Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici otvaram 2. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednika i ostale nazočne članove Vlade RH. Zapisnik 1. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 1. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog rada sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnoga reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 10 novih točaka pod rednim brojevima od 5. do 13. te točka 25. To su: 5.Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2016. i projekcija za 2017. i 2018. godinu, Prijedlog izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2016. godinu i projekcija za 2017. i 2018. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2016. godinu konsolidirano. Obrazloženje prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna RH i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2016. godinu. 6.Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2016. godinu, drugo čitanje, P.Z.BR.33., 7.Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.34., 8.Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u misiji potpore miru, resolute support u Afganistanu, 9.Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a, 10.Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru KFOR na Kosovu, 11.Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru EU NAVFOR Somalija, Atalanta, 12.Prijedlog Odluke o razrješenju zamjenika pučke pravobraniteljice. Predlagatelj pučka pravobraniteljica, 13.Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i osam članova Odbora državne nagrade za sport „Franjo Bučar“. Predlagatelj Središnji državni ured za sport i 25.Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.32. Predlagatelj klub zastupnika SDP-a. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ja vas molim da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to su točke 7. i 25. iz konačnog prijedloga dnevnoga reda. 7.Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.34. i 25.Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.32. Predlagatelj klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Zastupnik Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a se protivi hitnom postupku izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Naime, prošli tjedan smo raspravljali cjelovitu poreznu reformu, u okviru toga i izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Nas očekuje drugo čitanje, ja se nadam drugi tjedan o istome ovom zakonu gdje će klub SDP-a moći davati amandmane na prijedlog zakona i o tome će se očitovati Vlada pa prema tome ne vidimo razloga zbog čega bi se ovaj zakon, kako je predložen sa samo jednim člankom, koji mijenja samo jedan stavak Zakona o porezu na dodanu vrijednost proveo u hitnoj proceduri. Hvala.
Zastupnica Opačić. Izvolite.
Dakle mi smo išli na izmjenu prijedloga zakona zbog toga što se taj dio ne mijenja u zakonu o PDV-u i ne možemo intervenirati putem amandmana dakle zbog toga smo išli s izmjenom zakona. Riječ je o dadiljama koje u ovom trenutku ulaze u sustav PDV-a i plaćaju PDV. Dakle dadilje su jedan servis roditeljima koji se polako počeo razvijati i od toga da nismo imali niti jednu, sada imamo 46 dadilja, negdje oko 100 žena u ovom trenutku je u tijeku edukacije i trebalo bi vrlo brzo otvoriti svoj obrt za čuvanje djece i brigu o djeci i smatramo da bi ih trebalo osloboditi plaćanja PDV-a kao što su oslobođeni vrtići koji isto tako se brinu za djecu. Dakle ako želimo pomoći roditeljima da imaju skrb za svoju djecu onda bismo trebali dadilju osloboditi. Zakon je išao samo zbog toga što se to ne mijenja u postojećem Zakonu o PDV-u i ne možemo intervenirati amandmanom na ono što se ne mijenja.
Hvala zastupnici Opačić. Molio bih da pristupite glasovanju, tko je za to da se za Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Konačnim prijedlogom zakona odlučuje po hitnom postupku. Molim glasujte. Zahvaljujem. Utvrđeno je da se sa 70 glasova protiv, 3 suzdržana i 41 za odbija prijedlog zakona da ide po hitnom postupku i ide u redovnu proceduru. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točkama 7 i 25 izjasnili smo se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točka 5., 6., 8., 9., 10., 11., 12. i 13. konačnog prijedloga dnevnoga reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 2. sjednicu? Ako nema prigovora, utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 2. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda sa iznimkom točke 25. koja ide u redovitoj proceduri, a ne po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 2. sjednice sa četiri nove točke. 1. Prijedlog zakona o javnoj nabavi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 37, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 36, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 35 i 1. Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, drugo čitanje, P.Z. broj 8. Prijedlog, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. poslovnika određuje da se najprije određuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje, to je točka 1 predložene dopune Prijedlog zakona o javnoj nabavi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 37. Sukladno članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 2. i 3. predložene dopune? To su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36. I 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35. Izvolite uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Naime, u ime Kluba HNS-a protivimo se hitnom postupku po točkama 2. i 3. Prijedloga dopuna, znači Zakon o financiranju vodnog gospodarstva, prvenstveno iz razlog što izmjene koje su predviđene ovim zakonom mislim da bi svakako trebalo proširiti i vezano je za set poreznih zakona koji se očekuje naredni tjedan. S time isto tako postoje određene inicijative za dopunama ovoga. Međutim, ako se radi o izmjenama i dopunama mi možemo kroz amandmane reagirati samo na ono što se mijenja. Stoga se protivimo hitnosti. Broj 3. znači Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, znači u tom prijedlogu zakona protivimo se iz razloga, nema procjene učinaka. Dalje, niti je GSV a niti Nacionalno vijeće za umirovljenike dalo svoje mišljenje i stav o tome. Stoga predlažemo za točku 2. i 3. redovnu proceduru, redovni postupak i biti ćemo protiv hitnosti postupka. A isto tako i prijedlog makar je P.Z.E. znači Zakon o javnoj nabavi, htio bih ukazati da s obzirom na one izmjene koje smo uspjeli vidjeti smatramo da tu također ne bi bilo loše radi funkcionalnosti samih postupaka javne nabave da se provedu u dva čitanja i vjerujem da bi se mogao obogatiti i taj prijedlog zakona sa puno kvalitetnijih prijedloga nego kroz amandmane. Tražim glasovanje.
Hvala lijepo. Možemo glasovati dakle samo o ovom prijedlogu za 2. i 3. zakon, ovaj prvi je prihvaćen budući da je P.Z.E. Molim vas sada ćemo glasovati. Dakle tko je za to da bude hitni postupak kako je predloženo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva sa konačnim prijedlogom zakona. I prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona? Pojedinačno ćemo najprije za onaj o vodnom gospodarstvu. Tko je za hitni postupak molim vas? Molim vas rezultat. 64 je prisutno, 63 je za, 1 suzdržan, nemamo kvoruma. Dakle što se tiče zakona 3 opet nemamo kvoruma, prema tome nema ni smisla da o njemu glasujemo. Dakle o ta dva zakona, dakle budući da nema kvoruma ne možemo glasovati dalje. Mi ćemo glasovati o njima u utorak. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici nadopunili smo dakle sa jednom točkom dnevni red, time ćemo završiti današnji rad. Nastavak sjednici biti će u utorak 29. studenog u 9,30 sati i započeti ćemo sa glasovanjem o Izmjenama i dopunama državnog proračuna.
Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnoga rada, odnosno dopuno dnevnoga rada 2. sjednice. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 2. sjednice sa 20 novih točaka. 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.36., 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.35., 1. Konačni prijedlog Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, drugo čitanke, P.Z.E.BR.26., 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, drugo čitanje, P.Z.E.BR.27., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E.BR.28., 1. Konačni prijedlog Zakon upravnim pristojbama, drugo čitanje, P.Z.E.BR.29., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, drugo čitanje, P.Z.E.BR.30., 1. Konačni prijedlog Općeg poreznog zakona, drugo čitanje, P.Z.E.BR.24., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z.BR.18., 1. Konačni prijedlog Zakon o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z.BR.23., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, P.Z.BR.25., 1. Konačni prijedlog Zakon poreznoj upravi, drugo čitanje, P.ZBR.22., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, drugo čitanje, P.Z.BR.19., 1. Konačni prijedlog Zakon o lokalnim porezima, drugo čitanje, P.Z.BR.17., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, drugo čitanje, P.Z.BR.21., 1. Konačni prijedlog Zakon o porezu na promet nekretnina, drugo čitanje, P.ZBR.16., 1. Konačni prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, drugo čitanje, P.Z.BR.20., 1. Prijedlog Zakon mjerama za smanjenje troškova postavljenja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.41., 1. Prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri, katastru nekretnina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.40., 1. Prijedlog Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.39. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se rad provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Članaka 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to su točke 18. i 19. predložene dopune, Prijedlog Zakon mjerama za smanjenje troškova postavljenja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.41. i 19. Prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri, katastru nekretnina s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.40. Sukladno članku 206. stavka 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 1., 2. i 20. predložene dopune? Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Klub HNS-a se protivi hitnosti donošenja zakona pod rednim brojem 1., 2. i 20. Prvo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva smatramo da predložene izmjene nisu dostatne, a jedan dio zakona koji tangira financiranje vodnog gospodarstva on bi se trebao uskladiti i sa ovim setom poreznih zakona koje ćemo raspraviti nadam se ovaj tjedan. Stoga predlažemo redovni postupak, nema razloga za hitnost i smatram da bi to bilo dobro rješenje i za sam zakon, a prvenstveno pošto se radi o dvije kategorije to je vodni doprinos i naknada za uređenje voda također koji se mogu svesti kao porezni prihodi a nisu usklađeni ni sa Zakonom o porez nekretnina. Stoga smatramo da treba uvesti redovnu proceduru. Nadalje, prijedlog broj dva Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju. Naime, proceduralno gledajući o tom prijedlogu zakona nije raspravljalo Gospodarsko socijalno vijeće, nije raspravljalo, nije napravljena procjena učinaka. I mislim da umirovljenički Nacionalno vijeće također nije raspravljalo o tom prijedlogu zakona. Znači proceduralne greške smatramo zato da bi stoga trebao ići u redovnu proceduru. I prijedlog zakona broj 20. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Smatramo da je to prevažna tema, a one izmjene koje smo uočili u predloženim izmjenama i dopunama zakona naprosto ne odgovaraju onim činjenicama što je izrekao i sam ministar kod prvog čitanja poreznih zakona da će se ovim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave riješiti i dugoročno financiranje jedinica lokalne samouprave na način drugog omjera financiranja sa osnova poreza na dohodak. Stoga tražimo redovnu proceduru.
Izvolite zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Što se tiče izmjena i dopuna Zakona o financiranju lokalne samouprave ova izmjena se odnosi i uvjetovana je donošenjem Zakona o lokalnim porezima. Naime, mi smo već raspravili Zakon o lokalnim porezima u prvom čitanju kako se praktično zakoni koje taj Zakon o lokalnim porezima obuhvaća. Na razdjelu Zakon o financiranju lokalne samouprave ukoliko prihvatimo, a ja se nadam da ćemo raspraviti ovaj tjedan i taj zakon, onda automatski moramo mijenjati Zakon o lokalnoj samoupravi, odnosno o financiranju lokalne samouprave jer iz tog zakona upravo izlaze ovi zakoni koje rješavamo Zakonom o lokalnim porezima. Stoga je nužno i ovakav zakon donijeti. Hvala.
Izvolite zastupnik.
Pa najavio sam naprosto povredu Poslovnika. Kolega Bačić polemizira sa mnom, a on je moga tražiti također riječ da se izjasni o hitnosti postupka. On ne treba davati obrazloženja iako cijenim njegovo mišljenje. To obrazloženje ste trebali dati vi predsjedniče. Stoga, znači predlagatelj postojećih zakona je taj koji mora obrazložiti zašto hitnost ili zašto redovna procedura. Nemojte me krivo shvatiti, ali proceduralno ja bih sad, trebali bi meni dati riječ da ja ponovo odgovorim kolegi Bačiću zašto inzistiram na redovnoj proceduri.
Zahvaljujem se. Mogu se držati i striktnije Poslovnika, nije problem. Sljedeći put ću ja obrazlagati apsolutno sve promjene. Hvala. Sada prelazimo na glasovanje o hitnosti za svak od ova tri prijedloga. Prvi prijedlog je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36. Molio bih da se izjasni tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 za, bez suzdržanih i 28 protiv ovaj prijedlog zakona uvršten po hitnom postupku u dnevni red. Drugi prijedlog zakona je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35. Molio bih da se izjasnite tko je za da se uvrsti u dnevni red po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 1 suzdržan i 28 protiv ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. I Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 39. Molio bih zastupnike da glasuju. Tko je za to da se ovaj prijedlog zakona uvrsti po hitnom postupku u dnevni red? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 za, bez suzdržanih i 28 protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red druge sjednice. To su točke tri do sedamnaest predložene dopune? Ako nema primjedbi, ove su točke također uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, time je dopuna dnevnog reda utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 2. sjednice s 15 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 45, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 51, 1. Prijedlog zakona o nabavi i registraciji oružja građana, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 55, 1. Prijedlog zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 54, 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 43, 1. Prijedlog zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 48, 1. Prijedlog zakona o kombiniranom prijevozu tereta, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 53, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola o pristupanju Europske zajednice Međunarodnoj konvenciji o suradnji na sigurnosti zračne plovidbe Eurocontrol od 13. prosinca 1960. kako je u nekoliko navrata izmijenjena, te usuglašena protokolom od 27. lipnja 1997, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 49, 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policiji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 56. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 47. 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupa, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 46. 12. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Švicarskog saveznog vijeća i Vlade RH o provedbi Švicarsko hrvatskog programa suradnje na smanjenju ekonomskih i socijalnih nejednakosti unutar proširene EU s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 52. 13. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o unapređenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi FCA-e sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 44. 14. Prijedlog zakona o potvrđivanju privremenog sporazuma kojim se stvara okvir za sporazum o gospodarskom partnerstvu između država članica istočne i južne Afrike s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica sa druge strane sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 50 15. Konačni prijedlog zakona o lokalnim izborima, drugo čitanje, P.Z. br. 18, predlagatelj Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljno odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točke od 1. do 8. predložene dopune. Sukladno članku 206. stavka 1. Utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama od 9. do 14. predložene dopune? Zastupnik Pernar izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče. Pa ja mislim da nema žurbe u tom smislu za procedurom i da bi ovaj predloženi dnevni red mogao ići i u redovnoj proceduri. Hvala.
Niste naglasili na koje točke dnevnog reda mislite?
Na one znači koje su vezane uz direktive Europske unije. Tražim glasovanje.
Moram vas upozoriti da svi prijedlozi zakona koji idu prema europskim stečevinama o njima se ne raspravlja, oni svakako idu po hitnom postupku. Hvala. Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205 Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 2. sjednice, to je točka 15. predložene dopune? Ako nema primjedbi ova je točka također uvrštena u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Nastavljamo sa dnevnim redom. Prije toga obavijest. Treća sjednica Odbora za obranu zakazana za danas u 10,30 sati, održat će se odmah poslije završenog glasovanja o dopuni dnevnog reda. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda druge sjednice s 14 novih točaka. Prvo, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 59. Drugo, prijedlog Zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 62. Treće, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 61. Četvrto, prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz konvenciju o ugovoru o međunarodnom prijevozu robe cestom CBR, s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 63. Peto, prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o suglasnosti između Vlade Republike Hrvatske i Zapovjedništva vrhovnog savezničkog zapovjednika za transformaciju kao i Vrhovnog zapovjedništva savezničkih snaga u Europi u vezi s pružanjem potpore države domaćina za provedbu NATO vojnih aktivnosti s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 60. Šesto, prijedlog Zakona o minimalnoj plaći s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 57. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Sedmo, prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 64. Predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Osmo, prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika i zamjenice pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Predlagateljica pravobraniteljica za osobe s invaliditetom. Deveto, Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti rada nadzornih odbora trgovačkih društava u vlasništvu jedinice lokalne i područne regionalne samouprave. Podnositelj Državni ured za reviziju. Deseto, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske, prvo čitanje, P.Z. broj 42. Predlagatelj Klub zastupnika HNS-a i HSU-a. Jedanaesto, polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za prvo polugodište 2016. godine. Podnositelj Hrvatska narodna banka. Dvanaesto, prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o područjima posebne državne skrbi, prvo čitanje, P.Z. broj 38. Predlagatelj zastupnik Darinko Dumbović. Trinaesto, prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu i projekcije za 2018. i 2019. godinu i prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu i projekcija planova za 2018. i 2019. godinu za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu kao i projekcije za 2018. i 2019. godinu. Obrazloženje prijedloga Državnog proračuna Republike Hrvatske i prijedloga financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2017. godinu projekcije za 2018. i 2019. godinu. Četrnaesto, konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2017. godinu, drugo čitane P.Z. broj 58. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da kvorum postoji, te da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka jedan predložene dopune Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 59. Sukladno članku 206. stavka 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 2. do 7. predložene dopune? Zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub Hrvatske demokratske zajednice ima primjedbu na uvrštavanje po hitnom postupku točke 6. i točke 7., dakle Zakona o minimalnoj plaći i zakona o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Što se tiče izmjene Zakona o minimalnoj plaći. Podsjećam da je Zakon o minimalnoj plaći. Podsjećam da je Zakon o minimalnoj plaći donesen 2013. godine na prijedlog Vlade Zorana Milanovića i tim je zakonom predviđeno da Vlada uredbom utvrđuje visinu minimalne plaće. Upravo je jučer Vlada povećala iznos minimalne plaće, tako da nema, mi držimo da nema potrebe u ovom trenutku vršiti i raspravljati o hitnoj proceduri o ovome zakonu i predlažemo da ide u redovnu proceduru. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika mi također tražimo da ovaj zakon ide u redovnu proceduru iz sljedećega razloga. Naime, pretposljednjim izmjenama Zakona o porezu na dohodak, a posebno ovim izmjenama Zakona o porezu na dohodak kojega smo usvojili prošli tjedan dolazi do povećanja plaća pa i u sektoru zaposlenika državnih i javnih poduzeća. Kako je i ta pretposljednja izmjena zakona donijela do disproporcije u i-plaćama između najviših pozicija državnih službenika i pojedinih državnih dužnosnika primjerice pomoćnika ministara, a što već sada sa prihvaćanjem ovog zakona dodatno narušilo odnose plaća u cjelokupnom sektoru državne uprave predlažemo da ovaj zakon raspravimo i da sagledamo politiku plaća cjelokupnog sektora, dakle svih zaposlenika u državnom sektoru, da kroz prvo i drugo čitanje o tome raspravimo pa onda na taj način se odredimo i prema plaćama službenika, a i prema plaćama državnih dužnosnika. U tom smislu evo tražim glasovanje i o točki 6. i o točki 7.
Predlažem da se onda glasuje prvo o točki 6. Tko se javio za? Zastupnik Batinić.
Hvala predsjedniče. Klub HNS-a se protivi hitnosti donošenja zakona, znači Prijedlog zakona o dopuni Zakona o poticaju razvoja malog poduzetništva, točka dva. Točka 3. Prijedlog zakona o članarinama turističkim zajednicama. Prijedlog zakona o minimalnoj plaći i točka 7. Prijedlog zakona o izmjeri. Smatramo da ovi zakoni se trebaju raspravi iako su predložene izmjene možda minimalne, ali s obzirom na samu temu, na složenost teme i ono kako će se te izmjene i postojeći zakon reflektirati i na malo gospodarstvo i na turističke zajednice, isto tako i na minimalnu plaću kao i na plaće, smatramo da treba provesti dva čitanja. Protivimo se hitnosti postupka.
Zastupnik Bauk.
Gospodine predsjedniče, klub SDP-a bi molio stanku od 10 minuta da se konzultiramo oko glasanja oko hitnosti postupka za ove zakone koji su predloženi.
Odobrena vam je stanka od 10 minuta. STANKA U 10,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Poštovane zastupnice, zastupnici. Nastavljamo s radom. Molio bih gospodina zastupnika Bernardića.
… [[Govornik nije uključen.]] Prije svega mi smo u saborsku proceduru uputili Zakon o minimalnoj plaći. 50 tisuća ljudi u Hrvatskoj radi za minimalnu plaću, to je 50 tisuća ljudi, 50 tisuća obitelji, 50 tisuća ljudskih sudbina koji imaju djecu i kojima je elementarno ljudsko dostojanstvo ugroženo zbog niske plaće koju primaju. I jedan od načina da ispravimo u Hrvatskoj tu nepravdu je da donesemo konačno Zakon o minimalnoj plaći koja će već od 1. siječnja omogućiti tim ljudima 286 kuna više u prvoj godini, a već sljedeće godine sličan iznos više za 2018. i kontinuirano raditi uskladbu. Danas je u Hrvatskoj prosječna plaća, prosječna minimalna plaća na razini 40,3% prosječne bruto plaće. U Njemačkoj je taj iznos 60%. Želimo da ljudi u Hrvatskoj žive od svog rada, a ne da rade i da životare. I u Hrvatskoj nitko ne smije biti kažnjen zato jer je radnik i zato jer radi. Prema tome, naš cilj je dobro društvo, društvo koje ima jednake šanse i društvo u kojem minimalna plaća treba biti veća. 286 kuna povećanja od 1. siječnja omogućiti će tim ljudima kvalitetniju hranu, slobodnu aktivnost za njihovu djecu ali i sigurno je tj. mogućnost da plate režije kojih sasvim sigurno dio ljudi jedva spaja kraj s krajem. Prema tome, ono što ću reći i ono što ću ponoviti, prihvatljivo nam je ograničenje plaća državnih dužnosnika, ali podržite Zakon o minimalnoj plaći, podržite povećanja plaća radnicima. Dakle, podržat ćemo smanjenje i ograničenje plaća državnim dužnosnicima, ali podržite povećanje plaća radnicima od 1.1. Gospodine Petrov, predsjedniče Sabora, ja sam vam danas uputio otvoreno pismo u kojem vas pozivam na sastanak, na zajednički dogovor oko suradnje za budućnost Hrvatske u ključnim temama koje su nam važne, važne kao vizija razvoja naše zemlje do 2050., reforma lokalne samouprave koju treba reformirati da bi Hrvatska bila bolja i uspješnija, da bi gradovi i općine mogli bolje privlačiti investicije i otvarati nova radna mjesta i da sjednemo oko onog što možemo napraviti za sve ljude u Hrvatskoj koji žive od svog rada, a posebno 50 tisuća ljudi koji rade za minimalne plaće. Vjerujem da ćete naći vremena u tjednima koji su pred nama, u danima koji su pred nama i mogućnosti da se nađemo, da porazgovaramo i da vidimo što zajedno možemo napraviti za našu domovinu, da u Hrvatskoj bude bolje, da ljudi imaju elementarno ljudsko dostojanstvo i da vidimo koji su to razvojni izazovi s kojima se Hrvatska suočava, a pogotovo da nastavimo prekinutu reformu obrazovanja jer obrazovanje je jedan od stupova i treba biti jedan od stupova hrvatskog društva i nedopustivo je da …
Zamolio bih samo da ako je moguće samo da se držimo teme.
Može, hvala vam lijepa. Dakle pozvao sam vas na razgovor i ono što ću za kraj poručiti. Dakle kao klub SDP-a mi smo poslali u proceduru, to ću ponoviti Zakon o minimalnoj plaći i spremni smo podržati ograničenje plaća dužnosnika ali podržite povećanje plaća radnicima i radnicama u Hrvatskoj. Omogućimo im bar tračak nade pred ovaj Božić. Hvala vam lijepa.
Hvala zastupniku BErnardiću. Jedna obavijesti prije nastavka rada, prva sjednica Odbora za regionalni razvoj i fondove EU koja se trebala održati danas u 11,00 sati u dvorani Ante Starčević održat će se odmah po završetku glasovanja u istoj dvorani. Budući da su iznesene primjedbe na potencijalni hitni postupak u točki 2., 3., 6. i 7. glasovat će se pojedinačno o svim navedenim točkama jesu li saborski zastupnici za to da se ide po hitnom postupku u ove četiri točke. Molio bih saborske zastupnike da glasuju o tome, jesu li za to da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, s Konačnim prijedlogom zakona ide po hitnom postupku. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 114 za, bez suzdržanih i 14 protiv navedeni prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Treća točka u nadopuni dnevnog reda je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, s Konačnim prijedlogom zakona. Molim saborske zastupnike da glasujemo jesu li za to ta da navedeni zakon ide po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, bez suzdržanih i 15 protiv navedeni prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Šesta nadopuna, Prijedlog zakona o minimalnoj plaći, s Konačnim prijedlogom zakona. Molio bih saborske zastupnike da se izjasne jesu li za to da navedeni zakon ide po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 92 protiv, 2 suzdržana i 39 za navedeni zakon ne ide po hitnom postupku. Tako da će ići u dva čitanja, pa će ići u prvo čitanje. I 7. nadopuna je: prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.64. Molio bi saborske zastupnike da glasuju jesu li za to da navedeni zakon ide po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 81 protiv, 32 suzdržana i 20 za navedeni zakon ide u prvo čitanje. Ima li tko, zastupnici molio bih da se pridržavate reda, ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 2. sjednice? Ako nema to su točke od 8. do 14. predložene dopune. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Postoje dvije izmjene tako da ova dva zakona idu po hitnom postupku. Ako nema nitko više od zahtjeva za stanku, prije nego odobrim stanku samo bi želio upoznati saborske zastupnike da danas nastavljamo sa planiranih 5 točaka. Ja ću ih samo kratko pročitati pa evo čisto da znate za raspored. Znači planiramo u raspravu staviti - Konačni prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.45., - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.62., - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o policiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.56., - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.46. i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.61.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Volio bih da vam ovo pitanje ne moram postavljati i da početak svoje Vlade ne vezujete i ovaj Aktualni sat uz ovu vrstu pitanja, ali nažalost u ime kluba SDSS-a moramo to učiniti, zbog toga što je sanacija i obnova niskonaponske mreže trebala biti završena do 2008. godine. Danas smo 2016. taj proces nije završen. Zadnja sredstva koja su uložena bila su u Vladi iz 2011. godine, od tada nažalost niti HEP niti ministarstva koja su se time bavila i u međuvremenu prebacivala odgovornost s jednih na druge, nisu omogućila da se u 83 sela i zaseoka na području 25 općina i 6 županija taj posao završi u selima koja su mahom povratnička srpska sela. Iz tog razloga, gospodine predsjedniče Vlade, vjerujemo da ćete vi zajedno sa svojom Vladom iznaći rješenje da se ovaj već pomalo sramotan, sramotno stanje promijeni i da ljudi koji po zakonu imaju pravo na struju, koji po zakonu obnove imaju pravo da im se struja priključi 30 dana nakon završetka obnove ne čekaju tolike godine da bi mogli imati ono što većina ljudi dobije po osnovi zakona ili po osnovi nužne potrebe.
Zahvaljujem zastupniku Pupovcu. Odgovor, predsjednik Vlade.
Prije svega lijepi pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi kolega Pupovac. Upoznat sam sa problemom kojeg ste sada spomenuli, a riječ je o nedovoljno brzoj elektrifikaciji onih područja koji su naravno bila obuhvaćena ratnim stradanjima u vrijeme agresije na Hrvatsku. Znate da je Hrvatska država uložila velika sredstva i u obnovu i u stambeno zbrinjavanje od procesa mirne reintegracije pa do danas. Nažalost, taj proces za koji je prije svega nadležna HEP nije dovršen sukladno planovima koje ste vi spomenuli. Moja Vlada je svjesna tog problema. Mi ćemo zadužiti nadležno prije svega Ministarstvo regionalnog razvoja koje se bavi nastojanjem da se svi krajevi Hrvatske ravnomjerno razvijaju i da svi naši državljani imaju jednake uvjete u pogledu dostupne infrastrukture pa i elektroenergetske infrastrukture a osobito nisko naponske mreže u povratničkim naseljima. Čini mi se da je taj proces prespor, da stavlja dio naših državljana u nejednak položaj i to je zadaća koju ćemo dati ne samo ministarstvu nego i Hrvatskoj elektroprivredi da ispuni plan koji je prema informacijama koje su meni dostupne bio zacrtan 2012. godine ali nije realiziran. I stoga će i ministarstvo i HEP u vremenu koje je pred nama pristupiti rješavanju ovoga problema kako bismo osigurali normalan održiv život povratnika u tim dijelovima Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, zahvaljujem i vama gospodine predsjedniče Vlade na vašem odgovoru i vjerujem da vaš odgovor će biti drugačiji od odgovora koji smo slušali od 2011. godine od vaših prethodnika koji su rezultirali time da do današnjeg dana nismo riješili taj problem. Uzdam se u to, mi iz kluba SDSS-a se uzdamo da će to biti upravo tako kao što u svojem ste odgovoru kazali. Jer obnova infrastrukture kako struje tako i istovremeno i vode, puteva je elementarna pretpostavka za normalizaciju života na širokom području RH koje je bilo zahvaćeno ratom i koje ne traži niti velika sredstva, koja ne traži nešto što tim područjima i tim ljudima ne pripada nego traži samo nešto veću posvećenost, nešto veću fokusiranost i nešto veću usmjerenost nego što smo imali u proteklim godinama. Hvala vam na iskazanoj usmjerenosti i opredijeljenosti da ćete vi i vaša Vlada tu fokusiranost imati i da će stanovništvo na tim područjima konačno dobiti ono što godinama neopravdano i nezasluženo ga se drži u položaju u kojem ga se drži. Hvala vam.
Hvala zastupniku Pupovcu. Sljedeći zastupnik Nikola Grmoja.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Dobrović, molio bih vas da malo pojasnite stanje i aktualnu problematiku vezanu uz poticanje obnovljivih izvora energije u RH. Evo molio bih odgovor.
Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Pozdravljam predsjednika Sabora, hvala na pitanju saborskom zastupniku Grmoji, srdačno vas sve pozdravljam. Dakle prva stvar koju vrijedi reći da je povećanje udjela obnovljivih izvora energije u energetskom sustavu RH potrebno i poželjno. Dakle i praktički mi smo se obvezali, imamo postojeće obveze, imamo i one koje upravo i ratificiramo, dakle sa ciljem smanjenja ovisnosti o posebnim gorivima. Međutim problem koji mi ovdje imamo je vezan uz način na koji je regulirano pitanje integracije obnovljivih izvora energije jer kao što svi vjerojatno znate postoje povlašteni ugovori, odnosno ugovori sa proizvođačima obnovljivih izvora energije koji po povlaštenim cijenama prodaju proizvedenu energiju u energetski sustav, dakle preko našeg operatera HROTE-a. Problem je što se dakle isplaćuje relativno visoka, ovisno o tome, o datumu sklapanja ugovora, visoki iznos dakle za tu električnu energiju. Ta se sredstva namiruju iz dva izvora, jedno je dakle naknada za obnovljive izvore energije a drugo je prodaja, dakle te energije našim opskrbljivačima. Ono što se sada dešava, posebno ove godine a i sljedeće će to još ekspandirati je neravnoteža budući da je broj dospjelih ugovora, odnosno količina proizvedene energije u jednom velikom porastu. Posebni je problem izmjena i dopuna Zakona o tržištu električne energije iz rujna 2015. kada je bez prethodne valjane analize, budući da mi znamo karakter obnovljivih izvora energije je takav da energetski sustav mora biti prilagodljiv za takve udare, to se može postići, međutim za to su potrebne određene preinake. Dakle nije bilo prethodne analize, niti analize utjecaja ekonomskih na naše potrošače. Tako da su stvorene neobično velike nove obveze. Dakle mi smo sada suočeni sa velikom neravnotežom za koju moramo naći rješenja. Ministarstvo intenzivno na tome radi. Dakle mi ćemo predložiti jedno prijelazno razdoblje i svi dionici sustava će se praktički morati prilagoditi tome sve s ciljem da bismo omogućili ispunjenje dakle tih ugovora, odnosno ugovornih obveza koje imamo a isto tako da bi udar, dakle na naše potrošače bio to manji. Pri tome ćemo se koristiti svim mogućim dakle mehanizmima, raditi ćemo i na razvoju dakle burze, dakle električne energije za koju mislimo da se može bitno ojačati i dakle i to može biti jedan segment. Naravno svakako je u ovaj problem uključena i analiza svih tih ugovora budući da postoje prilično čvrste indicije da je ovdje bilo i pogodovanja. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Dobroviću. Odgovor zastupnik Nikola Grmoja? Ne. Sljedeći zastupnik koji se je, zastupnica koja se je javila za pitanje je zastupnica Željka Josić. Izvolite.
Evo ovako moje pitanje je za gospodina ministra zdravstva, gospodina Kujundžića. Nedavno smo bili svjedoci medijskih natpisa kako su se zatvarali ugostiteljski objekti zbog pušenja u samim tim objektima. Sami vlasnici ugostiteljskih objekata izrazili su svoje nezadovoljstvo ali neki od njih su i priznali kako su kršili zakon. Moje pitanje gospodine ministre je što se tiče same sanitarne inspekcije da li je ta sanitarna inspekcija postupila sukladno zakonu i jesu li uistinu oštećeni ugostiteljski objekti odnosno ako je sanitarna inspekcija u pravu zašto se dosada nije provodio ovaj zakon? Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Josić. Ministar Kujundžić.
Poštovana gospođo zastupnice, dame i gospodo zastupnici ono u čemu ćemo se svi složiti a to je da je duhanski dim, odnosno nikotin štetan i drugo u čemu ćemo svi složiti da je zakon jednak za sve i da ga se treba držati. Dakle u ovome konkretnome slučaju radilo se o četiri ugostiteljska objekta gdje su vlasnice ranije bili upozoreni i išlo se sa blagim financijskim, odnosno novčanim kaznama ali nakon toga su nastavili kršiti zakon. I tada su primijenjene najblaže mjere, dakle zatvoreni su restorani na 8 dana. I ja vjerujem da je to jedno pa ako hoćete pedagoško upozorenje drugima da to ne čine. I ja se nadam da se to ubuduće neće događati. Dakle, ja mislim da se trebamo štiti sami ali ako ne sami se štititi onda bar trebamo uvažavati zdravlje drugih i ne ga štetiti sve dok ne odlučimo ovdje u ovome Saboru nešto drugo da to nikome ne škodi, a nažalost škodi. Dakle ja mislim da je to bila jedna blaga mjera upozorenja i da će u tome smislu sustav bolje funkcionirati da pri tome nitko nije pretrpio ozbiljniju štetu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Kujundžiću. Slijedeći zastupnik koji se javio za pitanje je zastupnik Drago Prgomet
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade RH u nekim drugim prilikama i okolnostima uhićenja i optužbe hrvatskih branitelja iz Bosanske Posavine vjerojatno bi bila samo jedna crtica u nastojanju susjedne države BIH da razriješi ratne zločine na svojim prostorima. Međutim, ovaj događaj je otvorio toliko pitanja, komentara od toga da je to fijasko naših obavještajnih službi, od toga da je to poruka BIH da ne budemo snažni promotor ulaska BIH u EU pa sve do toga da sami vratimo BIH podizanjem ne selektivnih optužnica. Uvjeren sam da ovakvi komentari nemaju niti ozbiljno uporište niti vjerodostojnost a RH je stalo i mora biti u interesu istražiti i pomoći da se istraži svaki zločin kako u BIH a tako zbog vjerodostojnosti i u RH imajući na umu niz neistraženih zločina koji su učinjeni od Vukovara, Škabrnje, Vočina itd. Prije nego postavim pitanje dopustite mi samo nekoliko činjenica, činjenica je da je u tih 6 mjeseci u ratu u Bosanskoj Posavini ubijeno preko 2000 ljudi, da je prognano 200 tisuća ljudi, da je danas Bosanska Posavina spaljena zemlja, da je tijekom rata 29 djece ubijeno u Slavonskom Brodu i koliko je meni poznato nitko nikad za to nije odgovara. Pa ima si pravo postaviti pitanje radili se o selektivnom pristupu pravosuđa susjednih država. Ponavljam, interes je RH istražiti, pomoći, nikako spriječiti procesuiranje zločina a moje pitanje je što ćete poduzeti kao predsjednik Vlade i kao Vlada da nas ne iznenade opet nove optužnice, pogotovo u kontekstu medijskih nastupa da će se provesti postupak protiv stotina hrvatskih časnika koji su bili u BIH ili sudjelovali u njenoj obrani. Što će RH učiniti na putu BIH kao punopravna EU i NATO saveza, dakle i koji će vaši postupci biti u smislu pomoći.
Zastupnik Prgomet vrijeme. Premašili ste pola minute.
Hvala. Koji će biti postupci u smislu pomoći Hrvatskim braniteljima Bosanske Posavine.
Hvala zastupniku Prgometu. Odgovor na pitanje predsjednik Vlade.
Hvala lijepa cijenjeni kolega Prgomet. Otvorili ste jedno od najvećih političkih pitanja s kojim smo bili suočeni u proteklih mjesec i nekoliko dana od kada smo preuzeli odgovornost Vlade RH. Činjenica da su uhićenja u Bosanskoj Posavini došla svega dva i pol dana nakon prvog službenog posjeta mene kao predsjednika Vlade i potpredsjednika, predsjednika Vlade i potpredsjednika Vlade i ministra vanjskih i europskih poslova kolege Stiera su pokazala indikativan tajming tog poteza. Riječ je o kaznenim djelima koja su se dogodila 92. i 93. godine, dakle prije 23 godine. Ja sam stav Vlade RH uvjeren sam i ovog Visokog doma je da se svaki zločin, svako kazneno djelo treba biti istraženo, procesuirano i odgovarajućem pravnom postupku pred sudovima riješeno, a počinitelji za ta djela trebaju odgovarati. To je stav Vlade, to smo jasno rekli nakon što su se ti događaji zbili. Istodobno RH je protiv orkestriranih tajminga, protiv selektivnog pristupa pojedinim optuženicima i selektivnog pristupa pojedinim kaznenim djelima. Suradnja između RH i BIH u pravosudnoj suradnji odvijala se na različite načine tijekom proteklih godina. Ona je bila regulirana sporazumima između dviju države, sporazumima između državnog odvjetništva i tužiteljstva. U okviru tog procesa dolazilo je do razmjene različitih informacija i podataka. Činjenica da Vlada RH, a niti službe nisu bile upoznate sa podizanjem ovih optužnica i sa odlukom o zadržavanju niza hrvatskih časnika jer su dvojica pripadnici Hrvatske vojske, ostalih 10 pripadnici HVO-a je naravno za nas zabrinjavajuća. Reagirali smo to na najučinkovitiji mogući način odlučivši pružiti punu konzularnu pomoć RH našim državljanima, odlučivši osnovati povjerenstvo na čijem je čelu ministar Medved koji je zajedno sa drugim resorima prikuplja sve relevantne informacije kako bismo dali pravnu i financijsku pomoć ljudi koji su u ovom procesu u trenutnoj fazi što pritvora što obrane sa slobode. Također obnovili smo Savjet za suradnju sa međunarodnim kaznenim sudovima u okviru tog savjeta na najvišoj razini definirat ćemo našu politiku prema onim predmetima koji su delegirani sa razine Haškoga suda na pravosuđa država nastalih na području bivše SFRJ i kvalitetno analizirati kako ti procesi mogu utjecati i na istinu o zbivanjima u vrijeme velikosrpske Miloševićeve agresije na Hrvatsku pa na BiH potom, na istinu o Domovinskom ratu i na zaštitu hrvatskih interesa i hrvatskih časnika, pripadnika Hrvatske vojske. Vidjeli ste i ovih dana pokušaj još jedne manipulacije pa i diskreditacije potpredsjednika Vlade i ministra obrane Damira Krstičevića, usprotivit ćemo se svim falsifikatima i svim naporima da se na taj način destabilizira Vlada i da se uznemire hrvatski branitelji. Politiku ćemo voditi odgovorno, a ustrajat ćemo na snažnoj, čvrstoj i nedvojbenoj potpori BiH na njenom putu prema EU jer je to jedini način za koheziju i održivost BiH i za kvalitetnu zaštitu Hrvata kao ravnopravnog i konstitutivnog naroda. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Odgovor s tim da imate pola minuta manje.
Pola od tri minute manje. Hvala lijepa gospodine predsjedniče na odgovoru. Rado bih ponovio neke stvari koje ste rekli jel su za mene osobno važne. Prvo, skinuli ste jednu tabu temu dakle činjenica je da je Hrvatska vojska bila u Bosanskoj Posavini, činjenica da sam ja bio tamo iz jednog razloga, branili smo BiH od iste politike i od istih izvršitelja koji su bili agresori na RH godinu dana prije toga. Branili smo BiH za koju mi je drago da zagovarate i dalje ulazak u NATO, ulazak u EU jer dobri odnosi sa susjedima su od nacionalnog interesa i to mora biti interes svih bez obzira na ideološku i stranačku pripadnost. I treće, izdali ste jasan stav oko ratnog zločina. Ponavljam ono što sam u uvodu rekao, Hrvatska ne može, ne smije, a očigledno i neće sprječavati nikakve istine oko ratnih zločina. To nije samo političko, to nije samo pravno, to je civilizacijsko nadasve ljudsko pitanje. I neće rat završiti barem u našoj svijesti dok majka ne nađe zadnji grob svoga sina i zločinac ne bude kažnjen za svoj zločin. Ali i samo po zakonu, a ne po našem poimanju pravde i pravednosti. Ja znam da to nije lako jer mnogi od nas nose strašne emocije, nose silne emocije stradanja u ratu, ali da je moguće da ćete imati potporu i tih ljudi, gospodine predsjedniče. Dopustite mi završiti svoj nastup svoj govor danas s jednom izjavom jedne drage kolegice iz našeg Sabora koja sjedi nekoliko redova iza nas, koja je izgubila i oca i majku i u ratu.
Ja se ispričavam, vrijeme.
I na pitanje da li mrzi agresora rekla je „ne osjećam mržnju ni prema kome, osveta bi me poistovjetila s agresorom koji je došao s ciljem da uništi i otme tuđe i to bi doživjela kao osobni poraz“.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za pitanje je zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade. Postavljam pitanje, a vezano je iako je ovo početak rada vaše Vlade, nema još ni mjesec dana i vama i ministricama i ministrima želim uspješan rad. Mene zanima s obzirom da dolazim iz Slavonije, vi ste u vašem predizbornom programu najavili pomoć Slavoniji i Baranji, Podravini i Srijemu, vaš Projekt Slavonija od njega puno očekujemo, mi smo na prošlom proračunu tražili amandmanima 186 milijuna kuna, to se nažalost nije moglo ostvariti. Evo zanima me kakva je dinamika plana Projekta Slavonija? Hoće li biti mogućnosti da to sve već započne u proračunu za 2017. godinu i što se konkretno očekuje za svih pet slavonskih županija odnosno za područje Istočne Hrvatske? Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Salapiću. Odgovor, predsjednik Vlade.
Hvala kolega Salapić. Iskoristit ću par sekundi odgovora na ovo pitanje da kažem da je riječ o kolegici Marijani Balić koja je ovo rekla u svom intervjuu i koja dolazi iz Vukovara, mislim da je važno da to javnost zna. Kolega Salapić zahvaljujem na pitanju. Mi smo u izbornoj kampanji naglasili da je za novu hrvatsku Vladu Slavonija prioritet. A ja sam nekoliko puta kazao da Slavonija za nas ne počinje tamo gdje kreće ovih pet tradicionalnih slavonskih županija, već bi slobodno mogli reći da Slavonija započinje i u Moslavini i na Banovini i u Podravini i ide dalje i u Slavoniju i u Baranju i zapadni Srijem. To govorim stoga što smo svi svjesni i gospodarskih poteškoća i demografskog vrlo nepovoljnog trenda kojim svjedočimo u Slavoniji. Stoga je naša ideja, a to se na određeni način reflektira i u kadrovskoj politici ove Vlade, vidjeli ste da su i ministar poljoprivrede i ministrica regionalnog razvoja mladi kolege iz Slavonije koji su dobili prioritetnu zadaću da upravo budu glavni motori provedbe naše politike prema našem tzv. Projektu Slavonija, riječ je osigurati 2,5 milijarde eura isključivo za projekte na području 5 slavonskih županija. Riječ je o nastojanju da se spriječi demografsko nazadovanje, riječ je o tome da pokušamo iskoristiti sve instrumente i alate koji nam postoje u okviru poljoprivredne politike kako bi zadržali naše ljude u Slavoniji, kako bi razvili hrvatsko selo, kako bi pridonijeli ruralnom razvoju, kako bi se mladi odlučili ostati u Slavoniji i osnivati svoje obitelji. Također u kontekstu regionalnog razvoja pristupiti ćemo izradi novog indeksa razvijenosti. Smatramo da bi na taj način, na primjereniji način uspjeli vidjeti nijanse koliko su pojedini dijelovi Hrvatske deprivirani razvojnog potencijala kojeg neki drugi imaju i čime bismo siguran sam spriječili i siromaštvo i daljnji odlazak naših ljudi a osobito mladih iz Slavonije. Stoga ćemo i politike pojedinih ministarstava i proračunska sredstva usmjeravati na pravi način kako bi Slavonija bila ne samo hrvatska žitnica, ne samo spoj zelene i plave Hrvatske nego i onaj dio Hrvatske koji će iskoristiti i potencijale naše interne ali i ove koje dobivamo kao dodatnu vrijednost iz proračunske EU za ravnomjeran regionalni razvoj Hrvatske. Signal na tom tragu dali smo i prošloga tjedna kada smo simbolično održali 4. sjednicu naše Vlade u Vukovaru povodom 25.-te obljetnice od okupacije Vukovara i dana sjećanja. Činjenica da smo na toj Vladi uspjeli alocirati već 60 milijuna kuna za različite projekte Vukovara potvrđuje našu snažnu i čvrstu orijentaciju da Slavonija u razvojnom smislu u sljedećih nekoliko godina pa i do kraja ove financijske perspektive od koje trenutno dobivamo sredstva iz EU iskoristi sve mogućnosti i da se taj duh pozitivni kojeg nastojimo unijeti u hrvatsko društvo prenese i na istok zemlje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Odgovor zastupnik Salapić.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Vlade, vi ste najavili u vašem nastupnom govoru u Saboru da slijedi dubinska promjena u ponašanju u hrvatskoj politici i upravo ste zato dobili podršku HDSSB-a iako naša stranka nije formalno dio vladajuće koalicije, posebno smo pratili projekt Slavonija, najavljenih 2,5 milijarde eura ulaganja ali i mnoge druge projekte koje ste najavili. Vjerujem da ćemo pronaći zajednički politički jezik kada budemo radili novi državni proračun za 2017. godinu, da amandmani koji dolaze iz Slavonije će proći sjednicu Vlade, pa da vidimo što se može učiniti u prvom koraku u 2017. godini. A isto tako ta promjena u smjeru ponašanja u hrvatskoj politici bez obzira iz koje mi političke opcije dolazimo. Ako je nacionalni interes razvoj cijele RH onda treba biti interes jednakomjeran razvoj i naših nažalost i ratom opustošenih i gospodarskih uništenih područja 5 slavonskih županija. Svima nama a ja vjerujem da će biti vrijeme i to pokazati da bi trebala biti i ambicija i cilj i rad u politici gospodarski napredak i socijalni razvitak RH a posebno vas molim predsjedniče Vlade da ova najava za Slavoniju i Baranju ne bude kako je bila od prošlih premijera a mi smo tu bili konstruktivni ali nismo vidjeli rezultate. Od vas očekujemo puno zato imate našu punu potporu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Salapiću. Zastupnik koji se također javio za pitanje je zastupnik Blaženko Boban, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje bilo bi upućeno ministru Kuščeviću. Poštovani gospodine ministre, svjedoci smo bili protekli tjedan kroz raspravu o paketu poreznih zakona da je najviše primjedbi bilo na prijedlog o ukidanju Odluke o neplaćanju poreza na prvu nekretninu, što se uglavnom odnosi na mlade ljude i mlade obitelji i vezano za demografsku politiku također. Sjećam se da je po tadašnjem Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita koji je mislim donesen za vrijeme ministra Bačića u svega dvije godine, '11. i '12. odobreno 2253 zahtjeva vrlo povoljno za mlade obitelji. Za usporediti je da kroz te dvije godine u odnosu na program POS-a u 11 godina gdje je izgrađeno prosječno 454 stana godišnje a ovdje napominjem u 2253 po tom modelu kupac sam bila lokaciju i površinu te se sve rješava na jednom mjestu i onda SDP nažalost taj zakon je dokinuo. Gospodine ministre, možete li nam reći na konkretnom primjeru radi velikog interesa mladih ljudi kolike su to bile beneficije po još uvijek važećem SDP-ovom zakonu, da li je u pripremi novi zakon sličan onom modelu iz 2011. i kolike će beneficije biti na istom ekvivalentu vrijednosti stana po prijedlogu vas i ove Vlade, te kada se očekuje taj zakon da ide u primjenu kako bi mlade obitelji što ih i kako očekuje i kada. Hvala vam.
