavne skrbi prema na primjer udomljenoj djeci nakon izlaska iz sustava udomiteljstva. Dakle, tada uskače ne država nego zaklada. Dakle imamo uskakanja isto tako nakon prestanka projekta „Zaželi“ gdje smo evo imali već nekoliko puta primjedbe da nakon prestanka projekta više od 14000 žena je zaposleno tim projektom, hvale vrijedan projekat koji ima nedostatak da između novog natječaja u onih nekoliko mjeseci ljudi koji su obuhvaćeni tim programom, a i tih više od 14000 žena prije svega ostane bez posla. Time posljedično trpe i djeca koju te žene imaju i sasvim sigurno sustav nije dovoljno brz da bi pomogao i uskočio dovoljno brzo u pomoć takvoj djeci. Naravno tu se postavlja pitanje isplate novčane pomoći isto tako hvale vrijedno. Dakle, 691 novčana pomoć je bila isplaćena. Znamo da uslijed izvanrednih situacija isto tako sustav ne može momentalno reagirati, odnosno da je sustav civilnog društva uvijek nekako brži i ne treba toliko biti proceduralno spor kao što smo u prilici na žalost vidjeti da se događa u sustavu socijalne skrbi, pa je tako i taj dio hvale vrijedan. Ponovno mislim da je gospođa Selak to jako dobro problematizirala je ta povezanost onda moguća povezanost i politiziranost isplate pomoći jer isplate novčanih pomoći i bilo kakva druga pomoć mora biti, dakle pod strogo utvrđenim kriterijima bez utjecaja politike gdje i kako se ta pomoć dodjeljuje. Dakle, ono osnovno što bih željela problematizirati je da sva djeca u Hrvatskoj nemaju istu mogućnost, dakle niti hraniti se u školskim kuhinjama, niti biti zbrinuta nakon udomiteljstva, niti biti psihološki potpomognuta ukoliko i županije i jedinice lokalne samouprave nemaju dovoljno sluha da se u taj dio uključuje. I to je glavna zamjerka ne zakladi, nego samom sustavu kako je postavljen. I sad sa zakladom zapravo na neki način želimo i trebamo takve nedostatke popravljati. Međutim, ono što je pohvalno da neke županije poput Varaždinske županije, dakle gdje imamo centre izvrsnosti, gdje su darovita djeca posebno nagrađivana, gdje se dobivaju doista u velikom broju i stipendiraju se takva djeca. Međutim, u drugom dijelu Hrvatske takva pomoć izostane i to dijete sasvim sigurno nema istu mogućnost, iste šanse u životu kao u nekim drugim jedinicama lokalne samouprave ili županijama gdje je više sluha za to, oprostite da tako iščitavam ali i više novaca. Dakle, za to ni zaklada neće biti dovoljna. Apeliram na to da se, dakle sva djeca u školi moraju hraniti i ne samo ona koja nemaju, jer se samim time na neki način segregiraju i taj sustav treba biti posložen iz države centralno kako se ne bi sa različitim načinima kasnije ta djeca stavljala u drugačiji nepovoljniji položaj. Dakle, psihološka pomoć dobro došao jedan prijedlog što nam predstoji na žalost uslijed covid krize i posebna pohvala evo Varaždinu, gradu Varaždinu koji je omogućio psihološku pomoć djeci nakon covid krize.
Hvala vam. Imamo nekoliko replika. Prva je na redu kolegica Ban Vlahek, izvolite.
Poštovana kolegice nadovezala bih se na ono o čemu ste pričali i rekla i istaknula da Međimurska županija u partnerstvu sa 22 osnovne škole provodi projekat „Školski obrok svima“ vrijedan skoro milijun kuna s ciljem da se svakom učeniku omogući bez obzira na materijalno stanje u obitelji školski obrok i spriječe podijeljeni obroci u školama. Projekt se u potpunosti financira iz Fonda europske pomoći za potrebitije, za najpotrebitije te je samo jedan u nizu od brojnih potpora kojima se želi omogućiti školovanje jednako za sve učenike i najvišem mogućem nivou rasteretiti troškove roditelja. Također Međimurska županija i dalje je jedina županija u Hrvatskoj koje u potpunosti financira prijevoz autobusom i vlakom za sve učenike osnovnih i srednjih škola te osigurava asistente u nastavi u predškolskom i školskom sustavu, a početkom školske godine i potporom svakom učeniku srednjih škola. Moje pitanje zašto je Međimurska županija jedina u Hrvatskoj u tome? Hvala.
Izvolite odgovor.
Ili sreća ili zadovoljstvo Varaždinska županija je prva uvela besplatni školski prijevoz djece za sve. Naravno veseli me da je i Međimurska županija dakle ne samo omogućila besplatni školski prijevoz već i besplatne školske obroke za sve. Potrebno je takve primjere naglašavati kako bi ih slijedili drugi. Ali vezano na fiskalnu mogućnost drugih jedinica lokalne i područne samouprave sasvim sigurno tu nije moguće. Tu ulazi zaklada ali opet zaklada ulaže u samo jedan ograničeni broj, nema toliko sredstava. Zato je potrebno kako bi djeca imala sva iste mogućnosti na području cijele Hrvatske urediti taj problem sustavno centralno.
Druga replika kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Evo što mene muči kada govorimo o načinu financiranja i inzistiramo na transparentnosti i jasnim kriterijima. Dakle, ne kažem da ovaj primjer koji ću sada navesti nužno u sebi ima nešto problematično, ali mi ovdje raspravljamo kao zakonodavci na razini principa jer naravno da kada kažemo da je gradu Petrinji dodijeljeno 350.000 kuna izravnim financiranjem određenog projekta bez obzira na potresom pogođeno područje da netko može opravdano postaviti pitanje tko je na vlasti u Petrinji i tko vlada Petrinjom, vlada HDZ jer potres je recimo pogodio i Glinu pa nije dobila izravno financiranje. Jel to zato što se Glina nije prijavila niti jednim projektom jer nije znala, nije mislila da može dobiti itd. Dakle, tu su veze između političkog i ovog donatorskog vrlo nejasne i doista mislim da bi se to na neki način moglo jasnije urediti [[Upadica: Hvala vam.]] i da će svako postavljati pitanja o tome je li riječ o nekakvom pogodovanju.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Dakle, zaklada kao dio dobre Hrvatske doista mora imati posve čisto lice. Ona je potreban, ona je potrebna i HDZ-u i SDP-u i tamo i svim drugim strankama, rekla sam samo dvije postoje i druge. Bitno je kod svega toga da doista ne postoji ni tračak sumnje u ali sada postoji, dakle evidentno je razlika između Gline i Petrinje imamo dva područja imamo nesrazmjer broja isplaćenih pomoći i to je opravdana sumnja. Ne treba to biti, to ne treba postojati jer je hrvatsko dijete bez obzira gdje se rodilo potrebno i zaslužuje istu razinu pomoći i potrebe.
Sada će replicirati kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice spominjali ste nešto u svojoj raspravi, a evo i u ovom izvješću samog rada zaklade vidi se da se nešto financiraju i djeca koja su izvan sustava skrbi. Veliki je problem kako pomoći onoj djeci koja recimo nakon 18-te godine odnosno nakon završetka školovanja izlaze iz sustava socijalne skrbi jer su bez odgovarajućeg smještaja, bez odgovarajuće roditeljske skrbi, kako njima pomoći. Znači tu smo jako insuficijentni. Ja sam pred koju godinu posjetila kuću mogućnosti u Čakovcu, a mislim da imate vi isto u, kuću mogućnosti u Varaždinu koja zbrinjava, stambeno zbrinjava i pomaže takvu djecu nakon 18-te godine, međutim kako se uopće te institucije odnosno te kuće financiraju, putem jedinica lokalne samouprave. Znači kod nas to financira Čakovec i Međimurska županija dakle očito je potreba sve veća i tu se država mora aktivnije uključiti. Hoće li tu nešto zaklada uskočiti, nisam vidjela da bi [[Upadica: Hvala vam.]] takvi projekti bili popraćeni preko zaklade.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, upravo varaždinsko i međimursko područje je poznato po udomiteljstvu djece. Dakle, tu imamo u Varaždinskoj županiji djeluje Udruga Zipka koja je preko donacije i preko jednog dijela europskog projekta zapravo i velikim zalaganjem sudionika kao i u zakladi dakle osobnim angažmanom se sagradila kuća jel u kojoj se djeca nakon što izlaze iz sustava socijalne skrbi do prvog zaposlenja na neki način zbrinu. Pa čak i kad dobiju mladi ljudi posao ne mogu odmah, dakle tu je opet ta razina osjetljivosti lokalne samouprave opet dolazi do ovoga izražaja, ali ne samo osjetljivosti nego i fiskalni kapaciteti. Dakle, nisu sve općine, gradovi, županije isto i tu je zaklada jedno, a s druge strane sustav mora omogućavati takvoj djeci iste mogućnosti. Hvala.
Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice vi ste u svojoj raspravi izgovorili jednu rečenicu, ja ju ne mogu točno ponoviti ali smisao da, da bi sva djeca u Hrvatskoj trebali imati baš približno iste mogućnosti, a svjesni smo toga da nema. Da ovisno gdje žive i ovisno kakvi su im uvjeti nemaju različite mogućnosti. I zato je dobro da i raspravljamo o ovoj zakladi jer imaju dijelovi Hrvatske gdje zaista jedinice lokalne samouprave bez obzira čak i, dakle i općine i gradovi, a i županije imaju tu određenu osjetljivost, osjetljivost prema podređenim skupinama, imaju tu ja bih rekla i određenu gospodarsku snagu da pomognu, ali imaju i dijelovi gdje ne mogu. I tu uloga je države da preuzme zaista svoj značaj. Ja sam često zala govoriti o održivom razvoju. Održivi razvoj znači da svi koji na području Hrvatske imaju otprilike iste mogućnosti to se može pretvoriti i to se može napraviti i usporedba da bi zaista i djeca trebala imati i tu je uloga [[Upadica: Hvala vam.]] zaklade da omogući svoj djeci u Hrvatskoj barem [[Upadica: Hvala lijepa.]] približno iste mogućnosti.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Dakle, tamo gdje država staje počinje civilno društvo, počinje, počinje osobni angažman i državna pomoć je preko ove zaklade. Dakle, činjenica je da mi preko zaklade rješavamo rupe, ali rupa je toliko velika da ju je nemoguće bez popravljanja sustava zakrpati, hvala lijepa.
Sada je na redu kolegica Nađ, izvolite.
Hvala lijepa.
Još imate replike.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, ovdje je bilo rečeno da bi zapravo trebalo više sredstava povući iz igara na sreću, međutim smatram da bi i javna poduzeća i poduzeća u vlasništvu i djelomičnom vlasništvu RH trebala dati svoj obol ovoj zakladi, ali isto tako bi i vodstvo zaklade trebalo biti proaktivnije u prikupljanju tih sredstava, znači ne sjediti u samoj zakladi i čekati da se sredstva sliju nego kuc, kuc, mi smo iz zaklade, vi imate ekstra profit, pa dajte malo sredstava i u zakladu za djecu, to su djeca iz RH, hvala.
Hvala lijepa. Ne slažem se da bi javna poduzeća trebala dijeliti novac koji im ostane, mislim da im uopće ne bi trebao ostati jer bi sve trebalo potrošiti za svrhu za koju su osnovana, dakle poslovati bez dobiti, govorim o javnim, o javnim ustanovama. Ono što nije dobro je to da iz sredstava lutrije iz, koje, koje djelomice financira i npr. društvo prijateljstva. Dakle ta društva prijateljstva koja su onda, gdje su se uključile onda i vjerske zajednice itd. što uopće nije namjena, ali opet se isplaćuje iz namjenskih sredstava lutrije, ali financirati sustavno novcem koji bi trebao većim dijelom pristizati iz angažmana privatnih doista slažem se s vama nije neophodno.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice Antolić Vupora, dakle vaša rasprava je bila vrlo ekstenzivna i išla je vrlo uširoko, možda je najmanje riječi bilo o zakonu, al evo slijedom toga takav će biti i moj komentar. Dakle spomenuli ste vladin projekt zapošljavanja žena „Zaželi“, drago mi je da ga i vi pohvaljujete, međutim ono što želim ovom prilikom posebno istaknuti jest da je upravo za zapošljavanje žena ova vlada osigurala skoro 2 milijarde kuna čime je zaposleno skoro 14 tisuća žena koje brinu o oko 80 tisuća korisnika kojima treba pomoć u kući. Ono što ste također zaboravili istaknuti jest da je upravo 11. svibnja ove godine raspisana 3. faza projekta „Zaželi“ i mislim da je to iznimno bitno spomenuti. A što se tiče djece u potrebi od odnosno u riziku od siromaštva [[Upadica: Hvala vam lijepo]] jako je bitno kazati da je naš ministar Piletić upravo neki dan…
Kolegice Burić, hvala vam.
Hvala lijepo. Za ponavljanje ovoga što sam i sama napomenula da je projekt „Zaželi“ jako dobar, da ima više od 14 tisuća zaposlenih žena koje imaju svoju djecu, koje zapravo u onim mjesecima kada nema natječaja, kada se čeka novi natječaj, na kojeg se usput budi rečeno trebaju prijaviti drugi prijavitelji, a ne oni koji su se prije prijavljivali što je isto jedan od nedostataka jer se zapravo time gubi kontinuitet u zaposlenju em tih žena, em 78 tisuća i nešto osoba za koje te iste osobe skrbe. Dakle govorim isključivo u tom dijelu, krasno da postoji taj projekat i krasno je da smo zaposlili te žene, ali te žene i ti korisnici su u međuprostoru novog natječaja koji je duži od 3 mjeseca nezaposleni, a osobe su nepreskrbljene, hvala.
I zadnja, vi bi opet otišli.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovana kolegica Antolić, evo ga, s obzirom da obadvije dolazimo iz Varaždinske županije i stvarno me vaša rasprava potaknula da se javim jer mi danas razgovaramo o Zakonu o zakladu i Zaklada „Hrvatska za djecu“ stvarno odrađuje i hvale vrijedno je. Rekli ste da, u sustav, mislim da sustav dobro funkcionira, a zaklade su jedno, nešto drugo, a mi imamo u našoj Varaždinskoj županiji, kao što ste i sami naglasili, centre izvrsnosti i kompetentnosti, znači stvar je u obnašanju lokalnih inicijativa koji određuju u kom smjeru će ići. Na, mogu samo nadovezati da mi imamo i našu Zakladu „Vita“ koju je osnovala Varaždinska županija, koja se ujedno brine najviše o djeci oboljeloj od malignih bolesti i o teškim oboljenjima i ta zaklada isto tako se financira dobrim dijelom iz donacija i mislim da i one sve akcije koje ona … [[Govornik se ne razumije]] isto ko i Zaklada „Hrvatska djeca“ su hvale vrijedne, ali da bi trebalo se više donatora uključiti i to bi isto dobro došlo, hvala.
Hvala.
Slažem se s vama, ono što se ne slažem da je Varaždinska županija odbila prijedlog vijećnika SDP-a za, za povećanim brojem stipendiranja učenika.
Hvala vam lijepa, nemate više replika, hvala, a imamo povredu Poslovnika, izvolite, gđa. Dreven Budinski.
Hvala, hvala poštovani potpredsjedniče, pa evo povrijeđen je čl. 238., kolegice Antolić Vupora vaš prijedlog što je SDP predložio stvarno ovoga nema sad nikakve veze sa ovom našom današnjom temom i o Zakladi „Hrvatska za djecu“.
Dobro, al moram, ali je bila replika, moram vam dati ovaj opomenu. Izvolite gđa. Marija Selak Raspudić, izvolite.
Svaka čast projektu „Zaželi“ i bilo kojem projektu koji omogućava zapošljavanje žena, međutim kao predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova ne mogu ne primijetiti da se teže zapošljive žene upravo potiče da se zaposle u skrbi o starijima i nemoćnima što je sigurno perpetuiranje spolno stereotipnih uloga, tako da vrijedi i o tome razmisliti, bio bi hvale vrijedan projekt primjerice i zapošljavanje teže zapošljivih muškaraca na projektima skrbi za starije i nemoćne. Inače to je dosta uobičajeno u inozemstvu pogotovo u Njemačkoj, štoviše i ti poslovi su i traženi i dobro plaćeni, kod nas su očito isključivo rezervirani za žene. Vratit ću se na meritum ove rasprave, dakle jedno je pitanje koje je ovdje ponovno postavljeno i otvoreno, ono koje se odnosi na prihode od donacija i činjenicu da sigurno može bolje, pogotovo u vrijeme intenzivnih donacija koje su bile prisutne u prethodnom razdoblju zbog potresom pogođenih područja. Drugo pitanje koje se odnosi na rad ove Zaklade je doista jedno temeljno pitanje načina pisanja izvješća. Ako pišemo izvješća koja će biti samo svrhovita i koja služe isključivo zadovoljavanju forme, a očekuje se da sadržaj nitko ne prati, onda nismo napravili svoj posao kako spada. Naime, mi ne znamo da li i noćne rasprave u Saboru ili rasprave, recimo o Zakladi „Hrvatska za djecu“ itko doista prati od hrvatske javnosti budući da nije riječ o vrućoj temi, no to nas ne opravdava u tome da ne odradimo svoj posao kako spada. Ako ja otvorim izvješće koje ima identičan zaključak, a zaključak se odnosi na napredak u odnosu na prethodnu godinu, iz godine u godinu, dakle izvješće koje je prepisano, onda, osim što se ja kao odgovoran čitatelj, u ovom slučaju zakonodavac osjećam uvrijeđeno, imam opravdano pravo postaviti pitanje da li netko radi svoj posao kako spada. Ako netko želi veće prihode od igara na sreću, za početak treba pisati gdje oni nedostaju i mora pisati ozbiljna izvješća koja netko može čitati i komparirati s prethodnom godinom. Nije sve potpuno crno, ja ću ponoviti i činjenicu da, recimo, u izvješću od prošle godine možemo pratiti i jasan popis onih koji su dobili sredstva, što je svakako važno da bismo omogućili svima da prate transparentnost dodjele tih sredstava. Međutim, svoditi ključni napredak na floskulu, a to se inače događa u većini izvješća gdje se samo prepisuju pasusi iz prethodnih godina, pokazuje da su te institucije pod kojima i nije, koje nisu pod toliko lupom javnosti, na neki način amortizirane i uljuljkane u svojoj djelatnosti i to možda objašnjava činjenicu zašto se ne bave toliko niti samim donacijama jer su Vladine, jer su sigurne, jer imaju prihod od igara na sreću, jer se njihov posao ne veže iz njihovu učinkovitost niti njihova plaća jer se ništa neće dogoditi ako se izvješće prepiše i to nam je onda slika Hrvatske u širem smislu i svih problema s kojima se ona susreće, djelotvornosti javne uprave koja onda opravdava retoriku koja je meni izrazito antipatična i koju smatram nedopustivom da se govori o uhljebima u državnom i javnom sektoru, itd. Znači da bismo pokazali da to nije slučaj, moramo raditi svoj posao kako spada. Voljela bih čuti odgovor na pitanje u konačnici što se doista dogodilo i sa potporama projektima prehrane djece, zašto su toliko pala, duplo pala u odnosu na prethodnu godinu, je li su pronađeni novi izvori sredstava, prihoda za prehranu djece ili je smanjena potreba, što bi bilo krasno čuti, ali ne vjerujem da je nažalost slučaj ili su se sredstva usmjerila negdje drugdje. I na kraju, reći ću nešto o samoj stranici Zaklade koja je ključni komunikacijski alat s javnošću pa i saborskim zastupnicima. Ona dobro izgleda, međutim, nije ažurirana, dakle aktualni projekti i programi sastoje se iz projekta iz svibnja 2019. g. od nečega što se dogodilo prije 3 godine, dakle to je aktualnost koja je prva, odnosno zadnja objavljena, stara je 3 godine. Svakako da bi trebalo raditi na tome da stranica bude ažurnija, da bi podaci bili dostupni javnosti, da bi javnost bila zainteresiranija, da bi bio veći broj prijava, veće donacije i veća mogućnost aktivacije Zaklade u hrvatskom društvu.
Hvala vam. Prva replika, gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovana kolegice. I u kad ste raspravljali u ime kluba i sada u pojedinačnoj ste se raspravljali o donacijama. Ja sam nekako sigurna da temu donaciju treba uvijek vezati uz temu vidljivosti, uz temu angažiranosti, uz temu, neke stvari se dešavaju same po sebi, ako imate sredstva iz igara na sreću, onda se baš i ne aktivirate negdje drugdje. Kad sam postavila pitanje uvaženoj državnoj tajnici, onda je ona rekla da se čudi jer da ona ima osjećaj da se u javnom prostoru dosta toga vidi. Ja ne mislim tako, mislim da u javnom prostoru se ne vidi dosta toga, da bi tu trebalo biti dodatan napor i dodatna angažiranost da zapravo se vidi jer je kroz tu angažiranost možete otvoriti i temu donacija i temu, ali tema donacije i vjere u sustav države. Dakle zašto se neki, to se treba postaviti pitanje, zašto će netko prije donirati nekom drugom nego ono što je u sustavu države? Dakle tu se otvara niz tema, mene zanima ova vidljivost. Kako [[Upadica: Hvala.]] vi cijenite tu vidljivost?
Odgovor, izvolite.
Bila sam djelomično i cinična kad sam čitala onaj pasus da je veća vizibilnost ove godine koje se odnosi na izvješće iz 2020. i da je taj identičan pasus sa većom vizibilnosti ponovljen u 2021. g., dakle oni je svakako ocjenjuju uvijek isto i uvijek većom. Ja sam također, dobila odgovor koji nije bio precizan i koji nije objasnio o čemu je riječ. Dobila sam odgovor da su prisutne brojne donacije u naravi bile i da to opravdava radikalno smanjenje donacija, dakle niti 10% iznosa od godine ranije. Jedne godine 400 tisuća, druge godine 33 tisuće. Ali, svake godine su prisutne donacije u naravi, čak i ovi projekti koji su spominjani, od maturalnih haljina pa nadalje, to se svake godine događa, to su već uhodani projekti koji jesu poznati javnosti i te su donacije bile prisutne i ranije. Zašto se nije čulo Hrvatska za djecu, pomozimo djeci potresom pogođenih područja, ako se doista i davalo novce za takve projekte, kasnije kroz Zakladu, a neke druge zaklade, poput Solidarne su upravo [[Upadica: Hvala.]] na konto toga skupile 13 milijuna kuna, to je opravdano pitanje.
Gđa. Antolić Vupora.
20% djece u Hrvatskoj živi u riziku od siromaštva. Kako tu djecu učiniti ravnopravnom na području cijele Hrvatske?
Izvolite odgovor.
To je doista ozbiljno i teško pitanje koje ne mogu odgovoriti u ovako kratkom vremenu, ali za početak, kada govorimo o onome što se tiče ove materije i djelokruga rada Zaklade, ne mislim da bi zaklada u onim osnovnim pravima djeteta, to je pravo na obrok trebala preuzimati ulogu države, dakle čak niti djelomično, država bi trebala osigurati svakom djetetu pravo na besplatan obrok ukoliko si ga samo ne može priuštiti, a rad zaklada koji ovisi djelomično i o prihodima i bavi se i drugim stvarima bi trebalo koristiti za neke druge svrhe. Drugo, naravno da bi sva djeca, govorili smo ranije o predškolskom odgoju i obrazovanju, trebala imati jednak pristup predškolskom odgoju i obrazovanju pogotovo ona djeca koja su u riziku od siromaštva, a ne kao sada da imamo neravnomjerne kriterije na razini cijele Hrvatske kada govorimo o pristupu u predškolskom odgoju i obrazovanju i besplatan obrok za sve, ne kroz rad [[Upadica Radin: Hvala.]] zaklada nego kroz vladine konkretne odluke.
Gospođa Majda Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić. Dakle, vi ste u svojem nastupu ukazali citirat ću vas „Da li zaklada radi dobro svoj posao“, kako vi inače volite ispravljati naše kolege sad ću ja ispraviti vas, dakle ni je da li nego radi li zaklada dovoljno dobro svoj posao. Da, radi dovoljno dobro svoj posao od stipendija koje osigurava za učenike i studente do donacija, čak i za liječenje jako bolesne djece sa posebnim potrebama do sufinanciranja odnosno financiranja autoškola, do jedriličarski edukativnih izleta do maturalnih večeri i financiranja njihovih odijela i svečanih haljina. A što se tiče prehrane djece u školi zaboravili ste kazati da je upravo prije neki dan ministar Piletić uručio ugovore vrijedne 15 milijuna kuna za 15.000 [[Upadica Radin: Hvala.]] djece u hrvatskim školama i njihove besplatne obroke [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Molim.
Izvolite odgovor.
Kolegice Burić kada pokušavate docirat morate ipak biti precizniji u svom izričaju. Vi ste ovdje dali odgovor na moje pitanje, a ne mene ispravili. Odavno ste dobili peticu za zalaganje, a s vama ravnopravnu i ozbiljnu raspravu mogu voditi ako jednom ukažete na ikakav propust u radu ove vlade i ikoju raspravu o zakonu ili izvješću iskoristite da biste propitali, a time i poboljšali rad nadležnih institucija, a ne isključivo stekli pluseve u očima svojih nadređenih.
Povreda poslovnika gospođa Burić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovana kolegica Selak Raspudić povrijedila je čl. 238. dakle ukoliko sam iznijela bilo koju krivu činjenicu ili navod želim da me javno ispravi.
Hvala lijepa. Gospođa Burić znate da nemamo instituciju krivog navoda, ukinuli smo je nažalost pa zato vam moram dati opomenu. Gospođa Marija Selak Rapudić izvolite, povreda poslovnika.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, kolegica Burić za razliku od mene nije iznosila činjenice nego interpretacije tih činjenica, razliku između toga dvoga trebala bi dobro znati, premda se to od HDZ-ovaca rijetko očekuje. Naime, ako iznesete egzaktne podatke o smanjenju broja prihoda od donacija onda govorite o činjenicama, ako unatoč tome kažete da zaklada dobro radi svoj posao onda govorite o vlastitim stranačkim preferencijama i interpretacijama.
Gospođa SElak RAspudić gospođa Burić je zato opomenu, pa onda ju moram dati i vama. Gospođa Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. Rad Zaklade „Hrvatska za djecu“ je važan jer nadopunjava ono za što su nadležne ustanove socijalne skrbi, udruge i druge organizacije. Prvenstveno se rad zaklade bavi djecom u potrebama, djecom koja odrastaju u siromaštvu, koja su u riziku od siromaštva, djecom sa poteškoćama, smještenoj djeci u udomiteljske obitelji te onda djeca koja izlaze iz sustava socijalne skrbi. U Hrvatskoj živi više od 20% djece u riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti što direktno utječe na njihov daljnji život i razvoj i ostvarivanje prava zajamčenih konvencijom o pravima djeteta te je 7% veći rizik od siromaštva od onoga od prosjeka u EU. U najvećem riziku su djeca koja žive u kućanstvima sa više od dvoje djece u obitelji i sa manjim brojem zaposlenih odraslih osoba. Prema podacima UNICEF-a u RH stopa siromaštva djece do pet godina starosti djeteta iznosi 22%, podatak je to koji nas zaista treba zabrinuti. Prema podacima Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike doduše iz 2020.g. jer se iako se nalazimo u 2022.g. broj djece korisnika zajamčene minimalne naknade je 3.485 djece, a korisnika doplatka za djecu je 122.259 odnosno 242.893 djeteta. Broj korisnika djeteta je u padu što možemo propisati i manjem broju djece, ali cenzusima koji se godinama nisu mijenjali. U općoj inflaciji povećanih troškova svakodnevnih životnih potrepština djece i obitelji namirnica, energenata nužno je izdvajati i povećati sva izdvajanja za obitelj i djecu i povećati doplatak za djecu o čemu smo kao klub SDP-a i podnijeli naš prijedlog u 2020.g. U kontekstu ovog zakona kao što sam i uvodno napomenula, nužno je izmijeniti cenzuse odnosno izmijeniti pravilnike zaklade na osnovu kojeg su propisani cenzusi za ostvarivanje pojedinih prava. Smatramo da sukladno izmjenama vezano za Zakon o socijalnoj skrbi gdje su promijenjeni cenzusi gdje imovinski i prihodovni cenzusi više nisu uvjet za ostvarenje osobne invalidnine, da takav analogno model se treba primijeniti i na ostvarenje prava za djecu sa teškoćama i pri Zakladi „Hrvatska za djecu“ Stoga apeliramo da se razmotre cenzusi za ostvarenje pojedinih prava kao i što apeliramo ovdje na nazočnu državnu tajnicu da se podaci iz sustava socijalne skrbi aktualiziraju jer zadnje dostupni podaci su iz 2020. godine i kako uopće možemo planirati mjere ili zaklada ili bilo koja druga organizacija kad imamo zastarjele podatke iz 2020. godine. Smatramo da zaklada može uložiti više napora za detektiranje prioritetnih potreba poglavito vezano za mentalno zdravlje djece i mladih, jer su usluge pomoći i podrške u RH nedostatne. Prema najnovijim podacima i istraživanja koje su radile profesorice Pravnog fakulteta među ravnateljima osnovnih škola u Republici Hrvatskoj vezano za školski obrok 85% ravnatelja smatra da obrok u školama treba biti besplatan za svu djecu bez obzira na materijalni status i da ga treba osigurati država. 45% ravnatelja je odgovorilo da među djecom koja nisu u sustavu školske prehrane ima i onih koji tijekom nastave ne konzumiraju niti jedan obrok, niti si ne ponesu od kuće, niti uopće konzumiraju išta tokom cijelog dana. Trećina ravnatelja navodi da se povećao broj učenika koji primaju besplatan školski obrok unazad tri godine. U 17% osnovnih škola od pandemije korona virusom se povećao broj roditelja koji nisu mogli podmirivati troškove prehrane u školi. Roditelji se srame prijaviti dijete za besplatan obrok jer se s tim smatraju da se dijete stigmatizira. Prema Nacionalnom planu oporavka i otpornosti od 2021. do 2026. godine besplatan obrok za svu djecu se planira kada se uvede jednosmjenska nastava, a do tada se ne nudi prijelazno rješenje. Djeca ne mogu čekati i svako odgađanje potrebe djece konkretno za dostupan školski obrok nije u skladu sa razvojnim potrebama djece i ne ostavlja dojam da su fokus prioritetnih politika djeca i mladi. Smatramo da navedena problematika je od nacionalnog interesa i ne bi trebala ovisiti o odlukama na lokalnoj razini.
Hvala lijepa. Prva replika gospođa Boška Ban Vlahek.
Kolegice čuli smo da besplatni školski obroci svima ovise i o financijskoj mogućnosti pojedinih lokalnih jedinica. Međutim, kako sam spomenula Međimurska županija u potpunosti taj projekt financira iz fonda EU pomoći, pa me zanima zašto ostale jedinice lokalne samouprave ne koriste taj fond? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Pa evo moj bi odgovor bio da svakako se u fondu koriste ona sredstva koja su dostupna i koja su planirana. Ukoliko i nisu planirana za djecu vezana za osnovnu školu ili su ona ograničena to treba svakako promijeniti i tražiti zapravo besplatan obrok za svu djecu u školama neovisno o materijalnom statusu, jer se zapravo tiče razvojnih potreba djece. A kao što sam rekla često se roditelji i srame prijaviti djecu za besplatni obrok, nemaju sredstava za plaćanje pogotovo ako se radi o većem broju djecu i povećavaju se troškovi prehrane u školama, tako da to svakako je razvojna potreba djeteta i treba biti prepoznata kao prioritet u ovoj državi.
Hvala. Gospođa Selak-Raspudić.
Uvažena kolegice drago mi je da ste spomenuli ovaj dio koji se odnosi na stigmatizaciju djece koja primaju besplatan obrok i mislim da on nije dovoljno naglašen. Sjećam se i u moje vrijeme da se govorilo o dječjem doplatku i da su djeca koja su primala dječji doplatak, a to bi se i javno raspravljalo u razredu jer su se morala dostaviti određena obrazloženja da bi se primao dječji doplatak bila stigmatizirana i da su se djeca toga sramila. Vjerujem da je tako sada sa ovim besplatnim obrokom i slažem se sa vama da bi trebala sva djeca imati besplatan obrok, a ako to već nije moguće onda da se to uredi da sva djeca nižeg materijalnog prihoda po automatizmu imaju taj besplatan obrok, a ne da ovise o zakladama. Dakle, kada nešto ovisi o zakladi onda je to alocirano i stječe se dojam da nije prioritet ove države, a mora biti prioritet. I kako vi u tom kontekstu objašnjavate činjenicu da su pala sredstva koja je zaklada davala u ovo teško vrijeme za besplatne obroke za 50%. Dakle od milijun i 300 na otprilike 600 000 kuna.
Hvala. Izvolite odgovor.
To je porazan podataka, ali to je isto također i pokazatelj da zapravo nije centralno organizirana školska prehrana i to dovodi do toga da je organizacija i provedba onda i otežana. Ukoliko je to centralizirano organizirano sigurno se ne bi događali propusti i detektirale bi se bolje potrebe i prioriteti što se tiče djece i potrebe za besplatni školski obrok za svu djecu. Imamo znači na način je organizirano da financira besplatni školski obrok i zaklada i lokalne jedinice i regionalne jedinice što se tiče srednjih škola. Znači to je sve nešto disperzirano i nedovoljno da bi se kontroliralo, da bi se zaista dalo prioritet i ono kako ste rekli da se stekne dojam da to je prioritet Vlade to treba svakako bit centralizirano organizirano. Do tada evo govorim može nam se samo događati da se prava umanjuju, a ne da se povećavaju.
Hvala. Gospođa Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice dobro je da ste malo podsjetili i sve nas i zapravo hrvatsku javnost na situaciju kakva je u Hrvatskoj. Dakle, nedovoljna je pomoć za one iz najsiromašnijih, puno je i obitelji, odnosno i djece koja žive u riziku od siromaštva. Također dobro da ste iznijeli ove podatke oko besplatnih obroka. Slažem se da bi svi trebali imati besplatne obroke, ali da bi trebalo poraditi i na kvaliteti tih obroka. To je evo čisto sa medicinarske strane. Hajmo se malo vratiti na zakladu. Dakle, zaklada krpa rupe tamo gdje država ne daje dovoljnu pomoć onima kojima je pomoć potrebna. Rekli smo već da je nedovoljna na neki način informiranost građana, odnosno pravnih osoba kako da se prijavljuju na natječaje. Vi ste radili u Centru za socijalnu skrb i sigurno znate kakve su potrebe na vašem području, pa jeste li vi kao centar uopće primali kakve informacije kada su javni pozivi, odnosno javni natječaji ili je to stvarno samo tu na stranicama zaklade pa tko vidi, vidi.
Hvala lijepo. Odgovor.
Zahvaljujem. Evo svakako je jedna od obveza ili dužnosti socijalnog radnika ili stručnog zaposlenika u Centru za socijalnu skrb upoznati sa pravima roditelja općenito što se nudi na lokalnoj razini ali i nacionalnoj razini. Ali često se dogodi da zapravo ne dođe informacija do fizičke osobe do onih koji nisu korisnici sustava socijalne skrbi, a imaju određene poteškoće i tu svakako dolazi do toga da određeni dio ili regija Hrvatska zna i upoznata je putem znači informiranja osobnog što se tiče razmjene u komunikaciji među roditeljima, dok drugi dio recimo uopće ne poznaje i ne zna rad zaklade i nije informiran da se kao fizička osoba može javiti za ostvarenje određenih prava. Svakako treba informirati javnost o radu zaklade ali i kažem nije prioritet da zaklada bude nositelj sustava [[Upadica: Hvala.]] socijalne skrbi nego evo pripomoć.
Hvala lijepa. Gospođa Antolić Vupora.
Poštovana zastupnice, Svjetska zdravstvena organizacija već niz godina upozorava na epidemiološke podatke kod mentalnih poremećaja djece i mladih i tu se govori o problemu 20 kroz 20. Naime, svako 5 dijete odnosno 20% djece prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije ima neki mentalni poremećaj, a onda svega 20% tek svako 5 dijete od onih koji imaju problem mentalnog zdravlja dobiva neku adekvatnu stručnu pomoć. Dakle, što mislite kakva bi uloga zaklade trebala u rješavanju ili pomoći rješavanju tom problemu biti?
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Pa kao što sam rekla smatram da zaklada može više uložiti napora zapravo za detektiranje trenutnih i aktualnih problema. I kolegica je govorila o određenoj potrebi za ažuriranjem i rada i izvještaja i svega onoga što treba i čime se zaklada treba baviti i smatram da duplanje određenih prava primjerice jednokratnih novčanih pomoći koje su, se mogu ostvariti pri ministarstvu, pri lokalnim samoupravama znači da taj dio se možda može i na određeni način umanjiti i ostaviti na skrb znači ministarstvu, centrima za socijalnu skrb, a da se određena sredstva mogu prenamijeniti upravo za usluge za djecu za mentalno zdravlje djece jer su te usluge u RH nedostatne, a to je nešto što ne može sustav socijalne skrbi pružiti i to treba razvijati.
