9 i 30 možemo početi. Dobar dan. Gospon Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Htio sam samo jednu rečenicu jer mislim da je izuzetno važno da hrvatska javnost čuje. Ja sam naime prije, radi se o radu Hrvatskog sabora, a tu je i ministar pravosuđa pa neka i on to čuje. Ja sam prije 2 mjeseca poslao zahtjev za inspekcijski nadzor zbog kršenja Zakona o radu u Hrvatskom saboru kao predsjednik Odbora za rad i mirovinski sustav Hrvatskog sabora u trenutku kada su djelatnici Hrvatskog sabora više od nekih 40 sati u kontinuitetu radili svoj posao šta je kršenje Zakona o radu. Znači, to je bilo 22. ožujka ja sam poslao zahtjev inspekciji rada [[Upadica: Shvatili, shvatili smo smisao, znate da nemate pravo ali sam vam dozvolio.]] i Ministarstvu uprave koje je nadležno. Do dana današnjeg, po mojoj informaciji [[Upadica: Shvatili smo smisao gospodine Maras.]] ne niste shvatili [[Upadica: Shvatili smo smisao.]] nije izašla inspekcija na teren [[Upadica: Ali, je ali nemate pravo govoriti sada, vi to dobro znate.]] nije izašla, kakva poruka se šalje gospodine potpredsjedniče [[Upadica: Idemo, hvala, hvala lijepa, hvala lijepa.]] hrvatskim građanima [[Upadica: Bili ste jasni, ja vas, ja vas neću, neću vas opomenuti možete sjesti, hvala.]] zakon je prekršen, inspekcija nije izašla u Hrvatski sabor na teren 2,5 mjeseca je prošlo. Želim vam dati još i požurnicu koju sam danas [[Upadica: Hvala, hvala lijepa, idemo dalje.]] poslao, poslao ministru uprave.
Konačni prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama u drugom čitanju. Hvala. - Konačni prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama, drugo čitanje, P.Z. broj 603 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ministar Dražen, ministar Dražen Bošnjaković, ministar pravosuđa je s nama i dat će prethodno obrazloženje tako da možemo provest jednu kvalitetnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo pred nama je Konači prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama ne moram ni reći koliko je ovo važan zakon, u drugom smo čitanju i koncept je zapravo, a i rješenja su kao i u prvom čitanju. Prihvatili smo nomotehničke određene zahtjeve, pa smo nomotehnički zakon uredili. Prevažno pitanje kažem, u Hrvatskoj imamo 15 miliona, 15 miliona katastarskih čestica, negdje oko preko 3.000 imamo zemljišnoknjižnih uložaka, oko 4 do 5 miliona imamo zemljišnoknjižnih uložaka, tako da kada to vidimo iznimno je to važno i iznimno je bitno regulirati ove zemljišnoknjižni postupak i uređenje zapravo samih zemljišnih knjiga u okviru kojih se vode upisi stvarnih prava vlasništva, tereta, hipoteka i to je i za život građana ali i za gospodarstvo iznimno važno pitanje. Jako puno smo zapravo u nazad 10-tak pa i više godina radili tako da zemljišne knjige koje su nekada vođene ručno danas su u potpuno digitalnom obliku. Jako puno zapravo je u cijelom ovom segmentu napravljeno i između ostalog na neki način funkcionalno smo i katastar i zemljišne knjige spojili, imamo taj zemljišno, zajednički informacijski sustav. Dakle, to je jedan sustav u kome su objedinjeni podaci znači zemljišnih knjiga i katastra i ti postupci su sada na neki način jedinstveni, mogu se, sve se radnje mogu podnositi digitalnim putem. Također, smo napravili i jedan centralni arhiv, dakle sve ćemo zemljišne knjige, sve ovo što je u papirnatom obliku, sve ćemo to smjestit u centralni arhiv u Gospiću i oslobodit ćemo sudove tih silnih papira. Sve ovo dalje što nastaje bit će u digitalnom obliku. Koncept ovog zakona je zapravo ostao na potpuno na temeljima onog prvog čitanja, a to je da želimo zakonom propisat brzinu, propisati i dalje stvorit uvjete za daljnju digitalizaciju, pa ću ja ukratko samo još jednom ponoviti ono što smo u prvom čitanju i rekli. Zemljišnoknjižni postupak određujemo kao hitan postupak i propisujemo rokove za donošenje rješenja u redovnim i posebnim zemljišnoknjižnim postupcima. Redovni su upis prava vlasništva, upis tereta i tu su nam rokovi znači za donošenje rješenja od dana kada se zahtjev podnese 15 dana. Posebni postupci, tu je važno reći pojedinačni ispravni postupak, rokovi su 30 dana za donošenje rješenja o otvaranju pojedinačnog ispravnog postupka, 30 dana je za objavu oglasa, 60 radnih dana za održavanje rasprave od proteka posljednjeg dana iz roka oglasa, a 8 dana nakon toga za donošenje odluke nakon zaključenja rasprave. Također, što se tiče osnivanja i obnove zemljišnih knjiga mi u RH imamo 160 katastarskih općina za koje se ne vode zemljišne knjige i ovdje propisujemo rok, dakle 5 godina za osnivanje zemljišnih knjiga odnosno 3 godine za osnivanje zemljišnih knjiga za one katastarske općine gdje se vodi polog isprava ili kartoni zemljišta od dana stupanja na snagu zakona. Dakle, gdje negdje već podatke imamo tu si propisujemo kraći rok da osnujemo i obnovimo. One hipoteke koje su upisane bile do 1. rujna 1980. njih brišemo, dakle po, po službenoj dužnosti to zakon propisuje jer nakon '80. godine zaista više to i nema nekakvog smisla i mislim da je racionalno to sve pobrisati. Podaci o zemljišnoj knjizi prilikom promjena adrese, to je, uvodimo jednu novost, to znači kada idete promijeniti prebivalište, tada dolazite u MU, podnosite dokumentaciju, promijeni se prebivalište i to u sustavu koji je danas, to ne dovodi do automatizma promjene te adrese u zemljišnim knjigama nego je onda po današnjem sustavu vi morate opet doć u MUP, dobit potvrdu da ste promijenili adresu i tada idete opet na nadležni općinski sud, podnosite prijedlog da se taj podatak promijeni, onda se donosi rješenje o tome i to je cijeli jedan administrativni put koji je zapravo nepotreban, sad ovdje propisujemo kada promijenite taj podatak u MUP-u, on automatski ide u zemljišne knjige i vi kao zapravo pojedinac s tim nemate ništa, to su zapravo blagodati digitalizacije, to su zapravo te dobre stvari na kojima mi naravno inzistiramo. Uvodimo i postupak osnivanja i obnove zemljišnih knjiga bez provođenja novih izmjera, znači rok za to je 90 dana u kojem nadležno tijelo za katastar mora dostaviti katastarski operat za provedbu postupka osnivanja, obnove ili dopune zemljišnih knjiga čim se izbjegavaju troškovi novih izmjera. Dakle izmjere su uvijek značajan trošak u cijelom ovom postupku, mi sada propisujemo da tamo gdje je situacija relativno korektna, nema novih izmjera. Ovo je isto iznimno važno, uvodimo elektronički vođenu zbirku isprava i elektronički spis, to znači sve što se dalje unosi, čuvat ćemo u digitalnog obliku, dakle želimo se riješiti papira, ja moram priznati da po Hrvatskoj obišao sam sve sudove i gdjegod sam bio, spisi su po hodnicima upravo vezano za zemljišne knjige, to su ovakvi stupovi papira, dakle sve ćemo ubuduće uvoditi na ovaj digitalni način. Isto jedna ja mislim korisna novost, javni bilježnici prilikom ovjeravanja isprava koje su temelj za upis u zemljišnu knjigu, oni dakle neće po automatizmu, nego će javni bilježnik upoznat, došli ste ovjeriti ugovor, potpis na ugovoru, javni bilježnik će reći mogu vam ja elektronički i podnesti prijedlog zemljišno-knjižnom sudu za upis i ta radnja preko javnog bilježnika bit će jeftinija nego ako odlazite sami, tada je pristojba nešto skuplja ali dužan nas je upoznati pa vi imate izbor hoćete ovo ili ono. Evo tako da to je, nismo željeli nikome ništa nametat ali stimuliramo zapravo da to sve ide brzo i da to sve ide u digitalnom obliku. Dakle evo i nadalje ostajemo na temeljima prvog čitanja, želimo brže postupanje, želimo jasnije postupanje, želimo digitalizaciju kao i u cijelom pravosuđu gdje radimo radimo zapravo na uspostavi uvjeta za digitalizaciju u svim drugim postupcima, tako i ovdje. Evo predlažem da nakon rasprave da podržimo ovaj zakon, hvala lijepo.
Hvala lijepo, nekoliko replika, prvu repliku, g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. G. ministre, moje pitanje je vrlo jednostavno, podržavam da se stvari ubrzano rješavaju, da se upisuju u zemljišne knjige, zanima me da li će ovaj zakon pomoći primjerice u situaciji kada ministar Tolušić 2014. ima samo jedan skroman stan a 2018. ima veći, kuću, dva auta i vrlo teško može objasniti odnosno javnosti ne objašnjava nesklad te imovine koju je stekao u zadnjih 4, 5 godina. Znači zanima me da li je ova brzina upisa u zemljišne knjige, može pomoć da ministri u hrvatskoj Vladi, recimo g. Tolušić objasni hrvatskim građanima način na koji je stekao ovih nekoliko godina tako nevjerojatno skupu imovinu i s druge strane, da li će ovaj zakon omogućit da puno jednostavnije prijavi roštilj od nekoliko stotina kvadrata nego šta je to napravio sada odnosno [[Upadica Radin: Zavrište rečenicu, vrijeme.]] nije ispunio u imovinskoj kartici? Evo hvala vam lijepo.
Želite, izvolite, odgovorite.
Dobro, vi ste ovaj zakon vješto iskoristili da zapravo stavite fokus na nešto drugo, ovaj zakon ne vodi računa o tome tko će kad prijaviti, da li su razlike ili nisu, to je predmet nekih drugih postupaka i nekih drugih zakona ali brzina je svakako nužna, pogotovo ja bih rekao gospodarstvenicima koji sutra kad ishađaju nekakav kredit, znači da im se u nekakvom brzom roku riješi pitanje uknjižbe zaloga ili takve stvari. Tako da ovaj zakon će dovesti zapravo do velikih pozitivnih promjena i pomaka i baš u korist gospodarstvenika ali i u korist samih fizičkih osoba koje žele sutra ući u nekakav kreditni odnos.
Druga replika, g. Bulj.
Ministre, sve što ubrzava ključni problem razvoja RH, to su zemljišne knjige, katastar i sve šta je neriješeno i šta je od Austrije u većini dijelova Republike Austrougarske nije rješavano. Po meni ovaj zakon ako i donosi ubrzanja i digitalizacija i informatizacija, ubrzava postupak uknjižbi i rješavanja tih problema, ključni problem je po meni primjer evo aglomeracija u Sinju, navodnjavanje i odvodnja koja je vrlo bitna, ogroman projekt, 240 milijuna kuna je gašenje, nepostojanje općinskih sudova koji su stoljećima postojali, nemamo dovoljno ljudi da očisti 2640 čestica kud ide aglomeracija. Nemamo ljudi zbog toga što su ugašeni sudovi. I koje ovise od udaljenih sudova i ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] dok milijuni nam leže na raspolaganju da riješimo taj problem.
Hvala, hvala lijepa. Izvolite, g. ministre.
Nemamo mi ugašene sudove, mi imamo zapravo sudove koji su malo veći međutim imamo stalne službe izvan sjedišta suda. Dakle te stalne službe izvan sjedišta suda, one su povezane sa samim svojim sjedištima i obavljaju one poslove vezano za područje stalne službe na kojem ona prostoru djeluje tako da s te strane mislim da mi tu nemamo problem, u sustavu imamo 1700 i nešto sudaca, imamo i preko 600 savjetnika. U zemljišnoknjižnim postupcima imamo ovlaštene sudske referente koji zapravo vode te postupke i upisuju. Tako da sve ono što je pred nama, mislim da smo kadrovski ekipirani i da ćemo to sve moći obaviti.
G. Varda, Kažimir Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, no u svakom slučaju treba pozdraviti jedinstven tekst ovog zakona nakon, ako sam dobro prebrojao oko 10-tak izmjena i dopuna tog zakona kojim se pojednostavljuje postupak, skraćuju rokovi, ali moja replika ide prema pitanju što ste istakli u uvodnom izlaganju. Rok od 3, odnosno 5 godina. Da li su osigurani uvjeti da se otvore zemljišne knjige u ovim katastarskim općinama u kojima se vrši polog ili uopće nema zemljišnih knjiga? Zanima me taj odgovor. Hvala vam lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Da, mi ovdje nemamo zemljišne knjige. Zato postoji ovaj rok od 5 godina i rok od 3 godine. Ovaj rok je od 5 godina malo duži zato što tu nemamo egzaktne podatke, a ovaj rok od 3 godine se odnosi na ona područja gdje imamo položene isprave i tu zapravo možemo brže postupati, to je u odnosu na dakle, 160 katastarskih općina i mislimo da ćemo u tim rokovima to moći odraditi.
Posljednja replika, g. Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre, mislim da se ovim konsenzusom svi slažemo da će ovo donijeti brže i kako ste rekli, i jasnije i definirane što se tiče poslova zemljišnih knjiga i upisa, ali ono što je sigurno da ovo više ima dva smjera djelovanja. Ovaj ex nunc, dakle ono što će biti od sada nadalje se ubrzava, digitalizira i to je dobro. Mi moramo razmišljati s onim neriješenim pravno-imovinskim pitanjima koji su iza dakle, to neće riješiti samo pitanje ovog zakona, to moramo zahvatiti dublje, šire. Imamo puno nerazjašnjenih vlasničkih odnosa koji koče, pa u krajnjoj liniji i gospodarstvo. To su naši građani svjesni, naravno, onemogućavaju se prometovanje, pravni promet nekretninama i puno drugih stvari. Dakle ovo je dobar korak koji pozdravljamo, apsolutno, mislim da ćemo se to svi složiti da sve ono što je navedeno, da sada na ponavljam ponovno je dobro, međutim moramo ići šire, moramo ići i unatrag, što se tiče i drugih zakonskih mjera i mogućnosti kako razjašnjavati one sve zamršene vlasničke odnose koji nas koče. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. G. ministre.
Hvala lijepo na pitanju. Pa gledajte, točno je, nas terete i predmeti koji su zaostali. Međutim, opće gledajući u pravosuđu, smanjuje se broj neriješenih predmeta i ovdje se smanjuje, povećava se brzina, treba nam sve manje vremena da riješimo predmet i ovo novo što dolaze, zapravo ide relativno brzo. Naš temeljni problem su oni zaostali, ali ja bih rekao možda iz prošlog stoljeća, predmeti gdje se vlasništvo mijenjalo, ali stranke nisu podnosile zahtjeve da to se evidentira i kroz ovaj pojedinačni zemljišnoknjižni ispravni postupak, to je jedna relativno dobra metoda da se te stvari riješe. Vi imate negdje upisano gdje još pra pra pradjeda, a zapravo promjena vlasništva je nakon njegovog vlasništva bila nekoliko puta, više puta, ali nitko to nije evidentirao, nitko nije podnosio prijedlog. Ovo je jedan instrument gdje se to da preskočiti. Evo.
Imamo dva javljanja, pretpostavljam za stanke. Prvo javljanje je tražio, prvo se javio, pardon, g. Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Zatražit ćemo stanku u ime kluba da se konzultiramo o ovom zakonu koji sa jedne strane radi, ja bih rekao jednu dobru stvar koja će dovesti do ubrzanja postupaka u zemljišnim knjigama. Ja bih rekao nešto što naši građani svakodnevno traže, a to jednostavnije rješavaju svoje probleme, investitori, potencijalne investicije, itd. Ono što nas brine i oko čega se moramo konzultirati je u biti jedna poruka koja ne ide u skladu sa ovim zakonom jer ako ovdje imamo Vladu i ministra koji se zalaže da se u 30 dana rješava problem upisa u zemljišne knjige, kako je moguće da radnička prava nisu bitna i da za dva mjeseca nema inspekcije u HS-u koja će prekontrolirati što se je dogodilo 22. ožujka i da li su prekršeni zakoni RH? U HS-u mi koji donosimo zakone, to je nešto što pokazuje dvoličje hrvatske Vlade, što pokazuje da se za HDZ zakoni ne primjenjuju i da za HDZ zakoni ne vrijede jer da vrijede zakoni za HDZ, onda bi ministar Tolušić morao jasno pojasniti svima, na koji način je stekao ogromnu imovinu protekle 4 godine, di su mu računi za kuću i da pokaže račune za kuću, firme koja je radila sa Virovitičkom županijom dok je on bio župan, onda bi pokazao te račune, objasnio u imovinskoj kartici sve do zadnjeg retka, a ne bi to bilo samo tehničko pitanje za premijera Plenkovića koji je na taj način šalje poruku svima u Hrvatskoj, za HDZ zakoni ne vrijede. I pozivam još jednom ministra uprave Lovru [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme. Hvala.]] Kuščevića da nam kaže [[Upadica: Hvala.]] da li je bilo kršenja radnih prava u HS-u 22. ožujka 2019. godine. Hvala vam lijepa.
Hvala. G. Bulj je sada također tražio… Hvala i vama. G. Bulj je tražio također riječ.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta da još jednom se konzultiramo, a ujedno i upoznamo javnost o problemu znači rješavanja zemljišnika u velikim projektima EU fondova, kao što je aglomeracija u Sinju, gdje je značajno i najbitnije znači upisivanje u zemljišnik čestica gdje treba pravo služnosti i pravo puta ili da bi uopće projekt se mogao odraditi koji već godinama se koči zbog nemogućnosti upisa i nedostatka ljudi u znači u zemljišniku i to je jedan od ključnih problema kad sam govorio o gašenju općinskih sudova, kao što je npr. jedini općinski sud, niti jedan nemamo u Dalmatinskoj Zagori. Volio bi da ministar shvati ovaj problem, projekat u vrijednosti aglomeracije u Sinju, 240 milijuna kuna, 2,5 tisuća čestica se mora očistiti koji se nalazi na velikoj površini, 4 katastarske općine, al nemamo ljudstva, nemamo ljudi, zbog čega? I zbog gašenja općinskoga suda gdje Općinski sud u Splitu šalje te ljude na druga područja, a nama novac curi ispod prsta, to je ogroman projekt aglomeracije zbog nemogućnosti upisa, čišćenja tih čestica po pitanju il prava služnosti je problem Ministarstva pravosuđa jel nisu osigurali dovoljno kadra u katastarskim tj. u zemljišnicima u sudovima i to je ogroman problem, to je kočnica toga projekta od 240 milijuna kuna koji je već triba bit implementiran, ali ponavljam, zbog nedostatka ljudstva u zemljišnicima ne može se upisati i očistit te i to sam upozoravao kod gašenja općinskoga suda, niste slušali, pa tako da ljudi darovanu il kupljenu zemlju za upisat u zemljišnim, čekaju po 10.g [[Upadica: Hvala]] i kakav je to razvoj? Znači [[Upadica: Hvala lijepo g. Bulj]] mi imamo ogroman problem ministre [[Upadica: Hvala]] kočnica i EU fondova i brojnih projekata [[Upadica: Hvala]] je opstanka ljudima na tim područjima. Hvala.
Hvala, siguran sam da će konzultacije biti plodne, pa ćemo moć sa novim snagama nastavit u 10,05 sati, a oprostite, imamo još jedne konzultacije, oprostite, izvolite, imate pravo, izvolite.