Zahvaljujem zastupniku Bobanu, odgovor ministar Kuščević.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine Petrov, predsjedniče hrvatske Vlade gospodine Plenković, kolegice i kolege ministri, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo, drago mi je da ste potakli ovo pitanje gospodine Boban. I zaista HDZ je u predizbornu kampanju najavila donošenje Zakona o subvenciji stambenih kredita a budući je naš slogan bio vjerodostojno to evo mi smo odmah i krenuli u izradu nacrta toga zakona. Dakle, nacrt zakona smo već napravili, u idućih, u prosincu ćemo ga uputiti u vladinu proceduru. Evo ja se iskreno nadam da će ga Vlada u ovakvom ili u malo izmijenjenom obliku prihvatiti, imamo podršku predsjednika hrvatske Vlade te da ćemo ga uputiti već početkom iduće godine i u saborsku proceduru. Dobro ste povukli paralelu sa zakonom koji je postojao 2011., 2012. za vrijeme ministra Bačića i HDZ-ove Vlade i rezultati su zaista bili izvrsni. Upravo ovo što mi radimo, ovaj nacrt zakona to je ja bih rekao jedna redefinirana i poboljšana verzija toga zakona. Zašto to mislim? Zato jer sa ovim zakonom omogućavamo kupnju prve nekretnine ili zamjenske nekretnine u slučaju povećanja obitelji. Međutim ne samo novih stanova, u novogradnji već i rabljenih stanova i kuća. Zašto polovnih rabljenih stanovima, tu mislimo dvojaki učinak postići. Naime, mislimo da ćemo time omogućiti našim sugrađanima rješavanje stambenog pitanja i ostanak na njihovim ja bih rekao ognjištima. U Nuštru i mojim Nerežišća na Bračunema novih stanova na tržištu, nema stanogradnje a na ovaj način ćemo im omogućiti da kupe tu na mjestu svog stanovanja da kupe novi stan i da ostanu živjeti u njemu. Dakle ponovno ili rabljenu nekretninu. Također na ovaj način mislimo da ćemo provesti određeni vid urbane regeneracije, dakle nema potrebe za trošenjem novih prostora novom gradnjom, ukoliko postoje a postoje objekti koje je potrebno sanirati, stari objekti, ponovni objekti u koje mogu ljudi način svoj kvalitetan dom i kvalitetan smještaj. Osnovna tenzija zakona je da ćemo sufinancirati 50% rate kredita prvih 4 godine. I još jedna novost u odnosu na stari zakon je da ukoliko mlada obitelji u tom periodu sufinanciranja dobije prinovu u obitelji bilo dijete ili da usvoji dijete tada ćemo produžiti taj rok od godinu do dvije ovisno koliko ćemo uspjeti osigurati sredstava u proračunu i kako će Vlada to odobrit. Što se tiče nekakve, recimo bivša SDP-ova vlada kad je ukinula porez na promet nekretnina za kupnju prve nekretnine s tim je uštedjela 5%. Ako bismo uzeli u primjer jedan stan od 100 tisuća eura to je recimo, taj kupac je uštedio 5 tisuća eura. U našem, po našem nacrtu ovog zakona tu možemo na iznosu od 100 tisuća eura napraviti slijedeću kalkulaciju. Mjesečna rata kredita bi iznosila 603 eura, od čega bi 50% a to je 301,68 eura subvencionirala država. U 4 godine taj iznos iznosi 14 480 eura. Dakle porez na promet nekretnina je nekad bio 5 tisuća eura, 5% to znači 9 tisuća eura bi građani po ovom modelu uštedio. Evo budući je sada novi prijedlog zakona da se porez na promet nekretnina smanji na 4% to znači da bi taj kupac prvog stana platio 4 tisuće eura poreza na promet nekretnina. U svakom slučaju ukoliko ovaj Visoki dom usvoji ovaj zakon tada će po ovoj mjeri svaki hrvatski građanin koji kupuje svoju prvu nekretninu uštediti otprilike 7, 8 tisuća eura ovisno o visini anuiteta. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru Kuščeviću. Odgovor zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Da ja sam zadovoljan, ali manje je važno koliko sam ja ili svi mi ovdje kolege u Saboru zadovoljni, jako je bitno da se nadam da ovom vašom elaboracijom ovo pitanje će biti zadovoljni mladi ljudi i mlade obitelji unutar RH. Jedna mala sugestija prilikom izrade tog zakona, možda bi bilo dobro kategorizirati subvencije mladih ljudi tako da nekih 60% kredita u 4 godine budu na neki način plaćeno sa strane državnih subvencija ljudima recimo, mladim ljudima u Dalmatinskoj Zagori, Slavoniji i Lici jer time na neki način pomažemo i obiteljima iz tih ruralnih dijelova. Nije isto kada čovjek se odluči kupiti stan ili nekretninu u Sinju, Imotskom, Vrgorcu, Kninu, negdje po Slavoniji ili Zagrebu i Splitu. Mislim da i ova mala dopuna bi bila dobra pa makar to bilo na uštrb onih od 10% recimo subvencije na području velikih gradova Zagreba, Rijeke ili Splita. Na taj način i to ruralno područje mladim obiteljima pripomažemo da ostanu na tom području sa dodatnom subvencijom u odnosu na one koji će te stanove kupovati kažem u urbanim dijelovima RH. Hvala.
Zahvaljujem zastupnik Bobanu. Zastupnik Josip Križanić također se javio za pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege pitanje postavljam ministru Tolušiću. Poštovani, vezano uz aktualnu situaciju preplavljenosti hrvatskog tržišta jeftinim uvoznim proizvodima dokazano upitne loše kvalitete postavljam vam pitanje Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora zatražio je od bivšeg ministra Romića hitno donošenje Zakona o poštenoj hrvatskoj praksi pa vas pitam u kojoj je fazi izrada zakona i zašto on još nije donesen? Naime, trgovački lanci stranih vlasnika i dalje bez kontrole uvoze enormne količine hrane, prodaja po … cijenama o čemu sam u ovom Saboru govorio već godinu dana. Vinari su očajni, 3 litre 15 kuna, uključena ambalaža, PDV, transport i trgovačka marža. Uvozimo predlanjski grah, češnjak iz Kine, sve vrste voća bez okusa i mirisa. To je šteta samo materijalna jer su prevareni potrošači zbog loše kvalitete. Od namirnica pak animalnog podrijetla uvoze se mjesecima stara jaja, godinama staro meso bez deklaracije, datuma prvog smrzavanja ili jučer slušam reklamu posebna salama 4,99 pola kile. Tu je zbog starosti ne samo loša kvaliteta, već i enormno ugrožena sigurnost hrane pri čemu mislim na zdravstvenu ispravnost. Stoga se u zakon mora ugraditi i članak o zabrani reklamiranja osnovnih životnih potrepština kao što su mesom, mlijeko, jaja, kruh ili povrće jer najsiromašniji slojevi ljudi kupuju upravo takve akcijske artikle ne razmišljajući o posljedicama. Bojim se i pomisliti da li su ravnatelji naših vrtića zbog pritiska na ekonomsku cijenu vrtića kupovali ovakvu salamu na akciji vjerujući da je ona jestiva. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Križaniću. Odgovor ministar Tolušić.
Evo hvala. Prije svega lijep pozdrav predsjedniku Sabora, našem premijeru, kolegama i kolegicama ministrima i ministricama, naravno i svim uvaženim saborskim zastupnicima. Pa evo ja bih na početku rekao kad govorimo o službenim kontrolama u domaćoj proizvodnji, znači one postoje apsolutno od prvog dana od početka na farmama kad govorimo o mesu, u sustavu klaonica, distribucije i svega onoga i one su po meni vrlo rigorozne odnosno vrlo kvalitetne. Kad govorimo o uvozu prehrambenih artikala iz trećih zemalja, znači van granica EU imamo na svakom graničnom prijelazu naše veterinarske inspekcije koje pregledavaju također te proizvode. Da li možemo tu biti još rigorozniji odnosno uvesti dodatne kontrole po nekim parametrima vjerojatno možemo i to ćemo raditi u budućnosti. Ali znači nema robe koja je van zemalja EU i koja uđe na hrvatsko tržište da nije veterinarski pregledana ili sanitarno ako govorimo o onom djelu za koji je nadležna sanitarna inspekcija. Kad govorimo o robama koje dolaze sa područja EU to se ne smatra uvozom, to je trgovina između zemalja članica i tu Ministarstvo poljoprivrede sa veterinarskom inspekcijom radi znači analizu, ajmo reći nasumičnu po objektima koji takvu robu pribavljaju. Naši trgovački lanci ili distributeri također moraju po zakonu raditi i samokontrolu. Neki ju rade odlično, neki po meni manje kvalitetno, to također sada reguliramo. I ono što danas imamo situaciju znači malte ne svakodnevnu pojavu u javnosti problema sa zdravstvenom ispravnošću hrane, to je zapravo rad veterinarskih inspekcija na terenu. I ono što smo promijenili i što ćemo definitivno u budućnosti raditi i dalje tako da analize koje utvrdimo i stvari koje utvrdimo da su neispravne, pogotovo kada govorimo o zdravstvenoj neispravnosti hrane, javno objavljujemo. Smatram da je to dužnost i ministarstva, da to moraju znati hrvatski građani, da to moraju zanati saborski zastupnici i da moramo na tržištu imati kvalitetnu i zdravstveno ispravnu hranu. Da li na ovaj način sprečavamo uvoz? Apsolutno ne, ali želimo postići da na tržištu imamo jednako kvalitetnu Hrvatsku i jednako kvalitetnu uvoznu hranu. Danas imamo realno vrlo nesređenu situaciju na tržištu, puno robe koja definitivno one kvalitete, a očito i zdravstvene ispravnosti koje treba biti i to je nešto što će Ministarstvo poljoprivrede riješiti sviđalo se to nekome ili ne. Prema tome, to su stvari za koje smo mi ovdje i ja i moji suradnici, a vjerujem i cijeli Hrvatski sabor i za to se moramo boriti i za to ćemo se izboriti. Kada govorimo o Zakonu o nepoštenoj trgovačkoj praksi ja se zahvaljujem mom prethodniku ministru Romiću koji je započeo izradu zakona. Ja sam siguran da će zakon biti u saborskoj proceduri do kraja ove godine, tako da nema razloga da ne uđe u proceduru i da se na ovom časnom Domu i ne izglasa i da na taj način pomognemo svima onima koji su u lancu, proizvođači, otkupljivači, prerađivači i sami trgovci zapravo poštenu i kvalitetnu regulaciju tržišta, od nesređenog stanja na tržištu zapravo polazi dobar dio problema i u sektoru poljoprivrede. Kada govorimo o sektoru vina, imamo također veliki uvoz iz trećih zemalja. Novi pravilnik o kontroli vina će stupiti na snagu nadam se idući tjedan, napravili smo ga, koji će, naravno ne i spriječiti uvoz iz trećih zemalja, ali povećati kontrole da znamo što i u tom segmentu uvozimo. Za sve ove ostale stvari koje ste naveli, slažem se, evo dajte nam još malo vremena. 25 radnih dana i ne možemo sve stvari riješiti, ali stvarno smatram da je zdravstva ispravnost hrane iznimno bitna i da hrvatski građani i hrvatska javnost mora znati što kupuje i od kupuje i da li je to kvalitetno stvari koje kupujemo i koje jedemo. Hvala.
Zahvaljujem ministru Tolušiću. Odgovor, zastupnik Križanić.
Zadovoljan sam odgovorom i poznavajući vas siguran sam da će taj zakon biti na klupama do kraja ove godine. Međutim, kao što reče moj prijatelj Boban, nije važno da li sam ja zadovoljan, važno je kakav će taj zakon, kakve će on efekte imati za hrvatsku poljoprivredu i gospodarstvo. Naravno da je puno važnije da vinogradari sjeverozapadne Hrvatske koji su opustošeni proljetnim mrazom, a i sve većom pošasti fitoplazme koja se pojavljuje u vinogradima, neće više strepiti od nelojalne konkurencije uvoznih vina iz Crne Gore i Makedonije, nazovimo vina, u rinfuzi bez markica po pet kuna sa troškovima, s PDV-om koliko kod nas košta grožđe. Raznorazni šverceri jedva su dočekali situaciju mraza i u voćnjacima koji je napravio velike štete također u sjeverozapadnoj Hrvatskoj i sada nam dolazi voće bez okusa i mirisa koje ćemo zateći na našim tržnicama. O sustavom i kontinuiranom uništavanju hrvatskog stočarstva od strane uvozničkog lobija neću niti govoriti. O tome sam govorio već puno puta. Na naše police dolazi od isto stranog proizvođača primjerice mlijeko po pet kuna u isti trgovački lanac, istog vlasnika, iste marke mlijeka. Kod nas je dvije i pol kune, vani je pet kuna nabavna cijena je tri, pa vas ja pitam da li se ta tekućina može nazvati mlijekom? Ovaj će zakon sigurno dati odgovor i na reklamu ove posebne salame od pola kile 4,99 gdje bi inspektor već po definiciji trebali takav uzorak izuzeti i automatizmom izuzeti uzorak i odraditi pretrage. Jako bi me zanimalo vidjeti nalaze, ne samo nutricionističke nego i kvalitativne, već je upitna tu i higijenska i zdravstvena ispravnost takve namirnice. I vjerujte kolegice i kolege da je u vrijeme ove krize takve namirnice su ulazile u Hrvatsku i ugrađivale se u ove jeftine proizvode.
Hvala. Sljedeća zastupnica koja se javila za pitanje je zastupnica Majda Burić.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospodine Plenkoviću, poštovani ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem gospodinu Tolušiću, ministru poljoprivrede, a vezano je uz Gorski kotar odakle i sama dolazim. Sjetimo se da je u mandatu SDP-ove vlade 2014. godine Gorskom kotaru zakonskim izmjenama oduzeto 28 milijuna kuna čime je znatno otežan život i rada, a napredak tog kraja gotovo onemogućen. Osim toga Gorski kotar u posljednje tri godine pogađaju dvije elementarne nepogode, prva 2014. godine u vidu ledene kiše odnosno ledoloma koji je napravio štetu od dvije milijarde kuna. Nakon toga struka, mislim na šumarsku struku vezano uz Šumarski fakultet i institut, kontinuirano upozoravaju na mogućnost da će nakon prirodne katastrofe uslijediti ekološka katastrofa što se i dogodilo prenamnožavanjem smrekovog potkornjaka koji čini štetu između 50 i 70 milijuna kuna, zbog čega je i u 10. mjesecu ove godine proglašena elementarna nepogoda. Postavlja se pitanje što u toj priči čini Hrvatske šume koje trebaju gospodariti javnim dobrom? Umjesto da je uprava Hrvatskih šuma na čelu sa gospodinom Pavelićem, zaštitila goranske šume, oni dijele oko tisuću i sto otkaza kako bi povećala dobit te tvrtke, te osigurali višemilijunske bonuse, te na taj način zaštitili isključivo vlastiti džep, a ne goranske i hrvatske šume. Stoga postavljam pitanje vama gospodine ministre i kao ministru, ali i kao skupštini Hrvatskih šuma, što mislite o razini funkcionalnosti Hrvatskih šuma, vezanoj uz gospodarenje goranskim šumama, te što ćete napraviti da se takvo nešto više nikada ne dogodi i što vi kao ministar radite vezano uz sanaciju potkornjaka u Gorskom kotaru.
Zahvaljujem zastupnici Burić, odgovor ministar Tolušić.
Hvala uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Kada govorimo o upravi Hrvatskih šuma kao što znate, postigli smo sporazum sa upravom Hrvatskih šuma i ona je prošli tjedan podnijela, stavila svoje mandate na raspolaganje, odnosno teče im otkazni rok od 3 mjeseca, naravno bez isplate bonusa i svih oni stvari koje su imali u ugovoru iako ti ugovori govore više o onome tko ih je sklapa i tko ih je predlagao a to je bivši ministar poljoprivrede nego li o samoj upravi. Za mene je to nemoralno, vjerojatno i nezakonito ali to će utvrđivati neke druge službe i to je nešto što ja definitivno neću potpisati. Danas Hrvatske šume jesu trgovačko društvo, ganjaju profit, mogu razumjeti u jednom segmentu ali ako taj profit ide na uštrb razvoja šuma u Gorskom kotaru, u Slavoniji ili nekom drugom dijelu Hrvatske onda to definitivno nije dobro a pogotovo kada znamo da je količina dobiti direktno vezano sa bonusom koji treba dobiti uprava Hrvatskih šuma. Ne treba biti tu prepametan da znamo zbrojiti dva i dva i o čemu se tu radi. S financijske strane Hrvatske šume dobro posluju kažem sa ove druge kada govorimo o održavanju šuma, o samom načinu upravljanja, dalo bi se o svemu tome razgovarati. Evo ja očekujem da ćemo uskoro imati javni natječaj za novu upravu Hrvatskih šuma, da ćemo izabrati novu upravu i da će se ta nova uprava nadam se odgovornije ponašati zapravo i prema onim krajevima odakle zapravo velika većina drvne mase Gorski kotar, Slavonija, zapravo u istinu i dolazi. Kada govorimo o potkornjaku, on je zapravo pokazatelj dobrog ili lošeg upravljanja, kako god to nazvali, znali smo što će se dogoditi nakon ovih ledenih kiša i elementarnih nepogoda koje su zadesile, evo došao je i potkornjak na svoje, presporo smo reagirali u svemu tome. Evo tek smo prije 2 tjedna a mogli smo donijeti i prije 2 godine uredbu gdje rješavamo problem i privatnih šuma za koje ne znamo vlasnike. Do sada smo, čistili šume samo koje su u državnom vlasništvu i eventualno dio privatnih i onda očistimo kilometar šuma koje su u državnom vlasništvu, drugi kilometar ne očistimo i tamo potkornjak i dalje obitava. Prema tome i to sad rješavamo evo i nadam se da će taj dio biti, naredba koju smo donijeli da će omogućiti Hrvatskim šumama ako zaposli sjekača, ako angažiraju radnu snagu koju trebaju da će omogućiti da se ovaj segment kada govorimo o problemu potkornjaka, nadam se uspješno riješiti. Inače svi akti koje donosi sadašnja uprava Hrvatskih šuma podliježu kontroli skupštine. Prema tome, vjerujem da u ova iduća tri mjeseca ili manje ako se nova uprava imenuje i prije, neće doći do nekakvih većih problema kada govorimo o samom funkcioniranju Hrvatskih šuma.
Zahvaljujem ministru Tolušiću, odgovor zastupnica Burić.
Zahvaljujem na odgovoru, zadovoljna sam odgovorom. I evo jedino mogu konstatirati da vjerujem zaista u aktivnu politiku prema Gorskom kotaru, općenito prema regionalnom razvoju koji će dovesti do poticajnih uvjeta za život i rad, tako da puna podrška gospodinu ministru Tolušiću i Vladi RH. Hvala.
Hvala zastupnici Burić. Sljedeći zastupnik koji se javio za pitanje, zastupnik Robert Janković, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu Andreju Plenkoviću i vezano je uz dovršetak izgradnje europskog koridora 5C u dijelu u kojem prolazi kroz Hrvatsku a dio koji nije dovršen prolazi upravo kroz moju Baranju. U svibnju 2015. godine Hrvatske autoceste poništile su javnu nabavu kojom je trebala biti izgrađena autocesta od Osijeka, od mosta Drava do Belog Manastira jer je bila procjena da neće biti gotovo izgradnja tog dijela do kraja, do ovih dana, do kraja 2016. godine a što je bio rok da se povuku sredstva iz operativnog programa EU, promet 2007./2013. rok kojeg je bio isto kraj 2016. godine. Tadašnja uprava HAC-a najavila je da će u ponovljeni postupak javne nabave biti uključena i dionica Beli Manastir – mađarska granica i da će se sa mađarskom stranom pristupiti izradi dokumentacije za financiranje cijele dionice, dakle most Drava – Beli Manastir – Mohač do kuda je Mađarska sa svoje strane napravila autocestu. S obzirom da mandat ovog Sabora i ove Vlade kako i proračun aktualne EU ističe 2020. godine moje pitanje je kakvi su nam planovi sa tom nedovršenom dionicom autoceste kroz Baranju, odnosno prema mađarskoj granici, koje rokove predviđamo i kakav je naš politički stav prema tome? Hvala vam.
Zahvaljujem zastupniku Jankovicsu. Odgovor predsjednik Vlade.
Hvala lijepa kolega Jankovics na ovom pitanju koje je važno za Baranju, važno je i za Slavoniju, važno je i za ukupno prometno povezivanje Osječko-baranjske županije na način da se koridor 5C spoji sa koridorom 10, da se poveže Mađarska, Hrvatska, Bosna i Hercegovina i da se ojača čitava prometna infrastruktura. Dio prometnog povezivanja također je dio onoga projekta Slavonija o kojem sam govorio u ranijem pitanju, upoznat sam sa planovima nadležnog ministarstva Hrvatskih cesta. Mislim da je projekt koji sadrži dvije dionice, jedna je od granice Mađarske do Belog Manastira, druga je od Belog Manastira do mosta Drava. Ukupan iznos sredstava je nešto viši od 600 milijuna kuna. Mislim da ćemo sredstva za taj projekt osigurati dijelom i kroz tzv. Conecting Europe Facility, dakle kroz europske fondove. Intencija je ove Vlade da se taj projekt u faznom pristupu realizira. Mi se nadamo do kraja 2020. ukoliko to bude moguće. Taj je projekt važan kako bi postojeća autocesta postala prohodna, postala spojena i postala isplativa. S te strane nadležno Ministarstvo, mora, prometa i infrastrukture imati će upravo taj pravac kao jednu od prioritetnih prometnih infrastrukturnih zadaća u ovoj fazi. I stoga želimo Baranju uključiti u cjeloviti cestovni sustav RH. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. Odgovor zastupnik Janković.
Ispričavam se, imamo puno povjerenje nadalje u Vladu koju vodite. Ja sam samo htio napomenuti da osim Baranjcima i Baranji naravno da od dovršetka tog dijela autoceste i cijelo područje Slavonije kroz koju prolazi autocesta već sad dobiva ne samo na povećanom prometu, nego te sredine iz kojih se dramatično iseljavaju ljudi, dobivaju priliku za nova radna mjesta, a i poslovne zone koje su u najvećem dijelu i u Baranji i u Slavoniji planirane uz tu buduću trasu autoceste, tako i u mom Belom Manastiru su na kilometar, dva od te buduće autoceste imao bi velika očekivanja od nje. Molim vas da to i dalje bude prioritet ove Vlade. Hvala vam.
Hvala zastupniku Jankoviću. Sljedeći zastupnik koji se javi za pitanje je zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, cijenjene kolegice i kolege. Moje pitanje namijenjeno je ministru hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji gospodinu Tomi Medvedu. Gospodine ministre, s obzirom da je rad radnih skupina kao što smo informirani završen i da je priveden kraju na izradi prijedloga nacrta jedinstvenoga zakona o pravima hrvatskih branitelja moje pitanje je sljedeće. Kada će taj jedinstveni prijedlog zakona ugledati svjetlo dana, kada će otpočeti javna rasprava, te kada će se naći na Vladi i u Hrvatskom saboru, te predviđa li on možda bilo kakvi oblik zaštite hrvatskih branitelja od ovih posljednjih progona agresorskih i poraženih struktura.
Zahvaljujem zastupniku Đakiću. Odgovor ministar Medved.
Hvala lijepa poštovani gospodine zastupniče Đakiću. Izrada teksta prijedloga jedinstvenog zakona o hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata je završena. Trenutno je u postupku usklađivanje sa ostalim ministarstvima. Cilj zakona jest puna zaštita digniteta Domovinskog rata, objedinjavanje svih statusnih i materijalnih prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, osiguravanje jedinstvene politike Vlade RH prema hrvatskim braniteljima i stradalnicima u cilju sveobuhvatne skrbi i ostvarivanje svih materijalnih i statusnih prava hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Nakon usklađivanja sa ministarstvima resornima u Vladi RH prijedlog je i plan u prosincu 2016. godine prijedlog teksta zakona uputiti u javnu raspravu, a nakon toga u redovitu saborsku proceduru. Naglašavamo da ovaj sadržaj jedinstvenog zakona na jednom mjestu objedinjuje sva pitanja značajna za hrvatske branitelje i stradalnike Domovinskog rata koja su do sada bila disperzirana u niz drugih zakonskih rješenja i drugih ministarstava.
Zahvaljujem ministru Medvedu. Odgovor zastupnik Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre zahvaljujem se na sveobuhvatnom odgovoru koji ste mi dali kao i hrvatskim braniteljima u cjelini. Vjerujem da ćete u najboljoj vjeri donijeti prijedlog zakona koji će ovaj hrvatski Dom usvojiti jednoglasno, koji će prestati sa politizacijom oko hrvatskih branitelja i koji će nadam se i vjerujem uz potporu kolega branitelja i sa lijeve strane i sa lijeve opcije kao i sredine i svih zajedno donesti u konačnici Ustavni zakon o pravima hrvatskih branitelja kako bi oni bili trajna vrijednost zaštićeni i suvereni u svojim pravima.
Hvala zastupniku Đakiću. Zastupnik Boris Miletić se također javio za pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege zastupnici. Više puta smo mogli čuti jednu po meni dobru ideju kako vratiti vjerodostojnost, odnosno povjerenje u hrvatsku politiku i vjerujem da bi to svaki zastupnik trebao podržati. U ovome Domu na žalost često puta možemo slušati i stranačka prepucavanja, no ima primjera, to je rijetko kada ovaj Dom jednoglasno donese da li zakon, da li neki strateški dokument što govori o postizanju općeg konsenzusa oko nekoga pitanja. Upravo na taj način je i u Hrvatskom saboru usvojena Strategija razvoja turizma od 2013. do 2020. godine i vjerujem da je jednoglasno usvojena iz razloga što je izrada same strategije išle bottom up, a … [[Govornik se ne razumije.]] uvažava se struka, strukovne udruge kako bi iznjedrili jedan kvalitetni dokument koji se tiče grane gospodarstva koja čini 18% hrvatskog BDP-a. Da, dolazim iz Istre koja generira jednu trećinu ukupnog hrvatskog turizma i mislim da su nakon tri godine vidljivi rezultati, rezultati povećanja investicija u turizmu, povećanja broja zaposlenih i povećanja prihoda od turizma. Mislim da je to dobro. I mislim da je dobro da se upravo ta strategija na način kako je usvojena jednoglasno i iznjedrila. Ljudi su se zadužili vjerujući u odluku ovoga Sabora i moje pitanje glasi. Čemu služi donašanje strateških dokumenata u ovom najvišem predstavničkom Domu kada vidimo da nismo stigli niti na pola puta realizacije te strategije i da se prijedlogom novih zakona ide dijametralno suprotno [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] od onoga što je strategijom predviđeno jasno govorim o povećanju poreza na dodanu vrijednost u turizmu.
Hvala zastupniku Miletiću. Odgovor.
Hvala lijepa kolega Miletić. Prije svega čestitam i vama kao zastupniku iz Istre i drugim zastupnicima iz Istre koji su sigurno pridonijeli da Istra bude prvak hrvatskoga turizma i da prinosi ukupnom gospodarskom rastu RH. Vi se naravno referirate na jedan segment cjelovite porezne reforme koji je Vlada predstavila na 1. sjednici svoje Vlade, koja je također bila ovdje već u prvom čitanju u Hrvatskom saboru, koja sadrži niz po našem dubokom uvjerenju, kvalitetnih rješenja koja će pridonijeti ostvarenju tri temeljna cilja. Prvi je naravno veći dohodak kod većine naših građana, drugi je rasterećenje naših poduzetnika, a treće je održivost naših javnih financija i državnoga proračuna zato na nju gledamo cjelovito u paketu. Naravno da ovaj segment na koji se vi referirate odnosi se dijelom na turizam, a ne može se reći da je ova porezna reforma protiv hrvatskoga turizma, posebno kada se vodi računa da je stopa postojeća PDV-a i na smještajne kapaciteta, polupansione, pansione, kampove, nautički turizam ostala na razini od 13%. Onaj dio povećanja stope PDV-a na 25% kada je riječ o ugostiteljstvu pak treba gledati zajedno sa drugim aspektima ove porezne reforme i kada je riječ o smanjenju poreza na dohodak, poreza na dobit, troškova reprezentacije, smanjenja čitavog niza imputa koji se odnose na ukupnu cjelinu formiranja cijene u ugostiteljstvu. S druge strane, komparativne analize koje su napravljene u ministarstvu pokazuju da je Hrvatska kada je riječ o turizmu još uvijek izrazito konkurentna u usporedbi sa drugim mediteranskim tržištima i smatramo da će cjelina ove reforme pridonijeti i hrvatskom turizmu, a ne mu odmoći. To nikako ne bi bila intencija naše Vlade, niti ministra financija, niti ministra turizma, niti mene kojim jedan veliki dio obitelji ako hoćete vezan za turizam i mogu reći da za to imamo odgovarajući senzibilitet. Slažem se da je Strategija razvoja turizma bila važna, bila bitna, pridonijela je razvoju, pridonijela je dijelom i ovim rezultatima i neovisno o globalnom ozračuju, neovisno o sigurnosnim pitanjima na Sredozemlju, mi ćemo učiniti sve zajedno sa svim nadležnim akterima, tu mislim i na ministarstvo i na turističku zajednicu kako bi se pripremila još jedna kvalitetna sezona koja će imati brojke, ja se nadam i bolje nego što su bile ove godine. A razgovor sa svim partnerima u ugostiteljskoj branši u turizmu bit će način djelovanja i u budućnosti i stoga bih želio da iznjedrimo ovu reformu kao jedan paket koji je usmjeren na prohodni, pojednostavljeni, učinkovitiji porezni sustav koji će pridonijeti stabilnosti hrvatskih javnih financija. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Odgovor zastupnik Miletić.
Mislim da će vrijeme pokazati tko je bio u pravu. Mi smo predložili upravo približavanje poreznog opterećenja turizma prema nama bližim konkurentskim destinacijama. Ako pogledate zemlje na Mediteran dal Italiju, dal Španjolsku, Francusku, Portugal vidjet ćemo da stopa oporezivanja turizma negdje oko 10% ne više od toga, današnja stopa u Hrvatskoj je 13%. Predlaganjem povećanja PDV-a u ugostiteljstvu na 25% mi ćemo uprosiječiti stopu PDV-a u turizmu na negdje 17% i držim da će to značiti, pod jedan smanjenje kvalitete, pod dva otpuštanje dijela radnika, pod tri nećemo postići cilj produljenja turističke sezone. Ja bih bio najsretniji kada bi bio u krivu, kada biste vi bili apsolutno u pravu, međutim turistički djelatnici me upravo na to upozoravaju. Mi samo iduće godine ćemo imati od dvije velike hotelske kuće investicije u turizam od preko milijardu i pol kuna, ovo će sigurno doprinijeti smanjenju intenziteta investicija u turizmu. Nadalje, turizam i ugostiteljstvo imaju izuzetno veliki multiplikativni efekt na naše gospodarstvo. Kada govorimo o turizmu i ugostiteljstvu onda moramo razmišljati i o našim proizvođačima hrane, o našim ribarima, o našim proizvođačima vina, maslinovog ulja koji svoje proizvode putem turizma mogu plasirati direktno izvozeći u našoj zemlji. Rekao sam u uvodu vjerodostojnost i vraćanje povjerenja u politiku, ja vam mogu reći da se hrvatski ugostitelji osjećaju prevarenima jer su vjerovali u ovaj Visoki dom, u strategiju koja je jednoglasno usvojena. Neki su se zadužili kako bi investirali u svoje objekte i mislim da sa punim razlogom mogu iznositi svoje negodovanje jer teško da ćemo mi vratiti povjerenje u politiku ako na ovaj način prelazimo preko strateških dokumenata koji su jednoglasno usvojeni.
Hvala zastupniku Miletiću. Zastupnik Ivan Anušić javio se za pitanje.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministrice i ministri i naravno poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Moje pitanje je upućeno upravo vama i želim vam uputiti koje zanima cijelu Slavoniju i tiče se Projekta Slavonije, Slavonije i Baranje, zapadnog Srijema, Podravine, a to je kako će porezni zakon, tj. porezna reforma koju je ministar Marić predstavio u ovom Visokom domu konkretno utjecati na funkcioniranje Slavonije kojim će točno segmentima pomoći Slavoniji i Baranji, zapadnom Srijemu, Podravini i cijeloj Istočnoj Hrvatskoj?
Hvala zastupniku Anušiću. Odgovor.
Hvala lijepa kolega Anušić. Evo već smo detaljno razgovarali o Projektu Slavonija u nekoliko pitanje tijekom jutrošnje rasprave, a to je bio i važan dio vaših rasprava tijekom prvog čitanja ukupnih poreznih zakona. Dakle, mi smo i u kampanji rekli da želimo stimulirati hrvatske poljoprivrednike i stoga je stopa PDV-a od 13% i na sadnice, i na sjemenje, i na gnojivo, na pesticide i na druge agrokemijske proizvode, te hranu za životinje koja je također vrlo bitna. Smanjeni su i doprinosi koji obavljaju, znači poljoprivrednici, osobito oni koji se bave i šumarstvom. U tom pogledu i umirovljenici koji obavljaju samostalnu djelatnost od poljoprivrede i šumarstva i po toj osnovi plaćaju porez na dohodak u paušalnom iznosu ne plaćaju doprinose po toj osnovi. Slične su beneficije i u porezu na dohodak i u porezu na dobit. I tu je upravo ovaj argument koji smo naglašavali da je ova reforma cjelovita, da je gledana kako da Vlada svojim mjerama stimulira pojedine grane za koje vidimo da postoji veliki potencijal. Znamo da je upravo u poljoprivredi nestao ogroman broj radnih mjesta od 2011. i to je ono područje u kojem vidimo u sljedećim godinama u mandatu ove Vlade sa onim ciljem da ostvarimo 68%-tnu zaposlenost u RH prostora za otvaranje novih radnih mjesta. A upravo ove porezne olakšice koje sam sada spomenuo idu u tom smjeru. I zato vjerujem da će kroz projekt Slavonije koji ima svoje segmente i regionalnog razvoja, ruralnog razvoja, povećanja prometne infrastrukture, demografske politike, konkretne potpore poljoprivrednicima u smislu troškova i naravno uz sve ono što ide kao poticaj, kao subvencije bilo iz državnog proračuna, bilo iz ovog faznog uključivanja u zajedničku poljoprivrednu politiku EU stvoriti paket koji će omogućiti da naši ljudi u Slavoniji žive kvalitetnije nego što je to slučaj danas. Zato vam zahvaljujem na interesu i vama kao zastupniku iz Osječko-baranjske županije da snažno artikulirate i zagovarate interese kraja iz kojeg dolazite a koji je još jednom ponavljam prioritet svih ministara u ovoj Vladi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Zastupnik Anušić.
Hvala predsjedniče. Zadovoljan sam naravno odgovorom i želim reći da u ovom kratkom vremenu u ovih mjesec dana, nešto više od mjesec dana koliko Vlada funkcionira napokon vidimo i konkretne poteze koji se tiču ne samo Slavonije nego cijele Hrvatske. Drago mi je da svi razumijemo i da je došla svijest i da su se potezi počeli konkretni povlačiti jer Slavonija je bitna da se obnovi i gospodarski i demografski ne samo zbog same Slavonije nego zbog sigurnosti sigurnosnog aspekta cijele Hrvatske, ugroze naše koje u ovih mjesec, mjesec i pol dana smo svjedoci. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća zastupnica koja se javila za pitanje je Romana Jerković.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću svoje pitanje uputiti predsjedniku Vlade. Gospodine Plenković, u modernim i naprednim društvima kako bismo željeli biti i znanost i obrazovanje su ključni pokretači razvoja. To su strateški prioriteti o kojima se posebno brine, nažalost ne možemo reći da to vrijedi i za Hrvatsku. Ne znam da li ste toga svjesni ali stanje u znanosti i obrazovanju čini se kao da nikada nije bilo gore. U istraživanje i znanost ulažemo dvostruko manje od zemalja članica EU. Hrvatska zaklada za znanost raspolaže sa jedna 70 milijuna kuna. A znate li koliko Slovenija izdvaja za svoju nacionalnu zakladu za znanost? 800 milijuna kuna. Dakle to je čak 10 puta više od Hrvatske. Trebam li tako lošem položaju znanstvenika i znanstvenih institucija dodati i onaj još gori nastavnika i profesora u školama? Željela bih vas pitati gospodine Plenković gdje je nestala kurikularna reforma, što se s njom dogodilo? Je li moguće da ste odustali od projekta kurikularne reforme koju je čak i Europska komisija prije nekoliko dana prepoznala kao ključnu i nužnu za razvoj obrazovnog sustava? Kako mislimo uz ovakav sustav školstva, obrazovanja bez temeljite reforme biti konkurentni u bilo čemu? Kako mislimo zadržati mlade ljude koje ovdje obrazujemo besplatno i onda ih šaljemo vani? Dakle moje pitanje je vrlo jednostavno a ono glasi, što kanite učiniti za ove resore? Jesu li za vas znanost i obrazovanje od strateškog prioriteta ili nisu? I ako jesu što kanite poduzeti? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će predsjednik Vlade, uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, akademiče Reiner, hvala lijepa kolegice Jerković. Vi ste i uz to što ste i zastupnica i političarka i uvažena članica akademske zajednice i profesorica i naravno da imate poseban afinitet i interes prema temama koje se odnose za znanost i obrazovanje. Mislim da je sasvim jasno iz programa RH da će znanost i obrazovanje biti naš ključni prioritet. Razlog je jednostavan, on je rekao bih konsenzualan, zdravo razumski, on se odnosi na našu budućnost, na našu djecu, na našu konkurentnost, na našu sposobnost da se prilagođavamo globalnim trendovima, europskih trendovima, da izgrađujemo mlade ljude koji će biti sposobni na tržištu rada, prezentirati svoje vještine i svoja znanja koja su stekli kroz obrazovni ciklus u RH. Želim reći da reforma obrazovnog sustava, kurikulska ili kurikularna reforma, kako god tko želi to zvati, naravno da nije stala. Prije tjedan dana završio je proces javnog savjetovanja, pristiglo je 712 očitovanja, 13 po dokumentu, otprilike prema podacima koji su meni dostupni. To znači da je taj proces itekako u tijeku da ova Vlada želi da ostvarimo strateški konsenzus oko naše budućnosti kada je riječ o obrazovanju. Taj proces nije počeo ni jučer, ni prekjučer, počeo je prije više od 10-ak godina, tome su na različite načine pridonijele i razne Vlade i razni ministri. Nema nikakve dileme da će za nas postizanje konsenzusa o reformi na jedan uključiv pluralističan način biti temeljni cilj. I tu očekujem i doprinos i vas kolega iz oporbe i svih onih koji u našem društvu u tom procesu mogu dati obol. Stoga jedna od ključnih zadaća za našeg ministra znanosti, obrazovanja da sa svojim suradnicima prione na najangažiraniji mogući način ostvarenju tih ciljeva kako bismo izgrađivali mlade ljude koji će kroz naše i osnovno i srednjoškolsko obrazovanje steći široka znanja, opću kulturu, znati jako dobro tko su i što su u identitetskom smislu, znati hrvatski jezik, hrvatsku povijest, ali isto tako biti spremni za daljnju specijalizaciju kada dođu u fazu visoko školskog obrazovanja, biti spremni kritički promišljati, imati i analitičke i sintetičke sposobnosti i znati nakon toga što dođu na tržište rada sve te vještine, sva ta znanja staviti u svrhu dobrobiti prije svega za sebe i za svoju obitelj, za društvo, za Hrvatsku u cjelini. To mora biti jedan konsenzualni pristup i ja očekujem da će stručne radne skupine koje će se formirati u okviru ministarstva uključiti sve one koji tome mogu dati doprinos. Mi smo otvoreni po tom pitanju, nećemo biti niti selektivni, niti isključivi, smatramo da brojni akteri u hrvatskom društvu tom procesu mogu dati kvalitetan doprinos a to očekujem naravno i od Hrvatskog sabora, nadležnoga Odbora za obrazovanje, kulturu i znanost i svih vas zastupnika koji u tome imate posebna znanja i reference. A ministar znanosti i obrazovanja ima trajnu zadaću da su njegova vrata otvorena za dijalog i za suradnju sa vama i naravno sa svim članovima akademske zajednice, sa svim našim nastavnicima, sa svim našim učiteljima koji su bitni za razvoj hrvatske djece i za hrvatsku budućnost. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Plenković vi kucate na otvorena vrata. Moram priznati da vaše riječi jako lijepo zvuče, ali koliku težinu imaju to ćemo vidjeti jako brzo kada nam budete u Saboru predstavljali proračun za slijedeću godinu i kad vidimo koliko ste planirali izdvojiti za znanosti i za obrazovanje. Meni je žao što ste jednu dobru priliku već propustili. A ta dobra prilika zvala se porezna reforma. Dakle imali ste priliku sa svojim kolegama predložiti u sklopu porezne reforme i porezne olakšice za one koji bi investirali u znanosti i obrazovanje i na taj način ih stimulirali da to čine. Znate teško mi se oteti dojmu da su znanost i obrazovanje vrlo često prioritet Vlada ali samo na deklarativnoj razini. U ime sustava u kojem jako dugo radim i kojeg jako dobro poznajem na kraju ću vam samo reći da se nadam da to neće biti slučaj i sa vašom Vladom. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, poštovane ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege zastupnici svoje pitanje upućujem ministru Butkoviću, a odnosio se na izgradnju brze ceste od Zagreba preko Vrbovca do Bjelovara i Virovitice. Naime, radi se o brzoj cesti koja je izgrađena do Gradeca, bolje reći do Cugovca. Nakon toga se nastavilo sa gradnjom u smjeru prema Bjelovaru i u onom smjeru prema Koprivnici. Danas imamo izgrađenu dionicu do Križevaca. Radilo se i na cesti prema Bjelovaru, međutim dolaskom Vlade gospodina Milanovića ti radovi prema Bjelovaru su zaustavljeni i u ovom trenutku prema podacima Hrvatskih cesta vrijednost dionice od Gradeca pa do Bjelovara je negdje oko 520 milijuna kuna. Na toj dionici je utrošeno, odnosno uloženo već ok 300 milijuna a objekti koji su sagrađeni i sama trasa ceste na njoj trenutno raste trava a objekti nam propadaju. Za nedavnog posjeta našeg predsjednika Bjelovaru upravo je govorio predsjednik Vlade, govorio je o važnosti prometne povezanosti Bjelovara sa ostatkom Hrvatske i Zagrebom. Pa stoga uvaženi ministre postavljam pitanje što vaše ministarstvo planira i što radi na tome da radove prema Bjelovaru, odnosno na dionici od Gradeca do Bjelovara što prije ponovno pokrenu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnici. Najprije zahvaljujem se zastupniku na ovom pitanju. Vaše pitanje oko navedene izgradnje ceste se nalazi na koridoru državne ceste D2 koji podrazumijeva podravsku brzu cestu sa djelom srijemske transverzale i podravskog Y. Kao što ste i napomenuli u vašem pitanju mi smo u srpnju mjesecu otvorili ovaj dio 12 kilometara prema Gradecu, prame Križevcima znači dionicu Gradec-Križevci a nastavak izgradnje tog strateškog infrastrukturnog projekta je u fazi izrade projektne dokumentacije određenih studija koje treba napraviti da bi se moglo pričati o financiranju i nastavku izgradnje tog cijelog koridora. Što se tiče programa izgradnje za naredne četiri godine Hrvatske ceste će 2017. godini napraviti takav dokument i definitivno će ta dionica čitave izgradnje te brze ceste prema Virovitici, odnosno Terezinom polju gdje završava ta dionica biti u tom strateškom dokumentu. U ovom trenutku se rade novelacije projekata za dionicu Farkaševac-Bjelovar jer je došlo odlukom ministra pomorstva, prometa i infrastrukture do prekategorizacije, to je trebala biti autocesta od Vrbovca prema Bjelovaru, prema Virovitici i prema Terezijom polju, došlo je do prekategorizacije u državnu brzu cestu. To znači da će ona imati sve elemente autoceste, neće biti u sustavu naplate ali se izuzima onaj zaustavni trak pa treba doći do izrade odnosno do novelacije projekata. Dinamika izgradnje čitave dionice i poddionice ovisi o financijskim mogućnostima Hrvatskih cesta. U ovom trenutku ono što je realno reći je da treba u 2017. napraviti te, što više dokumentacije za te poddionice. Znači studije i završiti projektnu dokumentaciju i krenuti prema europskim fondovima da se može zaokružiti financiranje. Naravno, očekuju nas i bolja vremena i gospodarski rast, pa vjerujem da će se i državni proračun i proračun Hrvatskih cesta uključiti u financiranje navedenih dionica. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala na odgovoru gospodine ministre. Pa naravno bi svi Bjelovarčani i Bjelovarčanke i žitelji Bjelovarsko-bilogorske i ostalih županija na tom dijelu najradije očekivali da ste rekli da sutra krećemo već sa izgradnjom. Međutim, ovaj vaš pristup i ozbiljnost s kojom ste prišli tom problemu daje nam za pravo da se nadamo da ćemo vrlo skoro pokrenuli ponovo radove pogotovo na ovoj dionici gdje je već jedan dio sredstava uložen. Spomenut ću samo da to nije samo prometna važnost povezivanja Bjelovara i županije sa ostatkom Hrvatske. Dakle, otvara se i gospodarska perspektiva sa prometnom povezanošću. Mnoge zone koje su napravljene u našoj županiji praktički iščekuju investitore koji će sigurno puno prije i brže doći ako Bjelovar i Bjelovarsko-bilogorska županija bude povezana sa Zagrebom i ostatkom Hrvatske. A samim tim onda kad se poveća gospodarska aktivnost, povećava se i broj radnih mjesta i na taj način zadržavamo mlade ljude u tim krajevima. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Marta Luc-Polanc. Izvolite.