Hvala. Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice evo ja ću reći svoj stav pa vi onda komentirajte. Ja smatram da je Hrvatska zaklada za djecu nadstandard, dakle imamo, imamo obitelj, imamo lokalnu, imamo regionalnu samoupravu, imamo državu, onda bi to trebalo biti zaklada za djecu. Dakle, kroz 4 odnosno 5 kategorija se mogu ostvariti prava ugrožene djece, a ovo smatram da je nadstandard kad su u pitanju maturalne zabave, pa maturalne haljine kao Ivica Frištić ili, ili jedriličarski klubovi koji organiziraju ovaj tečajeve jedrenja ili plivanja ili škole za, za vozačke ispite i tako je. Ne možemo ovaj zakladu za djecu staviti u kategoriju Ministarstva rada jer ministar Piletić kaže da će se iduće godine osigurati 15.000 obroka za djecu u školi [[Upadica: Hvala, hvala.]] Dakle, to je po meni sasvim druga kategorija, da je ovo ipak nadstandard od svega.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Pa slažem se da tu treba napraviti razliku o onome što financira zaklada i čime se ona bavi prioritetno kao jedna od, treba bi bi biti kao jedna od nešto što podržava u sustavu što trenutno ne pruža, ne pružaju drugi, druge organizacije ili udruge odnosno centri za socijalnu skrb. I tu bi onda trebao biti puni razvoj zaklade. Ali ako imamo znači jednokratne novčane pomoći, školske za obrok, užina, znači financiranje tih aktivnosti koje treba po meni bit centralno organizirano od strane ministarstva i znači treba se dati prioritet za centralno organiziranje tih potreba da bi se potrebe ovakvog karaktera kao što ste rekli mogle financirati i aktivnije organizirati u zakladi. Dakle, slažem se da bi tu trebalo ostaviti prostora za zakladu da se ona bavi jednim drugim [[Upadica: Hvala.]] uslugama nego što je to sad.
Potpredsjednica Glasovac.
Kolegice Vlašić Iljkić, s pravom ste izrazili nezadovoljstvo činjenicom da je Vlada RH vrlo jasno poručila djeci u školama da će na besplatni obrok u školama čekati još nekoliko godina, a ne mora tome biti tako. Ako uzmemo u obzir da je u proračunskoj perspektivi EU do 2027. godine kroz novi ISF+ ali i kroz dio Next Generation zapravo otvoren popriličan prostor da se financiraju upravo ovakve stvari jer je Europska komisija kao jedan od svojih prioriteta istaknula upravo to adresiranje materijalne deprivacije i siromaštva što sigurno ovih 20% djece koji žive u riziku od siromaštva jesu. Međutim, ono što je problem je taj da mi u ovom trenutku ne znamo hoće li vlada išta napraviti po tom pitanju jer još nije donijela nikakav operativni plan iako vrijeme teče. 2021. godine je krenula nova proračunska perspektiva, mi smo na sredini 2022. od operativnih [[Upadica: Hvala.]] programa imamo zero, nula.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovana kolegice što ste istaknuli još jednom ono što vlada ne čini za potrebe djece, a radi se dakle o razvojnim potrebama djeteta kada je potrebno pružiti u najranijoj dobi ono što, što je krucijalno za njihovo zdravlje važno. Važno je reći da stvarno postoje djeca u našem sustavu koji tijekom jedne školske svoje smjene ne konzumiraju niti jedan obrok. Kako je to dijete uopće onda koncentrirano na nastavi, kako može uopće pratiti nastavu, kako može uopće sve ono ovaj odrađivati što se od njega očekuje? Ugroženo je zdravlje, tako da ovim nečinjenjem i neorganiziranjem i zapravo šutnjom vlade se ugrožava direktno zdravlje djece. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, nemate više replika, sada je gđa. Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice sa suradnicima, suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Konačan prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“, zakon od svega nekoliko članaka čime se aktualni zakon usklađuje s odredbama Zakona o zakladama i fondacijama čime se dodatno uređuje i način i uvjeti rada zaklade, to usklađivanje se ponajviše odnosi na sklapanje ugovora upravitelja zaklade s Upravnim odborom što je regulirano čl. 4.. Možemo reći da je ovo jedan tehnički zakon. Vlada RH je 2008.g. posebnim zakonom osnovala Zakladu za djecu. Prvotna svrha zaklade bila je povećanje nataliteta, promicanje obiteljskih vrijednosti i osnaživanje obitelji i djece. Zakonom o zakladi iz 2015.g. ta se svrha proširila na promicanje dobrobiti osobnih imovinskih prava djece, na osnaživanje obitelji u situacijama socijalnih i zdravstvenih, odgojno obrazovnih potreba djece, potpore kulturnih, obrazovnih, sportskih i rekreacijskih i vjerskih sadržaja. Naravno suočavajući se sa izazovima u neposrednom okruženju, te osluškujući potrebe društva, posebice onih najmlađih članova, zaklada je tijekom posljednjih nekoliko godina napravila velika zaokret u svojem radu. U izvješću, a i u raspravi državne tajnice smo mogli vidjeti da je proračun zaklade 8,5 milijuna kuna, da ima 8 zaposlenih i da je za prošlu godinu isplaćeno 691 potpora kroz dodjelu naravno novčanih potpora, financiranje projekata, programa, isplatom stipendija, provođenjem samostalnih projekata. Zaklada je ostvarila svrhu svojeg postojanja, a to je dobrobit djece i osnaživanje obitelji. Cilj je svakako svih nas još više osnažiti zakladu kao instituciju prepoznatljivog identiteta i karaktera koja empatijom, stručnošću i novotivnošću aktivno doprinosi kvalitetnijem odrastanju djece u Hrvatskoj, ali to je naravno svrha, to je zadatak svih nas koji ovdje sjedimo, ali naravno posebice onih koji rade u Zakladi „Hrvatska za djecu“. Hvala lijepa.
I vama. Gđa. Zmaić prva replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Maksimčuk, ovim Zakonom o Zakladi „Hrvatska za djecu“ potpore su omogućene i namijenjene djeci i obiteljima s više djece, za bolesnu djecu, za djecu s poteškoćama u razvoju, udomljenu djecu, darovitu djecu i za druge pomoći. Smatrate li vi da je dovoljno upoznata javnost i potencijalni korisnici o mogućnostima i hvale vrijednom zakonu, u prošloj godini dodijeljeno je 691 novčana pomoć korisnicima, a takvih korisnika ima sigurno puno više, a ima i potrebe? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa svakako da više promocije zaklade nije na štetu, ali ja vjerujem da zaklada vrlo javno i transparentno radi izvještaje, da je dosta prisutna na društvenim mrežama, jednako tako na svim javnim televizijama, ali kao što sam rekla na početku naravno da svi mi možemo biti promotori Zaklade „Hrvatska za djecu“.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Maksimčuk, kao što ste i u svojoj pojedinačnoj raspravi rekli mi danas ovdje imamo Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatska za djecu“ koji je otprilike više vezan za tehnički dio odnosno za, za uređenje unutar samoga poslovanja zaklade, međutim sama Zaklada „Hrvatska za djecu“ sama po sebi je puno bitnija i puno važnija i iz prizme djece kao posebno osjetljive skupine društva, ali i onoga što zaklada radi, promovira i brine i iz toga razloga moje pitanje je s obzirom da je zaklada nastala i osnovana je 2008.g. smatrate li da je ona do sada i za sada ispunila svoje postojanje, ispunila svoj cilj, svoju viziju i kako svi mi zajedno možemo napraviti da sama zaklada u budućnosti još više bude ne samo vidljiva nego još više brine upravo o ovima kojima je najpotrebnija, hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo kao što sam rekla, da zaklada je osnovana 2008.g., svakako da je ona ispunila svoj cilj i svrhu. Zaklada se brine, još evo jednom mogu ponoviti i osigurava pomoć obiteljima s višestrukim porodom, svojim radom i naporima se bori za odrastanje i bolji život djece Hrvatske, zalaže se za nadogradnju sustava postojećih usluga za djecu financijski i na druge načine podržava djecu u potrebama, u potrebi, te podržava rad pravnih osoba posvećenih upravo udruga u radu sa djecom. Sve to je naravno možda nedovoljno, ali zasigurno je zaklada ostvarila svoj cilj i svrhu, a svi mi kao što sam rekla možemo biti promotori zaklade u svakodnevnom načinu komunikacije u svakodnevnom životu.
Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovana kolegice Maksimčuk, doista vjerujem da je teško osigurati potpuno iste uvjete praktički za svu djecu na razini Hrvatske za svu djecu u potrebi jel, poglavito imajući na umu da brojne JLS, regionalne samouprave provode na svojim područjima različite programe i projekte pomoći, pomoći djeci. Tako npr. Osječko-baranjska županija već duži niz godina provodi projekt besplatnog obroka za svu djecu na području Osječko-baranjske županije. Na razini JLS imamo konkretno i kod mene u općini besplatan vrtić, besplatne udžbenike, škole plivanja i razno različite projekte i oblike pomoći toj djeci koja su u potrebi. Mislim da je upravo uloga zaklade tu da pomogne onoj djeci koja na neki način prođu mimo svih ovih projekata, koja nisu obuhvaćeni ovih projektima da tu onda zaklada na neki način intervenira i pomogne im. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Da, upravo kao što ste vi rekli svrha zaklade je pomoći onoj djeci koja nisu uspjela ostvariti svoja prava kroz jedinice lokalne i regionalne samouprave, ali svi mi zajedno naravno ne možemo sve očekivati sa državne razine, ali evo vi ste rekli jedan pozitivan primjer iz vaše županije, takvih pozitivnih primjera zasigurno ima i u drugim gradovima i općinama odnosno drugim županijama i svakako da uz potporu jedinica odnosno čelnih ljudi jedinica lokalne i regionalne samouprave svi zajedno moramo raditi kako bismo pomogli našoj djeci.
Hvala. Gospođa Murganić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Postavlja se pitanje i dade se i u replikama, a i u raspravama shvatiti da se shvaća i misli da opseg i vrsta poslova koje provodi zaklada ustvari se poklapaju sa onim obimom i vrstom poslova koja provode i druga državna tijela. Naime, to baš i nije tako i jako može biti zbunjujuće. Ja bi voljela da se to razjasni. Recimo, jednokratne pomoći djeci koja su u potrebi po kriterijima iz sustava socijalne skrbi ne mogu ostvariti, ali mogu ostvariti po kriterijima koji su jasno naznačeni u javnom pozivu ili natječaju koji raspisuje zaklada. Isto tako kao i oprema za djecu do tri godine djece koja je smještena u udomiteljskoj obitelji. Isto tako recimo spominje se i vozački ispit za djecu koja su smještena u socijalne ustanove, oni to ne mogu [[Upadica Radin: Hvala.]] ostvariti kroz postojeći propise i kroz sustav u koji su smješteni.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Da, upravo tako, znači zaklada je osnovana u svrhu pomoći onoj djeci koja kroz raznorazne potpore nisu uspjela ostvariti svoja prava, a posebice ću naglasiti one potpore djeci koja nakon punoljetnosti izlaze iz tih sigurnih kuća i kojima treba svaka potpora koju ova zaklada zasigurno i pruža.
Potpredsjednica Glasovac.
Kolegice Maksimčuk rekli ste da su ovo tehničke izmjene zakona i tu ste potpuno u pravu, mijenja se 10 članaka i manje-više se terminološki, nomotehnički usklađuje ovaj zakon sa Zakonom o zakladama. Međutim, taj Zakon o zakladama stupio je na snagu 1. siječnja 2019.g., pa sad ja vas pitam jedno vrlo jednostavno pitanje. Ako su ovo tehničke izmjene, a jesu i zakon se sastoji samo od 10 članaka, što vam je trebalo cijelu 2019., '20., '21. i pola 2022.g. da se ovaj zakon uskladi sa zakonom koji je kao što sam rekla stupio na snagu 1. siječnja 2019.?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Mogu se djelomično složiti sa vama, da, ali zaklada je i dalje imala svoju svrhu odnosno ispunjavala je sve ono za čeg je i osnovana. Da li je se moglo brže? Postoji vjerojatno procedura koja se morala ispoštovati. Najbitnije od svega toga da zaklada je i dalje nastavila aktivno sa svojim radom i djelovanjem.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Kao i što smo čuli radi se o tehničkim izmjenama zakona, no to je danas bila svakako prilika da se progovori o brojnim problemima što se tiče djece, siromaštva, potreba, financiranja, školskih obroka svega onoga što smatramo prioritetom za rast i razvoj djece koja su zapravo naši najugroženiji stanovnici. Svakako problem je što se uvijek može poboljšati rad svih organizacija pa tako i ove zaklade i mogu se ažurirati određena postupanja i poslovi, ovdje mislim na možda izmjenu pravilnika što se tiče izmjene cenzusa u pogledu ostvarenja pojedinih prava. Kakav je vaš stav što se tiče tih cenzusa, da li bi se oni trebali mijenjati u korak sa svim ovim rastućim troškovima života? Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa ja vjerujem da će upravo zaklada suočavajući se sa svim ovim novim izazovima koji su evo pred nama raditi na tome, ali ja moram još napomenuti da je i ministarstvo uključeno u osiguranje školske prehrane za djece i da evo bili smo svjedoci upravo prije nekoliko dana da je ministar potpisao natječaj vrijedan 14,6 milijuna kuna sa predstavnicima gradova i općina gdje su se našle evo zasigurno i neke općine i gradovi iz vaše, ali i iz moje županije i sigurna sam da će i dalje zaklada u suradnji sa ministarstvom raditi na promicanju prava i boljitka sve naše djece.
Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice. Da, vi ste u uvodu rekli da je ovaj zakon o izmjenama i dopunama zakona o nakladi za djecu, a nije rasprava o izvršenju, dakle ali kako smo se uhvatili svu u paukovu mrežu pa ću se i ja ovdje uhvatiti i želim samo reći sljedeće, da zaklada za djecu ne izvršava one stvari koje se ovdje čuli nego izvršava država odnosno prvo je obitelj, drugo je lokalna samouprava, regionalna i država. dakle, koliko sam ja imao priliku pročitati sve ono što je traženo od zaklade za djecu, a tiče se prehrane, zaklada je izvršila. Dakle, to ja nadstandard koji omogućuje onoj djeci koja nisu ostvarila određena svoja prava koja im pripadaju kroz određene stavke i onda dođe na red zaklada za djecu. Dakle, ne smijemo stavljati toliko breme [[Upadica Radin: Hvala.]] odgovornosti za zakladu za djecu nego ono što [[Upadica Radin: Hvala.]] njih pripada.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa evo ja ću još jednom ponoviti da je zaklada znači upravo odradila svoj cilj i svrhu zbog čega je osnovana. Naravno da ona da se u zakladu za pomoć jave djeca koja naravno nisu uspjela ostvariti svoja prava kroz jedinice lokalne i regionalne samouprave odnosno centar za socijalnu skrb i kao što ste rekli znači niti jedno dijete nije bilo a da nije ostvarilo svoje pravo, a da ga prije toga naravno ovaj nije zatražilo u nekoj od ovih jedinica koje sam prije toga navela.
I na kraju gospođa Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice vaša rasprava je zapravo otvorila jedno jako važno pitanje, a to je pitanje da ovdje moramo kroz raspravu jasno razjasniti i jasno razlikovati misiju, posao i aktivnosti zaklade od obaveze i posla i aktivnosti koja je u djelokrugu državnih tijela, a osobito resornog ministarstva. Dakle, misiju zaklade, posao i aktivnosti nikako ne treba poistovjećivati sa obvezom državnih tijela [[Upadica: Hvala.]] Jako je važno razjasniti i naglasiti svrhu zaklade, a to je prije svega promicanje dobrobiti djece i obitelji s djecom. I upravo kroz samostalne projekte zaklade koji predstavljaju svojevrsnu nadgradnju, nadstandard se ovo može primijetiti. Od sufinanciranja školske prehrane, od projekta Moja nova škola autoškola [[Upadica: Hvala lijepa.]] Moja maturalna večer, projekt I ja putujem, projekt Upoznajemo Hrvatsku [[Upadica: Hvala gospođa Bedeković.]] itd. i to je važno cijelo vrijeme naglašavati. Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, evo ja ću se još jednom složiti sa vama da je zaklada ostvarila svoju svrhu postojanja, a to je dobrobit djece i osnaživanje obitelji, a naravno još jednom ću ponoviti da svi mi zajedno trebamo pomoći u osnaživanju zaklade kao institucije kako bi ona imala prepoznatljiv identitet i karakter i naravno svojom stručnošću i dalje aktivno doprinosila boljitku djece i odrastanju djece u RH.
Hvala, nemate više replika, hvala. Sada je na redu gospodin Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege evo govorimo o zakladi za djecu. Pa evo ja otkad govorim o zakladi za djecu moramo uvijek govoriti zapravo i o svim zakladama pa da malo vidimo kontekst zaklađivanja u Hrvatskoj jel. Lijepo je državna tajnica rekla 8,5 milijuna kuna ako se ne varam, 8 zaposlenih, većina novaca dolazi od igara na sreću, manji dio tek pola milijuna dolazi od ostalih donacija, od ostalih financijera. I to je zapravo ok, samo evo ja se uvijek bojim i pitam se onako je li potrebno 8 ljudi da distribuira 8,5 milijuna kuna. Ja mislim da bi se to dalo potrošiti u 5 minuta odnosno distribuirati na nekako brz način. Pitanje je uvijek treba li 8 ljudi tamo raditi? Ali ok, neka ljudi rade, super sve. Ali pazi sad ovako, ovdje se stvorio problem nekako oko tih zaklada, a imamo još jednu zakladu zove se Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva npr. isto zaklada je li i ona dobija novac isto od igara za sreću, doduše dobija puno više, dobija 36 milijuna kuna odmah pa onda još od neostvarenih dobitaka 6 milijuna to je nekih 42, pa još negdje oko 5 milijuna čak dobija od, dobija od vanjskih financijera ovoga onoga i to bude jedno 50-ak milijuna kuna i taj se novac isto distribuira. E ali kome se distribuira? E sad je to jako interesantno, tko taj novac dobija jel. I nitko sa ljevice kad je govorio o zakladi za djecu nije rekao pa ajde mi ćemo malo od ovog našeg novca na primjer Rada Borić, nema je danas, dakle njezin centar za mirovne studije on je dobijao i po 400.000 kuna iz zaklade. A da je lipo uzeti Radi Borić evo 350 da dati lijepo djeci. Ha. Ili možda ajmo kad govorimo zaklada GONG moram uvijek naglašavati, predsjednik GONG znači te udruge danas je deklarirani član, znači autao se SDP-ovac, on je danas zaposlenik Kluba SDP-a.
Gospodin Zekanović zaklada za djecu je …
Ma je, al zaklada je, dakle zaklade …
Al tu nema djece, nisam primijetio djecu dosada.
Djece pa nema, mogu samo punoljetni kod nas u sabor doći, ne mogu, ne mogu maloljetni.
Idemo dalje, idemo dalje.
Dobro, ok, GONG …
Malo do djece da dođemo.
Doći ćemo, evo ga, ali idemo GONG pa ćemo prvo na B.a.B.e., pa ćemo na djecu. B.a.B.e. pa Centara za mirovne studije Documenta, pa onda Iskorak, Domine to su vam sve oni LBGTIQ udruge koje dobijaju 100, 200, 300, 400 tisuća kuna iz zaklade. Ljudi, odnosno poštovana državna tajnice ako imate ikakav kontakt i utjecaj prema Zakladi za civilno društvo s obzirom da zaklade financiraju zaklade, dakle Zaklada za razvoj civilnog društva vam financira zakladu Kajo Dadić. To je isto interesantna stvar. Ona dobije oko milijun kuna godišnje, milijun, milijun i pol. Zašto ne bi Zaklada civilno društvo uzela Radi Borić 350.000 kuna i dala iz zakladi za djecu.
E rekli ste djeca, hvala, hvala Bogu.
Evo to bi bilo, to bi bilo …
Držali smo se teme.
… kraj, imam još minutu nemojte me. Dakle, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora tema je iznimno suvisla, a to što vama možda to ne odgovara e sad to je drugi par postola.
Dobro, dobro, a je moramo se držat teme.
Ali morate vi meni dopustit da u mom vrimenu ja govorim o temi na svoj način, a ne da ja sad čujem, vi ste meni jako simpatični …
Nisam vam dao opomenu …
… i dali ste jako dobar intervju neki dan u Večernjaku, ali ovaj …
… nisam vam dao opomenu ali čuo sam riječ djeca pa mi je to lijepo, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Dat ću vam, dat ću malo više vremena.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandrokoviću pogledajte vašeg kolegu malo. Dobro, uglavnom da ja skratim priču. Govorimo o zakladi za djecu [[Upadica: Hvala.]] i svi bi voljeli da tu ima malo više novaca i ja sam sada pronašao jedan izvrsan način s obzirom da zaklade mogu financirati zaklade. Da Zaklada za razvoj civilnog društva financira zakladu za djecu i da novac koji ide B.a.B.a.-ma, GONG-u, Centru za mirovne studije, Documenti, Iskoraku, Domino itd., itd., B.a.B.a.-ma neka lijepo taj novac distribuira za našu dragu i prevažnu djecu. Evo toliko s moje strane, hvala vam lijepo na pažnji i hvala što ste me pustili da kažem što sam mislio.
I živjela djeca. Potpredsjednica Glasovac, izvolite.
Kolega Zekanoviću ja se vama stvarno čudim. Vi ste zastupnik u Hrvatskom saboru i HS donosi zakone i kad izlazite s ovakvim bedastoćama ovdje, moram to reći, ispričavam se ako ću vas s time uvrijediti, onda bi minimum minimuma trebao biti da ste pročitali i uputili se u ono o čemu govorite. Zašto to kažem? Da ste pročitali Zakon o osnivanju zaklade za, Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva onda biste vidjeli da je ovaj HS upravo tu zakladu osnovao kao krovnu i javnu instituciju za suradnju, povezivanje i financiranje organizacija civilnog društva u RH, i naglašavam i financiranje organizacija civilnog društva u RH, sapient sad.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Glasovac, ako vi kažete da je nešto pametno ne znači da je pametno, ako kažete nešto da je bedasto ne znači da je bedasto. Dakle nisam rekao niti jednu bedastoću jer sam rekao isto što i vi, Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva financira također zaklade, također da i moje je pravo da se ne složim sa financiranjem Zaklade za razvoj civilnog društva i smatram da bi se taj novac umjesto za B.a.B.e., centre za Radi Borić, centru za mirovne studije, dokumenti, centri za ženske studije trebao dati djeci, drugoj zakladi i što to vama u toj cijeloj priči nije jasno? Dakle, ovo je, s tim ja sam i pomogao, postoji Zaklada Kajo Dadić koja je također financirana Nacionalnom zakladom za razvoj civilnog društva, u čemu je problem, koji dio vama ove moje priče nije jasan, ma jasan je svima vama.
Dobro, vrijeme. Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega Zekanoviću, pa evo upravo svojom diskusijom ste me sad potaknuli na, na pitanje, nisam razmišljao uopće postavljat repliku, ali dal bi bilo stvarno dobro obzirom na iznose koje ste spomenuli ovih drugih zaklada koliko one raspolažu itd., dal bi bilo dobro da se o tome isto ovako malo raspravi na, na, na, na saboru s obzirom da evo na, na ovu zakladu koja troši svega 8 milijuna kuna praktički dosta, dosta o tome govorimo, mislim da bi bilo vrlo interesantno vidjeti znači način rada, sredstva itd. s kojima raspolažu i ostale zaklade, to bi, to bi bilo dobro, jel.
Izvolite odgovor.
Pa poštovani kolega naravno, naravno da bi trebalo i evo ja bi volio da tu i malo i vladajuća većina malo razmisli o tome zapravo kako funkcionira zaklada, neću reći da je sve po pitanju zaklade naopako i loše, ima tu dobrih stvari koji se financiraju, ali smatram da bi se jednom dijelu udruga koje po meni ne bi trebale dobit ta sredstva uopće, a pogotovo taj iznos sredstava da bi se trebala sredstva preusmjeriti na one kojima je to puno potrebnije, a to su naša djeca, tako da u tom smislu evo novca očito ima, znači jer ove, ova zaklada dobija 36 milijuna kuna, pa evo možda moj prijedlog bi bio da se od tih 36 milijuna kuna ili 40 skoro zapravo prebaci pola novca djeci, a ovdje smanji ovaj iznos odnosno da se ovaj dio društva koji je po meni nepotreban, taj progresivni polako gasi.
Gđa. Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, vi niste izrekli nijednu glupost, ni bedastoću nego ste samo zapravo razotkrili činjenice o kojima neki ne žele da se govori u javnosti. Ono što bi trebalo, a svi ovdje bi trebali pohvaliti upravo ovu zakladu za djecu i reći sve ono dobro što se radi i što se radilo, a umjesto toga se pronalazi tisuće razloga kako bi se osporilo te upravo vrijednosti koje je zaklada postigla i onda se govori o tome kako djeca nemaju obrok, kako je, kako nema donacija itd., a Vlada RH i mi ovdje smo osigurali da je siguran izvor iz lutrije, a donacije se daju dobrovoljno. Prema tome, onaj tko želi, a između ostalog i to civilno društvo može davati dobrovoljno donacije, pa evo to je prilika.
Izvolite.
Poštovana kolegice, evo ja ću još i slažem se s vama i hvala na vašoj replici, evo ponovit ću još jednom. Pošto su nam djeca najveća dragocjenost koju imamo, a navodni progres koji nam se sugerira s ove strane nije progres nego katastrofa, ja mislim da je ona jednadžba jednostavna, ovdje ćemo napraviti jedan minus, ovdje ćemo dati jedan veliki plus i onda bi imali jednu bolju, neću reć dobru situaciju, ali bolju situaciju nego što je danas imamo. Dakle, poštovana državna tajnice, evo moja sugestija kod distribucije novca igara za sreću da se evo ga zauzmete da se jedan dio novca uzme Zakladi za razvoj civilnog društva iz razloga kojeg sam naveo i da se da djeci zbog toga što su nam djeca jamac naše budućnosti, hvala lijepo.
Hala i vama. Gđa. Marija Selak Raspudić, Klub zastupnika Mosta, završno, izvolite.
Mislim da je pogrešno raspravu o radu zaklade ukoliko je ona argumentirana shvaćati isključivo kao njezinu kritiku, a onda time sve podvesti pod onaj jednostavni argument da tko ne voli rad zaklade ne brine se ni za djecu i nije mu stalo do humanitarnog rada i tome slične interpretacije. Dakle, nije na nama ovdje da hvalimo, naravno da svi cijenimo konstruktivne projekte koje je zaklada proizvela, neki od njih su pronašli i mjesto u hrvatskoj javnosti i postali prepoznatljivi gotovo kao brendovi poput „Maturalne večere“, neki od njih doista pomažu hrvatskom društvu u nekim stvarima koje su djeci potrebne, a nisu toliko prepoznate kao vozački ispit djeci koja nemaju materijalna sredstva da si ga sama priušte, a koji će im kasnije omogućiti lakšu zapošljivost itd.. Međutim, naš je temeljni zadatak ovdje kao saborskih zastupnika da postavljamo pitanja oko nekih stvari koje nisu dovoljno transparentne u radu zaklade jednako kao i prijedloge za njezino unaprjeđenje. U tom smislu bila sam vrlo jasna, prvo što očekujemo i što smatram da treba tražiti je veću samoodrživost zaklade, dakle intenzivnije donacije, netko mora pronaći put do donatora. Kada se radi o vladinoj zakladi, kada se radi o nečemu za što garantiraju državne institucije taj bi put trebao biti mnogo jednostavniji, pogotovo kada su djeca u pitanju nego što je on nevladinim organizacijama čiju transparentnost nikada do kraja ne možete provjeriti gdje smo u konačnici i povijesno dokazano imali prisutne različite malverzacije. Dakle, očekujemo u narednim izvještajnim razdobljima da se prihodi od donacija povećaju, a ne radikalno smanje i to u intenzivnom donacijskom razdoblju kao što je bilo prethodne godine. Drugo, kada govorimo o izvješćima o radu zaklade, budući da se njih može analizirati jedino na komparativnoj razini uspoređujući prethodne godine, očekujemo da onaj dio koji je zaključan i koji se odnosi na napredak u radu zaklade koji sumira njezin rad, ne bude puka floskula odnosno pojednostavljeno prepisivačina iz jedne godine u drugu nego da se direktno osvrne na poboljšanja ili nedostatke u radu same zaklade. Treće, kada govorimo o tome što bi zaklada trebala ili ne bi trebala financirati, budući da se većina tih akcija koje doista jesu korisne ponavlja iz godine u godinu, ovdje bismo mogli imati suvislu raspravu o tome što još zaklada može učiniti i koje još inicijative može financirati, a tiču se poboljšanja materijalnih uvjeta djece. I uključujući odgovore na ona pitanja zašto padaju prihodi za financije obroka, primjerice u školama, a neki drugi prihodi rastu. I ono četvrto, ključnu transparentnost u radu zaklade dakle kada govorimo o izravnim donacijama s obzirom na neke nejasne formulacije donekle lako ćemo za one iznose koji su manji od 5.000 kuna, ali ove veće iznose koji se odnose na mogućnost direktnog financiranja nečega što se zove institucija koje su jedine nadležne za djelokrug rada u tom području postavlja pitanje potencijalnog pogodovanja odnosno povezanosti politike i donacija od zaklade. Stoga bi i za taj dio direktnog financiranja trebali postojati transparentni kriteriji, a ne da se ostavlja prostor različitim interpretacijama jesu li Petrinji tada dodijeljena primjerice sredstva zato što sada imamo petrinjsku gradonačelnicu koja dolazi iz redova HDZ-a. Dakle, sve ovo što sam rekla bilo je konkretno utemeljeno na činjenica i nadam se budući da je zaklada vjerojatno ne zato što je nekome zaklada bitna nego zato što se pokušava eutanazirati rasprava u saboru dobila doista prime time ovoga puta za raspravu o zakonskim izmjenama, da će pomoći njezinom kvalitetnijem radu jer naravno da nam je svima u interesu poboljšanje uvjeta i mogućnosti u kojima naša djeca žive. Hvala.
I vama. Gospođa Vesna Bedeković HDZ završno. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što iz dosadašnje rasprave se može zaključiti Klub zastupnika HDZ-a će podržati donošenje izmjena i dopuna ovog zakona. Radi se naime o tehničkim izmjenama, radi se o usklađivanju sa Zakonom o zakladama i u tom smislu se i ovim zakonom uređuju način i uvjeti rada Zaklade „Hrvatska za djecu“, osnovna imovina, način izvor financiranja je li itd. i podsjetit ću dakle osnivač zaklade je RH, osnivačka prava i obveze u ime RH ostvaruje Vlada RH. I ono što je bitno ponovno ponoviti da je osnovna svrha zaklade promicanje dobrobiti i osobnih i imovinskih prava djece i svakako osnaživanje obitelji u situacijama različitih bilo socijalnih, bilo odgojnih, obrazovnih, zdravstvenih ili bilo kojih drugih potreba djece i to je ono što je u skladu sa obiteljskom politikom koju vodi HDZ i vlada Andreja Plenkovića. Ono što je današnja rasprava u nekoliko momenata otvorila prije svega je otvorila jedno vrlo važno pitanje, a to je pitanje odgovora na jasno razlikovanje i razjašnjavanje svrhe uloge, zadaće zaklade od obveze državnih tijela odnosno obveze ministarstva, obveze vlade koje su vezane za osiguravanje standarda djeci i obiteljima kojima je pomoć potrebna. I u tom smislu nikako ne treba preklapati niti se trebaju preklapati aktivnosti ove zaklade sa obvezama, opet naglašavam državnih tijela i vrlo jasno treba naglasiti svrhu zaklade, a to je promicanje dobrobiti djece i dobrobiti obitelji s djecom. I u tom smislu treba jasno razumjeti i jasno razlikovati koja je misija, koja je svrha i koji je posao Zaklade „Hrvatska za djecu“ kao i uostalom svih ostalih zaklada koje se bave različitim drugim aktivnostima. Ono što je možda na neki način dobro rezimirati i ponoviti, dakle tri vrste potpora koje zaklada kroz svoje programe dodjeljuje, to su novčane potpore fizičkim osobama, to su potpore odnosno sufinanciranje projekata i programa pravnih osoba i potpore učenicima srednjoškolske razine kroz stipendiranje. A ono što evo je nekako danas najviše čini mi se prateći pozorno današnju raspravu između ostaloga bilo u fokusu to su ti samostalni projekti zaklade po kojima ja odgovorno tvrdim, zapravo zaklada između ostalog i ima svoju prepoznatljivost, a to su samostalni projekti poput projekta sufinanciranja troškova prehrane djeve koja žive u siromaštvu ili u riziku od siromaštva i to kao dopuna, ne kao osnovna djelatnost nego kao dopuna i pomoć svim onim sredinama koje nisu obuhvaćene projektom školske prehrane za koji su sredstva već osigurana u Fondu europske pomoći. Dakle, jednako tako sjajni manji projekti ali projekti sa perspektivom i projekti koji zakladi daju prepoznatljivost to su projekti poput jednog zanimljivog projekta Moja nova škola autoškola koja pruža dakle mogućnost osposobljavanja korisnika i ustanova i institucija koje skrbe o djeci bez odgovarajuće skrbi da polože vozačke ispite, već puno puta dosada spominjani projekt Moja maturalna večer, pa onda sjajan projekt I ja putujem, sjajan projekt Upoznajmo Hrvatsku kroz koju se pruža mogućnost djeci da proputuju i da ime financira putovanje Hrvatskom i da upoznaju svoju domovinu. Sjajan projekt Sportsko edukativni jedriličarski vikend, pomoć knjižnici i čitaonici Glina nakon, nakon razaranja, projekt recimo sport za sve. Pa onda nismo napomenuli ali ja ću naglasiti jedna sjajna humanitarna akcija Spojimo hrvatska srca. I to je ono što Zakladi „Hrvatska za djecu“ daje prepoznatljivost i to je ono čemu trebamo dati punu potporu, a kao što sam rekla na početku puna potpora [[Upadica: Hvala.]] Kluba HDZ-a izmjenama i dopunama ovog zakona. Hvala vam lijepa potpredsjedniče.
Gospođa Dalija Orešković završno GLAS, Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Loše organizirana država loše ispunjava svoju svrhu i loše brine, loše zadovoljava potrebe svojih građana. Pod time mislim da je problem i ovog zakona kao i drugih zakona koji se odnose na osnivanje nekih zaklada u ime i za račun RH u tome što se ne radi dobra distinkcija između onih obaveza i one uloge koju treba ispunjavati država u odnosu na one uloge i svrhu koju nakon što država ispuni svoje obaveze prema građanima može nadopunjavati i nadograđivati civilno društvo. Tijekom ove rasprave nismo čuli čemu zapravo ova zaklada služi i zašto je nužno, zašto je nužno da ju Hrvatska ima. Ja pri tome nisam protiv zaklada, dapače, ali ovo je zaklada koju osniva Hrvatski sabor svojim zakonima. Ako pogledamo što piše na internetskim stranicama ove zaklade vidjet ćemo da je svrha pomaganje djeci kojoj je potrebna podrška u ostvarivanju kvalitetnog i sadržajnog odrastanja, nadopunjavanje državnih tijela u ostvarivanju boljeg života djece, osmišljavanje i provođenje vlastitih projekata i brine se da javnost zna za učinkovitu platformu Vlade RH. Zatim se kaže da su temeljne vrijednosti empatija, njegovanje dubokog razumijevanja potreba djece i volja da im se pomogne od strane svih zaposlenika, učinkovitost, brza proaktivnost, stručnost u obradi zahtjeva, zatim pravednost, pružanje prilike svakom djetetu kojem je potrebna pomoć da ju zatraži vodeći pritom računa o pravednom tretmanu svakog od njih, otvorenost za suradnju, transparentnost, inovativnost. Kada osvijestimo o čemu smo mi danas pričali tijekom ove rasprave primjerice o pravu na obrok u školama, doći ćemo do zaključka da se ovdje radi o onim temeljenim pravima koja bi trebala biti osigurana svakom djetetu RH, a znamo da nisu. Ako gledamo koje su druge aktivnosti bile pretežito financirane kroz rad ove zaklade ponovno ćemo doći do toga da je većinu tih potreba trebala riješiti država ali putem svojih resornih ministarstava, no tome nije tako. I ovdje dolazimo do zamagljivanja odgovornosti u radu resornih ministarstava koji nisu ispunili svoju ulogu i svoju svrhu. I zašto se uopće ove zaklade osnivaju? Evo to je temeljno pitanje. Meni je žao što svaki novi saziv Hrvatskog sabora na neki način prihvati naslijeđeno stanje, nešto što već postoji od ranije i onda nastavi istim putem bez da se uopće pita, a zašto je neko tijelo, neko državno tijelo, neka institucija pa tako i neka zaklada uopće osnovana. Meni se čini da u ovoj zakladi, a i u brojnim drugim zakladama sjede ljudi koji su u nekom trenutku bili politički aktivni ili su politički pridonijeli odozdo pa ih je trebalo zbrinuti jer ono što oni u tim zakladama rade trebali bi raditi resorni ministri i resorna ministarstva. Međutim, resorna ministarstva su pod povećalom javnosti, prolaze nekakvu kontrolu, netko pita koliko je djece dobilo topli obrok ili nije, koliko je djece socijalno ugroženo, koliko djece je dobilo onu zaštitu koju bi im jedna socijalna, po Ustavu socijalna država trebala pružiti. Zakladu nitko ništa ne pita. Spomenula sam koje su temeljne vrijednosti i kako se sama zaklada na svojim internetskim stranicama prezentira. Mi ovdje političari koji bi trebali pratiti sustav, pratiti druge državne institucije voljela bi da nas sad neko anketira pa da pita tko je trenutno ravnatelj zaklade ove ili bilo koje druge od strane sabora osnovane. To su u potpunosti i za nas kao nadzorno tijelo nad tim tijelima, a onda i za širu javnost potpuno anonimne osobe. I u tome je cijela poanta. I onda dolazimo i do onog problema o kojem su također razgovarali i diskutirali neki zastupnici koji su pozivali na to da bi civilni sektor trebao više donirati tim državnim zakladama. Ja odgovorno tvrdim da ne bi. Žali Bože svake kune koja je uplaćena u ovu zakladu jer se tu tek ne zna na što se novac troši i po kojim kriterijima i po kojem ključu. Zato je u prošloj godini bilo 33.000 kuna donacija, a primjerice za jednu drugu zakladu koja se ovdje prozvala koja je stvarno zaklada civilnog društva bilo je 13 miliona kuna. Zato što građani više povjerenja imaju u tu od strane civilnog društva i građana osnovanu zakladu nego u institucije ove države i ove vlade. Ali polazimo, pođimo napokon od početka, ajmo reći što bi uopće država trebala raditi putem svojih resornih ministarstava [[Upadica: Hvala.]] a civilnom društvu pustimo slobodu da nadopunjuju [[Upadica: Hvala lijepa.]] ono što bi trebala raditi država.