Zahvaljujem gospodine, zahvaljujem g. potpredsjedniče, čekao sam da završite obraćanje g. Bulju kako bi ja u ime Kluba zastupnika HDZ zatražio stanku, kako bismo još jednom istaknuli važnost donošenja Zakona o zemljišnim knjigama. Zemljišne knjige su jedna od temeljnih, najvažnijih evidencija u RH koja, u koju se evidentiraju podaci o najvrjednijoj imovini građana RH. Stoga je ovaj prijedlog zakona koji će doprinjeti sređivanju zemljišne knjige iznimno važan, on je pretpostavka u prvom redu mogućnosti investiranja, ne samo u dijelu koji se odnosi na privatno vlasništvu, nego on je pretpostavka razvoju investicija u javnom sektoru. Rast BDP-a u RH od 3,9% dijelom se temelji na činjenici da je u RH u provom kvartalu ove godine rast investicija bio preko 11%. Da bismo mogli nastaviti tim intenzitetom investiranja u RH, potrebno je prije svega omogućiti ishođenje akata za građenje, a pretpostavka, temeljna pretpostavka ishođenju akata za građenje tj. građevinskim dozvolama je upis prava vlasništva i investitora. Prema tome, kao što je i sam ministar rekao, u RH postoje određene općine i gradovi, određene katastarske općine gdje nije ustrojena zemljišna knjiga. Činjenica da prijašnje Vlade, pogotovo Vlade SDP-a o tome nisu brinule, nisu skrbile, za to vrijeme nisu riješeni ti temeljni problemi, pozdravljam ovu izmjenu zakona koji se u velikom dijelu oslanja i na činjenicu da smo donijeli novi Zakon o katastru i geodetskoj izmjeri kojim je predviđena ubrzana geodetska izmjera u RH i geodetska i katastarska izmjera koja će omogućiti onda još sređivanje zemljišne knjige i u onim općinama gdje ona postoji, a nadasve u onim općinama odnosno katarskim općinama gdje nije uspostavljena. Prema tome, ovaj zakon je vrlo važan i pozdravljam g. ministre [[Upadica: Hvala]] mi ćemo [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Da, još uvijek smo na vrijeme do 10,05 sati se konzultirajte, pa onda nastavimo. Hvala. STANKA U 9,55 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,08 SATI]] Dobro. Nakon konzultacija nastavljamo i odbori, to su bili Odbori za zakonodavstvo i Odbori za pravosuđe. Žele li predstavnici nešto reći? Ne žele. Otvaram raspravu. Prva je gospođa Marija Jelkovac, ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite gospođo Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo, probati ću kratko reći par stvari o Konačnom prijedlogu Zakona o zemljišnim knjigama. Puno toga je već rečeno u prvom čitanju i ministar nas je sada u uvodnom obrazloženju podsjetio na sve ono što se kroz ovaj novi prijedlog zakona ustvari uvodi. Ono što je zaista sigurno to je da su zemljišne knjige nužna i najpotrebnija evidencija koja ustvari čuva zakonitost svih stvarnih prava a prije svega zakonitost vlasništva koje naši građani imaju na način da je ono uredno zabilježeno u zemljišnim knjigama i da se kroz takvu zabilježbu u svakom trenutku zna tko je vlasnik i da to ustvari stvara uvjete pravne sigurnosti. Ovaj prijedlog zakona također je dio reformskog paketa zakona iz resora pravosuđa, reforma zemljišnih knjiga i katastra provodi se kontinuirano već duže vrijeme a s ciljem uspostave modernog, efikasnog i transparentnog sustava zemljišnih knjiga i katastra u elektroničkom obliku a to čini i u sklopu nacionalnog programa pod nazivom uređena zemlja. Zbog potrebe implementacije novih informatičkih i tehnoloških rješenja Zakon o zemljišnim knjigama je do sada 10 puta mijenjan. I stoga se sada predlaže cjeloviti tekst novog zakona koji bi uz dosadašnje zakonske promjene u sebi implementirao i sada potrebne izmjene. Treba naglasiti da se danas sve zemljišne knjige vode u elektroničkom obliku a podaci su dostupni putem interneta i to bez naknade za sve građane. Zajednički informacijski sustav tzv. ZIS uveden je u sve zemljišno knjižne odjele i katastarske urede te je u punom opsegu korištenja od studenog 2016. godine. Svrha ZIS-a je podizanje razine pravne sigurnosti u prometu nekretnina, pojednostavljenje procesa te brzina i kvaliteta pružanja usluge građanima. Preko aplikacije u one stop shopu moguće je na javnim bilježnicima, odvjetnicima i sustavu e-građani izdavanje zemljišno knjižnih izvadaka sa snagom javne isprave. Također je omogućeno podnošenje prijedloga za upis u zemljišnu knjigu elektroničkim putem od strane javnih bilježnika i odvjetnika što sve doprinosi konačnom cilju a to je elektroničko poslovanje u zemljišnim knjigama. Ja neću sada ponovno govoriti o tome što sve uvodi ovaj konačni prijedlog zakona kao novine jer je to vrlo sistematično u uvodnom obrazloženju naveo i ministar tako da to ne ponavljam. Samo bih rekla da su također neki od razloga za donošenje ovog novog zakona i arhaični izrazi te nomotehničko usklađenje sa ostalim zakonima i propisima. Prilikom donošenja Zakona o zemljišnim knjigama, zemljišna knjiga se vodila ručno te je u zakonu bila propisana iznimka za elektroničko vođenje zemljišnih knjiga. Međutim, razvojem sustava ručno vođene zemljišne knjige su prepisane i od 2003. godine zemljišna knjiga se počinje voditi u elektroničkom obliku. Novim zakonom predviđeno je da s elektroničko poslovanje u zemljišnim knjigama smatra pravilom, te su zakonom utvrđeni temelji i ovlaštenici takvog postupanja. Također je ovim novim zakonom bilo potrebno riješiti i određene pravne praznine i jasnije propisati odredbe čije tumačenje je u primjeni postojećeg zakona dovodilo do neujednačene sudske prakse. Naravno da naši građani još uvijek vode i određene sudske postupke zbog dokazivanja prije svega prava vlasništva što zbog toga što su neki podaci u zemljišnim knjigama, nisu upisani ili nisu na vrijeme provedeni tako da nemamo u svim slučajevima točnu evidenciju sadašnjeg stanja pa to stvara određene probleme kod određenih imovinsko pravnih odnosa. Međutim ono što bih ja rekla dakle da ovo uvođenje elektroničkog poslovanja prije svega i evidencije u zemljišne knjige će zasigurno ubrzati postupanje međutim one sadržajne promjene i rješavanja ovakvih problema možemo očekivati tek nakon što se u nekim katastarskim općinama provedu nove katastarske izmjere te kako bi se uskladilo sadašnje postojeće stanje. Ono što je zasigurno da se postupci ubrzavaju a o tome nešto možemo vidjeti i iz statističkih podataka tako da je prosječan broj dana za uknjižbu u veljači 2019. bio 22 dana. Tako npr. na području općinskog suda Makarska prosječan broj dana za uknjižbu je recimo 144 dana što nije malo ali je s druge strane u općinskom sudu Virovitica praktički se rješava predmet isti dan tako da vidimo tu jednu, taj jedan nesrazmjer. U veljači 2019. g. bilo je 42 916 zaprimljenih predmeta, dok je bilo 43 396 riješenih predmeta i 46 595 neriješenih redovnih predmeta. Izdano je 95 758 zemljišnoknjižnih izvadaka, elektroničkim putem izdano je 4 854 zemljišnoknjižna izvatka. Elektroničkim putem bilo je zaprimljeno 321 prijedlog za upis u zemljišnu knjigu. Kada pogledamo 2018. godinu, bilo je izdano 1 157 000 izvadaka, od čega je 77 528 izdano elektroničkim putem. Evo, trenutno se na sudovima provode 24 postupka osnivanja zemljišnih knjiga te 71 postupak obnove zemljišnih knjiga, što također ukazuje na to da se značajno i ubrzano radi na tome da se stvore optimalni uvjeti za što brže rješavanje upisa u svim općinskim sudovima. Na zemljišnoknjižnim odjelima su otvorene 252 zemljišne knjige, za sada. Klub HDZ-a će stoga podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama jer smatramo da će se postupanja u zemljišnim knjigama ubrzati, također zbog propisivanja novih rokova koji su kraći od dosadašnjih, a također iz razloga što se prelazi na potpuno elektroničko poslovanje te će se uskladiti i na taj način zemljišnoknjižni katastarski podaci, dovest će na taj način do veće pravne sigurnosti u poslovanju nekretninama i zaštiti prava vlasništva i drugih stvarnih prava na nekretninama. Ono što bih još na kraju dodala, da je između prvog i drugog čitanja, da su prihvaćene sve primjedbe Odbora za zakonodavstvo i da je ovaj konačni prijedlog zakona u onom tehničkom smislu dorađen u odnosu na prvo čitanje i ovaj, ovakav zakon ne zahtijeva dodatna financijska sredstava u državnom proračunu jer će se provoditi kroz redovno poslovanje zemljišnoknjižnih sudova. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo dalje. Sad ispred Kluba MOST-a Nezavisnih lista će dogovoriti g. Miro Bulj.
Hvala lijepa. Uvažene kolegice i kolege. Uvaženi ministre sa suradnicima. Zemljišnici, katastar je ključni problem razvoja RH jer jedan od onih najbitnijih, jer jednostavno svi koji žele ulagati i rješavati imovinsko-pravne odnose, godinama moraju čekati na područjima, dakle, poglavito odakle ja dolazim, a vjerojatno je tako na području cijele RH, osim što je rekla kolegice u određenim dijelovima gdje je možda to nešto bolje riješeno. Neki zemljišnici nisu mijenjani od Austrije, znači od prošlog stoljeća, pretprošlog stoljeća, tj. početka, jednostavno, vrlo malo je tu riješeno problema i jednostavno tu su ključni problemi uopće da bi dobili mogućnost razvoja tih područja, a poglavito, evo, ja sam spominjao maloprije, opet ću spomenuti da je osnovni problem što kod projekata EU, danas kojega sam napomenuo, a to je vodo tj. to je projekt aglomeracije na području cetinskog kraja, tj. Sinja, to je integralni sustav vodoopskrbe i odvodnje, aglomeracije Sinj. Rekao sam da je to negdje oko 28 milijuna kuna je taj projekat. Mi imamo problem što nemamo uopće u zemljišniku dovoljan broj ljudi, pa tako primjer, evo, vidim ovaj dopis od čelnika jedinica lokalne samouprave 2018., 9. mj. gdje kažu da jednostavno da bi dobili pravo služnosti na 2000 i nešto čestica, da bi uopće taj projekat aglomeracije, odvodnje i navodnjavanja, odvodnje i vodovoda se riješio, a vrlo je bitan projekat i zbog toga što središtem Sinja imamo lateralne kanale gdje je kanalizacija prolazi otvorena, da bi se riješio taj problem i samoj ugrozi zdravlja ljudi na tome području, ali je taj projekat iz EU fondova i rješava se problem, naravno očuvanja rijeke Cetine jer to ide izravno kanalizacijski sustav u rijeku Cetinu i jednostavno, to je jedan ogroman problem i sad kad smo imali mogućnost to riješiti, taj projekat je proglašen strateškim, znači ubrzava određene stvari kod rješavanja imovinsko-pravih odnosa, kod prava služnosti, kod tih čestica koje treba riješiti, međutim je ogroman problem koji je uočen, uočen je broj djelatnika koji rade na tome. Pa primjer, na tome je ostalo u Sinju na tome ogromnome području gdje imamo znači 5 katastarskih općina na tome dijelu. Radile su samo dvije djelatnice, referentice uz ovo sve što mora se upisati, tako da u Sinju za uknjižit se treba čekati, neki darovni ugovore, zemlje ili ... [[Govornik se ne razumije.]] mjesecima pa i godinama se čeka hoće li se to riješiti. Ja sam to upozoravao da će se to događati kod općinskih sudova kad je bio preustroj, ali jednostavno nezamislivo je da područje kao što se Dalmatinska zagora od Krke do Neretve, da nemamo općinskoga suda. Da sve prebačeno u Split i naravno da predsjednik suda u Splitu šalje ljude prema potrebama u druge krajeve, po otocima iz toga bazena koji se nalazi u zemljišnicima, kao predsjednik suda naravno i moraju čelnici pisati molbe da se to uknjiži jer jednostavno će nam uteći 28 milijuna kuna EU fondova. Znači to je ogroman iznos novca koji, ako se ne riješi u zadanim rokovima uz to što će se morati plaćati ogromne kazne, postoji mogućnost da se to ne riješi, ja vjerujem da će se to riješiti, da će se dati jedan određeni napor da se taj projekat ucrta i da se riješi na najbolji mogući način da se napokon riješi problem odvodnje, kanalizacije na području Sinja i Cetinskog kraja jer inače i dalje će odlaziti te fekalne vode u rijeku Cetinu, a ovaj novac može propasti, e to je ministre ključ problema. Znači, sve ovo što je dobro u ovome zakonu i digitalizacija, informatizacija, ubrzavanje postupaka, rješavanje sve je to dobro, ali u praksi mi smo doveli do toga da čak projekti ulaganja investitora drugih koji misle investirati na ta područja, da ova ulaganja koja su iz EU fondova, koja su značajna i za gospodarski razvoj jer se radi o ogromnom iznosu za ovome trenutku kad je demografski pad i kad ljudi odlaze, sustav aglomeracije na području Sinja i Cetinskog kraja, tako je vjerojatno i drugim, al ja govorim sad primjer da jednostavno nerješavanjem tih 2.000 čestica nemogućnosti uknjižbe il prava služnosti, il sve što triba da bi projekt mogao dobit taj novac, da je to u biti ugrožavanje investicija. I to je problem i o tome sam upozoravao vas ministre, cjelokupnu javnost tak da smo mi gradonačelnici, pozvao ja kao saborski zastupnik gradonačelnike, načelnike područja Cetinske krajine, župana da se izborimo da u središtu Dalmatinske zagore barem ostane jedan sud. Samo Cetinska krajina neću govoriti o cijeloj Zagori je veća po broju stanovnika od Ličko-senjske županije, a površinski od Međimurske županije. Što znači nije to mali prostor, a kako, kao što sam rekao da nemamo ljudski potencijal tj. nemamo ljude koji tribaju odraditi taj posao nego radile su dvije referentice, jedan je bio u Vrlici ovaj djelatnik, drugi je bio na odmoru, ne znam zbog čega ili bolesti ili nešto slično uglavnom samo su dvije referentice radile, to govorim o ovom projektu. I te dvije referentice su morale odraditi sve ostalo, sve što se događalo nasljedno, kupovina zemljišta i jednostavno to je ogromna kočnica i to stvara ogromnu nervozu i pritisak na ljude koji žele ulagati, a naravno i na fizičke i pravne osobe koje dobiju, kupu zemlju, nasljedno i sl. Prema tome, ja mislim da sve šta je dobro u ovome zakonu triba podržati jer je ovo ključni problem, treba to i nadograđivati vjerojatno može to i bolje što se tiče propisa, međutim jedno je propis, a drugo je provedba. Jer bez ljudi na terenu mi ne možemo ništa odraditi. Lipo ono kad kažemo da ćemo to met u digitalni oblik, da neće biti papira, to je ok, lipo je kad kažemo da će biti informatizirani, da će biti ubrzani postupci, da imamo mogućnost javnog bilježnika ako želi, da imamo izbor, sve je to dobro i to je prihvatljivo. Međutim, realno stanje je problem broja ljudi koji bi proveli određene postupke da bi se mogli ostvariti određeni projekti, ja sam sad spomenuo ovu aglomeraciju. 28 miliona EUR-a ili negdi oko 250 miliona kuna koji su ovaj vrlo bitan projekt za to područje i ekološki jer će zaštitit rijeku Cetinu i zdravlje ljudi jer je nesnosljivi smrad u centru grada Sinja kad kroz jedan potok, tj. dva potoka Ćosin potok kraj škola, vrtića, hotela, evo kad dođete na Sinjsku alku, pa ćete vidjeti koji je to ovaj ekocid i opasnost za zdravlje ljudi i stanovnika. Sad govorimo u 2019. godine i šteta bi bilo da ovaj projekat propadne zbog toga što nismo imali kapacitete da uknjiže, a imamo taj novac u EU fondovima il da plaćamo bilo kakve penale i to je se već trebalo odraditi od 2013., '14., '15. al uvijek negdje zapinje. Ne nije osnovni krivac samo ovo, što se ne može uknjižiti. Međutim on je jedan od ključnih problema jer nemamo dovoljno ljudi. Vjerujte mi da je ostao Općinski sud u srcu Dalmatinske zagore, Općinski sud Sinj sa povećanim kapacitetima ljudi u ovome zemljišniku, zemljišnom odjelu da bi zasigurno taj problem bio ubrzan, ubrzan. Stoga ponavljam i još jednom i to ću reći završno. Sve promjene koje idu na ovaj ključni problem rješavanje zemljišnika, katastara, ubrzanja toga, digitalizacije, informatizacije, olakšavanja i ubrzavanja postupaka triba prihvatiti i možda nadograđivati, ako ima možda prostora za nadogradnju, međutim mi nemamo dovoljno ljudi gdje bi ih tribali imati. Imamo ih dovoljno možda u upravi, kad govorimo o upravi ima viška ljudi, vjerojatno ima al na ovim, ima mislim toga smo suglasni da ima viška, al na ovim ključnim i bitnim gdje se rešaje problemi građana, investitora, vlasništva nažalost nemamo. I to je problem očito i Hrvatske države. Na ključnim, na ovim mistima bitnim gdi triba određivati stvarne stvari i probleme bitne za projekte kao što su ili pravo služnosti ili razvlaščivanje ili da bi se projekti mogli odraditi jer ako nema projekt nije očišćen 100% i nije ucrtan 100% u vlasnički ili pravo služnosti taj projekt može propasti. Nama propada u ovome slučaju 28 miliona kuna za aglomeraciju. Znači, zakonske promjene idu na bolje i to triba jasno reći ministre, međutim stvarni problem koji vi morate rješavati je nedostatak ljudi u zemljišnicima i nedostatak ljudi u kastrima, poglavito ovo di je. To je ključni problem jer bez ljudi nema ništa i to je ključni problem i to je kočnica ulaganja u RH, a poglavito na ovim područjima gdje je taj problem još izraženiji osim nekoliko bazena u RH, kolegica je prije spomenula Virovitica da taj problem rješaje dosta brzo u jednom danu, dva, međutim na ovim područjima koje ja spominjem nije takvo stanje. Zbog čega, zato što smo digli ruke od tih krajeva, ja govorim sad o području Dalmatinske zagore tj. cijelog dalmatinskog zaleđa jer nemamo, znači nismo ostavili tim ljudima ono što smo ostavili tim ljudima ono što su imali stoljećima, općinske sudove i da oni sami mogu regulirati svoje potrebe na tom području a ne da iz Splita neko regulira kako će biti na otocima, kako će biti u Dalmatinskoj zagori zbog toga da bi zaustavili i spriječili propadanje ovih projekata koji su vrlo značajni uz ove zakonske izmjene koje su pozitivne i koje su zakonski dobre jer olakšavaju određene stvari i daje se nova mogućnost uknjižbe kao što sam rekao i preko javnog bilježnika ako je netko imao volje ali ostaje mogućnost da se i na sadašnji način netko uknjiži, zavisno šta je jeftinije, skuplje ali uglavnom će se ubrzavati, smatram da je osnovi problem šta nemamo dovoljno ljudi na bitnim mjestima, u zemljišnicima, nemamo ljudstva i to je glavna kočnica svih, poglavito onih koji žele investirati a ja sam ciljano govorio o projektu aglomeracije u cetinskom kraju koja je ugrožena, dovedena do faze ugroženosti zbog nedostatka ljudi u zemljišniku. Evo ministre, to je ona moja opservacija, to je ono što sam se ja protivio da se općinski sud u Dalmatinskoj zagori ostavi u centru Dalmatinske zagore, to je Sinj, niste to prihvatili, rekli ste da će biti stalna služba, sad imamo probleme i imat ćemo ih jer neće biti vječni saborski zastupnik, ni vi ministar ni predsjednik suda isti koji je sad predsjednik suda i sve ovisi o dobro volji predsjednika suda, na ovaj način ugrozili smo projekte iz Eu fondova, ugrozili smo investitore i gospodarstvenike koji ne mogu riješiti vlasništvo uz sve ove zakonske izmjene koje daju određeni napredak, problem je nedostatak ljudi, nedostatak ljudi na pravim mjestima. Imamo viška ljudi po ministarstvima, agencijama, županijama, a ovdje gdje trebaju bit ljudi u zemljišniku, mi nemamo ljudstva. Ostala knjiga recimo u Cetinskoj krajini, na dva slova a radi se o ogromnoj površini, ogromnim projektima, Eu fondovi koji mogu su bitni i ekološki i gospodarski i svakako i koji se financiraju iz EU fondova uostalom, znači nema razvoja dok se riješi taj problem i zato vas još jednom ministre ovdje pred javnosti bi upozorio da preispitate odluku o gašenju, tj. o nevraćanju kao što je ugasilo 2015. g. budimo realni, sud 2014. ili 2015. SDP-ova Vlada, vi ste sud u Sinju općinski, vi ste dobili mogućnost i povećali ste broj općinskih sudova u puno manjim sredinama, isključivo političkim pritiscima, u Sinju je, sud nije bez obzira šta je županija stala, šta su općine stale, gradovi, da se Općinski sud u Sinju vrati a poglavito zbog ovoga problema a ključni problem je nedostatak ljudi u zemljišnim, što bi trebao odrediti u zemljišnicima. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će g. Boris Miletić, Milošević, pardon, Miletić nije, Milošević, govorit će ispred Kluba zastupnika SDSS-a, Boris izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. U prvom čitanju sam rekao da je zakon dobar, da je zakon jedan iskorak u rješavanju problema sa zemljišnim knjigama i da ga u konačnici treba podržati, ja ću se ovdje u raspravi osvrnuti na neke detalje tog konačnog prijedloga zakona, prvo bi rekao nešto o samom konačnom prijedlogu zakona u očitovanju zapravo ministarstva koje je reklo da nije bilo nekih konkretnih prijedloga na sam tekst zakona pa onda se nisu očitovali da li prihvaćaju ili odbijaju. Ja mislim da sam bio u raspravi svojoj pri prvom čitanju istakao jedan prijedlog za koji sad mislim da je dobar i ponovit ću ga opet, dakle odnosi se na primjerice davanje ovlasti jedinicama lokalne samouprave, dakle općinama i gradovima da mogu davati izvatke iz zemljišnih knjiga, mislim da bi to bio dobar potez, ako imamo sad činjenicu i mogućnost da ZK izvadak za bilokoju katastarsku općinu možemo dobiti na bilokojem općinskom sudu, ako imamo mogućnost da kod javnog bilježnika bilokojeg izvadimo ZK izvadak za dakle za bilokoju česticu, ako to možemo učini ti u toplini svoga doma preko usluge E-građanina, onda bi bilo dobro da to dozvolimo odnosno omogućimo i općinama i gradovima pa im dopustimo pristup registru, s verificiranim upisima, da im možda omogućimo još neke druge stvari da mogu raditi odnosno da mogu davati izvatke dakle iz službene evidencije jer činjenica je da u brojnim općinama se smanjuje ili se u potpunosti ukidaju razne državne službe, razne ispostave javnih službi i zapravo općina predstavlja jedinu javnu službu odnosno općina predstavlja i jedinicu lokalne samouprave i državu u jednom i građanima pogotovo koji imaju problema sa javnim prijevozom prema većim središtima gdje su te državne službe bi olakšali život kad bi omogućili dakle i takvim općinama da mogu i davati podatke iz službenih evidencija i kad bi taj izvadak vrijedio kao i izvadak koji bi se dobio na sudu. Drugo, spominjao sam i 17 katastarskih općina kao primjer u Gorskom kotaru gdje su zemljišne knjige stavljene van snage poput Dubrava, Plaškog, Saborskog, Ogulina, Jasenka, pa imamo tako katastarsku općinu Drežnicu koja je jedna od najvećih katastarskih općina u RH gdje 70% površine zapravo čini šuma, sve te zemljišne knjige na tom području su stavljene van snage negdje '95. odlukom županijskog suda u Karlovcu po uvjerenju građana to je učinjeno neopravdano, oni smatraju da to nije trebalo napraviti, da upisi su vrijedili, da ono što su te knjige zabilježile je bilo, održavalo realno stanje na terenu i da zapravo je knjiga sama bila upotrjebljiva. Ovdje mi imamo plan i zakon, govorim o nekim rokovima da tamo gdje zemljišne knjige nisu osnovane da se trebaju osnovati. Ja mislim da bi bilo dobro da ministarstvo i kada se bude ići u osnivanje zemljišnih knjiga na tom području razmotri da se oni upisi koji su bili u tim zemljišnim knjigama koje su stavljene van snage ili samo zemljišna knjiga mora da se revitalizira, da se u biti povrati, da se stavi, na neki način ili prepiše u novu knjigu ili da se stavi na način da ti upisi vrijede jer svi tereti dokazivanja onog što je nekad bilo upisano će pasti na teret građana. A gađani na tim područjima i na zapravo na svim područjima koja mi sad zovemo potpomognuta područja nemaju ni znanja ni energije ni novca da se uhvate u koštac sa rješavanjem pitanja vlasništva sa pitanjem zemljišnih knjiga. Jer kad pogledamo i državu, sama država već 22 godine nastoji upisati pravo vlasništva u zemljišnim knjigama na one čestice na koje polaže pravo, tamo gdje je upisano društveno vlasništvo ili uopće narodna imovina i država se upisala na preko miliju i 100 tisuća čestica a taj posao još nije dovršen. A ne možemo smatrati da je dovršen ni onaj posao gdje se država upisala jer je u katastru upisan kao posjednik netko drugi. A možda na terenu tu zemlju koristi netko treći. Dakle, dug je još posao i u tom pravcu za državu a kamoli za građane. I sad u biti dolazimo do tog problema dakle da građani imaju neriješeno zemljišno knjižno stanje, da nisu upisali vlasništvo ni svojih kuća, ni svojih njiva ni svojih dakle poljoprivrednih zemljišta koje koriste. I tu mislim da država nije pronašla još pravi način da tim ljudima pomogne. Ako radimo, odnosno ako dajemo poticaje za razno razne stvari, ako dajemo subvencije za razno razne stvari onda bi trebali dati poticaj ili subvenciju građanima kako bi ih motivirali da rješavaju svoje pitanje pravo vlasništva. Jer danas imati vlasništvo 1/1 odnosno uredne vlasničke papire je jednostavno nužnost. To je nešto što se zapravo sve više svugdje traži. Imamo primjerice Hrvatsku elektroenergetsku regulatornu agenciju koja traži od HEP-a, znači HERA je kao regulatorna agencija donijela propis, pravilnik po kojem HEP može nekog priključiti samo ako ima čiste vlasničke papire na svom stambenom objektu dobiti će priključak, odnosno dobiti će struju. I to vrijedi i za obnovu tih priključaka odnosno za obnovu da bi netko dobio struju koju je imao prije rata. Ja to znam zato što sad pratim tu situaciju i pratim to stanje a imamo situacija gdje jednostavno zemljišne knjige, odnosno vlasnički papiri za neku kuću nisu uredni, jednostavno nisu. Vlasnik je neki pradjed, neki predak. I onda imamo situaciju kako nekoga priključiti tko je zapravo posjednik te kuće, koji je nesporno vlasnik ali nema uredne papire. Kada bi išli tom logikom, mislim to je u redu da se traži ali kada bi išli tom logikom da se pošalje inspekcija i da se isključe svi oni koji nemaju čiste vlasničke papire ili čiste vlasničko pravne odnose ili bilo kakav čist pravni odnos za korištenje nekog stambenog objekta pa mi bi isključili pola Hrvatske. Pa u Zagrebu je situacija problematična a kamoli u ruralnim krajevima, imali bi revoluciju. Ministarstvo poljoprivrede je donijelo sad pravilnik o korištenju zemljišta gdje također traži za upis u ARKOD čiste papire. To će biti veliki problem. Da bi bilo koji projekt prijavili morate imati čiste papire. Dakle uredni papiri, uredne zemljišne knjige se traže svugdje. A mi kao država još nismo osmislili mehanizam kako da ljude motiviramo, kako da pronađemo način da ih potaknemo da krenemo to rješavati. I kažem, ja sam o uzeti ću jedan primjer, plastičan, pomažem jednom čovjeku da riješi svoje vlasničko, vlasničke papire na kući u kojoj živi. Već 12 godina on to pokušava, znači on je zapravo kupio zemljište od jedinica lokalne samouprave, međutim na toj čestici nije bila vlasnik samo jedinica lokalne samouprave nego je bila čestica veća i zajedničkom vlasništvu, odnosno suvlasništvu država i sa državom dakle nikako da riješi taj odnos. Ne zna se zapravo ni koji je vlasnički omjer između jedinica lokalne samouprave i države a onda on dolazi tu kao treća osoba na kojoj dakle postoji kuća, nije on to još kupio i 12 godina pokušava to riješiti. Sada je taj problem pred rješenjem, ali kažem, ako imamo takvu situaciju i ako se to rješava 12 godina onda možemo misliti u biti koji su to problemi i na terenu i samom sistemu. Ono što je dobro, ovaj zakon treba pohvaliti, on pojednostavljuje procedure, on čini iskorak ali kažem strah me da to u velikom broju slučajeva ili stvar neće biti dovoljno. Ono što je dobro je da se na neki način zakonom gura da se osnuju zemljišne knjige tamo gdje zemljišne knjige ne postoje za sve katastarske općine. Rokovi su po meni preoptimistični i ja se nadam da pretpostavke za to postoje. I ja se nadam da stvarno za 5 godina više nećemo imati niti jednu katastarsku općinu koja nema zemljišnih knjiga ali evo, ponavljam još jednom prijedlog, molim ministarstvo. Ako ne danas, ako ne u ovom zakonu, razmislite o tome da jedinicama lokalne samouprave daju javnu ovlast da mogu davati izvatke iz zemljišnoknjižnih evidencija, da se to razmotri. Isto tako, da se pronađe mehanizam, da se pomogne građanima, da ih se potakne, da ih se osvijesti na koji način riješiti svoje zemljišne knjige, na koji način zapravo ih potaknuti na rješavanje, to traži za svakog građanina velike novce, ti građani, pogotovo na ruralnim područjima možda to i nemaju, ali onda treba osmisliti kriterije, prvenstveno socijalne i možda pronaći novca u proračunu za poticaje, da se ljude potakne, da to rješavaju. Jer kažem, ako država u 20 godina to nije uspjela uz sav svoj državni aparat i Građanski odjel Državnog odvjetništva, onda možemo očekivati da narednih 20 godina ni građani to neće riješiti. Hvala.