Zahvaljujem. Moje pitanje se odnosi na ministra zaštite okoliša i energetike gospodina Dobrovića. Ministre Dobroviću što činite da riješite problem onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu i njegovoj okolici a koje je posljedica rada rafinerije nafte u Bosanskom Brodu. Naime, vi ste bili ministar i u prethodnoj Vladi i kao takav ste 14. lipnja 2016. godine bili u Slavonskom Brodu kada je održana tematska sjednica Odbora za zaštitu okoliša na kojoj ste izjavili da činjenica da je potpisan sporazum između RH i BiH o suradnji zaštite okoliša vam olakšava mogućnost rješavanja tog problema. Nadalje, to je okolnost da se Bosna i Hercegovina nalazi u postupku pristupanja EU i da osim toga imate još druge pravne metode koje ćete koristiti u rješavanju tog problema. Do danas se ništa nije pomaklo sa mrtve točke. I još vas pitam da li će obzirom na okolnost da je rafinerija u ruskom vlasništvu, da li će činjenica što je naš premijer zajedno sa delegacijom prije par dana boravio u Ukrajini gdje je ponudio mogućnost, gdje je ponudio mogućnost, gdje je ponudio pomoć u mirnoj reintegraciji ukrajinskog teritorija a što je vrlo negativno prihvaćeno u Rusiji. Da li će ta okolnost utjecati na mogućnost rješavanja ovoga pitanja i izravno štetiti građanima Slavonskog Broda. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Točno je dakle RH ima potpisan Sporazum o suradnji u području zaštite okoliša sa Federacijom BiH i to svakako otvara mogućnosti da se ta pitanja razriješe kao i mnoga druga koja mi imamo sa našom susjednom BiH. Slavonski Brod problem je naravno tamo poznat, problem je dominantno onečišćenje koje pristiže u to cijelo područje iz rafinerije Brod. Predstavlja doista ugrozu za kvalitetu življenja za građane Broda i cijele regije, isto tako i za građane, dakle u susjednom Brodu, dakle u susjednoj Bosni i Hercegovini. Mi smo naravno svjesni težine ove situacije i ono što evo želim ovdje reći da se o ovom problemu razgovara, dakle na razini Vlade, da se praktički nalaze rješenja jer mi u okviru rada međudržavne komisije koja postoji na problemu onečišćenja iz rafinerije Brod nismo zadovoljni. Dakle, ono što stoji kao jedna čvrst naš stav je nužnost modernizacije i protivljenje eventualnoj odgodi modernizacije. Jer kao što je vjerojatno poznato okolišna dozvola ističe vrlo brzo i vlasnik odnosno upravitelj rafinerije je bio obvezan modernizirati rafineriju da bi se valjda dozvola ostvarila i nastavio rad. Dakle, mi inzistiramo, dakle sa naše strane da se ne dopusti takva situacija. Međutim, moram reći da što se ministarstva tiče da to nadilazi ingerencije samog ministarstva, da je to doista državno pitanje, dakle pitanje međunarodnih odnosa. Ali evo o tome se sada brine na višoj instanci. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Marta Luc-Polanc, izvolite.
Poštovani ministre, ja nisam zadovoljna sa vašim odgovorom. Iz njega nisam vidjela nikakve konkretne mjere, niti saznala što ćete činiti u konkretnom slučaju. Niste naveli niti da li će ova međunarodna situacija, odnosno posjet Ukrajini da li će pogoršati situaciju u rješavanju toga pitanja. A ja vama samo moram navesti da samo ove godine su naše mjerne stanice u Slavonskom Brodu izmjerile da je prekoračenje sumporovodika bilo 222 puta, a sukladno važećim uredbama je dopušteno 24 puta. Dakle, stanje je vrlo loše. I u četvrtak se u Slavonskom Brodu organizira veliki prosvjed. Ja vas ministre pozivam da dođete, da se obratite građanima, da im odgovorite na ona pitanja koja ih interesiraju, a posebno stoga što je ova građanska inicijativa pozvala i na mogući građanski neposluh što će biti svakako vaša odgovornost ako ništa ne poduzmete. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću. Jedna stara mudrost kaže da u životu možemo birati sve ili gotovo sve, međutim članove obitelji ne možemo birati i za sve postoje pravila ali i izuzeci pa tako i u ovom slučaju. Naime, moramo se vratiti u prošli tjedan koji je bio jako važan za Hrvatsku, za Vukovar, a kako se vidilo jako je bio važan i za HDZ. Dakle bili ste prošli tjedan u Vukovaru, održali ste sjednicu Vlade, bilo je vrlo pohvalno, dali ste i neka obećanja za koja vjerujem da će se i ostvariti i onda ste 18. prošetali kroz Vukovar. Sve je bilo uredu, obećali ste zaštitu branitelja, grad posebnog pijeteta što bi se narodski reklo, pustili ste suzu za Vukovar i to pozdravljam. Međutim ono što je ostalo nezabilježeno prošloga tjedana je da ste dva dana prije te sjednice Vlade, kako vi to volite reći ili kako se izražavate, u veliku obitelj pučana primili i stranku koja je sljednica i pravna nasljednica Šešeljeve Radikalne stranke, dakle Srpsku narodnu stranku koju predvode upravo nekada prije Šešelj vukovarski krvnik, Tomo Nikolić čovjek čija je uloga u Antinu, a to je nedaleko od Vukovara ipak u Hrvatskoj još i dalje nezabilježena i neriješena, zatim dragovoljac dobrovoljac srpski Vučić i vojvoda po riječima gospodina Šešelja, dakle čovjek koji je dao neke izjave i u Glini opet u Hrvatskoj, a da ne govorim one riječi koje je izrekao u Sarajevu vezano za Bošnjake i onaj omjer 1:100. Dakle, moje pitanje gospodine predsjedniče, koji je pravi HDZ? Da niste to vi u pitanju da je neko kako kaže jedan bivši ministar, da je netko u pitanju od vaših predstavnika ja ovo pitanje ne bih ni postavio, ali evo pitat ću vas jer me jako zanima taj odgovor? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade gospodin Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjeni kolega Matić, zahvaljujem na pitanju. Najprije ću se osvrnuti na prvu minutu vašeg izlaganja koja se odnosila na sjednicu Vlade u Vukovaru i na odluku o osnivanju povjerenstva da Vukovar bude mjesto posebnog pijeteta. Mislim da ste i vi kao hrvatski branitelj suglasni sa tom inicijativom, mislim da moramo Vukovaru pristupati posebno obzirno s obzirom na razmjere razaranja, na broj poginulih, na broj stradalih na još uvijek ogroman broj nestalih ljudi. I činjenica da ova Vlada 25 godina nakon okupacije Vukovara tome pristupa na način da ide i cjelovito i financijski i zakonski, mislim da je jasna i važna poruka. To govorim i zbog digniteta Domovinskog rata i zbog hrvatskih branitelja, poginulih, nestalih, stradalih njihovih obitelji svih onih koji su zauvijek obilježeni ratnom agresijom na Hrvatsku. Činjenica da je sada vrijeme 2016. godine da je Europska pučka stranka najveća politička snaga u Europi, da je Srpska napredna stranka na čijem je čelu sadašnji predsjednik Vlade Aleksandar Vučić od 2013. podnijela zahtjev za dobivanje statusa u okviru EPP-a govorim namjerno statusa i da se o tome odlučivalo proteklih nekoliko godina u jednom vrlo detaljnom, precizno definiranom procesu u okviru kojeg su posebna izaslanstva Europske pučke stranke odlazila u Beograd, razgovarala sa SNS-om, temeljito analizirala njihov program, njihov statut, njihovo djelovanje i njihove ciljeve, dio tog izaslanstva bio je i međunarodni tajnik HDZ-a kolega Kovač. Stav HDZ-a o pridruženom članstvu SNS-a u okviru EPP-a je vrlo jasan. Mi smo bili suzdržani i u 5. mjesecu kada je donesena odluka na razini radne skupine koja se bavi primanjima novih ili članova ili pridruženih članova, a to smo ponovili i na sjednici političke skupštine Europske pučke stranke 15. studenog. Bili smo jedina politička snaga cijele Europske pučke stranke koja je imala takav stav i njega smo jasno artikulirali. To je učinila naša zastupnica u Europskom parlamentu gospođa Dubravka Šuica na temelju naputka mene kao predsjednika stranke, gdje smo rekli da Srbija u procesu pristupanja EU u okviru pregovora, kroz poglavlje 23 mora riješiti niz rezidualnih pitanja iz vremena velikosrpske Miloševićeve agresije na RH i tu se odnosi i na pitanje nestalih i na pitanje hibridnog zakona o tzv. regionalnoj jurisdikciji za ratne zločine, zakona koji je preuzeo katalog djela statuta Haškoga suda, ali zakona koji ne postoji nigdje drugdje u komparativnom međunarodnom kaznenom pravu i koji dovodi do pravne nesigurnosti naših državljana, čemu ćemo se mi jasno usprotiviti. Također smo naznačili da moramo riješiti sva bilateralna pitanja koja se odnose i na granicu i na prava i zaštitu manjina, naravno tu uključuje prije svega prava Hrvata u Srbiji koji nemaju zajamčena fiksna tri zastupnika u Hrvatskom saboru kao što ima to Srpska manjina u Hrvatskoj. A isto tako ono što smo jasno rekli suzdržani smo zato što status u okviru pregovora o pristupanju, dakle status kandidata slijedi status u okviru Europske pučke stranke. A suzdržani smo i zato što želimo biti Vlada koja će riješiti probleme sa Srbijom, koja će imati dijalog otvoren, jasan, principijelan, čvrsto na crti hrvatskih nacionalnih interesa, ali dijalog kojeg možemo realizirati kvalitetnije sa ovakvim stavom nego da smo bili protiv. Dakle naš je stav bio jasan i principijelan. Srbija ima dugi put još prema EU, a SNS isto tako dugi put do punopravnog članstva, a Hrvatska će se postaviti principijelno da sva otvorena pitanja u tom procesu riješi.
Hvala. Uvaženi zastupnik Predrag Matić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče, naravno ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom jer niste rekli kao i do sada uvijek, niste rekli ništa što nije točno, odnosno da bi bilo netočno. Ono što ja želim još jedanput ponoviti ovdje pred Visokim domom, dakle ali nije moje da vas učim ali moram konstatirati, dakle mogli ste biti i protiv, ništa se ne bi promijenilo, SNS bi svejedno bio primljen u pučku stranku, međutim vi ste u rujnu uspjeli isposlovati onu odgodu toga prijema jer pretpostavljam da bi vas više koštalo na izborima nego nas šaka jada što je koštala. Međutim evo za kraj, možda to niste rekli nekim našim uvaženim kolegama poput Đakića, Culeja, Brkića evo Medved, pa čak evo i general Krstičević, oni su od neki dan pobratimi sa Šešeljem, Vučićem i Nikolićem i na to samo mogu reći mašala.
Sljedeće pitanje postaviti će uvažena zastupnica Vesna Bedeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, moje poštovanje predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću i svim nazočnim ministricama i ministrima. Moje pitanje jednim se dijelom podudara sa pitanjem koje je ranije već postavila uvažena kolegica Jerković gospodinu Plenkoviću a ja svoje pitanje upućujem ministru znanosti i obrazovanja prof.dr. Pavi Barišiću i želim dakle dobiti konkretan odgovor vezan uz nastavak kurikularne reforme. Naime podsjetiti ću još jednom da je u programu HDZ-a i Vlade RH u mandatnom razdoblju od 2016. do 2020. godine predviđena provedba reforme obrazovanja u skladu sa najboljom europskom praksom koja će zajedno sa promicanjem cjeloživotnog obrazovanja omogućiti modernizaciju hrvatskog gospodarstva temeljenoga upravo na znanju. Kao jedan od specifičnih ciljeva cjelokupne reforme obrazovanja ističe se upravo nastavak kurikularne reforme uz postizanje jednog šireg društvenog dogovora kroz uključivanje i uvažavanje različitih pristupa i različitih mišljenja kako bi se ostvarili reformski procesi temeljeni na kompetencijskom pristupu učenju i kompetencijskom pristupu obrazovanju. I u tom je smislu u razdoblju od 16. lipnja do 15. studenog ove godine provedeno javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o predloženim kurikulskim dokumentima a tome je prethodila i provedena stručna rasprava. Dakle gospodine ministre s obzirom da je 15. studenog istekao rok nakon kojega je završeno javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o predloženim kurikulskim dokumentima, molim vas da mi odgovorite kakav će biti daljnji slijed kurikularne reforme kao dijela cjelokupne reforme obrazovanja i da objasnite koji će biti sljedeći konkretni koraci i sljedeće konkretne aktivnosti koje će biti vezane za nastavak njene provedbe. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovoriti će poštovani ministar prof. Pavao Barišić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene cijenjene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa gospođo zastupnice Bedeković na postavljenom pitanju. Kao što ste u pitanju kazali prije tjedan dana, završilo je javno savjetovanje kurikulskim dokumentima a podsjetio bih također da je dva tjedna prije toga Povjerenstvo za izvješće o unapređenju reforme odgoja i obrazovanja također predalo svoje izvješće i kao što je predsjednik Vlade već spomenuo ovdje u očitovanjima stigao je brojni, stigla su brojna očitovanja na dokumente a najveći broj tih očitovanja odnosi se na prijedloge nacionalnog kurikuluma za gimnazijsko obrazovanje i potom na prijedlog okvira nacionalnog kurikula. Sada konkretno nakon provedenog javnog savjetovanja slijedi temeljita analiza pristiglih očitovanja a potom dorada dokumenata i sukladno očitovanjima izrada izvješća o provedenom savjetovanju. Vlada RH polazi od stajališta da je obrazovanje jedan od kotača razvoja ljudskih potencijala u RH, isto tako da je riječ o javnom dobru koje ima nedvojbeno nacionalni prioritet. Zato unapređenje sustava odgoja i obrazovanja ostaje predmetom od strateške važnosti kako za razvoj društva tako i za razvoj gospodarstva i osobni razvoj svih građana RH. Ovdje bih posebno napomenuo da se izdvaja cjelovita kurikularna reforma ali ona je samo jedan od 8 temeljnih ciljeva strategije koju je donio ovaj visoki Sabor i ti se ciljevi odnose na rani predškolski, osnovnoškolski i srednjoškolski odgoj i obrazovanje ali treba pri tome napomenuti da je provedba te reforme povezana sa podizanjem kvalitete rada i društvenog ugleda učitelja. Isto tako unapređenjem razvojnog potencijala odgojno obrazovnih ustanova, zatim razvojem cjelovitog sustava potpore učenicima koji bi trebali biti u središtu tog procesa naobrazbe, isto tako ujednačavanjem i podizanjem pedagoških standarda i uvođenjem sustava kvalitete. Ono što bih posebice istaknuo to je da je dosadašnja rasprava u kurikulskoj reformi pokazala veliku zainteresiranost javnosti za promjene u hrvatskom odgojno-obrazovnom sustavu tako da je tu, možemo kazati postignut određen opći društveni konsenzus i to pokazuju rezultati ove stručne javne rasprave. Dakle prije toga imali smo u stručnoj raspravi preko 3 tisuće priloga a sada 712 priloga što pokazuje visok stupanj osviještenosti i angažmana struke oko kurikulske reforme. I u svezi sa navedenim s time konkretno završavam. Ministarstvo znanosti, obrazovanja sada će izraditi novi akcijski plan i u tom sklopu onda nastojati dovršiti javnu raspravu, uskladiti kurikulske dokumente s očitovanjima zainteresirane javnosti, zatim pripremiti se za provedbu kurikula u osnovnim i srednjim školama, pripremiti osposobljavanje odgojno-obrazovnih djelatnika i pripremiti projekt potpore provedbi cjelovite kulurikularne reforme u okviru operativnog programa Europskog socijalnog fonda i na koncu uskladiti zakonodavni okvir i kurikulske reforme zašto ćemo moliti naravno i ovaj Visoki dom Hrvatski sabor. Hvala lijepa.
Hvala. Očito ste zadovoljili uvaženu zastupnici sa svojim odgovorom. I slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdrav cijeloj Vladi na čelu sa premijerom. Gospodine Plenković, zadnjih dana vidimo da protiv zadarskog gradonačelnika Božidara Kalmete svakog tjedna optužnica jedna. Eto USKOK ga je nedavno potvrdi optužnicu kojom ga tereti da je sa svojom ekipom iz Ministarstva prometa, Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta izvukao, pa onda HDZ-u, sebi i svojim pajdašima podijelio 15 milijuna kuna i 850 tisuća eura namijenjenih za održavanje i izgradnju cesta u Hrvatskoj. O tome sam kao zastupnik u ovoj sabornici govorio u više navrata, ukazivao na dvostruko farbanje tunela zbog kojih je kilometar autoceste u izgradnji narastao u enormnom iznosu. O tome sam postavljao pitanje i vašim prethodnicima, premijerima Sanaderu, Kosor, Karamarku kao i samom Kalmeti ali nikada nisam dobio niti jedan konkretna odgovor. Gospodine Plenković, jako su teške te optužbe. Zbog tih optužbi u državi visoke političke kulture svaki optuženi odmah bi morao otići sa svih svojih političkih dužnosti. Obzirom gospodine Plenkoviću da je vaš slogan „Vjerodostojno“, da pokazujete želju da učinite odmak i od Sanadera, i od Karamarka i od FIMI MEDIA-e, i od tadašnje HDZ-a koji je da nas sve podsjetim i dalje na optuženičkoj klupi za pljačku državnog proračuna. Pitam se da li ste pozvali vašeg visoko pozicioniranog člana HDZ-a i zatražili od njega da podnese ostavku na mjesto gradonačelnika Grada Zadra i šefa županijskog HDZ-a. I da li ste imali priliku pogledati producentsko remek djela producenta Božidara Kalmete, prometna renesansa Hrvatske koje je nagrađeno optužnicom USKOK-a za izvlačenje novaca iz FIMI MEDIA-e a vjerojatno će biti nominirano i za Oskara za korupciju.
Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Jovanović. Samo ću se kratko referirati na zadnju rečenicu uvaženog kolege Matića koji je rekao da smo pobratimi i rekao je mašala. Da niste to rekli ne bih reagirao, ali ću reagirati. Vi se sjećate da ste u vrijeme kada je po nalogu srpskog tužiteljstva u BIH uhićen Tihomir Purda kao SDP bili u istoj obitelji u kojoj je i Tadićeva demokratska stranka. A tada ste vi bili koliko se ja sjećam savjetnik predsjednika Josipovića pa onda možete reći da imate i vi svoje pobratime u tom kontekstu. Mi imamo najveću europsku političku obitelj i status SNS-a pridruženi član i to sam rekao i stojim iza stava kojeg smo imali u smislu suzdržanosti jer mislim da je on politički pragmatična i ispravan za rješavanje otvorenih pitanja između Hrvatske i Srbije u budućnosti. I stoga je isključivo on takav. Kada je riječ o ovom drugom pitanju i gospodinu Božidaru Kalmeti on kako što znate nije niti zastupnik u Hrvatskom saboru, nije niti član predsjedništva HDZ-a on je gradonačelnik Zadra izabran prije 3,5 godine i čelnik je županijskog odbora. HDZ je stranka koja funkcionira na načelu supsidijarnosti. Ja očekujem da u ovim novim okolnostima i nakon ponedjeljka i ove prije nekoliko dana kada je potvrđena optužnica prvo o toj temi raspravi županijski odbor, nakon toga će županijski odbor izvijestiti predsjedništvo HDZ-a a mi ćemo tu redovitu sjednicu održati početkom prosinca i onda ćemo vidjeti na koji način donositi odluke. Ono što se razabire a evo vidite i iz medijskih napisa danas da nije izgledno da gospodin Kalmeta bude ponovno kandidat na izborima koji će biti u svibnju 2017. godine. I u konačnici želim reći da u hrvatskom pravnom sustavu postoji presumpcija nevinosti, bilo je i drugih slučajeva u prošlosti kada je rađen veliki pritisak na dužnosnike, a kada je završio pravni proces neki od njih su završili oslobađajućim presudama. Nikoga unaprijed ne želim stigmatizirati niti ga dovoditi u položaj koji bi bio nepovoljan u odnosu na ono na što mu se u ovom trenutku tereti. Prema tome, stav je jasan i principijelan. Županijski odbor, nakon toga predsjedništvo i u konačnici i razgovor sa gospodinom Kalmetom. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Pa uvaženi gospodine Plenković nisam zadovoljan sa vašim odgovorom jer iz njega ne proističe da li Kalmeta ima vašu podršku da i dalje vodi županijsku organizaciju HDZ-a, da se kandidira za gradonačelnika Zadra. A ja vas moram podsjetiti da on nije jedini primjer, dakle kod vas nije jedna lasta koja čini proljeće. Ovih dana podignuta je optužnica i protiv načelnika općine Lopar gospodina Alena Andreškića. Prema tome, to je modus ponašanja koji očito traje. A pitao bi vas gospodine Plenković vi koji predstavljate novo lice HDZ-a kako to da za vas i vaš novi HDZ institut presumpcije nevinosti koji se spremno primjenjuje kako kažete na gospodina Kalmetu a kojeg USKOK istražuje već 3 godine nije vrijedio za vašeg prethodnika Tomislava Karamarka. Da se tako razmišljalo u njegovom slučaju vi danas ne bi bili predsjednik HDZ-a. Dakle dvostruki kriteriji. Ja ću vas podsjetiti što je vaš sada omraženi prethodnik rekao za gospodina Kalmetu, citirat ću, poručio je da će gospodin Kalmeta morati podnijeti ostavku na sve dužnosti u HDZ-u, na sve političke funkcije ako USKOK protiv njega podigne optužnicu. Citiram: „Ja nikada ne presuđujem“ kaže Tomislav Karamarko „prije nego sudovi donesu pravorijek“. No, ako se protiv Kalmete podigne optužnica od Kalmete se očekuje da podnese ostavku na sve političke funkcije i funkcije u stranci. Tako je govorilo staro lice HDZ-a Karamarko, a vi kao novo lice HDZ-a pokazujete zapravo, a imamo primjer sad i Andreškića da priča o novom licu HDZ-a je samo još jedna bajka koja za naivne građane pokazuje da zaista u Hrvatskoj imamo hrvatski primjer Orvelove životinjske farme. Svi su jednaki, ali HDZ-ovci su malo jednakiji što vidimo i po ukidanju poreznog USKOK-a kojim se zahvaljujete donatorima HDZ-a i vraćate osmjeh na lice razno raznim gazdama Hrvatske.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je uvaženoj ministrici regionalnog razvoja gospođi Žalac. Upoznati sa indeksom razvijenosti koji je donijela Vlada, SDP-ova Vlada 2014. i koji je nepravedan prema krajevima Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara i ostalih krajeva koji se češće u zadnje vrijeme spominju Slavonije i Zagorja. Doslovno spaljena zemlja. Ti krajevi umiru. Pogodovalo se u biti određenim skupinama, gradovima indeksom razvijenosti. Ministar koji je sad ministar poljoprivrede na početku prošle Vlade je kazao da će biti novi indeks razvijenosti koji će biti implementiran u 2018. godini. Kao grom iz vedra neba prije nekoliko dana moj kolega saborski zastupnik je kazao da u 2018. godini nema novog indeksa razvijenosti za ta područja koja su zaboravljena, ta područja koja su nepravedno proglašena bogatima kao što je znači moja Dalmatinska zagora a najveću cijenu je platio moj grad Sinj, Vrgorac, pa i ostala područja. I bude li ovakav trend nevjerodostojnosti, pa i mene kao većine ti krajevi nemaju perspektivu i mi smo obmanuli te ljude. Imamo nekakva obećanja o kompenzacijskim mjerama od ministra financija, ali na ovaj način neće funkcionirati. Ti krajevi nemaju za udžbenike besplatne kao što ima Zagreb koji je centraliziran. Ti krajevi nemaju ni besplatan prijevoz, ti krajevi nemaju vodoopskrbu, propadaju cijela sela iseljavaju se. Gospođo ministrice što će biti sa indeksom razvijenosti i kako te krajeve implementirati u hrvatski sustav i pravni i ekonomski. Jer ovakav način ponašanja bivših Vlada je gori nego za vrijeme turskog carstva, gore su posljedice. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvažena ministrica Gabrijela Žalac. Izvolite.
Potpredsjedniče, premijeru, potpredsjednici Vlade, uvažene ministrice, ministri, poštovani zastupnici, uvaženi gospodine Bulj. Evo dozvolite da vam u kratkim crtama pokušam odgovoriti na vaše pitanje. Ono kako ste uvodno rekli da je nevjerodostojno. Moram vam reći da moj prethodnik kolega Tolušić koji je sada ministar poljoprivrede je najavio, dakle novi indeks razvijenosti koji će se provoditi od 2018. Znači ono što je bilo rečeno je da će se možda provoditi od 2017. Međutim, to je naime nemoguće jer smo mi u kontekstu porezne reforme i svega onoga što se odnosi na jedinice lokalne, regionalne samouprave u dogovoru sa Ministarstvom financija, da ćemo kompletnu zakonsku regulativu o regionalnome razvoju izrađivati i mijenjati u prvih, dakle šest mjeseci 2017. godine, a sa punom primjenom indeksa razvijenosti krećemo upravo sa 1.1.2018. godine. I ja bih to nazvala kao nekakav nastavak porezne reforme u vidu Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave gdje će se izaći u susret svemu onome što mi već godinama govorimo i radimo. Ali naime, dozvolite mi da se vratim onda malo u neku godinu rekli ste 2014. pa evo možemo to ovako reći. Što se tiče zakonske regulative o regionalnome razvoju mi se vraćamo na žalost u 2010. godinu ne samo zbog indeksa razvijenosti, nego i Zakona o regionalnom razvoju i svemu onome što nam je potrebno da bismo pravovremeno i na vrijeme odnosno upravljali razvojem sa razine države. I iz tog razloga vam najavljujem i izmjene Zakona o regionalnome razvoju i novi Zakon o potpomognutim područjima koji ćemo napraviti jer je radna skupina već bila osnovana davne 2011. pa se poslije toga nakon Vlade nije ništa napravilo po tom pitanju. Indeks razvijenosti je isto tako podzakonski akt Zakona o regionalnome razvoju i mi ćemo na tome intenzivno raditi upravo sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave i županijama. Obzirom da ste spomenuli vašu Zagoru ja se slažem sa vama da je indeks razvijenosti bio štetan prije svega za jedinice koje zaostaju u razvoju, isto tako i za moju Slavoniju i za druga područja. I to ćemo, to je nešto na čemu ću inzistirati i nešto što ćemo u svakom slučaju ispraviti. Ono što isto tako želim vam najaviti je da mi testiramo već model indeksa razvijenosti koji je uz ekonomske pokazatelje sada isto tako usustavio dio koji se odnosi na demografske pokazatelje. Smatramo da je to jako važno upravo zbog iseljavanja i kako bismo na taj način spriječili da nam indeks razvijenosti mjeri na neke načine druge ono što bi bilo kompetentno da se događa u područjima koja zaostaju u razvoju. Iz tog razloga bilo bi najbolje kada bismo mogli mjeriti BDP po glavi stanovnika u određenoj općini i gradu, međutim to je trenutno nemoguće. Ali evo, mi ćemo kroz ovaj demografski model isto tako neke stvari popraviti. I dozvolite samo na kraju da vam kažem da je kolega Šipić evo bio neki dan kod mene zastupnik vezano za upravo područje, znači Dalmatinske zagore i molio mene kao ministricu da uvrstimo, dakle sve općine i gradove i što se tiče vaših projekata da zaista budemo vjerodostojni u tom dijelu i da vidimo što i kako možemo dalje učiniti. Evo hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Poštovana ministrice, ovo je vapaj, vapaj naroda kojega ja predstavljam doslovno iz umire nam Dalmatinska zagora, Lika i ostala područja. Dođite u Vrgorac, dođite u Sinj pa pogledajte sela koja se iseljavaju, kojih nema, nema više tih ognjišta. Jedino šta služimo kao eksploatacijsko polje centraliziranoj državi pa tako po svim pitanjima. Naravno meni je drago što se je u Istri zborilo po političkoj liniji i što se razvija, meni je drago i drugih krajeva, meni je drago što se Zagreb razvija, međutim ovaj dole kraj izumire. Imamo nacionalnu katastrofu. Mi moramo uključiti ovdje, dosta je obećanja ministra prometa, imat ćete brze ceste vas i prethodnika, imat ćete doslovno spojene autoputeve. Politički su se gradili čak i autocesta, određenim sredinama gdje su jaki bili politički ne strateški mijenjale su se stvari. Ovo je moj vapaj. Čak u sportu, pa ta djeca ne mogu se baviti sportom, nemaju mogućnosti jer su se gradile nekakve dvorane koje će država plaćati godinama, koje je šteta stoljeća za sport, razvoj sporta. Mladi iseljavaju nemaju dječje vrtiće. Jedino što nam je ostalo gdje dolazite to je moja Sinjska alka, sve političke elite gdje obećavaju pred izbore i to nije dovoljno. Ostaje nam jedino Hajduk, a i u sportu zakon ne ispoštivaju, ali Hajduk će živjeti vječno, a ovo morate ispuniti zbog tih područja i ovo je vapaj toga naroda, ne moj, nego toga naroda. I ovo govorim sada s pozicije većine da budemo vjerodostojni ti krajevi moraju opstati. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče Vlade RH. Nisam se dogovorio sa gospodinom kolegom Buljom ali imam eto slično pitanje na tragu onoga što je on rekao. Ja bih pitao poštovanog predsjednika Vlade, a onda i sve ministre da li imate podatke koliko je stanovnika iselilo iz Hrvatske u posljednjih godinu dana? Postoje li vama dostupni podaci o strukturi tih novih hrvatskih iseljenika, prije svega o onoj dobnoj i onoj obrazovnoj? Da li namjeravate nešto poduzeti kako bi se ne samo zaustavilo iseljavanje koje je u zadnje vrijeme poprimilo dramatične razmjere i jeste li svjesni da će se nastavi li se ovakav trend uskoro starosna struktura stanovništva nepovratno narušiti, te ćemo u skoroj budućnosti nažalost morati uvoziti stanovništvo kako bi mirovinski i drugi fondovi uopće mogli normalno funkcionirati? Drugim riječima, ne poduzme li Vlada RH nešto i to hitno uskoro neće biti dovoljno aktivnog stanovništva koje plaća poreze iz kojih se onda posredno isplaćuju plaće i mirovine. A to znači da će se državni sustav naći pred slomom i nepovratno uništiti. Molim vas da što prije imenujete krizni demografski stožer da okupite vodeće demografe i ostale stručnjake kako bi vama pomogli da progledate, kada već nisu gledale sve bivše vlade Hrvatske u zadnjih puno godina. Ne učinite li to i to hitno, možda već sljedeća vlada neće nažalost imati što za poduzeti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepa kolega Beljak na ovom pitanju koje je na tragu ambicija ove hrvatske Vlade da pitanje demografije, iseljavanja stavi u fokus našega rada. Stoga smo i proširili nadležnosti ministarstva koje se bavilo socijalnom politikom na demografiju, mlade i obitelj. Jedna od prvih upita koje sam postavio kao predsjednik Vlade, da li imamo zaista pouzdan verificiran podatak koliki je broj hrvatskih ljudi proteklih godina napustio Hrvatsku. Ti podaci variraju, nitko nema u ovom trenutku precizan podatak, ali ćemo u vrlo skorom razdoblju učiniti sve da s njim budemo temeljito upoznati. Mi smo na programu na kojem smo radili u izbornoj kampanji stavili veliki akcent na to da Hrvatska u sljedeće četiri godine ostvari gospodarski rast i razvoj. Po nama, to je onaj jedini ključni glavni preduvjet sa otvaranjem novih radnih mjesta sa perspektivom za mlade ljude koji će osigurati preduvjete za ostanak naših ljudi, a ne za korištenje jedne od temeljnih sloboda EU, a to je sloboda kretanja ljudi za odlazak iz Hrvatske, to je naš cilj. Jesmo za otvorene granice, jesmo za mobilnost, jesmo za mogućnost da naši ljudi traže kvalitetnija radna mjesta i na velikom tržištu od 500 milijuna ljudi, ali jesmo i za to da naši ljudi imaju uvjete života ovdje. Takva je politika i svih drugih članica EU. Stoga će upravo novo ministarstvo kojem je na čelu kolegica Murganić imati prioritetno usmjerenje da se bavi tom temom, da demografija, da ostanak naših ljudi u ruralnim krajevima iz kojih je prema onome što vidimo, najvidljiviji trend odlaska jer je tamo mali broj ljudi i brzo se osjeti da li je netko spremio svoje kofere i otišao prema Austriji, Njemačkoj ili nekoj drugoj zemlji Zapadne Europe. Takav trend nastojat ćemo zaustaviti mjerama koje će imati prije svega gospodarski karakter, koji će imati svoj karakter za kvalitetnije i bolje pronalaženje radnih mjesta budućnosti i mislim da tu suradnja sa svim strankama, a vi dolazite iz HSS-a koja ja vjerujem posebno zainteresirana da na hrvatskom selu ostanu ljudi, da tu možemo kvalitetno surađivati i sa vašim kolegama na županijskim i lokalnim razinama. Rekao bih samo na kraju odgovora na ovo pitanje gospodinu Jovanoviću koji je eto govorio o dvostrukim kriterijima, neka malo pogleda SDP i u svoje dvorište. Imate i vi vaših članova, vaših gradonačelnika koji su osuđeni za zloupotrebu položaja, koji su ostali na svojim mjestima, čak nekada i na ponovnim izborima. Prema tome teze o dvostrukim kriterijima najprije riješite u vlastitom dvorištu onda ih govorite nekom drugom.
Hvala. Uvaženi zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa na odgovoru. Lijepo govorite, kao pravi političar ali ja vas molim, pošto sam ja političar ali sam istovremeno i geograf i znam nešto o tome i znam ljude koji znaju nešto o tome. Molim vas da maknete politiku iz tog pitanja. Ovo nije pitanje za politiku nego za struku. Hrvatski narod je preživio tisuću godina pod tuđincima, preživjeli smo i tatare, preživjeli smo Saracene, preživjeli smo mletačku torturu, tursku torturu, ugarsku torturu, pa ako hoćete i srpsku torturu. Nemojte dopustiti da hrvatski narod ne preživi svoju vlastitu Vladu, nažalost u najvećoj mjeri u zadnjih 25 godina HDZ-ovu Vladu. Vi ste novi u tome, apeliram na vas, na vaše kolege i vaše stranačke prijatelje, profesore, sveučilišne profesore, da ih sada tu ne spominjem, znate o kome se radi, o prof. Štercu, o prof. Akrapu, o prof. Gelu, napravite krizni stožer iz kojeg izbacite politiku. Ne može politika donijeti dobroga ovom pitanju, odnosno pitanju opstanka hrvatskoga naroda jer da je mogla već bi to napravila. To je jednostavno tako. Dakle, ovo je apel da se napravi krizni stožer i da se nešto poduzme. Reći ću vam samo jedan primjer iz povijesti. Nakon turske vladavine Slavonija je ostala prazna. Nije se nitko tamo htio doseliti jer je neka politika rekla da to tako treba biti nego su stručni ljudi u tadašnjoj Austro-ugarskoj monarhiji davali povlastice i na 30 godina, oslobađanje svih poreza i sve što je bilo moguće kako bi privukli ljude iz cijele Austro-ugarske monarhije, Češke, Mađarske, Njemačke, dakle Bavarske, pa čak i naše stanovništvo iz BiH koja je ostala pod Turcima kako bi ih privoljeli da dođu živjeti u Slavoniju. Slavonija ima već velikih problema, nažalost Lika, Dalmatinska zagora je prije 30 godina bila u sličnim problemima. I bojim se da smo nepovratno izgubili stanovništvo u tim našim hrvatskim pokrajinama. Molim vas stoga da uvažite ovaj apel, ne politike nego struke i da struku aktivno uključite u rješavanje ovog možda i najvećeg problema kojeg je hrvatski narod imao u svooj povijesti.
Hvala. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Marka Vešligaja. Izvolite.
Evo pitanje za ministra zdravstva a odnosi sa na Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o specijalističkom usavršavanju doktora medicine. S obzirom da je isti stupio na snagu 16. srpnja 2016. godine no njegovom primjenom nastale su izuzetno štetne posljedice i u pogledu poslovanja zdravstvenih ustanova i u kvaliteti pružene usluge pacijentima jer se kroz njega daje mogućnost odljeva specijalista bez financijske nadoknade troškova specijalizacije u ustanovi koja ih je uputila na specijalizaciju. Naime, iznos specijalističkog usavršavanja liječnika za ustanovu iznosi između 750 do milijun kuna i u Krapinsko-zagorskoj županiji na koju se referiram u svom pitanju, specijalizanti mogu odraditi oko 6 mjeseci svoga stručnoga specijalističkog usavršavanja a ostatak odrađuju u zagrebačkim bolnicama i za to cijelo vrijeme bolnice u Krapinsko-zagorskoj županiji financiraju njihovu plaću i troškove. Zato su i upravna vijeća bolnica na područje ove županije donijele odluku kojima se ravnateljima nalaže … [[Govornik se ne razumije.]] izmjena ugovora. Dakle obzirom na sve ovo navedeno ali i druge brojne primjedbe pokrenut je postupak za donošenje novoga pravilnika u kojem se na nešto povoljniji način regulira sklapanje ugovora sa specijalizantima, dakle predviđa se da specijalizant ukoliko odlazi iz ustanove koja ga je poslala na specijalizaciju dužan je vratiti troškove specijalizacije u iznosu od 3,5 tisuće kuna za svaki neodrađeni mjesec, troškove mentora i ostale troškove specijalizacije. Međutim, to još uvijek iznosi daleko manje od stvarnih troškova specijalizacije i ostaje ovaj problem stručnog odljeva specijalističkog kadra. Dakle moje pitanje je mislite li ministre i u kojem vremenskom roku riješiti ovaj problem specijalizacije jer ovo zapravo donosi štetne posljedice za cjelokupni zdravstveni sustav, za zagorske zdravstvene ustanove, a i mislim na zdravstveni sustav u cijeloj Hrvatskoj posebno u manjim sredinama. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi prof. Milan Kujundžić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine zastupniče Vešligaj. Točno je, dobro ste vi to definirali, to je jedan od problema koji je nastao, koji je nastao. Ovdje moramo uvažiti s jedne strane potrebu mladih ljudi i praksu kakva je u Europi i Americi, imati slobodu relativnu a s druge strane moramo uvažiti činjenicu, ovo što ste naveli da tzv. apsolutnom slobodom mladih specijalista koji nemaju nikakvu obvezu prema kućama koje su ih financirale za vrijeme specijalizacije ozbiljno se može ugroziti sustav. I svjesni smo da to žurno treba riješiti i pravilnik će već vjerojatno biti sljedeći tjedan u životu. Dakle pošto ja po prirodi svojoj nisam čovjek koji puno obećava a još manje velike riječi izgovaram, to će biti pravilnik koji će na određeni način kompromisno riješiti problem, ni blizu neće moći zadovoljiti bolnice koje su investirale u ljude, ne samo novčano nego i očekivanje što će se ti ljudi vratiti, a isto tako s druge strane ni mlade ljude neće moći zadovoljiti da oni imaju svoju apsolutnu slobodu. I negdje smo našli konzultirajući se sa brojnima i sa jednom i sa drugom stranom, dakle i sa ravnateljima i sa pacijentima, dakle nadasve sa hrvatskim narodom ali isto tako i sa mladim liječnicima jer prisilama žestokim ih nećemo zadržati smo našli jedno kompromisno rješenje koje bi bilo na tragu sljedećega. Da bi za ukupnu specijalizaciju dakle 5 godina specijalizacije bila obligacija liječnika koji se specijalizirao za određenu kuću vratiti oko 250 tisuća kuna, dakle 3,500 što ste spomenuli mjesečno. I obje će strane grubo govoreći biti pomalo nezadovoljne ali sam siguran da će hrvatski narod biti zadovoljan jer mi moramo čuvati zdravlje Hrvata i moramo čuvati sustav. A onda ako se to pokaže da nije idealno a idealno sigurno nije, onda će netko to promijeniti za 6, 16 mjeseci ali će specijalizacije krenuti već sljedeći tjedan. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Marko Vešligaj.