Hvala. I na kraju potpredsjednica Sabina Glasovac SDP, završno.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Nitko u ovoj prostoriji danas vjerojatno nije imao ni najmanju namjeru uvrijediti, povrijediti osjećaje onih koji rade u Zakladi „Hrvatska za djecu“ niti osporiti zakladi zakonom dane ovlasti da zapravo radi nešto što je vrlo plemenito. Ali nije dobro da se bilo koja zaklada nacionalna zaklada percipira kao stranačka zaklada. Mislim ja razumijem da u upravnom vijeću sjede ili su sjedili i kolegica Lukačić i kolegica Pletikosa i kolegica Bedeković i kolegica Murganić i kolegica Željka Josić, sjedio je i kolega Aladrović itd., itd., ali to što su oni bili ili jesu članovi upravnog odbora na prijedlog pojedinih ministarstava ne znači ako se danas govori o smislu zaklade, možda ga neki dovode u pitanje, u redu. Ako se raspravlja o tome je li ispunjena svrha zaklade ko joj je dao ovaj HS u nekom drugom, trećem, šestom, petom sazivu ne znači da netko ima nešto protiv zaklade, nego naprotiv želimo da ova zaklada bude prava hrvatska zaklada „Hrvatska za djecu“ za svu djecu Hrvatske da se više otvori, a ne zatvori u politiku nego više otvori od politike i da skupi što više sredstava koja će po transparentnim kriterijima biti dodijeljeni ondje gdje je to najpotrebnije, a gdje država zakazala, ne da bude nekakav paralelni državni sustav. Ja ću u ime kluba SDP-a samo rezimirati ono što je nama sporno u ovom zakonu koji je rekli ste tehnički, ali i dalje ostaje pitanje i naše je puno pravo da izražavamo nezadovoljstvo činjenicom da vama za tehničko usklađivanje sa Zakonom o zakladama u ovom u ovih deset članaka za to vam je trebalo tri i pol godine. To je oksimoronski rečeno puževa brzina. Srećom ovdje je netko rekao to nije omelo funkcioniranje zaklade, ali vi ste takvi puževi i u stvarima koje naprosto utječu na egzistenciju ljudi kada gledamo mjere u borbi protiv covid krize naprosto ide presporo i to nije dobro. Ovakva aljkavost je nedopustiva, da vama za deset članaka zakona klasičnog tehničkog usklađivanja minimalnog treba tri i pol godine, pa to je slika i prilika ove vlasti. Drugo, slažem se u potpunosti s kolegicama i kolegama koje su ovdje napomenule činjenicu da nije dobro ako kažemo da je Zakonom o zakladama definirano da zaklada je neprofitna pravna osoba čija je svrha da imovina zaklade u novcu, pravima ili stvarima odnosno prihodima što ih stječe trajno služi ostvarivanju neke opće korisne ili dobrotvorne svrhe, da se u strukturi prihoda same zaklade ukupnih prihoda od 8 milijuna i 715 tisuća i 6 kuna da samo da je udio donacija 0,38% to ne bi trebala biti primarna zadaća zaklade. Zato kažem da se zaklada treba više otvoriti gospodarstvu, partnerima pa čak i drugim dijelovima civilnog sektora da vide u kom dijelu promidžbenom mogu jasnije zajedno djelovati ne bi li više potaknuli građane, gospodarstvenike, privatne pravne osobe kako god hoćete da više investiraju u zakladu i da sudjeluju u zajedničkim programima i da zapravo ova zaklada bude platforma okupljanja onog jednog dobro dijela Hrvatske koje smo pokazali da imamo tu solidarnost kada je najteže u Hrvatskoj koliko zapravo smo spremni zato, ali da to zaklada zapravo radi kontinuirano brine o djeci i ja mislim da se to može i da se taj trend mora promijeniti. Treće, vidljivost i promidžba, meni se sviđa recimo akcija kojom je zaklada krenula čini mi se u ožujku ove godine „Učini mali korak velikim“ gdje će do kraja godine provoditi jednu kampanju kako bi ukazalo na kršenje dječjih prava u Hrvatskoj i što društvo može učiniti ne bi li ista zaštitila i unaprijedila. Mislim da takvih kampanja treba biti još više u koje treba uključiti i više javnih osoba, više gospodarstvenika da se taj kotač na neki način pokrene. I četvrto na što želim svratiti pozornost nije vezano toliko uz zaklade nego uz udruge, molim da se dva registra, jedan o udrugama i neprofitnim organizacijama, jedan koji se vodi pri Ministarstvu financija, drugi pri Ministarstvu socijalne politike da se ujednače jer postoje neke udruge koje su brisane iz jednog registra, a ostale su u drugom. Takve fantomske udruge [[Upadica Radin: Hvala, hvala vrijeme.]] i nepovezani podaci nam ne trebaju. Hvala vam.
Hvala. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 284 Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja, s nama je državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave vidio sam ga da, Josip Salapić želi uzeti riječ. Izvolite. Stanka, tko? Gospođa Anka Mrak Taritaš izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba Centra i GLAS-a. Pred nama su izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama, zakona za koji svi cijenimo da je izuzetno važan, svi znamo da nam je stanje u katastru i u zemljišnim knjigama alarmantno i sa velikim iščekivanjem smo čekali jednu izmjenu i dopunu zakona nakon zakona koji je donesen 2019. u smislu određenog poboljšanja odnosno propulzivnosti i osiguranja, em da podaci budu točni, em da cijeli postupak bude brz. Mi kad u Hrvatskoj ne znamo riješiti problem, onda ga rješavamo na različite načine. Kada nismo znali kako riješiti problem recimo čipiranja pasa i mačaka i kako to kontrolirati onda smo to prebacili na komunalne redare da oni vrše nadzor. Kada nismo znali što napraviti u sustavu zdravstva onda to u sustavu zdravstva prebacujemo na obiteljske liječnike koji odjednom mogu raditi sve od cijepljenja vezano uz covid, uz testiranja. Sad vidim da ministar predlaže i da radi u hitnoj službi, dakle za hitnu pomoć. A kad ne znamo što napraviti sa problemom sa zemljišnim knjigama koji je ozbiljan problem onda to sad smo uveli javne bilježnike pa nam je spasonosno rješenje javni bilježnici. Hajdemo se konačno suočiti sa realnošću i sa stvarnošću. Ja pred sobom imam odgovore na zastupnička pitanja koja sam dobila oko stvari koje su me zanimale. Da bi se sredio katastar u Hrvatskoj potrebno je ovim tempom još 167 godina. 167 godina kolegice i kolege prema ovim podacima koje ja imam. Za sređivanje stanja u zemljišnim knjigama i u katastru je potrošeno već milijuni i milijuni eura. I onda ironično predlagatelj u obrazloženju kaže da je zadovoljan sa mjerama [[Upadica Radin: Hvala.]] Sa mjerama nismo zadovoljni i zato tražimo i stanku. Hvala lijepo.
Naravno stanka se odobrava. Gospođa Katarina Peović također traži stanku.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta da još malo pogledamo ovaj zakon, upozorimo na njegove problematične dijelove. Nama je osobito problematično, dakle davanje javnim bilježnicima ovlasti koje su do sada imali sudovi, a pod argumentacijom da nadležni sudovi nisu u mogućnosti s postojećim kadrovskim kapacitetima uredno provoditi postupke osnivanja i obnove zemljišne knjige. Znači kolegice i kolege valjda bi osnovna zadaća države bila osigurati te kapacitete, a ono što je cilj i svrha javnobilježničkih ureda je ostvariti što veći profit. Znači ono što je cilj države je dati ljudima mogućnost da za što manje znači naknade ostvare neko svoje pravo. I javnobilježnička usluga sigurno nije javni servis, to je privatizacija javnog servisa koja se još dalje kreće sa ovim zakonom. Jučer smo imali sličnu priču. Znači sa jednim zakonom koji je otišao u zastaru, to je stari zakon, ali se uopće nije postavilo pitanje javnih bilježnika, previsoke tarife javnobilježničkih usluga gdje ljudi doslovno neku njivu plaćaju preko 3000 kuna da bi kad je dobiju u ostavštini. Ili je ne mogu niti dobiti i preuzeti jer te novce nemaju da bi platili javnim bilježnicima koji doslovno gule tu društvenu većinu bez ikakvog razloga a predstavljaju kastu koja je očito zaštićena i kojoj država i ovim zakonom omogućava još bolje beneficije.
Hvala. Stanka se odobrava. Gospodin Nikola Mažar, stanka.
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od deset minuta kako bi još jednom istaknuli da ovim izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama nastavljamo ne samo digitalizaciju zemljišnih knjiga i katastra koja će se stvoriti u cjelokupnom procesu i to je nešto što se redovito radi unazad zadnjih nekoliko godina i od 2019. godine kada je donijet novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, nego ćemo omogućiti i brži proces i upisa u zemljišne knjige, ali isto tako i obnovu i stvaranje novih zemljišnih knjiga. I žao mi je što kolegica Peović je evo već izašla iz sabornice nakon svoga kratkog referata od jedne minute, a u biti nije pročitala ni ono što stoji u izmjenama i dopunama ovoga prijedloga zakona a između ostaloga stoji da će zahvaljujući upravo što će se preko javnih bilježnika podnositi sudske pristojbe iznos biti manji za korisnike, nego da se ide direktno putem suda, odnosno putem pošte i time će se smanjiti i financijski izdaci za građane koji će to podnositi. Prema tome, netočna je izrečena stvar od kolegice Peović da će se ovim poskupiti. Dapače, ovime će se smanjiti troškove za građane, a sa svim novinama koje ovaj prijedlog donosi, dakle vezano i za javne bilježnike kao povjerenike sudova koji će raditi na obnovi i stvaranju novih zemljišnih knjiga ali i kompletnom digitalizacijom putem, dakle cjelokupnoga procesa ubrzati će se cjelokupni postupak koji će time stvoriti i za investitore da mogu na brži način stvarati dodatne investicije, a čime će se povećati i ubrzati i gospodarska slika Republike Hrvatske. Dakle, ovim prijedlogom nastavlja se i reformske mjere Vlade RH.
Hvala. Stanka se odobrava. Gospođa Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo još jednom upozorili, da u doba dronova i digitalizacije mi još uvijek nemamo sređene zemljišne knjige. Početak je bio 2003. kada se pokrenula uređena zemlja. No, eto sada smo u 2022. uređene zemlje još nema niti na vidiku. Ono što piše točno kolega da će troškovi biti manji, to piše, ali isto tako piše u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama da će se donijeti pravilnik o cijenama. Kakav će to pravilnik biti, koliko će se on naplaćivati građanima Republike Hrvatske to apsolutno nigdje ne stoji. Bilježnici mogu po jednoj katastarskoj čestici naplatiti sto kuna, mogu naplatiti 500 kuna. To nigdje nije precizirano, a ono o čemu treba voditi računa su upravo ti građani. Mi smo ovdje zbog njih ja mislim. Prema tome, bitno je da se sazna koliko se planira da bude cijena tih upisa, koliko će u tome učestvovati državni proračun kao što znamo da sada sudjeluje tj. financira nove izmjere katastra po sjednici mislim od 3.6. ove godine u Vladi RH. Svakako da je neophodno da se zemljišne knjige urede, no da li je ovo dovoljan korak to ćemo tek vidjeti. Zahvaljujem.
Odobrava se stanka. Gospodin Hrabak, Hrebak, pardon, također stanka.
Tako je poštovani i uvaženi potpredsjedniče HS, tražim stanku u ime Kluba HSLS i reformista. Dakle, ovo je jako važan zakon, kao što su i kolege prije naglasili, HSLS snažno podržava bilo koji oblik informatizacije i digitalizacije javne državne uprave i ovim zakonom se ide u tom smjeru i mi ćemo podržati određene stvari, međutim ono što želimo dodatno ukazati je upravo na ono što su i neki kolege već prije spomenuli, dakle RH u pravom okruženju jedina je država gdje je sklapanje ugovora o prometu nekretnina dozvoljeno temeljem rukom popunjavanih obrazaca koje popunjavaju ljudi bez ikakvog pravnog iskustva i često zaista minimalnog znanja, kada tomu dodamo dodatno još i prilikom provjere ovjere potpisa da ne moraju imati, da ne moraju biti prisutne sve stranke ugovora i činjenicu da javni bilježnik kao isključivi ovjerovitelj potpisa na istima ne ulazi u sadržaj isprave, a ako bi sada još morao takvu ispravu činiti bez ikakve kontrole i poslati na provedbu u zemljišne knjige bojimo se da bi to moglo isto tako dovesti do mogućnosti da se oni tzv. nepošteni u našem društvu vrlo lako mogu provlačiti i činiti određene nezakonitosti u prometu nekretnina. Ovaj zakon je jako važan, mogu govoriti iz prakse kao gradonačelnik, 6.g. će nam trebati da uskladimo zemljišne knjige i katastar, pozdravljam kažem bilo koji oblik digitalizacije i po mom mišljenju bit ćemo jedan tek od prvih gradova u Hrvatskoj koji su to uspješno uspjeli napraviti, tako da je ovaj zakon jako, jako bitan u tom segmentu i mislim da bismo trebali još ove određene nelogičnosti i određene neusklade svi zajednički napraviti tako da zakon iziđe što bolji u proceduru jer usklađivanje zemljišnih knjiga je jedno od najbitnijih stvari da bi se pokrenule investicije u ovoj zemlji.
Odobrava se stanka. Gđa. Vesna Nađ također stanka.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom raspravili činjenicu da digitalizacija nije spas za sređivanje zemljišno-knjižnog stanja sa posjedovnim stanjem, osobito na otocima, Dalmaciji, pa ni u Hrvatskom zagorju, ali kako je rekla gđa. Mrak-Taritaš naša zastupnica, trebat će 167.g. za sređivanje katastra, za zemljišne knjige vjerojatno će trebati i više. Međutim moj susjed u Dalmaciji ima jedno spasonosno rješenje, on je to riješio za mjesec dana sa jednom bombonijerom, ali uvijek se pitamo što je bilo u toj bombonijeri, hvala.
Odobrava se stanka i sada nastavljamo normalno kao i uvijek radom odmah i g. Josip Salapić, državni tajnik će imati uvodnu riječ, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Svjesni smo važnosti Zakona o zemljišnim knjigama, ali isto tako kao uvod s obzirom da sam slušao stanke da kažem da je ovih godina hrvatske državnosti bilo više različitih vlada, bilo lijevih, bilo desnih, tako da nije ovo problem sad sadašnje vlade nego problem svih vlada, a neki su i bili ministri u vladama, pa znaju što znači sređivati zemljišne knjige, posebno na otocima, posebno u Dalmatinskoj zagori kad na jednoj čestici imate 12-13 upisanih ljudi koji u stvari nemaju izvorno pravo vlasništva nego imaju određena prava koja sežu još iz vremena Austro-Ugarske, al dobro. Ovo je prvo čitanje Zakona o zemljišnim knjigama, dakle bit će još vremena za rasprave, amandmane i popravak ovoga što smo mi zamislili kao prvo čitanje zakona. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama ubrzat će se postupci osnivanja i obnove zemljišnih knjiga, povećati broj katastarskih čestica u bazi zemljišno-knjižnih podataka i osigurati ažurnost zemljišnih knjiga. Glavna zemljišna knjiga i knjiga položenih ugovora danas je u cijelosti vode u elektroničkom obliku. Predloženim izmjenama osigurat će se elektroničko vođenje zbirke isprava za sve prijedloge koji su zaprimljeni nakon stupanja na snagu ovih izmjena zakona. Time se čitav postupak vođenja zemljišnih knjiga digitalizira, uvodi se elektronički zemljišno-knjižni predmet, prijedlozi za upis u zemljišnu knjigu podnosit će se isključivo elektroničkim putem spajanjem sustava ZIS, zajednički informacijski sustav zemljišnih knjiga i sustav e-spis, te sustav e-notar, omogućena je elektronička dostava svih sudskih odluka za provedbu, te razvoj digitalnog elaborata osiguravano je elektroničko podnošenje prijavnih listova na provedbu u zemljišnim knjigama izravno. Usvajanjem predloženih zakonskih izmjena prijedlozi za upis u zemljišne knjige podnosit će se isključivo elektroničkim putem, te putem javnih bilježnika i odvjetnika. Javni će bilježnici nakon sastavljanja javnobilježničkog akta solemnizacije ili ovjere potpisa na ispravi koji je temelj za uknjižbu obvezno podnijeti prijedlog za upis osim ako stranka se tome izričito protivi. Na taj način stanje u zemljišnim knjigama će se pravovremeno ažurirati. U postupcima osnivanja i obnove zemljišnih knjiga moći će se angažirati javni bilježnici. Sudovi koji ne raspolažu dovoljnim brojem službenika samo poslove osnivanja i obnova zemljišnih knjiga moći će povjeriti javnim bilježnicima. Predmeti će se javnim bilježnicima sa sjedištima na području određenih sudova dodjeljivati ravnomjerno po abecednom redu prezimena javnog bilježnika. Javni bilježnici sastavljat će nacrte uložaka, te ga elektroničkim putem dostaviti sudu na potvrdu. To će ubrzati postupke osnivanja i obnove zemljišnih knjiga. Rješenja o odbačaju odnosno odbijanju prijedloga za uknjižbu od sada će se dostavljati predlagatelju, ali i osobama u čiju korist odnosno protiv kojih je bio predložen upis. Time ćemo osigurati pravodobne informacije svim osobama koje su uključene u taj proces odnosno imaju pravni interes u procesu. Sve pošiljke morat će imati naznačeni datum dostave odnosno datum kada je pismeno ostavljeno u sandučiću. Propisuju se rokovi za donošenje odluke povodom prijava i prigovora zaprimljenih u roku za ispravak za sudove, te za javne bilježnike. Kvalitetno upravljanje zemljišnim knjigama jedan je od preduvjeta gospodarskog razvoja, ali i pravne sigurnosti RH. Uredno vlasništvo temelj je i kvalitetnog upravljanja vlastitom imovinom. Predloženim izmjenama napravit će se značajni iskoraci u upravljanju zemljišnim knjigama u RH. Hvala lijepo.
Hvala i vam. Pozdravljamo molim vas, pozdravimo predstavnike udruga stradalnika Domovinskog rata s područja grada Našica, molim vas jednim pljeskom. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. Hvala što ste s nama i sada idemo na replike. Katarina, gđa. Nemet, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, svoju današnju raspravu po izmjenama i dopunama ZZK iznosit ću kao u svojem životnom periodu, jedna dugogodišnja voditeljica zemljišnoknjižnog odjela tako da ću se osvrtati isključivo na struku, ali molim vas da mi ovdje jasno i glasno kažete, ova odredba koju vodite i kojom u jednu ruku monopolizirate podnošenje prijedloga za upis u zemljišne knjige na stranu javnih bilježnika, da li će dugoročno ta odluka koštati više naše građane, odnosno da li će oni kod podnošenja prijedloga za upis preko javnih bilježnika morati više plaćati sudsku i javnobilježničku tarifu? Vi sada tvrdite da sad ne moraju, ali da li možete garantirati dugoročno da to naše građane neće više koštati? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice, ako bude po riječima bivše ministrice Anke Mrak-Taritaš, ja neću bit živ, tako da ne mogu garantirati, ali siguran sam da je namjera Vlade da neće biti troškovi veći nego moraju biti manji, a uloga javnih bilježnika je po odluci suda da može, a ne da mora i to zbog dva razloga. Zbog sveobuhvatne velikog posla koji nas čeka, sveobuhvatne izmjere i kratkih rokova koje smo si zacrtali do 2026. g. 60%, dakle ako dođe na sud na datom području, recimo kod vas nema dovoljno službeničkog kadra, onda će se po procjeni, dakle Ministarstva pravosuđa i uprave nakon mišljenja Ministarstva financija koliki je to trošak vidjeti raspoloživost kadra u sudovima i tek onda sud može angažirati javne bilježnike ako je po odluci nadležnoga suda, dakle uz suradnju sa Ministarstvom pravosuđa i uprave potrebno angažirati javni bilježnik, ako to nije, mi ćemo ili zapošljavati službenike, to ću nešto kasnije reći, nove, ili angažirati javne bilježnike. To je znači može bit angažiran.
Hvala. G. Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Iz ovih obrazlaganja stanki i netom vaših obrazlaganja smo čuli oprečna mišljenja, no jedno je zasigurno točno, zemljišne knjige su pokretač i gospodarskog i svekolikog života i neuređene zemljišne knjige stvaraju velike probleme u prostoru. Ovdje je bilo mišljenja da li će javni bilježnici poboljšati cijeli proces, ja mislim da da jer mislim da će biti puno brži i ono što možda niste spomenuli, a vrlo je bitno, Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji je prošao u EK i kroz koji će Hrvatska ostvariti bespovratna sredstva, također, dijelom će ubrzati proces digitalizacije zemljišnih knjiga u sustavu i na taj način vjerojatno nećemo morati čekati 168 godina, kako reče gđa. Mrak-Taritaš nego će to ići puno, puno brže. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle ono što sam rekao na početku. Ovo je jedna briga koja nadilazi i ovu Vladu i vlade prije nas i vlade koja će doći. Dakle mi smo predvidjeli u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti, to je nastavak ovog sustava Uređena zemlja, negdje oko 3 milijuna eura za ovu priču sređivanja zemljišnih knjiga, dakle uz ona sredstva koja će ići iz državnog proračuna RH koja je zakonska obveza uz sufinanciranje jedinice lokalne i područne (regionalne) uprave i samouprave te uz određene pravne osobe koje imaju interes na određenim dakle, strateški interes u određenim jedinicama lokalne, to će dakle biti sredstva koja će biti izravno uložena u ovo, a naš plan koji smo si zacrtali je 60% uređenih katastarskih čestica u RH do 2026. g. i tu je izvrsna suradnja sa pojedinim gradovima, općinama i županijama na tom pitanju, negdje više negdje manje. Kažem, ono što nas muči, to su ova područja gdje sam rekao da su najveći problemi, tu mi namjeravamo zapošljavati nove službenike do 2024. g., njih sve skupa više od 300.
Hvala. Gđa. Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Sigurno je da su kvalitete zemljišne knjige uvjeti za širenje investicijske klime, ali isto tako omogućuju i učinkovitije prikupljanje komunalne naknade, što je bitan prihod jedinica lokalne samouprave ili poreza na kuće za odmor, ali isto tako i davanja socijalnih naknada tako da vidimo da je sigurno uvođenje ovakvog novog načina uređivanja zemljišnih knjiga, sigurno će ubrzati i poboljšati kvalitetu stanja u samim zemljišnim knjigama. Međutim, ono što me zanima, vjerojatno u samom Zakonu ne piše krajnji rok do kojeg će se uvesti ta mogućnost da se na taj način funkcionira i uređuju zemljišne knjige obzirom na tehničke mogućnosti u sudovima. Vjerojatno je to 2024., ali me zanima da li će i djelatnici proći nekakvu obuku kako bi bili osposobljeni da što brže na taj način kvalitetno mogu provoditi svoj posao? Hvala.
I vama. Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Tako je, to se veže sa godinom 2024. kada se ispuni svi uvjeti za elektroničko podnošenje, kako sam rekao u uvodnom obrazloženju za ovaj Zakon, predmeta te uvođenje javnih bilježnika i ostalih strana odvjetnika u ovom postupku u obveznoj elektroničkoj komunikaciji. Dakle dok se ne ispune uvjeti za sve, to će se raditi na način kako se sada radi, a i sada se ova komunikacija u određenim tim kategorijama podnosi elektroničkim putem, dakle imamo ono ako se sudska pristojba plaća elektroničkim putem, onda nije 250 kuna nego 125 kuna, itd., a mi smo recimo do te 2024. g., što se tiče Ministarstva pravosuđa i uprave te Državne geodetske uprave predvidjeli zaposliti 150 službenika na strani Ministarstvo pravosuđa i uprave, Državne geodetske uprave još 150, time ćemo pojačati naš službenički kadar, uz naravno obvezne edukacije, bez toga nema ni znanja u sustavu. To će ići prije ovoga roka od 2024.
Hvala. Gđa. Raukar-Gamulin
Pardon. Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, vratit ćemo se opet na plaćanje. Dakle u uvodu kažete u pogledu sporazuma o sufinanciranju Zakona o zemljišnim knjigama usklađuje se s općim propisima o izvršavanju državnog proračuna i osigurava sufinanciranje javnih bilježnika kao povjerenika suda iz drugih izvora. Pa dakle, ovdje se daje neka naznaka da bi se rad dakle upis u zemljišne knjige preko bilježnika mogao biti sufinanciran, ja smatram da je to, slažu se i ostali kolege evidentno, da je to izuzetno bitna informacija i izuzetno bitna stvar za naše građane koji su pritisnuti ovom inflacijom, da sad ne ponavljam ovu opću situaciju koja nam je svima nažalost poznata, a to je pad kupovne moći, smanjenje plaća, inflacija, nevjerojatan porast cijena i sve tako dalje, da je jako važno da se teret te reforme ne stavlja na leđa građana, ali niti većinom na jedinice lokalne samouprave koje su većinom [[Upadica Radin: Hvala.]] do te mjere osiromašene da nemaju tih sredstava. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice što se tiče slažem se s vama, mišljenja da se građane ne smije i ne treba opterećivati novim nametima tu možemo staviti točku. Što se tiče razumijevanja ovoga zašto javni bilježnici u kojoj situaciji, tu mi sad dajte priliku da vam kažem zašto. Dakle, rekao sam tamo gdje na području suda nema dovoljno službenika na temelju procjene Ministarstva pravosuđa i uprave i Ministarstva financija mogućnost agažiranja javnih bilježnika ovisit će o zadatku na tom području gdje treba urediti te zemljišne knjige. Dakle, trošak mora biti manji ako se angažiraju javni bilježnici, ako ima dovoljno službenika onda ne trebaju javni bilježnici, dakle naša je procjena koliko do 2026. toga treba. A što se tiče mogućnosti sufinanciranja to nije obvezan namet, to ovisi o jedinici lokalne samouprave i je li ona može i da li je interes te jedinice da sufinancira rad javnog bilježnika da bi se zemljišne knjige i obnove u njihovom području riješilo u što kraćem vremenu, to je sad stvar [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] lokalne vlasti. To je Grad Zagreb radio, je Grad Zagreb [[Upadica Radin: Hvala.]] Općina Blato [[Upadica Radin: Hvala, hvala.]] je napravljeno jako dobro.
Gospođa Anamarija Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo nadovezat ću se iako imam neko drugo pitanje. Ja sam dakle gradonačelnica jednog grada u Slavoniji Pakraca gdje se provode katastarske izmjere trenutno već šest godina i upravo zbog nedostatka kadra u sudovima ta je izmjera uz ostale nekakve probleme i traje. Tako da vjerujem da će se i ostali gradonačelnici i načelnici koji su u toj problematici složiti da neće biti problem ni sufinancirati javno bilježništvo ukoliko će nam to osigurati brže, učinkovitije, kvalitetniji postupak i vođenja osnivanja i obnove zemljišnih knjiga kao i ostalih poslova zemljišno-knjižnih predmeta i sve takve zakone, sve takve postupke treba podržati pa i ovaj prijedlog zakona. Mene zanima hoće li biti nekakvih daljnjih reformi implementacija tehničkih rješenja, tu prvo mislim na podnošenje samostalno podnošenje stranaka za prijedlog elektroničkim putem te kakva je praksama u ostalim zemljama EU [[Upadica Radin: Hvala lijepo gospođo Blažević.]] pogotovo u onim zemljama koje brže i učinkovito rješavaju predmete?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, dakle mi smo i pratili praksu naših susjeda zemalja EU, to je različito od zemlje do zemlje. Rekao sam da je kod nas dosta to specifično s obzirom na teritorij RH, s obzirom na stanje u podacima i nejednakosti podataka u katastru i u zemljišnim knjigama, to je ono naša želja dugogodišnja u povezivanju tih podataka. Dakle, imate podatak o katastru jedan, o zemljišnim knjigama drugi, dakle to je jedan cjelogodišnji proces nažalost koji ne ide tijekom kako smo mi prvotno zamislili, međutim rješavanje vlasničko pravnih pitanja iziskuje da u svakom slučaju trebate utvrditi vlasništvo na način da ste jednom za konačno to povezali i sredili. Evo vi ste gradonačelnica, znači pravna sigurnost ulaganja, strateški projekti bez čistih i jasnih ovih izmjera, bez čistih zemljišnih knjiga vi ste u velimo problemu da taj ključni projekt neće biti ostvaren. Tako da u vjeru u istinitost u zemljišne knjige mi moramo vratiti povjerenje u pravnu sigurnost za ulaganje u RH i to je kod nas donekle sada već i problem u nekim dijelovima Hrvatske jer strani ulagači neće ući bez sređenih zemljišnih knjiga. Dakle, naš je zajednički [[Upadica Radin: Hvala.]] interes da to riješimo zajedno.
Hvala lijepa. Gospođa Zmaić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. U mojoj Brodsko-posavskoj županiji unazad par godina napravilo se jako puno oko sređivanja zemljišnih knjiga i katastarskih podataka i kod nas je dosta dobra situacija u odnosu na ostale dijelove RH gdje su podaci još od Austro-Ugarske. Najveći problem su zemljišne knjige i pitanje vlasništva koje ponaosob same stranke moraju pokrenuti, a problem je u tome što sve gruntovnice nisu iste, nisu sve isto agilne i tu se moraju malo pojačati timovi koji će to rješavati, a to je upravo stvar Ministarstva pravosuđa i uprave. A iz vašeg izlaganja sam čula da će se povećati ljudski kapaciteti odnosno da će doći do zapošljavanja tih osoba koje će raditi na provođenju i evo ova digitalizacija je ipak dala rezultata, ali imamo još dosta toga za uskladiti. Možete li to malo prokomentirati? Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepo. Mogu uvažena zastupnice. Dakle, što se tiče kadrova, evo točno i jasno i glasno u 2022.g. u Ministarstvu pravosuđa i uprave predviđeno je zapošljavanje 75 državnih službenika dakle u ovoj godini, 49 sudskih savjetnika, 10 viših zemljišno-knjižnih referenata i 16 zemljišno-knjižnih referenata. Do 1. svibnja 2022.g. dakle to je iza nas, temeljem detaljnog plana zaposlen je 41 državni službenih, 17 sudskih savjetnika, 10 viških zk referenata i tri zk referenta. U 2023.g. predviđeno je zapošljavanje 45 državnih službenika, 40 sudskih savjetnika i pet zk referenata. Dakle, to je sad plan kadroviranja. Što se tiče uspostave baze zemljišno-knjižnih podataka, dakle ovi podaci koje ste vi rekli o vašoj Brodsko-posavskoj županiji gdje dobro stojimo, mi smo čisteći taj teritorij smanjili potrebu za 90% tih parnica koje se pokreću zbog vlasničkopravnih odnosa i to je veliki korak naprijed.
Hvala. Gospođa Antolić Vupora.
Javni bilježnici će na temelju isprave upisivati novo stanje u zemljišne knjige, znate već što ću vas pitati, znamo što je solemniziran ugovor dakle on garantira i da javni bilježnik stoji iza sadržaja, a ovjeren potpis dakle ili rukom ispisan na ispravak koji je temelj za upis sada i u zemljišne knjige je nešto sasvim drugo. Da li i u kojem dijelu mislite taj dio zapravo poboljšati kako bi došlo do uređenijih zemljišnih knjiga?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Rekli ste sami za problem, djelomično smo ga već i načeli u prethodnim replikama dakle ovaj obvezni upis elektroničkim putem gdje javni bilježnici kao što dosada rade solemniziraju … [[Govornik se ne razumije.]] mislimo da, dakle ono što je započeto po starom neće biti problematično i dalje. Kad dobe sad novi upis, nakon ovih izmjena će ići isključivo elektroničkim putem i tu će stvari biti čiste. E upravo zbog ovog načina dakle započetih predmeta i ovo što se radi sada potrebni su nam dakle ti ljudski resursi da rade na takvim stvarima. Ovo rukom upisano je veliki problem i to će nam trebati više vremena nego što je predviđeno, što smo mislili da nam treba. Kao što ste i sami rekli mislim da to dijelimo to nema veze na politiku da je to jedan sveobuhvatni zahvat i da ono što sam zaboravio spomenuti ljudi koji na tome rade, koji će se zapošljavati s obzirom na sve plaće državnih službenika posebno naših u sudovima i zemljišnoknjižnih referenata mi želimo '23. godine riješiti to stanje da ljudi budu adekvatno plaćeni za ovaj teški posao koji će raditi.
Hvala. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče Salapić, evo kako ovim nacrtom prijedloga zakona se uvodi isključivo elektronično podnošenje prijava putem javnih bilježnika i odvjetnika u medijima se stvorila briga da li će se time smanjiti dostupnost dakle te usluge svim našim građanima RH i iz toga razloga mislim da je dobro i danas ovdje istaknuti da upravo iz toga razloga smo i nedavnim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu gdje smo s jedne strane smanjili i vezano za nakon radnoga odnosa da se može postati javni bilježnik odnosno prisjednik ili savjetnik isto tako smo omogućili da u onim mjestima gdje ne postoji sjedište javnog bilježnika se omogući uredovno vrijeme odnosno uredovni dani putem odluke Ministarstva uprave i pravosuđa. Ta usluga ne da neće biti manje dostupna nego će sigurno biti više dostupna, a čuli smo da će biti i manji troškovi za naše građane.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle naš je cilj kada govorimo o javnim bilježnicima Ministarstvo pravosuđa i uprave nije odvjetnik javnobilježničke dakle profesije. Međutim, zbog opterećenosti sudova drugim predmetima javni bilježnici kao povjerenici sudova će rasteretiti sudove po potrebi u ovakvim postupcima. Mi ćemo kao Ministarstvo pravosuđa i uprave odnosno ministar svojom odlukom regulirati koliki taj trošak može biti. Sigurno će trošak biti manji u odnosu na ono što se u javnosti govori. Ne bi bio smisao elektroničkog podneska isprave da trošak bude veći nego što je sada. Već sam rekao primjer to su ove sudske pristojbe koje idu sada elektroničkim putem one su 50% manje. Ne zato što je to akcijska cijena nego zato što je to poticaj da ljudi shvate da digitalizacija sustava ima svoje prednosti. E sad uvijek će tu biti prisutna kritika. Mi imamo jedinice lokalne samouprave koje dolaze u ministarstvo i same traže da se pokrene obnova zemljišnih knjiga zbog ulaganja strateških projekata i same sufinanciraju taj trošak jer žele da svoj, svoj teren očiste što prije. Sve je zakonito, sve je legitimno, a cilj je dakle uređene zemljišne knjige. To je [[Upadica: Hvala.]] dakle naš zajednički projekt kojeg trebamo svi podržati.
Hvala lijepa. Gospodin Katičić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče pa evo znači pred nama je rekao bih onako na neki način konačno došlo je u prvo čitanje izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama u kojima se doslovce ide na nekakav način u pravom smjeru, a to je ona digitalizacija u ovim modernim vremenima kako bi se moglo ostvariti ono što je bit cijelog toga da nam podaci koji se nalaze u zemljišnim knjigama budu ažurirani odnosno da budu oslikavaju ono stvarno stanje kako se dešava na terenu. Ja bi malo sada bez obzira na sve ove znajući da se radi o prvom čitanju i da postoji još jedan institut pa me zanima više da ga probamo do drugog čitanja ako je moguće isto tako nekako i ispeglati i da se i taj dio vodi briga o tome, a to je pojedinačni zemljišno ispravni zemljišno knjižni postupak. Kakav je odnos sad ove digitalizacije odnosno i tog dijela koji može dostati i rješavati imovinsko pravne ali i osigurati upis odgovarajućih katastarskih i zemljišnih [[Upadica: Hvala.]] knjiga u tome. Hvala vam na odgovoru.