Hvala i vama. Sad je na redu ispred Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, g. Željko Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege. Novi Zakon o zemljišnim knjigama. 93 strane + dodaci. 243 članaka, a u svakoj organizaciji, od vojske do poduzeća forma uvijek prati funkciju. Kakva je situacija na terenu? Kakva je situacija tamo gore? Državna geodetska uprava digitalizirala je, kažu, 68, koliko, katastarskih općina. Pilot-projekti su bili Zadar, Požega, mislim da su oni gotovi. U to je uloženo 48 milijuna kuna po mojem saznanju, ali ta je digitalizacija uzalud zato, je li, imate 5% zemljišnih knjiga koje su ispravno uknjižene. Što je s ostalim knjigama? Što se tu događalo i što su uzroci ovoga svega, nereda što mi danas gledamo koji se non stop blokiraju u mainstream medijima, to ne zanima ljude u ovom Saboru, većinom. Većina ljudi to ne zanima, osim neke pojedince. To ne zanima mainstram medije, ali uzrok i odgovor je uvijek na izvor. Ja sam prije godinu dana čitao 5 minuta samo imena poduzeća oduzeta nasilno nakon 45. godine. To su cijele zgrade. Stari Zagreb je nestao tamo gdje je logor ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo su poubijane starozagrebačke obitelji i znamo i tko se uselio u najelitnije četvrti u Zagrebu. Primjer, Stjepan Hršak, egzekutor OZNA-e koji živi na Tuškancu 61, umro je prije 2 godine, to nikog nije zanimalo. Nikom ništa. Čije je to vila bila gore? Usklađivanje zemljišnih knjiga sa katastrom. Pa neki postupci neće početi do 2020. godine. Po mojem saznanju, što sam čitao, svake normalne države, svake normalne države imaju neke standardne procedure. Normalne države, ali ovo još nije normalna država jer je naslijedila ono najgore iz bivšeg sustava i to nismo riješili. Primjer, Ontario, provincija Kanada, angažirali su privatnu tvrtku i oni su za 10 godina slijedili od papira, digitalizirali 5,5 milijuna čestica. Imate zračne snimke, geodetske uređenje, PIN broj koji dobijete kao za karticu i sve vidite jednim klikom na internetu. I vidite dogradnje, što se smije raditi, što se ne smije. To su uređene države, ali ovdje još imamo, ja bih rekao nekakvu državu zvana Kroslavija. Što je s temeljima privatnog vlasništva? Imate rješenje suda o nasljeđivanju, ako ste naslijedili to, kupoprodajni ugovor i valjan dokument koji je protokoliran u zemljišnim knjigama i katastru. Što imate u Hrvatskoj? Je to jednostavna stvar, ali ne jer nismo riješili te probleme još gdje su spaljivani dokumenti sustavno, ima li Benkovac uopće zemljišnih knjiga? Ne samo da su spaljivali zemljišne knjige, katastar iz 19. st., a to u dva rata, a nastavili su u ovom ratu, ono što su počeli šumski banditi tamo 40-ih godina, 50-ih godina. Njima je odgovarao taj javašluk, zato im je ovdje lakše otimati ljudima svoju imovinu, privatno vlasništvo. I danas gledamo, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] rata, tome će govoriti zastupnik Culej kasnije, otvorenih vrata nacionalno osviještenim kriminalcima, o lokalnim sudovima, općinama, koji su se, gdje su se ljude pojedinci, kriminalci uz spregu sa lokalnim sudovima i drugim karakterima šerifima upisivali na tuđu imovinu. Imate čl. 5, zemljišne knjige vode općinski sudovi. Evo, što to znači? Gdje je kontrolni mehanizam i provedba ovoga na terenu. To ćemo vidjeti. I to more birokracije i administracije je još jedan razlog na svakom stupnju netko traži mito ... [[Govornik se ne razumije.]] , a ta forma bez funkcije neće nigdje ići. Što je s onima koji su ušli nelegalno u tuđe posjede? To sam spomenuo. Taj zakon je još 5 godina produžen i to znači da su svi zakoni i rezolucije Europskog vijeća Europe, EU parlamenta su u Hrvatskoj pisane olovkom da se mogu selektivno samo brišete što vama valja, ne valja, a drugo ostavite kasnije, dok svi nasljednici ne umru npr. i nikom ništa. Što je sa Rezolucija 1096. Vijeća Europe o uklanjanju nasljeđa totalitarizma? Ništa. O tome se šuti kao zaliveno. Tu neki igraju, neki ovdje, mi govorimo o zemljišnim knjigama, a druga najveća partija u državi zagovara kolektivizaciju iz 45. i seljačka stranka njih podupire. Pa to je čista farsa. Toga nema na Marsu. Kako srediti zemljišne knjige? Kako? Tko će srediti zemljišne knjige za Zrin, jedan od desetke hrvatskih naselja, gradova, gdje su Hrvati pobijeni, otjerani i gdje je njihovo oteto njihovo zemljište i dato jednoj drugoj manjini. Evo, imate samo za Zrin, 2855 čestica. Što je s Boričevcom? 3000 nešto, više čestica, pašnjaci livade, itd. Hrvat se ne može dan danas tamo vratiti. Što je s Udbinom? Ne samo da se naša groba preorali, imate na Mirogoju 1450 groba domobrana i da su nas satrali kolektivno ... [[Govornik se ne razumije.]] nego su tu pljačku nastavili i nitko danas na to nije reagirao. Upućeni su ovi, ovi, upućeni su ovi, informacije, tražili smo rješenje od USKOK-a do Bog pomogao državi da imaju pučko pravobraniteljsko ova naša miss Vidović. Ja ne znam čija prava ona brani. Je li čuje išta ona o ovome što se događa? Naravno, druge zemlje su proveli restituciju, Bugarska, npr. vratila je sve svoje što je trebala vratiti. Danas ću kasnije, nije sad vrijeme za ovo, ali govorit ću danas o kome je oteta imovina u slobodnom govoru i zašto nikad nije vraćena natrag. Zašto mi još, mi smo još zaglavili u jednom partijskom sustavu, ta forma i funkcija uopće neće, tu nema nikakve sinergije između ministarstava, to je dokazano o ovome, ako je samo 5% zemljišnih knjiga ispravo, uknjiženo. ... [[Govornik se ne razumije.]] svega sam jutros našao u kabinetu u uredu Nezavisnih za Hrvatsku, naš tajnik, živi na Čiovu, tamo mu je obitelj generacijama. Dolazi čovjek i traži provjeru zemljišta, a zemljište se vodi na čovjeku koji je umro prije 100 godina. To je hrvatska država. A što su korijeni svega ovoga? Kad će netko se dignuti i reći ovi koji ovdje sjede danas i medije da su korijeni toga da je provedena pljačka od najveće kriminalne organizacije u povijesti, to je KP Jugoslavije, čiji članovi prerušeni danas u demokrate i kozmopolite sjede ovdje danas i to su korijeni svega. I dok se taj isti, ovo je samo puka forma što sam rekao, dok nemate istine, ovo je silovanje zdravoga razuma, ljudi šalju mjesecima, godinama ove zahtjeve za povrat imovine i nikome ništa. I mi danas razgovaramo o jednoj postkomunističkoj državi koja još nije izašla iz tog jednog partijskog sustava, razgovaramo o privatnom vlasništvu koji ... [[Govornik se ne razumije.]] u svakoj drugoj državi.
Hvala. Sada je na redu g. Orsat Miljenić ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, ministre, pomoćnice, kolegice i kolege. Prvo i ono što smo i govorili u raspravi u prvom čitanju, a to je da je zakon po nama dobar i da ćemo ga podržati i drago mi je što možemo kao opozicija pozdraviti donošenje ovog zakona. On donosi čitav niz vrlo, vrlo dobrih iskoraka i promjena koje stvaraju pretpostavke da se, i ovo ću naglasiti nažalost, kroz neko vrijeme, dakle ne trenutno, ali u takvoj smo situaciji, ali da se kroz neko vrijeme situacija u ZK popravi. I da ide prema onom nekakvom prosjeku koji imamo u Hrvatskoj, znači da ne bude Makarska 100 i nešto, 140, kao što je rekla kolegica, Jelkovac, nego da to bude nekakvih tjedan, dva, bilo bi idealno da i manje, ali to je nešto što nam treba svugdje u Hrvatskoj. Jer nije isto, naravno da ima čitav niz sudova gdje građani dođu, riješe stvar u 24 sata, međutim dok imate drugih gdje čekaju preko 100 dana, onda imate problem. Nemate jednakost, nemate jednaki pristup. Ono što je posebno dobro i mislim da treba naglasiti, a to je ovaj iskorak prema drugačijem pristupu, a kad kažem drugačiji pristup, to je ta digitalizacija o kojoj ste govorili, ali nju treba voditi svugdje što god je više, što god obveznija, gdje god može bit obvezna, onda to bude zato što ona mijenja način razmišljanja i zapravo modernizira Hrvatsku. Ovo je jedan mali korak, ali ako se budu provodili drugdje, to će biti veliki korak u pravom smjeru. Ono što nama kao zemlji nedostaje je upravo to. Da budemo suvremena zemlja, da idemo naprijed, ne da se vrtimo u nekakvim u prošlosti, a odmah kod papira i drugačiji način razmišljanja je upravo to. Ono što je također dobro, to što recimo, spomenuto je ovaj automatizam, znači kad promijenite u MUP-u adresu da će vas se odmah unijeti u ZK. To se može činiti kao mala promjena, međutim to je konačno korak prema onom da kad država ima neki podatak, da ga sama sravnjuje, a da ne obvezuje građane da ga sami moraju donositi. I to je odlično. Druga stvar, ja sam siguran da ste to vi izračunali, ali bilo bi dobro možda u završnoj da nam i kažete koliko. Koliko će se referenata osloboditi poslova koji sada rade upravo tih, ja bih rekao besmislenih rješenja moći raditi druge stvari? I to je jedan dobar korak. Zato što, ne smije nam se dogoditi da ovaj zakon sa sobom donese ono što se prečesto događa, a to je trebaju nam novi ljudi. Ma koliko god, mi koji možda znamo malo više o tome ćemo ovdje odmah moći nabrojiti barem 10 kritičnih točaka gdje zbilja trebaju novih ljudi, ali ako napravite korak unatrag, Hrvatska je već sad zemlja gdje je zapravo previše, previše ljudi radi u javnom sektoru i gdje dok se to ne počne smanjivati, mi nećemo ići naprijed. I ovaj zakon znači uz ono što je dobro za poticanje investicija, što svi znamo, ali ono što je možda još važnije, za uvođenje pravne sigurnosti upravo tamo gdje je najvažnije, to je kod vlasništva, bi mogao biti iskorak i u tom smjeru, znači da se oslobađaju kapaciteti, da ljudi mogu raditi ono što je bitno za građane, a da se ostalo radi automatizmom. Znači država ima podatak, unesete ga na jednom mjestu, on se provede svugdje drugdje. I to je dobro, to je odlično. Ono što treba razmišljati za budućnost, to je moje uvjerenje, da mi ipak nećemo napraviti dobar i do kraja doveden sustav upravljanja vlasništvom i upravljanje zemljom, ajmo tako reć, u Hrvatskoj, dok se u cijelosti ne spoje katastar i zemljišne knjige. Ovo je sad funkcionalno spajanje, imamo ZIS itd., međutim dok god vi imate 2 postupka odvojena gdje zapravo vrlo često oni mogu otić u suprotnim smjerovima, neće doći do onoga što bismo htjeli a to je da ja kao građanin dođem na jedno mjesto i da zapravo uopće ne moram misliti o tome. i na jednom mjestu da obavim sve. I to je nešto što kad gledate, većina zemalja osim možda Austrije koja je specifična i koja je sama po sebi uređena, međutim ove druge zemlje imaju ovako ili onako riješeno na način da je to stvarno spojeno. Ja bih uvijek išao za to da mi pri tome damo prednost vlasništvu i znači da kažemo da je sud taj koji vodi registar i koji je ajmo reći, vodeći u tome, a katastar da je ono što je i bio kad je i nastajao a to je zapravo pomoćna služba koja radi ove tehničke izmjere u funkciji onoga što radi zemljišna knjiga, dakle sud. Mi smo s vremenom uzdigli taj pojam katastra, pojam posjeda na način da su oni postali ravnopravni što je potpuno nelogično. I to je nešto što dok mi kao zemlja, ja to nisam u svoje vrijeme uspio napravit, ne uspijevate ni vi zasada ali ide se funkcionalno ali kažem, to je nešto dok mi, dok zemlja taj korak ne napravimo i da kažemo da, glavno, vi ste u funkciji, vi ste tehnička služba, mi nećemo napraviti pravi iskorak i zbilja ići prema sređivanju. Druga stvar je o kojoj treba razmislit, nije napravljeno do sada, nije nikad, ja sam se uvijek pitao zašto ali protivnici su jako veliki a to je zašto ne uvedemo obvezni upis vlasništva. Zašto mi dopuštamo da netko kupuje, prodaje nekretnine a ne upisuje vlasništvo? To je prvo pogodovanje, vrlo često zelenaštvu i takvima, drugo, to je uvod u nesređene zemljišne knjige. I sve ovo o čemu se dosad govorilo i između ostalog zato što nemamo obvezni upis vlasništva. I zemlja koja hoće imati uređeno, ne zemljišnu knjigu kao takvu, zemljišna knjiga je samo sredstvo, ona je zapravo nebitna, koja hoće imati uređeno pitanje vlasništva, ona bi morala napravit pomak prema obveznom upisu, znači jesi kupio, i to se automatizmom upisuje. Ja znam da bi to mnogim građanima u prvu možda teško palo međutim dugoročno je to jedini još dodatni način da vi uvedete potpuni red i ako ste vi nešto danas kupili, to ide automatizmom na provedbu, ako bilo što ne štima, to će se otkriti u roku od 2 tj., 30 dana po ovim rokovima, međutim ako vi čekate pa to onda izvanknjižno prodajete dalje, pa se netko sjeti nakon 10 g. ili 50 upisivat, onda više nema ničeg, onda moramo imat ispravni postupak i onda zapravo idemo u nešto što smo mogli u onom prvom koraku izbjeći. I to je ako hoćemo strateški razmišljati, to je nešto to treba prije ili kasnije bit na stolu i da vidim zašto i u čem je problem da se vlasništvo obvezno upisuje, po automatizmu. Pa kažem, ako je neki problem, odmah će se riješiti, ako si prodao, prodao si. Onaj koji je kupio je kupio. Vi ovdje dajete bilježnicima mogućnost da ponude idu jeftinije što je što je odlično jer potičete zapravo elektronski upis itd., međutim i dalje stranka može ništa ne napravit. Dakle to su neki pomaci koji su strateški i koji bi doprinijeli da mi stvarno imamo uređeno, neću ni govorit o onome što bi išlo iza toga a to je, mi smo i ovdje govorili u Saboru prije o tome, nismo imali snage to provest a to vam je zapravo da mi onda i uz to bi podrazumijevalo da vi imate nekoga tko jamči za sadržaj i nekoga tko jamči za formu ugovora, koji se automatizmom provodi. I onda, da, ako je to odvjetnik, bit će skuplje nego što je sada ali ćete vi imati jamstvo da je sadržajno ono tamo što piše, to, to i da će se to moć provesti a bilježnik će vam jamčiti za formu i vi kad ste platili jer ono što je najgore, i dandanas se događa, kupi se u Narodnim novinama za kunu, svije ili koliko košta špranca, ljudi potpišu, i šta onda, onda imaju problem nakon 10 g., ovako bi bilo skuplje ali bi vi od početka imali uređenu nekretninu, to bi se odnosilo na sve. Nama se događa da nama država kupuje pa zapravo ne može uknjižiti jer nije dobar ugovor ili nosu svi elementi tamo. Dakle to je nešto o čemu mi moramo razgovarati ako hoćemo stvarno postati jedna uređena moderna država koja suvislo i dobro upravlja svojim zemljištem. Također, još jedna stvar koja treba biti na stolu a to je da razmislimo hoćemo li povuć jednu vremensku crtu, dal' je to nije bitno, 40 ajde za sad, koju god da kažete godinu, neko će reć zbog ovog ili onog, '50., '56., '60. i za koju ćemo mi reći ok, sve što je upisano prije toga, ako nema upisa u zemljišnoj knjizi u zadnjih recimo 50 ili 60 g, presumirat ćemo da onaj koji je posjednik da je on vlasnik i ostavit mogućim vlasnicima da se jave u roku od godinu, dvije ili tri. To vam zapravo nakon toga vam ispravni postupci neće trebati u toj mjeri, vi ćete imati jednu presumpciju, svi će moći javit ali mi ćemo imat onda jedno nulto stanje iza kojeg će sve bit sređeno jer ćete vi znati da, jer svi znamo da netko tko je upisan kao vlasnik prije 120 ili 150 g. i otad nema nijednog upisa, da tu, taj ne može više bit vlasnik, jednostavno ne može bit živ a mi i dalje imamo te upise i onda se moramo mučiti sa dostavama po Južnoj Americi, mučit ovdje, mučit ondje itd. Ova presumpcija bi rekla da, onaj koji je sada nakon što je logično da netko više nije živ i nema dalje upisa, onaj koji je upisan kao posjedni, idemo ga vodit kao vlasnika i ostavljamo onome tko hoće osporavati nije bitno, 5 g., ali nakon 5 g. smo mi došli do nekog nultog stanja i to je također korak gdje bi se mogao u paketu zapravo riješiti taj cijeli zemljišno-knjižni kompleks jer ovo su dobri pomaci i oni će naravno zbog ubrzanja sve će se to događati, sve ja sam pozdravio, dakle to je vrlo dobro što se sada radi i ovo što ste rekli nije to sad to se radi već godinama i to je dobro, ali stvarni pomaci ako hoćemo raditi ono što rade suvremene druge zemlje to moraju biti odlučni potezi koji će zapravo ići prema stvaranju nultog stanja od kojeg je zemljišna knjiga, od koji je zemljišno knjižno stanje uređeno. Ovdje ću također naglasiti važnost ZIS-a odnosno uparivanja katastarskih i zemljišno knjižnog stanja i ono što je dobro gdje god možemo sravnjivat kao što se sad radi automatizmom ova mala odstupanja to su strahovito velika, veliki pomaci. Ako vi imate promjenu imena ulice, da se ona radi kao što ste rekli automatski, ako imate promjenu adrese automatski čak promjena prezimena, ako je netko promijenio itd. To su odlične stvari koje rade korak naprijed, ali kažem ove neke strateške bi možda trebali početi kao zemlja razmišljat i to nisu stranačke, to su nadstranačke stvari gdje zapravo je korist zajednička. Nitko se s tim neće neposredno politički okoristiti kako god to provede trebat će mu puno, puno vremena i investicije itd., ali bi one značile iskorak zemlje naprijed u jednu moderniju zemlju nego što je sada imamo, ali da ne duljim ima toga puno. Ukratko vrlo dobar prijedlog mi ga podržavamo. Hvala lijepo.