Pa evo poštovani ministre moram reći da nisam u potpunosti zadovoljan sa vašim odgovorom. Ostaje znači problematika, rekli ste 250 tisuća kuna, ja sam spomenuo da je zapravo iznos koji ustanova ulaže u jednog specijalizanta od 750 tisuća do milijun kuna. Dakle ostat će ovdje opet jedna velika rupa. Naravno da moramo zadržati liječnike specijaliste u našoj državi, no međutim morate shvatiti i morate na neki način odjeliti zdravstvene ustanove u manjim sredinama, u manjim županijama koje nemaju velikih zdravstvenih centara. Ovdje to ozbiljno prijeti i molim da to uzmete u obzir svakako kod izrade samoga pravilnika. I još jedna zapravo prijetnja koja ovdje postoji jeste i ona tužba Hrvatske liječničke komore protiv ravnatelja zdravstvenih ustanova koje nisu potpisale ove sporne ustanove pa molim da se to također, koje nisu potpisale ove sporne ugovore odnosno dodatke ugovora sa specijalizantima. Također molim da se to također uzme u obzir kod izrade samoga novoga pravilnika. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje uputiti ministru Dobroviću, a vezano je uz otpad. Sigurno se možemo svi zajedno složiti da će ovo stoljeće na razini EU ili svih država svijeta da ćemo se baviti otpadom, otpadnim vodama i klimatskim promjenama. Glede toga postoji niz obveza koje je preuzela RH koje smo mi preuzeli. Pa ću se referirati malo na plan zbrinjavanja otpada RH, odnosno gospodarenje otpadom RH 2016.-2022. koji je bio u javnoj raspravi pa je povučen, sada je ponovno u javnoj raspravi. Svi možemo vidjeti bez obzira da li dolazimo do svojih radnih mjesta, do kuće ili do ove sabornice da na putu kako to izgleda u Gradu Zagrebu. U kojem se otpad ne odvozi na način na koji se treba odvoziti, gdje su kante pretrpane otpadom a ono što je još više to su oni tzv. zeleni otoci gdje ostavljamo karton, staklo i druge vrste otpada gdje sinoć sam ja pogledala u svojoj neposrednoj blizini gdje stanujem bilo je sve pretrpano, to znači da se ne odvozi. No, međutim to je jedan dio koji bi u planu imate način na koji se treba raditi, dakle svaki od nas proizvodi na razini godine dana 370 kilograma otpada i ideja je i plan je da moramo smanjiti to na 50%. No, međutim kada mi to napravimo jednim sustavom mi to činimo i kada nam jedinice lokalne samouprave gdje živimo jednako tako vode računa o zbrinjavanju otpada. Ostaje uvijek jedan dio koji se postavi pitanje što i kako. U planu koji ste imali dakle u protekloj javnoj raspravi govorili ste o otpadu koji nije smeće, ja se s tim slažem. Otpad može biti i energent. Dakle o energetskom korištenju otpada. Sada ovo što je u javnoj raspravi, što se ima prilike vidjeti na web stranicama ministarstva o tome se govori vrlo skromno, pa ja bih rekla skoro možda u jednoj rečenici. Pa me zanima gdje je to po putu nestalo i što je sa temom dakle otpad kao energent obzirom da neke države koje imaju puno veće iskustvo nego Hrvatska tipa Švedske ili skandinavske to čine, rade, čak im je to i izvozni proizvod za Ameriku. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Slaven Doborović. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Hvala na pitanju. Doista otpad i jest jedan ključni problem koji ćemo se morati ozbiljno pozabaviti. Naime, moram odmah reći da se problemu otpada pristupalo na prilično krivi način dakle kroz evo zadnjih petnaestak godina, on je ili zanemarivan ili je išao jednim dakle centralističkim glomaznim sustavom gdje se evo računalo na konverziju dakle smeća, dakle miješanog otpada u djelom u energent, a djelom u inertni ostatak. Mi smo danas evo, imamo pristupni ugovor, imamo transponiranu direktivu o otpadu, dakle tamo stoji da moramo 50% reciklirati do 2020. Imamo nove politike koje stižu dakle pod nazivom cirkularna ekonomija. One se itekako dotiču upravo gospodarenja otpadom jer otpad je najbolji mediji za povećanje stupnja održivosti naših društava, govorimo o europskom društvu, društvu koje uvozi praktički sve minerale, dakle polimere itd. Prema tome, nisu bezveze stavljene odrednice oko recikliranja i evo moram vam skrenuti pažnju da ovdje malo brkate neke pojmove, dakle energija iz otpada se može postići i recikliranjem i to puno u većoj mjeri jer konverzija otpada naravno pri tom može samo gorivi dio otpada ići toplinsku energiju u jednoj spalionici, tamo se konvertirati u neki korisni oblik energije kojeg morate transportirati. ETA je vrlo nizak, dakle iskorištenje je nisko a imamo niz problema po pitanju emisija u okoliš. I zato vi govorite o europskim zemljama i njihovoj praksi, da to je dugogodišnja praksa međutim moramo znati da su mnoge od tih zemalja zaokrenuli upravo recikliranju jer se time postiže veći efekt od dakle takvog postupanja s otpadom. Mi ne moramo proći kroz te korake, graditi spalionice jer su mnoge zemlje sad suočene sa praktički sa spoznajom da je to krivi put, nego idemo graditi sustav na način da sudjeluje lokalna razina, regionalna i državna, da se stvaraju reciklažni centri i da praktički 180 tisuća tona reciklata koje je lani uvezen supstituiramo s materijalom koji ćemo proizvesti u našem gospodarstvu u koje ulazi upravo odvojeno prikupljena plastika. To je moguće jer inače da nije to moguće onda ne bismo mogli uvesti upravo takav materijal iz Austrije ili Njemačke. Prema tome, smjer ide u tom smjeru, on je pozitivan za RH i ono što je bitno da se politika gospodarenja otpadom vodi na takav način da se uspostavlja dijalog i suradnja između lokalne, regionalne i državne razine. Evo ja sam u zadnja dva dana obišao tri dalmatinska grada gdje sam upravo imao takve razgovore. I rješenja moraju biti takova da postoje odgovori na sva pitanja. Praktične provedbe jer ste se dotakli grada Zagreba su konačno u nadležnosti jedinice lokalne samouprave, grada koje će naći nešto, neku metodu, dakle jesu li to posude ovakve ili onakve vrećice, koji je režim odvoza. Dakle, ali mora svakako brinuti o ispunjenju ciljeva jer će naravno ispunjenje ciljeva biti i njihova obaveza. Evo nadam se da sam vam odgovorio. Ako ne, ja ću vrlo rado se sastati sa vama ili bilo s kim ili o ovome popričati detaljnije. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam sa vašim odgovorom djelomično zadovoljna. Namjerno svoje pitanje nisam vezala uz današnji članak koji je u Slobodnoj Dalmaciji, gdje se Splitsko-dalmatinska županija baš referira na taj problem. Naime, bez obzira kako se mijenjaju ministri život nikad ne počinje sa nekim od nas kad sjednemo na tu fotelju, odnosno na to mjesto, nego trebamo vidjeti sve što je bilo prije. Pa ste vi u svom resoru zatekli 13 projekata Centara za gospodarenje otpadom. Od tog su dva bila u velikoj fazi dovršenosti. Jedan je ako je istina dobio uporabnu dozvolu, a i drugi radi. Ovih 11 su bili u različitim fazama. I danas sam tu pročitala u Slobodnoj Dalmaciji veliko nezadovoljstvo Splitsko-dalmatinske županije projektom i načinom koji je. No međutim, moje pitanje je zaista bilo usmjereno na grad Zagreb i zaista je bilo vezano sa termičkom obradom tim više što postoji još jedna tema koja je tema mulja, uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. Apsolutno ste svjesni toga da je to problem koji nismo riješili. Najizrazitiji problem je u gradu Zagrebu gdje se već niz godina taj mulj odlaže bez da se s njim dalje nešto treba činiti, tako da vezano uz komunalni otpad i ove sve probleme koje imamo ćemo sigurno imati i problem mulja. No međutim, evidentno ćemo se svi zajedno bez obzira da li je netko na čelu jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave ili negdje drugdje baviti ozbiljno otpadom jer 31.12.2018. i obaveze koje su vezane uz tu su u odnosu na zbrinjavanje otpada i ono što trebam napraviti sutra. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, ministri i ministrice. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Poštovani ministre, priča o čuvenom Istarskom ipsilonu priča je koja traje duže od 2 desetljeća. Brojne inicijative, brojne odluke, stalne težnje, politički sukobi obilježili su to vrijeme u priči o Istarskom ipsilonu. Inače, ipsilon čine dva kraka koja se spajaju u Kanfanaru i završavaju u Puli, a počinju s dvije strane sa cestovnog čvora Matulji i cestovnog čvora Umag. Brojni vijadukti, podvožnjaci, nadvožnjaci, mostovi, odmorišta i tuneli čine ovaj zahtjevni sustav autocesta u Istri. Zadnje dionice Istarskog ipsilona puštene su u promet 2011. godine kada je u promet pušten puni profil dionica Kanfanar-Rogovići i Kanfanar-Umag. Od tada do danas ništa. Sve je stalo. SDP dok je bio na vlasti je zbog svojih sebičnih političkih interesa na istarskom poluotoku zaustavio daljnju gradnju nedostajućih dionica punog profila. Zbog malo vlasti i sebičnih razloga SDP-a kasnimo nekoliko godina u izgradnji prometnog pravca koji RH, kojim u RH dolazi najveći broj turista. Poštovani ministre, znam da već duže vrijeme, nekoliko mjeseci radite intenzivno na ovom projektu pa vas stoga pitam u kojoj je trenutno fazi projekt Istarskog ipsilona, kada se može očekivati početak radova na nedostajućim dionicama i koje učinke očekujemo od moguće izgradnje nedostajućih dionica. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Oleg Butković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče. Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Što se tiče izgradnje i završetka Istarskog ipsilona da bi on bio gotov i da bi bio u cijelosti izgrađen potrebno je izgraditi još dvije faze. Prva je od Pazina do tunela Učka s istarske strane tzv. dva B1 faza i onaj drugi dio od Matulja do uključujući i tunel Učku. To je druga B2 faza. Što se tiče izgradnje druge B1 faze za koju su ishodovane sve građevne dozvole premještene su sve instalacije i riješeno je 90% imovinsko-pravnih odnosa. Prije nekoliko mjeseci su, a i već prije započeti razgovori sa koncesionarom trgovačkim društvom BINA Istra d.d. i davateljem s jedne strane i davatelja koncesije s druge strane Vlade RH putem Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. U okviru pregovora oko odnosa između koncesionara i davatelja koncesije preostaje utvrditi cijenu izvođenja druge B1 faze i sadržaj odredaba usuglasiti s tržišnom praksom o državnim potporama u području koncesija EU uz formalnu suglasnost Europske komisije. Drugim riječima, mi smo do sada u ovih proteklih nekoliko mjeseci imali dvije stvari za riješiti sa koncesionarom. Prvo je kako one rizike koji su bili na RH i u javnosti je bilo više puta naglašavamo da je RH u 90-tim godinama kad je ušla u priču izgradnje Istarskog ipsilona bila u nepovoljnom položaju, da poboljšamo u tim pregovorima i prenesemo dio rizika na koncesionare u tome smo u većem dijelu uspjeli. I naravno malo smo zapeli oko cijene izgradnje druge B1 faze. To se sada privodi kraju i nakon toga će to sve skupa biti prezentirano na Vladi RH. Ako bude taj dio prihvatljiv, mi ćemo potpisati memorandum o razumijevanju budući da postoje sve građevne dozvole u 2017. godini nakon potpisa i dodatka i pete izmjene ugovora o koncesiji sa BINA Istrom ta izgradnja može početi. Ja vjerujem u uspješan završetak tih pregovora i u uspješnu realizaciju tog velikog infrastrukturnog projekta, kako ste i vi naglasili čijom dionicom dolazi oko 60% turističkog prometa u RH.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josipi Borić.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam vašim odgovorom ministre. Mislim da nam je potreba izgradnja novih dionica, ne samo istarskog ipsilona. Čuli smo danas i u dijelu Slavonije, svaka gradnja traži novozaposlene u građevnom sektoru. Novozaposleni zasigurno doprinose i proračunima od lokalnih, regionalnih do državnog proračuna, to pridonosi rastu i BDP-a i vjerujemo da je to dobar put u izgradnju bolje i uspješnije države kojoj težimo. Nasuprot tome imamo alternativu koju smo imali danas, gledamo njihove redove kao da ih je poharao potkornjak, imamo jednu destrukciju i bavljenja osobnim problemima pojedinaca. Mislim da je ovaj put kojeg smo mi izabrali samo raditi na korist hrvatskih građana put kojim trebamo ići. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolege zastupnici, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Mariću. Pitanje je to koje sam postavio tri ili četiri puta tijekom rasprave o paketu poreznih zakona tzv. poreznoj reformi, odnosi se na oprost dugova. Prema tome, moje pitanje je ministru, molim vas da pojasnite kome će se i prema kojim kriterijima prema vašoj reformi otpisivati plasmani, dakle govorimo o iznosu o 40-ak milijardi kuna, te što će biti sa kolateralama, hoće li oni se isto brisati dužnicima ili će oni ostati? Želim da se to napokon razjasni jer ako se to pitanje ne razjasni otvara se silan prostor za manipulacije na štetu hrvatskog gospodarstva i društva. Toliko.
Hvala. Sada ćemo čuti odgovor uvaženog ministra Zdravka Marića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Uvaženi zastupniče, hvala lijepa na pitanju. Sami ste rekli dakle prošli tjedan u okviru rasprave u prvom čitanju oko paketa poreznih propisa ovu tematiku smo također raspravljali, mislim da je i sama rasprava polučila određene i sugestije i komentare koje ćemo između ostalog dijelom i uključiti i u tijeku idućih dana odnosno pretpostavljam idući tjedan kada budemo raspravljali u okviru drugog čitanja siguran sam da će ova sva pitanja biti razriješena. Ja ću se samo kratko na početku odgovora referirati između ostalog i na preporuku Vijeća EU da pojasnim još jedanput i međusobno a i hrvatskoj javnosti, dakle preporuka Vijeća EU koja u mnogo čemu i nalaže ali i preporučuje da se što se tiče kreditnih institucija poveća njihova sposobnost u kreditiranju oporavka gospodarstva, razduživanju građana i poduzetnika, te smanjivanju ukupnih teško naplativih i u potpunosti nenaplativih kredita i potraživanja. Prošla vlada čiji sam član osobno također bio je u nacionalnom programu, reformi predvidjela ovu mjeru i sada smo u ovom paketu poreznih propisa upravo u poreznom dijelu jedan obol tome napravili odnosno učinili i mi predlažemo kao jednokratnu mjeru koja daje mogućnost kreditnim institucijama otpisa. Ali kojeg otpisa i na što se to odnosi? Odnosi se na kreditne plasmane za koje su kreditne institucije sukladno propisima HNB-a već izvršile ispravke vrijednosti, umanjenjem vrijednosti potraživanjem i iskazivanjem rezervacija. To su elementi koji su već do sada bili prikazani kao rashodna strana njihovih računa dobiti i gubitaka najvećim dijelom se odnosi na razdoblje između 2009. i 2015. godine što znači da se sa tim aktivnostima odnosno sa tim mjerama već umanjivala porezna osnovica poreza na dobit u tom razdoblju. Međutim isto tako hoću i trebam napomenuti da je ovim predloženim izmjenama ključna odrednica da se kreditnim institucijama daje mogućnost jednokratnog i ono što je ključni termin u toj cijeloj problematici u potpunosti otpisu njihovu potraživanjima, a isto tako ono što smatramo kao Vlada da je jako važno da to u konačnici znači konačni otpust i ne samo otpis nego i otpust dugova hrvatskih građana i poduzetnika. U isto vrijeme u tom slučaju bi značilo i otpuštanje naravno kolaterala i svega onoga što je vezano za ta dugovanja. Ali naravno u ovom trenutku vrlo je teško procijeniti u kojem obujmu u volumenu će kreditne institucije koristiti ovu mogućnost u predloženim izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. U svakom slučaju naša namjera nije samo iz perspektive preporuke Vijeća EU u smislu olakšavanja kreditnim institucijama nego poglavito prema građanima i poduzetnicima jel opet ponavljam, koliko to kreditne institucije odnosno banke imaju u svojim knjigama bilancama odnosno računima dobiti i gubitka, isto tako i hrvatski građani odnosno poduzetnici. Na ovaj način kada bi se dogodio odnosno konzumacija ove odredbe iz Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, ponavljam još jedanput bio bi konačan otpis što znači trajno brisanje kako potraživanja, tako u konačnici i dugovanja. Dakle hrvatski poduzetnici bi mogli konačno tog duga se riješiti i nastaviti i napraviti one gospodarske, investicijske i ostale aktivnosti koje su planirale, a isto tako i hrvatski građani trajno bi otpisali svoja dugovanja prema kreditnim institucijama. Hvala.
Hvala. Sada će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić reći kako mu se svidio odgovor.
Hvala potpresjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Marić ja nisam zadovoljan vašim odgovorom, samo ste ponovili ono što je već pisalo u prijedlogu zakona, što smo čuli na raspravi. Hrvatski poduzetni, to je jako širok pojam. Da li je to netko tko je magnat ili je to netko tko je tek početnik? Prema tome, mi ostavljamo ovdje ogroman prostor od 40 milijardi kuna da banke rade što hoće, a prema Zakonu o obveznim odnosima dakle obje strane će morati pristati na takav dogovor. I ja se bojim da se već unaprijed to znalo što će se i kome će se opraštati, bojim se da nas čeka još jedan slučaj predstečajnih nagodbi, mi valjda moramo svakih 5 do 10 godina nekome opraštati ovolike dugove da gospodarstvo ne kolabira valjda. Prema tome, bojim se da bez jasnih kriterija ovo neće biti na korist nego na štetu. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje upućeno je ministru unutarnjih poslova gospodinu Vlahi Orepiću a vezano je uz aktualnu izbjegličku krizu. Jedan izazov koji je predstavljen pred Hrvatsku ali i pred Europu. Nedavno ste to svi znamo posjetili našu granicu sa Republikom Srbijom, granicu uz hrvatsku Slavoniju koja je ulaz za izbjeglice i Slavonija je nažalost i u ovom slučaju prva na udaru. Ono što me zanima kakva je po vašem viđenju situacija na državnoj granici sa Republikom Srbijom, kako se reflektira na sigurnosno stanje u RH i koji su odgovori hrvatske Vlade prema mogućim izazovima koje nas u budućnosti čekaju? Hvala vam.
Hvala. Odgovoriti će poštovani ministar Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici, poštovani zastupniče. Ja ću odmah reći da je situacija na granici između Srbije i Hrvatske stabilna i sigurna. Sada ću to argumentirati kroz nekakve čiste podatke. Znači radi se o granici od 122,5 km gdje imamo u svakom momentu u prihvatnim centrima sa srpske strane, kreće se broj migranata otprilike negdje do 2000 maksimalno, znači to govorim o nekom neposrednom kontaktu prema našoj granici. S naše strane snage Ministarstva unutarnjih poslova raspoređene kroz ophodnje neposredno na granicu, kroz termovizije, kroz fiktivne kamere, fiksne kamere i čitav niz još tehničkih rješenja uspješno i potpuno nadziru granicu RH prema Srbiji. To kako je mi volimo popularno nazvati zelenom granicom. Želim naglasiti da je MUP sa Ericssonom zaključilo nedavno jedan sporazum o razvoju tehnološkog rješenja, odnosno tehničkog pojačanja, poboljšanja tehničkog rješenja nadzora iste te granice na razini 50 milijuna kuna a radi se o termovizijama i radarskom sustavu koji su suspregnuti i na taj način ćemo u potpunosti zadovoljiti sve one naše potrebe nadzora granice. Ključno što želim naglasiti da je u potpunosti spriječen ilegalni prijelaz i ljudi i roba na tom dijelu. Ovo rješenje, mogu biti slobodan i reći u ovom trenutku u potpunosti otklanja mogućnost bilo kakvog angažmana nekih drugih potencijala RH u smislu zaštite granice. I možda i zaključno reći da imamo mi ozbiljnijih naslijeđenih problema od migrantske krize u ovom trenutku. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre na odgovoru. Ono što bih htio u ovom izražavanju zadovoljstva vašim odgovorom naglasiti je stav da je Hrvatska do sada po mom uvjerenju dobro pristupila problemu izbjegličke krize, da je dobro pristupila u ovoj Vladi, u prošloj Vladi pa i u pretprošloj Vladi. Mislim da se sa takvim načinom ponašanja gdje se s jedne strane štiti hrvatska granica a s druge strane se humano pristupa prema ljudima koji se nalaze u teškom stanju treba i dalje nastaviti. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Mato Franković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice, ministri, kolegice i kolege. Postavio bih pitanje ministrici Obuljen. Poštovana ministrice, poznato vam je kako je bivša kukuriku Vlada kako bi udovoljila želji gradonačelnika grada Dubrovnika za preuzimanje upravljanja Dubrovačkim zidinama donijela Izmjene zakona o obnovi spomeničke cjeline Dubrovnika i drugih nepokretnih kulturnih dobara u okolici Dubrovnika a kojim se Zavodu za obnovu Dubrovnika na godišnjoj razini uskraćuje više od 6 milijuna kuna proračunskih sredstava. Nadalje, zakon koji je ostao na snazi je nepotpun jer dio zakona je suspendiran. Stoga vam postavljam sljedeće pitanje, hoćete li i kada pokrenuti izmjene navedenog zakona kako biste vratili aktivnu ulogu Zavoda za obnovu Dubrovnika u obnovi spomeničke baštine a samim time biste otvorili mogućnost i sklapanja novog ugovora između grada Dubrovnika i Društva prijatelja Dubrovačkih starina. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će poštovana ministrica Nina Obuljen-Koržinek. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, kao što znate taj zakon je donesen '80.-tih godina nakon potresa kako bi se stavio poseban naglasak na obnovu Dubrovnika međutim Zavod za obnovu Dubrovnika koji je osnovan tim zakonom je imao veliku ulogu i u poslijeratnoj obnovi. Istina je nažalost 2014. godine usprkos upozorenju stručnjaka donesene su izmjene i dopune zakona i kako se i očekivalo budući da se ulazilo u derogiranje ugovornih odnosa između grada i Društva prijatelja Dubrovačke starine Ustavni sud je ukinuo određene odredbe zakona i time je zakon doista ostao na neki način nepotpun i nedorečeno. Ono što je važno, RH je nastavila kroz Ministarstvo kulture financirati plaću i materijalne troškove, međutim postoji doista problem financiranja programa koji je prije tih izmjena iz 2014. godine ti su se programi redovito financirali. Danas se Zavod za obnovu Dubrovnika ili drugi vlasnici kulturnih dobara na kojima radove izvodi društvo, Zavod za obnovu Dubrovnika mogu javljati na natječaje ali sigurno da je potrebno vratiti taj zakon u okvire da on doista bude funkcionalan, da budu pojedine odredbe međusobno usklađene i da svi osnivači imaju jasno definirane svoje obveze. U tom smislu početkom slijedeće godine napravit ćemo detaljnu analizu. Kao što sam rekla radi se o zakonu koji datira iz 1980. godine i treba s posebnom pažnjom raditi na izmjenama i dopunama, on je više puta mijenjan i pretpostavljam da bi se u drugoj polovici slijedeće godine moglo pristupiti izmjenama i dopunama tako da za 2017. godinu bude sve zapravo usklađeno i završeno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mato Franković.
Zahvaljujem ministrici. Zadovoljan sam vašim odgovorom. Naime, želio bih reći također da razlog žurne potrebne izmjene zakona je to što je sada po izmijenjenom zakonu Grad Dubrovnik većinski vlasnik Zavoda za obnovu Dubrovnika, a zavod je osnovan na temelju zakona. Ta situacija je kao što znate protuustavna. Ukoliko je ustanova osnovana odlukom ili zakonom, odlukom Vlade ili zakonom tada država mora biti većinski vlasnik i upravljati njime tj. imati većinu u upravnom vijeću, postavljati ravnatelja i slično. U konkretnoj situaciji to znači da bi ovakav zavod sa većinskim udjelom grada trebalo osnovati Gradsko vijeće Grada Dubrovnika. Dakle ova situacija je u suprotnosti i sa Zakonom o lokalnoj samoupravi, Zakonom o ustanovama itd. Stoga potpuno nevjerojatno zvuči da je netko bio spreman udovoljiti želji gradonačelnika i usvojiti protuustavan zakon, a to je vezano i za ono kako je gospodin Jovanović rekao da su svi jednaki ali HDZ-ovci su jednakiji. Ovdje vidimo da ima jednakijih i sa druge strane. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Moje pitanje postavit ću premijeru, gospodinu Plenkoviću. Gospodine Plenkoviću, zanima me koji je vaš stav odnosno stav vaše Vlade o famoznoj isplati odnosno neisplati iznosa od 1000 eura za svako novorođeno dijete. Čujemo da od toga neće biti ništa i da je to bila samo želja i obećanje vašeg prethodnika gospodina Karamarka. Stoga vas pitam je li gospodin Karamarko dio HDZ-a, odričete li ste svega što je govorio i radio kao predsjednik Hrvatske vlade i vaše strane, potpredsjednik i ono najvažnije hoćete li ispuniti obećanje vaše stranke jer je to po vama bila još jedna prevara građanki i građana u režiji HDZ-a.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Habek. Kada je riječ o mjeri o kojoj govorite o kojoj je bilo rasprave i u onoj prošloj izbornoj kampanji za Hrvatski sabor 2015. pa je kao jedna od tema bila spominjana u ovoj kampanji. Mi nastojimo na razini Vlade naći rješenja i za tu mjeru za koju smatramo da bi bila poticajna za mlade obitelji, za sve one koji žele imati djecu. Naravno da ta mjera prema izračunima koje sada imamo košta otprilike oko 300 milijuna kuna. U razgovorima između ministrice za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku i ministra financija i svih drugih nadležnih ministara u Vladi nastojimo naći okvir kako bi se ta mjera mogla primijeniti. Međutim, ono što je naš glavni cilj je da imamo održive trajne mjere koje bi išle za tim da se prije svega omogući delimitiranje rodiljnih i roditeljskih naknada. Na taj način smatramo da bi se pružila kvalitetnija i sustavnija potpora mladim obiteljima i pomogla demografska obnova. Prema tome, Vlada će učiniti maksimum da ispuni to obećanje. Da li će to biti u ovoj proračunskoj godini ili idućoj to ćemo vidjeti s obzirom na ukupna kretanja, ali u svakom slučaju ostajemo pri tome da demografska pronatalitetna politika uz sve one ostale mjere koje smo nabrojili bude jedan od naših ključnih prioriteta uz naravno financijsku održivost hrvatskoga proračuna. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mario Habek.
Gospodine Plenkoviću nije me iznenadio vaš odgovor. Žao mi je što ste ovog puta izizgrali ne samo građene nego i djecu. I je li to ona vjerodostojnost o kojoj ste govorili u kampanji? S obzirom da mi niste odgovorili u potpunosti na pitanje koje sam vam postavio tražim pisani odgovor.
Slijedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ja upućujem pitanje predsjedniku Vlade RH gospodinu Andreju Plenkoviću i svjestan sam činjenice da je već nekoliko pitanja postavljeno u vezi kurikularne reforme ali neću odustati od svog pitanja iz dva razloga. Prvo, da naglasimo važnost da ću vam vrlo vjerojatno na svakom aktualcu postavljati nekoliko pitanja po jednoj suštinskoj reformi koju Hrvatska treba provesti. A s druge strane ima i nekoliko konkretnih informacija koje želimo čuti, koje su promakle u prošlom postavljanju pitanja. Za početak ja sam i kad smo komentirali porezne izmjene, mi je žao što se nije spomenulo izostanak porezni olakšica za obrazovanje, znanost, razvoj, istraživanje, inovacije ali očekujem da u nekom drugom krugu će se sigurno u nekim drugim strateškim dokumentima ili zakonima na to obratiti pažnja. Međutim, rekli ste i sami prošli tjedan je završena javna rasprava, prikupljeno je niz ogroman broj primjedbi, 100 dana treba za odgovore. To je neznatno manje nego što je trebalo ekspertnoj radnoj skupini da sam sadržaj napravi. Ako polovinom veljače tek dobijemo konačan prijedlog to znači da je školska godina 2018. i 2019. promašena, da samo izgubili još jednu godinu jer nećemo krenuti sa početkom primjene kurikularne reforme. Meni nije jasno zašto treba 100 ili 120 dana za izradu cijelog sadržaja, a tada 100 dana za izradu, za u biti prokomentirat sve primjedbe koje su došle u javnu raspravu. Zato vas molim da skratite vrijeme, da ne propustite šansu da već 2018., 2019. u školsku godinu ne krenemo sa kurikularnom reformom jer je ključno da tu godine ne gubimo. S druge strane vas molim da kada dođete sa prijedlogom konačnog sadržaja ne propustite priliku poštivati strateške dokumente RH, Strategiju obrazovanja, Državni pedagoški standard, transparentnost i osuvremenjavanje mreže osnovnoškolskih ustanova i pitanje licenciranja nastavnika. To se propustilo u raspravama, točan odgovor početka kurikularne reforme i poštivanje strateških već donesenih dokumenata. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Vrdoljak. Evo i vi ste već čini mi se treći zastupnik koji se osvrće na temu obrazovanja, znanosti, obrazovne reforme. Mislim da sam bio sasvim jasan da ne želim da bilo tko od aktualne Vlade, prošle Vlade, pretprošle, one prije uzima sebi sav kredit za najkvalitetnija razmišljanja i promišljanja o obrazovnoj reformi. Mislim da je to proces oko kojeg svi zajedno moramo pronaći politički konsenzus. I protivim se tezama da netko nešto osporava, zaustavlja, blokira, nastoji prevenirati kvalitetan okvir za novi obrazovni ciklus i u osnovnoškolskom i u srednjoškolskom obrazovanju. Moj je cilj da naši mladi postižu najbolje rezultate na … [[Govornik se ne razumije.]] testovima. Moj je cilj da naši mladi u sten područjima budu tako konkurentni da su poželjni u kontekstu zapošljavanja na globalnoj razini. Moj je cilj da svi ovi korisni vjerujem inputi koji su dati u ovom javnom savjetovanju budu kvalitetno analizirani od stručnjaka koje će, koje je ministarstvo angažiralo i koje će angažirati, da tom doprinosu iznjedre kvalitetan dokument za budućnost. Svi ovi dokumenti su referentni koje ste vi na kraju vašeg izlaganja spomenuli i moraju biti uvaženi i bit će uvaženi. I stoga želim da ministar znanosti i obrazovanja sa svojim suradnicima prioritetno prione upravo ovom poslu, da taj postupak bude uključiv, otvoren i da na kraju u okviru rasprave u Hrvatskom saboru donesemo dokumente iza kojeg ćemo stati stvarno svi. Jer poanta naše budućnosti i naše djece, našeg obrazovanja, naše konkurentnosti mislim da je prioritet svih programa. Ja koliko se sjećam to je vama bio prioritet broj jedan u vašem programu za ove izbore. Mislim da sam u pravu. Mislim da je to bilo broj jedan. Broj dva reindustrijalizacija. Prema tome, ako se oko nečeg možemo i moramo složiti u Hrvatskom saboru, onda je to ta tema. Ponavljam još jednom Vlada je otvorena, ministar je tu, spreman je učiniti sve da dokumenti i inputi koje smo dobili budu kvalitetno uvaženi i da prepoznaju prioritete koje će ja vjerujem naići na potporu i naših nastavnika i učitelja i u najširem smislu govoreći akademske zajednice. Hvala vam lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
Dakle, teško je nakon ovakvog odgovora reći da se ne slažem sa rečenim. Pa naravno, svi se možemo složiti sa tim, ali i dalje nisam dobio odgovor na pitanje, pa možda nije vrijeme, možda netko nakon nekih konzultacija sa ministrom ili sa ekspertnom radnom skupinom kada možemo očekivati početak primjene kurikularne reforme. Jel' to u godini 2019. i dvadesetoj i dobiti tada i mi vam iz opozicije sigurno ćemo dati svoj doprinos u jednoj pristojnoj raspravi gdje želimo dati širi konsenzus nekom konačnom sadržaju koji će doći, ali moramo čuti kada će se krenuti u primjenu kurikularne reforme. I odgovor na pitanje što će biti ključno. Nije pitanje kakvo obrazovanje imamo, nego kakvo obrazovanje trebamo. Kada odgovorimo na kakvo obrazovanje trebamo, onda vjerujem da će ljudi koji su iz područja znanosti, obrazovanja dosta dobro sadržaj cijele kurikularne reforme složiti. I ja očekujem da se to napravi u što skorije vrijeme, jer to je jedan od prioriteta da ne gubimo više godine i godine kao što smo do sad izgubili. I podrška u možda bržem konkretizaciji konačnog sadržaja hoćete sigurno i u nama imati. Samo mislim da je 100 dana previše, jer gubimo još jednu školsku godinu.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i poštovani ministri, uvažene kolegice i kolege. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Gospodine predsjedniče, prije desetak dana bili ste u posjetu, u radnom posjetu Dubrovačko-neretvanskoj županiji i gradu Dubrovniku kojom prigodom ste imali sastanak i sa gradonačelnikom i sa gospodinom županom Dobroslavićem, na čijem sastanku vam je gospodin Dobroslavić, župan Dubrovačko-neretvanski iznio kapitalne projekte od važnosti za Dubrovačko-neretvansku županiju i za krajnji jug Republike Hrvatske. Među tim projektima ja bih izdvojio tri kapitalna infrastrukturna projekta koji podrazumijevaju izvlačenje krajnjeg juga Hrvatske iz prometne izolacije. To su izgradnja Pelješkog mosta, to je izgradnja punog profila autoceste do Dubrovnika kroz dubrovačko primorje ili kroz hrvatski teritorij. I treći kapitalni infrastrukturni projekt o kojem se već dugo govori to je izgradnja brze ceste od zračne luke Čilipi do morske luke Gruž. U ovom trenutku najvažniji projekt za Dubrovačko-neretvansku županiju, a vjerujem da je dan od strateških i najvažnijih projekata za Republiku Hrvatsku je izgradnja Pelješkoga mosta kojim se dokida teritorijalni diskontinuitet Republike Hrvatske koji je u prometnom smislu presudan za daljnji razvoj samog juga Hrvatske i u prometnom, ali što je ne manje važno i u gospodarskom smislu i za poluotok Pelješac, otoke Korčulu i Mljet, ali isto tako i dubrovačko primorje, Župu i Konavle. Moje pitanje koje vam želim postaviti jest što Vlada u ovom trenutku radi sa izgradnjom Pelješkog mosta? Kada možemo očekivati početak njegove izgradnje? A kao što i sami znate redovi na tom mostu su obustavljeni točno prije 2012. godine kada je vlada Zorana Milanovića taj projekt zaustavila. Hvala.
Odgovor će dati predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni kolega Bačić. Meni je bilo zadovoljstvo razgovarati i s vama i sa županom Dobroslavićem kao i sa gradonačelnikom Vlahušićem prigodom posjeta Dubrovačko-neretvanskoj županiji i gradu Dubrovniku prije nekoliko dana i temeljito se upoznati sa očekivanjima naših sugrađana koji žive u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i možemo slobodno reći jednih od onih županija koja u najplastičnijem smislu osjeća svojevrsnu prometnu izolaciju. Dakle ne samo zbog činjenice da nemamo autocestu do Dubrovnika u ovom trenutku izgrađenu, dakle dalje od Ploča nego i zbog činjenice što Hrvatska u tom jednom dijelu svog teritorija je na neki način podijeljena na dva dijela, imamo teritorij BiH. I izgradnja Pelješkog novca za Hrvatsku za Vladu RH nije samo povezivanje našeg teritorija, to je jedan ključ u kojem trebamo gledati i kroz prizmu schengenskoga sustava činjenicu da povezujemo teritorij EU sa teritorijem EU tj. sa Hrvatskom putem Pelješkoga mosta. Zbog svega toga i niza rasprava koje su vođene u ovom Domu, zbog dijaloga koji vodimo i sa Europskom komisijom, sa Europskom investicijskom bankom, sa međunarodnim financijskim institucijama, nadležno ministarstvo, Hrvatske ceste poduzimaju potrebne korake kako bi se sve učinilo da ne samo Pelješki most nego i spojne ceste dođu u visoku fazu gotovosti kako bi prijala prema Europskoj komisiji rezultirala odobravanjem i odgovarajućih sredstava za njegovo financiranje. Mi očekujemo da će se konačna odluka kroz Jarspersa dogoditi tijekom prosinca što bi po mom dubokom uvjerenju bilo izuzetno važno za daljnju dinamiku. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU ima važnu ulogu u potpori ovome projektu i zajedno sa Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture u dijalogu sa službama komisije radi na njegovoj realizaciji. Ja vjerujem da ćemo vrlo skoro nakon te pozitivne odluke moći pristupiti konkretnom početku radova na ovom strateškom infrastrukture projektu za Hrvatsku koji će omogućiti dugoročno gledano svim našim ljudima u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, a osobito u ljetnim mjesecima kada su izrazito velike gužve na graničnim prijelazima, jednostavniji i kvalitetniji način komunikacije i spoj prema ostatku Hrvatske. To je jedna zadaća koja nije samo prioritet za zastupnike, kao što ste vi iz Dubrovačko-neretvanske županije nego za sve nas kako bismo pokazali odgovarajuću i solidarnost i namjeru da pomognemo bolje povezivanje Hrvatske i realizaciju jednoga projekta oko kojeg nismo imali konsenzus prije nekoliko godina kod kojeg su postojala različita stajališta političkih stranaka u Hrvatskom saboru, ali mislim da je danas sazrjelo vrijeme i ocjena da kroz konsenzus i kroz financiranje iz sredstava EU, Europske investicijske banke, Strukturnih fondova pokušamo riješiti ovo pitanje koje je od kapitalnog značaja pa i za kvalitetniju povezanost otoka koji su u okviru Dubrovačko-neretvanske županije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zadovoljan sam gospodine predsjedniče sa vašim odgovorom i čestitam Vladi na aktivnostima koje su se radile u proteklom vremenu. Moram reći da pohvaljujem i ministra Butkovića i ministra Tolušića, a sada i kolegicu Žalac na ovim aktivnostima koje doprinose činjenici da bi doista do lipnja odnosno do ljeta mogli imati izvođača na izgradnji Pelješkog mosta. Vrlo često o tom projektu govorim ovdje u ovom Saboru jer osjećam odgovornost kao zastupnik iz županije iz koje dolazim. Naime, držim da do izgradnje Pelješkog mosta građani Dubrovačko-neretvanske županije u ustavnopravnom smislu nisu jednaki sa ostalim građanima RH. Činjenica da građani Dubrovačko-neretvanske županije koji žive na području Neretve kada idu raditi svakodnevno u prostor Dubrovnika, Dubrovačkog primorja ili obrnuto, kada građani Dubrovačko-neretvanske županije odlaze na rad u područje Neretve četiri puta prelaze granicu i doista stvara nelagodu, problem i znatno povećanje troškova života kako građana tako i poduzetnika na području Dubrovačko-neretvanske županije. Stoga apeliram da sve ove rokove koje ste malo prije spomenuli, a koji mislim da nam jesu zadani i da jesu dohvatljivi da ih doista dogodine riješimo kako bismo nakon ljeta počeli sa izgradnjom Peljškog mosta.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje uputit će uvaženi zastupnik Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Moje pitanje ide gospodinu Goranu Mariću, ministru državne imovine. Dakle, u Šibeniku postoji zemljište TEF-a veličine oko 300 tisuća metara kvadratnih koji je opterećenom dugom i nizom hipoteka u vrijednosti od oko 150 milijuna kuna otprilike. Vjerovnici su većinom Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo financija, Fond za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, dakle radi se o principu o državnim institucijama. Također je to zemljište od krucijalne važnosti za daljnji razvoj grada Šibenika obzirom da se ono nalazi u samom kontaktu sa povijesnom jezgrom. Prije mjesec, dva nad TEF-om d.d. je pokrenut stečaj zbog dugogodišnje blokade računa, dakle blokada je duža od pet tisuća dana i taj predmet je trenutno u postupku. Koliko imam informacija u prvom stupnju je sud odbacio, ali se FINA na to žalila. Obzirom da je gradonačelnik Šibenika u više navrata javno iskazao velike nade upravo u vas po pitanju rješavanja duga i zemljišta TEF-a, molim vas da mi odgovorite na sljedeće pitanje. Pod brojem 1. da li to zemljište pripada bilo vlasnički ili bilo kako drugo temeljem dugova i slično u vaš resor? I pod brojem 2. ukoliko doista i pripada onda bih vas molio da mi rečete u kojem vremenu i na koji način mislite riješiti taj problem jer on je zaista krucijalan za grad Šibenik? Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani ministar Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Vidoviću, hvala vam na pitanju. Upoznat sam sa navedenom problematikom jer je riječ o tvornici elektroda i ferolegura u Šibeniku a poteškoće još datiraju iz 1993. godine kada je zbog ratnih okolnosti tvornica dovedena do obustave proizvodnje i u vrlo neugodnu situaciju. Tvornica je smještena, rekli ste i sami na oko 300 tisuća kvadrata, točnije 28 hektara zemljišta, uz more i vrlo blizu samog središta grada Šibenika. I još graniči sa 20 hektara zemljišta u vlasništvu samog grada Šibenika. To je golemi potencijal za razvoj Šibenika ali taj potencijal je umrtvljen već više od 20 godina. Pokušalo se riješiti to 1998. godine tako da se udio Vlade RH u TEF-u prenese na grad Šibenik što je i učinjeno 62,13% je preneseno u grad Šibenik uz obvezu grada Šibenika da isplati dugove RH prodajom nekretnine. Taj model rješavanja nije uspio i pokazao se danas da je on zapravo još veći nego što je bio. Grad Šibenik je uputio zahtjev ministarstvu za redefiniranjem odnosa između Vlade i grada Šibenika jer je sada dug još veći nego je bio. Onakav prijedlog kakav smo zaprimili u ministarstvu je baš takav neprovediv. Ali u Ministarstvu državne imovine će se izvršiti temeljit uvid u postojeće stanje i sa svim zainteresiranim strankama iznaći optimalan i trajan model za rješenje tog problema jer rješavanje ovog problema ne trpi odgodu i nećemo odgađati u tom pogledu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjedniče, zahvaljujem ministre na odgovoru. Moram reći da nisam baš potpuno zadovoljan, vidim da pokušavate cijeli problem iznijeti onako kako jest ali zaboravljate jednu bitnu stvar. Svi znamo kakvo je hrvatsko pravosuđe. Ta tvrtka je u stečaju ovog momenta, dogoditi će nam se da nam stečajni upravitelj praktički upravlja sa cijelim zemljištem TEF-a odnosno da dođe do prodaje da bi se namirio dug a dug je u principu puno još uvijek manji nego što je vrijednost samog zemljišta. To znate i sami. Dakle evo ja bih vas molio ispred cijele hrvatske javnosti da doista poduzmete korake i to hitno u tom smjeru. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje uputiti će uvažena zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici i potpredsjednice, ministri i ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputiti ću ministrici regionalnog razvoja i Fondova EU gospođi Žalac. Neosporno je kako je podjela Hrvatske na dvije statističke regije koja se pravdala sa 300 milijuna eura većom alokacijom EU novca naštetila našoj najranjivijoj regiji istočnoj Hrvatskoj. Ovom podjelom iz 2013. godine ratom pogođena, depopulirana i osiromašena Slavonija svrstana je u kontinentalnu Hrvatsku zajedno sa hrvatskom metropolom Zagrebom, središtem ekonomske moći. Kako je uopće moguće ostvariti ciljeve smanjivanja regionalnih razlika ako su najsiromašniji grupirani sa najbogatijima? I ako se prema karti regionalnih potpora na jednak način potiče ulaganje u primjerice Tovarnik, Rovinj ili Zagreb, što mislite poduzeti po tom pitanju? Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovana ministrica Gabrijela Žalac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Balić, hvala vam na pitanju i dozvolite da vam u kratkim crtama odgovorim na vaše pitanje. Što se tiče podjele statističke regije koja je preko noći dakle 30.8. 2012. godine osvanula u Jutarnjem listu na kojoj smo mi svi sa regionalne razine moram priznati bili iznimno šokirani obzirom da smo u Panonskoj Hrvatskoj tada gdje sam ja na svom prijašnjem poslu isto tako sudjelovala kao koordinator razvoja i regionalnih razvojnih projekata ostali prilično šokirani. Pa smo nakon toga isto tako imali sastanak u Ministarstvu regionalnog razvoja kod tadašnjeg potpredsjednika Vlade, ministra gospodina Grčića, gdje su se zapravo prvi puta župani Hrvatske okupili i postavili to isto pitanje jer to nitko nije znao. Naime, Državni zavod za statistiku je preko noći podijelio Hrvatsku na dvije regije umjesto na tri pod izlikom da tih 300 milijuna eura koje vi naime spominjete će biti veća alokacija iz EU fondova. Ja moram priznati po preuzimanju dužnosti ministrice ni jedan valjani dokument nije pronađen koji bi opravdao tako nešto, to naime nije istina. Isto tako moram istaknuti da grad Zagreb, obzirom da je naš glavni grad ima preko 800 tisuća, oko 800 dakle tisuća stanovnika, postoje modeli na koji način ga možemo izdvojiti u zasebnu cjelinu. Nigdje u članicama EU ne postoji takva situacija kao što je trenutno u RH, da ne govorimo o tome da je BDP po glavi stanovnika tom podjelom, svih 8 tadašnjih županija Panonske Hrvatske sa spajanjem ostalih 6 iz središnje Hrvatske isključivo zbog grada Zagreba porasla razina BDP-a po glavi stanovnika sa 39 na preko 60% a procjene su bile do 2027. na tom papiru, dobro ga se sjećam i danas, da će biti ispod 60% dakle BDP-a po glavi stanovnika u Kontinentalnoj Hrvatskoj. Međutim, po izračunu trenutnom što hrvatska javnost ne zna, 61% govori o tome da smo mi regionalne potpore poduzetnicima u Slavoniji što ste pitali Tovarnik, Rovinj, Zagreb svejedno, 25% maksimalan intenzitet potpore za poduzetnika u istočnoj Slavoniji, u Rovinju, u Zagrebu, u Dubrovniku. Mijenjamo statističke, samo da vam odgovorim, pokrenuli smo znači izmjenu statistički regija naravno da nam trebaju podloge za to. Na tome ću inzistirati i to sam već i u prvim nastupima rekla. A ono što je najvažnije su regionalne potpore za naše poduzetnike iz EU fondova jer ovo je nedopustivo. 25% umjesto 35 zbog izračuna koji nije utemeljen, to je nedopustivo, naprosto nedopustivo. Izmjenom zakonske regulative kao što sam i u prethodnom pitanju rekla mi ćemo siromašnoj Slavoniji omogućiti putem EU fondova do 100% financiranje putem projekta Slavonija kroz postojeće programe ruralnog razvoja, operativni program konkurentnost kohezija, operativni program za razvoj ljudskih potencijala i isto tako program ruralnog razvoja. I moram priznati da smo već otvorili tablicu koja će mjeriti te učinke pa ćemo 2020. onda izaći sa tim vidom ulaganja. U koje sektore, na koji način, konkretno tako da ne bude nikakvih nepravilnosti. A što se tiče NUC2 regija u svakom slučaju u narednoj godini ćemo postupak započeti i ono što je tendencija našega ministarstva je da mi se pripremamo za novu perspektivu 2021.-2027. na način da decentraliziramo upravljanje EU fondovima tako da imamo regionalne operativne programe za naše županije, gradove i općine sa sredstvima pa onda stratešku upravljanje i sve ostali što smo dosad slušali neće biti apsolutno nikakav problem. Hvala lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Marijana Balić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] i apeliram na vas i vaše ministarstvo da u što skorije vrijeme a naravno u skladu sa zakonskom regulativom ispravite ovu nepravdu koja nam je nanesena. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni premijeru, članovi Vlade, cijenjena ministrice Murganić ovo pitanje koje sam navio, a odnosi se na demografsku obnovu uputit ću vama. Mislim da obnašate jedan od najosjetljivijih i najsloženijih resora u ovoj Vladi. To proizlazi i iz samog naziva, dakle demografije, obitelji, mladih i socijalne politike. Dakle, moje pitanje prije nego što vam ga postavim imat će jedan uvod a on će se odnositi u financijskim podacima koje smo ovdje na Odboru za financije i državni proračun Hrvatskog sabora imali prilike čuti jer uvijek sve zapne na novcima. Pa da vaš odgovor ne bi bio odmah nema novaca, ja ću vam reći da je u odnosu 2014. na 2015. su porezni prihodi koji su iznosili 68 milijardi kuna zabilježili rast od 7,8% ili otprilike 5 milijardi kuna. Rastao je porez na dohodak, porez na dobit, PDV je rastao, dakle očito se iz 2014. na 2015. stvorila određene količina novca i određeno će biti, očekivano je da će to biti i u 2016. godini. Pa vam ja postavljam pitanje da li su rađene kakve simulacije, da li je moguće priznati status majke njegovateljice za sve one obitelji koje imaju 3 i više djece? Da li ste radili te simulacije, da li ste izučavali primjer koji je uveo Grad Zagreb i da li imate neki drugi model koji bi išao upravo u smjeru pojačane demografske obnove? Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovana ministrica Nada Murganić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, premijeru i ministri, poštovani zastupnici, poštovani zastupniče izuzetno sam vam zahvalna na postavljenom pitanju kao i na ovom uvodnom izlaganju. Naime, demografska obnova i revitalizacija je jedno od najčešće postavljenih pitanja nakon što je u ustroju Vlade RH imamo Ministarstvo za demografiju i sve ovo drugo što ste rekli da se zaista o složenom i osjetljivom resoru. Vlada RH je demografsku revitalizaciju zacrtala kao jedno uz gospodarstvo i povećanje zaposlenosti kao najvažnije pitanje ovog društva u svom ponavljam četverogodišnjem razdoblju. Od kad imamo ministarstvo imamo i upravo za demografiju i nedavno je imenovan na čelu te uprave državni tajnik, doktor znanosti demograf učenik, odnosno student profesor Akrap. Dakle, vjerujem da će, ne samo vjerujem nego znam i to će biti zadatak da on zajedno sa timom i mlađih i starijih stručnjaka donese dokumente koji će obvezivati Vladu u ovom sazivu u svom četverogodišnjem razdoblju ali vjerujem i one druge vlade sa strategijama obiteljskim i politikama za mlade koji će se i na Vladi i u ovom Saboru donositi konsenzusom iz razloga što nema te mjere i tih mjera koje će polučiti rezultate za trajanja jedne Vlade. Dakle, sve te mjere trebaju imati jednu znanstvenu podlogu i baš onako kao što ste vi rekli treba imati i financijske i druge simulacije. Javnost je najviše senzibilizirana za one mjere koje su vezane uz majčinstvo, uz natalitet pa i ovih dana često su postavljana pitanja za delimitiranje rodiljnih i roditeljskih naknada, kao i naknada za novorođene bebe. Te mjere već postoje, međutim jasno nisu dostatne i nisu polučile rezultate i nisu se pokazale kao mjere demografske politike i zbog toga će ih se revidirati. Također, postoje mnoge mjere, ja ću ih samo nabacati jer naravno to rekli smo će raditi stručnjaci, mjere koje će uskladiti i obiteljski poslovni život, dakle socijalne usluge, usluge vrtića, školskih boravaka djece u školi, mjere koje će biti vezane i za Zakon o radu, mjere koje će biti vezane za poticaje mladih kod zapošljavanja, za ravnomjeran i ruralni i regionalni razvoj, uključit ćemo u to i naše iseljeništvo, vodit će se računa i o planirano imigraciji i mnogo toga. Ponavljam to su sve dokumenti koji će zahtijevati zakonske procedure, a u ovom Saboru i od javnosti svakako očekujem ma koliko te mjere bile možda u prvim trenutcima se činile nedostatne i u financijskom iznosu i obimu, da o njima imamo pozitivan stav jer samo tako ćemo u jednom pozitivnom ozračju moći govoriti o demografskoj politici. Također bih samo htjela reći, da već vidjeli ste i u poreznoj reformi se najavljuju neke mjere koje imaju demografski predznak. Kolega Kušević je govorio i o subvencioniranju kredita i još mnoge druge. Neke će već biti prepoznate u proračunu 2017. Dinamika uvođenja tih mjera jasno ovisit će o gospodarskom rastu, ali one neće biti uvedene sve u prvoj godini ali će se morati provoditi godinama iza nas.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Lacković, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru koji je zapravo bilo izlaganje o mjerama koje se tek planiraju uvesti. Ono što sam ja zapravo pitao je bilo da li ste ovaj zagrebački model pokušali odskenirati i primijeniti i vidjeti kako bi se on reflektirao na ovakvu jednu mjeru kad bi se uvela na području cijele Republike Hrvatske. S obzirom da niste ja ću bit slobodan pa ću vam to otprilike reći. Dakle, u tri mjeseca trajanje mjere u gradu Zagrebu je podneseno 1966 zahtjeva od ukupno 17203 obitelji koje su to imale pravo što znači da je to otprilike 11% zahtjeva. U RH po statistici imate iz 2011. godine 112830 obitelji i ako uzmete isti postotak 11%, znači da bi vi otprilike imali 12411 zahtjeva. Kada bi te zahtjeve obradili po, odnosno priznali majkama naknadu za odgojiteljstvo, to bi vas otprilike, one bi mogle ostvariti prihod od 4521 kunu, a vas bi dodatno koštalo 847 mirovinski stup. Drugi stup im ne bi morali plaćati. Nemojte zaboraviti da sve one koje rade da bi oslobodili radno mjesto, dakle od tih 12 i pol tisuća ako ih pola radi imate odmah 6000 radnih mjesta. I s druge strane ako je socijala ona je isto u nazivu vašeg ministarstva, tada i ta socijala državu nešto košta. Jer obitelj sa troje djece koja je na socijali ima samo zajamčeni minimalni dohodak od 2000 kuna. I oni imaju zdravstveno osiguranje, dakle osigurano. Dakle, ovdje ćete imati isto umanjeni trošak ne onoliko koliko to novčano bi iznosilo. Imate manji pritisak na vrtiće. Dakle, imate rasterećenje lokalne samouprave u dijelu sufinanciranja boravka vrtića. I zato je mene interesiralo da li ste napravili simulaciju, jer bi vam ta simulacija rekla da je za to potrebno 800 milijuna kuna uz ekvivalent ušteda. Ili možda mjeru da potaknete da roditelji imaju dvoje djece, jer vam od '91. godine izgleda statistika ovako. 433 tisuće obitelji '91 [[Upadica Reiner: Vrijeme.]] 2001., molim sekundu, 372 tisuće i 2011. 319. 115 tisuća obitelji možete potaknuti da idu na drugo dijete konkretnom direktnom mjerom. Ja vas molim da nešto od ovoga prihvatite.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Moje pitanje bit će postavljeno uvaženom ministru financija, gospodinu Mariću. Pa gospodine Mariću mi smo već nekoliko puta razgovarali o toj temi. Postavio sam vam to pitanje i javno i neslužbeno. Nisam još na njega dobio odgovor, pa ga postavljam ponovo danas. Dakle, iz analize konverzije CHF kredita koja je objavljena na stranicama Ministarstva financija vidi se da je stanje glavnice i kamata prije konverzije bilo 20,9 milijardi kuna. Nakon konverzije stanje glavnice i kamata iznosi 15,4 milijarde kuna. U tih 15,4 milijarde kuna obuhvaćeni su i konvertirani krediti i oni koji će biti konvertirani, a i oni krediti koji uopće neće biti konvertirani. Dakle, to je ukupno stanje glavnice nakon što bi se provela konverzija u potpunosti, 15,4 milijarde kuna. Razlika je 5 i pol milijardi kuna. Kad se na to doda učinak viška preplate jer CHF dužnici su preplatili za milijardu i 100 milijuna kredite u odnosu na euro kredite iste vrste. Kad se doda na 5 i pol milijardi kuna 1,1 milijardu kuna ukupan iznos je 6,6 milijardi kuna. Dakle, prema izračunu koji proizlazi iz analize Ministarstva financija dolazimo do troška konverzije od 6,6 milijardi kuna i odjednom se na kraju pojavljuje podatak 7,6 milijardi kuna troška konverzije. Dakle, ja vas pitam ponovo što čini tih milijardu kuna koje se ne mogu vidjeti iz razlike glavnica kojima se dodaje onda višak preplate. To je moje pitanje. Hvala.