Gospodin Jakšić, pardon, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, iako je ta materija pojedinačnih ispravnih postupaka šira od materije izmjene Zakona o zemljišnim knjigama ono što smo mi zabilježili u zadnje vrijeme to je trend bržeg rješavanja pojedinačnih ispravnih postupaka. A da je to sve skupa povezano, sređivanje dakle cjelokupnoga stanja potrebna nam je ova digitalizacija i … [[Govornik se ne razumije.]] elektronički podesci u postupku. Najbolje je vrijeme nažalost Covida-19 pokazalo koliko je pravosuđe bilo u mogućnosti funkcionirati pod novim načinom života i kada se upravo ovo digitalizacija elektroničko poslovanje u pravosuđu pokazalo kao pun pogodak. Mi smo samo sad nastavili dalje. Sad dok ste vi meni govorili ja sam pogledao jedan postotak da je u 2021. i '22. godini više od 54% porasta prometa elektroničkim podnescima upravo po ovim pitanjima. I ja mislim da je to korak ipak naprijed za budućnost. To će nas puno koštati, ali imat ćemo uređenu zemlju. Hvala lijepo.
Gospodin Jakšić.
Poštovani državni tajniče s obzirom da ste u uvodu rekli koja je tendencija mene samo zanima da li imate kakvu jasniju analizu kojim tempom će se te stvari posložiti unutar sustava da možemo reći da je posao obavljen? Kako će se to reflektirati i na hrvatske sudove s obzirom da znamo koliko imamo sudskih sporova na temu imovinsko pravnih odnosa? I sami ste poluspomenuli što ćemo sa plaćama ljudi koji rade na tim predmetima jer mislim da se svi slažemo da su debelo potplaćeni? Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, taj sustav plaća rješavamo u onoj cjelokupnoj priči za sve do 2023. jer stvarno plaće treba regulirati i ljudima dati s obzirom na vrijeme u kojem živimo i posao i opseg posla i odgovarajuće škole koje ljudi imaju i kod nas u sustavu su slažem se premale i mi želimo tu nepravdu ispraviti. Međutim, naravno da je to procjena utjecaj na cjelokupni državni proračun međutim u ovom sustavu pravosuđa svi naši službenici koji rade na sudovima, državnim odvjetništvima će imati adekvatne plaće u odnosu na sada što imamo. Ja sam rekao sada da ne ponavljam zbog vremena da ćemo mi zaposliti ove 2022., 2023., 2024. 150 naših službenika, 150 DGU. Dakle, to sve da funkcionira mi pravimo procjenu da bi do 2024. godine ovaj sustav trebao u potpunosti zaživjeti. Do tad će se ispraviti i plaće i onda ćemo na našim natječajima imati ljude koji će se htjeti javiti. Na žalost teško je naći kadrove kad objavimo natječaj pod ovakvim uvjetima. Dakle, prvo povezano je i povećanje plaća. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Ante Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Pohvale za ovaj prijedlog zakona. Samo unapređenje sustava i katastra i zemljišnih knjiga, ubrzavanje, pojednostavljenje procesa posebice razvoja ovoga sustava vezano za e-komunikaciju i e-Hrvatsku mislim da to danas Republici Hrvatskoj itekako treba. Zanima me što se tiče od strane ministarstva, možda malo da proširimo temu jel' postoji nekakva mogućnost ili nekakvih uputa sudovima ili sugestija jer vidimo veliku razliku, tj. trebamo pojednostavniti sami sustav u smislu da predmeti ako se tiču garažnog mjesta ili velikog turističkog kompleksa jednako se tretiraju na sudovima bez obzira kad znamo koliko država gubi novaca ako ne riješe određeni sustav. I posljedicu u predmetima gdje javna tijela među sobom imaju određene radnje, rješavanje određenih … [[Govornik se ne razumije.]] ili dodjele zemljišta između države i država sveučilištu, grad, općina, županija. To često traje godinama, a svi su suglasni oko toga. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepo zastupniče. To je sad tema za više rasprava i više zakona. Ovo što je dobro ovdje, dakle nije cijeli teritorij Republike Hrvatske jednako uređen u smislu zemljišno-knjižnog stanja, pa onda mi gledamo na kojim sudovima je toga manje pa se ti predmeti preraspoređuju dalje da bi se to pomoglo određenim dijelovima Hrvatske da se to brže riješi. Rekao sam to je sve sustav spojenih posuda. Ova informatizacija sustava utjecat će dakle na onaj dio da se brže rješava, ažurnost postupka, a ono što je najvažnije, dakle vi u ovim podacima kad točno sad znate tko je vlasnik nekretnine znate s kim radite, s kim imate posla. Kad imate upisanih nekoliko njih dok se to vlasničko-pravno ne dokaže, pa imate različiti podatak u katastru, a drugi u zemljišnoj knjizi to sve skupa ruši taj sustav. Dakle, ja bih volio da sam mogao doći reći vama da smo mi sada tu sto posto toga riješili. Evo mi smo sada na žalost ni do 10%, ali vjerujem da će do, ovo što sam rekao, 2024. to biti kako smo zacrtali 60%. Evo hvala lijepo.
Gospođa Orešković.
Državni tajniče, ne znam jeste li gledali film Rengersi and game. Naime, tamo postoji jedan Thanos, on pucne prstima i u prah pretvori pola svemira. E tako je HDZ puknuo prstima i u prah pretvorio hrvatsko pravosuđe. U konkretnom slučaju u prah je pretvoreno povjerenje u zemljišne knjige, to je ono što se radi ovim zakonom. Kolegama koji su postavljali replike prije mene poručila bih da nije ovdje glavni problem koliko će koštati javnobilježničke radnje, koštat će nas beskonačno zapravo jer smo im ovim predloženim zakonom dali ovlasti koje javni bilježnici ne bi smjeli imati. Naime, vi ste javnim bilježnicima dali moć da preoblikuju zemljišne knjige. To je ona granica koja nije smjela biti prijeđena, a ne samo javnim bilježnicima nego prisjednicima. Što je sljedeće? Tajnica? Šofer? Svatko će moći čačkati i prčkati tamo gdje ne smije?
Hvala. Odgovor.
Uvažena zastupnice hvala lijepo na komentaru koji nadilazi temu koju ja danas raspravljam. Ne znam jeste li gledali film Izgubljeni u prijevodu? Dakle, ako ste htjeli dati doprinos svojoj raspravi da kažete da je ovo loše ili dobro mogli ste to napraviti, ali vaša opsjednutost HDZ-a, Vladom, premijerom Plenkovićem nadilazi reformu zemljišno-knjižnog prava, pa ja vama ostavljam na dušu da vi pogledate ovaj moj film.
Molim vas! Molim, molim, molim. Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo državni tajniče, da ja kad bih mogao isto puknuti prstima pa riješiti sve probleme to bih vrlo rado napravio, međutim ne mogu. Nadam se da će ovaj zakon riješiti dosta problema koji su sada i da hrvatski ljudi neće imati probleme koje su do sada imali. Ja ću samo ovdje pročitati članak, izmjene koje znači u članku 108. članak 106. a koji na temelju jedne privatne javne isprave više je osoba steklo isto pravo u udjelima. Sud će upisati sve osobe koje su stekle pravo sukladno dostavljenim ispravama. Znači li to da do sad se netko mogao upisati tko je bio prvi ili tko je ne znam po kome redu, a da ostali koji su imali pravo se nisu mogli upisati. I moje je drugo pitanje, ako je neka nekretnina opterećena da li je moguće da jedinice lokalne samouprave upiše se na tu nekretninu, provali u nečiji stan i taj koji je imao pravo, stanarsko pravo ostane na ulici. Sad mu treba 30 godina da traži svoje pravo, a pitanje je da li će ga i dočekati. Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Sad smo mi već sa izmjena zakona krenuli u eventualne parnice. Znači, postoji problem osim ovo što ste rekli. Ja kažem da se puno ne ponavljamo da će se ovim izmjenama riješiti ovaj nered u sustavu koji je stvarno što se može reći šuma nereda. Na žalost to je vrijeme koje je godine i države iza nas su to drugačije radile, pa ovo povjerenje i pravo na vlasništvo je nešto što nam je izuzetno važno. Vi ste spomenuli ove članke. Ja bih rekao još jedan članak 105. a to je predviđeno da se svi prijedlozi podnose isključivo elektroničkim putem, da će se to točno znati kad se riješi, biti vidljivo odmah da je sve čisto i uredno kada je u pitanju upisano i provedeno vlasništvo. A zašto javni bilježnici, odvjetnici rekao sam da ta ažurnost rješavanja i vrijeme koje nam preostaje do 2024. godine ne može sve ovo službeničko osoblje samo završiti posao. Dakle, stvar je pozitivna i treba je podržati. Imamo dva čitanja. Možemo ispraviti eventualne pravne praznine ako ih se nađu.
Gospodin Željko Pavić.
Poštovani tajniče nekoliko puta ste spominjali problem sa kadrovima, nema dovoljno ljudi da završi taj posao. I sada kasnimo sa upisima u zemljišne knjige, na nekim sudovima mjesec, dva, na nekima pet, šest mjeseci zavisno od toga kakva je gužva. S time da sada od kada se 2017. godine uveo taj sustav elektroničke razmjene pismena između javnih bilježnika, odnosno odvjetnika, odvjetničkih kancelarija i zemljišnih knjiga taj se postupak jako ubrzao. Usprkos tome što se ugovori sklapaju na razno raznim obrascima koji su neki su propisani, neki nisu propisani, neki to rade sami nestručno, pa nakon toga se to donosi kod javnog bilježnika koji nakon toga to ispravi pa skenira pa šalje prema sudu, još uvijek ima grešaka. U Zakonu ste napisali da će zahtjeve za uknjižbu, moći, odnosno prijedlog za uknjižbu moći predati i građani. Zar neće to zagušiti sudove sa neispravnim i netočnim zahtjevima?
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ako ima nekih grešaka, mi ćemo ih ispraviti. Nije cilj ovoga Zakona opteretiti sudove, čak, ono što sam rekao, i cilj je rasteretiti sudove i pomoći sudovima na određenim sjedištima i područjima da se ovo složeno pitanje riješi na što brži mogući način. Mi smo dosada povlačili dosta sredstava i zapošljavali određeni broj ljudi, nama je to veliki problem, dakle na određenim područjima Hrvatske, ali naći kvalitetne kadrove s obzirom na plaće koje su ljudi imali u sustavu. Dakle ovo sufinanciranje jedinica lokalne samouprave i njihova uloga u ovom svemu, skupa sa državom, skupa sa zainteresiranim stranama bi trebala riješiti ovaj problem. Naravno da ovaj Zakon, sad, nije to ni prvi ni zadnji, mi smo ono raspravljali 2019. g., u hodu su se pronalazile greške koje sad namjeravamo ispraviti, a isto tako, povezati ovaj e-Spis, e-Notar i sustav koji ima baze zemljišnoknjižnih podataka koji će se, se ja osobno nadam, a vjerujem u stručnjake, će ubrzati ove postupke. To bi trebao biti cilj ovog Zakona.
Hvala. Gđa. Nađ.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče, rekli ste da ćete 60% zemljišnih knjiga srediti do 2024. g. Mene zapravo zanima onih 40% s obzirom da opterećuju i sudove svojim sporovima, građani po 8 do 10 godina čekaju da se riješi nekakvo zemljišnoknjižno stanje na sudu. Da li bi se moglo naći neki sustav koji bi ubrzao to, tipa legalizacija objekata kao što je bilo nelegalnih, jer to sve koči investicije, ne samo privatne nego i javne i mislim da je veliki problem u RH upravo to, a imamo i taj ZIS, Zajednički informacijski centar sa Državnom geodetskom upravom pa da li se tu može nešto napraviti u bržem roku, da tako kažem.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Naravno da može. Ja sam rekao da je ova nužna izmjena došla kao produkt stanja na terenu i produkt mišljenja ljudi koji rade na ovome. Ja sam rekao do 2024. 60% katastarskih čestica, čestica, dakle mi smo sada negdje tu, 7, između 7 i 8%, dakle ovaj elektronički digitalizirani sustav, ljudi koje ćemo zaposliti unutra, ravnomjerno raspoređivanje na terenu bi trebale dovesti do cilja koji sam rekao, 60% čestica, to nam je naša obveza da povučemo 3 milijuna eura iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, a to je samo mali dio onoga što nama treba, dio je to, dio je državni proračun, dio su jedinice lokalne samouprave. Dakle to je jedan zajednički stol gdje trebamo sjesti, u Ministarstvo pravosuđa i uprave dolaze brojni gradonačelnici i načelnici općina koji sami nude suradnju da im se otvori obnova zemljišnih knjiga jer imaju projekte koje ne mogu uzeti jer nije sređeno vlasničko pravno stanje. E u tom smislu smo i išli u ove izmjene. Hvala.
Poštovani zastupnik Klarić.
Uvaženi državni ... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica Reiner: Mikrofon, mikrofon uključite, molim vas.]] kad su se pojavljivali drugi problemi jer pravosuđe nije imalo dovoljno sredstava pa su gradovi i općine zapošljavali zapisničare, osiguravali opremu, kupovali fotokopirne kompjutere, sve ono drugo što je trebalo. Predlažem da se u ovome dijelu, što je za pozdraviti, ako je cilj svega ovoga da se ubrza sređivanje ... [[Govornik se ne razumije.]] da se javno razgraniče obveze jedinica lokalne samouprave i Ministarstva odnosno države u čitavom tom postupku da ne dolazimo do lutanja da predsjednici suda sa gradonačelnikom, načelnikom dogovaraju modele kako platiti djelatnika suda, zapisničara, zaposliti nekog ili ne zaposliti, a ovome dijelu troškovi bilježnika, to ćemo tek vidjeti kako će se definirati.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Imate dosta staža na lokalnoj tamo terenu i kao gradonačelnik, dakle ja se slažem s vama i tu će trebati u dogovoru s Ministarstvom sklopiti sporazum točno kada se radi o određenom području, određenoj općini, itd., da ne bi bilo razmimoilaženje različitih stavova. Dakle ništa se neće dogoditi bez toga da se prethodno ne snimi teren, da se u suradnji s lokalnom zajednicom vidi koliko je to, koliko ljudi treba, što možemo dati mi kao država, što može jedinica lokalne samouprave i u kojem ćemo vremenu postići dati cilj. Upravo jesu ove izmjene da spriječimo ta lutanja, da kažem pod navodnicima, soliranja na terenu gdje svašta se događalo, nažalost, uvijek to se može popraviti na bolje. Ja vjerujem da tu ima prostora sada u ovom važnom zakonu da nadiđemo tu sada neku razinu pljuvanja po svemu što nije s ove strane ili sa vladajuće strane. Ovo je zalog za budućnost i sigurnost svih onih koji će doći poslije nas i koji će dakle dovesti ulaganje i investitore u Hrvatsku i osiguravati nova radna mjesta. To bi trebala biti pozitivna priča, a ne negativna politička, samo koja ima veze oko toga zašto je HDZ na vlasti. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ćemo sada zastati sa ovom točkom jer je prošao već 1 sat pa ćemo ići na iznošenje stajalište u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i otvaram raspravu o točci da vas podsjetim, počeli smo ovaj sa točkom Prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, a prvi će govoriti poštovani zastupnik Ante Kujundžić. Izvolite. U ime Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege, inače u Hrvatskoj u legislativnom smislu i u potrebama građana možemo ih usporediti dakle sa Zenonovim paradoksom kretanja u utrci Ahileja i kornjače gdje Ahilej sinonim za potrebe građana, a kornjača zakonske legislative. Ako bih politički pokušao nastupiti i osvrnuti se na ove izmjene onda bih mogao bubati do sutra manjkavosti koje nisu obuhvaćene. Ako bih opet politički nastupao i tražio minuse od ranije spomenutih javnih bilježnika, ovog, onog onda bih opet imao tu što dodati. Međutim, ako gledam suštinu a ona je krajnja potreba za ubrzavanjem svega onoga što nalazimo na terenu iz domene zemljišno knjižnih odjela onda svakako da ova izmjena se može pozdraviti i očekivati da će uistinu ono stanje na samom terenu zapravo što konzumiraju svakodnevno naši građani, pa vjerujem i svi ovdje u određenom vremenskom razdoblju će ubrzati i dovesti do toga da se zemljišno-knjižni postupci i sve ono što dovodi do samog naravno zemljišnika drastično ubrzati jer ne smijemo zaboraviti da zapravo 60% investicija koje dolaze ili koje bi trebale doći u Hrvatsku iz inozemstva uvelike, uvelike ne dolaze zahvaljujući sporoj administraciji. Vjerujem da ove izmjene će evo taj postotak smanjiti. Ovaj zakon je i izmjene zapravo mogli bismo reći da je to samo list od glavice kupusa koju imamo u cijeloj lepezi svega onoga kroz što pojedini građanin treba proći da bi dobio određeni zk izvadak. Ovdje ću vam spomenuti jedan paradoks kojeg imamo danas i vjerujem da ste vi državni tajniče s njim upoznati. Riječ je o nedostatku gruntovnica. Konkretno u gradu Trogiru, a još konkretnije ako pričamo o Malom Drveniku. I zk izvadak ne možete dobit, a onda samim time ne možete niti krenuti u postupak realizacije određenoga kredita, a onda samim time ne možete ni izgraditi nešto što bi u da li u obiteljski dom ili određeni turistički objekat sa kojim biste stvorili dodanu vrijednost. Naravno da to nije krivnja niti moja, niti vas, niti ovog, niti onog. Međutim, taj problem vam ostaje. Na koji način će on biti riješen e to je sad pitanje za vas. Sasvim je jasna i intencija prebacivanja ili davanja veće važnosti samim javnim bilježnicima obzirom da znamo da je poprilično kadar deficitaran više-manje u svim zemljišnicima. Isto tako znamo da ogromni ili zapravo da velika većina sudova spominjao sam Općinski sud u Makarskoj koji je pretrpan predmetima iz ove domene. Ono što bih vam sugerirao kao jedno od rješenja u budućnosti, ako pričamo o građanskim odjelima gdje je jedna od tuženih strana RH da državni odvjetnici ad hoc na licu mjesta donesu presudu i da se na licu mjesta zapravo odmah izradi prijedlog za uknjižbu. Mislim da bi vam opet iz prakse govorim, dakle drastično ubrzalo i rasteretilo sudove koji bi onda naravno samim time mogli i posvetiti svemu onome što ovu zemlju, građane uistinu tišti. Ono što ne bih volio i ono čega se bojim jest da nam se ne dogodi nešto slično što se dogodilo i 2018. godine u studenom kad je donesen Zakon o otocima. Dakle, Vlada se temeljem članka 21. stavka 3. obvezala da će u roku od dvije godine izraditi, dakle program uređenja i sređivanja katastara i zemljišnih knjiga na samim otocima. Znamo da se to dogodilo nije. Dakle, drugim riječima Vlada nije ispoštivala ono što je zakonom bila njena obveza. Opet ne želim ni tu gađati drvljem i kamenjem, međutim ono što i na što vam apeliram jest da nam se nešto slično ne bi dogodilo i tu. Istina je da u svakodnevnici našoj trebamo pokušavati, pa nekad i past, nekad i napraviti određeni krivi korak, ali ćemo zasigurno doći do rješenja. Pa tako želim evo da budnim okom svi zajedno ovdje iz ove sabornice pratimo i sve ono što će nam ove izmjene donijeti i da budemo otvoreni rješenjima neovisno sa koje strane sabornice došli. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Ne bih htio da ispadne da u ovom zakonu ništa nije dobro. Znači u zakonu ima dobrih stvari, nastojanja su dobra. Da li smo napravili prave korake, odnosno da li su pravi prijedlozi u samom zakonu mislim da nisu i pokušat ću upozoriti na ono što trenutno vidimo kao veliki problem. Kasnije ću još nešto to razraditi i u svojem govoru i nakon toga u završnoj riječi. Ali ono što moramo obavezno spomenuti to je da se zapravo i u zakonu spominje Nacionalni plan oporavka i otpornosti, točka C) 2.5.R1 gdje piše u točki 2.5 da zapravo želimo imati moderno pravosuđe spremno za buduće izazove. Jasno je i to je tajnik korektno rekao u svojem uvodnom govoru da trenutno imamo problema sa kadrovima i tajniče moramo biti svjesni da ćemo te probleme imati i kad zaposlimo ljude, jer ti ljudi trebaju proći obuku, trebamo ih osposobiti i problemi će biti prisutni još neko vrijeme dok se ti ljudi ne osposobe i dok ne počnu raditi punim tempom da bi se mogli postići svi oni zadaci i ciljevi koji su bili predviđeni tim zakonom. Samo ću podsjetiti da u točci 2.5 piše da je zapravo cilj daljnje jačanje javnih politika u pravosuđu uz pojačanu digitalnu tranziciju. I danas većina nas ovdje je govorila zapravo o toj digitalnoj tranziciji. Govorili smo o tome koji su problemi sa digitalijom i koji su problemi sa razmjenom podataka. Moramo si kao prvo i osnovno postaviti jedno pitanje, a to je hoćemo li danas kad imamo novaca na raspolaganju graditi cjelovite i pouzdane sustave. Govorim o informacijskim sustavima ili ćemo pri izgradnji informacijskih sustava raditi slučajne propuste koji će omogućiti anarhiju, zastoje, neefikasnost kašnjenja itd. itd. Prema riječima tajnika u uvodnom izlaganju cilj je povećati efikasnost, povećati ažurnost, brzinu upisa, brzinu odaziva i mislim da je stoga minimum što možemo očekivati da se barem razmotre naši prijedlozi za izbjegavanje problema koje smo uočili. Već je kolega Hrebak podsjetio da je Hrvatska, Republika Hrvatska u pravnom okruženju jedina država gdje je sklapanje ugovora o prometu nekretnina dozvoljeno temeljem rukom popunjavanih obrazaca koje popunjavaju ljudi bez ikakvog pravnog iskustva i sa često minimalnim znanjem. Smatramo da ne bi bilo dobro da se takvu ispravu bez ikakve kontrole i kasnije šalje na provedbu u zemljišne knjige. Zato sam i postavio tajniku vezano za predio prijedloga za upis u zemljišne knjige koje će raditi sami građani, a što je navedeno u ovom zakonu. Naime, u zakonu piše da će to građani moći napraviti tu predaju tih zahtjeva za upis, odnosno prijedlog upisa moći će raditi putem sustava e-građani. Međutim, nije naravno u zakonu to niti ne treba biti, to će vjerojatno pisati u nekom pravilnik koji će propisati ministar, kako će izgledati kontrole koje će postojati u tom sustavu za prijavu tih upisa odnosno prijedloga upisa u zemljišne knjige. Ovdje je neko imao raspravu u raspravi spomenuo da nije prihvatljivo da se daje zakonom pravo javnim bilježnicima da formiraju nove zemljišne knjige, međutim zapravo to u zakonu i ne piše. U zakonu piše da će to ukoliko će biti potrebno zapravo dati predsjednik suda, znači to samo postoji kao mogućnost. Tako da ne trebamo puhati na hladno ovdje jer zakonodavac je predvidio da se to dešava u izvanrednim slučajevima. A nemojmo zaboraviti da i danas se ne može napraviti upis u knjigu od strane bilo koje osobe ako nije to sud odnosno ako nije zaposlenik na sudu. Dakle, pisanje prava odnosno pardon isprava od strane neovlaštenih osoba danas je dosta raširena praksa u RH, a to se posljedično reflektira i na probleme koje nakon toga imamo u sudstvu i na probleme koji nam se dešavaju prilikom sklapanja poslova. Smatramo da je potrebno zbog dodatne pred kontrole sklapanja ugovora i popunjavanja potrebnih podataka to sklapanje ugovora i popunjavanje potrebnih podataka povjeriti stručnjacima pravne struke. Ti stručnjaci pravne struke to rade i danas, ali to danas rade samo po izboru stranaka. Dakle, radi se o odvjetnicima, radi se o odvjetničkim kancelarijama i javnim bilježnicima odnosno fizičkim i pravnim osobama koje su osposobljene za sklapanje i popunjavanje takvih obrazaca. Ovo što sada ovdje govorim to ne znači da trebamo financijski opteretiti stranku. Zašto? Bit će kvalitetniji podaci ako taj posao sklapanja ugovora, popunjavanja podataka obavi stručna osoba bit će kvalitetniji podaci i država ima razloga da plati taj posao jer neće biti vraćanja predmeta natrag prema strankama i mislim da postoji realan razlog da se odredi tarifa za te službenike odnosno fizičke i pravne osobe koji bi eventualno taj posao radili ili da ukoliko to ministar tako propiše da se jedan dio podijeli s obzirom da će i biti dodatna usluga dana strankama koje će doći kod tih fizičkih i pravnih osoba da im se sklopi taj ugovor, tako da imamo tu prostora. Osim toga nemojmo zaboraviti da te osobe, znači odvjetnici, odvjetničke kancelarije i javni bilježnici prema Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranje terorizma su definirani kao tijela prevencije odnosno obveznici provedbe tog zakona, ali samo u slučaju kada pomažu u planiranju ili provođenju transakcija za stranku u vezi sa kupnjom ili prodajom nekretnina ili udjela, što bi zapravo značilo da u slučaju da je ugovor sklopljen kod javnog bilježnika, da je ugovor sklopljen kod odvjetnika ili u odvjetničkoj kancelariji to bi značilo da oni imaju obvezu napraviti dubinsku provjeru zavisno od stupnja kojim su odredili taj predmet prilikom sklapanja ugovora odnosno popunjavanja podataka. Znači to može biti stupanj 1,2,3 pa ukoliko je potrebno onda se radi dodatna analiza, naravno u suradnji sa institucijama koje zapravo nadziru taj postupak znači to je Porezna uprava, to je HANFA, to je HNB znači ima alata, ima mogućnosti da se i obavi posao i to ne samo jedan nego da obavimo tri posla istovremeno, a da se i nakon toga ima koristi od toga i da se to na određeni način plati, a da to ne plati stranka odnosno naši građani. Isto tako da bi bilo malo jasnije o čemu se ovdje govori, reći ću kao što sam već rekao da Hrvatska u pravnom okruženju je jedina država koja ima to sklapanje ugovora temeljem rukom pisanih obrazaca. Evo recimo slučajno BiH ima zakon u kojem piše da će taj ugovor obavezno sklopiti kod notara ili kako mi kažemo kod javnog bilježnika. To je slučaj i u Srbiji, sličan slučaj, o tome bismo još mogli malo kasnije govoriti, ja ću pokušati to malo razložiti, ali mislim da je još jedno stvar koja je bitna što piše isto tako u zakonu u BiH da prilikom sklapanja moraju biti prisutni i prodavatelji i kupci što kod nas trenutno nije slučaj, tako da i to je isto za tajnika i ekipu koja piše zakon vidjeti što i kako napraviti. E sad zašto je potrebno ukidanje obrazaca popunjenih rukom da tako kažem na škaniclu u kojem su bili čvarci ili kako bi naši Dalmatinci rekli na škartocu ili škaniclu mislim da bismo trebali dobro razmisliti jer danas imamo mogućnost da napravimo elektronske formulare koje možemo popuniti digitalno i nakon toga digitalno te podatke kvalitetno razmijeniti. I nema potrebe da se ti podaci unose ručno u dva, tri ili pet sustava.
Hvala.
Ok, hvala.