Sada je na redu gospodin Branko Bačić i tako počinu pojedinačne rasprave.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, RH ne može do kraja biti uređena, sređena država ukoliko nema sređene dvije temeljne evidencije, evidenciju katastra nekretnina i zemljišne knjige. Evo dok je ovdje bivši ministar Miljenić i govorio u ime Kluba zastupnika SDP-a pozdravljam njegovu izjavu da je ovo dobar zakon i da ide u pravome smjeru, ali mi je neshvatljivo da prijašnji ministar pravosuđa jednu važnu, za mene najvažniju evidenciju ili jedu od dvije najvažnije evidencije u RH, a to je evidenciju katastra nekretnina svodi na jednu malu tehničku službu koja tek služi da bi se uspostavila zemljišna knjiga. Naime, bez katastra nekretnina, bez izvršene geodetske izmjere ne može se formirati zemljišna knjiga ili bolje rečeno temelj za funkcioniranje, uspostavu, rad, održavanje zemljišne knjige jest katastar nekretnina. To je isto kao da kažete da su temelji zgrade nebitni da oni tek služe za ravnanje terena kako bi se mogao, mogla izgraditi zgrada bez sigurnih temelja nema ni sigurne zgrade, bez dobrog katastra nekretnina nema ni zemljišne knjige. Prema tome, kolega Miljenić je ovdje prilično to olako nabacio prozivajući, gospodine Miljenić, katastar tek jednom malom službom, pomoćnom službom koja služi za, za formiranje zemljišne, zemljišne knjige. Pozdravljam i ja, kao što je pozdravio i on donošenje ovog zakona iz nekoliko razloga. Prije nego što navedem koji su to razlozi važno je reći da, ono što sam u početku rekao, da bi država bila sređena, da bi mogla biti prijateljska za investiranje, da bi mogla biti, da bi mogla doprinositi sigurnosti poslovnog okruženja svim svojim poslodavcima, a i svojim građanima mora imati uspostavljen katastar i zemljišnu knjigu na način da oni prije svega budu međusobno usklađeni, a ono što je još važnije da i jedna i druga evidencija budu usklađeni sa stanjem na terenu što u Hrvatskoj nije slučaj. Broj neriješenih predmeta u Hrvatskoj koji do prije 15 godina bio preko 360.000 kada govorim o broju neriješenih predmeta u zemljišnoj knjizi, u velikoj mjeri bio je definiran nesređenošću s jedne strane zemljišne knjige, a s druge strane činjenice da je u određenom broju katastarskih općina ona uopće nije bila ni formirana. Dakle, i s druge strane kompliciranošću postupka neuvođenjem digitalizacije automatske obrade podataka. Prema tome, u proteklih 15 godina napravljen je značajni iskorak tako da je danas ako se ne varam broj neriješenih predmeta u zemljišnoj knjizi 46.000. Prije je broj dana koji je trebao za rješavati u prosjeku bio više stotina dana, danas je on došao negdje, negdje na 20 dana i naša intencija da se on spusti na 10 dana, ako se uspije uspostaviti postupak procedure za rješavanje zahtjeva koji dolaze u zemljišnu knjigu na svega 10 dana onda možemo reći da je Hrvatska u tom dijelu postigla vrlo visoku razinu, ali ne znači da je brzina rješavanja predmeta u zemljišnoj knjizi još uvijek dovoljan argument da govorimo kako je dobra evidencija zemljišnih knjiga u Hrvatskoj. Ona će biti tek dobra kada bude usklađena sa katastrom i kada bude usklađena sa zemljišnom knjigom. U ovom trenutku na temelju Zakona o katastru nekretnina i državnoj izmjeri koju smo donijeli, koji smo zakon donijeli čini mi se početkom ove godine, Državna geodetska uprava radi program obnove izrade katastra nekretnina za građevinsko područje u RH i taj i to program koji će se provoditi u idućih 10 godina, dakle od 2020. do 2030. godine. Tim će programom koji će vrijediti negdje oko 2 milijarde kuna biti obuhvaćeno oko 6.000 hektara građevinskog zemljišta u RH. Naime, dobra je ideja da se u ovom trenutku krene sa obnovom katastra, a onda jasno samim time podredno i zemljišne knjige na onom prostoru u Hrvatskoj koji je najvrjedniji a svakako da je građevinsko zemljište u novčanom vrijednosnom smislu, najvrijednije i zato je državna ... [[Govornik se ne razumije.]] izmjena u ovom trenutku procijenila koji su to prostori Hrvatske najneusklađeniji između terena, katastra i zemljišne knjige i na kojima stanje ne odgovara stvarnome stanju na terenu tako da bi smo tim programom omogućili bržu realizaciju i ovoga zakona, naime, ministar odnosno Vlada je ovim prijedlogom propisala da za one zemljišne knjige odnosno za one katastarske općine u kojima nije formirana zemljišna knjiga odnosi postoji polog isprava, zbirka isprava ili zemljišni kartoni da bi se upravo te jedinice lokalne samouprave odnosno bolje rečeno te katastarske općine, bile u prioritetu i s njima bi se krenulo odmah nakon što Vlada taj program usvoji a s druge strane, one jedinice lokalne samouprave za koje odnosno katastarske općine koje nemaju uspostavljenu zemljišnu knjigu, one bi također bile u prvoj fazi pristupa iz katastra nekretnina onda i zemljišne knjige, prema tome, ne dvojim da ćemo g. ministre će se ovaj zakon moći realizirati. Jedna od važnih pretpostavki, ubrzanoj izradi katastra i nekretnina odnosno uspostavi zemljišne knjige jeste činjenica da su nakon odražen provedene geodetske izmjere na terenu, postala povjerenstva koja su činili zemljišno-knjižni suci, predstavnici jedinica lokalne samouprave, ovlaštenik izmjere i predstavnici lokalne samouprave. Kako je to bilo široko povjerenstvo koje je taj posao obavljalo uz onaj svoj redovan posao, u velikom broju slučajeva dolazilo je do to toga da je napravljena izmjera a nije formirana katastar ni zemljišna knjiga jer taj javni uvid i javno izlaganje operata je trajalo godinama i na kraju kad bi se bio taj posao završilo, već bi s toliko promjena na terenu dogodilo u međuvremenu od kada je završena izmjera do ne bi se formirala zemljišna knjiga da bi ona tada bila neažurna stoga smo tom izmjenom zakona napravili veliki iskorak a to da je da ovlaštenik izmjere, tvrtka koja tu izmjeru obavlja, ujedno sama kroz svu proceduru izrade geodetske izmjere, odmah vrši izlaganje i na taj način dolazi do brže uspostave katastra, nekretnina i zemljišne knjige, to je bio čini mi se, jedan od najvažniji razloga zašto smo u 29 g. samostalne hrvatske države od 3500 katastarskih općina njih svega stotinjak, nešto možda malo više, uspjeli u cijelosti riješiti da je formiran katastar nekretnina i zemljišna knjiga. Prema tome, to ćemo na ovaj način moći brže uspostaviti i zato sam siguran da je ovaj zakon dobar i da će ove odluke odnosno ova rješenja koja on pretpostavlja a koja se odnose na održavanje zemljišne knjige, na ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo gdje ona ne postoji, na ubrzano rješavanje za ostalih neriješenih zaostalih neriješenih predmeta u cijelosti biti ispunjeni, u tom djelu se slažem sa kolegom Miljenićem da je ovaj zakon dobar i da će on doista doprinijeti bržoj realizaciji samog katastra izrade, katastra nekretnina i zemljišne knjige. Posebno je to bitno da taj program izrade katastra nekretnina koji će omogućiti realizaciju i izradu zemljišne knjige se provodi i da će biti prioritetno okrenut onome djelu Hrvatske a mislim da je to cjelokupno područje primorske i jadranske Hrvatske gdje još uvijek je zemljišna knjiga oslonjena na izmjeru iz 1. polovine 19. st. koja izmjera ima čudno mjerilo, 1:2880, nakon čega, dakle punih 200 g. nije rađena cjelokupna obnova katastra nekretnina, da ćemo tamo nastojati ići tim jednim ubrzanim programom jer je upravo tamo najlošije katastar i zemljišna knjiga održavana i najveći su problemi upravo na tom prostoru gdje na jednoj čestici koja ima stotinjak kvadrata zna biti upisano preko 300, 400 ljudi, da bismo mogli to riješiti, kažem da Vlada uz ovaj zakon onda da podršku i tom programu koji će omogućiti bržu realizaciju svega onoga što sam rekao, u tom smislu ja ovaj zakon i pozdravljam, hvala.
Hvala, tri replike, g. Miljenić prvi.
Hvala lijepa, dakle u mnogočemu što ste rekli se slažem, možda ste krivo shvatili ono što sam htio reći, dakle ja nisam podcjenjivao katastar, međutim da se razumijemo, ja dolazim iz pravničkog miljea, vi dolazite iz ovog geodetskog i normalno je da gledate drugačije na ulogu, ka što ja gledam drugačije na ulogu. Međutim, i sada i uvijek, u vođenju bilokakvog posla, i u državnoj upravi, ako vi imate svoje paralelne institucije koje se tuku koja će biti glavna i vi ne znate koja je vodeća, vi ćete uvijek imat problem. Neke zemlje to mogu riješiti tako da je katastar vodeći, ja sam zato da bude zemljišna knjiga ali nigdje, nikad projekt do kraja neće uspjeti ako ne odredite koji glavni i jedan nositelj a mi to sada u ovoj zemlji nismo uspjeli nego stalno imamo paralelizam i to na kraju plaćaju građani, evo to sam htio, može biti i ovo što vi kaže, može biti katastar, možemo razgovarati o tome ali netko mora biti vodeći, [[Upadica Radin: Hvala g. Miljenić.]] netko mora biti glavni u [[Upadica Radin: Hvala lijepo.]] procesu gdje ja kao građanin rješavam sve svoje [[Upadica Radin: Hvala.]] a mene se ne tiče, pardon, kako se oni dalje međusobno, evo.
Hvala. G. Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Miljenić, to su svije komplementarne institucije i dvije komplementarne evidencije. Ovaj naš sustav u Hrvatskoj koji funkcionira, uspostavila je Austrougarska monarhija, Habsburška monarhija. Ovaj sustav koji mi vodimo, vodi jedna Austrija, jedna Češka, jedna Njemačka, dakle jedna Mađarska, države koje su bile u najvećem djelu sastavnice te monarhije i tamo to funkcionira bez problema, prema tome, tamo funkcionira bez problema, s jedne strane Državna geodetska uprava, s druge strane pravosuđe koje vode 2 evidencije, one moraju biti međusobno usklađene jer svaka vodi svoje podatke koji su važni, katastar vam vodi lokaciju, površinu, ... [[Govornik se ne razumije.]] posjednika, kad se formira katastar nekretnina, bit će, bit će sud onaj koji će određivati titulara vlasništva na toj čestici, prema tome to su dvije evidencije koje se moraju paralelno održavati i moraju biti jedna, jedna i druga svaka moraju imat svoju nadležnost [[Upadica: Hvala gospodine Bačić.]] ali u dijelu koji se odnosi na zemljišnu knjigu moraju biti komplementarne.
Hvala. Gospođa Jeklkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega ja se slažem s vama da je katastar i evidencija njegova vrlo značajna i rekla bih da bez katastra nema dobrih zemljišnih knjiga i točnih podataka, mislim da se oni moraju međusobno nadopunjavati. Sigurno da bez katastarskih izmjera novih neće biti moguće niti osnivanje i obnova zemljišnih knjiga, a ono što također smatram značajnim to je da je za dopunu zemljišnih knjiga propisano po ovom prijedlogu pojednostavljenje postupka tako što više nije potrebno da ministar donosi odluku, a isto tako se i ne provodi rasprava za sastav uloška što doprinosi povećanju efikasnosti postupka, a to je osobito bitno zbog upisa javnog vodnog dobra i mora. Hvala.
Odgovor, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se s vama kolegice Jelkovac, to su kao što sam rekao i gospodinu Miljeniću to su dvije komplementarne evidencije. Jasno da, da je, da odnos vlasništva upravljanja mora biti temeljen, utemeljen i organiziran u samoj zemljišnoj knjizi odnosno u općinskim sudovima koji vode te zemljišne knjige. I u tom dijelu se apsolutno slažem da je katastar nekretnina napustio poziciju, s jedne strane posjednika, a s druge strane vlasnika. Bitno je da se uspostavi taj odnos kroz katastar nekretnina gdje će se znat što radi zemljišna knjiga i s druge strane što radi katastar. Katastar tu treba provoditi, održavati, usklađivati sa stanjem na terenu, dostaviti tehničke podatke u ovom dijelu koji se odnosi na vlasništvo, ali sve ono drugo, sve druge atribute nekretnine, čestice, katastarske čestice treba sadržavati katastar nekretnina. Hvala.
I na kraju gospodin Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici evo kolega Bačić, evo posebno pozdravljam i gospodina ministra, evo pohvalit ću svakako ovaj zakon. Smatram da predstavlja jedan stvarno značajan iskorak u rješavanju ovoga problema koji nas tišti, ali ja ću se osvrnuti na ovo što ste rekli oko katastarske izmjere. Da, slažem se da je nešto, da je to nešto čemu treba dati svakako prioritet i drago mi je da ovaj zakon vodi prema tome, ali ono što ja znam iz prakse, a reći ću evo primjer koji imam u gradu Pregradi, da već negdje skoro dvije godine imamo potpisani sporazum, dakle onu cijelu financijsku konstrukciju riješenu, grad, županija, udio od strane DGU-a, međutim još ništa nije napravljeno. Očito je problem naravno u ljudskim potencijalima, smatram da trebamo raditi na tome da se jača Državna geodetska uprava u tome smislu i ne bi se baš složio s vama da Primorska Hrvatska mora imati prioritet jer i na kontinentu je izuzetno puno isto stvari koje su neusklađene, često su čak neke lokalne jedinice u Primorskoj Hrvatskoj to riješili zbog toga jer imaju jači fiskalni kapacitet, a na kontinentu to nemaju.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se s vama kolega Vešligaj, ne znam koji je razlog zašto vi ne čekate početak izmjere katastarskih općina na području vašega grada, ali ću vam reći da je gotovo jednako loše, ako se ne radi izmjera ili ako se radi, a postupak ustroja zemljišne knjige se odugovlači na 7, 8 do 10 godina. Zato sam i rekao da je važno da smo mijenjali Zakon o geodetskoj izmjeri koji će ubrzati, ubrzati samu geodetsku izmjeru, javno izlaganje, formiranje katastra nekretnina i zemljišne knjige. Jer prema sadašnjem iskustvu da ste i počeli prema starome zakonu odmah raditi novu izmjeru trebalo bi jako puno vremena dok ne ustrojite katastar i zemljišnu knjigu. Izmjenom zakona smo sada čini mi se našli rješenje koje će vam kad vam krene neka izmjera [[Upadica: Hvala.]] ona biti puno brže realizirana.
Hvala vam lijepa. Sada nastavljamo s pojedinačnim raspravama, na redu je gospodin Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani ministre, kolegice i kolege, dobro je rekao gospodin Orsat Miljenić on dolazi iz pravničkog miljea, gospodin Bačić dolazi iz geodetskoga još nam fali Anka Mrak Taritaš iz graditeljskoga i onda da možemo i još jedan zakon kroz to provući, a to bi bio Zakon o porijeklu imovine, nama bi ovde svima bilo jasno. Kad sam čuo gospodina iz pravničkog miljea kojemu bi nulta točka bila negdje prije 50, 70 godina i da bi on od tada uredio zemljišne knjige, gdje tu, to je bilo najvidljivije i tu bi se najbolje moglo ovoga ustanoviti stanje, zanemarujući prijašnjih 100 godina kada su neki iz bilo kojih razloga morali otić iz Hrvatske preko silnih okeana, ali to je jedan mali uvod za ono što ću govoriti. Ovako, Vesna Škare Ožbolt govorila je 2007. godine na Goranskome radiju, izjava njezina. Mogla bih napisati mali roman koje su se sve stvari događale i na što sam ja nailazila u reformi zemljišnih knjiga, ima tu problema u Gorskom kotaru i cijeloj Hrvatskoj sa oduzetom zemljom, tu bi jedan cijeli tim USKOK-a trebao raditi svaki dan mjesecima da se utvrdi kako je zemlja ukradena, nestala. Tu bi pravnički milje mogo jako puno napravit, da li je napravio, da li radi, da li će napraviti mi to ne znamo, Vesne Škare Ožbolt nema više u tom miljeu, ali je naša predsjednica isto tako rekla da su jako veliki problemi sa katastrom, zemljišnim knjigama i sa svim ostalim što koči razvoj Hrvatske i ulaganja u Hrvatsku. Neću se ni na to puno osvrtat, puno ima i tu toga za reći. Međutim, dolaskom u Hrvatski sabor, nakon godinu dana angažmana ovdje počeo me je presretati na ulazu u sabor jedan omalen čovjek kao što sam i sam, Renato Majnarić koji je stupio sa mnom u kontakt, molio me da mu pomognem, u njegovom velikom problemu a on ujedno zastupa i neku udrugu, vratite opljačkano pored onih pridjeva onima koji su ga opljačkali. Radi se o jednome čovjeku kojemu je oteta velika imovina, njemu i njegovoj obitelji na jedan pokvaren način od određenih dužnosnika protiv kojih se on godinama bori i nikako da taj njegov slučaj Golgota ne završi pozitivno jer je čovjek završio i na psihijatriji i obolio je. Obitelj je u teškoj financijskoj situaciji. Znači leži na milijunima a nisu njegovi, netko ih koristi. Da njegova Golgota već traje godinama još od njegove babe, od njegovoga dide, od onih 100 godina prije, ne od ovih 50, 70 godina nulte točke koje pravni stručnjak Orsat Miljenić spominje kad znamo kako je pravo njihovo išlo dotle da mijenjaju i Ustav kako bi pogodovali jednom čovjeku ako je njima u interesu a ne pogodovati građanima. Kaže ovako. Rješenje, poslovni broj Z13872/2012 godinu ... [[Govornik se ne razumije.]] odbija se prijedlog predlagatelja za uknjižbu prijenosa prava vlasništva na česticu broj 940/12 upisanu ZK uložak broj 711 kao Posedarje koji je uništen u tijeku Drugog svjetskoga rata i do danas nije obnovljen u svoju korist. Obrazloženje, Majnarić Igor i Majnarić Renato po punomoćnici odvjetnici zatražili su uknjižbu prijenosa prava vlasništva na česticu broj 940/12 upisanu u ZK uložak broj 711 Posedarje koji je uništen u tijeku Drugog svjetskog rata i do danas nije obnovljen, Samajnarić Slavke i Ivana Vladimira u svoju korist. Međutim, uvidom u popis čestica Posedarje utvrđeno je da se predmetna čestica nalazi u navedenom ZK ulošku koji je uništen u tijeku Drugog svjetskog rata i do danas nije obnovljen. Kad imate rješenje poslovnog broja tog i tog u kojem se decidirano navodi da je zemljišna knjiga uništena za vrijeme Drugog svjetskog rata i da nije obnovljena, što u takvom slučaju možete digitalizirati i kako možete dokazati vlasništvo, pitanje br. 1? Pitanje br. 2, kako je moguće da u Hrvatskoj državi nakon Drugoga svjetskoga rata odjednom se popisni listovi na ćirilici pojavljuju za zemljišne knjige gdje se upisuju čestice a dokumenti su uništeni u Drugom svjetskom ratu. Sad se pojavljuju i neki drugi dokumenti na ćirilici iz Beograda bianco ulošci na koje se upisuje te iste čestice i čak u izmijenjenom obliku, nadodaju se nule i jedince pa se ono što je vrijedno zemljište ako je bilo pod 1 prebacuje na nulu i onda postaje bezvrijedno a ovo br. 1 je netko iskoristio, prodao i sebi zamračio. Vežem se na ministricu Vesnu Škare Ožbolt koja zna o čemu je govorila. Ne kažem da se ne radi ništa po tim slučajevima a radi se jer je ove godine, dakle već se radi po tom slučaju da bi se ovo privelo licu pravde slučaj Renata Majnarića, nešto se je pokušalo. Ja ću se opet vratiti na onu nultu točku otprije 50, 70 godina o kojoj pravni stručnjak govori. Zbog čega je nekome bitno da i upravo ide od te nulte točke da ona bude između 50-te i 70-te, prije 50, 70 godina, zbog čega? Pa upravo zbog ovog što ću sada pročitati, kao da sam znao šta će govoriti pa sam se pripremio. Kaže, narodni odbor Kotar-Zadar, komisija za uzurpacije, zamislite, komisija za uzurpacije. Šta to znači uzurpacija, uzurpirati? 21. siječnja '57. rješenje Opačić Lazaru priznaje se vlasništvo dijela čestica 825/18 Murvice, površine 12 tisuća 227 kvadrata. Kaže ovako, dužan je u roku od 30 dana po pravomoćnosti rješenja uplatiti 10 tisuća dinara koje on nije nikada uplatio, nikada i kaže nadalje, objašnjenje kako se priznanje ove zahvaćene površine u vlasništvu držaocu ne postoje zapreke jer za oduzimanje jer nije u sredini državnog zemljišta niti na smetnju komunikacijama, nije preveliko i nije zauzeto na način neuobičajenom kraju kako se vjerojatno to inače zauzima u kojem leži. To je trebalo ovu površinu zemljišta priznati u vlasništvo držaocu. '57. godine Opačić-Lazar a potpisuje mu Vragolov Đuro, on dobiva 12 tisuća kvadrata na ulazu u Zadar, da li je s lijeve ili desne strane, ja ne znam i sad taj isti potražuje 5 milijuna kuna jer to je beznačajna zemlja koja jednostavno nikome ne smeta, nije na prometnici, nije na ničemu. Na koji način se je dolazilo do ovolike kvadrature na točno određenim mjestima, kaže komisija za uzurpacije. I sada bi netko to jednostavno sa nultom točkom digitalizirao i preveo. Tu treba jako puno uložiti truda i napora da bi to bilo provedeno kako treba. To bi trebalo i ponovo izmjeriti. Dovesti u pitanje legalnost ovakvih dokumenata kojima je zemljište nekom oduzimano i nekome davano na raspolaganje i na uživanje sada već njegovim nasljednicima, 57 do 70 godina nulte točke s koje bi mi krenuli a oni koji su svojim rukama i trudima i žuljevima ograđivali te parcele pravili suhozide, kopali taj kamen, slagali na hrpice njihove neka traže svoje nasljedstvo u Americi kud su otišli. Ja gledam pred sobom imam upoznavanje sa projektom uređena zemlja, podržavam, svakako ću podržati ovaj zakon ali bih volio kada bi ovdje prije svih, Prije svih poteza koji će bit povučeni kada bih ugledao da se rješava slučaj Borićevca, Zrina, Udbine i svih drugih mjesta koja je potrebno riješiti, da se vrati zemlja oteta uzurpacijom, konfiskacijom i ostalim anomalijama u našem društvu i imam dovoljno vremena da kažem, žao mi je što je, nema gđe. Mrak Taritaš da nam objasni epsku pljačku legalizacije legalno izgrađenih objekata u fizičkom prostoru za 840 000 vlasnika nekretnina što je Ministarstvo graditeljstva počinilo nad hrvatskim građanima, 840 000 građana je oštećeno.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku g. Lenarta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Culej, činjenica je da su zemljišne knjige u RH nesređene. One su nesređene već jako dugi niz godina, postojalo je kroz cijelu povijest ovakvih slučajeva o kojima ste vi pričali i zar vi mislite da i danas nema toga da se otuđuje nečije zemljište na razno razne načine, kao neki suci i tako neki ljudi koji si to mogu priuštiti, i dan danas rade takve makinacije. Toga se često puta može pročitati u medijima, ljudi sami to svjedoče, a nažalost, očito naš pravni sustav dopušta takve ponore u zemljišnim knjigama u kojima je moguće od nekog tko nema nasljednika, oduzeti njegovo zemljište, čak i neki koji imaju, pa se … [[Govornik se ne razumije]] Nažalost, mnogi ljudi su otišli, ne provode se ostavine, ne sređuju se knjige i danas je to vrlo veliki problem za poljoprivrednu proizvodnju.