Odgovorit će poštovani ministar Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče hvala lijepo na pitanju. Evo kao što ste i sami istaknuli već smo imali tu komunikaciju i prije i ja mogu samo ponoviti i ono što sam na neki način do sada i govorio. Dakle, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju iz 2015. godine definirano je i propisano u članku 19. podstavku 4. da je vjerovnik, dakle pojedina kreditna institucija dužna Ministarstvu financija u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu zakona dostaviti izvješće o rezultatima provedbe konverzije kredita koji sadrže podatke o broju potrošača koji su prihvatili, odnosno nisu prihvatili konverziju kao stanje kredita te naravno zajedno sa svim učincima konverzije. Ti podaci su sukladno zakonskoj obvezi dostavljeni Ministarstvu financija do kraja ožujka. Ministarstvo financija ih je sukladno i svojoj obvezi, odnosno nakon primitka sve zaprimljene podatke objedinilo i objavilo na svojim internetskim stranicama, odnosno uputilo i svim zainteresiranim stranama između ostalog naravno i Udruzi „Franak“. Ono što moram reći, dakle naravno u smislu brojaka to su već poznate da je 93,9% ukupno korisnika prihvatilo konverziju kredita od ukupno 58367 ugovora. Međutim, isto tako moram napomenuti, dakle što se tiče točnosti podataka koji vi između ostalog ovim pitanjem propitkujete odnosno osporavate. Dakle, Ministarstvo financija nema tu nadležnost kao što nema inače nadležnost bilo kakve vrste nad kreditnim institucijama u smislu supervizije. Dobro znamo da se te nadzorne ovlast, supervizijske ovlasti zapravo u rukama HNB-a i samo je ona kao supervizor mogla utvrđivati točnost podataka koji su dostavljeni. Jedina ovlast Ministarstva financija je bila propisana Zakonom o potrošačkom kreditiranju njihovim izmjenama i dopunama u smislu prekršajnih odredbi ako bi se neka od vjerovnika dakle kreditnih institucija odnosno banaka oglušila i ne dostavila te podatke. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Goran Aleksić.
Uvaženi ministre Mariću ja sam apsolutno nezadovoljan vašim odgovorom. Vi kao ministar financija biste trebali znati da trošak konverzije čini poreznu olakšicu za banke. Budući da i dalje ne znate što … tih milijardu kuna trebali ste se raspitati i trebali ste dati zadatak svojim ljudima u Ministarstvu financija da ispitaju što … tih milijardu kuna jer tih milijardu kuna znači 200 milijuna kuna manje u proračunu RH. Dakle vama kao ministru financija izgleda da je to svejedno. Apeliram na vas da učinite sve što je u vašoj moći da saznate što čini tih milijardu kuna jer po mom mišljenju tih milijardu kuna troška nema. Po mojem mišljenju postoji pretpostavka da je to možda izmakla dobit banaka koju banke žele prikazati kao trošak. Izmakla dobit ne može biti trošak konverzije. Dakle apeliram na Ministarstvo financija da pronađe tih milijardu kuna o čemu se radi. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Svoje pitanje postavit ću predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Na predstavljanju vaše Vlade upozorili smo da jedan vaš ministar nosi ozbiljan teret koji ga diskvalificira za vođenje jednog vrlo važnog resora, a to je resor obrazovanja i znanosti. Ukazali smo da postoje ozbiljne sumnje u njegovu čestitost kako znanstvenu tako i u odnosu na raspolaganje javnim sredstvima s obzirom na repove koji su ostali u periodu kada je obavljao neke druge javne funkcije u ministarstvu i institutu. No, posebno je nedopustivo ovo što se odnosi na optužbe o plagijatima. No, na kraju nije sve ostalo na optužbama. Ministar je prije nekoliko tjedan priznao da je plagirao tuđi rad. Gospodine Plenkoviću, kada ćete zatražiti od vašeg ministra plagijatora da podnese ostavku ili ćete ga vi sami razriješiti jer predstavlja sramotu za cjelokupnu akademsku zajednicu, hrvatsku Vladu, a i vas osobno? Hvala lijepo.
Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Cijenjeni kolega Tomić, mislim da smo o toj temi već raspravljali prigodom predstavljanje Vlade o nizu napada koji se odvijao u prvim tjednima rada ove Vlade na ministra Barišića, odgovorio je on i u svojim intervjuima i u javnim nastupima, a niz ljudi iz sveučilišnih i akademskih krugova koji ga je podržao je puno veći nego onaj krug koji ga napada i koji insinuira njegovu nepodobnost za obnašanje dužnosti ministra znanosti i obrazovanja. Mislim da je ministar Barišić svojim argumentima vrlo jasno dokazao da su sve te tvrdnje neosnovane, a neke od njih su čak i od strane različitih etičkih povjerenstva otklonjene ili su pak na drugi način čak i sudskim putem jasno razjašnjenje. Prema tome, ministar Barišić normalno obnaša svoju dužnost. Njegova zadaća je hrvatska budućnost, znanost, obrazovanje, školstvo, reforma obrazovanja, a ne teme koje mu odvlače pozornost od onoga zbog čega je imenovan na dužnost ministra znanosti i obrazovanja. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Damir Tomić.
Očekivan odgovor koji pokazuje da ste sve samo ne vjerodostojni i apsolutno vam ne vjerujem. Danas ste to pokazali na dva primjera u odgovoru na dva pitanja mojim kolegama kada ste imali naknadnu pamet. Naime, kolegu Jovanovića ste napali za čišćenje u vlastitim redovima. Ne moram vas podsjetiti da smo čistili u vlastitim redovima na puno manje optužbe i na puno manje ozbiljne optužbe od ovih koje se tiču gospodina Barišića. Druga, nevjerojatna i nevjerodostojna izjava koju ste izrekli je u naknadnoj pameti odgovoru gospodinu Fredu Matiću kada ste ga prozvali za odnos sa jednim demokratskim čelnikom u Srbiji i na taj način ste poslali poruku da su svi Srbi četnici. Jeste svjesni toga? Moram vas podsjetiti da je vaš prijatelj, vaš uzor gospodin Vučić stajao iznad opkoljenog Sarajeva u četničkoj uniformi dok se taj grad razarao, da je taj gospodin Vučić po hrvatskim gradovima širo paniku i mržnju. Sada je on dio vaše obitelji. Možda bi bilo bolje da ste se ugledali na jedan drugi vaš uzor, a to je gospođa Merkel koja, podsjetit ću vas, je razriješila dvoje ministara u svojoj vladi i to ministricu obrazovanja za plagiranje doktorata kao i ministra obrane za isto. Hvala lijepo.
Sljedeće pitanje bit će ono uvažene zastupnice Božice Makar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru. Naime, prema potpisanim sporazumima za izgradnju škola država duguje Koprivničko-križevačkoj županiji, Varaždinskoj županiji i gradu Koprivnici iznos od 15 milijuna kuna. Do sada je upućeno mnogo dopisa u Ministarstvo znanosti i obrazovanja i u Ministarstvo financija, međutim odgovori nisu stigli. Upućeni su i mnogi pozivi za plaćanje tih računa, ali bez ikakve povratne reakcije. Država je redovito podmirivala svoje obaveze tokom 2015. godine, međutim u 2016. prestaje plaćanje. Zato pitam vas premijeru, da li je moguće da se ne provode sporazumi koje potpisuju ministri Vlade RH? Hvala.
Odgovorit će predsjednik Vlade uvaženi Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice Makar. Obveza je države da stoji iza svih sporazuma koje su ministri spomenuli. Ja moram priznati da ovako exa-brupto ne znam točno o kojim je ugovorima riječ i koju vrstu obaveza imamo prema školama u Koprivničko-križevačkoj županiji, Varaždinskoj županiji i čini mi se Bjelovarsko-bilogorskoj koju ste spomenuli, ja ću to sa nadležnim ministrom provjeriti i o tome ćemo vam dati pismeni odgovor jer takvu vrstu detalja u ovako kratkom roku ne samo ja nego vjerujem da nitko drugi ne bi bio u stanju odgovoriti. Međutim, iskoristit ću ovo na komentar zastupnika Tomića. Pa naravno da ću vam odgovoriti jer ste insinuirali nešto, nešto nisam rekao, nego nešto što je po mom sudu trebalo jako, jako puno kreativnosti pa da u vašem logičkom zaključivanju iznesete ovakvu tvrdnju. … [[Upadica se ne čuje.]] Prekreativni ste malo, vrijeđate druge narode, to je očito nekakav stil koji se razvija u vašoj stranci, sjetite se malo što smo slušali u izbornoj kampanji. Prema tome, ono što sam ja naglasio je da insinuirati nama da je stranka koja je dobila pridruženo članstvo u Europskoj pučkoj stranci slijedom otvaranja pregovora o pristupanju sa EU što je logički slijed statuta europske pučke obitelji govorite o uzorima, pobratimima, rođacima, malo pretjerujete. I vi kolega Matić raspirujete jednu vrstu rasprave protiv koje se ja bunim, jednu vrstu demagogije i populizma protiv koje ću se boriti i u cijelom svom mandatu na svim mogućim temama a osobito na ovoj temi i nastojite napraviti, što, uznemiriti odnose između Hrvata i srpske manjine u Hrvatskoj? Uznemiriti odnos između Hrvatske i Srbije? Vi želite možda njima pridonijeti na ovaj način? Mislim da nećete pridonijeti i nećete utjecati na politiku Vlade i nećete utjecati na odgovornu politiku koja gradi odnose i koja je tu da bi riješila probleme koji su se kumulirali proteklih 25 godina a to radimo odgovorno i to radimo mudro, to ne radimo jeftino tako da bismo donosili ovakve zaključke koji nikakve veze, niti sa onim što sam ja rekao, niti sa onim što ova Vlada radi imaju. Prema tome kolega Tomić, mislim da ste tu zaista promašili apsolutno i zaključivanje i vaše komentare i nisam moram priznati očekivao tako nešto, očekivao sam jedan veći stupanj političke odgovornosti i razumijevanja procesa u kojima se nalazimo. Ako ih vi ne razumijete, to je u redu, imate vremena da malo nešto naučite u međunarodnim odnosima, ja o tome mogu komotno reći da znam dosta više nego vi i takvu ću politiku voditi i odgovorno se ponašati.
Vidim da je nastupila epidemija povrede Poslovnika pa evo izvolite, prvo uvaženi … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani potpredsjedniče povrijeđeni su članci 137. i 138., predsjednik Vlade možda nešto više zna o vanjskoj politici, međunarodnim odnosima ali pojma nema o Poslovniku Hrvatskoga sabora. Ne može zastupniku odgovarati naknadnom pameću. Hvala lijepo.
Kolega, nemate baš ni vi očito, baš puno uvida u Poslovnik zato jer i vi ste govorili ne o temi i otišli ste od teme. Uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Nisam nigdje zakasnio, javio sam se na vrijeme kolega Milinović. Dakle, povrijeđeni su članci 135 do 138. jer gospodin predsjednik Vlade u želji da odgovara naknadno koristi svoje vrijeme i odgovara zastupnicima na prethodna pitanja i na taj način ne ostavlja mogućnost zastupnicima da odgovore njemu na ono što je govorio. Nalazi se u Hrvatskom saboru i u Hrvatskom saboru treba poštivati pravila koja su propisana Poslovnikom Hrvatskoga sabora.
Točno je, ja se sa time slažem ali moramo onda i mi poštivati tj. saborski zastupnici koji su to isto radili. Izvolite uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Također članci 132., 133., 134., 135., 136. znači svi članci koji govore o postavljanju usmenih zastupničkih pitanja. Dakle ovo je zlorabljenje Poslovnika i to što vi dopuštate premijeru je zlorabljenje vaše funkcije. Dakle ne može premijer odgovarati sa zadrškom od 2 ili 3 pitanja. Zašto? Zato što onda zastupnik kojemu on odgovara više nema nikakvo pravo komentirati taj njegov odgovor. Smisao postavljanja zastupničkih pitanja je takav da se odgovori na postavljeno pitanje i da zastupnik kasnije može izreći svoj stav o tome pitanju. Ovako to se izvrgava i vi to dopuštate. I vi znate da kršite Poslovnik i umjesto da upozorite premijera koji to možda ne mora znati, da to više ne radi, kada je to napravio jedanput, vi uporno dopuštate ovakvo kršenje Poslovnika u interesu vaše političke stranke. Nemojte to raditi, kvarite dojam i o sebi i o Saboru.
Kolega Stazić, nemojte se brinuti za moj dojam, brinite se za dojam o sebi. A dojam o vama je poznat. No, ono što vam želim reći je to kada bismo se mi striktno držali toga da se svi moraju držati one teme onda vas ja uvjeravam da bih ja svakog drugog zastupnika morao prekinuti, jer svatko toliko, svatko toliko netko ode od teme i mi imamo jednu toleranciju, tu je toleranciju imao i moj prethodnik do jedne granice, naravno, sada kada se ona jako pređe onda naravno upozorimo uvijek onoga koji govori ali ta tolerancija postoji i vi znate da ona postoji prema tome nemojmo se praviti da ne znamo. Mi ovdje u ovom Saboru smo ipak prilično tolerantni kada govorimo o temama, kada bismo se striktno u vođenju sjednica držali teme, ja vas uvjeravam nažalost da bih morao prekinuti gotovo svakoga ili svakog drugog valjda zastupnika. Evo to je. Kolega Bauk vi isto mislite da je povrijeđen Poslovnik?
Ne da mislim predsjedniče, ja sam siguran da je povrijeđen članak 100. barem 137. stavak 1. koji govori da član Vlade kojemu je postavljeno pitanje dužan je odmah odgovoriti na svoje pitanje ili navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti ali ne može odgovoriti na komentar zastupnika na prethodno pitanje. Mi smo imali naime jedan slučaj u našoj parlamentarnoj praksi kada je [[Upadica Reiner: Oprostite, oprostite, kolega Bauk.]] gospodin Ivo Sanader pokušao napraviti to da njegova bude zadnja [[Upadica Reiner: Kolega Bauk, oprostite.]] na aktualnom prijepodnevu i nije mu uspjelo.
Oprostite, vi ste digli povredu Poslovnika kada sam ja govorio, prema tome, vi ste na mene digli povredu Poslovnika. U čemu sam ja povrijedio Poslovnik?
Povrijedili ste u prevelikoj toleranciji kršenja članka 137. stavak 1. što je samo po sebi kršenje članka 137. stavak 1. ako ćemo se sad nadmudrivati i driblati.
Nećemo se nadmudrivati, digne se povreda Poslovnika tada kad netko tko ga je povrijedio govori. Vi ste se pojavili kasnije i digli Poslovnik a počeli pričati o nečemu što se dogodilo ranije. Ali dobro.
Ja sam vidio što se dogodilo i izvršio sam svoju zastupničku dužnost. Dakle, tema je da li je zadnja premijera ili je zadnja zastupnika? Na aktualnom satu zadnja je zastupnika a to nije 2008. promijenjeno i tu praksu ne bi trebalo ni sada mijenjati. Dakle, pogledajte fonograme iz 2008. kada se govorilo o povredi Poslovnika, promjeni Poslovnika da će premijer moći odgovorit na odgovor zastupnika. Tu smo priču prije 8 godina završili i nemojte je potpredsjedniče otvarati ponovno.
Ja se s vama kolega Bauk apsolutno slažem, međutim i sami ste rekli postoji jedan prostor koji je uobičajen i koji stalno rabimo otklona od striktne teme. Ako vi želite da ga striktno primjenjujemo ja vam sad ovaj čas mogu obećati da svaki put kad ću ja predsjedati ću ga striktno primjenjivati. Pa ćemo vidjeti kako će onda stvari izgledati. Ja mislim da to nije dobro, ja mislim da treba dozvoliti jednu slobodu, pa i kad ljudi odlutaju od striktne teme malo da to doprinosi zapravo parlamentarizmu. Ali možemo i drukčije. Recimo vi ste sad povrijedili Poslovnik ja vam neću to uzeti za zlo. Kolega Mesić izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora povrijeđen je članak Poslovnika od 135. do 137.
I vi ste digli na mene?
Na vas gospodine potpredsjedniče jer niste jasno ukazali uvaženom zastupniku Bauku i podsjetili ga na kad smo mogli prisustvovati ovdje na aktualno prijepodnevu kada je gospodin Zoran Milanović tumačio Poslovnik i otimao ga uvaženom gospodinu Leki iz ruku da ga objasni a u njegovom odgovorima je tumačio svašta samo ne ono što ga se pitalo. Govorio o je o svim mogućim temama sam ne o temama koje ga je čovjek pitao i nikada niste mogli dobiti adekvatan odgovor. Ne samo to, nego ste i na odgovore zastupnika koje smo postavljali prema Vladi čekali po godinu dana gospodine potpredsjedniče. To ste trebali reći gospodinu Bauku. Zahvaljujem.
Kolega Mesić hvala na poduci ali ne bi smo to mogli shvatiti ko povredu Poslovnika. I ja predlažem da prestanemo sa tim povredama Poslovnika. Evo neki ipak čeznu za time pa onda izvolite, kolega Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Mi smo, povreda Poslovnika članka 137. na ovo što je govorio kolega Mesić. Jer dogovorili smo se da ćemo u ovom sazivu učiniti sve da Sabor ima dignitete. Prema tome u Saboru je saborski zastupnik svetinja i ne može ga vrijeđati niti premijer Hrvatske države. Dakle gospodin Plenković danas je u nekoliko navrata nakon što su prošla tri pitanja odgovarao zastupnicima na prethodna tri pitanja. I time je onemogućio zastupniku da se očituje na ono što je govorio. Recimo u mom slučaju je izrekao neistinu. I ja nisam mogao na to reagirati. Zbog toga smatram da se to ne može dopustiti u Hrvatskom saboru upravo jer želimo vratiti dignitet Hrvatskom saboru.
Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i predsjednik kluba SDP-a i dogovore rješenje ove situacije. Može tako? Kolege iz SDP-a jel može? … [[Upadica se ne čuje.]] predsjednici klubova, predsjednici klubova imaju posebnu tu snagu, stalno su ovdje i bilo bi najbolje da se oni dogovore.
Dobro. Ja predlažem da nastavimo sa radom. Dakle, slijedeće pitanje postavit će … [[Upadica se ne čuje.]] Naravno, pa upravo sam htio reći, ali dobro. Srećom ništa se nije dogodilo. Uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Da s obzirom da se ovo sve odužilo možda je već i premijer zaboravio koje sam mu pitanje postavila, pa ću još jedanput ukratko ponoviti. Radi se naime o dugu od 15 milijuna kuna Koprivničko-križevačkoj županiji, Varaždinskoj županiji i Gradu Koprivnici za izgradnju škola prema potpisanom sporazumu. Naime, ta sredstva bila su u projekciji proračuna za 2017. odnosno u proračunu za 2016. i 2017. ali ona nisu isplaćena. I s obzirom da premijer meni nije odgovorio jer je bio zaokupljen ovom prijašnjom raspravom molim pismeni odgovor. Hvala.
Hvala. Koliko sam ja shvatio on je tako upravo vam odgovorio, ali dobro. Slijedeće pitanje će postaviti uvažena zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice, ministri, uvažene kolege i kolegice svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade, ministrici gospodarstva doktorici Dalić. Naime, građani su sa zabrinutošću pratili poreznu reformu opravdano jer znamo da znači porezna reforma a sama po sebi neće dati učinak za gospodarstvo onakav kakav treba. Tu je potrebna i suradnja i provesti druge mjere kako bismo dobili očekivani rasta u gospodarstvu a te mjere koje se očekuju i kako bismo pojednostavili i procedure i uklonili administrativne prepreke su na Ministarstvu gospodarstva. Kako će uspješne biti te mjere ocijenit će Svjetska banka u godišnjem izvješću lakoće poslovanja Doing Business za 2018. godinu. Mene osobno i javno zanima bez obzira što ste vi kratko na svojoj funkciji Hrvatska jednostavno treba brze i konkretne mjere, koje su to mjere koje ste dosada pripremili, koji su prvi potezi i evo molim vas recite mi nešto više o tome.
Uvažena ministrica Martina Dalić, potpredsjednica.
Hvala lijepo. Pa porezna reforma je kao što i sami znamo donijela i niz olakšica za same građane isto kao i brojna rasterećenja za gospodarstvo. Učinci porezne reforme stoga realizacija su onoga o čemu smo često i puno govorili između ostalog i u Hrvatskom saboru, da je hrvatskom gospodarstvu za povećanje njegove konkurentnosti, a i hrvatskim građanima za poboljšanje njihovog životnog standarda potrebno porezno rasterećenje. I to je napokon ono o čemu će upravo ovaj saziv Sabora imati prilike odlučivati u sljedećim tjednima. Ali upravo kako bismo postigli što je moguće veće i što je moguće šire učinke porezne reforme na konkurentnost gospodarstva jasno je da se sa reformama i promjenama koje se tiču posebice poslovne klime i poboljšanja poslovne klime treba nastaviti. I upravo te su reforme i promjene u fokusu i u žarištu djelovanja Ministarstva gospodarstva. Ono što koristim ovu priliku i mogu najaviti da će biti jedan od najvažnijih projekata Ministarstva gospodarstva u idućoj godini jest tzv. regulatorna giljotina, odnosno sveobuhvatno pojednostavljenje zakonodavstva u smislu pojednostavljenja i poboljšanja uvjeta poslovanja. To je projekt koji pripremamo. Ono što sada trenutno radimo i ono što očekujem da će već u sljedećih nekoliko tjedana jednim dijelom krenuti u provedu jest niz mjera za smanjivanje administrativnog opterećenja gospodarstva i smanjivanje parafiskalnih nameta. Ministarstvo gospodarstva tu će nastupati kao koordinativno tijelo, a u tome će sudjelovati brojni resori u čijoj se nadležnosti nalaze različite uredbe koje propisuju različita parafiskalna opterećenja gospodarstvu. A sutra na sjednici Vlade biti će Prijedlog zakona o javnoj nabavi koji također donosi rasterećenje i o kojem ćete moći odlučivati nadam se već tijekom ove godine. Upravo na primjer ta konkretna mjera Zakon o javnoj nabavi za koji jasno ne, ne želim to ovdje umanjiti jest u najvećoj mjeri pripremljen tijekom prethodnoga razdoblja. Ali na žalost nije raspravljen u saborskoj proceduri osigurat će direktno smanjivanje troškova za gospodarstvo u iznosu od 42 milijuna kuna, a donijet će naravno i značajno očekujemo poboljšanje u vrijednosti javnih nabava koju obavljaju državni naručitelji, pa onda time posredno i smanjivanje troškova državnog proračuna. Naravno valja istaći da reforme koje se tiču poslovne klime, poboljšanje uvjeta poslovanja, smanjivanja regulatornih i administrativnih tereta jesu u stvari mjere trajnoga karaktera. Stoga je i nešto što treba raditi kontinuirano. Stoga će jedan od rezultata napora Ministarstva gospodarstva u idućoj godini biti i uspostavljanje trajnog i stabilnog sustava kroz koji će upravo poduzetnici moći da se tako izrazim prijavljivati i ukazivati na one zakonodavne i administrativne odredbe gdje se nalaze različite prepreke. Dakle, želimo osim same regulatorne giljotine stvoriti i sistemska i strukturirana rješenja koja će biti otvorena poduzetnicima trajno. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Dragica Roščić.
Evo zadovoljna sam čuti … [[Govornica se ne razumije.]] porezne reforme i naša ministarstva rade, imamo sinergiju. Jako je važno to što ste napomenuli da se uključe poduzetnici u taj proces donošenja odluka. A evo naglasila bi da i na listi lakoće poslovanja Svjetske banke smo među najuspješnijima u međunarodnoj trgovini, tako i pohvaljujem i po medijima možemo vidjeti izjave ministra i Tolušića da unatoč tome što želimo biti među najboljima, što se tiče međunarodne trgovine, da nećemo dopustiti smeće na svojim policama. Pohvaljujem i rad Ministarstva graditeljstva koji radi na pravno-imovinskim, rješavanju pravno imovinskih problema, tako da vjerujem da će to sve dati rezultat. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri. Svoje ću pitanje uputiti gospodinu Goranu Mariću ministru novoustrojenog Ministarstva za državnu imovinu. Gospodine ministre, kako vi vidite svoju ulogu u ovom ministarstvu, kako mislite upravljati državnom imovinom? I još jedno pitanje. Je li ovo ministarstvo stvarno ustrojeno radi vas kao što su mediji naklapali?
Odgovorit će uvaženi ministar Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče Hrg, hvala na pitanju. Mislim najprije da je dobra indikacija da je utemeljeno Ministarstvo državne imovine makar i sad nakon četvrt stoljeća. I nameće se pitanje koji su temeljni kriteriji, koji su bili presudni kriteriji za tako dugo nepostojanje ovoga ministarstva, koji su razlozi bili da 25 godina nemamo Ministarstva državne imovine. Mnogi su razlozi, ali samo mogu reći da nisu sretni bili ni jedni od tih. Jer utemeljenje ministarstva je nedvosmislen pokazatelj i narodu i javnosti da je prošlo vrijeme improvizacije u odnosu na tako krupno pitanje kao što je državna imovina. I ne samo improvizacije, nego i relativiziranja tako važnog problema. Ministarstvo je temeljno institucionalno mjesto gdje se vodi politika o nečemu. Ako je negdje potreban autoritet i snaga politike, onda je to upravo potrebno na ovako važnom mjestu kao što je to državna imovina i to je najviše zbog zahtjeva općeg dobra da se državnom imovinom više ne samo upravlja nego i gospodari, a golema je razlika između gospodarenja i upravljanja državnom imovinom jer gospodarenje je znatno širi i kompleksniji pojam. I upravljanje državnom imovinom otvara mogućnosti za razvoj tržišta, mnogih tržišta kapitala, to je prvorazredni instrument za razvoj tržišta nekretnina, tržišta zakupa, koncesija, ali isto tako to je bitan instrument balansirane regionalne politike. Rijetka je zemlja koja ima balansiranu rijetku politiku, a koja je zapustila državnu imovinu. Upravo je to jedan glavni instrument. A što se tiče ovih špekulacija, špekulacije nerado komentiram, tako i tu špekulaciju da je ministarstvo utemeljio zbog mene. Kao politički dužnosnik odgovoran sam bez obzira na kojem sam mjestu i u takvom odnosu mi je nezamislivo nešto tražiti, zahtijevati jer tako ne funkcioniram. A znamo svi, čak su to naglasili i predstavnici oporbe da je Ministarstvo državne imovine itekako potrebno Hrvatskoj. Ljudi i imovina su glavni razlozi postojanja jedne države, to se odavno zna i ovo je poruka Vlade RH svom narodu utemeljenjem Ministarstva državne imovine da ipak Hrvatska postoji i da država postoji. Hvala vam lijepa.
Uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine ministre. Osobno sam podržao osnivanje ovog ministarstva i apsolutno sam zadovoljan vašim odgovorom. Svjestan sam da to nije bila ničija pojedinačna odluka nego je to odluka cijele Vlade, jedne politike koja stvarno želi pristupiti poslu upravljanja imovinom građana RH, bilo ona materijalna ili ne materijalna, na jedan sasvim drugačiji način. Reći ću kao što ste rekli i vi, konačno, konačno i uvjeren sam da ćete vi taj posao dobro odraditi i da će Vlada itekako dobro upravljati konačno našom imovinom. Iskoristit ću ovu priliku budući da i osobno imam određena iskustva u pretvaranju državne imovine onih vojnih objekata za civilne potrebe, evo da vas pozovem i u svoje Križevce da posjetite prostor koji smo prenamijenili državnu imovinu u civilne potrebe, možda vam dobro dođe u nekim iskustvima dok ih sakupljate diljem Hrvatske. U svakom slučaju hvala vam na odgovoru.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje ide potpredsjedniku Vlade i gospodinu Krstičeviću. Dakle opće je poznata činjenica da ova Vlada nije dobila, a nije niti tražila razumijevajući gospodarsku situaciju u Hrvatskoj onih 100 dana što je uvriježeno kada se god formira nova Vlada, a o tome možda govori najbolje činjenica da smo već na konstituirajućoj sjednici donosili zakone. Možda je najbolje spomenuti paket poreznih zakona koji su i ogledalo ekonomske politike ove Vlade. Jednako tako gospodine potpredsjedniče i vi ste i u predizbornoj kampanji, ali i prije nje govorili o novim izazovima što se tiče sigurnosti za našu zemlju, vjerojatno razmišljajući o globalizirajućim procesima koji se odvijaju u Europi i u svijetu. Zato smo već vidjeli ovih dana da je Vlada povodom toga i poduzela neke korake. Mislim da je to jedno od bitnih pitanja danas u RH naravno pored i ove ekonomske situacije u zemlji, ekonomske politike naše zemlje, ali htio bih čuti od vas, da li se što napravilo po novoj Strategiji nacionalne sigurnosti i domovinske sigurnosti i kada te prijedloge ćemo imati i u Saboru RH? Hvala lijepo.
Odgovorit će uvaženi ministar i potpredsjednik Damir Krstičević. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Milinović hvala vam puno na pitanju. Uvažene saborske zastupnice, zastupnici, gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Ova Vlada Plenkovićeva Vlada ovo što ste rekli sustav nacionalne sigurnosti, mi se želimo sa njim baviti sustavno. Jasno da je ekonomija kvalitete života u Hrvatskoj, da je to prioritet, međutim sigurnost itekako je bitno da naši ljudi u našoj Hrvatskoj se uvijek osjećaju sigurno. I u tom dijelu sustavnosti mi smo već kroz Poslovnik o radu Vlade uspostavili koordinaciju sustava domovinske sigurnosti i hrvatskih branitelja, znači želimo uvezati institucionalno sve institucije koje sa bave sigurnosti. Druga vrlo bitna stvar također koju smo donijeli već na drugoj sjednici Vlade kao što ste rekli, formirali smo dva povjerenstva. Jedno je povjerenstvo za izradu Strategije nacionalne sigurnosti, drugo je vezano za izradu Zakona o sustavu domovinske sigurnosti. Iza toga ono što je vrlo bitno, ja kao potpredsjednik ministar sam formirati tim, vi znate, kvalitetnih ljudi, vi znate da sam uzeo i savjetnike, znači to su ljudi od generala Gotovine, generala REpinca, brigadira Kožula, brigadira Ušljebrke, to su ljudi iz Domovinskog rata koji imaju ogromno znanje, sposobnost. Oni su gradili sustav naše nacionalne sigurnosti i oni su nam potrebni i danas da naš sustav sigurnosti bude dobar. I sljedeća vrlo bitna stvar, ovo povjerenstvo je već krenulo sa radom. U ponedjeljak mi smo imali sjednicu na Hrvatskom vojnom učilištu, ta sjednica je bila jako dobra, uključili smo jako puno ljudi. Mi smo uključili i naše prethodnike koji su se bavili tim pitanjem, pa tu je bio i gospodin Klisović, bio je i gospodin Pijer, pozvali smo i predsjednika saborskog Odbora za obranu gospodina DRagovana, predsjednika saborskog Odbora za nacionalnu sigurnost, pozvali smo jako puno profesora, ljudi koji se bave tim poslom. Za nas nacionalna sigurnost mora biti nadstranačka. Smatram da nam treba konsenzus oko tog pitanja, mislim da je to pitanje i pozicije i opozicije i ja vjerujem da ćemo kroz jedan proces do proljeća, do 6. mjeseca jednim timskim radom napraviti taj dokument, Strategiju nacionalne sigurnosti, Zakon o sustavu domovinske sigurnosti koji je potreban Hrvatskoj u ovo vrijeme. I ja vjerujem da će Hrvatski sabor biti u poziciji da raspravlja i nadam se da ga usvoji u 6., 7. mjesecu 2017. godine. Ono što je bitno, znači naš temeljni cilj je redefinirati sustav nacionalne sigurnosti upravo kroz Strategiju nacionalne sigurnosti, kroz Zakon o sustavu domovinske sigurnosti da se mi možemo nositi kao što vidimo sa ovim složenim sigurnosnim ugrozama, rizicima na jedan sustavan, moderan način, to je naša odgovornost, to je odgovornost ove Vlade i ja vjerujem da kroz taj dio da naši ljudi u našoj Hrvatskoj sigurno da će se osjećati sigurno i mi trebamo sigurno društvo a sve je to na neki način i preduvjet jake, čvrste, ponosne naše Hrvatske. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Hvala vam lijepa, drago mi je da Vlada skrbi o nacionalnoj sigurnosti na ovakav način, ne treba zaboraviti da smo mi turistička zemlja i da je i ta nacionalna ili domovinska sigurnost bitna i za nas kao turističku zemlju a naravno u određenoj mjeri bitna je i za razvijanje investicijske klime u RH. Dakle i novi ovaj zapravo migrantska kriza koja evidentno utječe na vanjsko političke subjekte, na unutar političke subjekte. Ne treba zaboraviti i da smo zemlja u okruženju država koji jednako tako imaju određene unutar političke nestabilnosti. I zadovoljan sam sa vašim odgovorom i drago mi je da će nova Strategija nacionalne sigurnosti ugledati skoro svjetlo dana u ovom Visokom domu. A i ovo je još jedan, dakle pored onih zakona koje smo donijeli na konstituirajućoj sjednici i ovo je još jedan dokaz da je ova Vlada došla spremna na kormilo Hrvatske države i da joj ne treba nikakvih 100 dana i da je već u prvim danima njezinog izglasavanja ovdje spremna na donošenje onih zakona koji su bitni i za nacionalnu sigurnost ove zemlje ali i bitni za investicijsku klimu i gospodarska ulaganja. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade RH, kolegice i kolege. Ždrijeb je odredio da današnje posljednje pitanje postavim ja i ja ću ga uputiti ministrici kulture gospođi Nini Obuljen. Poštovana gospođo ministrice, u izvještaju OESS-a o zločinima iz mržnje u RH za 2015. godinu osim zabilježenog porasta broja prijavljenih slučajeva zločina iz mržnje u odnosu na prethodnu godinu mahom protiv LGBT osoba i pripadnika Romske nacionalne manjine, daje se preporuka kako bi, citiram: „… za Republiku Hrvatsku bilo korisno kada bi ohrabrivali žrtve da prijavljuju zločine iz mržnje i da se razmotri osnaživanje suradnje sa civilnim društvom u tom kontekstu.“. Također zabilježen je i porast prijetnji i nasilja nad novinarima u RH zbog čega je Klub zastupnika SDP-a nedavno tražio održavanje tematske sjednice Odbora za medije, ona će se održati sada u petak. Zajednički nazivnik svim ovim događajima je govor mržnje. Zadnjih nekoliko godina svjedoci smo porasta i širenja govora mržnje putem društvenih mreža, komentara ispod članaka na internetskim portalima medija i emisija poput Bujice na Z1 televiziji ali i emisija na HRT-u. Svjedočili smo također i napadima na institucije koje provode zakone i mjere za suzbijanje govora mržnje kao i osobama koje ih vode. Početkom ove godine predsjednici Vijeća za elektroničke medije Mirjani Rakić voditelj maloprije spomenute emisije praćen tadašnjim potpredsjednikom Sabora i nekoliko tisuća ljudi koji su uzvikivali „Za Dom spremni“ uručena je šajkača sa kokardom. Moje pitanje vama glasi, s obzirom na vaše nadležnosti što planirate učiniti na suzbijanju govora mržnje u medijima i javne komunikaciji i kako planirate doprinijeti reduciranju broja zločina iz mržnje prije svega protiv novinara, nacionalnih manjina i LGBT osoba? Hvala vam.