U ime Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, Vlada RH je putem Ministarstva pravosuđa i uprave i Državne geodetske uprave još 2003.g. pokrenula Nacionalni program sređivanja zemljišnih knjiga i katastra skraćenog naziva Uređena zemlja u okviru kojeg je razvijen Zajednički informacijski sustav zemljišnih knjiga i katastra, tzv. ZIS. No, poznata je činjenica da ni danas, dakle 2022. zemljišne knjige u Hrvatskoj nisu sređene ni blizu. Svjedoci smo neažuriranih upisa u zemljišnim knjigama, kao i velikom broju neriješenih starih predmeta, neusklađenosti zemljišne knjige sa katastrom te još uvijek velikom broju upisa stanova u knjige položenih ugovora za koje nije provedeno povezivanje stanova i zemljišta. Samo na primjer, za primjer, u Gradu Zagrebu nisu obnovljene zemljišne knjige za čak 23 katastarske općine za koje su nove katastarske izmjere provedene još 1968. g., ali samo u katastru, pa tako u metropoli imamo u zemljišnoj knjizi staru katastarsku općinu Grad Zagreb koja je već preko 50 godina u katastru odgovara 11 katastarskih općina, između ostalih, Centar, Maksimir, Pešćenica, Trešnjevka, Črnomerec i ostali. Iako je u Gradu Zagrebu katastar ažuran, provedene su nove izmjere i tisuće geodetskih elaborata godišnje, otegotna okolnost je neusklađena zemljišna knjiga starija i od 100 godina. Stoga je za krajnji rezultat, a to je usklađenost katastra, zemljišne knjige i stanja u naravi, nužno donošenje propisa koje će nakon pola stoljeća osigurati pravnu sigurnost građanima, ubrzati realizaciju investicija, omogućiti provedbu projekata i gospodarski razvoj u cjelini, a prvenstveno omogućiti učinkovito prostorno planiranje i zelenu tranziciju. Predložene izmjene i dopune ovog Zakona iskorak su u postupanju prilikom obnove zemljišne knjige, budući da se omogućava povjeravanje poslova osnivanja ili obnove zemljišne knjige i javnim bilježnicima. Time će se postupak, nadajmo se, ubrzati, a posebno je važno što će se odlukom ministra o osnivanju i obnoviti, odrediti, i obnovi odrediti rok u kojem se mora dovršiti postupak obnove, čl. 18. Svjedoci smo činjenice da pojedine katastarske izmjere i novi katastarski operati godinama čekaju u ladici početak obnove zemljišne knjige. Tako je u Gradu Zagrebu k.o. Granešina nova u roku 2 godine izmjerena u cijelosti i potvrđen je novi elaborat katastarske izmjere, a onda se godinama čekalo spremnost suda za početak obnove koje je intenzivno započela tek nakon 5 godina. Također je u postupku obnove z.k. k.o. Čučerje koje je najteže stradalo u potresu, izmjera i izrade elaborata katastarske izmjere završena 2014., a obnova zemljišne knjige je započela tek 2020. i sada je u tijeku. Znači čekalo se 6 godina sa početkom obnove zemljišne knjige. Zatim obnova zemljišne knjige za najuži centar grada i to za k.o. Centar i Trešnjevka, započela je još 2005. g. i još uvijek nije gotova niti je izgledno kada će biti, a provede ju službenici suda. Za k.o. Centar je obnovljeno tek 30% čestica, a za k.o. Trešnjevka tek 15%. Kao razlog odgode poslova obnove zemljišnih knjiga uvijek se navodi nedostatak raspoloživih stručnih resursa od strane suda, a koji problem se planira riješiti, kako smo danas čuli, dodatnim zapošljavanjem 150 stručnjaka u sljedeće, ja mislim, 2 godine na sudovima, ali i povjeravanjem poslova javnim bilježnicima. Jedino se još ne zna koliko će to koštati i tko će to snositi te troškove. Hoće li taj trošak, trošak naime javnih bilježnika ići isključivo na teret poreznih obveznika, odnosno jedinica lokalne samouprave ili će se vlasnici nekretnina koji su predmet obnove, obvezati na financiranje troškova javnih bilježnika, tj. nagrade i naknade koje se spominju u čl. 20, sada je nemoguće i pretpostaviti kolika će biti te naknade i nagrade, propisat će ih, naime, ministar nekim pravilnikom koji će tek doći, a to smatramo važnim segmentom, posljedica ovih izmjena i dopuna. Naime, državni tajnik je rekao da će biti u interesu jedinica lokalne samouprave da angažiraju i sufinanciraju javne bilježnike, ali se pri tome zaboravlja da većina jedinica lokalne samouprave nema sredstava za financiranje i zato neophodno te potrebe financirati iz državnog proračuna, a jesu li javni bilježnici i educirani za tu svoju novu ulogu koja im se dodjeljuje, e to je isto tako, otvoreno pitanje. Imamo jedan prijedlog, dakle predlažemo izmjenu članka, zakona u čl. 19 st. 1 na način da se brišu riječi temeljem katastarske izmjere. Dakle, da glasi, nakon što sud zaprimi odluku i mišljenje iz čl. 175 ovoga Zakona, predsjednik suda može postupak osnivanja ili obnove zemljišne knjige odlukom povjeriti javnom bilježniku i to iz sljedećih razloga. Zakon u čl. 183 propisuje postupak osnivanja i obnove zemljišne knjige prema podacima postojećeg katastarskog operata koji je u službenoj uporabi jer stanje ne zahtijeva novu katastarsku izmjeru. Ukoliko se navedeni tekst predložen čl. 19 ne briše, isključila bi se mogućnost povjeravanja poslova javnim bilježnicima obnove zemljišne knjige prema postojećem katastru i to bi potencijalno značilo veliki problem, npr. u Gradu Zagrebu gdje zemljišne knjige uglavnom nisu obnovljene prema katastarskim izmjerama, a katastarski operat je dovoljno ažuran te je potrebno obnoviti zemljišne knjige po tom operatu jer se nove izmjere neće provoditi i niti bi bile ekonomične. Radi se o nizu katastarskih općina koje su u uporabi od 1968. za koje nije obnovljena zemljišna knjiga pa kao što sam već rekla, imamo situaciju da je u zemljišnoj knjizi na snazi Grad Zagreb, a u katastru, već preko 50 godina 11 katastarskih općina. Na području cijelog Grada Zagreba su provedene katastarske izmjere za 28 katastarskih općina, u razdoblju od '62. do '70., a obnovljene su zemljišne knjige za samo 5 katastarskih općina i od toga za 3 općine nepotpuno. Znači za 23 katastarske općine u glavnom gradu RH zemljišnoknjiško stanje neusklađeno je i predstavlja jednu od najvažnijih prepreka za gospodarski razvoj grada i ulaganja i ulaganja u razvoj i naravno sada neophodnu zelenu tranziciju jer se na svakom koraku susrećemo sa neriješenim imovinskim odnosima. Slika Grada Zagreba lako se preslika na teritorij cijele RH. Također iz navedenog razloga nije moguće izraditi potpune i točne registre zemljišta i nekretnina u vlasništvu ili RH ili Grada Zagreba, a što je preduvjet za učinkovito raspolaganje nekretninama. Na primjer kada za neku česticu koja postoji u katastru i u stvarnosti imate prema identifikaciji dijelove desetak zemljišnoknjiških čestica gdje su u zemljišnoj knjizi upisani državno vlasništvo ili vlasništvo neke zadruge ili upisani vlasnici iz ne znam 1928. onda zaista ne možemo govoriti o povjerenju u zemljišne knjige. U Gradu Zagrebu je oko 130.000 katastarskih čestica koje nemaju odgovarajuću zemljišnoknjižnu česticu jer podaci zemljišne knjige nisu obnovljeni ni obnavljani. Izmjena ovog zakona i mogućnost povjeravanja poslova obnove zemljišne knjige javnim bilježnicima možda jest prilika da se u Gradu Zagrebu nakon više od 50 godina konačno počne sustavno obnavljati zemljišna knjiga jer postojećim resursima nadležnih sudova to očito nije moguće niti je izgledno. Samo treba vidjeti računa da tu promjenu ne financiraju građani, niti jedinice lokalne samouprave koje ponavljam na teritoriju RH nisu sve u mogućnosti takve poduhvate financirati. Kaže na webu dobro došli u uređenu zemlju. Od tada je prošlo 2 desetljeća. Hoćemo li mi konačno dočekati da Hrvatska doista postane uređena zemlja. Živi bili pa vidjeli. Hvala.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege referirajući se na ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama mogu na samom početku pozdravit njegove određene dobre strane. Prije svega namjeru predlagača odnosno izrađivača zakona da se izmjenama i dopunama unaprijedi kvaliteta podataka obuhvaćenih zemljišnim knjigama. Taj će se pozitivni pomak svakako odraziti na veću pravnu sigurnost u prometu nekretnina, na jednostavniju realizaciju investicija kao i na lakše ostvarivanje kreditnih zaduženja, a znatno će pomoći i lokalnoj samoupravi u primjerice naplati komunalne naknade ili poreza za kuće na odmor. Ove izmjene i dopune imaju dakle određene pozitivne strane no niz je tu i onih manje dobrih i pozitivnih ili u najmanju ruku dvojbenih. Upozorit ću primjerice na Članak 105. stavak 1. čija odredba kazuje kako će prijedlog za upis u zemljišnu knjigu u buduće moći podnositi isključivo javni bilježnici i odvjetnici i to elektroničkim putem. Zabrinjava i odredba Članka 105. stavak 3. koji obvezuje javne bilježnike da podnesu prijedlog za upis u zemljišne knjige nakon sastavljanja isprava. Ukida se dakle mogućnost podnošenja na zemljišnoknjižnom odjelu nadležnog suda, a ukida se uopće i mogućnost da stranka sama podnese prijedlog za upis. Predlagač to argumentira i objašnjava navodnim pojednostavljenjem i pojeftinjenjem samog postupka podnošenja prijedloga, no mislim da je sasvim legitimno zapitati se hoće li to uistinu biti tako. Bojim se da se na ovaj način neće ništa posebno ni ubrzati ni pojednostaviti samo će se redovi umjesto ispred pred jednim stvarati pred drugim vratima. Tj. pritisak krajnjih korisnika odnosno stranaka samo će se sa sudova i njihovih zemljišnoknjižnih odjela preseliti na javnobilježničke i odvjetničke urede. Hoće li to ubrzati postupak? Voljela bih da griješim, ali čisto sumnjam. Tko će od toga imati koristi? Stanke sigurno neće. Jedino što će se ovim postići je da novac krajnjih korisnika tj. stranaka umjesto u javnoj kasi završi u rukama javnih bilježnika i odvjetnika. Najavljuje se i pojeftinjenje usluge. No, vrlo općenito i rekla bih paušalno bez navođenja o kojim je iznosima riječ. Misli li se tu na sudske pristojbe no nigdje ne stoji i nitko to ne može garantirati da javni bilježnici i odvjetnici neće naplaćivati tu svoju uslugu nad kojom sad imaju i monopol. Sudske pristojbe možda i hoće biti manje, no da bilježnici i odvjetnici neće naplaćivati svoju uslugu u to čisto sumnjam. I ovdje ću ponoviti voljela bi da sam u krivu, da će me praksa demantirati i da će stranke, naši građani, poduzetnici i svi ostali uistinu ubuduće do ovih usluga doći brže, lakše i jeftinije. Kamo sreće. Vrijeme će vrlo skoro pokazati jesu li se stvari ovim zakonom uistinu poboljšale ili je za malog čovjeka sve i dalje suštinski ostalo isto osim što se sada u dugim redovima stajati pred nekim drugim vratima, a svoj novac davati u neke druge ruke. Treba ovdje reći kako cijeli postupak digitalizacije zemljišnih knjiga pa tako i spomenuto podnošenje prijedloga za upis u zemljišne knjige isključivo elektroničkim putem u teoriji dobro zvuči i čini se pomakom na bolje jer sama digitalizacija zemljišnih knjiga i katastra kao proces koji se u Hrvatskoj odvija već neko vrijeme svakako je pozitivna stvar obzirom da bi u određenoj mjeri trebali omogućiti brže rješavanje predmeta, brži i lakši pristup zemljišnim knjigama te na koncu konca jasniji i vjerodostojniji prikaz stanja na terenu. Međutim, kako to često biva teorija i zamisli su jedno, a njihova realizacija i praksa nešto drugo. Nešto što je trebalo biti jednostavno i pouzdano u praksi se nerijetko pokazalo nepouzdanim, a ono što je trebalo biti brže zbog pogrešaka i propusta u proceduri, dakle ljudskog faktora često ispada sporije, duže i kompliciranije. Prema informacijama koje imam s terena postoje vrlo konkretne situacije koje govore tome u prilog. Naime, ova opcija elektroničkog podnošenja prijedloga za upis u zemljišne knjige od strane javnih bilježnika i odvjetnika postoji već neko vrijeme. To nije novina. Novost koja se predlaže izmjenama zakona je da to postane jedini način podnošenja prijedloga za upis kada isprave sastavljaju javni bilježnici. Već sada se dakle događa da ti prijedlozi koji su podnijeli, odnosno popunili bilježnici i odvjetnici budu manjkavi s manjim ili većim propustima i pogrešnim podacima i kao takvi budu uneseni u digitalni sustav. Primjenom novog zakona to će samo postati još učestalije. Bit će još više pogrešno unesenih podataka i dokumenata, pa i većih i ozbiljnih propusta kao što je primjerice izostavljanje tzv. plombiranog zemljišno-knjižnog uloška kada za to postoji nužna potreba. Na primjer nakon realizacije kupoprodajnog ugovora ili osnivanja založnog prava. Da ne ulazim previše u detalje struke naglasit ću samo kako je riječ o postupku iznimno važnom za pravnu sigurnost u prometu nekretninama, a čiji izostanak može prouzročiti mnoge neželjene imovinsko-pravne probleme i sporove. Kada su vam zemljišne knjige jedini posao kojim se bavite kao što je to slučaj sa zemljišno-knjižnim referentima, odnosno referenticama onda vam je ovo o čemu govorim neizostavna praksa, nešto što se podrazumijeva i oko čega dileme i propusta nema. No kada vam je to na neki način sporedni posao, jedno od mnogih drugih pravnih područja kojima se bavite onda se na žalost događaju propusti kojih će u budućnosti biti još i više. Kada se zemljišnim knjigama budu pretežito bavili oni kojima to nije kako bi se danas reklo cor biznis osnovni posao. Njima će očito trebati dodatna edukacija, instrukcija, pa i sustavi kontrole ako se to pokaže neophodnim. Ukratko, dosadašnji način rada kada zemljišno-knjižna procedura već u startu prolazi kroz ruke i stručnu kontrolu referenata najpouzdanije je i najsigurnije. A taj će se pouzdani i sigurni način rada ovim izmjenama zakona ukinuti. Pametnome dosta. Ponovit ću stoga još jednom digitalizacija i osuvremenjivanje da, ali uz konkretne i vidljive benefite a ne kao samom sebi svrha. Osvrnut ću se u nastavku i na odredbu novog zakona koje provodi donošenje novog pravilnika o mjerilima za rad zemljišno-knjižnih službenika kojim će se među ostalim određivati nove norme, tj. kvantificirati rad službenika i službenica. S jedne strane treba naravno pohvaliti namjeru poticanja na veću i bolju učinkovitost, no s druge strane pitanje je kakve će se norme propisati hoće li biti realne i provedive. Treba ovdje biti oprezan i imati na umu, da isključivo kvalificiranjem broja riješenih predmeta direktno zadiremo u kvalitetu i pouzdanost obavljanja posla a u korist kvantitete i propisanih brojki. Zna li predlagač da nisu svi ZK predmeti jednako zahtjevni, da za neke treba manje, za neke daleko više vremena, angažmana pa i pažnje. Riječ je o poslu koji se ne može tako lako brojčano normirati i kvantificirati. Tu će se službenice i službenici staviti u poprilično nezavidan položaj i o tome treba stvarno povesti računa. I kad smo već kod skorašnjeg nametanja novih normi i nekih novih obaveza službenicima podsjetit ću na jednu obvezu države prema njima koja nije izvršena. Naime, za ovom govornicom već sam upozoravala kako je zaposlenicima u pravosudnim tijelima Republike Hrvatske među ostalima i zemljišno-knjižnim referenticama i referentima 2019. godine učinjena svojevrsna nepravda kada su se našli među službenicima i namještenicima pravosudnih tijela koji nisu poput drugih kolega obuhvaćeni tadašnjim povećanjem plaće od 9%. Podsjetit ću, svojevremeno smanjeni koeficijent te 2019. godine ponovno su povećani samo dijelu sudskih službenika, no dobar dio njih među kojima i ZK referenti ostali su na smanjenom koeficijentu i nedopustivo malim plaćama. Dešava se stoga da na natječajima za zapošljavanje u ZK odjelima sudova uopće nema interesa baš kao što nije rijetka pojava i da već zaposleni službenici odlaze sve zbog niskih primanja, prevelikog opsega posla i neodgovarajućih uvjeta rada. To nikako nije dobro, jer je riječ o važnom dijelu pravosudnog sustava koji u svojim redovima treba stručne, sposobne i motivirane ljude. Stoga ću ovo svoje izlaganje zaključiti stavom kako ovaj zakon ima svojih dobrih, ali i manje dobrih strana. No, ono što je jednako važno i što želim posebno naglasiti je da osim dobrih zakona svakom javnom sustavu pa tako i ZK odjelima trebaju upravo gore spomenuti stručni, sposobni i motivirani ljudi. Vodimo računa o njima. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan! Mislim da bi bilo jako dobro da državni tajnik odgovori na neka pitanja koja su ovdje postavljena, a mislim da su ključna. Jedna od njih su hoćemo li zapravo dobiti učinkovitiji sustav tim prebacivanjem posla na javne bilježnike koji za početak nisu obučeni da rade taj posao. Znači oni nemaju iskustva koja imaju znači sudbeni, koji imaju znači ljudi koji rade na sudovima u zemljišno-knjižnim odjelima. I drugo nije jasno koliko će to ljudi platiti jer nije nigdje određeno koliko će koštati ta usluga kod javnog bilježnika koji to određuju svojom autonomnom tarifom koja je kao što svi znamo izuzetno visoka. A ovdje se u prijedlogu zakona doslovno obećava na neviđeno, da će to bit jeftinije, da će to bit brže. Ali nema nikakvih analiza zašto bi to bilo jeftinije, zašto bi to bilo brže. Ovdje se kaže, pazite ovo: „Nadležni sudovi nisu u mogućnosti s postojećim kadrovskim kapacitetima uredno provoditi postupke osnivanja i obnove zemljišne knjige.“ Krasno! Znači država praktički priznaje da ona nema interes raditi što joj je temeljni posao. Drugim riječima ako kažete da nema mogućnosti s postojećim kadrovima raditi posao koji joj je zapravo namijenjen, koji joj je svrha, to znači, mi nismo spremni platiti i kolegica Nemet je o tome govorila. Pa dajte tim službenicima i namještenicima konačno plaće od kojih se može živjeti. Skinuli ste im koeficijente, niste dignuli plaće godinama. Suci su dobili povišicu, službenici i namještenicu dobili povišice, to su bijedne plaće. Znači to je potpuno neprihvatljiv argument, da ćemo mi outsorcingom, jer to je outsourscing klasični, riješiti sad problem jer država nema interesa platiti službenike i namještenike koliko bi trebala platiti. Ousorcing znamo kako završava, niti jeftinije za državu niti je za one korisnike krajnje koristan, znači dobar, niti je u konačnici fer jer država je tu da organizira taj postupak, a godinama imamo kaos u zemljišnim knjigama i to je zadaća države da to riješi. Znači, ne zna se koliko će i s kojim pravilnikom bit definirani troškovi javnog bilježnika, nije jasno znači zašto bi to bilo brže ako su javni bilježnici u potpunosti neobučeni da rade te poslove i kako je rekla kolegica Nemet, rade 100 drugih stvari i zašto bi oni sad ovo znali bolje od ljudi koji su godinama na sudovima to radili. Jučer smo znači imali u raspravi Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa i ukinuo se jedan stari zakon, ali nismo ga baš zamijenili nečim boljim jer upozorit ću, takvih starim zakonima je bilo omogućeno da ono što danas javni bilježnici rade po svojim nevjerojatno i neprihvatljivo visokim tarifama, rade državni službenici praktički besplatno. Javna služba kako se želi javnobilježnički lobi hvaliti, bi bila javna kada bi ona bila besplatna ili izuzetno jeftina. Dostupnost se ne postiže onime što smo jučer slušali satima o ovom Zakonu, digitalizacijom. Digitalizacija ne znači dostupnost usluge. To ne znači dostupnost usluga. Usluga je dostupna kad je besplatna. Poznat je znači slučaj o kojem je pisana i slobodna, a takvih slučajeva znate i svi nebrojeno, građanina u kojem je javni bilježnik u ostavinskom postupku naplatio 3400 kuna za znači nasljeđe, puno ljudi ima to iskustvo, da nešto naslijede, neku livadu, da ne mogu platiti javnog bilježnika jer su to smiješno visoke tarife i praktički se ostavinski postupci ne mogu dovršiti jer ljudi nemaju novaca za nešto što su naslijedili. To je zato šta postoji pravilnik o tarifama javnobilježničkim koji je potpuno neadekvatan, koji sve znači nekretnine i imovinu skuplju od 60 tisuća kuna stavlja u istu kategoriju umjesto da se progresivno znači naplaćuje. Da se napravi nekakve razrede pa da ljudi plaćaju, s obzirom na to što su naslijedili i s obzirom na to što imaju, je li? Praktički bez obzira na vrijednost nekretnine morate platiti 3000 kuna, to je standardni primjer, ali ovaj primjer, kao i bezbroj drugih pokazuje samo štetne posljedice i miješanje javnog i privatnog i to treba ovdje javno reći, javno bilježništvo je u svojoj osnovi privatiziranje dijela pravosudnog sustava i državnog aparata. Pravosudni sustav sustavno se uništava korupcijom i niskim ulaganjima, zapošljava se premalo ljudi, a oni koji su se zaposlili moraju biti politički podobni. Dat ću vam jedan primjer, znači za cjelokupno hrvatsko sudstvo 2020. g. bilo je predviđeno zapošljavanje 38 vježbenika. 38, cijelu godinu. Za usporedbu, prema Imeniku Hrvatske odvjetničke komore, u Odvjetničkom društvu Hanžeković i partneri u tom je trenutku bilo zaposlen 51 vježbenik. Znači jedan privatni pravnik, odvjetnik ima više nego što je cijela država zapošljavala u jednoj godini. U takvim uvjetima naravno da postoji preopterećenje sustava, a oni koji su to preopterećenje proizveli, sad predlažu daljnju privatizaciju dijela tog sustava. Isti je to model kao i sa svakim drugim slučajem privatiziranja i outsourceanja, kao i kod svake privatizacije i outsourceanja, posljedica je skuplja usluga, curenje javnih sredstava, niža razina zaštite prava. U slučaju javnog bilježništva, problem je još veći jer se time jednoj malobrojnom grupi ljudi 2019. je u Hrvatskoj bilo aktivno 330 javnobilježničkih ureda. Da je monopol nad nečim što bi trebalo biti dostupno svima i stvarno bi trebalo biti javna usluga. Kao što je građanin iz tog čl. iz slobodne naveo, on ne bi trebao imati razloga da sumnje u poštenje službene osobe ovlaštene od države da odlučuje o njegovim pravima, međutim, u sustavu u kojemu ta osoba djeluje prvenstveno s ciljem ostvarivanja profita, jasno je da povjerenja ne može biti i za razliku od liberalni napada na javni sektor gdje se često čuje da tamo rade udarači pečata, javni bilježnici su ultimativni udarači pečata. Za jednu uslugu za koju je potrebno par minuta, naplatit ćemo mu od 50 do 3 tisuće kuna bez da trepnu. Apeliram državnog tajnika da odgovori na ova pitanja, znači postavljena su pitanja da li je riječ o boljom usluzi, zašto se outsourcea prema državnim javnim bilježnicima i zašto se uistinu vjeruje, znači postoji neki normativni optimizam ovdje, da će stvari biti jeftinija, a će biti brža, da će biti bolje za sve nas.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Razmišljam da li da krenem od kraja ili početka, a probat ću negdje razumno. Kad idete u izmjenu i dopunu zakona koji su vezane uz zemljišne knjige onda morate znati što vam je cilj i što vam je smisao svega toga zajedno. Da li se možemo svi zajedno složiti da nam je problem katastar i zemljišne knjige? Da li se svi zajedno možemo složiti tamo gdje su nam katastar i zemljišne knjige sređene, se vide znatno veće gospodarske aktivnosti, a da ne kažem i da jedinice lokalne samouprave, tamo gdje to naprave imaju veće prihode od određenih komunalnih doprinosa odnosno komunalnih naknada, možemo se složiti. Da li bi nam to trebao prioritet? Je. Da li smo se tamo 2000. dogovorili da nam to bude prioritet i ajmo vidjeti šta smo od 2000. do 2022. godine napravili. Ja ću govorit podatke koji su najsvježiji mogući i koje sam dobila kroz svoja zastupnička pitanja. Tako da od Državne geodetske uprave sam dobila odgovor koji je od 13. travnja 2022. godine da od 3.417 katastarskih općina od 2000. je napravljena izmjera ili tehnička reambulacija za 397 katastarskih općina, ali za 237 katastarskih općina su provedene katastarske izmjere i za njih su stavljene u službenu uporabu katastarskog operata. Kad to nekako napravite matematiku i usporedite da je od 3.417, 237 onih koji su sređeni i koji, za koje možete koristit ZIS i sve ostalo ravno nam treba 167 godina da to napravimo. Onda me je zanimalo novce koje smo potrošili vezano uz ZIS pa sam onom ministru za kojeg smo svi zaboravili da je nekad postojao u ovoj vladi, a to je Darko Horvat prvi put pitala vezano uz ZIS koliko do danas je kroz različite forme potrošeno novaca kroz projekt koji se zove Uređena zemlja. Pa sam prvi odgovor dobila 2. studenog prošle godine gdje mi govori o, gdje sveukupno negdje oko 6 miliona eura od toga nam je ostalo još 3 miliona 757 eura, dakle 3 miliona 757 tisuća eura za isplatu do '31. godine, ali imala sam neke druge podatke pa ne budu lijena sam onda tražila dopunu toga jer je na vladi 2018. i 2019. sam vidjela da su se još nekakvi krediti dizali tako da nam je za taj projekt Zajedničkog informacijskog sustava u smislu uređena zemlja do sada negdje oko 19,7 miliona eura utrošeno. I ovo je rezultat o kojem govorimo. Dakle, ZIS je savršen sustav, Zajednički informacijski sustav, nemam ništa protiv njega koji odlično funkcionira kada imate dva točna podatka, kada je u katastru sve riješeno i kada je u gruntovni i onda imate u gruntovnici sve i dobijete točan podatak, sjedite lijepo doma, uključite si u kompjuter dobijete sve, izlistate, imate da je neslužbena kopija, ali znate da ćete dobiti i službenu kopiju. Ali dok nemamo podatak dok vi u katastru imate, ja ću sad stvarno iskarikirati da je čestica 333 kvadrata, a u gruntovnici 345 kvadrata nema šanse dalje dok to međusobno ne uparite. Ja ovdje zaista je to, dakle mi imamo svi neke teme o kojima govorimo sa više emocija, manje emocija, sa više ili manje iskustva. Kolegice i kolege, nećemo riješiti taj problem dok ne napravimo zajednički katastar i gruntovnicu, na istom mjestu i na isto vrijeme. Ja sam bila sudionik izmjera odnosno znam da su napravljene izmjere, da su izmjere iza toga došle vezano uz gruntovnicu, čekale su po 2-3 godine, nakon 2-3 godine se stanje u prostoru promijenilo na način da vi više niste, više nije bilo aktualno. Dakle, one novce što su dati za izmjere, otvorite prozor i bacite kroz prozor van jer u gruntovnicu niste mogli dalje provesti jer nije bilo ljudi koji će raditi. Ajmo biti iskreni, nije bilo ljudi iz gruntovnice koji će to raditi. Kako riješiti taj problem? Dakle ja sam i danas, svaki put s ove govornice kad govorim o stanju u prostoru govorim o tome, po meni je jedino ispravno rješenje napraviti zajednički katastar i gruntovnicu, napraviti jedan postupak, u jednom postupku ići rješavati sve od početka do kraja. E kako se sad mi domislimo jadu. Prvo domišljanje jadu da ne riješimo sve u zakonu nego to prebacimo na neke pravilnike, dakle to je već postala apsolutno praksa za koju nitko ne znamo kakvi će pravilnici biti. Ovdje smo se jadu domislili još na način da imamo kad pogledate zakon, dakle to je ovaj novi Članak 18., a njim je mijenjan, a njim je mijenjan koji kaže ovako, najprije će ministar donijeti odluku da netko može aktivirati, aktivirati javne bilježnike, a onda će bit, onda će iza toga donijeti i mišljenje o povjeravanju poslova i obnove javnog bilježniku. Dakle, ajmo barem jedno 2-3 odluke da nam donosi ministar. Dakle, ono što sam ja imala priliku vidjeti i neću tu reći nikakvu novinu. Kada nismo znali, kad su nam dolazili neki novi poslovi i ja sam u tom sudjelovala i tu nosim dio svoje odgovornosti, recimo kad su došli teme energetskih certifikata i kad nismo znali tko će pregledavati energetske certifikata i svi smo se domislili i rekli to će raditi komunalni redari, pa onda kad je trebalo čipirati pse i mačke, pa provjeravati da li svi psi i mačke isčipirani komunalni redari. Ja sam s ove govornice rekla još jedino se ne bave rastavama braka, sve drugo rade. Druge kad nismo znali kako riješiti onda to prebacujemo na obiteljske liječnike. Imamo jedan zakon koji još uvijek nije došao na glasanje gdje smo odgovornost prebacili na obiteljske liječnike ali vidim da ministar Beroš o kojem ćemo valjda raspravljati idući tjedan olako prebacuje na obiteljske liječnike. A sad smo otišli korak dalje. Dakle, principijelno ja proti outsourcinga nemam apsolutno ništa. Za neke poslove outsourcing je apsolutno potreban, poslove čišćenja, poslove održavanja, poslove čuvanja, ali nešto što je vama core business, nešto što država treba imati četvoro otvorene oči, nešto šta je temelj države prostor, upravljanje prostorom, točnost podataka o prostoru je temelj jedne države ne može biti outsourcing. Ne možete vi prebaciti nešto šta mora biti bazična država i država gdje dakle ispravnost tih podataka, država jamči za ispravnost tih podataka prebaciti na javne bilježnike. U jednom dijelu svog posla sam gledala odnosno gledala vidjela sam presudu Europskog suda koji je presudio u korist jednog pojedinca jer je država dala krivi izvod iz matične knjige vjenčanih da je netko vjenčan, a bio je rastavljen, nije bio, bio je slučaj Češke. I država je bila kriva za to, za krivi podatak. Dakle, posljedicu krivog podatka, posljedicu ne dobrih podataka snosi država. Dakle, država ne može svoj ono što joj je biznis prebaciti na nekog drugog bez da ima jasne uvjete, kriterije, načine i sve ostalo. Nije sve za sve. Dakle, ajmo ići korak dalje, pa zašto ne bi onda suci bili u outsourcing, zašto ne bi suci bili u outsorcingu, imate pravnika koji će nešto napraviti i onda kad nemamo dovoljno sudaca idemo suce u outsorcing, odlično. Možda neki doktori u outsorcingu, pa onak nema baš vremena pa ode na Youtube vidjet kako se operira slijepo crijevo pa malo časkom odreže. Dakle, ja sad karikiram. Shvatimo ozbiljnost svega toga. Apsolutno se slažem s tim da katastar i gruntovnica traži ozbiljnu, ozbiljno bavit se s tim da ozbiljno krenemo i da nešto napravimo. Ovako mi ko mačka se lovimo za vlastiti rep. Nećemo napraviti ništa, za godinu ili dvije će doći neki drugi ili neki treći ili neki 26 ministar za sve i reći ljudi moji u problemu smo. 2000. smo krenuli sa projektom od 2003. godine je, mislim da sam točno rekla možda samo godinu ovu 2003. pogriješila, ali mislim da nisam, projekt Uređene zemlje, projekt ZIS-a, na tome je bilo sastanaka i sastanaka, dva točna podatka savršeno stanje [[Upadica: Hvala.]] ali kako doći do točnog podatka.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govorit poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima. Dakle, pred nama je još jedan zakon koji se tiče pravosuđa, uređenosti društva do kojeg dolazi zato jer smo ušli u Nacionalni plan oporavka i otpornosti Europske komisije gdje su se pod nas postavili određeni kriteriji i određene odluke koje moramo donijeti da bismo zadovoljili ono što Europska komisija od nas traži. To jasno piše i u obrazloženju zakona i zašto se izmjene rade. I skoro pa za svaki zakon dosada iz tog seta pravosudnih zakona uglavnom uvijek se rasprava vrti oko toga da možemo reći u početku da se pomičemo s mrtve točke, da neke stvari želimo promijeniti, da neke stvari želimo napraviti boljima nego što su bile dosada no kada podvučemo crtu puno pitanja ostane nedogovoreno i zato se često postavi i opravdano da možda ne koristimo dovoljno taj jedan paket koji nam dolazi kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti gdje nam se otvara veliki prostor za reforme sa podosta financijskih sredstava i da bi u njemu trebali naći puno hrabrije i puno odlučnije odluke poglavito ako znamo kakva je percepcija stanja u hrvatskom pravosuđu i u tim svim stvarima koje govore o uređenosti jednoga društva. Kad pričamo o Zakonu o zemljišnim knjigama ono što tu mogu reći je kad imam prilike razgovarati ili sa sugrađankama, sugrađanima koji se nađu u nekom problemu sa međom, koji se nađu u nekom imovinsko pravnom problemu ili kad razgovaramo sa pojedinim investitorima koji imaju interes za neke parcele na kojima bi nešto razvijali i gradili uvijek je onaj prvi komentar samo molimo vas da ne moramo obilaziti katastar i gruntovnice i nešto tamo rješavati jer onda ulazimo u jedan krug gdje nema kraja i da nećemo ništa brzo riješiti. Prolazimo mi to i kao javna uprava gdje isto tako imamo vrlo spore modele rješavanja toga svega i uopće do dolaženja do svega onoga što je potrebno da bi se neki projekt mogao postaviti na noge. Naravno da to nije nešto što ljudima onda budi optimizam, što im diže interes da uopće nešto razvijaju jer čim se pojave problemi sa međama još ako su uključena neka javnopravna tijela ili neki upisi 1937. tada znaš da ulaziš u zonu dramaturgije gdje je vrlo, vrlo upitno kada ćeš se iz nje iskobeljati van i na koji način. U konačnici predsjednik Vrhovnog suda gospodin Radovan Dobronić je u nekom dijelu svog programa imao izlaganje upravo na tu temu gdje je jasno dokazao zašto imamo zatrpane sudove, zašto svako malo imamo raspravu koliko smo iznad prosjeka EU ne samo po nezavršenim predmetima nego i predmetima koje imamo na našim sudovima i koliko od tih predmeta se tiče upravo imovinsko pravnih odnosa i odnosa između javnih tijela. I tu jednostavno dosada nismo ni u ovom zakonu vidli da ćemo napraviti išta što neće doprinositi takvom stanju. Naravno, mogli bismo i danas izvući kao poseban primjer koliko smo imali u Hrvatskoj velikih afera i sa referentima i sa puno većim facama koji rade u našim zemljišnoknjižnim odjelima gdje možemo u puno situacija vidjeti da se s tim manipuliralo, da se nekome išlo na ruku, da je jednostavno privatni kapital bio postavljen iznad javnog interesa i interesa društva i interesa građana ove zemlje. Nisu se te afere zaboravile, a bilo ih je jako puno i jedna se događala i ovih dana. Tako da to kad zbrojimo i oduzmemo i kad znamo koliko je nezadovoljstvo građanima stanjem pa i samih investitora, kad znamo na koliko nam se mjesta u Hrvatskoj dogodilo i usudio bih se reći krađa određenog prostora i bespravna gradnja i sve ono što je ona donijela sa sobom znamo da nije napravljeno u ovih 30 godina dovoljno bez obzira koliko se izmjena radilo i na koji način. Pokušavalo se puno toga digitalizirati, pohvalno je da se danas puno toga može više vidjeti u digitalnom obliku nego što se moglo prije 10, 20, 30 godina i danas je pred nama jedan novi zakon s kojim ćemo kao nastaviti dalje tu digitalizaciju i cijeli taj postupak napraviti bržim i transparentnijim. No, ono što nas definitivno brine kao klub je što opet ne dobivamo odgovore što će to biti, u kojem okviru i kojem obliku, koliko će to ubrzati procese i napraviti ih jednostavnijima i bržima, koliko će nam trebati da to implementiramo ali i u konačnici koji će biti onaj krajnji rezultat? Što ćemo mi to dobiti bolje i kvalitetnije u svojim zemljišnim knjigama da bismo svi zajedno bili zadovoljniji i što će to značiti za djelovanje naših sudova i ljudi kod kojih to puno puta na kraju dana završi. Jer znamo da poglavito u nekim krajevima je najveći problem koji se pojavi oko toga da li je međa dva metra desno ili dva metra lijevo. To sad izgleda kao šala, ali to u puno situacija zakoči jako velike i jako važne projekte. Ono što bismo još svakako voljeli prokomentirati kroz ove zakonodavne izmjene koje jesu prvo čitanje zašto se odustaje od toga da građani sami mogu neposredno podnašati prijedloge za upis, zašto to sad sve mora ići kroz javne bilježnike i odvjetnike? Jer možda je to korak koji nekada nešto donosi i napravi bolje, ali ne mora biti da svaki građanin to ne može napraviti pogotovo danas kad se ipak informatička pismenost podigla. Isto tako, ovo je samo jedna sitna stvar koju bismo voljeli da se rastumači. Apsolutno se mijenja, donosi propis da sve ono što se donese nakon nekog roka se automatizmom odbacuje. E sad, slažemo se trebali bi se držati reda, trebali bi se držati rokova. Ali ono što bih htio skrenuti pažnju u svojoj raspravi da smo do sada imali situaciju ako se nazočne stranke ipak u nekom roku pojave, ako se sporazume da prihvaćaju stanje koje je tada se to uzimalo u obzir. Naravno da i tu treba naći jasnu distinkciju, ali bi iz nekih iskustava s lokalnog dijela, s terena htio reći da možda baš ići sve odbacivati što dođe nakon roka i nije neki „must have“ i nije nešto što će ubrzati, olakšati procese. Možda u prvom dijelu automatizmom će se nešto raščistiti jer će biti odbačeno, ali tu ima jako puno ljudi koji raščišćavaju neke svoje ostavine u nekim područjima koji možda i nisu toliko naseljeni i gdje jednostavno to nije jednostavno sve to vrlo lako zapakirati i odraditi, a ovime im ne pomažemo da to odrade. Tako da s jedne strane definitivno je da možemo pohvaliti što se konačno opet bavimo Zakonom o zemljišnim knjigama, što ga želimo napraviti digitaliziranijim, transparentnijim, otvorenijim, što želimo omogućiti dodatno i građanima i investitorima da ipak puno toga više imaju na uvid ali fali nam one sadržajne komponente, jasne analize što želimo napraviti, u kojem periodu i koji će biti krajnji rezultat i za građanstvo i za gospodarstvo, ali i za pritisak na sudove čemu skoro pa svakodnevno svjedočimo. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pa iz dosadašnje rasprave dade se zaključiti da većina klubova podržava najavljene i predložene izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama. I mi ćemo u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice također podržati ovakve izmjene, jer u svakom slučaju doprinose boljem i održavanju i provođenju, održavanju zemljišne knjige i provođenju promjena koje nastaju u zemljišnim knjigama. Jasno kolega Jakšić je rekao da je digitalizacija dobra, da ona ubrzava provođenje promjena podnošenjem prijava, rad u zemljišnoj knjizi. Ali je ona, će biti u punom smislu kvalitetno rješenje kada sam elaborat i katastra i zemljišne knjige bude usklađen i ažuriran sa stanjem na terenu. To je temeljna primjedba, temeljni nedostatak svih izmjena koje su dobro došle i kad govorimo o izmjeni Zakona o zemljišnoj knjizi i kada govorimo o Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina svaka je digitalizacija automatska obrada podataka, svaki pristup koji doprinosi transparentnijem, bržem, učinkovitijem radu katastra i zemljišnika, dobra je ali je prije svega potrebno da osnovni podaci kao najvažnija evidencija u Hrvatskoj, a to je evidencija o nekretninama kako ona u katastru, tako i u zemljišnoj knjizi da bude točna i ažurna. I slažem se sa primjedbama koje govorim i sam veliki broj puta od kada sam ovdje u Hrvatskom saboru da u Hrvatskoj je evidentirano nešto malo manje od 15 milijuna katastarskih čestica koje su uključene u 3417 katastarskih općina i da je 90%, možda malo manje a što je taj postotak manji ja ću biti zadovoljniji, a da je još uvijek u velikom dijelu oslonjena na katastarsku izmjeru od prije dva stoljeća i uslijed neodržavanja i katastra i zemljišne knjige danas često gotovo nevjerojatno izgledaju podaci o upisu vlasništva na pojedinoj katastarskoj čestici. Zato smo i išli sa Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina iz kojega je proizišao višegodišnji program državne izmjere i katastra nekretnina kojega smo usvojili čini mi se prošle godine i Vlada je ove godine usvojila godišnji program. U tom višegodišnjem programu je planirano u 10 godina, ja vjerujem i nadam se da ćemo to doista realizirati. Potpuna izmjera čitavog građevinskog zemljišta u Hrvatskoj. To je negdje oko 600 000 ha što je otprilike 10% ukupnog teritorija Republike Hrvatske. Ali ono što je važnije, ja sam malo prije u uvodu rekao da je 15 milijuna čestica, ali bit će ih obuhvaćeno 42%. Dakle, negdje oko 6 milijuna čestica. Dakle, puno manje teritorija ali s obzirom da je na građevinskom zemljištu da su parcele manje, manje površine i prosječna parcela je puno manja obuhvatit će se gotovo 50% svih katastarskih čestica u Hrvatskoj, a na kojima se obavlja ili provodi 80% svih gospodarskih aktivnosti i to je dobro. I ja sam to već puno puta govorio i očekujemo da Vlada odnosno prije svega Državna geodetska uprava taj godišnji program koji je predstavljen da ga uistinu i realizira. No, ono što je iz dosadašnjeg iskustva za ovih 414 katastarskih općina proizišlo to je činjenica da se čak i osiguraju sredstva za državnu izmjeru, da se krene u državnu izmjeru, da se napravi izmjera ali do osnivanja nove zemljišne knjige. U pravilu postoji jako puno administrativnih prepreka. Te se prepreke prije svega odnose na činjenicu da pravosuđe ili zemljišno-knjižni odjeli, zemljišni sudovi nisu u mogućnosti uz ogromne poslove koje imaju na održavanju zemljišne knjige nisu često puta u stanju vrlo brzo promptno provesti promjene, odnosno provesti nove izmjere. I događa se da su neke izmjere to smo već puno puta čuli već napravljene i završene prije 20 godina. Još uvijek nije obnovljena i napravljena nova zemljišna knjiga. I zato su bila pretpostavka da se to ubrza, da se to riješi, da konačno kao država budemo zadovoljni, da ono što smo platili što su geodeti izmjerili a onda jasno građani mogu koristiti, da se što prije provede u zemljišnoj knjizi dva bitna podatka, dvije bitne izmjene. Prva izmjena da se sada izlaganje u potpunosti povjerava ovlašteniku izmjere što će dodatno ubrzati samu izmjeru i doduše rezultata te same izmjere i ovo pozdravljam uvođenje javnog bilježnika. Ne zna, netko je već i prije mene govorio o cijenama. Ne piše u članku, piše da će se osigurati sredstva kao posebna naknada za rad javnih bilježnika koje će odrediti predsjednik suda na područja za čiju se katastarsku općinu provodi ta izmjera. Sam trošak angažmana javnih bilježnika bi bilo dobro da je po, iako kaže da će se utvrditi jedinstvena cijena tog troška, te naknade javnom bilježniku. Bitno da se nama definira kako ne bi značajno povećala cijenu same izrade nove zemljišne knjige. Ali pozdravljam negdje tristotinjak je javnih bilježnika u Hrvatskoj, ja ne znam točno koliko ih je, tristotinjak ih je. Oni će moći na tom prostoru na kojemu se provodi izrada nove zemljišne knjige moći će ubrzati taj podatak osnivanja nove zemljišne knjige. To je jako dobro i taj model koji je predviđen je dobar i možda bi s obzirom na iskustvo koje imamo i koje je iza nas, a koje govori da itekako kaskamo sa izradom zemljišne knjige nakon što je dovršena izmjera, a mislim da je to negdje oko 160 katastarskih općina u Hrvatskoj ima završenu izmjeru, a nema formiranu zemljišnu knjigu da se i to dovrši. Ali da sve ono što smo u godišnjem programu planirali za 2022. godinu, a to je već, sad je to veliki posao, ogroman posao da ne bude na kraju osigurani novci, osigurane javne nabave. I krene se u realizaciju, a na kraju to opet bude čekalo dugi niz godina. Zato je nužno da prije svega Ministarstvo pravosuđa i uprave iznađe načina da li će doista javni bilježnici pored svojih obveza koje imaju, a koje su im zakonom povjerene uistinu moći odgovoriti ovom zahtjevu kada krene jedan iznimno dinamičan proces državne izmjere i izrade zemljišne knjige u Hrvatskoj. Ja bih volio da oni budu mogli, da se doista uključe iako je posao, evo gospođa Nemet je na tome radila i s tim je jako dobro upoznata. Proces održavanja zemljišne knjige, formiranja zemljišne knjige, praćenje promjena u zemljišnoj knjizi je zahtjevan i stručan i trebat će neko vrijeme da javni bilježnici se uključe i da prepoznaju taj rad, njegovu važnost itd. Ono što bih demantirao, ne znam mislim da je gospodin Jakšić već rekao u Hrvatskoj je uspostavljeno načelo povjerenja u zemljišnu knjigu. To je danas norma koja u Hrvatskoj mora postojati. Ne može demokratska država u dvadeset i drugoj godini dvadeset i prvog stoljeća ne imati načelo povjerenja u zemljišnu knjigu koje jamči kupcu da je upis u zemljišnoj knjizi njemu dovoljan jamac da je to što je kupio da to doista će biti njegovo. Ali znam i tu je, možda je on na to mislio, dugo vremena smo dvije po dvije godine prolongirali neuvažavanje činjenice da postoji načelo povjerenja u zemljišnu knjigu za čestice, za imovinu koja je prije bila u društvenom vlasništvu. S obzirom da smo, kada smo nakon devedesete prošli na sustav privatnog vlasništva, kada je donesen novi Zakon o vlasništvu onda se načelo povjerenja odnosilo na privatnu imovinu, međutim na državnu ne jer su kao slijednici društvenog vlasništva i države jedinice lokalne samouprave, područne samouprave pojedina poduzeća i pravne osobe. Tako da je u međuvremenu i to smo nadišli i danas postoji u Hrvatskoj apsolutno povjerenje, povjerenje koje jamči kupcu da je upis u zemljišnoj knjizi doista podoban, da on može se smatrati vlasnikom ako provede bilo kakav ugovor kojim postaje vlasnik. U svakom smislu, moram dovršiti, podržavamo mi u klubu ove izmjene ali treba učiniti sve i kad je u pitanju Ministarstvo pravosuđa i uprave i Ministarstvo graditeljstva, odnosno Državna geodetska uprava da se program koji je Vlada donijela doista vrlo brzo realizira. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave i prvo će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću nastaviti tamo gdje sam stao sa raspravom u ime kluba. Mogu sa zadovoljstvom zaključiti da je evo, da sam ja bio na najboljem putu da mi se nešto od primjedaba prihvati s obzirom da je i kolega Bačić rekao isto slično što sam govorio ja u vezi javnih bilježnika, tako da se ipak možda nešto prihvati i uvaži. Nastavit ću tamo jer gdje sam još spominjao one obrasce, pa možda još samo da skrenem pažnju tajniku, možda bi bilo rješenje da se u promet, u prometu nekretnina isključivo koriste javne isprave. To bi bilo jedno od rješenja. Nadalje, podsjetit ću kad smo ovdje govorili o Zakonu o obnovi nakon potresa između ostalog govorio sam o registrima i govorio sam o servisima koje imamo na raspolaganju u RH. Potrošili smo milijarde, doslovce milijarde kune da bismo te registre uspostavili, da bismo ih napunili sa podacima, a danas ih ne koristimo onako kako bismo ih trebali koristiti. Imamo jedan dio servisa koje možemo koristiti znači informatičkih servisa da pozivamo te podatke iz tih naših registara, međutim to je sporadično što nije dobro. Svi sustavi koji na bilo koji način koriste podatke iz nekog registra trebaju taj registar kontaktirati. I podsjetit ću onda kad smo bili ovdje o tome razgovarali da je nakon nekoliko tjedana došla informacija da je povezano 13 servisa i da ne znam koliko ukupno dokumenata više ne treba donositi onaj koji podnosi zahtjev za obnovu nego se mogu dobiti direktno iz sustava. Zašto to govorim? Govorim zbog toga što i ovdje imamo jedan problem, a to je što u zakonu piše da ćemo potrošiti dodatnih 2,5 milijuna kuna zajedno sa PDV-om 3 miliona kuna za izgradnju novog sustava, ali samo u dijelu izgradnje odnosno izrade novih zemljišnih knjiga. Nema dijela koji se veže na dogradnju samog sustava, a govorimo o tome da trenutno ovi sustavi koji nam služe za upis podataka u zemljišne knjige nemaju direktan kontakt odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] direktno sustav OIB-a, ne kontaktiraju direktno sustav boravišta u MUP-u, ne kontaktiraju direktno sustav matičnih knjiga i zato nam se dešavaju greške u sustavima koje je kasnije problem ispraviti. Evo, zahvaljujem kolegici Katarina koja je, mi je malo pomogla u tom dijelu s obzirom da ona dolazi iz struke i dami je skrenula pozornost da je to stvarno tako i da možemo sa sigurnošću reći da to stvarno ne postoji. Ako mi danas 2022. godine nemamo konekciju na sustav OIB-a koji je nastao prije n godina onda to nije dobro. Da ne govorimo o sustavu matičnih knjiga koje postoje od kad postojimo i mi, da ne govorimo o sustavu boravišta, a znate koji su problemi, ukoliko je pogrešno upisana adresa treba ići ponovo ispravak, ukoliko je pogrešno upisano prezime, ime treba ići ispravak. Prema tome, to su nam prostori gdje možemo uštedjeti vrijeme, gdje možemo uštedjeti resurse, gdje možemo omogućiti ljudima da u kraćem vremenskom periodu obrade predmet koji trebaju obraditi. I kao što kaže kolegica ne znam da li ste to rekli tu za govornicom, ali rekli ste meni da otprilike treba sat vremena da se upiše da se ulogira jedan upis. Ako je to dosada bilo sat vremena, ukoliko bi onaj koji priprema podatke i šalje digitalnim putem prema zemljišnoknjižnom odjelu to sve skupa proveo na način da provjeri kroz ove registre koji su mu bili u dostupu, nakon toga referent ima puno manje posla. On sad to sve provjerava ručno. Prema tome evo nam prostora za to da ubrzano postupak, da nam efikasnost bude veća i naravno ono što je dodatni problem to vam je broj zaposlenih ljudi. Rekli smo, evo gospodin tajnik je rekao da vam nedostaje otprilike 300 ljudi, 150, 150, 150 u zemljišnoknjižnom, 150 katastru, međutim nemojte zaboraviti za plaću od 4.000 kuna neće doći nitko raditi.