Hvala. g. Culej, odgovor.
Mi jako dobro znamo koliko u hrvatskoj državi nedostaje uknjiženoga vlasništva naše RH, to su stotine tisuća hektara nad kojima ni hrvatska država nema nadzor. Kao pravi vlasnik zemljište, kao onaj koji uživa, onaj koji je nešto uložio u ono što je njegovo, on točno zna gdje mu stoji kamen na njivi i on zna da je to njegovo. A mi ako smo imali u Ministarstvu poljoprivrede slučaj da je jedna činovnica mogla tisuće hektara pripisati svome mužu i ubirati poticaje na to zemljište na osnovu gorskih pašnjaka gdje nijedno tele se nikad rodilo nije, onda nam je jasno u kakvom nam je stanju katastar zemljišne knjige i sve ostalo, a pljačke je bilo, sad se radi i bit će sigurno, samo treba provjeriti na što je gđa. Vesna Škare Ožbolt mislila.
Hvala. Idemo dalje, g. Gordan Maras, nema ga, gubi pravo, g. Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, evo moram reć na početku da podržavam ovakav prijedlog zakona, drago mi je da se radi na ovome, međutim, ovdje bi se nadovezao na kolegu Culeja koji je ipak ukazao na probleme koji još uvijek postoje, a nisu predviđeni ovim zakonom. Dakle, govorimo o nultoj točki od koje ćemo stvari rješavati. Ja ću ovdje ukazat na par problema, jedan problem je vezan uz Dubrovačko-neretvansku županiju, radi se o općinskom sudu u, stonskom sudu, naime, vjerujem da je poznato, 1943.g. je izgorila zgrada suda i zemljišne knjige, tako da do danas ne postoje zemljišne knjige za 7 odnosno 8 katastarskih općina, Ošlje, Smokovljani, Visočani, Podimoć, Đonta, Doli, Trnovica i Lisac s tim da evo zadnje vrijeme, zapravo 1958.g. krenulo se nešto u izradu tih knjiga, nije se uspjelo i tek, ako se ne varam, lani je, znači pokušava se uskladiti posjedovno stanje sa zemljišnim i to samo za općinu Trnovica, ostale općine još čekaju. Dakle, imamo ovih 7 općina koje su na čekanju gdje još uvijek ljudi ne znaju što je njihovo. Dakle, ovo je jedan problem koji nije riješen, evo ja vas upozoravam da se malo pozabavite ovim problemom, ne znam da li vam je on u fokusu ili nije, al evo ljudi iz tog kraja, koji su tu živjeli, potekli, oni još uvijek nemaju uopće zemljišne knjige, postoje i posjedovno stanje koje nije usklađeno sa stvarnim stanjem. Evo vidim da se krenulo sa Trnovicom, krenite i dalje i nek se to što prije riješi. Inače, generalno kod nas je problem te neusklađenosti posjedovnog stanja i zemljišnih knjiga, vjerujem da ste toga svjesni. Meni daje nadu naša prijateljska zemlja Austrija koja je u samo 7.g. uspjela uskladiti posjedovno stanje i stvarno stanje, znači može se i oni su imali problema kao mi, možda nešto manjih, ali može se. Ovdje bi ipak spomenuo još jedan problem koji, o kojemu nitko nije ovdje rekao ništa, a to je problem naselja Zrin, jeste čuli za Zrin? Jeste pretpostavljam. Volio bi da ste i vi sa govornica, a imat ćete priliku za završnu riječ ako želite nešto reći. Za one koji prate HS radi se o jednom hrvatskom naselju u Sisačko-moslavačkoj županiji blizu granice sa BiH gdje je u Drugom svjetskom ratu kompletno hrvatsko stanovništvo istjerano od strane partizana, sve je istjerano, pobijeno, raseljeno u niz naselja po Slavoniji, nešto u Zagrebu i kasnije je u to naselje naseljeno srpsko stanovništvo, danas Hrvati i njihovi potomci otkupljuju svoje vlasništvo da bi došli na djedovinu. Dakle, radi se o jednom najgorem, ja ću reći, kriminalu koji se dogodio u povijesti hrvatske države ovdje u komunizmu, a reću nažalost ovih 30.g. hrvatske države niti jedan ministar se nije adekvatno pozabavio. Ja vas ovim putem pozivam da se raspitate i stavite u fokus problem općine Zrin koji je jako velik. Ja sam osobno upoznao ljude koji su porijeklom iz Zrina i kojima je jako stalo da budu vlasnici svoje djedovine, da znaju koje su čestice njihove, koja je šuma njihova, što im je djedovina. Dakle, imamo situaciju da su se od '45. godine na hrvatske posjede, znači stanovnici susjednih srpskih sela knjižili i to je kriminal par ekselans koji se treba riješiti, a o njemu nismo čuli niti jednu riječ. Ja ovdje moram reći još jednu stvar, kad govorimo o nultoj točki teško se vraćati u prošlost, ali osobno ja u mojoj obitelji, ja vjerujem i mnogi drugi imaju situacije, znam da nije predmet ovog zakona, ali evo neka vaše ministarstvo se pozabavi s tim, da su mnogi u poraću govorim o Drugom svjetskom ratu morali za bagatelu prodavati svoje nekretnine. Znači, nije bila nacionalizacija, nije bila uzurpacija koji je govorio kolega Culej i danas je ta nekretnina i to zemljište zakonski uknjiženo na nekoga, a prodano je za bagatelu. Znam da je teško sa vremenskim odmakom govoriti o tome, ali ima situacija kada bi se moglo i povesti računa da država obešteti i one koji su morali pod prisilom fizičkom pod prijetnjom smrću prodati svoje nekretnine za crkavicu jer je bilo takvo, znači govorimo o komunističkoj diktaturi govorimo o Jugoslaviji. Dakle, evo to su nekakve tri teme koje sam ja htio ukazati inače pozdravljam ovaj trud, uvijek može bolje, znači konkretno i znam za slučajeve gdje se krenulo u izmjeru, gdje se krenulo u izradu knjiga prije 15 godina npr. općina Ražanac, stoji sve, ništa se nije maklo, taj avion je proletio, aerofotogrametrijska metoda je napravljena, ništa se nije maklo. Znači, ne znam zašto se nije maklo, plaćeno je sve, odrađeno je eto pa da se pozabavite evo konkretno, općina Ražanac, zadarski kraj zašto se ništa nije maklo sa mrtve točke. Ja bih ovdje ipak završio na jedan malo drugačiji način, dopredsjednik mi neće zamjeriti malo nevezano uz temu, evo upravo nam je predsjednik komisije u domovini, znači predsjednik Europske komisije gospodin Juncker, znači sve ono što smo govorili mnogo puta ipak dolazi na vidjelo. Mislim da, da će se ipak pokazati točno da će premijer Plenković uskoro napustiti svoje mjesto ovdje gdje je i da će otići put Europe, ali pričekajmo još jedan, još koji dan, pa kolege iz HDZ-a evo imat evo imat ćete posao izabrati novog vođu stranke, pa na posao. Hvala lijepo.
Kolega Zekanović sumnjam da će predsjednik Juncker se baviti zemljišnim knjigama našim, ali dobro, vi ste svoje rekli. Ovaj, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Lenarta. Izvolite.
Poštovani kolega Zekanović, neki partizani i danas otimaju zemljište i upisuju se na njega, ali mislim da se mi moramo riješiti partizana i ustaša, da moramo gledati zemljišne knjige kao nešto za budućnost na čemu ćemo razvijati i gospodarstvo i ovu državu. Veliki problem u zemljišnim knjigama koje su nesređene za poljoprivredu je i nemogućnost brisanja granica između čestica kada okrupnite svoje imanje tj. postoji mogućnost, no ta mogućnost košta jako puno i govorimo o usitnjenosti obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i zemljišta koje imaju, a jednostavno država nije našla jeftini model da se te granice između čestica izbrišu i da pretvore u jednu veliku česticu. Zbog nesređenih knjiga mnoga poljoprivredna gospodarstva će imati velikih problema pogotovo ako su uzeli sredstva iz EU jer neće moći zadržati ekonomsku veličinu zbog toga što neće moć s nikim napraviti ugovor za zakup tog zemljišta [[Upadica: Hvala.]] a zbog toga će im izbrisati iz ARKOD-a zemljišta.
Odgovor, poštovanog zastupnika Zekanovića.
Kolega Lenart, dakle to što ste vi rekli to je baš na tragu vaše liberalne stranke HSS-a koja je na svom zalasku, ja ću vam samo, ja ću ponovit što vam je rekao poštovanom ministru, dakle postoji jedno naselje Zrin, postoji jedno naselje Zrin koje je kompletno iseljeno i gdje su pobijene stotine i stotine ljudi Hrvata ni krivi, ni dužni jer nisu bili pripadnici niti jedne vojske. I danas se u to naselje, naselju žive stanovnici okolnih naselja koji su se uknjižili na imovinu tih ljudi. I onda vi imate uopće kuražu opravdavat tako nešto, ja meni to stvarno nije jasno, da vi danas u 21. stoljeću možete pljačku, krađu i ubojstva na neki način opravdavati. Dakle, ja sam bio iznimno jasan ovdje je jedna populacija, je jedna skupina istjera drugu skupinu, a vi ste zauzeli svoju stranu vi sjedite uz gospodina [[Upadica: Hvala lijepa.]] Beljaka.
Imamo ovaj jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Beljak. U čemu je povređen, koja točka?
Hvala lijepo, smatram da je povrijeđen, da je kolega Zekanović povrijedio [[Upadica: Koja točka Poslovnika je povrijeđena?]] molim [[Upadica: Postoji Poslovnik, Poslovnik ima točke ja vas pitam koja je točka povrijeđena?]] reko sam, 238. reko sam kolega Reiner [[Upadica: Ne, niste rekli dok vam nije šapnuo kolega Lenart, ali dobro.]] jesam, jesam samo vi ne slušate, vi slušate, vi ste se jako, kolega Reiner vi ste se jako uznemirili time što je kolega Zekanović govorio o Junckeru i Plenkoviću, tako da niste slušali mene [[Upadica: Ne, nisam ja uopće.]] a sad je povrijedio Poslovnik, prvo diže ton bez veze, drugo nitko ga nije ništa pitao, ne razumijem uopće o čemu priča. Gospodin Lenart je rekao da se ne bi trebali baviti prošlošću nego budućnošću, a kolega Zekanović i slični nas uporno drže u prošlosti. Da, dogodilo se i u Zrinu i u Boričevcu i u masa drugih, u masu drugih pa i evo u Jarmini od kolege Stevice Culeja to je bilo njemačko mjesto, dakle tu isto nitko nije postavljao pitanja i to bi trebalo postavit piranje što je s tim ljudima [[Upadica: Dobro, nije povrijeđen Poslovnik, prema tome…]] povrijeđen je Poslovnik i vi ste, niste mi dali riječ da kažem.
Ja određujem o tome jel povrijeđen ili nije povrijeđen Poslovnik, vi ste ga povrijedili s time 24 sekunde ste duže govorili nego što ste smjeli, primjerice, nisam vas svejedno radi toga opomenuo i neću vas opomenuti, ali ste vi zapravo povrijedili Poslovnik. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Zekanović meni je drago da se svi slažemo s tim da se treba raditi upravo na zemljišnim knjigama, da se trebaju postupci ubrzavati. Naime, obnova zemljišnih knjiga počela je davno u nekim, pogotovo u našem kraju gdje se, gdje nedostaje sudskih savjetnika koji će provesti postupak do kraja i zaista evo apeliram na sve nas da ubuduće i kod plana i kod zahtjeva prema geodetskoj upravi, a isto tako i prema ministarstvu, da se fokusiramo na ono što treba raditi jer samo na taj način možemo ubrzati gospodarski razvoj. Tim više što je ta usitnjenost prevelika i onda se događa da se zemljišta ne mogu staviti u funkciju upravo radi toga. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovana kolegice. Naravno, kad je zakon dobar, treba ga podržati, tako i u ovom slučaju i svi uočavamo ovaj problem usitnjenosti i nesređenosti zemljišnih knjiga koji muči Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo, hrvatsko društvo i to je ono što treba riješiti. Ja ću ipak, evo, iskoristiti priliku da još jednom ponovim ove probleme koje sam ja uočio, za koje su mi javili ljudi s terena. Problem znači, Općinskog suda u Stonu, tih 8 općina, nešto se pokrenulo, ali mora bolje i problem Zrina, evo, ja vas molim, stavite ga u fokus, pokušajte riješiti. Ima ljudi koji su stvarni vlasnici tog zemljišta, tih nekretnina i jako bi im značilo da budu makar evo ga, puno godina nakon što se to dogodilo obeštećeni za jedan golemi zločin koji se dogodio u tom naselju.
Sad imamo završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista koju će imati poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bih za kraj, uvaženi ministre, kolegice i kolege, samo rekao da je zemljišne knjige su osnova, u biti glavna kočnica razvoja RH i ja sam u govoru i ime kluba i naveo sve te razloge, a ovdje bih samo još jednom ponovio. Ključno je što u tim knjigama se nije radilo godinama, da nije bilo za vrijeme Austrije, da nisu ljudi nešto napravili, ne bi danas imali, bili bi vjerojatno u tim područjima još uvijek u pećinama, ali vrlo malo se radilo kod tih knjiga, a kad je bio tuđin za vrijeme Austrije, vladavine, tada su knjige rađene. Tako da trebamo se svi sagledati taj problem kao problem razvoja na cijelom području RH koji koči investicije, ja sam spomenuo problem aglomeracije u Sinju, Cetinskoj krajini, da zbog nedostatka ljudstva jednostavno jedan od problema je što se ne može upisati u knjige sve te čestice i to je kočnica da se počne taj projekat raditi i da 250 milijuna kuna se povuče sredstava koja su odobrena i koja su bitna. Međutim, imamo mi tu, ministre, brojne probleme koji se vežu uz ovo. Nama vlasništvo koje nije riješeno u jedinicama lokalne samouprave, a to će biti moj sljedeći zakon, ne plaća se pravo služnosti teleoperateri jer kao nije riješeno vlasništvo puteva kud ide lokalnih cesta i međutim tu u poljoprivredi nije tako. U poljoprivredi ste dali mogućnost da čije nije vlasništvo da se koristi i da se plaća naknada. Mislim, jednostavno svi zakoni koji, ja opet ću ponoviti da ovaj zakon donosi puno toga dobroga, da ne bi bilo moglo bolje, vjerojatno bi, znači proces se ubrzava, ima mogućnost ubrzano preko javnog bilježnika, ostale i stara način uknjižbe, znači imamo digitalizaciju, ... [[Govornik se ne razumije.]] to je na papiru, a u stvarnosti nije tako. U stvarnosti je problem što nemamo ljudi za upis svih ovih vlast u zemljišne knjige. I to je ključni problem. Znači, ključni problem je ovoga i naravno, jedan od osnovnih problema je za to šta recimo, teleoperateri godinama imaju najveći dobit u RH, a ne plaćaju pravo služnosti jer jednostavno, kud ide njihova infrastruktura, nema vlasnika. Mi smo davali tada amandman ovdje, ja i kolega Grmoja gdje smo govorili da bude i to je čak prošlo i savjetovanje, da budu upravitelji nekretnina, ako je lokalna cesta, a nije uknjižena na grad, lokalna je cesta i upravlja s njom grad ili općina, da se plaća općini ili gradu. I to je čak prošlo i savjetovanje, međutim u večernjim satima prije toga zakona sastaje se premijer Plenković i Tomašković, član upravo i to je izbrisano iz e-Savjetovanje. Zamislite, teleoperateri koji imaju najveću dobit u RH, nakon sastanka čelnika HT-a, njemačkih vlasnika, vjerojatno, ne znam, zbog čega je to napravljeno ili zbog dobrih odnosa sa Angelom Merkel, ali nije u interesu naroda, nije u interesu lokalnih samouprava, nije u interesu razvoja i nije u interesu pravičnosti i pravde. Pogodovali ste teleoperaterima. Stoga smatram da, ministre, bilo koji, kakav pomak, a ovdje ima pomaka, mi ćemo podržati ovo, klub će podržati jer ide na bolje, međutim, opet ću vam ponoviti. Vi u vašem sustavi imate viška ljudi, ... [[Govornik se ne razumije.]] međutim na mjestima gdje treba biti ljudi kao što je katastar, rekao sam da samo 2 osobe u sinjskom, u ovome, na zemljišnim knjigama radilo se. Imamo 4, jedna je u Vrlici, jedna je bila na odmoru ili ne znam, bolovanju i naravno da će kočit projekt jer ne može se riješiti problem. Ja vas molim, još jednom u ime toga naroda i tih projekata i tih investicija zbog opstanka tih ljudi, ugasili ste Općinski sud u Sinju, u Cetinskoj krajini, koja je veća po broju stanovnika od Ličko-senjske županije, koja je veća od Međimurske županije teritorijalno + od Krke do Neretve u Dalmatinskoj zagori nema niti jedan općinski sud. I što vi mislite, ... [[Govornik se ne razumije.]] Dalmatinskoj zagori? Oni rješavaju u priobalju koncesije, pare, novac, briga njih za onih kršom, briga njih za investicijama, dolje u Splitu, znači oduzeli ste nam pravo da sami odlučujemo o svojoj sudbini u Dalmatinskoj zagori i to nije i vi i vaš prethodnik g. Miljenić koji je ugasio taj općinski sud, oduzeli ste nam pravo da ljudi sami odlučuju o sudbini.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar pravosuđa, Dražen Bošnjaković, izvolite.
Potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Prvo, želim svima zahvaliti na kvalitetnoj i dobroj raspravi vezano za prijedlog ovog zakona i ono što mislim da je nekako zajedničko izvući da postoji jedan konsenzus ovdje da je ovaj zakon jedan iskorak prema naprijed, prema boljem sustavu i drago mi je da koliko to vidim, da ćemo ga podržat. Jasno mi je da postoje problemi koje ovaj zakon možda ne može tako brzo razriješiti, koji su postojali i prije, jedan od temeljnih na koji su mnogi od vas ukazali jeste da za određena područja uopće niti nemamo zemljišnih knjiga i mi na tome radimo i dali sve ovdje i konkretne rokove, neki su rekli da su oni malo optimistični, mi ćemo naravno pokušat učinit sve da te rokove ispoštujemo, znači tamo gdje nemamo nikakvih podataka, rekli smo da to bude 5 g. a ovi drugi gdje imamo polog dokumenata da to bude 3 g., mi ćemo zaista raditi na tome. Ono što se tiče ljudi, moram reć da mi u Hrvatskoj imamo negdje ukupno na razini svih zemljišno-knjižnih odjela, sudova, negdje oko 800, ponekad je to više, ponekad je to manje, ovlašteno zemljišno-knjižnih referenata koji donose odluke, koji donose rješenja i ako se negdje pokaže zapravo veliki disbalans u broju riješenih, neriješenih predmeta, mi možemo zapravo na tim područjima i pojačati vama odmah odgovor da ukoliko ovdje zaista imamo manji broj, nećemo sigurno biti uzrok da se nekakva sredstva iz EU ne povuku i to ćemo vrlo brzo ako treba pojačati ili dio predmeta preseliti drugdje. Ono što sam i sam rekao u uvodnom izlaganju, postoji nadalje veliki problem stvarnog stanja na terenu i upisanih stvarnih prava u zemljišnim knjigama. To je zapravo i nama jasno da neki koji su davno umrli, još se vode kao upisani ili neki koji su davno prodali a ovi koji su kupili, nisu se upisali pa nam je to stanje potpuno netočno. Mi ovdje nudimo jedan jako dobar instrument znači pojedinačni ispravni postupak u okviru kojega je te stvari potrebno riješiti. Tu teško država može napraviti jedan rez i ona promijenit to stanje jer pravo vlasništva je Ustavom zajamčena kategorija, tu se traži aktivnost znači i samog vlasnika koji pretendira tu situaciju popravi. Ovaj pojedinačni ispravni postupak, on baš nudi taj mehanizam da to bude brže jer u ovom zakonu, ona jedna nit koja se provlači kroz cijeli zakon je brže, brže i brže. Cijeli niz ovih općina o kojima smo govorili da nemamo knjige, Boričevac je bio, ona je otvorena jer sad imamo, u Dubrovniku se u ovom trenutku radi na osnivanju 6 zemljišnih knjiga čak, tako da radi se, međutim to su postupci koji imaju svoje procese i koji imaju svoj tijek. Neke nepravde iz povijesti, ne možemo ovim zakonom o zemljišnim knjigama razrješavat, postoje neki drugi zakoni temeljem kojih se takve stvari i mogu napraviti tako da ja mislim da ovaj zakon nudi zaista veliki iskorak u odnosu na ono što imamo, bilo je riječi oko i katastra i zemljišnih knjiga. Katastar je zasebna institucija koja vodi brigu zapravo više o tehničkim karakteristikama pojedine čestice a zemljišne knjige, to su odjeli na sudu koji vodi brigu zapravo o vlasništvu, o stvarnim pravim, o služnostima, suvlasništvu, o pravu građenja, to se upisuje u zemljišne knjige, međutim, mi smo tijekom svih tih godina napravili jednu bazu zajedničkih podataka i za katastar i za zemljišne knjige, tako da sada i kad se dobiju u principu zemljišno-knjižni izvadak, on sadržava i one podatke koje vodi katastar. Puno toga je učinjeno ali puno toga još zapravo ima za napraviti i ono što mogu reć, evo iz ove rasprave, ovo što je posebno ukazano i za Zrin i za sve to, posebno ćemo analizirat a ovdje zaista ne smijemo dozvoliti da neki EU projekt nam padne, da ne povučemo novce i da bude razlog neriješeno stanje. Sve ono što je do nas, do zemljišnih knjiga, do rasporeda ljudi kojih imamo, mi ćemo sve učiniti. Hvala vam lijepo još jednom na ovoj raspravi, duboko vjerujem da ćemo ovaj zakon donijet.