Odgovoriti će uvažena ministrica Nina Obuljen Koržinek.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče zahvaljujem vam se na vašem pitanju, naravno ja mogu odgovoriti u onom dijelu u kojem se vaše pitanje odnosi na regulativu u području koje je u nadležnosti Ministarstva kulture a vaše pitanje ide puno šire od toga i mislim da smo svi toga svjesni. Dakle, što se tiče samog medijskoga zakonodavstva kao što znate u RH odlučili smo se uvesti takav sustav da imamo regulatorno tijelo, dakle neovisnog regulatora koji nadzire primarno elektroničke medije. Isto tako vjerojatno vam je poznato da je u ovom trenutku revizija, u tijeku je rasprava o reviziji Direktive o audiovizualno medijskim uslugama i između ostalog jedna od tema o kojoj se govori je upravo pitanje i govora mržnje ali i uopće ne primjerenih komentara koji postaju dominantni način izričaja pogotovo nad društvenim medijima a koji izmiču klasičnom konceptu uredničke odgovornosti. Mi se u Hrvatskoj isto tako suočavamo sa tim problemom. Vijeće za elektroničke medije koliko je meni poznato u mnogim situacijama je na to reagiralo. Drugo je pitanje nadzora nad takvim pojama u tiskanim medijima. Kao što znate tijekom 2010., 2011. godine bila je inicijativa, čak je i osnovano Vijeće za medije koje je kao samo regulatorno tijelo trebalo nadzirati takve pojave u medijima koji nisu elektronički mediji koji izlaze izvan okvira Zakona o elektroničkim medijima međutim koliko je meni poznato nažalost to vijeće za medije nikada nije zaživjelo. U svakom slučaju to je ozbiljan problem, to je veliki problem, on nije samo hrvatski problem. Ja sam već više puta najavila kako ćemo u sklopu rasprave o izmjenama i dopunama Zakon o elektroničkim medijima ili donošenju novog zakona sigurno otvoriti i to pitanje jer će to biti predmetom usklađivanja sa direktivom. Isto tako koliko je meni poznato sutra će u Hrvatskom saboru biti održana i tematska sjednica na temu i pitanja govora mržnje, ali uopće stanja vezano uz slobodu izražavanja uz položaj novinara. Mi ćemo isto biti tamo kao predstavnici Ministarstva kulture, pažljivo ćemo slušati prijedloge koji će biti izneseni i sigurno da je na svima nama velika odgovornost na svima koji djelujemo u javnom prostoru bez obzira jesmo li predstavnici Vlade, saborski zastupnici, novinari i ostali koji nastupaju u javnom prostoru da sve naprave da se ne potiče takvo izražavanje i da se svi zajedno uvijek promptno i principijelno reagiramo bez obzira od koga i sa koje strane se takve pojave donose. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala. Zahvaljujem se na odgovoru gospođo ministrice. Zadovoljan sam vašim odgovorom zasada. Vidim da prepoznajete važnost javne komunikacije slobodne od odgovora mržnje. Vidim također da prepoznajete kako svi akteri u javnoj komunikaciji doista svi akteri u javnoj komunikaciji imaju i dijele jednu odgovornost kako bi ona bila slobodna od govora mržnje. Jer na kraju krajeva takva slobodna od mržnje javna komunikacija je zapravo garancija demokracije. Također, ovdje bih samo još na kraju želio apostrofirati da građanke i građani RH a onda osobito manjinske skupine poput kao što sam rekao nacionalnih manjina, ili LGBT osoba gledaju prema vama svima, prema Vladi RH a ona u ovome djelu jednim djelom i prema vama kao ministrici kulture da budete njihovim zaštitnicima u onome djelu za koji ste to pojedinačno nadležni. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici time je aktualno prijepodne završeno. Ja se zahvaljujem predsjedniku Vlade, potpredsjednicima Vlade, svim ministrima i vama naravno na sudjelovanju. Određujem stanku do 15 sati kada nastavljamo sa radom po dnevnom redu kako ste ga dobili. Hvala vam lijepo. STANKA U 13,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je završila. Malo nas je ovdje, ali nadam se da će ostali doći orni, a mi idemo na prvu točku kao što smo i najavili, a to je 1. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 31. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Potpredsjednik Vlade i ministar vanjskih i europskih poslova, gospodin Ivo Stier, Davo Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Republika Hrvatska kontinuirano je podupirala aspiraciju Crne Gore za priključenje NATO savezu. Tu aspiraciju je Crna Gora iskazala još 2006. godine kada je započela akcijski plan za članstvo. Dva ključna trenutka na tom putu bila su 2. prosinca 2015. kada je Sjevernoatlantski savez odlučio uputiti poziv Crnoj Gori da se priključi NATO savezu. To je odluka koja se naravno konsenzusom donosi i kojom je i Hrvatska dala svoj pristanak, te 19. svibnja 2016. godine kada je potpisan Protokol o pristupanju Crne Gore NATO Savezu. Dakle, te pozicije je i podržala Vlada lijevog centra, kasnije Vlada desnoga centra Vlada Tihomira Oreškovića je bila donijela i odluku o upućivanju ovog Prijedloga zakona o potvrđivanju pristupa Crne Gore Sjevernoatlantskom savezu i namjera je bila da Republika Hrvatska bude među prvim državama članicama koje će ratificirati pristupanje Crne Gore NATO-u. Međutim, zbog raspuštanja Sabora to se nije učinilo prije ljeta, tako da je nova Vlada donijela odluku i danas imate pred sobom ovaj prijedlog zakona odnosno ratifikacija ako hoćete ulaska Crne Gore u NATO. Ta kontinuirana potpora jest i u nacionalnome interesu Republike Hrvatske. Nastavak proširenja NATO-a je od iznimne važnosti za dugoročnu političku sigurnosnu stabilizaciju jugoistoka Europe, a to naravno jest i u interesu Republike Hrvatske. Osim toga, kada bi sagledali situaciju sa geostrateške dimenzije moram ovdje istaknuti da ulaskom Crne Gore u NATO onda i Jadran postaje more u cijelosti zaštićeno obalama NATO saveznika ili ako hoćete na drugi način gledati Jadran sasvim sigurno neće biti niti eventualno niti potencijalno neki poligon za odmjeravanja snaga nekih drugih sila. Osim toga kao što znamo proces pristupanja u NATO iako formalno i pravno naravno je odvojen od europskih integracija, međutim sadržajno ima ovdje i dosta dodirnih točaka. Činjenica je da većina zemalja koje su pristupile NATO savezu nakon pada Berlinskoga zida su isto tako krenule i putem EU. Nije to slučaj za sve zemlje. Pa i na jugoistoku Europe nisu sve zemlje koje imaju aspiraciju ili su kandidati za EU isto tako i aspiranti za NATO. Međutim, postoji tu i jedna podudarnost koja se mora isto tako istaknuti s obzirom da i jedna i druga organizacija inzistiraju na poštivanju demokratskih standarda i vladavine prava, a to je nešto što Republika Hrvatska želi promicati pogotovo na jugoistoku Europe. Osim toga, ulazak Crne Gore u NATO gledamo kao i jednu šansu za daljnji razvoj naših i gospodarskih odnosa, bilateralnih. Crna Gora je jedna od zemalja s kojom Republika Hrvatska ostvaruje suficit i želi i dalje produbiti gospodarsku suradnju. Isto tako razumije se i suradnju na sigurnosnom planu, pa i na obrambenom planu. Moram ovdje istaknuti da 17 vojnika Crne Gore trenutno u Afganistanu u hrvatskom kontingentu dakle pod hrvatskim zapovjedništvom. Proširenje NATO-a ulaskom Crne Gore u jednom potvrđuje i politiku otvorenih vrata NATO saveza i to nešto što i ovom prigodom želimo istaknuti da je izuzetno važno, pogotovo i za druge aspirante, ovdje prvenstveno mislim i za perspektivu ulaska u NATO BiH što smo i sami više puta istaknuli da jest jedan od prioriteta naše vanjske i sigurnosne politike, kao što je naravno i aspiracija Makedonije. Proširenjem NATO-a na Crnu Goru pokazuje se ujedno da NATO ostaje i relevantan čimbenik pogotovo na ovim prostorima i Hrvatska želi dati svoj doprinos ratifikacijom ulaska Crne Gore u NATO savez. Zbog svih tih razloga Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru donošenje Zakona o potvrđivanju protokola uz sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za vanjsku politiku uvaženi zastupnik Miro Kovač. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Evo bit ću kratak. Uvažene kolegice i kolege. Znači Odbor za vanjsku politiku je imao sastanak, ima svoje mišljenje koje smo i vama prenijeli, a RH snažno podržava daljnje proširenje NATO saveza jer time izravno jača i vlastitu sigurnost. U tom pogledu RH podržava i članstvo Crne Gore u NATO savezu čime izravno doprinosi jačanju sigurnosti i stabilnosti svoga susjedstva, mislim na područje jugoistočne Europe. Stoga Odbor za vanjsku politiku predlaže Hrvatskome saboru da donese Zakon o potvrđivanju protokola uz sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore. Hvala lijepa gospodine predsjedatelju.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Prvi se za raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida javio uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Htio bih na početku reći, imao sam prilike biti u Crnoj Gori nedavno, bilo je to simboličnog datuma kako kažu oni 5. oktobra kada je svrgnut Milošević u Srbiji prije jedno petnaestak godina. U isto vrijeme to je bio zadnji tjedan pred parlamentarne izbore koji su održani 16. listopada na nedjelju. Išao sam ondje pomoći Crnu Goru, dati podršku Crnoj Gori, evo kao što kaže to radi i ministar, međutim nisam išao dati podršku onim ljudima kojima ministar daje podršku. Naime, sjetimo se, kratki pogled u povijest, tko vlada Crnom Gorom već zadnjih 27 godina, bilo direktno kao premijer, bilo iz pozadine kao predsjednik vladajuće stranke DPS, Demokratske partije socijalista, to je kolegice i kolege zastupnici Miloševićev učenik, mali Milošević Milo Đukanović i njegov pomoćnik Brano Mičunović, zapravo kažu mi Crnogorci mi ni ne znamo tko vlada tamo jeli to Đukanović i sa vlasti ili je to Mičunović iz sjene. Htio bih istaknuti kako je stanje u Crnoj Gori, kakvi su demokratski standardi u Crnoj Gori, a podsjećam smatram da je izrazito podmuklo da ni u Hrvatskoj nije održan referendum za ulazak u NATO, raznim pravnim makinacijama, pravno političkim makinacijama on je izbjegnut. Na kraju se sve svelo na ovaj Sabor koji se manje-više sastoji od stranaka istog sustava, pogotovo u to vrijeme koje o takvim pitanjima misle slično ili isto. Ista stvar se dogodila, kolegice i kolege zastupnici i u Crnoj Gori. Đukanović je u svojoj dugogodišnjoj vladavini raznoraznim pravno političkim makinacijama ishodio da eto nestane volja naroda, da ne bude referenduma. Ne znamo mi kakvi će biti rezultati na referendumu. Kažu mi iz različitih stranaka dok sam bio da je građanstvo većinom protiv ulaska u NATO, ali ono što sigurno znamo je da je 84% ljudi u Crnoj Gori za referendum. Znači … naroda 84% a na referendumu ćemo vidjeti koja je volja naroda. Ista stvar koja je napravljena ovdje u Hrvatskoj, ista stvar se sada radi u Crnoj Gori i onda oni koji se pozivaju na demokraciju, vladavinu prava, jačanje institucija itd., itd. pristaju na ovako grubo kršenje iščašenje volje naroda. Sjetimo se Lisabonskog sporazuma koji je maknut iz domene referenduma kada se vidjelo da tamo gubi, sjetimo se kampanje Hrvatske za EU koja zapravo nije postojala, bila je to jednostavna propaganda javnog diskursa, gotovo da je nije ni bilo. No, da nastavim s tim obrascem konkretno u Crnoj Gori. Milo Đukanović sedmerostruki je premijer Crne Gore, on je zarobio tu zemlju, on je u suštini dame i gospodo lider organiziranoga kriminala, to je čovjek, a Hrvatska ga podržava kojega je talijanski sud 2004. godine okarakterizirao kao opasnog međunarodnog kriminalca za koga je zatraženo uhićenje. Hrvatska podržava čovjeka čije se ime nalazilo na prvom mjestu među petnaest osoba osumnjičenih za mafijaško udruživanje. Hrvatska podržava političara za kojeg je dugogodišnji šef Talijanske agencije za borbu protiv mafije Ottaviano Del Turco kazao bez Đukanovića ne bi bilo Prudentina, najmoćnijeg, najbogatijeg i najopasnijeg švercera na Mediteranu. S druge strane …
Kolega Sinčić, ja vas moram prekinuti, ja vas molim da birate riječi jer kršite Poslovnik [[Upadica Sinčić: Poštovani…]] Naime članak 240., što god vi mislili o nekom, ili ja mislio o nekom [[Upadica Sinčić: Ovo je citat poštovani potpredsjedniče.]] Članak 240. je vrlo jasan da se ne mogu vrijeđati strane države i njihovi predstavnici [[Upadica Sinčić: To je mišljenje suda.]] Prema tome bez obzira što vi mislili možda ste u pravu, možda niste u pravu, što god ja mislio, što sud misli o nekakvim itd., ne smijete to govoriti, pa vas moram upozoriti na to.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora, ja sam samo citirao mišljenje talijanskog šefa za borbu protiv mafije, možda ne smijemo ni koristiti riječ mafija ali ako je to dio imena institucije, nema veze, idem dalje. Hrvatska također ovim činom podržava čovjeka i garnituru koja je otela institucije u kojoj je sve pod kontrolom nekoliko obitelji odanih prvom čovjeku zemlje. Naša vlast podržava čovjeka koji je zemlju doveo do toga da je tamo u Crnoj Gori u posljednjih nekoliko mjeseci na ulicama gradova u kriminalnim egzekucijama ubijeno više desetaka ljudi a daleko je najteže stanje u luci Bar gdje građani Crne Gore stradavaju u mafijaškim obračunima. Podsjećam Crna Gora ima svega 650 tisuća stanovnika. Znači stanje ondje danas je gore nego kada su ovdje krenuli obračuni u vrijeme Sanadera, kada je ubijena Ivana Hodak, kada je ubijen Ivo Pukanić. E, Ivo Pukanić, koga se dame i gospodo povezuje sa tim ubojstvom? Upravo organizirani kriminal iz Crne Gore, upravo spomenutoga Branu Mičinovića. Nadalje, mi podržavamo čovjeka čiji je najodaniji prijatelj, spomenuti Brano Mičinović pred 10-ak ljudi, što zna cijela Crna Gora, ubio čovjeka i nitko se nije usudio svjedočiti, niti jedna institucija nije reagirala, dignula optužnicu, nešto drugo, osnovne osnova demokratskog društva, toga tamo nema. Đukanović i njegova klika drže institucije i jednostavno reakcije nema. Mi podržavamo čovjeka koji je izgradio najmonstruozniju mašineriju za građu izbora u Europi. Tamo glasa tisuće i tisuće mrtvih, ljudi su ucjenjivani i zaposleni u javnoj upravi i moraju po direktivi glasati za vladajuću partiju. Mi podržavamo leadera koji je na dan izbora dame i gospodo 16. listopada po uzoru na Sjevernu Koreju ugasio wiber aplikaciju, ugasio what's up aplikaciju kako bi zaplašio narod i onemogućio erupciju nezadovoljstva po uzoru na eto Sjevernu Koreju. Takvi trebaju biti među nekima eto visoki standardi NATO-a, Europske unije, takvi nam trebaju u takvim klubovima. Mi podržavamo čovjeka koji gura zemlju u NATO usprkos tome što 84% građana želi referendum. Podsjećam još jednom, sada je osjetljivo stanje u Crnoj Gori, formira se vlast, vjerojatno će opet, jer imamo mandatara ista klika naslijediti vlast u Crnoj Gori što je tragedija. I sada u ovom času dajemo takvoj politici smicalica još veću podršku izglasavajući ovakav jedan dokument. Naime, oporba jest dobila koji mandat više od vlasti, Đukanović je sa DPS-om osvojio 36 mandata, opozicija 39 ali manjine presuđuju i vjerojatno će Đukanović opet formirati vlast, uvijek ih nekako kupi, obeća im nešto. Želio bih ovim putem apelirati na Hrvatsku građansku inicijativu koja zastupa Hrvate u Crnoj Gori, koja je osvojila jedan mandat da ne podrži Milo Đukanovića i njegov režim, nakon svega ovoga što sam ispričao mislim da je jasno zašto, da ga ne podrži i da time neda doprinos ostanku ove duboke političke krize, dubokog nepostojanja pravne države u Crnoj Gori koje traje skoro 3 desetljeća. Kada sam bio na putovanju u Crnoj Gori, imao sam priliku biti na predstavljanju knjige moga prijatelja i građanskog aktivista Marka Milačića koji je napisao knjigu „Zašto Milo nije bitan“, on i takvi mladi ljudi koji cijeli svoj život eto ne znaju ništa više od Mile Đukanovića i njegovog režima, 30-ak godina stariji on toliko i vlada, tima i takvim ljudima sam ja išao dati tamo podršku i tima i takvim ljudima bi trebala RH dati podršku Crnoj Gori a ne ovima koji su bombardirali Dubrovnik i koji su toliko puta mijenjali mišljenja koliko kada im je pasalo ne bi li ostali na vlasti. Milo Đukanović je nekada bio desna ruka Miloševiću kada je trebalo opstati, danas kada treba opstati ide on u NATO, on je za Europsku uniju odjedanput. I to nije jedina stvar, hoćete pitanje unutarnje politike? Što god hoćete. On je toliko puta mijenjao mišljenja što mu je već u nekom času bolje odgovaralo. Nevjerodostojan čovjek, čovjek koji je i sam priznao da je sudjelovao, odnosno da mu je vlast sudjelovala u švercu cigareta prema Italiji i prema Europi na sjever itd.. Pozivam još jednom Hrvatsku građansku inicijativu da ne sudjeluje u ovakvoj Vladi, da se svi zajedno založe za referendum, što je minimum minimuma građanskog standarda. Neka bude inicijativa protiv NATO-a poražena na referendumu, to je volja naroda, to je legitimno. Međutim ovako podmuklo izbjegavati i iskrivljavati volju naroda, to ne priliči jednoj europskoj zemlji. I to ne mogu nikako podržati i neću podržati ovu inicijativu uz sve ono drugo što mislim o NATO-u što ovdje neću sada govoriti jer sam rekao toliko puta. Prema tome, savjest mi ne dopušta kolegice i kolege da poduprem ovu inicijativu. Hvala vam.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo nekoliko replika, ali ja ću samo iskoristiti nešto da se referiram na današnje prijepodne. Vidite, da se striktno držimo teme onda pola onog što ste vi izrekli ne bi vam ja trebao da iskažete ovdje. I upravo zato se vraćam na ono što smo prijepodne govorili da je u ovom Parlamentu mi imamo prilično jednu širinu u smislu slobode govora. Ja mislim da to nije loše tako dugo dok ne vrijeđamo druge. No, prvi se za repliku javio uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Sinčiću, slažem se da je referendum oblik na koji narod treba odlučiti i naravno da pred sami ulazak u EU i na samom referendumu da je u Hrvatskoj državi zaista napravljen jedan presedan da je se skinulo sa 50% izlaska plus jedan glas da je se vratilo da može izaći jedan čovjek i da bi to bilo uvažujuće. Međutim, također i oko NATO-a, međutim zaista Domovinski rat, kad je nastala hrvatska država dogodili su se znači novi demokratski procesi pa tako imao i deklaraciju o Domovinskom ratu u kojem kaže ovaj Parlament 2000. godine za vrijeme Račanove vlade gdje su svi saborski zastupnici u ovome domu zajedno izglasali deklaraciju gdje kažu da je Domovinski rat osloboditeljski i pravedni rat i pravo hrvatskog naroda na samoodređenje. Zaista nisu zaslužili Hrvatski branitelji da se hoda po državama susjednim bivše Republike Jugoslavije i da se blati Domovinski rat, žrtva Vukovara, Oluja da je bila znači … zločinačka, nije tko kažemo ali da je bila čišćenje etičko. Znači to nisu lijepe stvari i ne zamjerajući nikome pravo na demokraciju ali na taj način se ugrožavaju hrvatski interesi. Znači s ovim prvim djelom se slažem ali s ovim drugim gdje se blati hrvatski vojnik koji je u časnim i legitimnim operacijama a to je iz vaše stranke došlo, meni je žao, ja sa ponižen s time što moramo reći. Nije dobro u drugim državama pred ekstremnim desničarima koji su bili rukovodioci srpske okupacije na ovim područjima, velikosrpske politike spuštati Domovinski rat na razinu i Hrvatsku državu na dno dna. Evo iskreno u prvom djelu se slažem, u drugome malo treba pripaziti i čuvati dignitet i opstojnost Hrvatske države koja je nastala i temeljena na zajedništvo i silama … ustaša 91. godine i to zajedništvo nam treba i danas. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, ja nisam nikada rekao ništa protiv hrvatskog vojnika. Moj otac je bio hrvatski vojnik u Domovinskom ratu. Oluja je bila legitimna vojna operacija koja je Hrvatsku ostvarila teritorijalni suverenitet. Ogradio sam se od izjava na koje mislite i stranka se ogradila. Prema tome, mi moramo u kontekstu ove teme, spomenuli ste demokratizaciju Crne Gore, Crna Gora se nije demokratizirala ona je ostala u kamenom dobu, Miloševićevom, čak i pred Miloševićevskom dobu. Ja nisam znao da eto u NATO i u EU mogu ići i diktature. I neću sigurno to poduprijeti. Hvala.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Sinčiću, u svom izlaganju kazali ste da Vlada, odnosno Sabor, dakle Hrvatska će usvajanjem ovog zakona dati podršku Miloševićevim učenicima, gospodinu Đukanoviću i cijeli niz drugih političara Crne Gore ste naveli. No, ja vam želim kazati da ratifikacijom ovog zakona Crna Gora će se primiti u NATO a ne gospodin Đukanović. Također, želim vam kazati da kada bi se miješali u unutarnje političke odnose i davali neprincipijelnu podršku nekom od političara u post izbornom razdoblju da bi se na taj način mogli biti optuženi da se kao država miješamo u unutarnje stvari našeg susjeda što svakako nije cilj. Ono što ćemo mi napraviti ratifikacijom ovog zakona kao Sabor dati ćemo podršku ne Đukanoviću kao političaru nego crnogorskoj državi i crnogorskom narodu i njezinoj aspiraciji da osigura maksimalan stupanj sigurnosti i okvir za daljnji demokratski razvoj. U isto vrijem osigurat ćemo jedan vanjsko politički hrvatski cilj a to je proširiti zonu stabilnosti zonu u kojoj savez, NATO savez djeluje sa naših granica dalje. Crna Gora je pozvana da pristupi NATO savezu onog trena kada je NATO procijenio da je zadovoljila sve potrebne kriterije i da je u stanju obnašati obveze članice i dati doprinos temeljnom cilju saveza a to je sigurnost euroatlantskog prostora. Ja smatram da ulaskom u NATO Crna Gora će biti pod još većim pritiskom da razne društvene devijacije kao što ste spomenuli korupciju ili organizirani kriminal dovede u red. Te devijacije su prisutne u svim zapadnim društvima i u cijelom svijetu. Nisu ekskluzivitet niti Crne Gore, niti bilo koje druge države. Vaše izlaganje zato više shvaćam kao upravo pritisak da Crna Gora dovede svoje funkcioniranje na standard koji želimo, dakle razvijene demokracije čim prije a manje kako osuda pojedinih političara.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Kolega evo govorili ste o demokratizaciji. Ponavljam opet, Crna Gora nije prošla tim putem. Milo Đukanović drži u šaci cijelu tu zemlju, drži sve tamošnje institucije preko svoje obitelji, preko obitelji sa kojima je povezan interesno. On zna ako bi izgubio vlast sutra ga čeka spuž. Znate što je spuž? Spuž je crnogorski ekvivalent našem Remetincu. Prema tome, ako je Milo Đukanović sa svojim klikom prisiljavao građanstvo toliko dugo godina nemojmo sada mi bez referenduma prisiljavati ih još jednom. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Hvala predsjedavajući, kolega Sinčić. Vi ste potpuno u pravu. Dakle, Hrvatska ne bi trebala podupirati ulazak u NATO savez zemalja koje nisu ispunile visoke demokratske standarde, a posebno ne onih autentičnih garnitura koje su primjerice sudjelovale u bombardiranju Dubrovnika. Sada nam dolazi ovdje NATO savez kao naš prijatelj, a u stvari je isto taj NATO savez tisuću devetsto devedeset i neke prijetio Hrvatskoj da će, Hrvatskoj vojsci da će bombardirati ako osvoji Banja Luku, a da je Hrvatska osvojila Banja Luku i poduzela daljnje akcije u Bosni i Hercegovini ne bi bilo ni Daytonske Bosne, ne bi bilo niti ove demografske katastrofe hrvatskog naroda u BiH. Prema tome, SAD i NATO ne štite interese hrvatskog naroda. One sada žele nas jednostavno staviti sve pod svoju kontrolu da mi služimo njihovim interesima, a ne interesima autentičnim opstanka hrvatskoga naroda, suverenosti i samostalnosti. Prema tome, čak i da je kojim slučajem režim u Crnoj Gori demokratski i da on, dakle zadovoljava neke visoke standarde nije u interesu ni nama, a vjerujemo da nije pametno preporučiti ni bilo kome drugom da ulazi u NATO savez. Mi moramo voditi politiku, dakle samostalnosti odnosno ekvidistance prema SAD-u i prema Rusiji i ostalim velesilama Kini na jednaki način. Hrvatska se mora pozicionirati kao trajno neutralna zemlja koja dakle provodi određeni protekcionizam u smislu da bi taj narod mogao, hrvatski narod dugoročno opstati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bunjac podržavam vašu raspravu. Ovdje je bilo riječi o tome kako će ulaskom Crne Gore u NATO sada početi nekakva demokratizacija, a tamo neće, niti je demokratizacija počela u Hrvatskoj nakon ulaska u NATO, niti je bilo nekih bitnih pomaka u funkcioniranju institucija nakon ulaska u EU, iako je svašta bilo obećavano nema bitnih ili ikakvih promjena u pravosuđu, upravljanju državnom imovinom, funkcioniranju financijskog sustava i svim ovim drugim devijacijama što slušam u poljoprivredi, ljudskim pravima i svim ovim odborima koje pohađam. Prema tome, obećavati nekome da ulaskom i samim ulaskom negdje da će se nešto popraviti neće. Narod Crne Gore mora se sam obračunati sa kriminalom u svojoj zemlji, korupcijom u svojim institucijama kao što se Hrvatski narod mora obračunati sam sa nefunkcioniranjem, nepotizmom, klijentelizmom u svojim institucijama. Nikakva Europa ili NATO neće to riješiti za nas.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ah mladi uvaženi kolega šta ću vas ja pitati. Vidim da pričate od NATO-u, vidim da pričate o Crnoj Gori, o crnogorskom ugroženom narodu od strane Mile Đukanovića. Pa valjda je taj narod poznat po čojstvu i junaštvu, sposoban sebi izabrati vođu koji će ih predstavljati i koji će ih voditi ili u Europu i NATO. Meni tu muči samo jedna stvar. Poznato je meni njihov … [[Govornik se ne razumije.]] napad na Dubrovnik, njihovo učešće u Domovinskome ratu kako su rušili Stari grad i sve ostalo i Morune i ostala stratišta naših hrvatskih branitelja gdje su bili u njihovim kazamatima. A isto tako je poznat utjecaj jugoslovenske vojske u toj Crnoj Gori kroz tipa oficire JNA, Srbe koji su tamo vodili glavnu igru. Ali opet vuče me i druga stvar isto tako kod vas pa ne znam sprječavanje Crne Gore da uđe u NATO a favoriziranje tamo proruskih elemenata podrške Rusima, Putina i ostalima. Kud to vodi? To vam je u nekom nesrazmjeru interesa. Pa vi ste ipak hrvatski zastupnik u našem Saboru, a ne ni crnogorski, a ni vaš kolega koji ide tamo kod Putinovih poslušnika. Eto pa odgovorite.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
hvala vam potpredsjedniče Sabora. Kolega Culej, naša stranka, niti mi kao pojedinci ne zastupamo proameričku politiku, isto tako niti prorusku politiku. Nisam išao u posjet nikome tko propagira rusku politiku. Uobičajena vam je optužba kad netko nije za NATO da je onda ruski špijun. Koliko puta su i naše građane optuživali ako nisu za nešto ili za nekoga da su onda špijuni od onog drugog. Prema tome, takve izjave nisu točne. Bojim se da ste pali pod utjecaj Đukanovićeve propagande. Evo ja vam kažem bilo tko s kim bih surađivao mora biti čovjek koji je u redu, koji gleda prije svega patriotski na svoju zemlju, na svoj narod i interese tog stanovništva na tome prostoru kao što mi isto gledamo i nastojimo proširiti tu ideju. Eto hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće će u ime Kuba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam ministra vanjskih i europskih poslova gospodina Davora Ivu Stiera koji je evo i sam došao u Hrvatski sabor predstaviti ovaj zakon, što je jedna lijepa praksa kada se ministar stvarno pojavi. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Klub SDP-a podržat će ratifikaciju protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u. Razlozi za to sadržani su u SDP-ovoj kontinuiranoj politici podrške proširenja NATO-a i EU na Jugoistočnu Europu, po ispunjenju traženih uvjeta od strane kandidata za članstvo. Milanovićeva koalicijska vlada je aktivno doprinosila ovom vanjskopolitičkom cilju, uspostavljajući koncept euroatlantskog partnerstva sa državama Jugoistočne Europe. Kroz ovo partnerstvo nudili smo političku, tehničku i razvojnu pomoć ovoj regiji na putu reformi i ispunjenja uvjeta za članstvo u euroatlantskim asocijacijama, te uspostavili pravni okvir te suradnje kroz euroatlantskom partnerstvu sa svakom pojedinom državom Jugoistočne Europe. Taj ugovor još jedino nije sklopljen sa BiH i to zbog njezinih unutarnjopolitičkih razloga, a toj državi je prvo predložen. Dok u toj državi ne bude iskrenog suglasaja oko euroatlantske budućnosti zemlje između tri konstitutivna naroda, ugovor o euroatlantskom partnerstvu sa Hrvatskom ostat će samo prijedlog i mrtvo slovo na papiru. SDP i njegova vlada pristupili su suradnji sa regijom u euroatlantskim pitanjima sa pozicija partnerstva nudili smo oblike i konkretne mjere suradnje i ostavljali partnerima da sami odaberu što ih zanima i koju vrstu ponuđene pomoći žele. Nismo se postavljali kao mentori, kao tutori ili protektori, nismo se pokušavali nametati kao lideri već smo težili statusu partnera. Gradili smo reputaciju Hrvatske kao konstruktivnog i pouzdanog partnera i Balkanu i EU i NATO-u. Bili smo svjesni da će svaki pokušaj nametanja liderstva rezultirati otporom i da će se tumačiti kao pokušaj dominacije nad ostatkom ove regije, a povijesno iskustvo nas je naučilo kako na ovom prostoru završavaju svi pokušaji dominacije jednog naroda ili države nad drugim. Postoje naznake da HDZ-ova vlada nastavlja našim putem i klub SDP-a to pozdravlja. To je dobar put u snaženju međunarodnog utjecaja i položaja zemlje, te ugleda naše zemlje. Nadamo se samo da će ova HDZ-ova vlada odoljeti iskušenjima mikro menadžmenta političkih procesa u nekim susjednim državama. Dame i gospodo zastupnici, pristupanjem Crne Gore u NATO doprinosi se realizaciji jednog od ciljeva hrvatske vanjske politike, a to je širenje prostora stabilnosti u Jugoistočnoj Europi, te jačanja euroatlantskih vrijednosti slobode, poštivanja ljudskih prava i pravne države, te mirnog rješavanja sukoba. Hrvatska postaje sigurnija pristupanjem svake nove članice Jugoistočne Europe NATO-u i EU. Čuli smo od ministra kazao je Jadran će pristupanjem Crne Gore postati de facto savezničko more. Pretpostavke za ukupan demokratski i gospodarski razvoj ove regije postaju snažnije uključivanjem u EU i NATO. Bilateralni odnosi naše zemlje dobivaju dodani poticaj, a rješavanje otvorenih pitanja dodatni vrijednosni okvir unutar kojih treba rješavati. Hrvatska je uvijek davala aktivnu potporu Crnoj Gori za ulazak u NATO i EU. Osmislili smo čitav niz konkretnih programa i mjera pomoći Crnoj Gori na njezinom euroatlantskom putu te ih zajednički provodili. Takvu našu politiku u njezine rezultate koji će kulminirati primanjem Crne Gore u NATO, a nakon toga vjerujemo ubrzo i u EU, smatramo dobrim ulogom u međusobno povjerenje i dobre namjere bez kojih nema ni kvalitetnog rješavanja otvorenih bilateralnih pitanja. A o otvorenim bilateralnim pitanjima, Vlada mora voditi posebno računa. Sa Crnom Gorom smo do sada dobro surađivali u kontekstu NATO-a, intenzivno smo zajednički radili u okviru američko-jadranske povelje, a Crna Gora se pridružila i hrvatskom kontingentu u NATO misiji odlučna potpora u Afganistanu. Čuli smo od ministra također 17 crnogorskih vojnika zajedno sa pripadnicima hrvatske vojske uspješno obavljaju svoje zadaće u obuci i savjetovanju afganistanskih snaga sigurnosti. Nadamo se jednako tako dobroj suradnji i kada Crna Gora i formalno uđe u NATO. I želim još jedanput ponoviti da podrška Crnoj Gori na ulasku u NATO nije podrška bilo kakvoj društvenoj devijaciji koja može postojati u toj zemlji niti pojedinom političaru te zemlje, nego aspiracijama naroda da živi u sigurnijoj i stabilnoj državi nego što na trenutno jest. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Znači zgrožen sam ovakvim istupom gospodina Klisovića, ja ne znam u čijem vi interesu radite gospodine Klisović, ali sigurno ne radite u interesu hrvatskoga naroda. Vi naime ste protekle dvije godine pričali kako je ugovor TTIP najtransparentniji ugovor koji je svije ikada vidio, a čak i mala djeca znaju da je to najveća zavjera koja je ikada nastala u povijesti dogovaranja i suradnje. Znači nitko nije vidio što piše u TTIP-u čak ni oni koji o njemu pregovaraju.
Kolega Bunjac, sada ste pak stvarno otišli malo predaleko od teme.
Znači isto tako kao što ste zastupali američke interese oko ugovora TTIP tako nam sada solite pamet kako mi trebamo ući u NATO jer smo mi eto mala dječica koju treba primiti za ruku i voditi da bi bili sigurni evo držat će me za ruku Donald Trump i onda ću se ja osjećati sigurno jer ja bez njega ne bi znao živjeti. Prema tome, te vaše lobističke usluge za SAD ja želim raskrinkati pred hrvatskim narodom jer one nisu u interesu hrvatskog naroda. Jer one nisu u interesu hrvatskoga naroda i samo čekam kada ćete se sljedeći put javiti za riječ jer se inače nikada ne javljate da opet podržavate dakle okupaciju ove zemlje. Hvala lijepa.
Kolega Bunjac, ja vam moram samo skrenuti pozornost na to da Hrvatska je članica NATO-a. Izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Uzeli ste mi riječ iz ruke, dakle ja ne uvjeravam nikoga u to da Hrvatska treba ući u NATO jer Hrvatska jest članica NATO-a. I nažalost kolega vi ste to prespavali kao i očigledno mnoge druge rasprave u kojima sam ja sudjelovao. TTIP nije ovdje tema ali da ste imalo interesa iskazali za TTIP mogli ste vidjeti na stranicama Europske komisije sve relevantne podatke. Ako stvarno imate zanimanjem mogli ste otići u Američku ambasadu i u sobi jednoj pogledati materijale o TTIP-u. Prema tome ovakva vrsta demagogije koju vi ovdje iznosite i uvreda koju iznosite u ovom slučaju i na moj račun mislim da su potpuno bespredmetne i ispod razine rasprave u ovom Saboru. Niti sam ja lobist Amerike, a jesam zastupnik hrvatskog naroda, barem onih građana koji su ako ništa drugo preferencijalno glasali za mene i to mi ne možete spočitati. A iznositi neke optužbe bez ikakvih dokaza znate i sami da je kazneno djelo. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažene dame i gospodo, mi svi znamo tko je čovjek koji vodi Crnu Goru, zove se Milo Đukanović, to je čovjek koji je surađivao sa Slobodanom Miloševićem u agresiji na našu zemlju. Ta politika agresije dobro je poznata stanovnicima Cavtata i Konavala koji su živjeli pod okupacijom Župe Dubrovačke a i stanovnicima Dubrovnika. Nakon jedne agresije, agresije na našu Domovinu RH Milo Đukanović nastavlja svoj krvavi pir i sada za razliku od velikosrpske ideje podržava NATO-vu ideju, ideju koja dolazi iz Washingtona a koja za razliku od velikosrpske ideje ne želi vladati samo dijelovima BiH i Hrvatske već želi vladati cijelim svijetom nazivajući taj plan i program planom za mir i stabilnost. Gospodin iz SDP-a zapravo skreće misaoni tok javnosti sa notorne činjenice da se ne može ratovati za mir i da oni koji rade tzv. preventivne ratove odnosno koji ratuju da bi uspostavili mir zapravo koriste svu moguću propagandu protiv ljudi kako bi ih uvjerili da je rat mir, da je zlo dobro, da je istina laž itd.. Znači radi se o jednoj krvavoj paradi koju nažalost NATO radi po cijelom svijetu a uskoro vidimo i Crna Gora se opet priključuje tom krvavom piru. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo zastupnici. Pred nama je ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlanski ugovor o pristupanju Crne Gore. Prvo bih rekao jedan problem koji ja imam sa ovim i ovakvim sličnim točkama dnevnog reda gdje se govori o prijedlogu zakona koji ide po prvom i drugom čitanju sa amandmanima, odnosno usvajaju se po hitnom postupku sa porukom da se mogu davati amandmani a znamo da se ne mogu davati amandmani na ovakve stvari jer su ili uzmi ili ostavi. Želim reći naime, ovo nije po prirodi stvari, ovo nisu zakoni nego su ovo odluke o ratifikaciji ugovora odnosno protokola. Ratifikacija već kao pravni akt znači očitovanje kojim se potpisani međunarodni ugovor prihvaća kao državno obvezatan. Prema tome, trebalo bi razmisliti da tu želju za količinom zakona koju apsorbiramo tijekom našeg mandata da naprosto reduciramo. Što se pak tiče samo ovog Sjevernoatlanskog ugovora trebalo bi podsjetiti znači da njega je potpisalo 28 članica, da Crna Gora će biti 29.-ta članica. Kada … [[Govornik se ne razumije.]] svih 28 članica prihvatile, a od tih 28, 22 članice su zemlje EU a 4 nisu iz Europe od Albanije, Islanda, Norveške i Turske te su vanjske članice, odnosno izvan Europe, Kanada i SAD. Uloga, da bismo razumjeli zašto ove rasprave ovdje i možda neke pomake u čemu je naglasak NATO-a, uloga NATO-a se kroz ovih od '50.-tih godina kada je formiran barem tri puta mijenjala. '50.-tih godina je formiran kao vojni savez zapada kao kontra mjera, kao pandan Varšavskom ugovoru, znači naglasak je bio prvenstveno na vojnom savezu. '90.-tih godina sa propašću Varšavskog pakta i komunističkog sustava u Europi NATO definira novu strategiju kao grand kolektivne sigurnosti i širi svoju sferu utjecaja na postkomunistički prostor. A nakon 9.11. odnosno ta se koncepcija mijenja na kolektivnu obranu bez granica, odnosno NATO se počinje baviti drugim rizicima koje ugrožavaju međunarodni poredak i sigurnost. Samim time dolazi do promjene uloge NATO-a i NATO postaje sve više politička organizacija, dobiva tu političku dimenziju i Parlamentarna skupština NATO-a ima pri tome dosta važnu ulogu. Parlamentarna skupština NATO-a okuplja i nečlanice NATO-a tako da su promatrači i aspiranti na pristup NATO-u od zemalja poput Armenije, Azerbajdžana, BIH, Makedonije, Srbije, Izraela, palestinske organizacije. Nabrojao sam samo ove upravo zato da se vidi da sve te zemlje imaju međusobno neriješene probleme i da čak i dosta teško međusobno komuniciraju. Izaslanstvo Hrvatskog sabora pri parlamentarnoj skupštini bilo je, vratilo se jučer iz ove, sa godišnje skupštine, Parlamentarne skupštine NATO-a u Istambulu koja je održana i tu smo vidjeli kolike su velike tenzije između Armenije i Azerbajdžana, Armenije i Turske, između još nekih ovih država, ali se vidi isto tako i napor da se dođe do političkih rješenja, da se ne ide u vojne sukobe a sa platforme da se poštuje temeljne vrijednosti od demokracije, ljudskih prava, vladavine prava itd. Ovdje je ilustrativan i primjer onoga što se dogodilo ovih dana i na toj parlamentarnoj skupštini u odnosu članica NATO-a, i ovih pridruženih članica NATO-a prema Turskoj, i turskoj politici. Većina zemalja, odnosno ili i NATO kao institucija osudila je nasilno rušenje, odnosno vojni puč koji je bio pokušan, odnosno nije uspio 15. lipnja 2016. godine ali isto tako su većina zemalja osudile reakcije aktualne turske Vlade prema pučistima odnosno obračunu sa pripadnicima odnosno djelatnicima državnih institucija, nastavnicima na fakultetu, znanstvenicima, medijima itd., zastupnicima u Parlamentu. Tako da je i u tome, u takvom jednom odnosu sa Turske strane bilo rečeno da će oni ipak morati uzeti u razmatranje i uvažiti te primjedbe koje dolaze na ovome forumu od zemalja članica NATO-a. Što se pak tiče samog prijama Crne Gore u NATO jasna stvar da ćemo to podržati upravo iz tih sigurnosnih razloga i onoga što je ministar ovdje izložio. Ali možda bismo mogli prigovoriti jednu stvar a to je da u ovih 10 godina od međunarodnog priznanja Crne Gore od 2006. godine da u tom periodu nije riješeno definitivno fiksiranje granice između Hrvatske i Crne Gore jer po mom mišljenju to bi trebalo, sa time se trebalo pozabaviti ranije tako da i prijam Crne Gore u NATO, tim prijemom da Hrvatska i Crna Gora nemaju te bilateralne, taj bilateralni problem. Možda bi to trebalo uzeti i kao poučak tako da u ovoj aspiraciji BIH ne ulazeći sada u to kada će to biti i sa kakvim učincima da se pokušaju ti problemi Hrvatske i BIH odnosno dogovor oko trajnoga rješenja, ustavnog rješenja o stabilnosti BIH da se to postigne prije nego što ćemo raspravljati ulazak BIH u NATO. Možda je još potrebno reći još jednu stvar, danas živimo u vremenu kada je neka moć, kada su hibridne operacije, informacijski rad, operacije utjecaja na neki način daleko opasnije nego vojne prijetnje. Te informacije utjecaja, informacijsko ratovanje ugrožava ne samo kompanije ili političke stranke, ili pojedince nego naprosto i dovodi u pitanje često i pojedine države i njihov poredak i moramo biti svjesni u to da struktura ili organizacija NATO-a naprosto nema odgovor na takve prijetnje. I u tom smislu taj koncept NATO-a kako jednoga kišobrana koji osigurava sigurnost i mir u međunarodnom poretku ili barem dijelu međunarodnog poretka je ipak ograničen domet i utjecaj i zbog toga moramo voditi računa i o ovim drugim komponentama sigurnosti koje nadam se da ćemo u ovoj domovinskoj strategiji sigurnosti definirati i prepoznati odakle dolaze odnosno mehanizme kako se time treba suprotstaviti. Ukratko znači klub HDZ-a će podržati ovaj ratifikaciju ovog sporazuma.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, gospodine Reiner. Uvaženi zastupniče gospodine Tuđman, pa eto na kraju smo došli do toga da je NATO po vašim riječima od prototeže Varšavskom paktu, do njegove mirnodopske uloge na kraju promijenio svoju ulogu i da se pretvorio u jedan vojni savez koji u suštini tvrdeći da određene zemlje predstavljaju njemu prijetnju ili kolektivnoj sigurnosti ih napada. A na koji način NATO to radi? Pa eto u Afganistanu su talibane podupirali Amerikanci, 10 godina su ih dovodili na vlast. I jednom kad su ih doveli na vlast onda kažu tamo su teroristi, idemo ih bombardirati, idemo invaziju izvršiti. Istu stvar se radi i u Siriji. Znači zapad podupire teroriste da su kojim slučajem teroristi svrgnuli sirijsku Vladu i došli na vlast, onda bi NATO bombardirao Siriju i rekao bi isto da se bore protiv terorizma. A pogledajte kako se u Libiji NATO bori? Znači u Libiji smo imali stabilnu Vladu Muammar al-Gadafia. I što? Dolazi NATO, podupire teroriste, teroristi ovladavaju cijelom zemljom, ubijaju američkog veleposlanika gospodine Tuđman, američkog veleposlanika. I što? Vi nas uvjeravate da je uloga NATO-a mirotvorna. Pa ako pogledate rat u Iraku koji je bez mandata Vijeća sigurnosti UN-a napravljen, znači gdje je Amerika izvršila agresiju. Jasno je da je Amerika ta koja drži glavnu riječ u NATO-u. Ako pogledate što je u Libiji NATO napravio, ako pogledate kakve monstrume je u Afganistanu zapravo Amerika kao glavni igrač u NATO-u dovela na vlast kako možete imat srama i govorit nam o tome da NATO širi mir i sigurnost ili ne znam da vodi ratove za mir itd. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Kolega Pernar, svijet je daleko složeniji nego što ga vi prikazujete. Prvo, nisam rekao da jača vojna komponenta NATO-a nego obrnuto da jača politička komponenta NATO-a. Drugo, raspored, svi ovi konflikti koji se zbivaju u svijetu nisu nužno bili isključivo sa NATO-vim snagama nego su bili i dio tih operacija koje spominjete su operacije UN-a. Neke su operacije EU, treće su operacije NATO-a a četvrto su operacije pojedinih zemalja. Jasna stvar da živimo u jednom svijetu gdje imamo od demokratskih do diktatorskih režima i zasluge za te diktatorske režime ne možete pripisati samo jednoj strani pogotovo faktorima izvan. Da su ti različiti politički interesi i sukobi tih političkih interesa prisutni u svijetu to je koliko ja znam od kad je povijesti to je bilo tako i vjerojatno će bit tako. Ovdje se radi o tome kojim metodama čovječanstvo može pristati da se suprotstavi takvim nedemokratskim režimima, odnosno vojnoj sili i vojnim intervencijama. U tom smislu načela na kojima se ponaša NATO nisu načela koje možemo mi odbaciti, nego je NATO EU ili UN, nego su načela kojih se moramo pridržavati inače smo izvan okvira demokratskog svijeta i demokratskih vrijednosti.