Ostanite časak jer imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Boške Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovani kolega cilj predloženih izmjena i dopuna ovog zakona trebala bi biti daljnja digitalizacija, skraćivanje i pojednostavljivanje postupka uknjižbe prava vlasništva. S jedne strane potiče se digitalizacija, korištenje mobitela, mobilnih aplikacija 5G mreža, a s druge strane se u zakon uvode prijedlozi koji ograničavaju elektroničku komunikaciju. Molim vas vaš komentar jer je to i vaša struka, zašto se ne omogući podnošenje prijedloga putem sustava e-građani? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Hvala lijepa. O tome sam već govorio i iskreno ja tu vidim jedan problem. Naime, ukoliko se omogući prijava odnosno prijedlog za upis u zemljišne knjige putem sustava e-građani pitanje je kako bi se kontrolirali podaci. Znači trenutno ne postoji kontrola podataka i trenutno nastaju problemi jer se pogrešno upisuju imena, prezimena, adrese i sve ostalo i onda se treba raditi zemljišno knjižni ispravci. Prema tome, sudovi imaju još dodatnih poslova i ti radnici, pardon službenici koji i sada rade imaju još i dodatne poslove koje inače ne bi trebali imati. Tako da trebamo vidjeti je li to baš optimalno rješenje ili nije. I slažem se s vama imamo puno aplikacija, imamo puno sustava koje služe za prezentaciju tih podataka našim sugrađanima što je dobro, što je kvalitetno, međutim mi trebamo raditi na tome da obuhvat podataka bude dobar i kvalitetan. Da bude integralan i da kad se podatak jednom unese bilo gdje u sustavu u bilo koji sustav da se nakon toga publicira u svim sustavima. Ako to neće tako biti onda će svi raditi isti posao. I nam se zapravo sada i dešava.
Hvala. Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, mislim da evo i današnja rasprava ima određenu usuglašenost da je ovaj Zakon o zemljišnim knjigama u prvom čitanju dobar, da ga još možda treba popraviti u određenim segmentima i nadam se da će predlagatelj uvažiti određene primjedbe koje su ovdje danas dane kako bi ovaj zakon u konačnom dijelu zaista izgledao onako da je provediv i da donosi ono što mi svi želimo, a to je kad govorimo o zemljišnim knjigama jedan kontinuirani napredak uređenja tog važnog segmenta razvoja svakog društva pa tako i ovog našeg jer vratit ću se malo na raspravu jučerašnju, imali smo jedan zakon koji nije izazvao veliku raspravu zakon o ukidanju zakona o ovjeri potpisa, prijepisa itd., nije bila velika rasprava, ali se ticala priče o javnim bilježnicima da li smo uspostavili sustav koji bi trebao nadomjestiti sustav koji smo imali do tada kad govorimo o državnoj upravi, sudovima itd. i da li su se stvorili uvjeti da možemo imati potpuno povjerenje u taj sustav. Čuli smo danas 300-njak javnih bilježnika treba uvažavati tj. oni su garant povjerenja da ono što rade ima svoju podlogu u istinitosti, u ažurnosti i da ono što oni stave kao nešto što će proći kroz uknjižbu ili će se promijeniti vlasništvo ili će se provesti određeni ugovor, ne treba više preispitivati. Danas smo došli na raspravu i pitali da li je to dovoljno da im možemo vjerovati s obzirom da se mogu pojaviti oni koji uvijek nešto drugačije malo misle pa se malo nešto izmešetari pa napravi nešto krivo, možemo li vjerovati javnim bilježnicima? Ja mislim da možemo. Svatko od nas koji je bio, mislim da sam dosta često u tim uredima, … razgovaramo sa njima, oni pak imaju drugačiji pogled na cijelu ovu situaciju. Misle da su im recimo tarife male, da smo ih kao država na neki način da smo im dali previše posla u smislu da zaista imaju puno ovlasti unutar kojih u nekim uredima teško funkcioniraju ili nisu dobro popunjeni ili nemaju dobro razvijen ured ili nemaju dovoljno korisnika s obzirom na neka područja, reći ću samo možda na otocima pa imamo samo jednog javnog bilježnika, na nekom otoka 10.000 na nekom imamo možda dva itd., da taj sustav nije dobro raspoređen po RH i da će ih možda i ova situacija ponovo dovesti u situaciju da će imati još više obaveza i predmeta, a da su tarife i ono što mi ovdje zagovaramo, a čuli smo i od strane oporbe, hoće li to sada biti skuplje nešto u odnosu na ono što smo imali. Provedba nekog ugovora o darovanju, znamo njegovu cijenu, zna se na neki način kolike su to tarife koliko košta ovjera jednog potpisa ili nekog dokumenta, ugovora itd., ja mislim da sve što smo do sada radili, a to je rekao i kolega Bačić, ova vlada ovih šest godina u dva mandata zaista ima svoj hodogram koji slijedi aktivnost za aktivnošću. I očekujemo da nakon što smo donijeli Zakon o državnoj izmjeri i katastra nekretnina, nakon što smo donijeli program uređenja katastra osigurali sredstva iz NPO-a da to što će radit svaki geodetski ured kojeg ćete uzeti koji je malo veći itd. koji znaju otprilike situaciju na cijelom teritoriju RH da bi nas taj posao mogao koštati nekih pet do šest milijardi kuna po nekim tarifama koje postoje, da bi uredili konačno katastar i zemljišne knjige, uskladili taj odnos i na taj način podigli to povjerenje u taj sustav da ga više ne dovodimo stalno u pitanje da li zaista ono što piše unutra jest tako ili nije tako. Kad se sjedimo 2005., šeste godine kada je krenulo prvo uvođenje, ajmo reći digitalnog sustava u uređenje katastra itd. tada je to bila reforma i na svi smo bili zadovoljni s time da klikom na određeni portal tj. možemo doći do toga da vidimo što je naše što nije naše itd. i prošlo je evo 15-ak godina, a mislim da je to došlo do razine da se tome može vjerovati i da možemo itekako brzo rješavati neke situacije, pogotovo javni bilježnici, odvjetnici koji mogu ući posebno u određeni program i zaista provjeriti sve šta tamo jest u odnosu na običnog građanina. I sada kada idemo dalje, kroz još dodatnu digitalizaciju očekujem da zaista svi podržimo ovaj zakon jer on ne čini ništa loše. Znači imamo program, praktički zakon, imamo godišnji program i ovaj Zakon o zemljišnim knjigama koji još to trebaju dodatno pojačati i ostaje provedba i tu smo rekli da ima nekih momenata koje možda treba popraviti da bi išlo brže. Ali mislim da nije u redu da dovodimo sada javne bilježnike kao sustav koji smo gradili 30 godina u pitanje, da li je ono što oni rade dobro ili nije dobro i hoće li oni moći ovo. Hoće, moći će. E sad da li je sve besplatno ili treba biti besplatno o tome možemo pričati jer mislim da i oni imaju određen troškove i moraju određenu aktivnost [[Upadica Reiner: Hvala.]] napraviti da bi moglo biti kako treba.
Hvala. Imamo više replike, prva je poštovane zastupnice Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Kolega Borić, ove izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama su još jedan iskorak naprijed jer … formiranje zemljišnih knjiga po ubrzanim postupcima u elektroničkom obliku, pogotovo što je propisana obveza javnim bilježnicima da odmah po ovjeri potpisa akta podnose prijedlog za upis u zemljišne knjige. Sada stranke plaćaju sudsku pristojbu u iznosu od 250 kuna, a ako malo kasnije nakon 30 dana provođenje predmeta iznosi 1.250 kuna za provođenje u zemljišnim knjigama. E sada je pitanje naknade javnim bilježnicima oko provođenja u zemljišnim knjigama i hoće li ti troškovi biti manji za građane odnosno stranke?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Evo mislim da sam odslušao cijelu raspravu od uvodnog govora uvaženog državnog tajnika, točno reći što će biti i koliko će biti ja to danas ne mogu. Mislim da će po meni biti svakako jeftinije nego što je bilo, a da će biti brže to uopće ne bi trebalo sada više biti sporno. Rekli smo hoćemo brzinu i hoćemo da nam bude jeftinije nego sada. Vidjeli smo sada na ovom slučaju što ste vi rekli koliko to sada košta, koliko bi nas trebalo koštati. Ja vjerujem da će to biti manje. Mi sada imamo ne znam, ugovor o darovanju nekretnine, on ima svoju tarifu i mislim da je svima otprilike jednaka ovisno o nekim njihovim pogledima na to, ali mislim da iznosi nekih 2.750 kuna ako će provesti jedan ugovor o darovanju i naravno onda svi pokušavaju kad recimo uđemo u takvu jednu situaciju unutar obitelji to napraviti na najbolji mogući način, međutim ne možemo reć da možemo sad sve to riješiti vrlo lako samo sa nekakvom naknadom, kao i ovjera potpisa. Ja mislim da je nekih 60-ak kuna neki ugovor, je li to sada dovoljno ili nije dovoljno za oni što oni rade? Mi smatramo da je sustav dobar i da ga treba još dograditi, a ovaj zakon to [[Upadica Reiner: Hvala.]] omogućava.
Poštovani zastupnik Šašlin:
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Evo prošli tjedan jedan moj prijatelj u Belom Manastiru kupio je jednu staru nekretninu kuću za rušenje i otišao je sa tim bivšim vlasnikom napravili su ugovor kod javnog bilježnika u roku sat vremena su praktički riješili sve, vrlo zadovoljan itd., ove izmjene zakona idu upravo u tom smjeru da te postupke još više ubrzaju, pojednostave kroz digitalizaciju i to je ono najvažnije. Svjesni smo mi svi skupa da izmjena ovih tridesetak članaka ovog zakona neće riješiti sve te probleme. Naravno da nam ostaje i dalje dugotrajan posao usklađivanja zemljišno-knjižnih knjiga, odnosno katastra i gruntovnica itd. Ovo kažem što je ovaj bio primjer bilo je zato što su ti odnosi bili usklađeni. Znači sve je bilo čisto, sve je bilo jasno. I tamo gdje su usklađene knjige nikakvih problema nema i neće ni biti. Tako da mislim da ove izmjene zakona doista doprinose tome i da nije problem niti cijena [[Upadica Reiner: Hvala.]] ako se na vrijeme sve stigne napraviti.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Evo još jedanput ću ponoviti, mislim da nakon ovog ovlaštenika, znači koji izađe sam prijedlog ovjere i javnog bilježnika koji to treba provesti kroz digitalizaciju kojoj stremimo i govorimo da smo u euri digitalizacije i da država će uložiti dosta novaca u ovih desetak godina kad govorimo i o višegodišnjem financijskom okviru i Nacionalnom programu oporavka i otpornosti, da je vrijeme da u sljedećih nekoliko godina to dovedemo do još veće razine, znači ubrzanja i još veće razine povjerenja, tj. uređenosti cijelog tog sustava. Čuli smo što želimo kroz program. Program je obuhvatio za sada građevinska područja. Zašto građevinska? Mislim da su tu najveći problemi, a uglavnom sve ono što je izvan građevinskog područja su u biti najveće čestice u vlasništvu Republike Hrvatske i tu nema toliko ovih problema, barem što ja znam recimo na otocima nemamo toliko problema u smislu rješavanja vlasničkih odnosa, jer je tu jasno tko je vlasnik. I sada, što ćemo dalje uspjeti kažem puno toga je na onome tko će to provoditi, a to su ministarstva naravno Državna geodetska uprava i sami bilježnici.
Hvala. Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Borić, evo i sami ste u svojoj pojedinačnoj raspravi istaknuli puno bitnih stvari. Ujedno ste i kao čelnik tijela jedince lokalne samouprave, ja bih rekao sudjelovali u početku stvaranja reforme i zemljišnih knjiga i katastra. Danas ovdje raspravljamo o posljednjem koraku cjelokupnog procesa digitalizacije. Ono što možda i nismo spomenuli da osim ovoga tu će se to sve zajedno povezati i sa e-spisom i e-notarom, odnosno da sve sudske odluke će isto elektronskim putem dolaziti u zemljišne knjige prebacivanjem na javne bilježnike ne samo da ćemo smanjiti i cijenu usluge, nego ćemo ljudima napraviti da više ne moraju po tri, četiri, pet puta ići, dakle rješavati jednu te istu stvar, uštediti na vremenu i na troškovima. Ali isto tako obnovom i stvaranju novih zemljišnih knjiga što je od interesa za Republiku Hrvatsku ćemo stvoriti, dakle i za gospodarski napredak a da investitori će znat da će moći vrlo brzo riješiti, investirati na naša područja.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega Mažar. Mislim da ste sve dobro rekli. Ja evo mogu reći samo na nekim sitnicama koje radiš kao lokalni čelnik, evo tu je i kolega iz Bakra. Znači samo jedna izmjera iznova kad govorimo samo o ne znam površini nekretnina koje imamo na vlastitim, u jedinicama lokalne samouprave vam može bez podizanja cijena komunalne naknade uvećati prihode negdje i do sto posto samo da uredimo baze, da uredimo baze i kažemo to je to jer smo na žalost godinama gradili, godinama se događalo to što se događalo na Jadranu pogotovo na obalnom prostoru. Kuće su rasle, nisu se evidentirale i na žalost imali smo ono da lokalne samouprave nemaju dovoljno prihoda, a prihod je bio ispred njih. Samo uređenost baza o čemu i vi govorite, a o čemu i ovaj zakon na neki način stremi će nam dati dovoljno podataka da kasnije možemo to uvezivati i pretvarati to u jasne, čiste vrijednosti koje onda sigurno nam pomažu da možemo provesti sve ono što želimo, a to je ubrzanje postupka i usklađenost.
Hvala. Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovani zastupniče Borić ja bih se mogla složiti sa vama vezano za bojazan oko toga koliko će zapravo bilježnici uspjeti naplatiti svoj rad, jer često su meta dakle i kod ovrha, čuli smo da su se obogatili. Međutim, znamo da su to ipak samo za neke je to tako vrijedilo, a neki su većinom ovrhe naplatili po 70 kuna, a neki koji su dobivali više. Dakle, ovdje se može dogoditi ista stvar, da neki bilježnici rade puno, a neki malo. Znamo da solemnizirani ugovori vrijede postotak od vrijednosti solemniziranog ugovora a druga javna isprava vrijedi koliko je ovjera potpisa koja je nešto manja od 50 kuna. Dakle, ono što se zapravo pribojavam da bilježnici neće biti adekvatno zapravo nagrađeni, a s druge strane da u nekom trenutku opet ne iskoristi tu svoju poziciju pa ne prevale taj svoj rad, odnosno na korisnike usluga.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Rekao sam u svojoj raspravi, znači razgovarao sa ljudima koji se bave s time, tj. sa javnim bilježnicima i njihov pogled na ovu situaciju je sasvim drugačiji od našeg. Mi hoćemo uvijek jeftinije. Oni smatraju da nisu im dovoljne tarife, da imaju puno posla kojeg su dobili recimo samo na ovrhama i da to što oni tamo mogu zaračunati njima ne pokriva određene troškove koje oni imaju i ako su morali zapošljavati dodatne radnike itd. Kad govorimo o solemnizaciji ugovora većih vrijednosti naravno da svatko voli neki veći ugovor, ne znam milijun, dva kuna vrijednosti u odnosu na onoga od 30 000. Imaju tarife za to, ne mogu ni oni baš bježati u nekakve ekstreme. Ali po nama sustav je postavljen, njima se vjeruje i ovaj dodatni zadatak koji će dobiti zasigurno mora imati određenu cijenu i tarifu jer bez toga postavlja se pitanje da li nam besplatan sustav recimo može povećati ono o čemu stalno govorimo, da li je povjerenje u to onda takvo kakvo je, a da ih se nagradi na način da im ne trebamo dati ništa. Ja mislim da to ne može proći na taj način i tu je naravno ministarstvo, ali i svi ostali koji u tome sudjeluju odrede to kako treba.
Hvala. Poštovana zastupnica Grba-Bujević.
Hvala potpredsjedniče Reiner. Uvaženi državni tajniče, kolega Borić rekli ste u svojoj raspravi da ovaj zakon ima za cilj kontinuirani napredak u području zemljišnih knjiga, a mene zanima hoće li digitalizirani proces povećati investicije koje nam nužno trebaju i koja je tu zapravo uloga lokalne zajednice.
Poštovani zastupnik Borić.
Koja je uloga? Hvala lijepo kolegice. Znači uloga lokalne zajednice je, mislim da najprije svaka lokalna samouprava mora stremiti tome da se ukopča, tj. da se uključi ovaj program uređenja katastra na način da iskaže svoje potrebe i da Državna geodetska uprava nadam se da će uvažiti mnoge one koji nisu obnovili ispočetka znači zemljišne knjige, da urede katastar i da na taj način sebi stvore pretpostavke da mogu privući više investicija, više, lakše raditi svoj posao da nam se ne desi ovo što nam se desilo u Istri. Jučer smo, prekjučer svjedočili tome da niste trebali imat ne znam ni objekt niti biti u prostornom planu, ali su se legalizirali objekti i legalizirali su se ovaj nekretnine koje nisu postojale, ima i takvih službenika, očito je došao i sustav presije do toga da može po tim prostorima pronaći i one koji ne rade, dal ih ima više, pa ja vjerujem da ih ima sigurno više, ne bi ja to ostavio samo na Istri, ali na tome je da rade i oni koji trebaju, to je USKOK, PNUSKOK, pa neka traže što se to zaista događalo kroz sustav legalizacije i da li je sve bilo u redu kako je trebalo biti … [[Govornik se ne razumije]] bez obzira na digitalizaciju.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče i uvaženi kolega Borić. Slušajući danas evo raspravu i većine klubova koji su ovdje govorili jedan problem koji se nameće općenito u hrvatskoj administraciji, slabo plaćen posao. Mi danas govorimo o uređenju zemljišnih knjiga, o digitalizaciji, o nekim novim alatima, o nekim novim znanjima, a onda ipak dođemo do saznanja da ti ljudi imaju relativno niska primanja. No kad bi država i hrvatska vlada, što ja podržavam apsolutno, krenula u to, a ovdje smo čuli od državnog tajnika da ćemo krenuti u zapošljavanje, onda bi ti isti koji danas govore da smo neučinkoviti te ljude proglašavali uhljebima, ljudima koji su zaposleni sa članskim iskaznicama, no budimo iskreno, jedno s drugim nije kompatibilno i mislim da ti ljudi i te nove vještine zaslužuju adekvatnu plaću, a onda mislim da će i posao koji se od njih očekuje biti bolji, brži i učinkovitiji i na dobrobit svih građana.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Ja ću još na kraju jedanput odgovor na vašu repliku kolega Ivanović reć da znači što smo kroz ovu, što sam ja htio kroz ovu svoju raspravu, znači da maknemo ovu priču da li treba vjerovati sustavu javnog bilježništva u RH ili ne, mislim da smo se tu složili. Drugo, da li će to nešto koštati u odnosu na ovo sada, čuli smo koliko nam sada košta, hoće li biti jeftinije, ja mislim da hoće, vidjet ćemo na broju predmeta. Treće, da imamo slijed događaja od prvog dana ove vlade znači u 6.g. da želimo taj prostor urediti znači usklađenost katastra i zemljišnih knjiga, da smo donijeli zakone koji su potrebni za to, da smo donijeli programe, godišnji program i da za to imamo sredstva, znači sad je na nama tj. na onima koji rade u ministarstvu, državno geodetskoj upravi itd. da provedemo to, ovaj zadatak je samo, ovaj zakon je još dodatak na to i oni koji su protiv ovog zakona nisu u skladu s politikama koje promoviraju, a oćemo red, brzinu i da nas manje košta, ja mislim da ovaj zakon to radi, pokazat će vrijeme da smo bili u pravu kao mnogo puta do sada, a o zapošljivanjima i to kažem dalo bi se, ali mislim da sustav javnog bilježnika treba danas … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala, hvala lijepa. Sada će govoriti poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora, izvolite.
Nije zima …/Smijeh/…, dakle poštovani g. Salapić veliko poštovanje, predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je zakon koji je dobrodošao, hvale vrijedan, on rješava dio problema koji je ogroman i iz tog vidika treba pohvaliti nastojanje, međutim pokuditi u drugom dijelu da je to rješenje moglo biti cjelovitije. Ono što nas sve muči je zapravo to tko ima pravo podnijeti zahtjev za upis i na temelju koje javne isprave. Dakle pravo na upis prema ovom postojećem zakonu imali bi javni bilježnici i odvjetnici, ali ne i pravne odnosno fizičke osobe i tako iz tog vidika je to zapravo možda i ustavno i na zakonu možda malo i upitno. Cilj predloženih izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama trebala bi biti daljnja digitalizacija, skraćivanje i pojednostavljivanje postupka uknjižbe prava vlasništva. Glavna namjera je da se izbjegnu nepotrebni imovinski sporovi i sudski postupci koji otežavaju svakodnevni život našim građanima, poslovnim subjektima, a posebno investitorima stvara se bolja poduzetnička klima. Izmjenama se žele ubrzati postupci uz zemljišne knjige pogotovo obvezivanje ovlaštenika koji mogu podnijeti prijedloge za upis, a to su javni bilježnici i odvjetnici. Otvara se pitanje je li time onemogućen pristup drugim subjektima, fizičkim i pravnim osobama. Navedeno će, gotovo sam sigurna, izazvati dosta polemike i vjerojatno će biti predmetom ocjena ustavnosti sa odnosno sa ustavom i sa zakonom. Je li drugima uskraćeno to pravo vjerojatno će morati odgovarati dakle ustavni i pravni stručnjaci. Osvrnula bi se i na novu odredbu u predloženim izmjenama i dopunama u kojima su rokovi za podnošenje prijava i prigovora sada neprekoračivi rokovi. Naime, izmjenama je predviđeno da se prijave i prigovori koji su pristigli nakon proteka roka da će oni biti odbačeni. Tu moram priznati nije potpuno jasno definirano hoće li kao trenutak pravovremenosti biti trenutak podnošenja prijave i prigovora, drugim riječima je li taj trenutak predaje po pošti ili se kao relevantan trenutak uzima trenutak pristizanja prijave i prigovora nadležnom javnom bilježniku odnosno sudu. Dobra je inicijativa prijenosa zbirki isprava u digitalnom obliku, no tu će opet trebati vremena da zbirke isprava potpuno budu online jer dosadašnja iskustva digitalizacije na ostalim područjima nas uče da to baš i ne ide tako jer sve to treba provesti u djelo i za to je potrebno puno educiranih kadrova. Isto tako ostaje nam za vidjeti u kojoj će se postupci osnivanja i obnove zemljišnih knjiga doista desiti ubrzo nakon toga kada će biti povjereni javnobilježničkim uredima. Sve u svemu daljnja digitalizacija je potrebna i ponavljam podržavam sve promjene koje idu k boljitku i olakšavanju postupka za naše građane na … [[Govornik se ne razumije]] poduzetnike kojima je ta, ta uređena zemlja zapravo zamašnjak razvoja našeg društva. Ponovno bi, već nekoliko puta je ispostavljen taj Članak 105., dakle pogotovo stavak 3., dakle koje su to vjerodostojne isprave na temelju kojeg će se vršiti upis jer ona doista mogu postati novi zamašnjak i produžetak vremena i nove, nove sudske sporove koje bi zapravo te javne isprave koje nisu, koje su dvojbene mogle proizvesti. Dakle, to su, to je onaj dio što sam ja željela reći. Ono što me muči kod javnih bilježnika doista je ta njihova sposobnost i mogućnost da obave taj dio poslova koje im država ovim zakonom delegira. Da li je i sva ta javno bilježnička … [[Govornica se ne razumije.]] u svojem brojnost, brojnošću i kapacitiranošću u mogućnosti obaviti taj posao?
Poštovana zastupnica Ban Vlahek ima repliku.
Poštovana kolegice, izmjenama se žele ubrzati postupci uz zemljišne knjige pogotovo obvezivanjem ovlaštenika kako ste rekli javnih bilježnika i odvjetnika koji mogu podnijeti prijedloge za upis. Molim vas vaše mišljenje da li su isti u mogućnosti obaviti posao koji im država delegira te da li su se uopće obavili bilo kakvi prijašnji dogovori sa njihovom komorom? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Hvala lijepa. Ono što smo mogli vidjeti i u raspravi koja se vodila, dakle možemo pretpostaviti da jesu obavljeni razgovori sa komorom, da su usklađeni neki poslovi. Međutim, opet ostaje dvojbeno kome će na kraju opanci. Zašto? Zbog iste situacije kao što se je desila kod poslova sa ovrhom. Dakle, ovo su zapravo državni poslovi koje država daje privatnicima i u neku ruku je to rješenje problema, ali da bi bilo to doista rješenje problema ta druga strana mora biti dovoljno plaćena, motivirana da taj posao odradi i da pritom ne bude bez obzira što su javni bilježnici osobe koji su dosada se pokazale kao doista vjerodostojne u većini, ali ukoliko će biti potplaćene doista garantira i najbolji je put prema paklu.
Poštovana zastupnica Benčić.
Kolegice Vupora evo imam jedno pitanje. S obzirom na argumentaciju koju je i predlagatelj, ali i članovi većine su ovdje iznosili, a to je između ostalog da će postupak biti efikasniji, ali da će biti i jeftiniji sada kada se te ovlasti prebacuju na javne bilježnike. Zanima me kako to da će sada biti efikasniji i jeftiniji jer imali smo već takvih primjera prebacivanja zapravo sudskih nadležnosti iz sudova na javne bilježnike primjerice u ovrhama pa nismo primijetili da bi zbog toga ovrhe postale bilo učinkovitije ili ako jesu učinkovitije ali svakako skuplje, daleko skuplje za građane, pa možemo li u ovom slučaju očekivati da zapravo će građani kao prvo biti prikraćeni za neko pravo koje su dosada imali, a kao drugo da će sami postupci za njih poskupjeti. Hvala.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Izrazila sam i sama bojazan, dakle činjenica je danas možemo vidjeti iz svojih osobnih iskustava da je taj postupak preko bilježnika pojeftinio. Dakle, nisi trebao tamo čekati, nisi trebao, odmah je to išlo i čak je puno brže išlo elektronskim putem nego što je to barem kod nas u Varaždinskoj županiji, ja imam osobna iskustva tako. Međutim, možda su negdje drugdje vidim da me gledate, možda je pred nekim drugim gruntovnicama drugačije, ali tamo je tako. Ja imam osobno iskustvo. I sada ono što je bojazan je to da će se u jednom trenutku dogoditi neki drugačiji dogovor koji se temelji na pravilniku, dakle ministar direktno dogovori i onda to može se pretvoriti u nešto suprotno što je intencija ovog zakona.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice, dakle nije sve isto. Vi danas vrlo jednostavno i to možete riješiti u gruntovnici ako morate promijeniti prezime recimo imate krivo su vam napisali prezime ili krivo ime ili krivu adresu i za to vam ne treba niti javni bilježnik, ne treba vam niti danas, ne treba vam niti odvjetnik, niti bilo šta, takve izmjene idu vrlo brzo i maltene su gotove u nekim gruntovnicama koliko traje ovdje rasprava. U nekima ni to ne ide jednostavno, ali ni tu neće pomoći ni javni bilježnik ni sve ostalo jer će ići drugačije. Ali mi ovdje govorimo o tome da država neke stvari mora, neke podatke ona mora njima upravljati i biti. Ne možete prepustiti outsourcing sve. Zamislite da odlučite prepustiti odvoz smeća jedinica lokalne samouprave outsourcingu, to su imale neke zemlje pa se je pokazalo da tvrtka propadne, odu kamioni [[Upadica: Hvala.]] to će se i ovdje desiti.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Dakle, potpuno se slažem s vama, dakle to je klasičan outsourcing, dakle država delegira svoj dio poslova privatnicima. To je to, to je danas to i možemo to promatrati na primjeru Amerike gdje je to možda super funkcionira, a možda to vjerojatno u nekim europskim zemljama ne funkcionira najbolje. Dakle, moje mišljenje je da je to svakako treba ostati posao države, da je to trebala obaviti država sa bolje plaćenim svojim zaposlenicima i mislim da bi se time i sama zakonitost i poslova pa u krajnjoj liniji dakle i ta digitalizacija bi, mislim da bi trebala i početi u sustavu državne uprave, a ne da imamo gruntovnice da je to Bog pomagaj.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovana zastupnice ušli ste dosta duboko u tematiku ovog zakona i dali ste jako puno dobrih primjera, a ono što je moje ključno pitanje za vas je, molim vas iskren odgovor, koja je vaša procjena kako i na koji način će se ovaj zakon i izmjene zakona reflektirati na ubrzavanje procesa, transparentnost procesa i koji će biti krajnji efekt i rezultat? Da li ćemo se pomaknuti sa određenih točaka na kojima smo danas, a svi smo se složili u raspravi da nisu dovoljno dobre ili jednostavno ćemo ostati tamo gdje smo bili.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Postoje dva puta, dakle ili ćeš platiti i zaposliti više državnih službenika ili ćeš riješiti to jeftinije autsorsanjem bilježnicima. Dakle, država na čelu sa HDZ-om je odlučila ovdje ići sa bilježnicima i osobno vjerujem i sigurna sam da će se ubrzati sustav i time pridonijeti svemu onome što sam govorila, dakle boljem i učinkovitijem radu državnih upravnih organizacija, a time biti u pomoć jedinicama lokalne samouprave i investitorima.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice. Evo više radi ostalih javnosti ja bih htjela samo obrazložiti, znači za ubrzavanja rješavanja imovinskopravnih odnosa je potreban širi segment pravosuđa. Zemljišno-knjižni odjeli i zemljišno-knjižni sud je čisto formalni sud koji provodi odluke, to svima mora biti jasno. Ja ne kažem da sa ovim zakonom nećemo ići korak naprijed, ali mi nećemo riješiti veliki dio problema. I slažem se s vama da ova odredba čl. 105. koja ograničava fizičke osobe da odlaze u gruntovnicu i same podnose prijedlog nije možda čak u skladu niti sa ustavom, a s druge strane moramo razlučiti javne tarife kod javnih bilježnika i sudske pristojbe. One su sad prepolovljene, sudske pristojbe su prepolovljene ako idete elektroničkim putem podnositi prijedlog, ali je pitanje sada kada su javni bilježnici obvezni podnositi prijedlog u ime svih da li i to ostati na tom nivou ili će nam javni bilježnici dati nove tarife, [[Upadica Reiner: Hvala.]] a vjerojatno hoće.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Dakle, vrlo ste jasno i dobro razlučili i pojasnili ono što je potrebno reći, dakle jedno su javnobilježničke pristojbe, jedno su sudske pristojbe, jedne su pristojbe upravi dakle to su različite i baš na gruntovnici je onda spojna točka svega toga i zato sam posebno ispostavila javne isprave na temelju kojih se vrši upis u gruntovnicu. Dakle, mislim da je tu da se svi slažemo, pa i g. Salapić je napomenuo da je to zapravo druga faza rješavanja ukupnog problema, pa mislim da je i u obrazloženju ovog zakona to i objašnjeno da je to zapravo se planira rješavati problem po fazama. Hvala lijepo.