Hvala lijepa. Imamo tri replike, prva je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, i mi iz HSS-a i ja osobno se naravno slažemo s vama da i ovaj zakon je alat za sređivanje zemljišnih knjiga i da su sređene zemljišne knjige preduvjet za kvalitetne projekte i za gospodarski rast i razvoj i razvoj poljoprivrede u konačnici što mi svi priželjkujemo. Da bi bilo sređeno stanje, građani moraju biti motivirani da to rade, nekim aktivnostima i aktima smo to omogućili, proveli su postupke legalizacije i sad kad zatraže dokument da su to odradili, izdaje se jedan akt a ako je pet suvlasnika, moraju pet puta platiti administrativnu pristojbu. Mislim da je to prevelik trošak za naše građane, da je to loše u pravilniku koji to određuje a to morate mijenjati jer cilj je valjda da građani imaju legalizirano stanje, da imamo čisto stanje a onda kad se izdaje jedno rješenje, jedan akt, zašto pet puta plaćati administrativnu pristojbu, mislim da moramo rasteretiti naše građane tog troška, hvala lijepa.
Hvala. Poštovani ministar Bošnjaković.
Pokušavamo doista i pojednostaviti i pojeftiniti postupak i to je sve jedna nit koja ide kroz ovaj zakon, sve što možemo jednostavnije napravit ćemo jednostavnije i nakon što ovaj zakon stupi na snagu, tada ćemo napraviti reviziju određenih pravilnika pa ćemo i ovo raspraviti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Poštovani ministre, evo drago mi je…
Kolega Zekanović [[Upadica Zekanović: Jeste meni rekli?]] Kolega Bulj, vi još niste kolega Bulj, zasad. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, ključni je problem šta nedostaje ljudstvo, to sam vam govorio, vi niste upozorili, sve promjene zakonu koje idu na pozitivno a ima ih i bilo bi nekorektno i nepošteno reći da nema pozitivnih promjena, koje će ubrzati ono što je najbitnije upise u zemljišne knjige ali ključni problem je nedostatak ljudi gdje ih treba biti a to je u odjelima gdje se ovaj knjižni, gdje se upisi vrše u zemljišne knjige. To je ogroman problem. Ponavljam, u Dalmatinskoj zagori to je ključni problem i to je jedna od kočnica razvoja jer nema tko upisati i mogućnost propadanja brojnih projekata. I zato još vas jednom upozoravam, u dobroj mjeri vratite općinske sudove u Dalmatinskoj zagori koja je zaboravljena, to je vapaj. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani ministre, evo čak i ne tražim odgovor, samo ću vam poručiti nemojte zaboraviti Zrin. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o zemljišnim Knjigama, drugo čitanje, P.Z. BR. 603. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama. Molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova 79 za, 8 suzdržanih i 1 protiv donesen Zakon o zemljišnim knjigama.
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakon o elektroničkim komunikacija,a prvo čitanje, P.Z. br. 400 Predlagatelj: Miro Bulj, zastupnik u Hrvatskom saboru; Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući, uvaženi tajniče. Zakon o elektroničkim komunikacijama uređuje područje naravno elektroničkih komunikacija. Ovim izmjenama koje predlažem i dopunjujem uređuje se pitanje naknade za korištenje općeg dobra i nekretnina u vlasništvu RH i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te nekretnina u vlasništvu drugih pravnih i fizičkih osoba. Ovim se propisuje da agencije u ostvarivanju načela i ciljeva ovog zakona nalažu zajedničko korištenje elektroničkih komunikacija, infrastrukture i druge povezane opreme, osobito u svrhu zaštite ljudskog zdravlja, očuvanja okoliša i zaštite prostora, izbjegavanja prekomjerne gradnje koja je gospodarski neučinkovita ili fizički neprikladna, zaštite i očuvanja kulturnih dobara te nacionalne sigurnosti. U izmjenama i dopunama ovoga zakona će u biti doći do dvije ključne izmjene, prva izmjena je ukoliko postoji stup tehnički, na atenskom stupu, tj. bazne stanice, postoji mogućnost da prihvat opreme drugog operatera, operater vlasnik mora drugom operateru omogućiti rekonstrukciju. Ovim bi se smanjio u biti prevelik broj baznih stanica jer kad pogledamo samo koliko ima baznih stanica koje se postavljaju nelegalno i svaki teleoperater u prostoru postavlja svoje bazne stanice. U drugim državama EU uređeno je da na isti stup se postavljaju bazne stanice uz nadogradnju i uz propisanu nadoplatu ovom teleoperateru koji je vlasnik tog atenskog stupa. Ovako vidimo prekomjernu izgradnju baznih stanica zbog toga što svatko radi svoj atenski stup i to uglavnom kako i svi znamo bez građevinske dozvole. Znači to je i očuvamo okoliš a naravno i prostor jer prostor je nešto najbitnije, samo HT i Vipnet imaju preko 220 baznih stanica ali to je daleko više a za ostale da im ne govorimo. Obaveza HAKOM-a da savjetuje jedinice HAKOM kao regulativno tijelo nadležnim tijelima, jedinicama lokalne samouprave prije donošenja odluke o zajedničkom korištenju infrastrukture prema postojećem zakona ako je operater korisnik zbog zaštite ljudskog zdravlja očuvanja i okoliša, prostora onemogućen pristup infrastrukturi HAKOM kao tijelo može donijeti odluku o pristupu. Za razliku od RH u drugim zemljama EU teleoperateri ne mogu postavljati bazne stanice bez suglasnosti lokalne samouprave. I ono što je najbitnije, ovim zakonom obaveza i visina odredila bi se ovim ... [[Govornik se ne razumije.]] obaveza i visina naknade za pravo puta koja bi se definirala i zakonom a ne pravilnikom koje donosi peteročlano Vijeće HAKOM-a koje je do jučer imalo u istoj zgradi kao tijelo bilo sa HT-om u istoj zgradi. Proizvoljnim smanjivanjem naknade iz pravilnika koji pojedini operateri vrše pritisak na HAKOM, vijeće, Vijeće HAKOM-a, vijeće da ih se smanji, te vijeće o svom nahođenju može prihod jedinice lokalne samouprave, područne samouprave umanjiti i presumjeriti u dobit teleoperatera koje je ionako prevelika. Što to znači? Da teleoperateri imaju najveću dobit u RH a da imamo preko 400, ja imam popis jedinica lokalne samouprave koje traže da im se plati pravo služnosti, govorimo o jedinicama lokalne samouprave što teleoperateri im spore, moraju sudskim procesima jedinice lokalne samouprave dolaziti do onoga što je obaveza pravo služnosti da plate. Znači mi smo svjedoci da je telekomunikacije u privatizaciji ugrožena nacionalna sigurnost, preuzeo strani teleoperater, naše telekomunikacije koje su ljudi platili iz svoga džepa kroz, to je postalo vlasništvo strano i sad nam ne plaćaju pravo služnosti. Uz, znači ja imam popis ovdje jedinica, 400 jedinica lokalne samouprave koje to tuže i to je minimalno što bi trebali napraviti. I ja sam točno u ovome zakonu ako ste ga vidjeli napisao, to ću vam kasnije i pokazati na koji način bi to u biti trebalo, tablično je prikazano kako bi plaćali pravo služnosti. Sadašnja godišnja naknada iz pravilnika HAKOM-a iznosi između 2 i 10 kuna po metru kvadratnom. Prema dostupnosti informacijama iste naknade u susjednoj Ljubljani iznose 3 eura po metru. I to je diskontna cijena jer je ugovorena koncesija na 30 godina, odnosno 90 eura po metru i plaća se svih 30 godina unaprijed. Evo ovo je jedan razlog zbog čega ne trebamo mi daleko, samo ćemo se pogledati ovdje u Ljubljanu otići i vidjeti ćete kako teleoperateri plaćaju taj iznos. I ja sam i tablicu napravio gdje, tablično je prikazano ako će platiti godišnje, više godišnje da imaju neke određene popuste. Naravno da taj prijedlog da se izmijeniti ako Vlada to prihvati a naravno da u svom mišljenju Vlada nije prihvatila a ja ću i to obrazložiti sad zbog čega. U RH duljina DTK kabelska kanalizacija koju koriste teleoperateri iznosi otprilike 25 tisuća km. Ako se primijenila cijena od 10kn godišnje naknada za kabelsku kanalizaciju bi iznosila znači minimalno 250 milijuna kuna a operateri imaju i veliki broj atenskih stupova, tj. baznih stanica, samostojećih uličnih ormarića, telefonskih govornica, samo preko 200 tisuća stupova za zračnu mrežu za koju prema pravilniku, prema ovom predloženom pravilniku za stupove trebali plaćati naknadu za zemljište u visini od 4 kune. Poštovani kolege, današnja, iz mišljenja je vidljivo da će današnje mišljenje Vlade a i rasprava pokazati će i licemjerje ove Vlade, pokazati će da ipak postoje dvostruki kriteriji, postupanja i da ova Vlada direktno povlašćuje teleoperatere. Za početak, evo vratiti ćemo se samo malo u povijest, prije skoro 2 godine u 7.mj 2017. u Saboru smo raspravljali o izmjeni zakona ovoga sad kojega dajem, elektroničkim komunikacijama kojega je predložila tada Vlada RH. Tada smo kolega Grmoja i ja ukazivali na pogodovanje teleoperaterima. Upozoravali smo da teleoperateri ne plaćaju nikakvu naknadu za pravo puta na općem i javnom dobru i na nekretninama na kojima je vlasnik formalno nepoznati. Kolega i ja Grmoja smo tada uputili i nekoliko amandman da se popune ove rupe u zakonu da teleoperateri pošteno plate naknadu za pravo pute koje se koriste, kojima se koriste i to je minimalna obaveza, kada znamo šta bi to značilo za jedinice lokalne samouprave, ja se tada sjećam, ja ću sada ponoviti, tada je u biti bila javna rasprava i e-savjetovanje gdje se došlo do zaključka da se i Odboru za promet, gdje je bilo o e-savjetovanju da će se ne samo plaćati vlasnicima teleoperateri ovu naknadu nego i upraviteljima nekretnina, bez obzira je li jedinica lokalne samouprave, domovi zdravlja i na to se je pristalo međutim u večernjim satima prije donošenja zakona sastao se premijer, to je javno objavljeno i šef Tomašković, tj. predsjednik uprave HT-a i to je izbrisano iz e-savjetovanja i to je u biti protiv mislim poslovničkih ... [[Govornik se ne razumije.]] da iz e-savjetovanja se to izbriše premda je bio dogovor da teleoperater to plati. Zbog čega? Zato što je najveća dobit teleoperatera na području EU i Europe u Hrvatskoj, ponavljam 43% a u Europi je 20%. Uz ono šta ne plaćaju pravo služnosti ne treba im ni građevinska dozvola za bazne stanice i koriste naš prostor, nagrđuju ga kako im god padne na pamet. Još kad vidim ove stupove koje postavljaju, vodoravne stupove gdje im god padne na pamet. Ja sam spomenuo jedan primjer, svi ste bili na Sinjskoj alci, pozivam sve da još jednom dođu jer je Sinjska alka vrlo bitna, naš brend, ona ni marunima stoljetnim kada nisu imali postaviti kabele, oni lipo HT metnuo preko maruna. Bi li to u Njemačkoj napravili? Bili u Njemačkoj kroz park metnuli te kabele i povezali? Morali bi napraviti projekat, dobiti dozvole, uložiti ljudi koji će izvoditi radove trebali bi im platiti. Znači dozvolio se da teleoperateri se ponašaju kako im padne na pamet. Vlada je tada odbila naše amandman, ovdje je gospodin Tomislav Mihotić iz ministarstva, on je dao obrazloženja a ja sam izvadio fonogram da ga pročitam na raspravu i ja ću ga doslovno citirati. Obrazloženje ovog amandman u dijelu u kojem se u članku 28. stavka 4. Zakona o elektroničkim komunikacijama predlaže dodatna riječ „jedinice lokalne samouprave“ ne može se prihvatiti iz razloga što jedinica lokalne samouprave koja nije vlasnik nekretnine ne može biti ovlaštena, ovlaštenikom naknade za pravo puta na toj nekretnini s obzirom na opće propise o vlasništvu i drugim stvarima i stvarnim pravima te važeće upravno sudski praksu u skladu sa ... [[Govornik se ne razumije.]] operatera ne plaćaju naknade. Za pravo puta postoji isključivo prema vlasniku nekretnina na koji je izradila elektroničku komunikaciju, komunikacijsku infrastrukturu. Ovo obrazloženje bi bilo uvjerljivo da ovaj isti Sabor u veljači 2018. godine nije donio novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu. U tom zakonu propisane pored ostalog odredbe u Zakonu ... [[Govornik se ne razumije.]] zemljišta posebno su interesantni članci 14. i 15. koji govore da država može davati u zakup i zemljište u privatnom vlasništvu koje je zapušteno a koji je vlasnik nepoznat i nepoznatog boravišta. Zakupnina se upućuje na račun jedinica lokalne samouprave te nakon određenog broja godina zakupnina pripada lokalnoj samoupravi vlasnik zemljišta zakupnine ne može je više tražiti. Eto gospodo iz vladajuće većine, uvaženi tajniče mene zanima kako u jednom zakonu kažete da ne vlasnik ne može biti ovlaštenik naknade a u drugom kažete da ipak može? Jeste li vi uopće ista vlada, jesu to ista ministarstva? I recite mi koje je ovdje ministarstvo u pravu? Je li ovo ministarstvo koje je donijelo ovaj Zakon o poljoprivredi ili ovo koje je donijelo o elektroničkim komunikacijama? Znači dvostruka mjerila gdje se pogoduje teleoperaterima gdje se ovdje ne ističe privatno vlasništvo. I ovo je ključno pitanje zbog čega nismo svi isti prema zakonu i zbog čega se ovdje štite teleoperateri? Jer moraju vrijediti ista pravila i za poljoprivredno zemljište i za pravo puta služnosti ne znam kome za naknadu. Ja tražim i nastojati ću da mi odgovorite na ovo pitanje, od sada pa do kraja dok traje ovaj mandat, dok se god budem bavio politikom ali mislim da se isključivo pogoduje teleoperaterima zbog njihovog prevelikog utjecaja u, znači prevelik utjecaj imaju i u medijima zato što su veliki oglašivači, to moramo biti hrabri i jasno i glasno reći da treba imati hrabrosti o tome govoriti, ali zbog jednakopravnosti, zbog Ustava, ja ću o tome govoriti bez obzira što ti oglašivači zasigurno će utjecati na percepciju medijsku, on će pokušavati to jer znam kad sam ovo prvi put spomenuo, jedan medij je objavio na naslovnici, zaustavite Bulja, vraća nas u kameno doba. Ne, ja samo tražim da se teleoperateri u RH ponašaju kao u svojim državama i cijeloj EU i da nemaju ogromnu dobit. Ključni problem ovoga je znači da ova Vlada ima dvostruke standarde i da pogoduje teleoperaterima, kako god i gdje god može. Ovo je zaključak i zato sam dao ovaj zakon i ponavljam, Vlada RH pogoduje teleoperaterima kako god i gdje god može, dvostrukim mjerilima, a to ću vam sada kazati iz više razloga. Hrvatska je po dnu, na dnu po brzini interneta. Prva je po korupciji, pri vrhu, a najveću dobit imaju teleoperateri, ponovit ću. Najveću dobit u RH imaju u EU teleoperateri imaju u RH. Prvi smo po korupciji, a imamo najlošiji Internet. Što to govori? Da se pogoduje teleoperaterima, da se ne štite nacionalni interesi i to od onoga trenutka kad se privatizirala naša DTK mreža, na način da se dala u strane ruke, sve ono što su naši roditelji ulagali, naši stariji što su ulagali, sve to je draga gospodo, bačeno pod noge i na ovaj način Vlada pogoduje isključivo stranim teleoperaterima. Isključivo. I ja ne vidim niti jedan razlog, zašto ne bi plaćali pravo služnosti, ako plaćaju u Sloveniji, zašto ne bi plaćalo u Zagrebu, nešto plaćaju, to je Zagreb čak i regulirao, ali u većini krajeva RH teleoperateri ne plaćaju pravo služnosti i ovim zakonom bi taj problem riješili i ja sam čak dao to i tablično, koliko dođe metar dužni poljoprivredno zemljište, građevinsko zemljište, cestovna infrastruktura, podmorje, znači sve, koliko dođu stupovi, koliko dođu antenski stupovi, nosivi stupovi, međutim teleoperateri rade što god žele, ponavljam, uvaženi tajniče, od vas očekujem odgovor. Je li ovo ista Vlada? U jednom zakonu nevlasnik može se naplatiti naknada u pitanju poljoprivrednog zemljišta, tj. zakupninu, a u drugom, što se tiče teleoperatera, nisu obavezni plaćati naknadu ili zakupninu. A ista je Vlada. Znači vi samo štitite teleoperatere koji imaju najveću dobit u RH. 42% dobiti marže koju izvlače iz RH i ne ulažu u RH. Zamislite, na područjima odakle ja dolazim, 2/3 Hrvatske i drugi razvijeni krajevi, koliko je to novca lokalnim samoupravama. Pa rekao sam, 250 tisuća kilometara imamo kabela. Ima 400 jedinica lokalne samouprave, nisu oni to čak niti uknjižili njima, 400 jedinica lokalne samouprave se traži pravo služnosti da im se plati, moraju se gonjati po sudovima. HAKOM pogoduje jer je pod pritiskom. Ponavlja HAKOM i HT su godinama bili u istoj zgradi, u istoj kancelariji, doslovno. To sve govori koliko se pogoduje teleoperaterima. Način na koji se u zakonu 2018. g. nisu prihvaćeni, tj. gdje je povučeno iz javne rasprave tj. skinuto nezakonito iz e-Savjetovanja pravo služnosti i ne samo vlasnik nego i upravitelj nekretnina da imaju pravo na naknadu teleoperatera, to je preko noći nestalo nakon sastanka Andreja Plenkovića u Vladi RH sa direktorom HT-a, tj. predsjednikom uprave HT-a, g. Tomaškovićem. Mi nemamo pravo dozvoliti kao najveće tijelo, da se teleoperateri u RH ponašaju u najmanju ruku onako kako se ne bi zamislili ponašati u Njemačkoj, odakle dolazi. Ponavljam, ne bi smjeli, oni meće baznu stanicu bez građevinske dozvole, ovaj Sabor ne smije tu odluku donijeti. Ne plaćaju pravo služnosti vlasnicima i upraviteljima nekretnina, jedinicama lokalne samouprave, dok u isto vrijeme učenici nemaju u razredima opremu koju trebaju imati, nemaju sređene wc-e, nemaju mogućnost napredovanja, na način da imaju iste uvjete kao i druga djeca, međutim, taj novac ostaje njemačkoj tvrtki koju izvlače. Brojna djeca nemaju mogućnosti, u tim krajevima gdje ne plaća se pravo služnosti, imati pedijatra. Zašto? Jer taj teleoperater ne plaća pravo služnosti. Ja sam tablično napravio, žao mi je što je mali interes ljudi za ovu temu, ali ovo je ključna tema i tema od nacionalne sigurnosti i nacionalnog interesa. Telekomunikacije su, prije svega, nacionalna sigurnost i nacionalni interes. I na kraju, još ću jednom ponoviti kad su došli ovdje mladi. Hrvatska vam ima najsporiji Internet, a najveću dobit imaju teleoperateri. Najveću dobit u RH, a imamo najlošiji Internet, a prva je Hrvatska po korupciji, što znači da naše političke elite isključivo pogoduju stranim teleoperaterima ne skrbeći o interesu mladih ljudi da ostanu ovdje i da se taj novac ulaže ovdje. I to je problem, a tu agendu moramo mijenjati, uvaženi tajniče. Ne može biti jedno za poljoprivredno zemljište, a drugo za teleoperatere. Pa vi ste ista Vlada, ne možete donijeti različite zakone u istoj Vladi, ista Vlada. Pa zašto pogodujemo, pa sve zakone šta smo donijeli ovdje, radili smo protiv interesa uglavnom nismo za čovjeka, za mladog čovjeka, pa Zakon o poljoprivrednom zemljištu, da se poljoprivredno zemljište može prodati strancima 2020., 1.1., dok Hrvati ne mogu kupiti u Mađarskoj. A mi ispraznili Slavoniju. Pa to je ruganje, ma to je izdaja nacionalnih interesa. Ja ponavljam, ja neću, ovo je možda teška riječ ali ne mogu zamisliti da mi možemo tako pristati prodavati poljoprivredno zemljište, isprazniti našu domovinu, ne mogu zamisliti da nam teleoperateri imaju najveću dobit u RH kao da smo mi u EU-u kolonija. Zašto? Zbog dobrih odnosa sa Angelom Merkel. A meni je bitnije da ovaj mladi nama, trebalo bi biti bitnije da ovaj mladi čovjek ostane u Hrvatskoj, da se ulaže u Hrvatskoj, da se ulaže u Hrvatskoj nego odnosi premijera, Junckera, Angele Merkel ili ne znam, mene sa nekim. A mi smo najviši dom. Nas je narod birao za predstavnike njihove dok smo tu i ja znam da ova tema se nije otvarala, nije lako otvoriti temu o obavezama teleoperatera, oni su, oni su, imaju ogroman novac, imaju ogromnu dobit, imaju utjecaj u medijima kao oglašivači i naravno da nije lako. Ponavljam, ja prvi put kad sam govori o ovoj temi, nezakonito postavljanja baznih stanica bez građevinske dozvole i kad sam govorio da ne plaćaju pravo služnosti, tada je bila naslovnica vrištala jednoga medija, zaustavite Miru Bulja, svi teleoperateri, vraća nas u kameno doba. Ne tražim ništa drugo nego se teleoperateri u RH ponašaju kao država odakle dolaze i ostatku EU-a i Europe. Čak u Srbiji se koji imaju pravo služnosti i treba im građevinska dozvola za postavljanje njihovih antenskih stupova. Znači ove dvije stvari su bitne, građevinsku dozvolu, ne treba im i ne plaćaju pravo služnosti. U svim drugim državama treba im građevinska dozvola