Hvala. I sljedeći u ime kluba HNS, HSU-a govoriti uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Crna Gora želi pristupiti NATO-u, dakle započela je taj projekt 2006. godine i prošla kroz cijeli niz reformi, kroz cijeli niz promjena udovoljavajući jednom možda većem broju uvjeta i zahtjeva koji je pred nju postavljen što se reformi tiče od strane članica NATO-a. Između ostalog reforme, dvije zadnje stvari koje su tražene od Crne Gore je reforma sigurnosnih službi i pojačanje podrške javnosti. I upravo zbog tog dodatnog zahtjeva na predzadnjem summitu NATO-a gdje je odlučeno da joj neće biti upućena pozivnica, ali je isto tako odlučeno moram reći između ostalog i uz veliki angažman Hrvatske da se neće čekati sljedeći NATO summit sa se odluči da li je Crna Gora udovoljila uvjetima ili ne, nego će se čekati konac godine i tu će dakle, između dva NATO summita i tu će se procijeniti situacija u Crnoj Gori prvenstveno obzirom na podršku u javnosti i obzirom na reformu sigurnosnih službi, sigurnosnog sustava. I ukoliko se procijeni da je time ispunila one uvjete koji su joj postavljeni izvan redovnog NATO summita odlučit će se o upućivanju pozivnice. I budući da je u toj ja bih rekla zahtjevnijoj proceduri, naravno ima nekih slučajeva koji su bili i jesu još uvijek kompliciraniji i zahtjevniji. Makedonija je i na to ću se vratiti jedan takav primjer. Obzirom da je u toj ja bih rekla dodatno zahtjevnoj proceduri procijenjeno da je Crna Gora ispunila uvjete upućena joj je pozivnica za članstvo u NATO-u. Istina je da se Hrvatska od samog početka zalagala zato da Crna Gora prođe kroz sve te reforme i transformacije i da ispuni uvjete i da kada ispuni uvjete onda dobije i pozivnicu za članstvo u NATO-u. Ja bih rekla da jedan od razloga je upravo iskustvo iz devedesetih, upravo to da na dugi rok pokušamo organizirati jednu zonu stabilnosti oko Jadrana i ako išta onda je znak napretka to da dvije države koje su bile u ratu gdje je jedna bila dijelom agresije na drugu odnosno u prvom redu na Dubrovnik i Dubrovačko primorje, da smo od te faze došli danas do stupnja u kojem možemo biti dijelom ili članice istog sigurnosno političkog saveza. Ako to nije mjera napretka, onda ne znam šta je jer mislim da je napredak upravo to, da što bi rekao Lincoln „Pobijedio sam svoje neprijatelje, pretvorio sam ih u svoje saveznike“. Dakle mogućnost da napredujete i da iz neprijateljstva dođete do jedne faze u kojoj možete biti dijelom istog sigurnosno vojnog saveza, mislim da je zaista pomak. Hrvatska je bila među utemeljiteljicama Jadransko-jonske regije, dakle uspostavljanjem jedne europske makroregije upravo kao projekta suradnje na području Jadrana, suradnje između država koje se nalaze na jadranskim obalama, uključujući tu i Grčku dakle jonsku komponentu jer smatramo da je suradnja ono što je preduvjet za stabilnost i za trajni mir. Ulaskom Crne Gore u NATO, sve države sa izuzetkom BiH koja nadam se da će uspjeti deblokirati taj svoj put prema članstvu u NATO-u i proći kroz taj transformativni proces koji je potreban da bi se postalo članicom, dakle sve države koje izlaze na jadransku obalu postaju članice NATO-a. U tom kontekstu Crna Gora je mala, ali geopolitički obzirom na svoj položaj izuzetno značajna za mir i stabilnost i sprečavanje konflikta velikih sila preko leđa zemalja u ovom dijelu Europe. Sa tog stanovišta smatramo da je u klubu HNS-a i HSU-a da je to dobro za stabilnost i sigurnost Crne Gore, ali svakako da je dobro za stabilnost cijele Jadransko-jonske regije i sigurnost cijele Jadransko-jonske regije. Podsjetila bih na jednu činjenicu koju čini se ovdje se ili ne zna ili zanemaruje, a to je da NATO ima dva ključna pravila. Jedno je obrana u slučaju da jedna od članica bude napadnuta, a druga je da u bilo kojoj drugoj NATO akciji, svaka članica odlučuje ponovno dakle odlučuje sama za sebe da li želi sudjelovati. Prema tome, nema nikoga koji bilo koju zemlju može natjerati da sudjeluje u nekoj akciji ako ona procijeni da u njoj iz bilo kojih razloga ne želi sudjelovati osim obranu druge članice kao je ona napadnuta. Izolacija je svakako gora od članstva i ako želimo otvorenost, demokratizaciju, transparentnost onda je svakako važno za bilo koju zemlju, a naročito za zemlju koja je u našem neposrednom i direktnom susjedstvu, da bude članica raznovrsnih međunarodnih organizacija koje se temelje na vrijednostima koje i mi dijelimo, a ne da ju se gura u izolaciju. Mislim da je jedan primjer koji to potvrđuje primjer Makedonije. Makedonija je 2008. godine bila apsolutno spremna za članstvo u NATO-u i očekivala je pozivnicu. Iz različitih bilateralnih razloga to se nije dogodilo i u mnogočemu od trenutka Makedonija deteriorira, uključujući u demokratskim standardima, uključujući u svojoj spremnosti za članstvo i uključujući u održavanju tih reformi koje su je 2008. činile sposobnom i spremnom za članstvo. Ja smatram da je to velika nepravda prema Makedoniji ali je i poučan primjer jer pokazuje da ako se jedna zemlja uputi na jedan put, vi kažete ovo su kriteriji, kada ispunite te kriterije doseći ćete cilj i onda kada zemlja ispuni te kriterije, kažete oprostiti ali mi smo se samo šalili ima nekih drugih otežavajući okolnosti pa vas sada ipak nećemo primiti, to je možda opasnije od bilo čega drugog u međunarodnim odnosima. I zbog toga bi bilo pogubno u ovom slučaju zaustavljati Crnu Goru na ovom putu kada se pokazalo da je sve uvjete koje su pred nju postavljeni ona ispunila. Hrvatska ima otvorenih bilateralnih pitanja sa Crnom Gorom, apsolutno, kao gotovo sve susjedne zemlje i kao sa praktički svim susjednim zemljama. Međutim bilateralna pitanja rješavat ćemo bilateralno. I treba ih rješavati bilateralno. Sjetite se koliko smo mi se bunili i osjećali nepravdu kada se pokušalo naše članstvo u EU preko toga rješavati bilateralna neka pitanja. Dakle bilateralna pitanja su važna, treba ih rješavati, nije samo granica i energetika je, dakle puno ima važnih tema ali ta pitanja treba rješavati bilateralno. I dobri i kvalitetni odnosi mislim da tome samo mogu pridonijeti da se ta bilateralna pitanja lakše riješe. Da kažem dvije riječi o referendumu i referendumu za ulazak Crne Gore ili Hrvatske što se toga tiče ili bilo koje druge zemlje u NATO. NATO je apsolutno, članstvo u NATO-u je apsolutno sigurnosno pitanje. Sigurnosno pitanje, sigurnosna pitanja su direktna, odgovornost Vlade i parlamenta. Zato postoji predstavnička demokracija. Od James Madisona preko Alexis de Tocqueville do suvremenih teoretičara demokracije jedna od najvećih poteškoća s kojima se suočavaju je kako u demokratskim okvirima izbjeći teror gomile ili kao što Tocqueville kaže teror većine. Drugim riječima kako u takvim situacijama izbjeći da bilo koji populistički vođa ustane, napravi veliku emocionalnu kampanju i upropasti dugoročno i bez ikakve odgovornosti sigurnost zemlje. Sigurnost zemlje je nešto zašto postoji, između ostalog, ne samo naravno ali između ostalog zašto postoji predstavnička demokracija. I razlika između predstavničke i direktne demokracije je ogromna, neki smatraju da direktna demokracija uopće nije demokracija. I zbog toga su situacije i teme koje se stavljaju na referendum ograničene. Zbog toga anarhistički koncepti države, vrlo popularni u 19. stoljeću nisu preživjeli jer su dovodili do različitih vrsta terora, diktatura i kaosa. Prema tome, kada se radi o sigurnosnim pitanjima to je vaša, naime naša kao članova parlamenta odgovornost. To je naša zadaća, to je zadaća izvršne vlasti i zadaća predstavničke vlasti. I mi za to moramo snositi odgovornost i ne možemo, kako u Hrvatskoj tako i u Crnoj Gori, i ne može se ta odgovornost prebacivati ni na koga drugoga, tu odgovornost mora snositi parlament. Pa će onda crnogorski parlament glasati protiv ili glasati za, kako god se bude odlučilo, dakle praktički je podijeljen između pozicije i opozicije, vidjeti ćemo kako će oni glasati ali odgovornost je njihova. I između ostalog zato se ide na izbore. Ja bih rekla da je Crna Gora ispunivši uvjete nije sigurno dosegla idealne razine demokracije i idealne razine funkcioniranja institucija, nismo ni mi ali se pomakla. I mi smo se pomakli. Koliko god se možemo na to ljutiti, koliko god možemo kritizirati i mi smo se ulaskom i u Europsku uniju i svim transformacijama institucija koje smo prošli pomakli. Da li smo na idealnoj razini? Daleko smo od toga i vjerojatno nitko od nas neće ni doživjeti da budemo na idealnoj razini ali to ne znači da treba prestati. To ne znači da se ne treba prestati truditi, ići prema jednom orijentiru funkcionirajućih institucija, poznatih standarda i nekih temeljnih vrijednosti koje te institucije zagovaraju. Iz ovih ili barem dijela ovih razloga klub HNS-a i HSU-a će svakako podržati Potvrđivanje protokola o ulasku Crne Gore u NATO. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I vaša diskusija je izazvala nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Željka Lackovića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle želio bih replicirati cijenjenoj kolegici u nekoliko detalja, dakle mi smo se bavili kompletno, čekao sam dva velika bloka sa benefitima koje će dobiti Crna Gora a nismo se uopće osvrtali, nismo rekli koja je to onda prednost i što su benefiti za nas osim sigurnosti jer ćemo biti u istom vojnom savezu. Dakle između ostaloga rekli ste da je Makedonija loš primjer, ja mislim da ste tu se ogriješili u dobrosusjedske odnose jer Makedonija ima jedan izvanredan gospodarski rast i mislim da je zemlja od koje bi mogli jako puno naučiti u reformi društva i političke scene. Dakle, koji je interes RH da daje potporu Crnoj Gori? Mene interesira pitanje Prevlake, 25 godina je sasvim dovoljno za bilateralne sporazume. Predsjednica kaže moramo to riješiti dogovorom a ne sudom. I sada bi mi trebali bianco dati potporu Crnoj Gori za ulazak u NATO savez. A ja mislim da ne bi jer postoji dosta pitanja od onih situacija koje još vučemo iz vremena Domovinskog rata, to je pitanje nestalih i odgovornosti za ratne zločine. A činjenica da su oni napravili kako ste vi rekli reformu sigurnosnih službi za građane RH ne znači apsolutno ništa. Dakle kada je Trump pobijedio u svom nastupnom govoru je rekao ja ću zastupati američke interese i voditi ćemo brigu o ostalima. A nemojte zaboraviti da je politička scena u Crnoj Gori podijeljena, da Srbija ne podržava u toj mjeri NATO, da je sklonija Rusiji da se rade tenzije između Amerike i Rusije i da možete stvoriti sa Crnom Gorom u NATO savezu jednu podijeljenu političku scenu koja će vam biti političko žarište novih problema u neposrednom susjedstvu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Dakle kolega, koje su prednosti za Hrvatsku? Rekla sam jasno u svom izlaganju, ja sam veliki protivnik, kao što sam bila u slučaju Hrvatske tako sam i principijelno, to nije bilo samo zato što se o nama radilo, nego i principijelno da se članstvo u organizacijama kako što je EU ili NATO iskorištava odnosno činjenica da netko želi postati članom a da vi već jeste članicom iskorištava za rješavanje bilateralnih pitanja. Ja smatram da mi moramo imati snage, sposobnosti i umjesnosti da bilateralna pitanja sa svojim susjedima rješavamo bilateralno. I kao što sam mislila da to nije bilo pravedno prema nama kad smo ulazili u EU tako ne mislim to i principijelno, dakle da nije pravedno ni prema kome drugome. Mislim da mi imamo snage da to rješavamo bilateralno i rješavat ćemo. Ne dajemo nikakvu bjanko podršku. Od praktički 10 godina se prati transformacija i mi kao članica, od kad smo članica NATO-a, dakle 10 godina od kad je Crna Gora izrazila želju i mi od kad smo članica pratimo detaljno što se događa sa ispunjavanjem uvjeta u Crnoj Gori za članstvo u NATO-u. Reforma sigurnosnih službi tamo za Hrvatsku ne znači ništa, ja se, dozvolite da se … ne složim s vama. Mislim upravo obrnuto da je to što se hrvatske sigurnosti i stabilnosti tiče za jednu zemlju s kojom graničimo na kopnu i moru izrazito zanimljivo i važno i relevantno. A što se Makedonije tiče svako u Makedoniji će vam reći ovo što sam ja rekla, apsolutno svako. Da su nepravedno zaustavljeni na tom putu i da većina njihovih poteškoća je počela s tim.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mene žalosti slušati ove proameričke govore. Meni je žao što je uvažena zastupnica Pusić podlegnula dakle i ona propagandi. Mi ovdje pričamo o konvertitstvu, znači imamo slučaj Mile Đukanovića koji je bio najveći protivnik NATO-a, a danas je najveći podržavatelj. Žao mi je da jedna stranka koja nosi ime Hrvatska narodna stranka koja je u 19. stoljeću bila simbol borbe protiv stranih utjecaja danas ustvari predstavlja glavnog podupiratelja tih stranih utjecaja. Recite nam molim vas gospođo Pusić koje su to sigurnosne prijetnje Hrvatskoj da već jednom saznamo da li su to ne znam Mađari, Rusi ili svemirci. I recite nam dakle zbog čega vi sumnjate u vitalnost hrvatskoga naroda da on bez NATO pakta ne može sam sebi osigurati jer niste barem toliko proučili povijest pa saznali da je hrvatski narod pobijedio i Turke, i Mađare, i Nijemce, i Talijane i to još prije 70. godina, nije to bilo tako davno. Sam Napoleon Bonaparte rekao je dajte mi 100 tisuća hrvatskih vojnika i osvojit ću cijeli svijet. Pazite to nisam rekao ja, to je rekao najveći vojskovođa svih vremena. A vi uporno želite reći da hrvatska vojska nije sposobna samu sebe braniti i da mora predati dakle svoje resurse u ruke NATO savezu umjesto da sama jača kapacitete svoje vlastite vojske, jer bez vlastite vojske a na koncu konca tako kaže i čuvena knjiga Sun Cua nema samostalne i suverene države. I Hrvatska dakle mora stvoriti vlastitu avijaciju, vlastitu mornaricu, vlastitu mehanizaciju i sve ono što je potrebno a ne služiti i to prepuštati u ruke nekih ljudi koji nam nisu prijatelji gospođo Pusić.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Kolega čudi me da smatrate moj govor proameričkim, obzirom da je novo izabrani predsjednik Trump izrazio određene sumnje u američku podršku NATO-u i to je jedna od tema koja nam još predstoji i predstoji kao rasprava o sigurnosti u Europi pogotovo u istočnoj Europi vrlo detaljna, to nije gotovo i pitanje je što će se u tom pogledu još dogoditi. Ja svakako sam zastupnik ideje da si prvo moraš sam moć pomoć da bi ti netko drugi mogao pomoći. Prema tome, uz davanja u vlastite snage čak možda kad kad i pretjerano visoko mišljenje o vlastitim snagama, ali jedno je sigurno koliko god mi investirali u vojsku i obranu Hrvatska od 4,2 milijuna ljudi ne može imati taj efekt sprječavanja, odnosno sprječavanja uopće toga da dođe do vojnog sukoba koji može imati jedan sigurnosni kišobran kakav je NATO. Dakle ja bi rekla da naša ambicija mora biti ne da dođu ratovi pa ćemo mi u njima pobjeđivat, nego da se spriječi da ikad više dođu ratovi. A za to je jedan sigurnosni kišobran kakav je NATO za nas koristan, upotrebljiv i ima naprosto tu funkciju. Što se Narodne stranke tiče u povijesti dozvolite da vas podsjetim da je njezin glavni, glavna karakteristika bila da je u Hrvatskoj bila prva prosvjetiteljska stranka i simbol prosvjetiteljstva u Hrvatskoj. I tom tradicijom se svakako dičimo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Gospođo Pusić, vi kao bivša ministrica poznate odnose između Hrvatske i Crne Gore i probleme koje je gospodin Lacković naveo, znači postoji problem granice u tome dijelu koji nije riješen i ne znamo da li će biti riješen. Zasigurno vi bolje znate, zasigurno oni imaju težnju prema hrvatskom teritoriju, jer poznajem dolje, tj. bio sam u Domovinskom ratu dole, znam na koji su način htjeli otuđiti to područje. I zasigurno Hrvatska u svim pregovorima, bilo oko integracija, bilo ulaskom u EU ili pod kapu NATO-a treba inzistirat u zaštiti svakog pedlja svoje zemlje. Jer dole se krvarilo dok su na žalost Miloševićeve snage zajedno sa četnicima u tome trenutku i na žalost i sa crnogorskim snagama zajedno okupirale to područje, a znamo da su napravili i velike zločine. Naravno, složio bih se sa vama da u demokraciji i Parlament ima svoj dio onoga što treba donositi odluke i snositi odgovornost. Jer također i referendum je vrlo bitan. Evo mene baš sad zanima, dugo ste ovdje u politici, pri ulasku u EU znamo da je prije toga smanjen broj postotaka koji je bio potreban za izaći, znači da najmanje polovica birača plus jedan birač, 50 plus 1 izađe. Međutim, tada je smanjeno. Za običnu promjenu ili odluku na lokalnoj razini na mjesnom odboru gdje će ići stup od struje ili nekakav manji komunalni objekat treba izaći 50 plus 1 birač. A ovo je vrlo bitno pitanje ulaska u EU bilo. I smatrate li da je to bila odnarođena odluka političkih elita koje su jednoglasno podržale ono što narod u tome nije podržavao je činjenica da nije izašlo 50% birača, da je negdje ispod 30% birača Republike Hrvatske u tom trenutku podržalo ulazak u EU. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Hvala lijepa. Dakle, ja sam već rekla da mi sa Crnom Gorom imamo više otvorenih pitanja osim granica. Imamo i energetiku koja je vrlo važno pitanje. Imamo mnoge stvari u recimo šta ja znam proizvodnji hrane, pitanje gospodarske suradnje. Međutim, moje je mišljenje da ukoliko uspostavimo jednake ili vrlo slične uvjete, kriterije, pravila, zakone da ćemo to lakše riješiti nego ako idemo suprotnim pravcima. Što smo različitiji po pravilima i zakonodavstvu kojeg se pridržavamo to ćemo teže rješavati otvorena pitanja. Što smo sličniji to imamo više šanse da to riješimo i po mom mišljenju je to jedan argument upravo zato da ako hoćemo to riješiti mirno, a naravno da hoćemo riješit mirno da je u našem interesu da funkcioniramo i da oni funkcioniraju po pravilima što sličnijim onima po kojima i mi funkcioniramo kao članice te dvije velike međunarodne organizacije ili saveza ako hoćete. A što se tiče referenduma, dakle rekla sam da je to jedno vrlo sporno pitanje u svim razmatranjima o demokraciji. Promjenu potrebne većine za izlazak na referendum iako smo mi na kraju proveli referendum, ali nije promijenila naša Vlada nego je promijenila HDZ-ova Vlada sa kojom se ja možda nisam slagala. Ali u ovoj točci mislim da su imali pravo. Mislim da su imali pravo zbog toga što se radilo o temi koju je većina hrvatskih građana smatrala već gotovom [[Upadica Reiner: Hvala.]] Mi smo 12 godina bili na toj temi i svi su smatrali da je to već gotovo samo i zbog toga nije bila visoka motivacija za izlazak, a na kraju je 66% onih koji su izašli glasalo za kao na izborima.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. I prvi će govoriti uvaženi zastupnik Miro Kovač. Izvolite. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Nisam vidio, ali izvolite.
Hvala. Pa htio bih reći gospođa Pusić je govorila o tome da Crna Gora želi u NATO, međutim Milo Đukanović je taj koji želi u NATO. Većina građana Crne Gore, njih čak 84% po svim anketama javnog mnijenja želi da se o pitanju ulaska u NATO odlučuje na referendumu, a 57% od ukupnog broja znači ljudi koji bi izišli na referendum, odnosno koji su zainteresirani za to pitanje njih 57% je protiv ulaska u NATO a samo 35% je za ulazak u NATO. Teza da Crna Gora želi u NATO, a očito je da je narod protiv toga i da zato Milo Đukanović ne želi provest referendum nas zapravo dovodi do zaključka da u Crnoj Gori narod nije taj koji je nosioc vlasti već je Milo Đukanović. A i čak taj Đukanović je dobio zapravo manje glasova od opozicije, ali je s nekim mučkama putem tih nekih manjinskih predstavnika od kojih su neki izabrani sa 0,35% glasova uspio da tako kažem doći na vlast. A teza da će ulaskom u NATO Crna Gora biti zaštićena od rata ili ne znam nekih opasnosti, pa upravo je NATO koji traži sudjelovanje Crne Gore u vojnim operacijama, upravo je NATO taj koji gura zemlje u nesreću u propisat u rat i koji zapravo nameće stanje očaja, nestabilnosti i nemira. Mislim da samo neinformirana osoba može zastupati tezu da NATO po svijetu širi mir i da će Crna Gora ulaskom u NATO biti zaštićena od svake vrste da tako kažem rata kad je rat ono čemu zapravo NATO služi. Hvala.
Hvala. Evo odgovorit će uvažena zastupnica Vesna Pusić.
Hvala lijepo. Dakle ja se ne slažem s tim da NATO želi rat, ali čak nije ni važno dal se ja slažem ili vi ne slažete ili obrnuto, važna su pravila koja u NATO-u vladaju i ako o tome hoćemo govoriti moramo nešto znat ljudi, ne možemo baš ništa ne znat. Dakle, Crna Gora nikad ne mora sudjelovati ni u jednoj NATO operaciji vojnoj, osim ako neka strana sila napadne neku članicu NATO-a jer svaka zemlja ponovno odlučuje o svakoj NATO operaciji da li će ona u toj konkretnoj operaciji sudjelovati ili ne. Dakle to će Crna Gora kada postane članicom kao i mi odlučivati. Drugo, jel želi ili ne želi Crna Gora ući u NATO? Prvo, pitanje je uopće kako će se složiti vlada u Crnoj Gori, ali odlučivat će parlament tu je i pozicija i opozicija, dakle morat će se svi oko toga složiti. A što se tiče građana koji žele i ne žele, ne možemo se pozivati na rekli su mi ljudi ja sam čuo od prijatelja. NATO je postavio uvjet, uvjet formalni podrška preko 50% građana u Crnoj Gori da bi uopće mogli dobiti pozivnicu i oni su ispitivali podršku. Dakle ispitivana je podrška, platili su agencije koje su ispitivale podrške … plus šta ja znam kako se zovu sve te agencije koje su i kod nas istraživale i istraživale su podršku u Crnoj Gori i temeljem toga, temeljem rezultata tih ispitivanja je onda odlučeno da će se Crnoj Gori dati pozivnica uključujući naravno i reforma sigurnosnih službi. Hvala.
Hvala lijepa. Evo sada napokon ipak pojedinačna rasprava i uvaženi zastupnik Miro Kovač. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] samo četiri misli, znači bit ću koncizan. Prva misao, ratifikacija, da. Zašto? Pa o tome je govorio ministar vanjskih poslova, to je u interesu RH. Mi smo u NATO savezu i nama je u interesu da jedna susjedna država u ovom slučaju Crna Gora, uđe u NATO savez. Prema tome, logično da Hrvatska bude za pristupanje Crne Gore NATO savezu. Imamo otvorena pitanja, imamo i logoraše zato imamo i mjerilo u pregovorima Crne Gore s EU gdje se to pitanje mora riješiti jer se mora riješiti i pitanje civilnih žrtava rata, to je jedno od prijelaznih mjerila. Što se tiče granice, tko će odlučiti o granici? Odlučuje Hrvatski sabor. Znači mi ovdje koji sada sjedimo ili netko poslije nas odlučit će eventualno o granici između Hrvatske i Crne Gore. Znači nemojmo mistificirati. Druga važna misao, tiče se kolege Klisovića iz SDP-a, gledajte, mi smo imali šansu i tu je gospodin predsjedatelj potpredsjednik Sabora sada, a bio je predsjednik Sabora, imali smo šansu poslati signal kao zemlja i ratificirati taj protokol u prošlom sazivu Hrvatskoga sabora. Slovenci su to napravili kao drugi, poslali su signal, napravili su i Mađari, prije je bio Island. Do sada su mislim čini mi se 13 zemalja jel tako ratificiralo znači prije nas je Litva prije dva tjedna mislim, znači propustimo šansu o jednom pitanju koje je važno za nas pokazati jedinstvo. Žao mi je gospodine kolega Klisoviću što niste bili dovoljno zreli da prije raspuštanja Sabora ovdje u ovom Hrvatskome saboru se ratificira taj protokol. Treća misao, upozorenje za nas sve skupa što se događa u Crnoj Gori i šansa da o tome malo razmislimo svi skupa, znači južno od Save imamo zonu nestabilnosti i u BiH, i u Crnoj Gori pa i dijelom u Srbiji, u Makedoniji, na Kosovu i mi moramo iskoristiti prigodu pristupanja Crne Gore NATO savezu kako bismo taj prostor južno od Hrvatske dugotrajno, dugoročno stabilizirali. Na tom prostoru ako malo usporedite utjecaj koji postoje na Bliskom Istoku i na tom prostoru to je slično. Imate utjecaj Rusije, imate utjecaj „zapada“ Amerike, EU, Turske, Arapskih zemlja, to je jako slično. Znači moramo uzeti i ovaj posudba približavanja ulaska Crne Gore u NATO savez kao neku vrstu šanse da se angažiramo na toj dugotrajnoj stabilizaciji, a jasno da smo tu vrlo ovisni i upućeni na sređivanje stvari u susjednoj BiH gdje su Hrvati ustavotvorni i moraju biti ravnopravni. I četvrta misao tiče se ovoga Hrvatskoga sabora, a to je da je gospodin ministar već rekao u nekoliko navrata da je spreman kao ministar dolaziti u Hrvatski sabor, to je rekao i predsjednik Vlade, mi to pozdravljamo. Dosadašnji model suradnje između Vlade i Sabora koji imamo on nije dovoljno efikasan, imamo zakon o suradnji i na području europskih poslova gdje dobivamo na neki način servirano što se napravilo. To trebamo promijeniti i moramo biti aktivniji. Hrvatski sabor mora sudjelovati u formiranju stajališta znači da dobijamo prijedloge ministara, predsjednika Vlade i da na kraju ovdje u Hrvatskome saboru gdje nema nikakvih debata o europskoj politici, o vanjskoj politici a imamo Vladu i ministra i predsjednika Vlade koji to žele da im omogućimo da i mi damo svoja mišljenja, svoje ideje kada je riječ o hrvatskoj vanjskoj i što je rekla mislim gospođa Pusić, sigurnosnoj politici. Evo to su te četiri misli, zahvaljujem gospodine predsjedatelju.
Hvala vam lijepa. Imamo naravno nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Gospodine Kovač, kazali ste mi ćemo riješiti otvorena pitanja logoraša i ostala pitanja kada bude pristupanje Europskoj uniji Crne Gore ili nešto slično. Međutim, ja na primjeru Srbije u otvaranju poglavlja 22., 23. vidim da oni nisu promijenili svoje zakonodavstvo prema Hrvatskim braniteljima, oni i dalje imaju jurisdikciju gdje im je god volja da uhite, uhapse hrvatske branitelje bez pitanja, bez obzira što na čelu Srbije danas imamo ljude koji su bili Šešeljovi ljudi, glavni, ključni, desna ruka od četničkog vojvode. Prema tome, mi smo njima to dopustili što nama nije dopušteno prelaskom u Europsku uniju. Mi kada smo ulazili u Europsku uniju apsolutno nismo štitili nacionalne interese ni po pitanju gospodarskog pojasa, ni po pitanju zaštite junaka Domovinskoga rata koji su uhićivani, locirani, transferirani i raspisivane tjeralice kao prema najvećim kriminalcima nezabilježenim do sada. Jednostavno naša politika i ulazak u Europsku uniju nije baš bio toliko da smo mi rješavali stvari jednostavno. Sjetimo se pritisaka Slovenije na Hrvatsku. Znači neće to ići baš jednostavno tako, isključivo Ministarstvo vanjskih poslova, predsjednica Republike koja je isto nadležna i mi svi zajedno moramo o tome razgovarati i donositi odluke i štititi nacionalne interese. Jer ne može se dogoditi da u Orašju uhite generale Hrvatske vojske, Hrvatske vojske, naše državne a da cijeli sustav 5 dana ne može se snaći. Znači mora biti zaštićena nacionalna sigurnost, moramo biti i štititi svoje interese a ne interese ni Crne Gore ni Srbije. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Miro Kovač.
Ja se slažem sa kolegom Buljem kada kaže da nismo bili dovoljno osviješteni i jasni kada je riječ o nacionalnim interesima, neku vrstu kompleksa imamo. Kada recimo jedan kolega iz jedne susjedne zemlje, skoro susjedne zemlje, recimo iz Austrije, kada ministar vanjskih poslova kaže da treba blokirati Tursku, onda je to normalno a kada to kaže jedan zastupnik u Hrvatskome saboru onda je to skandal, to je grozno, to je teško. Ne, imamo nacionalne interese u ovom slučaju što je rekao kolega Bulj, kada je riječ o Crnoj Gori, znači postoji taj kriteriji koji će Crna Gora morati ispuniti. Kada je riječ o susjednoj Srbiji, nama je uspjelo sa bivšom Vladom da sve one bivše, one važne stvari i pitanje ovoga zakona koji imamu koji je neprihvatljiv da to Srbija mora korigirati na način da će hrvatski sudovi biti zaduženi za zločine počinjene u Hrvatskoj a srpski u Srbiji. Imamo ovdje ministre vanjskih poslova koji će sigurno poštivati okvir koji je dogovoren na međunarodnoj konferenciji gdje je sve lijepo zapisano crno na bijelo. Ali ponavljam, nije samo do hrvatske Vlade, do hrvatske predsjednice, puno je toga i do nas svih tu koji smo u Hrvatskome saboru, koji imamo pravo nešto reći i koji moramo nešto reći, dati poticaj hrvatskoj Vladi, tražiti od hrvatske Vlade da neke stvari napravi a to je da se pridržava nekih dogovorenih kriterija. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa evo gospodin Miro Kovač opet zastupa tu tezu da Crna Gora pod svaku cijenu mora ući u NATO pakt, usprkos tome što je vidio kakva je povijest i Crne Gore, znači kod agresije na jug Hrvatske i kakva je uloga NATO pakta u agresijama na zemlje svijeta širom kugle zemaljske. I sada spajaju se te dvije ideje. A tko ih spaja? Spaja ih Milo Đukanović, čovjek koji je uvijek bio za rat, nikada za mir, čovjek koji je služio zločincima u Beogradu a sada služi zločincima u Washingtonu. I umjesto da mi kažemo ne Mili Đukonoviću, ne ratu, ne širenju te ratne priče i da miru, mi kažemo bravo Milo Đukanović, uđi u NATO pak, šalji vojsku i još se hvalimo s time kako Milo Đukanović šalje crnogorske vojnike u Afganistan. Kakve veze ljudi moji Milo Đukanović i Crna Gora imaju sa Afganistanom? Pa ti ljudi trebaju mir a ne rat, već 15 godina im Amerika tamo nameće, prvo su im talibane nametali a sada im nameću nekakav lažni mir koji je po svojoj prirodi sve samo ne mir i ustvari okupacija i marionetska vlast. Prvo su imali onoga Karzaia [[Upadica Reiner: Kolega Pernar, ja vas moram…]] za predsjednika, sada Bog zna koga su im … [[Govornik se ne razumije.]]
Ja vas moram upozoriti opet ste prekršili članak 240. koji jasno kaže da ne smijete vrijeđati predstavnike strane države ili strane države. Vi govorite o zločincima u Washingtonu, ne smijete takve riječi upotrebljavati. Odgovor na repliku, izvolite.
Meni je drago da kolega Pernar zastupa jednu od temeljnih vrednota hrvatskog Ustava a to je vrednota mirotvorstva. To mi je drago. I ja ću se isto tako zalagati za to naša politika bude mirotvorna. Međutim, kolega Pernar mi nismo ovdje zastupnici crnogorskog naroda, mi smo zastupnici hrvatskoga naroda. Vas su izabrali hrvatski građani, mene, evo gospodina ministra Stiera, isto tako, izabrali su nas hrvatski građani i mi gledamo što je u interesu Hrvatske. Mi vidimo, dobivamo informacije preko službenih institucija Crne Gore o tome što se u Crnoj Gori hoće, drugih instrumenata nema, znate, instrument službeni postoji institucije, postoji Parlament, postoji Vlada, postoji predsjednik itd. Prema tome, mi se toga držimo, dosad je 13 zemalja ratificiralo pristupanje Crne Gore NATO savezu, među njima je recimo rekao sam i Slovenija, i Mađarska, Island, evo pa sad i Litva. Mi moramo gledati je li to u interesu Hrvatske. Ponavljam moj je uvjerenje i uvjerenje moga kluba zastupnika jest da je to u interesu RH gdje će se proširiti zona stabilnosti. Ja nisam Crnogorac, ja nisam državljanin Crne Gore razumijete, državljanin RH, razmišljam o hrvatskim interesima. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Joška KLisovića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Kovač, prozvali ste mene i SDP, ustvari ne znam točno i zašto. Čuli ste u mom izlaganju u ime kluba da SDP podržava primanje Crne Gore u NATO, da smo kad smo bili Vlada formirali i oformili hrvatsku politiku euroatlantskog partnerstva, formulirali ugovor o tome i potpisali ga sa Crnom Gorom i nakon toga provodili ga zajednički pomažući Crnoj Gori da ispuni uvjete za primanje u članstvo. Naša Vlada nije mogla predložiti ratificiranje ovog sporazuma jer je protokol tek potpisan u Bruxellesu 19.5.2016. godine. Vlada gospodina Oreškovića je to mogla napraviti ali kao što znamo ona je pala i kada Vlada padne koji je smisao uopće raspravljati o nečemu što je prijedlog Vlade u Parlamentu a s druge strane i sami ste kazali samo je 13 država do dana danas je ratificiralo taj sporazum od 28. Prema tome, u čemu je Hrvatska tu sada u lošem položaju ili šta je štetno učinjeno za Hrvatsku da danas raspravljamo o tom pitanju? Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Miro Kovač.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Gospodine kolega Klisoviću, ja se ne bi bio javio da nisam slušao tu jednu lijepu priču vašu ispadali su bomboni iz usta kako je sve krasno, kako se brine o stabilnosti susjedstva, kako je to divno, krasno, kako se razmišljalo pozitivno, kako su se gradili i mostovi, kako se htjelo surađivati. Međutim, ponavljam oko tog pitanja a i sada to konstatiramo postoji konsenzus. Vi ste za, HNS je za, mi smo za, prema tome bili smo za to tako ste to sami rekli i prije nekoliko mjeseci. I bio je prijedlog da to ratificiramo na dan raspuštanja Parlamenta prije odluke o raspuštanju, samoraspuštanju. Prema tome, to sam htio reći, mogli smo to bili riješiti i imati pozitivnu poruku prema Crnoj Gori, imati nekakav signal. Propustili ste to, mogu se založiti za to, niste to htjeli napraviti, napravili smo istu stvar, sličnu stvar kad smo bili svi ovdje zajedno, ja nisam bio član ovoga Sabora kada smo izglasali zaključak i obvezali Vladu da mora tražiti prestanak sporazuma o arbitraži. Sličnu stvar sada za Crnu Goru za ratifikaciju. Dakle radi se o tome da niste sebe pohvalili kako je to divno, krasno i slikovnice ili suradnja ne bi se bio javio budući da jeste mora sam reagirati. Hvala lijepa gospodine Klisoviću.
Hvala. I zadnja pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa eto znači meni je pripala čast da govorim zadnji i pokušat ću sumirati cijelu ovu raspravu. Raspravu bi sveo na tri teze, prva je teza da Milo Đukanović ne predstavlja volju crnogorskog naroda, i da kada bi crnogorski narod bio za NATO onda Mili Đukanoviću ne bi bio problem napraviti referendum. I kad bi crnogorski narod na tom referendumu recimo koji se raspiše bio za ulazak u NATO i ja iako sam osobno protiv NATO-a mogao bi reći ok poštujem volju crnogorskog naroda, ako žele ući u tu priču neka idu. Međutim, od nas se traži da podržimo ulazak Crne Gore u NATO a svjesni toga da je crnogorski narod protiv toga s jedne strane i s druge strane svjesni toga kakva je narav NATO saveza. NATO savez ne širi mir i stabilnost po svijetu. I Milo Đukanović koji podržava NATO ne podržava NATO zato jer on stvarno vjeruje u tu euroatlantsku priču nego zato da bi spasio sebe. Iz istog razloga je prije podržavao i Miloševićevu politiku. Ja sam rekao svojedobno sutra da zavladaju Kinezi ovim prostorom on bi bio za Kineze. Znači vlasti se mijenjaju oko njega, geopolitički utjecaj se mijenja a on uvijek sluganski ide za onim koji je jači. I on sad misli da ako se svrsta uz Ameriku, ako služi NATO-u, protivno volji vlastitog naroda da će time izboriti bolju poziciju za sebe. Htio bi ovom prilikom pročitati poruku, odnosno pismo koje mi je uputio Marko Milačić iz Crne Gore. To je jedan aktivist koji vodi otpor, otpor beznađu. Nadam se da će on utjecati na vašu odluku. „Gospodo hrvatski poslanici govorim vam u ime većine građana Crne Gore nemojte da budete saučesnici mafijaškog crnogorskog režima tako što ćete podržati put naše zemlje u NATO i time se svrstati uz kriminogenu elitu na vlasti koja mimo volje građana gura Crnu Goru u tu vojnu alijansu. Crna Gora ne želi u NATO i to pokazuju sva poštena od vlade nekontrolisana istraživanja javnog mijenja. Crna Gora želi da bude neutralna zemlja kao što su neutralne i Malta, Cipar, Austrija, Švedska, Irska ili Finska sve redom članice EU. Gospodo poslanici u Saboru Hrvatske nemojte biti saučesnici režima koji tri decenije za rad svojih ličnih privilegija ne pušta vlast ne birajući sredstva za to, progone istomišljenika, ubistva, montirani procesi, brojne fabrikovane afere. Crna Gora ne želi da bude dio vojnih saveza, Crna Gora želi politiku ne miješanja u globalne sukobe, Crna Gora ne želi ratovanje za mir što je današnji light motiv NATO pakta. Isto ono ratovanje za mir kako ga je početkom 90.tih nazivao Milo Đukanović kada je bombardirano Dubrovnik. Većina građana Crne Gore želi da oni odluče na referendumu ali vlasti u Crnoj Gori to po svemu sudeći ne žele da nam dozvole. Prema podacima Vlade koje sam lično putem svojih izvora dostavio javnosti, a koji su do tad bili tajni čak 84% građana Crne Gore želi da se o pitanju NATO-a odlučuje na referendumu. Đukanovića to ne brine. On bi pored toga da se o tome odluči u Skupštini. To nije demokratija, gospodo poslanici Crna Gora želi demokratiju. Taj koga vi godinama na žalost podržavate Đukanović želi u NATO jedino da bi sačuvao svoje lične privilegije i privilegije šačice njegovih tajkuna, biznismena i kriminalaca kako bi obezbijedio nekažnjivost za sve ono što radi i što je radio gotovo tri decenije od zločina devedesetih kada je znate i svi sami što se tada događalo preko sumnjivih privatizacija, zvuči vrlo poznato, do političkih čistki. Crna Gora želi demokratiju, a ne NATO. Mi želimo mir, a ne planetarno zaoštravanje. Podgorica vapi za slobodom, a ne time da oduzimamo državama i narodima širom svijeta u beskrajnoj bolesnoj želji za teritorijama i resursima. Gospodo piše vam netko tko se svim svojim bićem gnuša i stidi bombardovanja Dubrovnika, pišem vam u ime mnogih takvih. Mi ne želimo nove Dubrovnike širom svijeta, mi ne želimo nova ratovanja za mir. Mi želimo samo mir. Crna Gora, ali ne ona kriminalizovana Crna Gora Mile Đukanovića želi najbolje moguće odnose i sa istokom i sa zapadom. Gospodo ne budite saučesnici posljednjeg autokratskog režima u Europi, budite na strani istine i slobode, ugledajte se na Živi zid na koji treba da ste ponosni i pružite podršku narodu Crne Gore, a ne kriminalu koji je uzurpirao vlast tri decenije. Marko Milačić, građanski aktivista novinar i jedan od lidera političke grupacije otpor beznađu. Drage dame i gospodo zastupnici, vi ste svjesni toga da stradanje koje je Hrvatska prošla pod tom agresijom Srbije i Crne Gore na našu zemlju je zapravo nešto slično što prolaze zemlje koje NATO pakt tobože oni kažu da ih stabilizira, ja bih rekao to je stabiliziranje kao kad je Sovjetski savez stabilizirao mađarsku pobunu u Budimpešti ili u Češkoj s tenkovima. I onda kad je rekao ne znam tko Brežnjev, Hruščov kaže situacija je sad u Čehoslovačkoj stabilizirana ili ne znam normalizirana. Dame i gospodo, ratovanje je protivno interesima svakog čovjeka i NATO pakt je taj koji nameće rat i propast zemljama širom svijeta kao što je nekada i taj crnogorski režim Mile Đukanovića nama nametao rat. I podržavajući rat, podržavajući Milu Đukanovića, podržavajući NATO mi dame i gospodo djelujemo protiv interesa ljudi na cijeloj kugli zemaljskoj. A u čijem interesu? U interesu sitne i uske elite koja vlada federalnim rezervama i koja želi vladati svjetskim resursima i koja je spremna voditi tko zna koliko još ratova samo zato da bi se nafta prodavala za dolar. Stavljanjem na grupu te uske nekolicine na vrhu piramide moći koja je po mojem sudu odgovorna i za rat na području bivše Jugoslavije mi kao saborski zastupnici snosimo povijesnu odgovornost za stvari koje će se kasnije događati. Podržavanjem ulaska Crne Gore u NATO vi osobno sudjelujete u zločinima u kojima će kasnije Crna Gora sudjelovati bilo svojom voljom, bilo da bude primorana ili ucijenjena kao što je i NATO bombardirao Libiju i time napravio nebrojene zločine u toj afričkoj zemlji. Ova izbjeglička kriza kojoj smo svjedoci posljedica je djelovanja NATO pakta, odnosno Amerike. Vi ćete reći Amerika i NATO nije isto, ali vi sami jako dobro znate da je NATO jednako Amerika, jer je NATO produžena ruka Amerike. Mala je vjerojatnost da kada se donese odluka o bombardiranju neke zemlje kao što je to bila Libija, da će neka država pojedina uložit veto bilo Hrvatska, bilo Crna Gora zato jer su sve naše zemlje bivšeg Balkana zapravo marionetske, sluganske i podložne odlukama Washingtona i na kraju krajeva sudjeluju u onome u čemu su i same bile žrtve nepravednom i nametnutom ratu koji nije bio u interesu naroda niti u Hrvatskoj, a niti u Srbiji, niti u Crnoj Gori, niti u Bosni i Hercegovini. Ti ratovi koji su se vodili u prošlosti i koji će se voditi u budućnosti su sramota za cijelo čovječanstvo, ali prvenstveno za one koji ih podržavaju. Na žalost vidim da ste vi gospodo iz HDZ-a i SDP-a spremni to podržati, tu politiku kako za našu zemlju tako za Crnu Goru, a i za cijeli svijet. Iz tog razloga sramim se što sam dio ove skupštine koja će donositi odluke koje su protivne interesima ne samo građana Crne Gore, nego i cjelokupnog čovječanstva koje želi mir, a ne rat. Mir koji smo i mi htjeli, ali ga nismo dobili. Dobili smo samo patnju i stradanje kao i Iračani, kao i Afganistanci koji nisu uopće htjeli talibane na vlasti ali ih je Amerika instalirala. I kao što su većina Libijaca htjela mir i blagostanje, ali Amerika je imala druge planove za njihovu zemlju. NATO ali u biti Amerika, jer nije nas nitko pitao o tome hoće li Gadafi ići ili ostati. To je bila odluka koja se donijela negdje drugdje. I ovo što se događa u Siriji, pa vi svi vidite odakle dolazi oružje u Siriju i da upravo iz zemalja članica NATO pakta, iz Belgije, Francuske, Nizozemske odlaze ti đihadisti tamo i bore se. Svojom podrškom terorizmu NATO je zapravo stvorio izbjegličku krizu i svu ovu ljudsku bijedu koju imamo prilike gledati, a građanima zemalja koje su izvršene agresiji doveo ih je u stanje bijede i očaja kakvog se možemo prisjetiti samo iz ratnog vremena. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što prijeđemo na replike, kolega Pernar moram vam skrenuti pozornost da ste se zabunili. Ovo je Hrvatski sabor, a skupština je u Beogradu. Ja znam da ste vi tamo bili pa vam se to valjda ponijelo. No, sad ćemo ići na replike. Izvolite, prva replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala predsjedavajući. Da, kolega Pernar rekao je jednu zanimljivu konstataciju, a ta je da su u biti sve intervencije svojedobno Varšavskoga pakta počivale na tomu da su one bile legitimne jer ih je stanovita struktura pozvala da oni dođu. Znači imamo '56. u Mađarskoj ili '68. u Čehoslovačkoj 90% naroda se protivi Varšavskomu paktu ali se nađe nekakav političar recimo Janoš Kadar koji pozove sovjetsku vojsku i ona okupira zemlju i to se onda smatra legitimnim. Da li je to bilo legitimno? Povijest je pokazala da nije. Isti slučaj sada imamo u Crnoj Gori, dakle 84% naroda se protivi NATO paktu odnosno traži referendum, ali elita koja predstavlja 1, 2% naroda politička elita i eventualno i jedan sam vrh gospodarske elite smatra da bi NATO trebao doći da je to njima u interesu i oni će njih pozvati i u skupštini koja predstavlja falsificiranu volju birača Crne Gore provesti tu odluku i Crna Gora je izručena u najmanje sljedećih 20, 30 godina jednoj političkoj vojnoj strukturi koja neće raditi u njihovomu interesu. Ako je to već tako u Crnoj Gori da si oni sami eto ne mogu pomoći, ali onda zaista ne bismo trebali još mi u tome sudjelovati na način da dajemo potporu. Ja vjerujem da nas građani Crne Gore slušaju i da će se jednog dana isto tako znati istina o svemu ovome što se dešavalo danas kao što se zna istina o onome što se dešavalo '56. i '68. godine. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Hvala vam gospodine Bunjac. Vi ste izrekli summa summarum cijele priče. Ne želi crnogorski narod ići u NATO, nego NATO želi Crnu Goru. I onda ta elita ta politička elita koja služi zapadu negira volju naroda, fabricira stvarnost tvrdeći da su Crnogorci za NATO, a svjesni su toga da nisu iz tog razloga odbijaju referendum tj. provođenje referenduma tvrdeći pri tome da je to u interesu Crne Gore. Pa ljudi moji da Crnogorci osjećaju da je to u njihovom interesu pa oni bi prvi rekli mi želimo u NATO. Pa nisu Crnogorci kako se kaže vesla sisali. Pa vidjeli su Crnogorci i na vlastitoj zemlji koji su darovi NATO pakta, vidjeli su bombardiranje vlastite zemlje, vidjeli su raznesene civile u Crnoj Gori, vidjeli su osiromašeni urani koji je Amerika ispaljivala i po Crnoj Gori ali najviše na Kosovu. Znači oni sami su bili izloženi agresiji NATO pakta koja je bila bez mandata Vijeća sigurnosti UN-a i protivna međunarodnom pravu. Znači oni su prvi bili žrtve te politike NATO pakta i sada se njih uvjerava tj. nas se uvjerava da Crnogorci žele u NATO pakt. Pa dobro ljudi do kada ćemo mi smatrati te Crnogorce budalama i tvrditi da oni to žele i da mi njima želimo pomoći itd. Mislim da je ovo teatar apsurda, da je ovo cirkus u režiji te globalne elite i njihove produžene ruke u Crnoj Gori Mili Đukanovića i zato ćemo se usprotivi primanju Crne Gore u NATO pakt.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru što razmišlja u korist Crne Gore. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Kada smo se počeli već ovdje ispovijedati tko se čega srami, ja se sramim što se neki zastupnici ovdje posvađali sa zdravim razumom i povijesnim činjenicama. Nije NATO savez ili Amerika izazvala sukobe na području bivše Jugoslavije, nije izvršila agresiju na Hrvatsku ili počela rat u BiH nego je to bila velikosrpska politika i JNA. A vaša teza da to nije da ko nas bre zavadi što nam je to trebalo možete negdje drugdje zagovarati, a ne reinterpretirati povijesne činjenice i barem temeljne odredbe hrvatskog Ustava i vrijednosti na kojima se zalaže Hrvatski sabor. I ako ste već kod toga, takvih iskrivljavanja činjenica onda da vas podsjetim da je prva intervencija NATO snaga uopće u Europi bila baš u uporabi zračnih snaga u BiH protiv tih postrojbi velikosrpske politike. Prema tome, činjenice su sasvim drukčije od onoga o čemu vi govorite. A s druge strane pokušajte ovu vašu tezu prodati u Skupštini Kosova pa da vidimo što će vam oni odgovoriti na to. Minimum pristojnosti bi trebalo biti da poštujemo vlastite vrijednosti i temelje, a ne tvrditi da smo mi bili nekakav produžena ruka američke ili nekakve druge politike nego je upravo hrvatska politika zahvaljujući svojoj samostalnosti i ako hoćete usuprot većini tadašnjih ključnih faktora međunarodne politike, ali zato što je bila u pravu i prisila ih da poštuju standarde na koje se pozivaju uspjela dovesti do hrvatske slobode i samostalnosti. Prema tome, dajte nemojte nas maltretirati sa vašim neznanjem i falsificiranjem činjenica.
Zahvaljujem zastupniku Tuđmanu. Zastupnik Pernar odgovor na repliku.
Pa evo vi kažete Amerika nije imala prste u tome, ali mi znamo da je James Baker američki državni tajnik 21.6.1991. došao u posjet Beogradu i rekao da podržava cjelovitu Jugoslaviju i mi znamo da je samo par dana nakon toga krenula agresija srpske vojske na Sloveniju i Hrvatsku. Također htio bih reći da ove teze da fabriciram povijest su lažne i usudio bih se reći da je vaš otac Franjo Tuđman u bezbrojnim sastancima sa Slobodanom Miloševićem, ratnim zločincem i jednim od širitelja velikosrpske ideologije zapravo dogovarao podjelu Bosne i Hercegovine. I upravo zahvaljujući toj politici, podjele Bosne i Hercegovine, odnosno te ideje je došlo do rata između HVO-a i armije BiH koji je rezultirao zapravo smrću civila i stradanjem hrvatskog naroda u BiH. Hvala.
Povreda Poslovnika, zastupnik Tuđman.
… [[Govornik naknadno uključen.]] 238. gdje se govori o vrijeđanju, odnosno nepoštivanju zastupnika a zapravo se odnosi na ono što mi nemamo u Poslovniku a to je zastupnici u Hrvatskom saboru daju prisegu da će poštivati Ustav i zakone RH, što gospodin Pernar sa ovakvim svojim izjavama naprosto je u suprotnosti i sa Ustavom i sa zakonskim normama kada se radi o temeljnim odrednicama na kojima je zasnovana Hrvatska država. A što se tiče ovih na bezbrojnim sastancima, bila su svega 2 bilateralna sastanka, prema tome kolega Pernar lažete. To je jedna stvar [[Upadica: Nemate pravo na repliku.]] [[Upadica Predsjednik: Molio bih.]] Nemam pravo na repliku ali znači radi se o kompletnom laganju, iskrivljivanju povijesti i mislim da kolega Pernar je, treba sjediti u skupštini a ne …/Govornik se isključio./…
Hvala zastupniku Tuđmanu. Sljedeći zastupnik koji se je javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Gospodine Pernar, hrvatski vojnik predvođen tada prvim hrvatskim predsjednikom na zajedništvu svih hrvatskih građana bilo sinova ustaša, bilo partizana su stvorili slobodnu i samostalnu RH odupirujući se velikosrpskoj agresiji predvođenu Slobodanom Miloševićem. I zaista Vukovar, Vukovaru je učinjen ogroman zločin šta vi po beogradskim skupštinama, razno raznim medijima, po banjalučkim medijima govorite da nije istina. Pa jeste li bili u Vukovaru? Pa evo u vašem dopisu, hoćete da ih čitam na facebooku? Pa da nije hrvatskog vojnika u Bosni i Hercegovini nikada mira ne bi bilo, da nije hrvatskoga vojnika u Hrvatskoj kao u Vukovaru danas ne bi mi sjedili ovdje u Parlamentu. I sramotne su izjave u kojima se pozivate na ljude koji su dali svoj život i koje sada njihove obitelji gledaju ovo a njihovi sinovi su pod zemljom. Znam, nepravde su nastale jer smo '95. predali u ruke političarima, i elitama da upravljaju ovom državom, rasprodani su razno razni nacionalni interesi, uhićivalo se i lociralo se te ljude i transferiralo. Ali međutim, nemojte ići ispod dostojanstva zbog onih mrtvih, zbog njihove djece, zbog tih obitelji koje nas gledaju. Za ovu slobodnu Hrvatsku koja je izgubila dio svog suvereniteta, to je činjenica krivom politikom, to je činjenica, ali zbog mrtvih, brojnih žrtava Vukovara, Škabrnje, Dubrovnika i ostalih mjesta, nemojte banalizirati ulogu hrvatskoga vojnika. Hrvatski vojnik je bio human, hrvatski vojnik je spasio Bihaćku enklavu od velikosrpskh koljača iz Banja Luke gdje ste vi bili prije neki dan, pošaljite im poruku da su bili koljači i da su klali našu hrvatsku djecu i sada pokušavaju iseljavati naše hrvatske ljude [[Upadica Predsjednik: Vrijeme.]] Mi smo Hrvatska vojska spasili Bihaćku enklavu i 5,5 milijuna ljudi iz Bosne i Hrvatske muslimanske vjeroispovijesti smo mi … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Predsjednik:]] Zastupniče Miro Bulj, isteklo je vrijeme./… Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Pernar.