Hvala. Sad će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Nema nitko tko neće doći za ovu govornicu i izgovoriti riječi da smo nezadovoljni stanjem u katastru i da smo nezadovoljni stanjem u gruntovnici i da smo onako jako zadovoljni kad mislimo da je nekakav mali korak napravljen naprijed. Digitalizacija da, mogućnost da zaista podnesete zahtjev iz hladnoće svog doma da. ZIS odličan, kad imate dva točna podatka dobite ćete odmah, ali ljudi moji ja imam osjećaj da svi ko nojevi držimo glavu u pijesak i ne želimo vidjeti stvarno stanje. Stvarno stanje je drugačije, vjerujte mi. Imam određena nekakva iskustva koja su vezana uz to, neće biti rješenja i neće biti iskoraka dok ne objedinimo postupka katastra i gruntovnice dok to ne budu u biti paralelni postupci. Pa javni bilježnici ne mogu biti spasonosno rješenje. Ja kad sam bila mala vjerovala sam u Zubić vilu, bila sam sigurna da ona postoji, onda sam vrlo brzo shvatila da to nije istina. Javni bilježnici ovaj problem koji imamo nećemo riješiti, problem je neusporedivo dublji i ozbiljniji, a do stvarnog problema svi žmirimo i ne želimo vidjet. Pogledajte u turizmu, fali nam radnika, fali nam najobičnijih zaposlenika u turizmu koji su, koji će ne znam raditi, čistiti, one bazične stvari, pitanje je trenutka, pitanje je dana kad ćemo imati to problem i u javnoj uspravi. 1999.g. su svi građevinski inspektori sa jedinica lokalne samouprave došli pod kapu države, tad ih je bilo, da pročitam 224, danas imamo 89 inspektora, 50% ima 60 i više godina. To drugim riječima znači da za par godina ni ovih 89 neće biti 89 nego će ih biti negdje oko 40. Evo rješenja, znam ga sad, zaposlite arhitekte i građevinare da rade ko građevinski inspektori, outsourcing. Uzmite recimo jednu tvrtku zgodnu i ajdemo uzeti outsourcing da rade kao građevinski inspektori. Kolege iz HDZ-a jel bi glasali za to? Jel bi se složili s tim? … [[Upadica se ne razumije.]] pa da slušate znali bi. E, jel bi se složili? Nisam baš sigurna, za neke stvari morate biti spremni. Da smo mi ko država sređeni i uređeni ne bi bio ni problem outsourcinga javnih bilježnika. Tko će ih obučit? Dakle, ja ne govorim o onim kad oni predaju zahtjeve, ja govorim o cijeloj glavi javnih bilježnika kao povjerenik suda, ja o cijeloj toj glavi govorim gdje mi javnim bilježnicima dajemo neke druge stvari i neke druge ovlasti. I ključno pitanje je, tko će nam raditi u državnoj upravi za 4.000 kuna? Tko će raditi u državnoj upravi za 5.000 kuna da mu sutra neko kaže e pa sad kriv si za ovo ili prestaješ radit ili ćete neko tužiti za nešto? Mi možemo uzeti kad je riječ, ja se u građevinu malo bolje razumijem, pa uzmite lijepo Nepalce ljudi fino rade, vrijedni su mogu raditi na ovim visokim temperaturama. Hoćemo njih uzeti da rade u javnoj upravi? Ljudi moji ajdemo konačno pogledati zemlju u kojoj živimo i situaciju koju imamo, mi sad danas samo govorimo o turizmu jel nam je turizam važan, o ovome ne govorimo, pa nećemo imat ljude koji rade, pa zašto je ministarstvo se odlučilo za javne bilježnike, zato što kad je valjda napravilo analizu vidjelo da ima premalo zaposlenih u zemljišnoknjižnim odjelima koji ne mogu to odradit i taj problem nije od jučer, taj problem je godinama, a bit će ih još više jer oni koji će otić u mirovinu otići će u mirovinu, svoje iskustvo i svoje znanje će sa sobom odnijeti u tu mirovinu i pitanje je što dalje. Dakle, nije digitalizacija rješenje svih naših problema, je ubrzat, brže, jednostavnije, svima dohvatljivije, prva sam za to podaci javni dostupni, imate ih, možete ih imat odlično, savršeno, ali, pa to je stroj, tko puni podatke, čovjek. Ponavljam, zamislite kad imate situaciju 345 kvadrata u katastru, 369, 333 kvadrata u gruntovnici, čak manje, morate dokazat zašto je manje.
Hvala, hvala lijepa. Imamo replike, poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana kolegice, rekli ste kako se postupci osnivanja i obnove zemljišnih knjiga neće ubrzati nakon što oni budu povjereni javnobilježničkim uredima. Unaprijed se ispričavam, možda ste u svom izlaganju rekli, al sam na trenutak izašla, imate li vi konkretan prijedlog vezano uz tu problematiku? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Svi mi imamo neke stvari koje godinama imamo i koje godinama ovaj, o kojima godinama pričamo. Tamo negdje 2014. sam ja napravila prijedlog kako ubrzati sve zajedno jel mi je tad bilo jasno da ovim tempom mi računamo sve u 100.g. i gledala kako je to, išla sam malo vidjeti kako su to napravile neke druge zemlje, imate model koji je jedan vrlo konzervativan, jedan vam je onako dosta napredan, a treći model vam je negdje između i tad sam čak i pisala neke tekstove o tome i kako bi trebalo objediniti katastar i gruntovnicu. To znači da se paralelno rješavaju stvari jer je to jedini način na koji možemo izaći iz svega toga jer vi dok katastar sve izmjeri i sve napravi dok dođe do gruntovnice prođe vrijeme i stanje u prostoru se promijeni, tu su potrošeni milijuni eura na razno razne projekte, a nama za srediti katastar treba 167.g. ljudi.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Rado bi da nam malo više o tome pojasnite zato ću svoju repliku koja se odnosi na pitanje jednog bilježnika na jednom otoku i mogućnosti da tamo rješava sve to skupa preformulirati o tome da nam spoj gruntovnice i katastra možda još bolje pojasnite.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Savršeno. Uzmite otok Vis, otok Vis godinama nije bio interesantan za ulaganje jer je bila vojska i godinama je on bio prostor koji nije, na kojem se nije ulagalo i odjedanput zapravo on postaje vrlo atraktivan i uzmite katastar otoka Visa koji je rađen u talijanskoj, dakle imamo austro-ugarski i talijanski, da vas s tim ne zamaram i napravite dakle danas digitalno, sve okej, projekt „sređena zemlja“, preklop otoka Visa ortofoto snimku i katastar. Ortofoto snimka pokazuje otok Vis, a katastar kuću u moru, cijeli katastar je pomaknut jer je godinama se taj, taj … [[Govornik se ne razumije]] dakle tehnički pomaknut je sve u moru. Što će javni bilježnik tu napravit, sjest i plakat? Dakle, tu se mora katastar i gruntovnica zajedno rješavat stvari otpočetka.
Hvala. Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš vi imate iskustva i kao ministrica i kao dugogodišnja saborska zastupnica, ali i kao reprezent same struke. Sami ste rekli u svojoj raspravi koliko to sporo ide, kolike su vaše procijene da će sporo ići i dalje, mene zanima pitanje na koje vi možda imate najbliskiji i najtočniji odgovor, koliko u takvim zakonodavnim izmjenama i u takovim procesima u svim ovih 30.g. su veliki interes, a onda i pritisak na državne službe i državne službenike imale kojekakve lobističke skupine sa svojim interesima, sa vrijednim parcelama, vrijednim zemljištima i svime onime što se puno puta u ovih 30.g. u ovoj zemlji dogodilo?
Hvala lijepo. Dakle, kad ste sređena zemlja onda nemate nikakav problem, baš vas briga ko tamo radi u katastru i gruntovnici jer su vam podaci javno dostupni, od doma ih pogledate i sve ostalo. Kad ste nesređena zemlja onda vam je jako važno ko vam radi u katastru i gruntovnici. Ja sam recimo imala primjer jednog sređivanja katastra i gruntovnice na području Vukovarsko-srijemske županije koja je odlično napravljena gdje su odlično podaci sređeni, ali imate negdje gdje ih ne želite i onda vi morate, dakle to je ona percepcija digni telefon, pa ja imam svog čovjeka kojeg ću ja nazvat, a koji će mi to riješit i sve vam vezano uz investicije ode tamo gdje ne treba biti i percepcija koju dajemo je kriva, dakle interes treba bit da je sve sređeno, interes treba bit da je sve javno dostupno, ne treba vam onda vaš čovjek, ne treba vam neko ko će vam onda nešto brže riješit jer je sve javno dostupno.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovani Stipan Šašlin.
Jel radi? [[Upadica iz klupe: Radi]] , poštovani g. državni tajniče. Kolegice Taritaš, vi ste govorili u svom govoru ovdje sada o nedostatku odnosno problemu nedovoljnih, nedovoljnih stručnih ljudi, stručnih mladih ljudi koji ne žele odnosno neće, neće imati ko radit te poslove. Ja se tu apsolutno ne bi složio s vama, ovaj u pojedinim dijelovima RH, poglavito u Slavoniji sada da raspišete natječaj za jedno radno mjesto u odjelu u gruntovnici ili u katastru itd. javit će vam se minimalno 5 kandidata na to radno mjesto sa adekvatnom odgovarajućom stručnom spremom, naravno da ti ljudi nisu u potpunosti obučeni da oni moraju proći određenu edukaciju itd. za ta radna mjesta, ali to nije problem. Oni će to sigurno odraditi i bit će dovoljno ljudi mladih koji će to raditi. Pitanje je samo kažem [[Upadica: Vrijeme.]] hvala.
Odgovor.
Ja se nažalost ne mogu složiti s vama. Dakle, imamo mi tu dosta grijeha. Jedno vrijeme je bila zabrana zapošljavanja u javnoj upravi i tu zabranu zapošljavanja u javnoj upravi mi sad osjetimo te posljedice. Onda je bio onaj model da za 2 za 1, to znači 2 kad vam odu u mirovinu 1 možete zaposliti. Ja sam tu kad sam govorila u ime kluba rekla da sam ja sutra za outsourcing kad je riječ o čišćenju prostora, za održavanju prostora, za ne znam za službe različite ove koje su prateće službe, ali za ono što je za core bussines ne mogu biti da to bude u outsourcingu. I mislim da sad je vrijeme da se točno sagleda potrebe i raspisuju natječaji i za taj rad, da se mladi ljudi oni koji žele raditi prime i da se oni obuče jer će biti prekasno neće ih imati tko obučiti. Ja sam namjerno kad sam govorila tu govorila s podacima koji su svježi ne koje sam ja isisala iz malog prsta [[Upadica: Vrijeme.]] nego dobila službeno od određenih ministarstava.
Slijedeća replika poštovana Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Kolegice Mrak Taritaš ja ću se isto dotaknuti ovog dijela javnih bilježnika kao povjerenika suda u postupcima obnove i osnivanja. Znači postupci obnove i osnivanja su zahtjevni postupci, dugotrajni koji su se unazad 15-ak godina dosta mijenjali s obzirom na veliku problematiku samih postupaka. Mi ovim prijedlogom zakona znači imamo situaciju gdje se mogu povjeriti javnim bilježnicima. Zašto ovo ministarstvo nije odlučilo da je možda za ove postupke bolje zaposliti nove ljude i educirati ih nego dati poslove javnim bilježnicima ja se stvarno samo mogu pitati.
Hvala lijepo. Dakle, ja zaista sve češće s ove govornice govorim o tome da moramo biti svjesni problema kojeg ćemo imati i u javnoj upravi. Mi često, vrlo smo skloni govoriti tome da su to uhljebi, da tamo ništa ne rade, ja sam radila u javnoj upravi i uvijek imam potrebu, uvijek imate svud svega ali ne trebate po onih 5% koji su loši, koji računate onih 95% ili odnos 90 10%, dakle tamo ima vrijednih ljudi koji hoće raditi i koji znaju i trebaju raditi. Nama ti ljudi trebaju. Dakle, savršeno digitalizacija, završeno sve, imamo e ovo, e ono, e ovako, ali netko to mora suštinski raditi. Dakle, netko da bi vi podatke imali on ih mora odraditi, on mora nekog saslušati, on mora od nečeg, o tom govorim. Sad je vrijeme da primamo jer između ostalog je vlada nedavno donijela zaključak da nema više ograničenja o primanju taj odnos 2 1 ili već [[Upadica: Vrijeme.]] kako je bilo.
Slijedeća replika poštovana Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice nadovezat ću se kako na prethodne replike iz redova HDZ-a tako i na kolegicu Katarinu Nemet pa pojasniti da uvijek će biti zainteresiranih za rad u javnoj upravi na onim uhljebničkim mjestima. To su razno razna upravna vijeća, nadzorni odbori i tamo gdje se dobivaju fine naknade, a ne radi se ništa. Međutim tamo gdje se radi težak, težak posao, vrlo odgovoran posao, a za potplaćenu i neadekvatnu plaću e tamo nam ljudi odlaze. I tu je suština ovog outsourcinga. Prirodne uloge suda su uloge koje bi sud morao zadržati ako želimo biti pristojno uređena pravna država i tu smo prešli onu granicu koju u pravnom smislu nismo smjeli prijeći i gdje javni bilježnici kao produžen ruka pravosuđa i suda nisu smjeli dobiti pojedine ovlasti. Tu govorim konkretno o ulozi javnih bilježnika u preoblikovanju zemljišnih knjiga. Mi smo trebali bolje platiti suce i zemljišnoknjižne referente, pristojno i primjereno platiti, pojačati ljudstvo tamo nam ljudstvo nedostaje, a ne dati [[Upadica: Vrijeme.]] ove ovlasti javnim bilježnicima.
Hvala lijepo, dakle ajdemo biti mi, cijelo vrijeme ne želimo biti svjesni situacije koje imamo. Ja sam imala prilike i zaista u jednom času sam rekla da nema općine niti grada u RH za kog ne znam ili negdje gdje nisam bila, ali svi saborski zastupnici bez obzira da li žive u Zagrebu ili dolaze u Zagreb znaju Novi Zagreb. Dakle, veliki dio Novog Zagreba to su čak kuće koje su napravljene u različitom periodu, to su kuće koje imaju i uporabne dozvole, to su kuće koje su evidentirane u katastru, ali za njih, to su kuće koje nisu evidentirane u gruntovnici. Stanovi kad su išli u prodaju je bila posebna knjiga koja se zove Knjiga položenih ugovora da bi se stanovi mogli otkupit, to je cijeli dio koji je u principu treba krenuti što se tiče gruntovnice otpočetka. Ajde da budemo svjesni problema pred kojim se nalazimo [[Upadica: Vrijeme.]] i da onda nudimo rješenje. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče, evo nakon 31 godinu hrvatske samostalnosti mi danas raspravljamo o nesređenim zemljišnim knjigama i to u stilu stiha pjesme „maslina je neobrana, nema koga da je bere“. Iako moram priznati da je ovo jedan od rijetkih segmenata hrvatske administracije u kojem se vidi napredak, znači kroz digitalizaciju, kroz olakšavanje pristupa građanima podacima, ali i provođenja procesa koji se temelje na podacima vezanim za zemljišne knjige. Danas kroz svu raspravu provodi se veliki naglasak o prebacivanju poslova na javne bilježnike. Ja ne kažem da ti ljudi neće odraditi kvalitetno posao ili ne znam da ga, da li će možda raditi nešto krivo. No, međutim ono što znam to je da su javni bilježnici poduzetnici. Što je na prvom redu poduzetnicima? Profit. Znači naknade. Oni nisu državni službenici, oni imaju sasvim drugačiji zadatak i ulogu u društvu od državnih službenika koji su provodili ove procese kroz ovaj dugi niz godina. Ono što znam isto je da su i sudovi potkapacitirani, da referenti, službenici imaju niske plaće, da je nedostatak kvalitetnih službenika, da je uhljebljivanje kroz ovih trideset godina ostavilo traga na državnoj upravi time što smo dobili veliki niz i veliku količinu ljudi koji ne rade svoj posao, koji traže kutke u koje će se sakriti. Imamo loše međuljudske odnose u državnoj upravi. Vidim da neki malo okreću očima, bio sam državni tajnik pa znam kako funkcionira. Imate jednu trećinu sa kojima možete raditi, dvije trećine koji traže krivine. Taj problem imamo i u carini i u policiji i u nizu državnih službi, tako da naš problem je neorganizacija, ne uvođenje reda i ovo što je kolegica Anka Mrak Taritaš spomenula zabrana zapošljavanja novih ljudi u državnoj upravi upravo dovela do toga da više nemamo niti koga zaposliti, a Nepalce ne možemo dovesti na ovaj posao jer fakat ga ne budu dugo naučili raditi. Bitno je i mora biti bitno da građani dobiju jeftiniju i kvalitetniju uslugu, ali mi ne znamo kakvi će bit pravilnici, a znamo da se većina zakona zna masakrirati sa pravilnicima. Ono što možete pročitati kao podatak što moramo zahvaliti Mariji Terezi, da se još, da je na području Republike Hrvatske još uvijek u upotrebi 75 do 80% izvornih austro-ugarskih katastarskih planova, izmjera na temelju čega se radi. Ja znam da je vlasnička struktura veliki problem, da su problem neprovedene promjene vlasnika, nedostupni vlasnici, neprovedene ostavinske rasprave, da je vrlo teško raditi u ovome dijelu jer postoji cijeli niz problema koji ograničavaju rad ali nismo se bog zna što niti organizirali da bi nešto napravili. Znači kao što sam rekao, napredak postoji i treba ga ubrzati. No, postavlja se pitanje kolika je cijena tog napretka. Da li smo za toliko uloženog novca mogli imati daleko bolju i sređeniju situaciju? S obzirom na hrvatski sindrom znam da smo mogli i da je mnoštvo novca uloženo u krivom smjeru i da je čak i to jedan od problema zašto je situacija u ovome dijelu državne uprave takva. Moramo se zahvaliti Mariji Tereziji što je to sve izmjerila, što je izmjerila sve na području na kojem je radila. Radila je u vrijeme u 18. stoljeću kada nije bilo GPS-a, kada nije bilo toliko digitalizacije na koju se pozivamo, kada nije bilo toliko olakšavajućih okolnosti. No međutim, mislim da je naš pomak sa svim tim tehničkim pomagalima daleko manji nego što je bio u njezino vrijeme kada se to radilo sa lancem i sa nekim priručnim sredstvima. Evo hvala lijepo.
Ima jedna replika. Poštovani Željko Pavić, odnosno dvije.
Poštovani zastupniče evo samo da vas pitam zar vi stvarno smatrate kao i tu neki naši kolege da su javni bilježnici ludi za tim dijelom posla? Ma nisu. To je posao koji nije isplativ. Je li posao sa ovrhama isplativ bilježnicima? 150 kuna dobe za sve one poslove koje trebaju odraditi. Nije isplativo. Čuli smo od kolegice Nemet kako to izgleda otprilike u sudu. 7 upisa može obaviti u jednom danu. Kome se to isplati? Znači tu mogu profitirati eventualno i to minimalno mali uredi koji nemaju dovoljno posla, pa da taj službenik odradi nekakve upise u zemljišne knjige. Ali veliki ured sigurno neće primiti novog zaposlenika da bi odrađivao taj posao. Sad što ostaje tajniku i zakonodavstvu, odnosno predlagaču zakona? Da jednostavno taj posao nametne ukoliko treba taj posao završiti i to da se to radi na pravilan način, da se ljudi licenciraju, da odrade taj posao da budu za to specijalizirani i da onda smiju te podatke upisivati unutra. Ali nemojmo zaboraviti da je za podatke u tim knjigama odgovorna država.
Odgovor.
Pa nisam mislio da su javni bilježnici loši ljudi ili da su njihovi uredi loši. Imam primjere, evo i nedavno sam sam nešto tamo prenosio. Znači cijela stvar se je unapredovala, štoviše ne morate ići u ured katastarski, ne morate plaćati onih 250 kuna, ne morate nositi te papire simo, tamo, sve oni to obavljaju, ubrzano je to. No, s obzirom što sam rekao oni nisu državni službenici, oni su poduzetnici. Pitanje je što će to biti sa naknadama. Ako će naknada ostati takva kakve jesu možda o.k. Ali s obzirom na veću količinu posla da li će se te naknade mijenjati? Jer kao što ste i rekli sami ne mogu oni raditi sa minusom jer moraju platiti svoje zaposlenike i troškove svoga ureda. Znači, oni moraju imati profit. Ako ga neće imati, neće raditi, tražit će veće naknade.
Sljedeća replika poštovana Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, rasprava koju vodimo o ovom zakonu zapravo vodimo raspravu o ulozi i značaju javnih bilježnika i ne znam koliko puta sam već rekla nemam ja ništ protiv outsourcinga, ja nemam ništa niti protiv javnih bilježnika, ja nemam ništa protiv da oni rade dio posla, ali dio posla hajmo biti svjesni ne mogu odraditi. Kad pažljivo pročitate zakon, zakon je stavio osigurač. Dakle, javni bilježnici pogotovo u ovoj glavi gdje oni se bave ponovnim osnivanjem, dakle osnivanjem knjiga i kaže sud može iz opravdanog razloga u bilo kojem trenutku oduzeti javnom bilježniku daljnje provođenje postupka i dodijelit nekom drugom. Dakle, ne možete to raditi neovisno od suda, a nije sud neki imaginaran, nije sud neki novi. Dakle i tamo mora biti netko tko će voditi računa da je ovo napravljeno kako spada. Dakle, mi smo umjesto da smo ostavili da sud radi svoj dio posla imam osjećaj duplirali stvari [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Odgovor.
Ovo ste dobro primijetili, znači taj osigurač koji kaže da sud opet mora kontrolirati ono što rade javni bilježnici. Tko mora kontrolirati? Znači opet moraju referenti, službenici kontrolirat to, opet ih moramo imati, opet dolazimo u nekakav ćorsokak i nejasnu situaciju da li će to imati tko kontrolirati, da li će dobro kontrolirati i da li ćemo doć do onoga što najmanje želimo, a to je do niza propusta prilikom unosa vrlo bitnih podataka jer ovdje se radi o ljudskim sudbinama, o ljudskim imovinama, o provedenim procesima koji ubuduće će biti dobro provedeni ili krivo provedeni, a kontrola je sve manja jer je sve manje onih koji će kontrolirati ove procese koji će voditi javni bilježnici. Ja u njihovu stručnost ne sumnjam jer su oni završili školovanje za ono čime se bave i što rade, ali svatko griješi.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Dalije Orešković.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnici i zastupnice. Jedna o tema o kojoj ne govorimo kad pričamo o samom sadržaju nekog zakona je recimo činjenica da se na prvo čitanje ne podnose amandmani. Bilo bi praktično kada bi se to moglo jer vjerujem da bi amandmani većina zastupnika i klubova zastupnika u ovom slučaju išli ka tome da se miču ove odredbe glave koje se odnose na nove ovlasti i novu ulogu javnih bilježnika, mislim da bi time i kvaliteta rasprava bila puno bolja. Zašto tražimo da se ove odredbe maknu? Nitko ne dvoji i ne spori znanje, pravno znanje javnih bilježnika koji su na neki način pravnici opće prakse, o svemu znaju ponešto, pa tako ponešto znaju i o zemljišnim knjigama. I bez da ih na bilo koji način obezvrijedim, bez da anuliram neke dobre stvari u rasterećenu sudova koji su u nekim drugim granama prava javni bilježnici odradili do sada, primjerice u ovršnim postupcima tamo gdje to nije bilo sporno, u ostavinama i dr., postoji jedna granica koja ne bi smjela biti prijeđena. Neke ovlasti sudova, sudbene grane vlasti neku odgovornost države treba zadržati u primjerenim gabaritima. Jedna od njih je taj proces vrlo složen, vrlo često i dugotrajan za preoblikovanje zemljišnih knjiga. Tijekom ove rasprave često smo se fokusirali samo na to hoće li ova nova uloga javnih bilježnika povećati konačni trošak za građane u smislu plaćanja neposrednih taksi ili smo zapravo javnim bilježnicima omogućili nekakav novi ekstra profit čije će se cijene tek kasnije definirati. Želim upozoriti da cijena i trošak potencijalne štete koja može nastati za krivo oblikovanu ili preoblikovanu zemljišnu knjigu, možda će biti u nekim ciframa i iznosima koji si niti pojedinac, a niti država neće moći priuštiti. Kolegica Mrak Taritaš je sjajno poentirala da postoji neki mali osigurač koji kaže da sud može oduzeti ovlast za preoblikovanje zemljišnih knjiga, međutim što zapravo znači da ćemo duplirati posao, da će sudovi koji su i onako potkapacitirani već sada morati obavljati dodatnu radnju, ali nema provedbenih pravila koja će reći što to zapravo znači. Što će onda sud raditi? Poništavati radnje, poništavati cijeli postupak, krenuti s njim iz početka? Toga naprosto nema. I sada se vraćamo na onaj zaključak kojeg sam istaknula u svojoj replici da je HDZ sa svakim pravosudnim zakonom o kojem smo imali prilike raspravljati do sada naprosto sustav pravosuđa pretvorio u prašinu kao Thanos u Avengersima. Cijeli odnos resornog ministarstva, Ministarstva pravosuđa prema onome što bi izvršna vlast u odnosu na sudbenu trebala raditi je krivo postavljen. Ministar pravosuđa bi trebao sagledati sustav i pitati suce i sudbenu vlast gospodo draga koliko vam čega treba, između ostalog koliko vam treba sudaca, koliko vam treba zemljišno-knjižnih referenata i što vam treba od tehničkih alata da svoj posao obavljate što uspješnije i što bolje. Da se tako naš ministar pravosuđa postavio i da je postavio to pitanje, za početak samo da je otvorio svoje uši na onaj prosvjed koji smo nedavno imali ljudi koji u sustavu rade koji su ukazali na svoje niske, neprimjereno niske plaće onda bi tamo gdje nam nedostaje sudaca i zemljišno-knjižnih referenata i kad bi već vidio trendove odlaska ove radne snage onda bi povećao plaće i popunio sustav s kadrovima koji nam nedostaju. Umjesto toga podlegao je javnobilježničkom lobiju kojem je dao ovlasti koje nikada i nigdje javnim bilježnicima ne bi trebale biti dane. Naše zemljišne knjige su već sada nesređene, kasne sa provedbom, nekoliko plombi i nekoliko postupaka koji su zabilježba nekog spora koji se već sad vode na sudovima, kako će se u tom kaosu snaći javni bilježnici? Apsolutno nikako, koji niti sami nemaju adekvatne kadrove, dobro osposobljene, dobro educirane da provode ovakve zadaće. Imat ćemo kaos u sustavu i nove sporove koji će se u konačnici ponovo voditi pred sudovima, a u trenutku kad će sud o njima rješavati bit će neka nova vlast koja će ispraviti ovakve packarije. Hvala.
Prva replika, poštovani Stipan Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovana gospođo Orešković. Pa ako nam je doista cilj jeftinija i kvalitetnija usluga građanima, ako se zaista zalažemo za taj cilj pa zašto se onda bojimo sada, zašto smo sada protiv javnih bilježnika, zašto sumnjamo u njihovu stručnost, sposobnost itd.? Pa oni u konačnici poduzetnici. Ako smo se opredijelili za poduzetništvo i gledamo da na neki način ono kako se zove, odumiranje države gdje god je to moguće, zašto se sada zalažete za zapošljavanje kako vi to nazivate često uhljeba državnih nekakvih činovnika, namještenika itd., dajte se jednom opredijelite, dogovorite se sami sa sobom već za koju ste vi opciju. Hvala.
Evo ja sam danas i tijekom dana rekla da su uhljebi oni koji su politički postavljeni po razno raznim upravnim vijećima, po razno raznim agencijama, tijelima, nakladama koje uopće nisu kao takve trebale biti formirane jer obavljaju zadaće koje bi trebala obavljati država, a dobro su plaćena radna mjesta. Tu možemo tražiti uhljebe. Nikad nisam rekla da su suci uhljebi, nikad nisam rekla da je tehničko osoblje u sudstvu uhljebničko, niti u brojnim drugim službama, centri za socijalnu skrb, liječnici, nastavnici itd., to su sve potplaćena radna mjesta zato što ova država troši enormne milione na krađu, korupciju i curi nam doslovno na sve strane. Nemam ništa protiv javnih bilježnika, nemam ništa niti protiv odvjetnika i sama sam odvjetnik i ponovno ću to biti kad prestanem s političkim radom, ali postoje ovlasti, postoje zadaće koje država treba držati u svojim rukama, u rukama sudbene vlasti, a ne privatnog poduzetništva. Vrlo je jasno.
Slijedeća replika poštovani Željko Pavić.
Poštovana zastupnice kad sam se pripremao za raspravu za ovu temu onda sam razgovarao između ostaloga i sa javnim bilježnicima i razgovarao sam sa sucem na općinskom sudu. I sudac mi je rekao ovako daj molim te pogledaj si Članak 19. gdje piše da predsjednik suda može povjeriti javnom bilježniku da radi na knjigama. S druge strane bilježnici kažu ne daj Bože da dobijemo taj posao s ovakvom dokumentacijom kakva je trenutno na raspolaganju. Oni bi radili posao kad bi bila dokumentacija sređena, kad bi bili servisi međusobno povezani, kad bi imali pristup do sustava OIB-a, do automatikom, ne sada da treba pretraživati nego da ima automatikom pristup do sustava OIB-a, do boravišta zbog toga jer su to sve razlozi zbog čega se nakon toga rade upravni postupci. I to njima ne treba, znači njima je problem ako taj posao dobe sa ovakvom dokumentacijom koja trenutno nije dobra. To smo već skrenuli pozornost tajniku da se to treba promijeniti na neki način bolje postaviti. A s druge strane sudac se boji to isto [[Upadica: Vrijeme.]] njima dati jer nema šanse ukoliko imaju slobodnog službenika da mu to radi [[Upadica: Vrijeme.]] ovoga … [[Govornik se ne razumije.]]
Da, e sad ja ću vam probati prevesti što zapravo piše između redova, a to je da su zemljišnoknjižni referenti slabo plaćeni i da odlaze iz sustava masovno, a čak i da ne odlaze ionako smo ih imali premalo pogotovo recimo po otocima ili takvim nekim manjim mjestima. O tome svjedoče izvješća, godišnje izvješće predsjednika Vrhovnog suda i neke se stvari ponavljaju iz godine u godinu. Dakle, ti ljudi odlaze iz sustava. U javnom bilježništvu su puno bolje plaće. Ova odredba Članka 19. primijenit će se tamo gdje na sudu naprosto netko, nitko ne postoji tko bi mogao obaviti posao. A kome se onda taj posao povjerava e to je nešto nad čim država ima značajno smanjenu mogućnost ikakve kontrole. I tu građani da dobiju besplatnu uslugu ne znači da su time dobili javni servis kakav bi im država trebala garantirati. Jeftino ne znači uvije i ispravno i ne znači kvalitetno.
Slijedeća replika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, poznato je da se ja ne slažem s ničim što god vi izgovorite u ovoj sabornici jer je uglavnom negativno i percepcija vas države u kojoj živite je potpuno kriva i negativna. I to svaljujete uglavnom na leđa ne znam nas kolega ovdje iz HDZ-a ili nekih vlasti prije toga itd. i vama ništa ne valja, ne valja sudac, ne valja pravnik, ne valja javni bilježnik, nitko ne valja jer ste vi iz te struke pa vam ne valjaju. Ali gledajući iskustvo izmjera dosadašnjih kad govorimo o novim katastarskim izmjerama i formiranju novih zemljišnih knjiga možete li nam reći znate li koliki su troškovi. Koliki su troškovi jedne katastarske općine ne znam male općine od 1.000 stanovnika, koliko je izdvajala općina, koliko su onda sufinancirali građani da bi se nešto uredilo? Je li to dobro kada sada država ulaže i kaže mi ćemo pokrit vaš dio idemo uredit barem građevinska područja jer su ona najgora pa ćemo to provesti kroz ovaj sustav i da stvorimo nove zemljišne knjige i da to uredimo da svima bude bolje, sad će najedanput biti skuplje, a javni bilježnici ne znaju raditi svoj posao [[Upadica: Vrijeme.]] Ja ne mislim tako jer ako ga nisu znali dosada [[Upadica: Vrijeme.]] a vjerujemo im zašto bi sada najedanput bilo drugačije. To su vaši … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Odgovor.
Dakle, kolega Boriću pa dragi Bog otac nebeski ne može iz ovoga što ste vi u jednu minutu sastavili razlučiti što je uopće bilo vaše pitanje osim eto javili ste se reda radi da se javite. Dakle, nađite vi meni općinu, područje, katastar, općinski sud kojeg je HDZ doveo u red u kojem je spojio podatke između katastra i zemljišnih knjiga na način da se parira … [[Upadica se ne razumije.]] ma vi to jedini radite, vi poistovjećujete državu sa vlastitom političkom strankom što je naravno potpuno pogrešno i krivo, ali mogu shvatiti da jedna politička stranka koja je naslijeđe komunističke partije na takav način rezonira. Međutim, to nije bit niti države, niti pojedinog zakona. Ako me pitate što treba napraviti treba urediti sustav da su pravila jasna, razumljiva, da ih građani mogu ostvariti u praksi i da imaju sigurnost, gospodine Opara dajte morat ćemo zvati hitnu pomoć da vam pomogne opustite se malo [[Upadica: Vrijeme.]] ometate me u govoru [[Upadica: Vrijeme.]] ometate.
Gotovo. Povreda, povreda Poslovnika, molim vas, molim vas gospodine Opara javite se za riječ. Dobivate opomenu Krstulović Opara.
Kolega Boriću jel vam sve jasno ili vam trebam dodatno pojasniti nešto.
Vi ste gotovi, vi ste gotovi gospođa Orešković, vaše vrijeme je isteklo.
Trajnog rasta propusnosti.
Dobivate opomenu i vi Orešković. Povreda Poslovnika Josip Borić.
Članak 238., kolegica nas je zaista ovdje izvrijeđala sa svojom konstatacijom da je HDZ nasljednik komunističke partije umjesto da gleda u Hajdaša Dončića u SDP koji se zvao SDP SKH ne, i jasno su to odredili i rekli mi smo slijednici te partije oni se skrivaju i sad smo mi ti. Zamislite te misli, te razinu znanja ili pokušaja da se bude važan na takvim situacijama, pa to je jadno. I to što radite u Splitu i to što ste napravili od te stranke i svega što radite da biste nama to rekli, katastrofa.