za postavljanje antenskih stupova i plaćaju pravo služnosti. U Sloveniji, Ljubljani je to jednostavno reguliranom 3 eura metar dužni ili metar kvadratni, izvoli. I taj novac ostaje tu u Ljubljani, tu Slovencima a u Hrvatskoj taj novac odlazi u druge države, treće države i zbog toga nemamo sustav zdravstveni, domovi zdravlja se raspadaju, nemamo liječnika, naravno krivnja je što se nisu decentralizirana sredstva koristila kako treba međutim da ovaj novac ostaje u lokalnoj samoupravi, onda bi bilo i za dječje vrtiće i za škole i za ostalu infrastrukturu. I ponavljam još jednom, ova Vlada je donijela dva zakona koje se kose jedno sa drugim, zakon u jednom kažete da ne vlasnik može biti ovlaštenik naklade a to je u slučaju poljoprivrednog zemljišta a ovdje oko teleoperatera kažete da ne vlasnik ne može imati, znači biti, imati pravo na naknadu. Bez obzora što upravlja nekretninom, bez obzora šta je lokalna samouprava asfaltirala tu cestu, šta uređuje tu cestu, vi ne dozvoljavate da se naplati a dok u poljoprivredi da bi se pogodovalo tko zna kome, to radite. Znači, vrijeme je da Hrvatski sabor radi u interesu čovjeka a ne u interesu skupina koje muzu novac iz RH. Bilo teleoperateri, bilo bankarski lobij, bilo čiji lobij. To je naša obaveza, ustavna obaveza. Ne tražeći mi puno više nego šta je u Njemačkoj odakle dolazi teleoperater ili ne znam Austrije ili Švedske, samo da se ponaša isto, pa ja sam pitao to pitanje ovdje premijera Plenkovića i još nisam dobio odgovor, na aktualnom satu, zbog čega se teleoperateri ne ponašaju u RH kako se ponašaju u zemljama odakle oni dolaze? Nisam dobio taj odgovor a to je bio aktualni sat u 11. mj. prošle godine. on je rekao da će Oleg Butković, ministar prometa odgovoriti, nije odgovorio, šta će odgovoriti jer najprije se moraju oni sastat sa Tomaškovićem jer ne smijemo dozvoliti da bilokoja dinastija bude nad Vladom i nad Saborom, pa bila ona dinastija Mišetić ili kako god se zvala. Pa neće mene obitelj Mišetić vodit ovdje i on upravlja s menom. Pa smo mi izabrani od Sabora, dajmo raspustimo ovaj Sabor. Pa minimalno pristojnosti prema ovom narodu i prema ovim mladim ljudima imajmo. Ne oduzimajmo im budućnost. Teleoperateri gospodo, moraju plaćati pravo služnosti, to je njihova obaveza i da ta proračunska sredstva jedinica lokalne samouprave se usmjeravaju prema mladima, prema zdravstvu, prema školstvu, prema infrastrukturi, prema gospodarstvu, da se smanje prirezi, da se smanje lokalni porezi a ne mi dozvoljavamo da nam novac iz džepova muzu teleoperateri, naravno, misu oni krivi, to je njihov interes, nego naše političke elite. One im plaćaju kampanje, one ih namještaju, oni ih ovdje dovode, oni vam jumbo plakate plaćaju, reklame, sve oni to rade, da. Inače bi bilo drugačije. Gospodo, predstavniče Vlade, razočaran sam mišljenjem Vlade koje je suprotno drugom zakonu kojega sam rekao, koje radi protiv interesa poljoprivrednog zemljišta, di ne vlasnik može dobiti naknadu a ovdje koji ste ga baš vi g. Mihotić, iz mog ste dolje kraja, žao mi je šta moram reći, morali pravdati a svjesni ste da sam ja u pravu i da se pogoduje teleoperaterima, vi znate to, vi ste samo dobili tu zadaću da morate sad braniti to. Gospodin evo Vlade, evo mladi ljudi koji gledaju ovdje, ne znam jel' zainteresirana javnost gleda, g. Mihotić zna da sam ja u pravu ali takvo je naređenje ali to je protiv interesa RH, to je protiv interesa vaše budućnosti i drago mi je što ste vi ovdje ne značajan broj ali vas 15-ak da zapamtite da isključivo i isključivo ova Vlada i sve bivše Vlade su radile protiv interesa čovjeka jer dok su radile u interesu čovjeka, u interesu lokalne samouprave, a ne interesnih lobija, teleoperatera, banaka i koga ne sve, danas bi Hrvatska bila razvijena zemlja a ne bi bila kolonija gdje ne mora plaćati pravo služnosti teleoperateri, gdje imate najlošiji Internet u RH, gdje ima najveću dobit teleoperateri a prvi smo po korupciji. I to vam je formula toga šta ne ... [[Govornik se ne razumije.]] reći. Evo ja bih volio da Tomo Mihotić, ovo moje pitanje koje sam mu postavio da kaže da li je ovo ista Vlada. Kako može jednim zakonom ne vlasnik naplatiti naknadu, tj. zakupninu a u drugom ne može. Zato što pogodujete teleoperaterima. I vi ste gospodine Mihotiću tada baš obrazlagali taj amandman. Evo ja ću se opet obratiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ za repliku, pozdravimo najprije studentice i studente Pravnog fakulteta u Rijeci koji nas gledaju sa galerije mada smo ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Pljesak.]] , mada smo malobrojni ovdje, nažalost. Za repliku se javio poštovani zastupnik Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, upravo sam davao izjavu za medije tu ispred sabornice i pitali su me o sukobima unutar vladajuće koalicije, o sukobima unutar političkih stranaka a ja sam im rekao, pogledajte ovog čovjeka u Hrvatskom saboru dok se drugi sukobljavaju on se bori za interese hrvatskih građana. I ja mislim da je vrijeme da se svi fokusiramo na konkretne probleme, da ostavimo te sukobe i koji se događaju i koji su jedino u interesu javnosti. Nažalost ovaj vaš prijedlog koji ide u korist jedinica lokalne samouprave a samim time u korist hrvatskih građana, znači naših ljudi uopće ne može dobiti dužnu pažnju niti medija niti hrvatske javnosti. I ja vam se zahvaljujem na toj borbi koju pokazujete za malog čovjeka, za običnog čovjeka i nadam se da će netko imati sluha za to. Evo iz vladajuće koalicije tu su dva zastupnika, iz redova SDP-a 1, on nije zastupnik, odnosno kolega Varga više nije u SDP-u, tako da nema nikoga.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja, valjda želi odgovoriti je li, nije doduše javio se ali ja znam da on sigurno želi odgovoriti.
Uvaženi predsjedavajući drago je meni da vi znate naše želje ali ja bih zaista volio da ovaj zakon ima odjeka zato što ovaj zakon bi riješio u biti jedan nacionalni bitan problem imali bi ono što imaju u drugim državama EU da plaćaju pravo služnosti teleoperateri i da imaju znači jednakopravnost u RH kao i u svojim državama. Međutim ovdje političke elite, isključivo kolega Grmoja, rade u interesu onih čiji su sponzori. Nije lako udariti na teleoperatere, nije ... [[Govornik se ne razumije.]] na teleoperatere jer oni su oglašivači, oni su oglašivači i stranke su ovisne o njima. Naravno i u medijima oni imaju utjecaja. Međutim, ja ovo radim zbog pravičnosti, zbog budućnosti ove djece da taj novac ostaje RH i da se investira u RH. Inače najsmješnije šta je Hrvatska prva po korupciji a ima najlošiji Internet a najveću dobit imaju teleoperateri ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu. Prvo će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, pozdravljam prisutne na galeriji. Poštovane kolege, svi znamo kakav je stav vladajućih po bilo kojem prijedlogu koji dođe iz redova opozicije. Nažalost mediji ovdje često prenose iz Hrvatskog sabora samo sukobe, znači kada se dogodi nekakav incident to se prenese a svi oni prijedlozi koje mi ovdje svakoga tjedna uporno predstavljamo hrvatskoj javnosti ne mogu dobiti dužnu pažnju. Evo u prošli petak smo imali MOST-ov Prijedlog zakona o mikrosolarima koji bi Hrvatsku učinio energetski neovisnom. Znamo da svaka županija najmanje 400 tisuća kuna daje kao pomoć za ogrjev. S tim novcem bi se našim najsiromašnijim obiteljima mogli investirati mikrosolari, ugraditi na njihove kuće čime bismo te obitelji učinili energetski neovisnima i iskorijenili bi energetsko siromaštvo. Taj prijedlog je odbijen od vladajućih. Ja u medijima niti crticu o tom prijedlogu nisam vidio. Kolega Bulj uporno, znači želi samo to da se teleoperateri ponašaju u Hrvatskoj kao što se ponašaju u matičnim državama iz kojih dolaze. U Hrvatskoj kod postavljanja baznih stanica ne treba im građevinska dozvola. Dao je prijedlog zakona da se to promijeni, to je odbijeno. Možemo mi imati ovakve i onakve stavove o zračenju koliko je to štetno, gdje se trebaju postavljati bazne stanice ali ne može se događati da u jednoj ozbiljnoj državi za postaviti baznu stanicu vam ne treba građevinska dozvola. Dok u isto vrijeme Deutsche Telecom odnosno HT kada u Njemačkoj postavlja bazne stanice mora ishoditi građevinsku dozvolu. I sada ovdje imamo prijedlog znači koji ponovno ide u korist građana. Teleoperateri u Hrvatskoj ostvaruju veliku dobit. Od te dobiti, i to nije problem, mi želimo, ovo je znači tržište. Mi želimo da onaj koji je na tržištu da ostvaruje dobit. Ali isto tako želimo da od te dobiti krajnji korisnici imaju nekakvu korist. Kakav je naš Internet? Kakve su brzine našeg interneta? Među najlošijima u Europi a dobit koja se ostvaruje je jako, jako velika, ne znam je li najveća, to bi trebalo, to bi trebalo ispitati. Ali mislim da bi bilo dobro da se vratimo malo u povijest. Prije skoro 2 godine u 7.mj 2017. u Saboru smo raspravljali o Izmjenama zakona o elektroničkim komunikacijama koje je predložila Vlada. Kolega Bulj i ja tada smo ukazivali na pogodovanje teleoperaterima, upozoravali smo da teleoperateri ne plaćaju nikakvu naknadu za pravo puta na općem i javnom dobru ili na nekretninama na kojima je vlasnik formalno nepoznat. Uputili smo znači nekoliko amandmana da se popune ove rupe u zakonima i teleoperateri pošteno plate naknadu za pravo puta kojim se koriste. Vlada je naše amandmane odbila, gospodin Tomislav Mihotić iz ministarstva odbio je amandmane uz slijedeće obrazloženje. Ovako glasi iz fonograma rasprave, obrazloženje ovaj amandman u dijelu koji se u Članku 28. stavku 4. Zakona o elektroničkim komunikacijama predlažu dodatne riječi: „jedinici lokalne samouprave“ ne može se prihvatiti iz razloga što jedinica lokalne samouprave koja nije vlasnik nekretnine ne može biti ovlaštenikom naknade za pravo puta na toj nekretnini s obzirom na opće propise o vlasništvu i drugim stvarnim pravima te važeću upravno sudsku praksu u skladu s kojom obveza infrastrukturnog operatera na plaćanje naknade za pravo puta postoji isključivo prema vlasniku nekretnine na kojoj je izradila elektroničku komunikacijsku infrastrukturu, završen citat. Pozdravljam vas hvala vam na posjetu Hrvatskom saboru. Dakle, ovo obrazloženje možda bi bilo uvjerljivo da ovaj isti sabor u veljači 2018. nije donio novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu. U tom zakonu propisane pored ostalog odredbe, su propisane odredbe o zakupu poljoprivrednog zemljišta. Posebno su interesantni članovi 14. i 15., Članci 14. i 15. koji govore da država može davati u zakup i zemljište u privatnom vlasništvu koje je zapušteno, a ako je vlasnik nepoznat ili nepoznatog boravišta. Zakupnina se uplaćuje na račun jedinice lokalne samouprave te nakon određenog broja godina zakupnina pripada lokalnoj samoupravi i vlasnik zemljišta zakupninu više ne može tražiti. Dakle, gospodo iz vladajuće većine mene zanima kakva je to praksa da u jednom zakonu kažete da ne vlasnik ne može biti ovlaštenik naknade, a u drugom kažete da ipak može. Vi ste kontradiktorni, vi ste u sukobu sami sa sobom. Niste samo u sukobu sad ovom između vaših koalicijskih partnera nego ste u sukobu sa samim sobom i sa zdravom pameću. Ja vam postavljam pitanje da odgovorite ovdje tko je u pravu? Je li u pravu Ministarstvo poljoprivrede Tomislav Tolušić i Vlada Andreja Plenkovića koja je izglasala Zakon o poljoprivrednom zemljištu ili je u pravu znači Vlada Andreja Plenkovića i ministar Butković koji nama kaže da ovo ne može ovako kako je kolega Bulj predložio. Znači tražim da mi odgovorite kako u jednom zakonu ne vlasnik može naplatiti naknadu tj. zakupninu, a u drugom zakonu kojeg donosi ista Vlada odnosno koje bi trebala donijeti ista Vlada vi kažete da ne može. Znači, priznajete da imate dvostruke standarde i da pogodujete teleoperaterima gdje god vam se pruži prilika, gdje god vam se pruži prilika. Nema smisla da sada čitam ovdje Zakon o poljoprivrednom zemljištu, ali možda samo ovaj Članak znači 15. stavak 2. znači ako je vlasnik zemljišta nedostupan ili nepoznatog boravišta sredstva iz stavak 1. ovog članka uplaćuju se u korist vlasnika na poseban račun jedinice lokalne samouprave na čijem se području zemljište nalazi. I stavak 10. ako vlasnik zemljišta ne zatraži isplatu uplaćenih sredstava na ime zakupnine s posebnog računa jedinice lokalne samouprave na čijem se području zemljište nalazi u roku od 10 godina do od dana uvođenja u posjed izdvojena sredstva raspoređuje se sukladno Članku 49. stavku 1. ovog zakona. Zašto imate dvostruke standarde, zašto imate dvostruka mjerila, zašto u jednom zakonu kažete da može ovako, a u drugom zakonu kažete da ne može isto tako kako ste izglasovali u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu? Gospodine državni tajniče ja vas molim da odgovorite na ovo pitanje, odgovorite bez okolišanja i recite nam zašto ste nam dali obrazloženje da ovaj prijedlog kolege Bulja se ne može provesti, ako je vaša vlada donijela istu takvu odredbu u jednom drugom zakonu. I kome pogodujete, pogodujete li vi osobno teleoperaterima ili pogoduje ministar ili netko iz Vlade? Vrijeme je da se ovakva praksa prekine, da se ovdje u Hrvatskom saboru i u Hrvatskoj vladi donose zakoni koji idu u korist hrvatskih građana, uostalom puno je ovdje zastupnika koji su lokalni čelnici i mislim da bi njihov interes bio i interes njihovih građana uostalom da se donese ovakav prijedlog jer bi to osiguralo znatna sredstava u proračunima jedinica lokalne samouprave, a ta sredstva bi onda lokalni čelnici, gradska vijeća il općinska vijeća iskoristila za poboljšanje života ljudi koji žive na tom području. Interes građana nam mora biti na prvom mjestu, evo ja pozivam još jednom sve zastupnike nažalost nema nas tu puno obično je tako petkom kada nema glasovanja, kad je glasovanje onda ovdje nastupi plima ovaj popune se ove saborske stolice, izglasaju se, izglasaju se zakoni, da ja sam sad došao rekao sam vam da sam davao izjave tu ispred sabornice, ali ako pratite saborske sjednice i saborske rasprave gotovo sam pa inventar ovdje u sabornici. Tako da meni, da meni ne možete sigurno to predbaciti. Ovaj posao shvaćam odgovorno, odgovornoga i obnašam i bilo bi dobro da i drugi zastupnici se ponašaju kao zastupnici MOST-a, mislim da smo iznad prosjeka prisutni i na saborskim sjednicama, na saborskim raspravama i da u tim raspravama, što uostalom pokazuje i saborska statistika, iznad prosjeka sudjelujemo. Još jednom pozivam Vladu RH i saborske zastupnike vladajuće većine, ako je to uopće više jedan entitet, čini mi se da tu ima više entiteta koji su međusobno sukobljeni, da podrže ovaj zakonski prijedlog kolege Bulja, a njemu osobno se zahvaljujem na ustrajnosti koju pokazuje kako bi zaštitio interese hrvatskih građana i zdravlje i interese hrvatskih građana, ali i kako bi pokazao i kako bi mi svi ovdje pokazali da je Hrvatska ravnopravna članica EU. Da ne sjedimo pored stola nego da sjedimo za stolom, da se poštujemo, da poštujemo svoje ljude, da poštujemo svoje građane i da držimo do svoje države jer ako mi ne budemo držali do svoje države, ako mi ne budemo držali do Hrvatske, neće sigurno ni drugi do nas držati. Ne možemo dopustiti da u Hrvatskoj vrijede jedna pravila, a da u drugim državama EU vrijede pravila znači, koja idu u korist njihovih građana. Evo, pozivam vas još jednom da podržite ovaj prijedlog i zahvaljujem se na slušaju. Hvala.
Sada će ponovo, ali u ime predlagatelja, govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bih samo na kraju naglasio ono što je najbitnije, da je 400 jedinica lokalne samouprave tužilo teleoperatere i da se tu HAKOM vrlo loše snalazi jer HAKOM sada pravilnikom određuje iznos cijene i naravno, rekao sam da se tu razni pritisci raznih dinastija na te ljude jednostavno, oni su čak u istome prostoru bili, HT u istoj zgradi i T-Com, tako godinama tako da je to bilo u biti jedno isto tijelo. Interes je ovdje, ono što je kolega Grmoja kazao, da se teleoperateri imaju iste uvjete i da se ponašaju u RH istovjetno kao i u državama odakle dolaze. To je jedina intencija ovoga zakona, a i da građevinske dozvole moraju imati za bazne stanice, to imaju u drugim državama Europe, EU, samo ne u Hrvatskoj. Znači ponavljam, 400 jedinica lokalne samouprave traže pravo služnosti da ima plaćaju teleoperateri. To teleoperateri odbijaju i to ovim prijedlogom se rješava taj problem jer pozivajući se, kao što je kolega Grmoja rekao, da je kod Zakona o poljoprivredi, da su nevlasnici može naplatiti naknada, a u ovome zakonu ne može. Ja još jednom postavljam predstavniku Vlade, kako je to moguće da se nevlasnicima može platiti naknada o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, a ovdje na zemljištu, tj. gdje upravljaju, nije nevlasnik, ali se upravlja nekretninom, ide to lokalnoj samoupravi novac od zemljišta, a ovdje ne može ići lokalnoj samoupravi. Ne vidim niti upraviteljima, tj. upraviteljima nekretnine. Ja i kolega Grmoja kad smo davali taj prijedlog, mi smo mislili, prošlo je ovo e-Savjetovanje međutim, preko noći je to izbrisano jer se večer prije toga zakona i čitanja u Saboru našli premijer Plenković, to ponavljam i direktor tj. ravnatelj HT-a, g. Tomašković i izbrisano je iz e-Savjetovanja, pa sjećate se toga, i onda smo ja i kolege Grmoja davali ovdje amandmane i upozoravali da se to ne radi, da se toliko ne pogoduje stranim teleoperaterima, da je bitnije da taj novac ostaje JLS, u biti fizičkim i pravnim osobama. Oni bi vama, kolege zastupnici, ako preko vašeg zemljišta ide prolazi njihova infrastruktura, trebali bi platiti našem građaninu, čovjek koji živi na Zelovu, recimo, Ogorju ili u zaleđu Neretve, on je dužan i tih, vama građana ako gledate ovo plaćati. Ako ide preko vaše njive, vaše čestice, a ne da oni ne plaćaju ništa, a to su ti inače, dragi građani, tko gleda i sluša ovo, vi platili tu telefonsku infrastrukturu koja ide preko gradskih naših površina, lokalnih, državnih i vlasništva vas i vašega. I sad da ne plaćaju niti pravo služnosti. Zamislite da je minimalno, ja sam ovom točno tablično odredio koliko dođe površina poljoprivredno zemljište, ... [[Govornik se ne razumije.]] preko podmorja, preko građevinskog zemljišta, preko asfalta, ... [[Govornik se ne razumije.]] znači točno je tablična, evo ovdje je tablica napravila, radili su je stručnjaci, ljudi koji se godinama bave s ovim problemom i koji ukazuju na to da teleoperateri strašno iskorištavaju tj. naša politika pogoduje teleoperaterima. Znači naše političke elite pogoduju teleoperaterima, a moramo biti svjesni, još jednom ponavljam, utjecaj teleoperatera. Ja nemam ništa protiv teleoperatera, dapače. Teleoperaterima, ako treba pomoć, treba pomoć. Nikakav problem. Međutim, ovdje se isključivo teleoperaterima ne ponašaju kao u svojim državama, ne krivoj teleoperatera, nego nas kolege, ovdje. Što smo mi ovo dozvolili. Mi smo im dozvolili da se ponašaju kako se ponašaju. Ponavljam još jednom, imamo najlošiji Internet. Najlošiji. Najveća dobit je u RH, a najlošiji Internet, a najveću dobit imaju, a prvi smo po korupciji. Što to govori? Da ovdje ima korupcije gospodo. Ovo je baš primjer da ima, a primjer je očit. Ja postavljam pitanje ovdje državnom tajniku Mihoću koji je branio ovaj zakon Vlade 2018. kad smo ja i kolega Grmoja tražili da se plaća naknada i vlasnicima, ne samo vlasnicima nego upraviteljima nekretnina. Kako možeš za poljoprivredno zemljište to, a ne može za ovaj zakon. Zašto dvostruka mjerila, zašto toliko pogoduje se teleoperaterima, na štetu JLS, na štetu pravnih i fizičkih osoba koji su vlasnici nekretnina i pokretnina i zemljišta u RH. Hvala.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Plazonić.
Poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. 50 minuta. Priča o najsporijem internetu, korupciji i pogodovanju telekom operatorima. To je sada 50 minuta upravo prošlo kako ste vi počeli, g. Bulj, inzistirajući na tome da telekom operatori i to je točno, ostvaruju izuzetno visoke prihode i dobiti na području RH. Međutim u tih 50 minuta vi ste osvijetlili samo jednu stranu medalje, dakle niste se dotakli toga da 92% pokrivenost RH, a uvažavajući činjenicu da više od 80% je ruralnog, prigradskog i ruralnog dijela, di telekom operatori zbog nedostatka komercijalnog interesa nemaju obvezu postavljati bazne stanice i onda naravno da gospoda iz lokalne uprave i samouprave nemaju kome naplatiti pravo pristupa i pravo služnosti. Vodimo računa o tome, a vi imate sigurno tu informaciju, da su telekom operatori za 2016. g. uložili u infrastrukturu i radio frekventni spektar, gotovo 3 milijarde kuna, isto tako i za 2017. godinu. Vlada RH kao odgovorna Vlada, da ne bi dovela onih 25% građana RH koji žive na, više od 80% područja, da ih ne bi dovelo u područni položaj, mora im omogućiti ili stvoriti iste mogućnosti. Nisu to građani drugog reda. Zašto je to važno? Evo, ta naša ruralna područja, pogotovo ovaj kraj o kojem vi govorite najčešće, g. Bulj, to je naša Cetinska krajina, a ja ju, hvala Bogu, dobro poznajem, sve više se nameće kao jedna vrlo važna turistička destinacija. Kakva je pokrivenost signalom na tom području? Vi kažete spori Internet. Kakav je interes telekom operatora da u Bravčevom Dolcu napravi baznu stanicu, 30 km od nečega? I koliko to košta? Znači bazne stanice nisu pale s kruške, netko ih je stvorio, netko je napravio tornjeve, postavio antene, transportni sustav za prijenos podataka koji nažalost u tim ruralnim područjima je takav kakav je. Upravo radi toga. Vlada i radi tih ljudi i radi tih područja želi pomoći telekom operatorima, želi ih privoliti jer ih ne može prisiliti da pomognu našim građanima koji žive na tom području. Zamislite situaciju da na izbore Cetine, ta dva kraška bisera, dođu Japanci, Koreanci, Amerikanci ili tko god već i žele poslati u realnom vremenu sliku, nekakav komentar, možda među njima ima novinar, možda žele raditi promociju ove zemlje. Što oni mogu poslati? Govorna komunikacija loša, gotovo nikakva i SMS. Evo, upravo radi toga se Vlada odriče, ne znam, desetina milijuna kuna, ali za dobrobit onih koji nisu u fokusu telekom operatora. Zato je Vlada, što mislite recimo, da koreanski novinari govore o gastronomskoj ponudi, evo, naše Dalmatinske zagore, o sinjskom, drniškom pršutu, siru iz mišine, pa to bi bilo sjajno. Ali ne mogu u realnom vremenu poslati tu sliku, moraju pričekati da dođu do nekog većeg mjesta u Hrvatskoj di imaju ne znam, 3 ili 4G pristup. Zato je to jako važno. Neće ovoj Vladi pomoći taj, niti lokalnoj samoupravi jer to zapravo ovo i nije prihod Vlade, odnosno proračuna, nego lokalne samouprave i neće joj to puno pomoći u onim silnim problemima koje mi imamo, a s druge strane, važnije je da imaju i da privolimo operatore da tamo grade na tom području kako bi oni koji nam dolaze imali potrebnu infrastrukturu i lakšu komunikaciju sa svijetom. U tom smislu Vlada RH napravila je nacionalni širokopojasni plan RH, vi ste to sigurno dobili. Što u njemu stoji? Iz makroekonomske perspektive, razvoj digitalne ekonomije djeluje kao pokretač gospodarskog rasta kroz poboljšanje produktivnosti. Također, izravno i neizravno može utjecati na otvaranje novih radnih mjesta i mogućnosti ulaganja. Dostupnost visokokvalitetne i moderne infrastrukture jedan je od osnovnih preduvjeta digitalne ekonomije. Razvijen fizička i elektronička komunikacijska infrastruktura, dostupnost te korištenje širokopojasnog pristupa i tehnologija, pristupa sljedeće generacije čine okosnicu za sve usluge digitalne ekonomije, a od izuzetne važnosti su za uvođenje pete generacije mobilnih mreža, budući da te mreže zahtijevaju vrlo velike brzine prijenosa i vrlo velike transportne kapacitete do svake bazne postaje u mreži. Mislim da jasno govorimo ovdje o nekih stvarima. Dakle, da bi došli u situaciju da možemo implementirati 5G, moramo razvijati ono što imamo neriješeno. I opet, uz pomoć teleoperatora, da podignu razinu kvalitete i brzinu mreže na zadovoljavajuću. Isto tako, razvoj brzog i ultrabrzog širokopojasnog pristupa je napredovao, ali još uvijek zaostaje za odgovarajuću pokrivenost u mnogim državama članicama. Vlada RH je prepoznala ovaj problem i razvila nacionalni širokopojasni plan RH koji se formalno sastoji od 4 povezana dijela. Strategija razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje 2016.-2020. koje je Vlada donijela u srpnju 2016. kao stratešku političku odrednicu razvoja širokopojasnog pristupa zajedno sa akcijskim planom kojim se želi postići, dostići i ciljevi digitalne agende za Europu. Temeljni ciljevi koje Vlada RH ističe u svojoj strategiji do 2020. g. su pokrivenost pristupnim mrežama nove generacije koje omogućuju pristup interneta, brzina većih od 30 megabajta u sekundi i isto tako najmanje 50% kućanstava RH budu korisnici usluge pristupa internetu brzinom od 100 megabajta u sekundi. Projekt objedinjavanja svjetlovodne infrastrukture u trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu RH pokrenute zaključkom Vlade u siječnju 2013. g. Glavni cilj projekta je objedinjavanje i kvalitetnije upravljanje viškovima svjetlovodne infrastrukture trgovačkih društava u većinskom vlasništvu RH koja su do tada samostalno upravljala svjetlovodnom infrastrukturom u svojem vlasništvu. Nakon usuglašavanja modela poslovne suradnje tehničkih detalja pojedine svjetlovodne infrastrukture svakog trgovačkog društva, odašiljači i veze, poduzeće u 100%-tnom vlasništvu RH sklopili su ugovore o međusobnoj suradnji s trgovačkim društvima JANAF, Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Autocesta Rijeka-Zagreb, HŽ infrastruktura i HEP telekomunikacije. Dakle ovdje govorimo o poduzećima koje imaju vlastitu svjetlovodnu infrastrukturu i imaju viškove u transportnom sustavu. U narodnom razdoblju očekuje se značajno povećanje potražnje s obzirom na razvoj širokopojasnog pristupa i u skladu s tim povećanje potreba tržišta za kapacitetima kako je zacrtano strategijom razvoja širokopojasnog pristupa te nacionalnim programom izgradnje pristupnih mreža. Objedinjena infrastruktura će značajnim djelom koristi izgradnju agregacijske mreže kroz program koji će na taj način i pod jedinstvenim vodstvom OiV-a upravljati sinergijskim učinkom, osigurati uštede na izgradnji i stvaranju povoljnije ponude infrastrukture što će povoljno utjecati na tržišno natjecanje i veću konkurentnost usluga prema krajnjim korisnicima. Evo to su detalji koji vrlo važno oslikavaju namjeru Vlade da na cijelom području stvori uvjete za kvalitetniji i brži pristup, za brži prijenos podataka i za što većom učinkovitošću odnosno što bržim pristupu mreže. Ciljana područja izgradnje agregacijske infrastrukture unutar programa većinom obuhvaćaju područja u kojima je trenutno dostupna samo agregacijska mreža povijesnog operatora. Ovdje ste govorili o tome, kolega Bulj, dakle pričamo o onoj mreži koju je nekada napravio PTT, odnosno HT. E ona nije dostatna, danas, ta bakrena mreža, nije dostatna danas za kvalitetan prijenos podataka i zato Vlada pokreće ovaj nacionalni plan. Intervencija programa nužna je budući da postojeći kapaciteti tehnološke karakteristike postojeće agregacijske mreže ne omogućavaju razvoj pristupnih mreža te razvoja konkurentne ponude usluga u prigradskim i ruralnim područjima Hrvatske. Takva situacija sprječava i ovo je jako važno, jednolik razvoj širokopojasnog pristupa na nacionalnoj razini uključujući provedbi komplementarnog okvirnog nacionalnog programa državnih potpora za mreže nove generacije. I zaključno, koje koristi možemo imati od ovakvog pristupa Vlade? Pokrivenost suvremenom komunikacijskom infrastrukturom na cijelom području RH kao temeljnom okosnicom za daljnji razvoj suvremenih digitalnih usluga kao npr. E-uprava, E-zdravstvo, E-škole i niz drugih e-usluga. Povećanje zaposlenosti i pozitivan utjecaj na BDP zbog ulaganja na izgradnju širokopojasnih mreža i neizravno kao posljedica korištenja širokopojasnog pristupa velikih brzina u gospodarstvu. Smanjenje depopulacije, dakle te rak rane hrvatske države. Zamislimo opet Miro, ... [[Govornik se ne razumije.]] npr. neka oproste oni koji ne znaju gdje je ovo, to je u Podinarju, mlade ljude koji imaju problem sa prijemom valjda i tv-signala a kamoli s čim drugim, na koji način ga zadržati da ostane tamo, nema mogućnost brzog Interneta, nema mogućnost pristupa informacijama, nema ničega. I sada s obzirom da ne možemo naložiti Telekom operatoru da izgradi neke kapacitet tamo da bi se tim ljudima moglo omogućiti dakle ono što je omogućena nama ovdje, šta možemo nego uz ovakvo zvali mi to pogodovanje ili ja mislim da je ovo džentlmenski dobro da se ne plaća pravo puta ali to uređuje lokalna uprava i samouprava, ali da nam se osiguraju kapaciteti, upravo rado ravnomjernog razvoja telekomunikacijske infrastrukture. I evo, hvala lijepa, to bi bilo to.
Hvala. Sad ćemo zastati jer je 1 sat pa ćemo kasnije nastaviti Sad ćemo se vratiti našoj točci i u ime predlagatelja govoriti će poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi tajniče, kolege zastupnici, nije vas puno ostalo premda je vrlo bitna tema. Mogu samo na kraju kao predlagatelj ovog zakona kazati da je uz, bila je stanka, da je u svim, da je u svim državama Europe je potrebno da je ponašanje teleoperatera u biti ono što ja želim ovim zakonom, da bude usklađeno isto kao i u ostalim državama EU i to je minimum. Naravno da ... [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne samouprave, 400 njih koji je diglo, traži znači preko sudski traži i da imaju pravo služnosti, da jednostavno one ne mogu doći do toga prava, a pričanje o širokopojasnom internetu, to 5G, to je sasvim druga tema od onoga o čemu mi sad pričamo, mi pričamo o da budemo jednakopravni u EU, da se teleoperater ponaša isto kao u RH, a ako je potrebno razgovarati o nerazvijenim krajevima, jer kolega koji je prije mene govorio sad trenutno nije tu, on govori o ... [[Govornik se ne razumije.]] govori o mjestima gdje je on možda bio prije 30 godina, on je i zaboravio da je otale, ja ga nisam nikad vidio ni čuo dok nije došao ovdje u Sabor niti kad spomenuo niti cetinski kraj ni Dalmatinsku zagoru. Znači država to treba drugačije rješavati te odnose gdje ne mogu postojati bazne stanice jer treba pokriti internetom. Međutim ovo je minimalno transparentnosti što očekujem od naše Vlade da, od Vlade RH i od hrvatske države da se teleoperateri u RH isto ponašaju kao u drugim država. To je nulta točka. A ne da teleoperateri u RH, ja ponavljam, imaju najveću dobit, 42%, u EU prosjek je 22%. Ne trebaju im građevinske dozvole za bazne stanice, ovim prijedlogom zakona ja dajem prijedlog da, ja dajem prijedlog da se riješi problem znači antenskih stupova, da na jedan antenski stup koji postoji i drugi se kače uz zakonski pravilnik koji bi trebalo ministarstvo doraditi, da se na isti antenski stup kače i ostali teleoperateri, a ne da svaki zasebno meću brojne bazne stanice koje niču kao gljive poslije kiše jer jednostavno jedino u Hrvatskoj ne treba građevinska dozvola i taj neuređeni prostor koji nema veze sa ovim zakonom, ali građevinska dozvola, ja sam dao taj zakon prije nekoliko tjedana koji nije prošao, nažalost. To je znači da teleoperateri imaju iste uvjete, a na područjima gdje treba država uskočiti, EU fondovi, sredstava koja treba koristiti i stvarati svoju infrastrukturu, bilo pokretnu ili nepokretnu mrežu, to treba raditi hrvatska država, a koncesiju koristiti teleoperatera, u nas je sve obrnuto. Mi smo svoju infrastrukturu koju su građani izgradili, tada, takva kakva je dali u ruke tuđim, pogodujući naše političke elite, dodvoravajući se, Mudrinić je ... [[Govornik se ne razumije.]] u biti počeo je HDZ, a završio SDP, tu privatizaciju, to vam je slično kao što je INA-u počeo znači SDP, a završio HDZ, samo ovo je kod telekomunikacija obrnuto. Znači mi moramo i imamo obavezu to zaštiti. I ova Vlada ono, ako može u Sloveniji tu naplaćivati se pravo služnosti i točno propisano 3 eura i ja ne znam zašto kolega Mihotić ne odgovara na ta pitanja koja smo postavili ja i kolega Grmoja. Jedino nas zanima kako u jednom zakonu ova Vlada kaže, koja ga je prihvatila, da vlasnik može biti ovlaštenik naknade, u jednom kaže da ne može. Je li to ista Vlada? To pitanje, evo, pazite, cijelo vrijeme, kolega Mihotić, vi ste ispred Vlade. Pa možete li odgovoriti na ove upite koje postavljamo ja i kolega Grmoja? Kako jednim zakonom, mislim jednim zakonom može ovlaštenik tj. kako može ne vlasnik imati, biti ovlaštenik naknade i primati tu naknadu a to je u poljoprivredi a u ovome zakonu gdje je još jasnije i transparentnije i lokalne ceste su, ako nisu na gradu, zna se da lokalne ceste održavaju jedinice lokalne samouprave ako ne nerazvrstana i nikako mi da dobijemo odgovor što znači isključivo ovdje kolega nije koji je ovdje obrazlagao u ime kluba HDZ-a, isključivo se pogoduje teleoperaterima a ponavljam, meni nije interes da mi nemamo Internet, ja samo tražim da se teleoperateri u Hrvatskoj ponašaju kao u državama odakle dolaze, da imaju iste obaveze kao u državama odakle dolaze i ništa ni manje ni više. I to ovim zakonom mi omogućujemo ali nikako mi da dobijemo odgovor kako jedan zakon, ne vlasnik može biti, primati naknadu to je u poljoprivredi, a ovdje ne može vlasnik primati naknadu. Ja i kolega Grmoja smo podsjeti ću, kod istoga zakon ali je bio predlagatelj Vlada koja je izmjene zakona davala amandmane i vi ste kolega Mihotić tada obrazlagali da se ne može ne vlasniku tj. upravitelju, ne vlasniku uplatiti naknadu, u ovom slučaju poljoprivrede može. E to je to gdje se pogoduje i gdje Ustav nije isti za svakoga. Znači ovdje nema jednakopravnosti, ovdje su jedinice lokalne samouprave a znači naši građani oštećeni jer bi im trebalo plaćati pravo služnosti a ovo što govori kolega Plazonić jel' kao već, apsolutno na drugi način se rješava. Ako je negdje potrebna mobilna infrastruktura, bazna stanica, antenski stup ili bilo šta, onda država s teleoperaterom na tom području razgovara. A ne možete vi reći, ne treba on ništa plaćat, još će mi ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim koji je to način ponašanja? Pa to je čisto dodvorništvo. Odnosi da, gdje treba država uskočiti i pomoć ali ovo treba regulirat kao u ostalim državama di postoji mogućnost EU-a, ni više ni manje. Ovo priča o transportu, prometnoj infrastrukturi i mogućnostima, ovo, ono, to slatko, lijepo napisano, kod mene neće proć, ja samo tražim ono što traže građani i morate znati vi kako u Vladi, tako u Ministarstvu graditeljstva a tako i Ministarstvu prometa da ima preko 1000 žarišta ljudi kojima je preko noći uz prozore osvanula bazna stanica, evo ja ako itko bude zainteresiran ili onaj tko gleda ovo sad u ovo vrijeme, da na 1000 žarišta u RH su postavljene bazne stanice, bez uporabne dozvole. Ja imam slučaj u Sinju na Radošića slu, takav problem imamo sad u Sinju na dimnjaku pekare u Sinju, osvanula je preko noći jedna na dimnjaku bazna stanica bez ... [[Govornik se ne razumije.]] i građani su uzbuđeni, evo Pujanke Split, Kaštela, Sinj, Šibenik, Zaprešić, Zagreb ... [[Govornik se ne razumije.]] Istra, ljudi zovu jer teleoperateri ne poštivaju ni prostorne planove stoga mislim da je minimalno da mi kao uređena država koja se poziva na zapadne, da spadamo na zapadne civilizacije na europske vrednote, mi moramo inzistirati na tome da se teleoperateri i ostali u RH ponašaju kao i u ostalim drugim državama EU-a. S tim da i u Srbiji i Crnoj Gori teleoperateri se ne ponašaju kao u nas i ključno pitanje zašto najveća dobit u RH? Ja nemam problem s tim osobno, već ako imate najveću dobit, pa koji je onda problem? Da plaćate pravo služnosti jer opet će ima maržu najmanju u visini ovu koju ima u prosjeku EU-a. Prema tome evo od vas, zamolio bi vas jer ću vam ovo drviti non-stop dokle god budem u Saboru neprekidno, opet ponavljam i vi tajniče dolazite djelom iz mojih krajeva dolje, viđat ćemo se, to je na ljudskoj razini ali na ovoj razini ja ću drviti do neizmoglosti da Hrvatska ne može biti potplaćena zemlja, ne može biti zemlja drugoga reda u EU-u, ne možemo biti kolonija i to je problem. Nije problem hoće li na Dinari biti bazna stanica i treba li tu možda država uskočit i potpomoći teleoperaterima. Ja sam za te razgovore da država pomogne di treba ali međutim ovo ćemo regulirati da plaćaju pravo služnosti kako trebaju plaćati pravo služnosti a ne nekakav HŽ imaju, imaju oni nekakav dogovor, znaš, to su oni riješili malo vi nama ovdje, malo ondje a on najveća dobit u RH, nema, strogo uređeno. Ako treba država negdje izgraditi određenu infrastrukturu i pomoć teleoperateru, može, atenski stup na koji se mogu svi kačit. Evo ja bi da se antenske stupove sve hrvatska država da u koncesiju i da naplaćuje kačenje bez obzira bio T-com, Tele2, bio VIP, uopće nije bitno koji je teleoperater i protiv nijednog teleoperatera nemam ništa, dapače, ali imamo problem kad imaju najveću dobit u Rh, kad me plaćaju pravo služnosti, kad imamo loš Internet a mi govorim o 5G mreži, o tome će bit još puno rasprava, neka ... [[Govornik se ne razumije.]] što je bilo u Bruxelles. O tome će biti još puno, puno rasprava o 5G mreži, međutim ja mislim da jedino šta moramo dogovoriti se da budemo jednakopravni i da se teleoperateri u RH ponašaju kao u matičnim državama šta je vrlo teško jer očito su naš političke elite puno bitniji su im odnosi sa tim državama nego uređena država a od vas tajniče, još jednom, ako možete, niste se prijavili, imate još vremena ako možete poslovnički, niste se prijavili, evo i da javnost zna da Vlada ne želi odgovoriti na naš upit kak Zakon o poljoprivredi, ne vlasniku se može plaćati naknada, a u Zakonu o elektroničkim komunikacijama, naknada prava služnosti se ne može plaćati ne vlasniku i to je ono na čemu ada drviti dok god budem mogao, žao mi je šta Vlada na to ne odgovara, a evo saborske zastupnike koji možda iz svojih kuća možda jel' gledaju sa kauča ovu sjednicu, pozivam da podrže ovaj zakon jer ovo je zakon kojim postajemo unutar EU-a i Europe a pozivam i građane da dobro prate šta će se događat sa ovim i da jednostavno tolki novac koji izvlače i pogoduje se tele operaterima je na štetu njih i njihove djece. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Bulj, da ste pročitali kadgot Poslovnik HS, onda bi znali da ne može predstavnik Vlade nakon završnog govora predlagatelja govoriti, pa vam ne može niti odgovarati. Izvolite, po čem je povrijeđen Poslovnik?
Vi ste sad tumačili, povrijedili ste Poslovnik jel tumačite zašto predstavnik Vlade ne može govorit. Predstavnik Vlade je mogao cijelo vrijeme govoriti, al nije imao namjeru govoriti zato šta smo u pravu po ovom pitanju da se pogoduje u tele operaterima i na štetu naših građana. Znači, on je imao mogućnost govoriti, al nije tio. Hvala lijepo.
Vi ste govorili o, sada, da vam odgovori sada, vi ste povrijedili Poslovnik, dajem vam opomenu. Niste pozvani niti na članak, niti ništa, ne možemo tako govoriti, bez obzira. Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu. Mi ćemo glasovati o ovoj točci kad se steknu uvjeti, a nastavit ćemo sa radom slijedeću srijedu u 9,30. Hvala vam lijepo, želim vam svima ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,25 SATI
Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o elektroničkim komunikacijama, prvo čitanje, P.Z. br. 400, predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o elektroničkim komunikacijama, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 14 suzdržanih i 11 protiv da je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Došli smo do kraja sa iznošenjem stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, pa prelazimo na dnevni red. Temeljem Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za poljoprivredu predložio je Hrvatskom saboru da provedemo objedinjenu raspravu o slijedeće tri točke: - Konačnom prijedlogu Zakona o vodama, drugo čitanje, P.Z.E. broj 606, - Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, drugo čitanje, P.Z. broj 607 i - Konačnom prijedlogu Zakona o vodnim uslugama, drugo čitanje, P.Z. broj 608. Jeste li suglasni s ovim prijedlogom? Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi, utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim zakonskim prijedlozima. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli i Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. A sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. Ovdje je s nama ministar zaštite okoliša i energetike poštovani Tomislav Ćorić. Izvolite ministre.