Vrijeme. I vi imate opomenu, ovo je bila vaša replika. Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog Nikole Mažara.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo danas smo čuli puno toga vezano za ovaj prijedlog zakona, osim ovoga zadnjega neću komentirat to komentiraju građani sa postocima pa neko ima 0% na izborima, a neko ima 30%. Ali što se tiče dakle samoga Prijedloga zakona o zemljišnim knjigama ono što možemo sumirati nakon današnje i rasprave i nakon iznošenja stajališta i klubova i pojedinačnih rasprava i predlagatelja da zemljišne knjige i katastar su sigurno jedan od pojmova ili dijelova koji je najviše napravio iskorak. Ako pogledamo da je to krenuto još '96.g. da je nastavljeno cijeli niz godina i 2019. donošenjem novog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama i da zahvaljujući svemu tome danas imamo glavnu zemljišnu knjigu i knjigu položenih isprava koje su kompletne u elektronskom obliku, a poslije današnjega prijedloga zakona i zajedničke isprave će biti u elektronskom obliku i time ćemo na neki način zaokružiti cjelokupnu dimenziju da bude digitalizirano, ako tome pridodamo da imamo i eSpis, da imamo eNotara na temelju kojih će i sudske presude u elektronskom obliku dolaziti u zemljišno-knjižne odjele, ako tome dodamo da ćemo današnjim prijedlogom dati mogućnost i ovlast javnim bilježnicima i odvjetnicima da su obavezni ukoliko se stranka izričito ne protivi poslati u elektronskom obliku upis u zemljišne knjige, onda možemo vidjeti da time stvaramo ne samo preduvjete nego i zatvaramo tu jednu priču o digitalizaciji zemljišnih knjiga i katastra. Ono što bih ja volio da u našim pojedinačnim raspravama ok, neki saborski zastupnici koriste minutu da kažu nešto što nema veze s vezom da bi možda izašli na nekom opskurnom portalu, ali zastupnici koji su izabrani od naroda i koji trebaju voditi odgovornu politiku mislim da bi trebali govoriti o temama dnevnoga reda i onoga što se čini vezano za građane. Iz toga razloga mi je žao da dana se možda nije pogledala i šira slika vezano za i ovaj dio jel ovo je nešto što ide u kontinuitetu i svakako da ovim danas rješavamo još jednu reformsku mjeru iz NPOO-a vezano za povećanje učinkovitosti pravosuđa i povećanje povjerenja građana, a to je nešto što se uvijek svi pozivamo. I onda kada bi uzeli što je sve ovaj HS u proteklih godinu dana donio vezano za zakonodavni okvir, vezano samo za reformu pravosuđa od javnog bilježništva, od sudova, od svega onoga što smo izglasali kako bi omogućili i stvorili ne samo da ovo što danas neko kaže, e javni bilježnici će sad dobiti nešto raditi to će im biti malo plaćeno itd., a možemo uzeti fonogram rasprave prije mjesec i pol, dva dana kada smo razgovarali o izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu gdje smo istim tim javnim bilježnicima dali i nove ovlasti, dali nove mogućnosti, stvorili nove uvjete, rekli da mogu raditi i tamo gdje nemaju sjedište uredovnim danima, da mogu biti prisutni u svakom dijelu RH i da će im sve to biti plaćeno. Dobili su i novi djelokrug koji mogu raditi kao javni bilježnici, a do sada nisu mogli. I time smo stvarali uvjete da ojačamo prvo njih, a onda da im se daju i ove stvari koje su prije svega od interesa za RH. Dakle, mi puno puta koristimo općenite izraze trebamo ovo, trebamo ono, a kada se treba donijeti konkretna mjera onda se traže neke hipotetske stvari da bi se eto samo nešto reklo kontra da nismo uz većinu. A recimo upravo ovaj dio da se javnim bilježnicima omogući da budu povjerenici suda vezano za stvaranje novih i obnovu zemljišnih knjiga je od interesa RH prije svega za gospodarski rast RH da investitori više ne moraju čekati vezano za određene neriješene imovinskopravne odnose koji završavaju sudskim procesima, sudski procesi koji traju određeno vrijeme i naravno da onda investitor traži drugu lokaciju uglavnom izvan RH. Sada kada ćemo omogućiti investitorima da mogu brže i bolje ulagati i stvarati investicije i onda na temelju toga imati opet, ja bih rekao rekordan BDP kao što smo imali prošle godine drugi u Europi odmah iza Irske, samim time imati mogućnost povećanja plaća i mirovina, samim time imati i stavljanje RH u investicijski kreditni rejting, e onda će se neko zapitati zašto je to. Pa to je zato što vlada upravo ovo radi, donosi zakone koji su od interesa građana RH. Hvala.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Izmjene i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama važan zakonski prijedlog. Ja vas pitam, da li bilo tko od vas tko se susreo s problemom katastra i gruntovnice se nije susreo s problemom za kojim je rekao gle treba nešto riješiti i trebamo ubrzati. Vi koji ste bili načelnici, da li zaista se zadovoljni s tim svim što je ili ste zaključili neće biti investicija ako nećemo imati sređen katastar i gruntovnicu, ako nećemo imati sređenu zemlju. Ja znam jednog načelnika koji je bio načelnik na jednom otoku gdje je bila strašna bespravna gradnja koji je dao da se snime kompletno stanje i povećao je duplo svoj komunalni doprinos, duplo. Ja ne znam dal ste to vi, ja znam jednog drugog, ali vjerujem da ste vi, dakle sve zajedno. Uopće nema dileme da sređena zemlja sređeni prostor, sređen katastar i gruntovnica je nešto što je iskorak ove zemlje u smislu gospodarskog razvitka i sad ajdemo vidjeti stvarno stanje. Kolegice i kolege, ja vam govorim podatke koje sam dobila od DGU-a, od 3.417 katastarskih općina u službenoj uporabi sređenih je 237, ovim, od 2000. je počelo, ovim tempom za 167.g. mi imamo sređenu zemlju i sad kažemo obrazloženje prijedloga zakona, ocjenjujući sadašnje stanje treba navesti da su se ostvarili svi zadani kratkoročni i srednjoročni ciljevi postavljeni kroz reformu zemljišnih knjiga i katastara … [[Govornik se ne razumije]] reforme. Odlična reforma ako smo si takve ciljeve postavili i zadovoljni s tim ciljevima da to tako riješimo. Ove izmjene i dopune zakona neće riješiti probleme koje imamo, ovo je samo magla, zamagljivanje, sad ćemo problem riješiti, pa nek problem rješava netko drugi. Ja vas pitam, da li bi vi kad idete recimo, imate projekt, želite imati svoj projekt za hotel, gradite hotel i dođete arhitektu koji u životu nikad nije projektirao hotel, al odlično projektira kuće i kaže ja odlično radim i projektiram obiteljske kuće savršeno, daj mi hotel, ne bi. Kolege iz HDZ-a jel bi otišli okulisti da vam operira recimo srce? Jel su i jedan i drugi završili medicinu? Jesu, i jedan i drugi bili uspješni. Dakle, cijela ova branša javnih bilježnika može odlično raditi jedan dio posla, oni mogu biti odlični u određenim, određenim procesima, u određenim poslovima, ali posao osnivanja, dakle one cijele glave, jedne nove glave, osnivanje koje se jasno zove javni bilježnik kao povjerenik suda gdje govorimo o osnivanju gruntovnih knjiga, dakle u cijelu tu glavu i cijelu tu priču, to su ljudi koji nemaju, koji dosad nisu radili, koji se moraju educirat. Ljudi moji ajdemo konačno priznat da ne mogu svi sve radit. Dakle ja sam završila arhitekturu, arhitekt, cijeli život sam se bavila prostornim planiranjem, ne bi mi palo na pamet da kažem nekom pa nije mi to nikakav problem, problem mi je već s ovim godinama i s iskustvom, s tim se nisam bavila. Dakle, ovo je jedan specifičan posao, dakle ne mogu radit, u tom specifičnom poslu se neko treba educirat. Pa ja vas pitam što će se dogodit, dakle imamo postupak gdje će javni bilježnici to radit fajn, financijski će bit sve okej i dalje neko mjeri i dalje katastar mjeri, ne mjere javni bilježnici i dalje će katastar provoditi izmjeru i sve ostalo, a javni bilježnici rade ovaj dio pravnog posla, sve je okej, javni bilježnici rade posao, na po puta kažu društvo moje ja to neću radit idem radit. Pa nije sud koji će onda posao, zaključit da ovaj nije napravio kako treba i dat posao nekom drugom, neki imaginarni. To su neki ljudi koji moraju pogledat i reć nisi napravio posao, pa to su isti ljudi koji su ga mogli radit. Dakle, ovako rješavate problem stvarajući novi problem.
Slijedeća završna rasprava poštovani zastupnik Željko Pavić u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Evo samo još jedna mala, jedan mali pregled o tome što smo danas govorili odnosno onoga što bih htio u ime kluba naglasiti. Prvo i osnovno smatra da oni prijedlozi koje smo ovdje dali kao klub vezano za dogradnju sustava ZIS-a sa dodatnim pristupima sustavu OIB-a, sustavu boravišta, sustavu prebivališta i sustavu matičnih knjiga mislim da je jedan od boljih prijedloga, danas nisam čuo neke ostale prijedloge koji će sigurno omogućiti da se ubrza upis podataka u zemljišne knjige prvenstveno zbog toga što neće više biti neispravnih podataka jer će se podaci vaditi iz važećih registara. Osim toga nemojmo zaboraviti da smo imali prije nekoliko tjedana ovdje na raspravi Zakon o javnom bilježništvu. Ja sam pokušao onda prezentirati što se zapravo dešava sa bilježnicima, što se dešava sa manjim bilježnicima i mislim danas nema potrebe da se to ponovo objašnjava, s time da već sam rekao i kolegici u svojoj replici da javni bilježnici nisu baš sad ludi za tim poslom jer je to posao koji je dosta opsežan, a trenutna dokumentacija koja je na raspolaganju za obavljanje tog posla nije baš najbolja. Osim toga ovaj zakon koji danas ovdje imamo pred sobom moramo promatrati zajedno sa Zakonom o javnom bilježništvu, Zakonu o sprječavanju pranja novca i antiterorističkom djelovanju, Zakonu o prometu nekretnina, Zakonu o uredskom poslovanju, to je onaj minimum što moramo pročitati da bismo znali što trebamo sve napravit i što nas čeka. Naime, nemojmo zaboravit da Zakon o uredskom poslovanju stupa na snagu 1.1.2023.g. kad ćemo morati sve dokumente razmjenjivati digitalnim putem jel tako, Zakon o prometu nekretnina vezan je direktno na ove ugovore o kojima smo pričali, Zakon o sprječavanju novca je povezan s time zbog toga što je javni bilježnik ukoliko sastavlja prigovor dužan, dužan provesti dubinsku analizu stranaka koje su pristupile potpisu ugovora. Prema tome, imamo cijeli niz problema koji su pred nama i koje treba, koje treba riješiti i koje treba definirati da bismo bili sigurni da ćemo taj posao uspjeti obaviti. Kolegica Mrak-Taritaš je rekla da je bio loš plan pa nije bio loš plan, ali je sve ušlo u dugoročni plan. Tako da sad nije trebalo to. Ali dobro, nije se ni moglo to napraviti, tako da ono što sam osim ovih prijedloga koje sam dao do sada predložio bih još da se one isprave koje se pišu na obrascima i na nekim papirima koji nisu propisani u digitalnom obliku da se više ne koriste. Ukoliko ćemo koristiti digitalne obrasce moći ćemo puno brže i puno kvalitetnije popuniti te obrasce i dobiti kvalitetnije podatke u sustav, pa ćemo biti brži u izvršenju poslova nakon toga u zadnjem koraku. Moram skrenuti još jedan problem na koji danas nije ovdje nitko skrenuo pozornost a to je da ne postoji veza između dokumenata koji se šalju u zemljišne knjige, Poreznu upravu, odnosno katastar. Trenutno se podaci u katastar uopće ne šalju, a podaci odnosno dokumenti koji se šalju u zemljišne knjige imaju svoje indikatore. Dok se u Poreznu upravu šalje samo scan dokumenta, tako da bilo bi dobro da se to poveže i da imamo nakon toga vezu između sustava zemljišnih knjiga i Porezne uprave, da se vidi što je plaćeno, kako je plaćeno i koliko je plaćen porez za svaki pojedini ugovor koji je bio napravljen i poslan u zemljišne knjige. Ukoliko se prihvati barem jedan dio ovih prijedloga ja se nadam da ćemo uspjeti uštedjeti barem 20, 30, 40% vremena i da će oni službenici koji trenutno rade u zemljišno-knjižnim odjelima uspjeti nakon toga barem jedan dio poslova obaviti bržije i kvalitetnije, te da ćemo doći do rezultata prije onog roka koji je kolegica Mrak spomenula a to je 167 godina. Ne znam, ne znam što se tiče ovih bilježnika i davanja posla bilježnicima. Vjerujem da suci to neće samo tako lako dati zato što je i njima u interesu da imaju kontrolu nad tim poslovima koji se obavljaju. A nemojmo zaboraviti da se niti upis u zemljišne knjige ne može obaviti bez suda. Evo hvala.
Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka je - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i šest članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija predlagatelj: Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Predlagatelj je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na temelju članka četvrtog Odluke o Vijeću za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija u svezi sa člankom 110. Zakona o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske. Prije početka rasprave predlagatelj je podnio amandman koji sukladno članku 202. Poslovnika postaje sastavni dio ove odluke. Evo predstavnik predlagatelja poštovani predsjednik Odbora uvaženi Siniša Hajdaš-Dončić.
Hvala lijepa. Člankom 110. stavkom 1. Zakona o sigurnosno-obavještajnom sustavu Republike Hrvatske u cilju ostvarivanja građanskog nadzora nad radom sigurnosno-obavještajnih agencija osnovano je Vijeće za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija. Sukladno stavku 2. istog članka vijeće se sastoji od predsjednika i 6 članova koje imenuje Hrvatski sabor. Sukladno stavku 4. istog članka predsjednik i članovi vijeća imenuju se na četiri godine. Sabor je prije četiri godine na sjednici održanoj 13. srpnja 2018. godine donio odluku o imenovanju predsjednika i 6 članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija. Iz navedenog je vidljivo da se sadašnjem vijeću približava kraj četverogodišnjeg mandata, te je potrebno pristupiti imenovanju novog saziva Vijeća. Slijedom navedenog odbor je sukladno članku 3. Odluke o Vijeću za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija uputio javni poziv za podnošenje prijedloga za imenovanje predsjednika i 6 članova vijeća iz reda uglednih javnih djelatnika koji udovoljavaju odredbi članka 110. stavka 3. zakona, a koja propisuje da kandidati moraju biti hrvatski državljani visoke stručne spreme pri čemu najmanje po jedan član vijeća moraju biti diplomirani pravnik, diplomirani politolog i diplomirani inženjer elektrotehnike. Sukladno članku 4. iste odluke prijedlozi kandidata za imenovanje podnose se odboru. Odbor na svojoj sjednici utvrđuje udovoljavaju li prijedlozi uvjetima iz zakona i odluke, te utvrđuje, podnosi Hrvatskom saboru prijedlog za imenovanje predsjednika i 6 članova vijeća. Javni poziv za podnošenje prijedloga za imenovanje predsjednika i šest članova vijeća objavljen je u Narodnim novinama broj 39/22 od 30. ožujka 2020., te je zaključen 14. travnja 2022. godine a pristiglo je 14 prijedloga, tj. kandidatura. Istovremeno je javni poziv bio objavljen i na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora. Odbor je sazvao pododbor i pododbor je za razmatranje kandidature razmotrio sve pristigle kandidature, te utvrdio njihovu valjanost, odnosno nevaljalost, a to se održalo 27. travnja 2022. godine. Pododbor je svoje izvješće s prijedlogom zaključka dostavio odboru koji je isti razmotrio na svojoj sjednici. Odbor je prihvatio izvješće pododbora, te donio zaključak da se sa 13 kandidata čiji su prijedlozi i kandidatkinja kandidature pravovaljane, odnosno potpune i pravodobno dostavljene nastavlja postupak za utvrđivanje prijedloga za imenovanje predsjednika i 6 članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija kao i da će se sa tim kandidatima i kandidatkinjama obaviti razgovor. Dana 25. svibnja 2022. godine jedna kandidatkinja je povukla svoju kandidaturu, tako da je 26. svibnja 2022. godine održan razgovor sa 11 kandidata i kandidatkinja, a 2. lipnja održan je razgovor sa jednim kandidatom koji je bio opravdano spriječen doći na razgovor 26. svibnja 2022. godine. Time su zaključeni razgovori sa svim kandidatima čije su kandidature bile pravovaljane. Na oba razgovora sa kandidatima i kandidatkinjama su uz predsjednika i potpredsjednika odbora sudjelovali i svi članovi pododbora. Na 37. djelomično zatvorenoj sjednici i sukladno dosadašnjoj praksi, a što je podržano i tijekom ovog javnog poziva zajednički usuglašen prijedlog kandidata za imenovanje predsjednika i šest članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija uz poštivanje svih zakonskih odredbi, a nakon provedenog razgovora sa svim kandidatima i kandidatkinjama čije su kandidature bile pravovaljane jednoglasno je sa 9 glasova za utvrđen prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i šest članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija u sljedećem sastavu: za predsjednicu vijeća Zdravka Čufar Šarić, diplomirana pravnica. Za članove Vijeća dr. znanosti Goran Akrap, diplomirani inženjer elektrotehnike, gospodin Eduard Briški, izvanredni profesor, dr. sc. Kristijan Kotarski diplomirani politolog, izvanredni profesor dr.sc. Aleksandar Maršavelski magistar prava, Mihael Puljić i Mile Štefanac od sedam predloženih kandidata, tri kandidata su doktora znanosti, a dva kandidata su u statusu izvanrednog profesora. Svi životopisi kandidata objavljeni su na mrežnim stranicama HS-a. I za kraj, da svi članovi vijeća nakon imenovanja temeljem čl. 13. Zakona o sigurnosnim provjerama moraju proći sigurnosnu provjeru, ishoditi tzv. certifikat kako bi mogli obavljati svoje zadaće koje im omogućuje neposredan nadzor nad radom sigurnosno-obavještajnih agencija. Hvala potpredsjedniče sabora.
Imamo nekoliko replika molim vas ostanite, prva poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Hajdaš Dončić. Imam pitanje, dakle ovdje smo više puta u saboru govorili o problemu i činjenici da određeni djelatnici i to visokopozicionirani djelatnici SOA-e između ostalog imaju i privatne biznise i ulaganja sa vlasnicima velikih kompanija koje drže značajan udio u tržištu u energetskom tržištu i samim time su sigurno sigurnosno interesantni i samoj SOA-i, pa me zanima koliko vijeće samo vijeće i Odbor za nacionalnu sigurnost propituju moguće sukobe interesa između djelatnika SOA-e i njihovih privatnih poslova.
Hvala vam. Dakle, samo Vijeće za građanski nadzor zapravo nema tu ulogu, naime njezina je uloga drugačije. A što se tiče navoda koje ste spomenuli, dakle uvidom u dokumentaciju samog odbora, te teme su već bile na stolu koje ste spomenuli i zapravo je odbor tražio u nekoliko navrata očitovanje SOA-e o tim problematici što ste rekli. Hvala.
Sljedeća replika poštovana Dalija Orešković. Povreda poslovnika Sandra Benčić. Izvolite.
Pa nije baš povreda poslovnika, ali 238. pa ću dobiti opomenu. Samo da kažem da Vijeća za građanski nadzor sukladno čl. 111. između ostalog prati i zakonitost rada sigurnosnih službi pa u svakom slučaju bi to pitanje moglo spadati u taj opseg. Ne radi samo po pritužbama i predstavkama građana nego i prati zakonitost rada.
Dobro, sami … pozvali se na repliku pa onda vama opomena. Imamo sljedeću povredu poslovnika poštovani Daniel Spajić.
Poštovani. Pozivam se na čl. 238., gospođa Benčić opet kao i jučer u raspravi aludira na g. Marija Radića koji je zamjenik predsjednika Domovinskog pokreta, a ja sam rekao i jučer i ponavljam ponovo u saboru, znači da g. Radić nije vlasnik nikakvog plinskog biznisa. Hvala.
Dobro, vi također dobivate opomenu. Replika, izvolite Dalija Orešković.
Nastavno na prethodno postavljenu repliku kolegice Sandre Benčić meni se čini da je RH ustrojila čitav niz djela od saborskog odbora pa do Vijeća za građanski nadzor sigurnosnih službi od kojih se zapravo niti ne zna tko koga nadzire i tko što kontrolira, a imamo opravdanih razloga za sumnju u to da visokopozicionirani djelatnici SOA-e koriste svoje javne ovlasti i funkcije u svrhe u koje ne bi trebali. Ukoliko imamo jednu ovako moćnu instituciju koja ima svoje metode rada, a sama djeluje vrlo netransparentno i nezakonito i investira u onaj oblik biznisa koji ne proizlazi da je riječ o investicijama koje potječu od zakonitih prihoda onda imamo razlog sumnjati u to da imamo neke oblike podrivanja države. Zanima me što vaš odbor planira poduzeti i trebamo li ovu raspravu proširiti na pitanja koja se ne tiču samo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] imenovanja ovih predloženih osoba?
Odgovor.
Sukladno Zakonu o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH dakle Građanski nadzor za … SOA sastoji se to je vezano odmah i na pitanje kolegice Benčić, dakle vijeće obavlja upravo vijeće obavlja sljedeće poslove, prati zakonitost rada sigurnosnih službi, prati i nadzire mjeru tajnog prikupljanja podataka kojim se ograničavaju ustavna ljudska prava i temeljne slobode i prikuplja saznanja i podatke iz prethodne točke i dostavlja u … Vijeću za nacionalnu sigurnost predsjedniku HS-a, predsjedniku Odbora HS-a određenog za nacionalnu sigurnost te ravnateljima sigurnosno-obavještajnih agencija te daje obavijest o načinu podnošenja zahtjeva iz čl. 112. ovog zakona. Dakle, te sve teme koje su bile su uvijek na stolu, dakle svaki zastupnik ima mogućnost pravo dakle da postoje kao što neki zastupnici o nekim drugim temama postavljaju različita pitanja i odbor o tim temama raspravlja. Hvala.
Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Mosta prvi govori poštovani Nino Raspudić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Bit ću kratak s obzirom na sav uvid kojeg smo mogli steći o predloženim kandidatima, nemamo nikakvih bitnih primjedbi tako da možemo podržati ovaj prijedlog odbora. Ali treba istaknuti da su prigode poput ovih u kojima se vrše imenovanja ili gdje se raspravlja u saboru izvješća pojedinih tijela su uvijek i prilika da se predlože neka poboljšanja ili preziranje unutar zakonodavnog okvira. Tako da smatram da itekako ima smisla porazgovoriti o ovome što su navele kolegice da bi se vidjelo postoji li zakonodavno uporište da se neki slučajevi koji postoje ili ne postoje u to sada ne bih ulazio, problematični ispitaju, ili pak kako u zakonodavno okviru nešto nije dovoljno precizno navedeno da se to poboljša kako bi se onda poboljšalo i postupanje u praksi. U tom smislu bih naveo jednu sugestiju na razmišljanje svima mogućeg poboljšanja Zakona o sigurnosno-obavještajnom sustavu RH. Naime, u odluci koju je donio sabor 2007. Odluci o Vijeću za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija u čl. 5. navodi se da predsjednik i članovi Vijeća za građanski nadzor ne mogu biti članovi užeg rukovodstva političkih stranaka, te ne smiju sudjelovati u stranačkim aktivnostima ili politički djelovati u vijeću. Sad ovo je pomalo neprecizno što bi to značilo članovi užeg rukovodstva članaka, je li predsjednik županijske organizacije neke stranke uže rukovodstvo ili nije ili to mora biti član nekog glavnog odbora stranke ili, ovo je prilično neprecizno, ali intencija zakonodavca ovdje je jasna. Budući da se radi o vrlo ozbiljnoj poziciji Građanskog nadzora rada SOA-e da to ne bi trebalo se koristiti za partikularne političke interese ili da ta osoba koja vrši taj nadzor ne smije biti pod partikularnim političkim utjecajem, što je sasvim opravdano i intencija zakonodavca je jasna. Međutim, ja bih ovdje dodao jednu drugu stvar. Isto tako kao što ne želimo da našim sigurnosnim i obavještajnim aparatom upravljaju pojedinačni stranački interesi isto tako nipošto ne želimo da njima upravljaju neke strane agenture. Tako da smatram da bi trebalo razmisliti o tome da se unutar zakona precizira da u ovom vijeću ne mogu biti osobe kao što smo imali slučaj dosada koji su bili uposlenici organizacija koje su financirane iz inozemstva, recimo barem u zadnjih 5, u zadnjih 5.g. jer doista tu činjenicu da je neko plaćen iz inozemstva, najčešće je to nevladin sektor koji ponekad može djelovati i kao parapolitičko tijelo, čime tijelo možda i potpada već pod ovaj čl. 5. odluke o Vijeću za građanski nadzor, da bi to trebalo regulirati na ovaj način. U ovom prijedlogu 6 članova vijeća tog problema nemamo, ali u nekim ranijim sazivima vijeća se taj problem javljao i izazivao je dubioze u javnosti, zato evo apeliram na sve da razmislimo o poboljšanju i preciziranju zakonodavnog okvira u tom smislu kako bismo dobili na ovom važnom mjestu Građanskog nadzora SOA-e ljude koji će doista slijediti samo interese RH. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle Vijeće za građanski nadzor SOA-e po nama je izuzetno važno saborsko tijelo i ima izuzetno zahtjev mandat istraživati eventualne nezakonitosti u radu SOA-e, ali isto tako raditi po predstavkama odnosno pritužbama građana zbog eventualnog kršenja ljudskih prava od strane sigurnosno obavještajnog aparata. Zadnjih nekoliko godina rad ovog vijeća je dosta izvan fokusa javnosti. Ja ću reći bilo je perioda kada je itekako bilo u fokusu javnosti, kada se itekako vidjela ta važna uloga u razotkrivanju zapravo prekoračenja određenih ovlasti SOA-e. Mogu reći iz svog vlastitog iskustva da nije bilo Vijeća za nadzor SOA-e da slučaj nezakonite provjere koji je meni i još nekolicini kolega koji su bili sad da kažem pazite kandidati za članove Savjeta za razvoj civilnog društva, zbog toga smo išli na tajnu sigurnosnu provjeru kao da bi imali ovaj neku moć. U svakom slučaju kada je rađena ta sigurnosna provjera da nije bilo vijeća koje je utvrdilo da jesu kršena ljudska prava takvom sigurnosnom provjerom ne bi došlo posljedično niti do okončanja tog slučaja na ustavnom sudu nakon 8.g. doduše, ali je, gdje smo dobili taj slučaj, niti do onog što je bila zapravo jako dobra posljedica toga svega, a to je da se sigurnosne provjere više nisu uređivale uredbom nego da se uređuju sada zakonom i to je dobro da se tako uređuju i da je jasno propisano i da je to u nadležnosti zakonodavnog, a ne izvršnog tijela. Dakle, osim što nije u fokusu javnosti moguće je da i dosadašnji sastav vijeća nije imao odgovarajući integritet ili stručnost ili jednostavno dovoljne zakonodavne ovlasti da provede određene učinkovite nadzore. Zašto to kažem? Pa kažem to iz razloga što podaci govore da je u proteklih nekoliko godina, u mandatu dakle od 2018. do 2022. bilo ukupno 89 predstavki po kojima je vijeće postupalo i niti u jednom slučaju nije utvrdilo niti nezakonitosti niti nepravilnosti, dakle od 89 predstavki, 89 ljudi je potpuno krivo smatralo da je bilo nekih bilo nezakonitosti ili nepravilnosti u postupanju sigurnosno obavještajnog aparata. Mi dakle još jednom naglašavamo da je vijeće važno tijelo HS i da je zasigurno do sada doprinjelo unaprjeđenju rada SOA-e, ali očekujemo da bude agilnije i očekujemo zapravo da vidimo da se pojedini slučajevi koje često vidimo u novinama, najčešće u novinarima, zahvaljujući određenim istraživačkim novinarima, da se dobe svoj epilog i kroz Vijeće za građanski nadzor. Danas raspravljamo o prijedlogu imena 7 osoba koje su kandidirane za taj novi sastav. Ključno je zapravo da bi vam bilo koja institucija funkcionirala, pa tako i vijeće ko u njemu sjedi i da li su to osobe ne samo od stručnosti nego od osobnog integriteta. Dakle od tih 7 ljudi, ukupno tih 7 izabranih kandidata natjecalo se samo 12 osoba, samo 12 osoba bilo je prijavljeno za Vijeće za građanski nadzor što govori zapravo o tome da ili taj natječaj nije dovoljno populariziran ili da je vijeće izgubilo u javnosti funkciju, onu bitnu funkciju koju ima odnosno da ga javnost tako ne vidi. Sam Zakon o sigurnosno obavještajnom sustavu šturo definira te uvjete za članove vijeća i kaže da vijeće, u vijeće mogu biti imenovani hrvatski državljani visoke stručne spreme pri čemu najmanje po jedan član vijeća mora biti diplomirani pravnik, politolog ili inženjer elektrotehnike. Dakle, zakon samo prepoznaje stručnu spremu i polje specijalizacije, ali propušta definirati kriterije osobnog integriteta i prepoznatljivosti osobe u zaštiti ljudskih prava. U odluci o Vijeću za građanski nadzor iz 2007. godine stoji da se raspisuje javni poziv za predlaganje kandidata za predsjednika i članove vijeća iz reda uglednih javnih djelatnika. Dakle, uglednih javnih djelatnika koji opet zadovoljavaju ovdje same uvjete iz zakona. E sad u ovaj saziv vijeća imamo imenovanje 4 osobe iz prethodnog mandata i 3 nove osobe i sad kada smo gledali CV tih osoba, dakle ovaj element da su prepoznati u javnosti ili da su iz redova uglednih javnih djelatnika zaista kod nekih nismo vidjeli. Evo reći ćemo vam konkretno, dakle jedan od ovih članova koji se predlaže je gospodin Mihael Puljić profesor povijesti iz kojeg životopisa nije jasno koji je njegov doprinos u radu vijeća. Radi se o profesoru povijesti bez iskustva u nekakvom segmentu zaštite ljudskih prava od strane bilo sigurnosnog aparata države itd., niti u području tehnologije ili poznavanja sigurnosnog sustava, pa molimo predlagatelja da nam zapravo pojasni kako je baš on predložen za rad u vijeću. Isto tako dakle ono što vidio da su neke njegove kvalifikacije da se bavi temama iz Domovinskog rata, da je završio studij povijesti na Hrvatskom katoličkom sveučilištu, da je polaznik doktorskog studija i da je novinar. I sad, ali nemamo dakle nikakvo ono relevantno iskustvo u zaštiti ljudskih prava od strane sigurnosnog aparata ili države ili odvjetnički staž ili nešto drugo. Dakle, kada statistički gledamo dosadašnji rad vijeća čini nam se da izvještaji koje čitamo ne odražavaju stvarnost. Iako kao klub ne možemo imati detaljne informacije o predstavkama niti je iz izvješća o radu vijeća moguće ući u meritum predstavki mi se ne možemo ne zapitati kak je moguće to da vi u 4 godine ne nađete baš niti jednu ne nezakonitost, ali nepravilnost. To dakle znači da ili imamo savršeno funkcionirajući aparat ili da vijeće ne radi dovoljno, dovoljno dobro. Isto tako problematizirali bi i to da iz samih izvještaja koje podnosi vijeće nije jasno postoje li ponekad izdvojena mišljenja, jesu li se svi članovi vijeća složili oko toga da nema nepravilnosti ili nemate, nemate, ili su postojala izdvojena mišljenja što bi bio važan indikator oko toga kako vijeće zapravo radi. Dakle, najgore što se samoj instituciji vijeća može dogoditi je da građani nemaju povjerenja u njega, da samo vijeće postane mehanizam za obranu sigurnosno obavještajnih agencija od građana. Imajući ovaj podatak da od 89 predstavki ni u jednoj nije pronađena nezakonitost bojimo se da percepcija vijeća u javnosti ide baš u tom smjeru. Međutim, koliko god možete možda vi reći da smo mi u zabludi oko toga i da SOA savršeno funkcionira moramo reći da u svjetlu zadnje afere o nekretninskom biznisu i povezanosti visoko pozicioniranog djelatnika SOA-e, a i bivšeg ravnatelja SOA-e sa određenim interesnim grupacijama u Hrvatskoj u sklopu zajedničkog nekretninskog biznisa mi moramo reći da nam se ne čini da ta institucija ima sve mehanizme zaštite od i prevencije sukoba interesa koje bi trebala imati. Jer naime radi se o biznisu sa tvrtkama ili vlasnicima tvrtki koji su sigurno od sigurnosnog interesa za SOA-u. Jer vam ne može biti ni u jednoj državi ovoga svijeta ne biti tvrtka koja drži ogroman udio na tržištu energenata od sigurnosnog interesa. A ako je ta tvrtka i njen vlasnik još i vlasnik najveće distributera i prodajnog lanca hrane, a i proizvodnja hrane e pa onda je još malo više od sigurnosnog interesa. A onda možda zaista predstavlja sukob interesa da oni koji su zaduženi da se bave sigurnosnim aspektima i u gospodarstvu i općenito nacionalnoj sigurnosti sa istim tim ljudima imaju neke privatne biznise odnosno privatne interese. Ja nalazim da bi zaista jedna institucija poput SOA-e trebala imati mehanizme kojima tako nešto prevenira, kao što sam to nalazila za primjerice da bi HNB to trebao imati u vezi svojih djelatnika koji trguju obveznicama kao što svakako bi to recimo trebala imati i HANFA u vezi svojih djelatnika, da ne trguju privatno sa svojim sa vrijednosnim papirima i na tržištu koje oni nadziru. Mi imamo ozbiljan problem da nam ljudi zaduženi za nadzor nekog dijela javnog sektora u privatno vrijeme, privatno posluju sa onima koje trebaju nadzirati. I to nije u redu. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Maria Kapulice.
Poštovane kolegice i kolege, evo kao član Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i čovjek koji je sudjelovao u ovom procesu od razgovora sa svim kandidatima koje smo mi u odboru upriličili i svatko od zastupnika je mogao ovaj sudjelovati u tim razgovorima. Sa svakim smo obavili razgovor mislim da nije nikakva mana čak da je i priznanje ovom vijeću da je većina članova koji su izabrani bila i u dosadašnjem sazivu, na njihov rad nije bilo primjedbi, njihova izvješća su dolazila na odbor, svi članovi odbora su o tome bili informirani kao i o detaljima onih naših građana, zato vijeće služi, koji sumnjaju da sigurnosno obavještajne službe u odnosu na njih djeluju izvan okvira zakona, izvan okvira koji im zakon dopušta. Mi koji smo članovi odbora nažalost to ne mogu svi zastupnici, ali to je tako propisano našim poslovnikom smo se uvjerili da je svaka od tih prijava bila vrlo ozbiljno tretirana, da je nakon svake prijave vijeće napravilo sve što je bilo moguće u okviru njihovih ovlasti u odnosu na bilo koju sastavnicu sigurnosno-obavještajnog sustava RH i potvrđeno nam je od članova dosadašnjeg vijeća da u traženju bilo kakvih podataka informacija u raščišćavanju takvih situacija nije bilo apsolutno nikakve opstrukcije i mislim da to treba naglasiti od bilo koje sastavnice sigurnosnog sustava RH i mislim da je to vrlo pohvalno. Ja ne razumijem od kud neki podaci koji su ovdje izneseni koje je kolegica maloprije iznijela, od kud podatak da nije nikada uočena nikakva nepravilnost. Nepravilnosti je bilo, one su uočene, one su sukladno zakonom upućene nadležnim tijelima, predsjedniku Republike, predsjedniku vlade, Uredu Vijeća za nacionalnu sigurno dakle ne stoji to da je vijeće nije reagiralo, da nije uočavalo, da nije referiralo i da se takve stvari nisu, a to je smisao vijeća raščišćavale i da su se dobivali odgovori na sva postavljena pitanja. A što se tiče kandidata i upita tko se bavio ljudskim pravima i tko se bavi i kome su u fokusu ljudska prava, pa gledajte ljudskim pravima se ne bave samo oni koji su plaćeni da se bave ljudskim pravima. Ljudskim pravima se valjda mogu baviti i oni kojima koji za to nisu plaćeni, a koji imaju interesa na tom području angažiraju. Tako da ja ne vidim da bi to bila neka zamjerka bila kojem od kandidata koji su se javili. A što se tiče broja kandidata ne bi izvodio zaključak iz toga da se samo dvostruko više kandidata od onih koje smo trebali izabrati javilo na natječaj, da je to sad neki signal da nije bilo dovoljno transparentno najavljen taj izbor zato što i u dosadašnjim izbornim procesima kada je u pitanju bilo popunjavanje članova vijeća je bila slična situacija. Evo hvala.
Imamo repliku poštovani Daniel Spajić.
Poštovani g. Kapulica. Vi sjedite u odboru jel tako? [[Upadica Kapulica: Pa sjedim, ne … to stojeći.]] Ne mene samo zanima dal bi se vi složili sa mnom da bi sve udruge koje ja mislim koje u Hrvatskoj djeluju dosta njih pod krinkom zaštite ljudskih prava, trebalo provjeriti od kud se oni financiraju, čijim novcem se financiraju i koliko lobiraju da njihovi ljudi budu filtrirani u pojedine organizacije gdje mogu djelovati i vršiti pritisak na institucije kao što su SOA RH? Ja mislim da su te raznorazne udruge koje djeluju pod krinkom zaštite ljudskih prava financirani upravo stranim kapitalom i mislim da je to nešto što bi trebalo vrlo dobro provjerit, to nam se ne bi smjelo provlačiti na ovakav način kao što se je provlačilo do sad po našim zakonima u RH. Hvala vam lijepo.
Evo hvala na pitanju. Uvaženi kolega, gledajte ako neko predstavlja ugrozu za nacionalnu sigurnost RH onda je sasvim svejedno jel se financira inozemnim ili domaćim kapitalom. Danas je taj pojam inozemnom i domaćeg vrlo relativan. A što se tiče udruga koje se financiraju, ne bi išao onom linijom Putina da ih proglasim nepoželjnim organizacijama. Svatko onaj za kojeg postoji indicija da djeluje protiv sigurnosti, protiv sigurnosnih ciljeva RH vjerojatno da to nije stvar Vijeća za građanski nadzor, vjerojatno postoje mehanizmi i postoje službe koje će se time baviti i koje će takve stvari provjeriti. Znači država se ima pravo i dužnost braniti od takvih ugroza i ona će to napraviti kad smatra da je potrebno.
Sljedeća replika poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo kolega čuli ste g. Spajića, ja bih se apsolutno složila jer primjerice postoje one udruge koje objavljuju svoje financijske izvještaje pa se transparentno vidi iz kojih se izvora financiraju i one koje ne. To isto vrijedi i za političke stranke, pa ja mislim da bi bilo jako isto zanimljivo razgovarati o tome koliko primjerice trošak zakupa medijskog prostora odgovara onome što je u izvještaju predano, a koliko je toga bilo više i od koga je plaćeno recimo. Dakle, postoje ono različite stvari koje bi u ovoj državi trebalo prekontrolirat pa onda vjerujem samo onima koji zaista to objave, a onima koji ne objavljuju i ne baš. Međutim, htjela sam vas i pitat direktno vas jednu stvar. Od vas, od ovih sedam kandidata jel tko je od njih u javnosti prepoznat kao recimo borac za ljudska prava, plaćeni ili ne plaćeni kakavgod, tko je od njih prepoznat kao zaštitnik ljudskih prava? Hvala.
Pa prepoznati su kolegice vjerojatno svi koji imaju dobar PR i tako se predstavljaju i tako svoj angažman potvrde … bude praćen u medijima. A što se tiče transparentnosti pretpostavljam da ste mislili valjda na političke stranke i političke kampanje, pa svaka politička stranka objavljuje svoja izvješća, svaka politička stranaka ima kontrolu Državne revizije i dobiva mišljenje. Koliko ja znam stranka kojoj ja pripadam unazad više godina dobiva bezuvjetna mišljenja bez ijedne primjedbe. Naravno, evo pozivam sve političke stranke da postupaju slično i da tava mišljenja Državne revizije i oni dobivaju.
Dobro, hvala Kapulica vi ste gotovi. Povreda poslovnika poštovani Daniel Spajić.
Poštovani je … čl. 238. indirektno smo opet prozvani, pa ću ja reći ja se slažem s vama gospođo Benčić da sve treba biti transparentno i može nas se sve zatražit. Isto tako bi ja htio naglasiti da bi trebali i vi svi koji ste bili u udrugama sad imate stranku, a dobijate novac za udruge pa izdvajate za PR pa da vidimo koliko ste tog PR-a koristili za vašu stranku, a koliko ste koristili za te udruge. Isto bi trebali podnijeti izvješće pa da vidimo ko kosi, a ko vodu nosi. Hvala.
Dobro, ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Slijedi Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Borisa Miloševića zastupnika u Hrvatskom saboru.