Pa gospodine Bulj, ja ne negiram patnju i stradanje hrvatskog naroda niti masakre koji su se dogodili i u Škabrnji i u Vukovaru, to su povijesne činjenice. Međutim, isto je tako povijesna činjenica da je Amerika podržavala Slobodana Miloševića. I ja ne govorim čak ni protiv djelovanja Hrvatske vojske u Bosni i Hercegovini, štoviše smatram da je trebala djelovati zajedno sa armijom BiH-a protiv te srpske agresije a ne ratovati protiv Bošnjaka što je bilo po meni taktički potpuno pogrešan potez. Također htio bih napomenuti da je Hrvatska vojska zapravo osvojila i Mrkonjić Grad i došla nadomak Banja Luke, ali da Amerika, odnosno NATO nije dozvolio da Hrvatska vojska napreduje dalje i da je zapravo pod prijetnjom da će intervenirati protiv Hrvatske vojska, Hrvatska vojska morala stati 40km od Banja Luke i da je time zapravo NATO stvorio, odnosno legitimizirao i održao Republiku Srpsku koja je stvorena, svi znate u kakvim okolnostima. Tako da prikazujući Ameriku kao neki pozitivan faktor, neki prohrvatski faktor dovodite građane naše zemlje u zabludu jer Americi je samo stalo do toga da ima robove po svijetu a naša zemlja za koju su branitelji ginuli danas je nažalost sve samo ne samostalna, slobodna i suverena jer naša Vlada i naš Sabor vodi politiku koja je u interesu zapada i stranih banaka a ne našeg vlastitog naroda koji živi u siromaštvu čije narodno bogatstvo je rasprodano i čija mladost se iseljava po cijelom svijetu. Za te probleme koje govorim ne možemo kriviti nažalost Slobodana Miloševića iako bismo voljeli da možemo reći Srbi su za sve krivi ali znamo sami da nisu, da je tu netko drugi imao prste a vi znate da ti koji su imali te prste sjede vama s lijeve strane. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku ili povreda Poslovnika, izvolite.
Kolega Pernar je povrijedio članak 238., omalovažava i vrijeđa zastupnike. Vrijeđate zbog toga što je hrvatski vojnik bio legitimno u operacijama u BiH zajedno sa armijom BiH-a temeljem sporazuma Izetbegović, Tuđman u Vili Dalmaciji u Splitu '94. godine [[Upadica Predsjednik: Zastupniče Bulj.]] Nemojte širiti neistine, to je omalovažavanje ovoga Parlamenta i uloge … …/Upadica Predsjednik: Zastupnik Bulj, molim vas
Molim vas, samo jedna stvar. Ja bih molio da što se tiče povijesnog utvrđivanja se to obavi na jednom drugome mjestu. Što se tiče legitimnosti i suverenosti RH ja bi zaista opomenuo saborske zastupnike koji ovdje trebaju štiti hrvatske interese da iz zaista štite i da vode vrlo mnogo računa o tome što je hrvatski interes a što ne. Slijedeći zastupnik koji se javio za riječ je zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Osjeća se ipak, kolega Pernar ste bili malo u Banja Luci, Beogradu, sa tim rječnikom, skupština ali dobro to će proći. Gledajte, vi ste rekli da se sramite, čovjek se može sramiti svoje obitelji, ne moćan je, ne može ju promijeniti. Može samo svoje žene, može se razvesti. Vi se sramite Hrvatskoga sabora. Pa ne morate biti tu ako nećete biti tu jel tako? Znači nemojte to raditi, to nije ok. Budite odgovorni, imajte slobodu izražavanja, budite odgovorni, nemojte nas ovdje vrijeđati indirektno. Nismo mi kao nekakvi jeli patuljci koji smo glupani a vi ste jako pametni. To ne prihvaćamo. Prema tome, lijepo molimo da budete odgovorni prema sebi, prema hrvatskoj javnosti i prema svima nama u Hrvatskome saboru. Neću ulazit u nekakve rasprave o tome o povijesti samo ću vam reći da smo mi svojom voljom promijenili tijek povijesti. Točno je da je američka politika bila za Jugoslaviju, ali je naša volja naroda i vodstva natjerala da Amerika prihvati realnost, ona je bila što, ta Hrvatska je bila priznata od zemalja članica europske zajednice 92. godine 15. siječnja. Prema tome, Hrvatska nije velesila ali Hrvatska neke stvari može promijeniti. Evo rekao sam maločas slučaj Slovenije kada smo donijeli ovdje zaključak u Hrvatskome saboru i obvezali Vladu da mora pokrenuti postupak prestanka sporazuma o arbitraži. Znači Hrvatska nije velesila, može neke stvari promijeniti a ovo što vi govorite da smo mi u službi zapada, mi jesmo zapad razumijete, mi smo EU, NATO savez na neki način „zapadni svijet“. To je realnost. Imate pravo boriti se da budemo npr.u nekakvom drugom savezu. To je vaše pravo, ali trenutno jest Hrvatska u NATO-u i EU. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Pernar.
Pa htio bi reći da ja ne smatram nikoga u ovom domu niti glupim niti patuljkom, nego ja tvrdim da velik broj ljudi u ovom domu ne predstavlja interese Hrvatske već interese Amerike. I da iz toga razloga podržava i Milu Đukanovića, jer da je Milo Đukanović protiv Amerike vi bi bili protiv njega, ali tko god je za Ameriku i za tu globalnu agendu vi ga podržavate. Što se tiče Amerike povijesna je činjenica da je ruska federacija priznala Hrvatsku skoro 2 mjeseca prije SAD-a. Znači Rusija je priznala Hrvatsku 17. veljače 1992. a SAD 7. travnja 1992. što znači da Amerika pod svaku cijenu htjela očuvati dame i gospodo tu Jugoslaviju protiv koje ste vi bili i da je zato Milošević se usudio ići na taj rad. Jer da je Amerika podržala u početku suverenu i samostalnu Hrvatsku Slobodan Milošević nikad ne bi dobio krila niti se odvažio na agresiju na našu zemlju. A ove naknadne intervencije NATO-a, pa kažem vidjeli smo pred Banja Lukom kada su poginuli hrvatski vojnici, svi to znamo a svi moramo šutjeti da je poginulo ako se na varam 35 vojnika hrvatske vojske upravo pod američkim bombama, kao što su i vatrogasci na Kornatima najvjerojatnije 99% stradali od NATO bombe i kao što je i Jadran zatrovan tim NATO-vim bombama a što dalje da govorim? Hvala.
Zastupnik Pernar ja vas osobno nisam htio prekidat iako sam imao puno pravo vas prekinuti jer ste osobno mene uvrijedili, ja ne znam jeste li uvrijedili druge ili se netko možda osjeća uvrijeđen. Mene ste osobno uvrijedili u trenutku kada ste prozvali ne poimence ali određene, zastupnik Pernar nemam namjeru polemizirati, ja sam se osobno našao uvrijeđenim jer ste rekli da saborski zastupnici u Hrvatskom saboru ne zastupaju interese Hrvatske. Vidite ja ne znam kako se drugi osjećaju ali ja radim za hrvatske interese i radi toga sam se uključio u politiku. Ja bi vas molio slijedeći put neću biti blagonaklon i još jednom vas upozoravam da ću se zaista striktno držati Poslovnika, na to nemate pravo. Hvala. Završnu riječ na kraju rasprave dajem predlagatelju.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici ulazak Crne Gore u NATO Vlada RH podržava i traži potporu Hrvatskoga sabora prvenstveno jer je to u interesu RH. Ja bih ovdje napomenuo samo neke činjenice a na tragu nekih podataka koji su izneseni tijekom rasprave a koji bi tražili određeno pojašnjenje ili nadopunu. Što se tiče potpore ulasku Crne Gore u NATO to je doista potpora državi Crnoj Gori u interesu da se konsolidira, da se stabilizira jugoistok Europe. Ni u kom slučaju nije potpora jednoj osobi ili jednoj političkoj opciji. Činjenica jest da na izborima u Crnoj Gori stranka DPS je dobila najviše mandata prema tome pripada joj to da može imati mandatara i vjerojatno formirati Vladu. Međutim, to je u nadležnosti crnogorskih institucija. Naša potpora ide državi Crnoj Gori. Što se tiče uvjeta koje je NATO postavio oko javne potpore rečeno je da ni jedna, i ni jedno istraživanje pa čak niti od službenih agencija ili sredstva javnog priopćavanja nisu pokazali da je ta potpora većinska. Činjenica je međutim da u srpnju anketa koju je prenijela i radiotelevizija Crne Gore pokazuje da 54,5% građana koji podržavaju ulazak Crne Gore u NATO. Ono što je isto tako važno i želim se zahvaliti svim zastupnicima koji su tijekom rasprave otvorili i pitanje obaveze koje imamo i u Vladi u rješavanju otvorenih pitanja sa Crnom Gorom, tj. obaveza i tj. nešto što Vlada RH vrlo ozbiljno na čemu radi, tj. pitanje koje nije samo ograničeno na granicu. Tu jest isto tako jedan popis, neću ga sada nabrajati, ali uključuje naravno i energetska pitanja, pitanja logoraša iz logora … [[Govornik se ne razumije.]] njihove odštete, pitanje školskog broda, Jadran. Naravno uvijek brinemo i o položaju hrvatske manjine. Vjerujemo da članstvo Crne Gore u NATO i razvoj dobrosusjedskih odnosa sa Crnom Gorom će pružati dodatni okvir i za rješavanje tih otvorenih pitanja. Ali jasno je da će Vlada RH u suradnji sa Hrvatskim saborom inzistirati na rješavanju tih pitanja. Ono što bih i ovdje isto tako naglasio jest da se ne bi našim građanima koji prate ovu sjednicu, da ne bi stekli možda i neki krivi dojam. Nije NATO napao nikada Republiku Hrvatsku. NATO jest bombardirao Miloševićevu vojsku i Miloševićeve snage i dan danas to neće NATO zaboraviti, to neće zaboraviti oni koji i dalje govore o Oluji kao o etničkom čišćenju, koji negiraju genocid u Vukovaru, koji optužuju predsjednika Tuđmana ili Hrvatsku da je izvršila agresiju na Bosnu i Hercegovinu ili radila na podjeli. To neće oprostiti NATO-u, neće oprostiti Hrvatskoj. Neće oprostiti ni to da NATO danas želi primiti i Crnu Goru u svoje članstvo, a Vlada RH snažno to članstvo podržava i traži potporu Hrvatskoga sabora. Hvala vam.
Zahvaljujem ministru Stieru, potpredsjedniku Vlade. Za repliku se javio zastupnik, ispričavam se zastupnik Bunjac je prvi izrazio želju za replikom. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja mogu razumjeti da u ovom Domu do sada nikada nije bilo disonantnih tonova što se tiče NATO saveza, ali evo sad su se ti disonantni tonovi pojavili i oni nisu, dakle rezultat, odnosno plod razmišljanja nekolicine zastupnika Živoga zida, nego su plod razmišljanja jednog velikoga dijela hrvatskoga naroda, a ja bih se usudio reći većine. A da je tome tako svjedoči činjenica da nikada nije proveden referendum, jer da je ovaj Dom bio siguran da ljudi podržavaju NATO savez isto kao i u Crnoj Gori proveo bi glatko referendum, dobio 80, 90% i nikada više ovo pitanje ne bi bilo na ovaj način potegnuto. Međutim, referenduma nije bilo, pa dopustite eto da ste sami sebi na neki način napravili minus i da ova kritika koju sada slušate je potpuno opravdana. Meni je iskreno rečeno u bilo kojoj raspravi pomalo neozbiljno slušati da se netko uvrijedio ili da je netko ljut. Tu se treba raspravljati argumentima. Znači mi smo, vi imate svoje argumente, mi svoje. Ako vi mislite gospodine predsjedniče da treba zastupnike Živog zida izbaciti iz ove rasprave nemojte okolišati, nemojte se pozivati na neke poslovnike. Odmah prerežite stvar, recite udaljavamo vas sa sjednice i to je to. Na koncu konca već ste na samom početku svog mandata pokazali da imate takvu tendenciju, pa vas ja pozivam da budete čvrsti i da nastavite u svojem provođenju dakle saborske demokracije. PREDSJEDNIK: Iznimno me radosti činjenica da imate ogromnu želju da se dogodi cirkus i da vam je vrlo teško palo ova tri tjedna mira. Na žalost i dalje će se dogoditi mir, a svi osobe budući da nema apsolutno nikakve pristranosti ili nepristranosti prema bilo kojem klubu saborskih zastupnika imat će jednak tretman s moje strane. Također, ukoliko ćete se pridržavati Poslovnika i na Klub zastupnika Živoga zida i mislim i na ostale klubove sa mnom neće biti apsolutno nikakvih problema dok predsjedavam ovim Domom. A s druge strane, vi morate shvatiti da se nisam uvrijedio na argumentiranu raspravu. Svatko može imati pravo na mišljenje, svoje vlastito mišljenje ali me izuzetno žalosti činjenica da netko ima mogućnost ili smatra da ima mogućnost načelno iznijeti uvredu ne govoreći imenom i prezimenom. Ja bih volio znati na mjestu zastupnika imenom i prezimenom tko je izdajica Republike Hrvatske, jer ako ne radi u interesu Republike Hrvatske onda je izdajica Republike Hrvatske. Pa bih molio sve cijenjene zastupnike da sljedeći put ne iznose paušalne ocijene i načelne stavove, nego neka progovore konkretno. Hvala.
Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine Stier, kazali ste da će Vlada RH štititi interese znači sa Crnom Gorom to je pogotovo pitanje granice, pitanje logoraša, pitanje manjine hrvatske, međutim činjenica je kod bilo kakvih ulazaka u europske integracije kao u EU, Hrvatska je uvijek bila prisiljavana na raznorazne poteze od EU i činovnika iz EU. Pa tako se možemo sjetiti država naših susjedne Slovenije sa granicom šta nam je radila u slučaju granice u Piranskom zaljevu pa tako Hrvatska je dopustila da u predpristupnim pregovorima … 23. poglavlje da se otvori, međutim i dalje njihovo jurisdikcijsko pravo ostalo nad hrvatskim braniteljima šta nije dobro i o tome treba razgovarati jel hrvatski vojnik nije bio ni u Vojvodini niti je bio u Nišu nego je branio svoju domovinu, dok znamo tko Srbi vode opet ću ponoviti što uvijek ponavljam Šešeljevi pomoćnici od vojvode četničkoga Šešelja. Prema tome, ne smijemo ostaviti ljude koji su branili ovu domovinu, a dozvoljavati da pristupe europskim integracijama dok nismo zaštitili sigurnost naših građana i nacionalne interese. Hrvatskoj je do dobrosusjedskih odnosa je do suradnje, ali isključivo do zaštite hrvatskih naših interesa, interesa naših građana, a poglavito onih koji su branili ovu domovinu. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. Odgovor na repliku potpredsjednik Vlade Davor Stier.
Hvala predsjedniče. Uvaženi zastupniče. Slovenija blokadom Hrvatske nije postigla cilj koji si je bila naumila. Ono što je jasno jest da mi i u pristupanju drugih država sada koje su na putu prema EU pa tako i Srbije, ne gledamo i ne unosimo bilateralna pitanja nego inzistiramo na tome da se ispune europski kriteriji. I u tom slučaju Srbija mora ispuniti i sve kriterije koji su navedeni i u zajedničkim pozicijama EU, pogotovo u poglavlju 23. A to konkretno znači, da dok se ne riješi pitanje tzv. regionalne jurisdikcije Srbija neće moći zatvoriti poglavlje 23.
Hvala potpredsjedniku Vlade. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
hvala gospodine predsjedniče. I hvala gospodinu ministru što nas je podsjetio o ulozi NATO-a u devedesetim na stabiliziranju našeg prostora. Svim skeptičnim zastupnicima koji imaju dvojbu da li NATO donosi mir ili rat, postavio bi pitanje, ali bolje da si ga sami postave, da li bi uopće došlo do agresije na Hrvatsku da je Hrvatska u to doba kada je počela agresija bila članica NATO-a. Također drago mi je da gospodin Tuđman kazao da bi se zastupnici trebali bolje pripremati za ove sjednice, s čime se posebice slažem jer da se pripremaju onda bi znali da je tako demonizirana Amerika zajedno sa Velikom Britanijom '92. godine u Vijeću sigurnosti UN-a predložila i Rezoluciju 777 kojom se utvrđuje da bivša Jugoslavija raspala se i da ju nasljeđuje šest jednakopravnih sljednika i time de facto ne individualno dala priznanje Hrvatskoj nego osigurala jedno opće međunarodno priznanje Hrvatskoj. Zahvaljujem ministru što nije prozvao mene osobno ili SDP što ova tema nije uvrštena na zadnju sjednicu Sabora kada smo raspuštali Sabor, a cijenjeni zastupnik Kovač ima četiri godine da pročita Poslovnik i shvati da dnevni red predlaže predsjednik Sabora, većina u Saboru ga usvaja. Prema tome, moj jedan glas sigurno tome ne bi doprinio na nijedan način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Klisoviću. S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Poštovane zastupnice i zastupnici, čast mi i je zadovoljstvo u Hrvatskom saboru pozdraviti njegovu ekselenciju gospodina Ivana Brajovića, predsjednika Skupštine Crne Gore i članove izaslanstva. … [[Pljesak.]] Poštovane zastupnice i zastupnici, sada prelazimo na glasovanje raspravljenih točaka. Molim vas da se uključite kako bismo utvrdili kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum te da možemo pravovaljano odlučivati. Prva točka je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 31. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 96 za, 2 suzdržana i s 3 protiv donesen Zakon o potvrđivanju protokola uz Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Crne Gore. Čestitam. … [[Pljesak.]]
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni saborske zastupnice i zastupnici. Dakle Godišnji izvještaj o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2015. godinu, ja ću u uvodnoj raspravi dati pregled osnovnih makroekonomskih i fiskalnih pokazatelja u 2015. godini. Dakle, tijekom 2015. godine zaustavljen je šestogodišnji negativni trend ekonomske aktivnosti. Naime, gospodarski rast u 2015. godini iznosio je 1,6%, a pozitivan doprinos povećanju BDP-a prvenstveno je došao od domaće potražnje, ponajviše potaknute potrošnjom kućanstava ali i od neto inozemne potražnje. Gledajući pojedinačno, najveći pozitivan doprinos rastu BDP-a u 2015. godini došao je od izvoza roba i usluga koji je realno povećan 9,2%, a slijedi potrošnja kućanstava koja je realno povećanja 1,2%, bruto investicije u fiksni kapital zabilježili su realni rast od 1,6%, a državna potrošnja realni rast od 0,6%. Negativan doprinos promjeni BDP-a došao je od uvoza roba i usluga koji je realno povećan 8,6%. Inflacija u 2015. godini je bila negativna, dakle imali smo deflaciju koja je iznosila 0,5%, a najznačajniji čimbenik deflatornih kretanja bile su cijene energije koje su smanjenje prvenstveno pod utjecajem znatnog pada cijena sirove nafte na svjetskom tržištu. Glede prihoda i rashoda državnog proračuna, dakle ukupni prihodi državnog proračuna u 2015. godini ostvareni su u iznosu od 109,8 milijardi kuna i za 1,4% veći su od planiranih proračunom. Na međugodišnjoj razini moramo reći da prihodi nisu usporedivi dakle u odnosu na 2014. godinu zbog metodoloških izmjena koje su se dogodile tijekom 2015. godine a to su prije svega izlazak HZZO-a iz državnog proračuna i sustava državne riznice, prelazak na bruto princip iskazivanja poreza na dohodak, evidentiranje prihoda pojedinih korisnika koji su do tada bili izuzeti, dakle vlastitih prihoda pojedinih proračunskih korisnika kao što su ustanove u kulturi, nacionalni parkovi, parkovi prirode, zdravstvene ustanove, znanost i visoko obrazovanje, pravosuđe, sustav izvršenja sankcija itd.. Daljnja izmjena koja se dogodila su mjere Vlade koja je odlučila provesti sukladno proceduri prekomjernog proračunskog manjka u prvom polugodištu 2014. godine ako je u 2015. imaju cjelogodišnji učinak kao i mjere koje je s istom svrhom Vlada RH usvojila krajem 2014. i 2015. godine. Porezni prihodi u 2015. godini iznosili su 68 milijardi kuna čime su zabilježili međugodišnje povećanje od 7,8% a ostvareni su za 3,4% više u odnosu na planirani iznos. Porez na dohodak, prihodi od poreza na dohodak u 2015. godini ostvareni su u iznosu od 2,1 milijardu kuna što je porast od 47,5% u usporedbi na 2014. Ovakvo povećanje prihoda od poreza na dohodak rezultat je uvođenja poreza na kamate na štednju te prelaska na bruto princip iskazivanja prihoda. Prihod od poreza na dobit ostvaren je u iznosu od 6,2 milijarde kuna što je porast prihoda od ovog poreza za 10,4% a povećan je zbog boljeg poslovanja gospodarskih subjekata u 2014. godini. Prihodi od poreza na dodanu vrijednost ostvareni su u iznosu od 43,6 milijardi kuna što je povećanje za 6,5% u odnosu na prethodnu godinu. Prihodi od posebnih poreza i trošarina iznosili su 13,9 milijardi kuna što je porast od 8,4% na međugodišnjoj razini. Porast se najvećim dijelom dogodio zbog provedbe izmjena zakonskih propisa a sukladno zahtjevima procedure prekomjernog proračunskog manjka te dogovorenog postupnog prilagođavanja relevantnog zakonodavstva pravnoj stečevini EU, dakle dogodile su se izmjene iznosa trošarina na energente i električnu energiju te povećanje trošarina na duhanske proizvode. Prihodi od doprinosa ostvareni su u iznosu od 22,9 milijardi kuna. I na koncu prihodi od pomoći ostvareni su u iznosu od 5 milijardi kuna, od ovog iznosa od 5 milijardi kuna 94,2% čine pomoći vezane uz projekte financiranja iz fondova EU, izgradnju šengenskih kapaciteta te izravna plaćanja u poljoprivredi. Na rashodnoj strani proračuna dogodilo se izvršenje ukupnih rashoda u iznosu od 118,6 milijardi kuna odnosno 98,3% u odnosu na planirana sredstva za 2015. a u odnosu na 2014. godinu došlo je do smanjenja ukupnih rashoda u iznosu od 8,9 milijardi ili oko 7%, oko 7%. A zbog, prije svega zbog izdvajanja HZZO-a iz sustava državne riznice i državnog proračuna te zbog pune primjene odredbi Zakona o proračunu temeljem kojih su po prvi puta vlastiti namjenski prihodi i primici te rashodi i izdaci financirani vlastitim i namjenskim prihodima državnih ustanova u zdravstvu iskazani kako na prihodnoj tako ovdje i na rashodnoj strani državnog proračuna. Ako gledamo pojedine kategorije rashoda, rashodi za zaposlene u 2015. godini izvršeni su u iznosu od 25 milijardi kuna što čini oko 99% planiranih sredstava za tu godinu. Ako se isključe rashodi za zaposlene financirani vlastitim i namjenskim prihodima proračunskih korisnika koji su zakonom izuzeti od uplate u državni proračun to je negdje oko 3,8 milijardi kuna, rashodi su povećani za 52,2 milijuna kuna a što sve skupa je rezultat povećanja ostalih rashoda za zaposlene za 151 milijun kuna a to su dakle isplate razlike jubilarne nagrade, povećanja doprinosa za plaće za 31,1 milijun kuna te smanjenja plaća za 130 milijuna kuna što je rezultat ukidanja dodatka od 4, 8 i 10% na vjernost službi od 1. travnja 2014. godine te smanjenja osnovica za obračun plaća državnih službenika za 8%. Materijalni rashodi izvršeni su u iznosu od 11 milijardi kuna što predstavlja 2,6% više od planiranih sredstava a prvenstveno radi evidentiranja pojedinih rashoda. Ako se isključe materijalni rashodi financirani vlastitim i namjenskim prihodima proračunskih korisnika koji su zakonom izuzeti od uplate u državni proračun, dakle onih 3,6 milijardi kuna, rashodi su manji za 25,4 milijuna kuna u odnosu na iste prethodne godine. U strukturi materijalnih rashoda u odnosu na 2014. godinu smanjena je naknada troškova zaposlenima za 7%, dakle naknade za prijevoz, za rad na terenu, terenski rad i odvojeni život, smanjeni su rashodi za materijal i energiju za 23,6%, povećani su rashodi pak za usluge za 3,1%. Financijski rashodi izvršeni su u iznosu od 11 milijardi kuna. U odnosu na 2014. godinu a u uzimajući u obzir sve promjene u državnom proračunu financijski rashodi izvršeni su za 588,6 milijuna kuna više ili 5,7% više u odnosu na 2014. Rashodi za subvencije izvršeni su u iznosu od 6,4 milijarde kuna što predstavlja 97,5% planiranih sredstava a u odnosu na izvršenje prethodne godine povećani su za 1,3 milijarde kuna a zbog povećanja subvencija u poljoprivredi i brodogradnji. Subvencije u poljoprivredi su iznosile 3,9 milijardi kuna od čega 1,8 milijardi iz EU-a a za izravna plaćanja u poljoprivredi 3 milijarde kuna te za mjere ruralnog razvoja 522 milijuna kuna. Subvencije isplaćene u prometu, u prometnoj infrastrukturi i komunikacijama iznosili su 1,4 milijarde kuna, od toga za poticanje željezničko prometa putničkog 498 milijuna kuna a za poticanje redovitih pomorskih putničkih i brzobrodskih linija 309,6 milijuna kuna. Pomoći dane u inozemstvu i unutar općeg proračuna izvršene su u iznosu od 11,6 milijardi kuna, od toga 2,4 milijarde kuna transfer proračunskim sredstvima HZZO-u a s uključenim promjenama veće su za 553,6 milijuna kuna ili 6,4% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Naknada građanima i kućanstvima izvršene su u iznosu od 45,3 milijarde kuna što je u usporedbi s prošlom godinom dakle 2014. povećanje za 473,3 milijuna kuna. Od toga su mirovine izvršene u iznosu od 36,7 milijardi što predstavlja povećanje za 356 milijuna ili 1%. Naknade u socijalnoj skrbi isplaćene su u iznosu od 2,2 milijarde kuna i u odnosu na 2014. porasle su za 16,6 milijuna kuna. Dječji doplatak isplaćen u iznosu od 1,6 milijardi kuna a što predstavlja 51 milijun kuna manje u odnosu na ostvarenje u 2014. Ostali rashodi izvršeni su u iznosu od 5 milijardi kuna što čini 87,6% planiranih od toga su tekuće donacije iznosile 1,9 milijardi kuna. Tu ulaze potpore vjerskim zajednicama, naknade za štete uzrokovane elementarnim nepogodama, isplate po sudskim rješenjima, potpore političkim strankama, proračunska zalita itd. a kapitalne pomoći iznosile su 1,7 milijardi od čega 887 milijuna kuna transfer Hrvatskim autocestama i HŽ Infrastrukturi. 550 milijuna kuna za održavanje željezničke infrastrukture, regulaciju prometa i modernizaciju željezničkih vozila. Rashodi za nabavu nefinancijske imovine realizirani su u iznosu od 3,2 milijarde kuna što iznosi 92,4% plana a sa uključenim izmjenama izvršeno je 2,7 milijardi što predstavlja povećanje od 860,4 milijuna kuna u odnosu na izvršenje 2014. tu ulaze MUP, šengenski instrument, postrojenja i oprema prijevoza sredstava Ministarstva obrane itd. Slijedom opisanih kretanja prihoda i rashoda ukupan manjak, odnosno višak opće države u 2015. godini dakle ukupan manjak proračuna konsolidirane opće države iskazan prema nacionalnoj klasifikaciji, nacionalnoj metodologiji ostvaren je u iznosu od 7,6 milijardi kuna ili 2,3% BDP-a pri tom je manjak od 2,6% BDP-a zabilježen na razini državnog proračuna dok je na razini izvanproračunskih korisnika te jedinica lokalne i područne samouprave ostvaren višak od 0,2%. Prema izvješću Državnog zavoda za statistiku o prekomjernom proračunskom manjku i razini duga opće države iz travnja 2016. a sukladno dakle ESA 2010. metodologiji manjak proračuna opće države iznosio je 10,7 milijardi kuna ili 3,2% BDP-a dok je dug opće države iznosio 289,7 milijardi kuna ili 86,7% BDP-a. Toliko o godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna s obzirom da je spojena, da su ove dvije točke spojene dakle imamo godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila dakle samo kratko. Izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnoj odgovornosti koji je stupio na snagu 8. veljače 2014. vrijedi privremeno fiskalno pravilo prema kojem međugodišnja stopa rasta rashoda općeg proračuna ne smije biti veća od međugodišnje stope rasta projiciranog odnosno procijenjenog BDP-a u tekućim cijenama. Dakle ukoliko uspoređujemo rashode općeg proračuna za izračun fiskalnog pravila s ostvarenim BDP-om u 2015. godini vidljivo je da je fiskalno pravilo također ispunjeno jer su rashodi općeg proračuna smanjeni za 3,6% a međugodišnji rast ostvarenog nominalnog BDP-a iznosio je 1,8%. Evo zahvaljujem na pozornosti i bit ćemo slobodni odgovoriti ukoliko bude pitanja tijekom rasprave. Hvala vam.
Zahvaljujem državnom tajniku Tuferčiću. Replika na izlaganje zastupnik Gordan Maras. Ispričavam se gospodin Klešić podnositelj obrazloženja za izvješće o obavljenoj reviziji ispred Državnog ureda za reviziju. Izvolite
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cjenjene zastupnice i zastupnici pred vama je izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2015. godinu koje je Državni ured za reviziju RH predao u Sabor u svibnju mjesecu ove godine, dakle u zakonskom roku s obzirom na zakon, zakon nas obvezuje da to bude do 1. lipnja. Revizija je planirana i obavljena s ciljem da pruži razumno uvjerenje je li je godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za 2015. godinu sastavljen u skladu sa računovodstvenim propisima te jesu dosljedno primijenjene odredbe zakona i drugih propisa koji uređuju proračunska pravila. Za potrebe izražavanja revizorskog mišljenje provjereno je izvršenje naloga i preporuka prethodne revizije, planiranje računovodstva državnog proračuna, izvještavanje, ostvarenje prihoda, izvršenje rashoda, zaduživanje i izdavanja jamstava te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. Za godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za 2015. godinu izraženo je uvjetno mišljenje. Na izražavanje uvjetnog mišljenja između ostalog utjecale su slijedeće činjenice, dio nepravilnosti utvrđenih revizijom za prethodne godine ponovljen je i 2015. godine. Izvršenje pojedinih prihoda i rashoda te primitaka i izdataka značajno odstupa od plana jer nisu realno planirani. Pri iskazivanju istovjetnih poslovnih događaja nije dosljedno postupano, te pojedine informacije u godišnjem izvještaju nisu potpune i usporedive sa prethodnim razdobljima. Rashodi za transfer sredstava Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje u iznosu 2,4 milijardi kuna izvršeni su prema planu. Mjerila za izračunavanje iznosa sredstava koje iz državnog proračuna treba doznačavati za pojedina prava osiguranika nisu utvrđena. Primitci od zaduživanja i izdatci za tekuće otplate glavnica veći su od propisanog ograničenja što je posljedica metodologije koja se koristi pri planiranju i iskazivanju podataka u računu financiranja. Uz prijedloge na temelju kojih su dana jamstva nije priložena cjelokupna dokumentacija. Zakonom o proračunu nije propisano u kojim slučajevima se mogu preuzimati obveze za kredite po neisplaćenim jamstvima, odnosno nisu regulirani uvjeti za preuzimanje kredita pravnih osoba. Pored toga, revizijom je utvrđeno postojeći način evidentiranja vlastitih prihoda proračunskih korisnika izuzetih od obveze njihove uplate u državni proračun u izvještajni sustav državnog proračuna nije pouzdan, te postoji rizik da nisu obuhvaćeni podaci svih proračunskih korisnika, te da uneseni podaci nisu cjeloviti i točni. Propisima nije uređeno evidentiranje specifičnih poslovnih događaja vezanih uz odluke Vlade RH, zaključene ugovore i druge dokumente koji mogu utjecati na prihode i rashode, te primitke i izdatke državnog proračuna, iako nisu izravno vezani uz novčane transakcije. Odredbe Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2014. i 2015. godinu kojima je propisano da su određeni prihodi državnog proračuna, prihodi CERP-a koji se koriste za podmirivanje obveza na temelju ugovora koje je CERP zaključio za račun Republike Hrvatske, te za podmirivanje obveza CERP-a pridonijele su neusklađenosti međusobnih potraživanja i obveza Ministarstva financija i CERP-a kao i tome da pojedini podaci izvještajima o izvršenju državnog proračuna nisu potpuni. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, za otklanjanje svih ovih nepravilnosti koje smo naveli i propusta Državni ured za reviziju je dao naloge i preporuke po kojima se mora postupiti. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem gospodinu Klešiću, glavnom državnom revizoru. Za repliku se javio gospodin Maras, izvolite.
Gospodine predsjedniče, evo nakon ovoga izvještaja koje je dao državni tajnik Tufekčić i gospodin Klešić, državni revizor ono šta ja mogu primijetiti je prvo i najvažnije za mene što nema ministra financija ovdje. I pozorno sam slušao neki dan emisiju u kojoj je gostovao je pričao o svemu i svačemu i o tome kako je proveo 10, 12 sati u Saboru raspravljajući o poreznoj reformi. Nadam se da ga to nije destimuliralo da ne dolazi više, jer mislim da oko ovako važnih stvari, pogotovo zato šta slijede nam još neke važnije teme narednih nekoliko dana će nas posjetiti i moći ćemo raspraviti oko ja bih rekao trendova koji su bili u 2015., 2016. i šta nas čeka narednih godina. Ono što mene može zadovoljiti u ovom izvješću za 2015. godinu i sam državni tajnik je to rekao svi pokazatelji, svi trendovi su pozitivni od poreza na dobit do poreza na dohodak do poreza na potrošnju, odnosno PDV-a. Znači, prihodi države rastu i ono što je sam državni tajnik rekao imamo nakon 6 godina krize konačno gospodarski rast. I ja evo ovdje ujedno čestitam i gospodinu Mariću što je dobio na temelju tih rezultata iz 2015. godišnju nagradu za rast BDP-a. Evo prenesite mu moje čestitke i neka istakne tu vrijednu nagradu u svom uredu na temelju rezultata koji su se desili u 2015. godini. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Evo kratko jedno pitanje bih reviziji postavio. Kazali ste u jednome trenutku da određeni podaci nisu točni, ako sam vas dobro razumio, pa možete li samo pojasniti da određeni podaci nisu točni u ovome izvješću o reviziji. Pa možete li vi to malo podrobnije objasniti nama saborskim zastupnicima šta ste s time htjeli reći. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Odgovor na repliku. Može kasnije? Može. Državni revizor odgovorit će na to pitanje kasnije. Izvjestitelji odbora žele li uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi zastupnik koji se javio, odnosno klub zastupnika koji se javio je Klub zastupnika SDP-a i u njihovo ime zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred nama se danas nalazi objedinjena rasprava o izvršenju proračuna za 2015. godinu, te revizija izvršenja istog tog proračuna za 2015. godinu. Čini mi se sutra nam je polugodišnje izvješće šesnaesta, rebalans šesnaesta. Sljedeći tjedan će nam biti porezni ponovno zakoni i čini mi se da završavamo ovu godinu sa proračunom za 2017. godinu. Znači prepuno financijskih dokumenata i činjenica što se događa u hrvatskoj ekonomiji i to je ono što i samo to izvršenje proračuna nam ukazuje kakvo je stanje bilo hrvatske ekonomije svih ovih godina, koje su utjecale ekonomske politike i kako se to u konačnici izrazilo na izvršenje proračuna u 2015. godini jel nemojmo zaboraviti zapravo da sve probleme koji se događaju u gospodarstvu od nezaposlenosti, lošeg stanja naših poduzeća, izvoza, uvoza i ovo danas čisto i spominje se uvozi vrlo jaki uvozi. Vidite kako negativno utječe na rast BDP-a zapravo nekakve sveukupne aktivnosti se u konačnici događaju i pogađaju i govore kakvo je bilo izvršenje proračuna svaki od tih godina. Ono što je bitno reći, a ovdje u uvodnom izlaganju je bilo rečeno, da su se ti trendovi promijenili u 2015. godini i da smo tada po prvi puta nakon dugogodišnje recesije ostvarili gospodarski rast od 1,6%. I vidite kako se to odmah realiziralo odnosno utjecalo na samo izvršenje proračuna u 2015. godini. Odmah imamo i puno manji manjak, zaustavljen rast javnog duga, pozitivna kretanja izvozu, koliko sam čuo 9,2%, također izvoz usluga bilježi snažan rast, smanjuje se nezaposlenost, zapravo cjelokupna gospodarska aktivnost drugačije se reflektira i drugačije možete upravljati proračunom kada imate gospodarski rast, kada imate pozitivne trendove u ekonomiji od onoga što smo mi imali početkom 2012. godine. Ja bih još jednom ovdje napomenuo, početkom 2012. godine deficit znači prema EUROSTAT-u, a ja ću malo reći i ovaj dio što se tiče određenih podataka koji su izneseni i dosta se u javnosti uvijek govori po jednoj metodologiji, po drugoj metodologiji i onda se stvaraju određeni u javnosti percepcije da se nekakvi podaci negdje žele sakriti ili nešto protumačiti je jednostavno krivo. 2011. odnosno kraj 2011. godine završili smo sa deficitom po ESA metodologiji znači po metodologiji koju moramo primjenjivati budući da smo članica EU sa 7,8%. znači to su činjenice koje i sam EUROSTAT definirao i prezentirao to vam je negdje oko 25 milijardi kuna. Znači završno 2015. godinu završavamo u konačnici, a to piše i u samom obrazloženju da se završava godina sa ne 7,8 se počinje i završava se proračun sa 3,2% ili 10,7 milijardi kuna. Što vam to želim reći? Da su bez obzira što se god u javnosti i govorilo kako nije bilo određenih djelovanja Vlade Zorana Milanovića u konačnici na izvršenju proračuna u 2015. godini svi efekti i oni koji se dugo vremena nisu mogli pokazati ogledaju u izvršenju proračuna u 2015. godini, a pogotovo u proračunu u 2016. godinu zato što uvijek ekonomski trendovi odnosno ekonomski procesi treba im godina dana ili dvije da se pokažu ti pravi učinci. Ovdje kada govorimo o BDP-u, šta ga generira BDP da je on danas 1,8%? znači najveći dio ovdje govori se da je to potrošnja. Znači 60% osobne potrošnje je u tom BDP-u i znamo da su hrvatski građani pod recesijom koja je bila šest godina bili su pod snažnim pritiskom i njihovi dohoci i gubitak radnih mjesta i jednostavno cjelokupni njihovi dohoci kroz njihove dohotke, a također zbog vrlo visokog razine privatnog duga jel to sam više puta govorio, osobni građani oni su zaduženi negdje 40% BDP-a govorim o kućanstvima, jednostavno nisu mogli više generirati taj ekonomski rast koji je bio u tim prethodnim godinama. I ako uzmemo da je najveći dio potrošnje, a sami znamo da je najveći dio potrošnje u razdoblju od 2003. do 2010. godine da ga je generirala javna potrošnja, potrošnja kroz infrastrukturne projekte, a sami znamo da smo gradili i ceste i autoceste i brojne infrastrukturne projekte, a sve je to išlo na teret proračuna. I prihvaćanjem ESA metodologije jednostavno se to sada evidentiralo. To se nije samo dogodilo Hrvatskoj, to vam se dogodilo Italiji, to vam se dogodilo Grčkoj i brojnim drugim zemljama gdje su isto kao i Hrvatska svoje određene projekte evidentirali na taj način da nisu dio izvršenja državnog proračuna. Ovdje ću zato ukratko malo i progovoriti o toj promijenjenoj metodologiji i zbog čega se ovdje ti podaci između 2015. i 2014. godine su teško usporedivi upravo zato što se proširio obuhvat samih korisnika državnog proračuna gdje je samom činjenicom da je 2015. godine izašao HZZO izvan sustava Državne riznice. Ja sam tada kao ministar financija nisam se slagao sa tim i čak sam i javno govorio o tome da se nisam slagao sa takvim izlaskom HZZO-a iz Državne riznice to su uvijek s jedne strane ministri zdravlja skupa, a zapravo ministri financija s druge strane skupa, ali vidjet ćemo kakav je učinak izlaska HZZO-a iz Državne riznice i da li je pokazao one efekte koji su tada bili prezentirani. U tom kontekstu kada smo govorili o najvećem generatoru, a to su kućanstva, drugi dio su investicije i potrošnja, ne samo javna potrošnja nego potrošnja kompanija pokazuje da su svi okrenuli pozitivne trendove. I to su bile mjere koje smo cijelo vrijeme govorili, restrukturiranje, restrukturiranje privatnog duga, a privatni dug je dug kućanstva i dug tvrtki i te mjere koje su pokazale zato što smo došli na vrlo visoku razinu zaduženosti jednostavno banke nisu to financirale, oni nisu mogli otplaćivati svoje kredite. Sjećate se onih 45 milijardi kuna u 2011. godine nepodmirenih obveza među tvrtkama, nažalost danas nam se događa da imamo 40 milijardi kuna dugova fizičkih osoba. I nedavno je bio određeni podatak kako je moguće i to je ono zašto sam upozorio kroz Zakon o porezu na dobit članak 12. koji se promijenio, a vidjeli ste nedavno da su izašli podaci da prvih 10 hrvatskih građana su dužni poslovnim bankama 2 milijarde kuna. E sada možemo postaviti evo svi skupa mi tu smatramo da smo u Saboru da imamo pristojna primanja negdje oko 15 tisuća kuna, vi možete otići u banku, možete dobiti, na tih 15 može vam dati još minus još 15. I nema šanse da dobijete više po svim njihovim pravilima i procedurama. Možete dobiti stan, ako dobijete stan, ako dobijete stan, dajete zalog, a znate kakav stan možete imati na 15 tisuća kuna da možete nekakav dobiti stan oko 50, 60 kvadrata maksimalno gdje morate dati jamstvo. E sada ja postavljam pitanje kako je moguće da su iste te poslovne banke koje su cijelo vrijeme govorili, a zašto vam to govorim, zato što su glavni generatori problema koji se u gospodarstvu dogodio svih ovih godina kada su bile pozitivne godine. Cijelo vrijeme govorimo da je država kriva. Ja vam govorim da nije država kriva za ove minuse i za stvari jer jednostavno kada izgubite proračun, vrijednosti, kompanije su izgubile od 2008. do 2013. godine preko 100 milijardi kuna prihoda, 100 milijardi kuna prihoda izgubilo je gospodarstvo, izgubilo je gospodarstvo. I šta vam se od jednom događa? Događa vam se snažan pad prihoda, snažan pad prihoda u proračunu i jednostavno u proračun izbijaju svi deficiti. Izbivaju deficiti jer jednostavno ne možete više financirati zato što su vam pali prihodi do 10, do 15 milijardi kuna. Samo usporedbe sada da vidite što znači mali nekakav gospodarski rast itd. Sjećam se vrlo dobro kada smo imali porez na dobit oko negdje 3,5 do 4 milijarde kuna prije koju godinu, sada je on 7 milijardi kuna, 7 milijardi, znači 3 milijarde kuna više u porezu na dobit u nekoliko. PDV-u, sjećam se vrlo dobro 38, 39 milijardi kuna, danas PDV 44 milijarde kuna. Zamislite kako je voditi javne financije kada imate 10 milijardi kuna više od PDV-a, od poreza na dobit, itd., itd.. Onda ne govorimo danas više, ne govorimo o ukidanju i smanjivanju mirovina itd., i tim drugim stvarima. Međutim, bilo je potrebno u to doba kada je bilo vrlo, vrlo jaka gospodarska recesija koja je zahvatila Hrvatsku, koja nikad u 25 godina Hrvatske se nije dogodila takva, izvući Hrvatsku iz krize. I cijelo vrijeme smo pokušali detektirati koji su to problemi a zato sam se vratio na ove građane, kako je moguće da su neki, 10 tih građana dužno 2,5 milijarde kuna? Ja sada postavljam za institucije. I šta oni sada žele? Na to ne možete dobiti porezno priznate rashode gospodo bankari, ne možete. Zašto? Pa zato što niste na adekvatni način upravljali vašim rizicima. Zato što Zakon o bankama se definira tko upravlja rizicima. Kako je moguće da su takve plasmane mogli napraviti, i sada da bi to gurali na teret hrvatskog proračuna da se to sada otpiše i da oni to dobiju porezno priznati rashod. Cijelo vrijeme smo govorili napravimo kriterije. To je veći problem nego švicarski franak. Cijelo vrijeme sam zapravo govorio koji su glavni uzroci problema, problema u gospodarstvu. I u ovom izvješću se vrlo jasno govori, nema kreditne aktivnosti banaka. Ne možemo imati gospodarstvo ukoliko nemamo kreditnu aktivnosti banaka jer jednostavno ne možete dati poticaj agregatnoj potražnji, ne možete. I zbog toga mjere one koje smo radili, i zato sam rekao da i podržavam jedne mjere Vlade kada su govorili o rasterećenju dohotka, o rasterećenju dohotka, normalno da je dobro i zato kada smo kritizirali i kada je bilo 2011. godine a svi se sjećamo kriznog poreza kada je uzeto dodatnih 3 milijarde kuna uvođenjem kriznog poreza se jednostavno još više produbila recesija. I to nisu bile ispravne mjere jer je još više … [[Govornik se ne razumije.]] agregatnu potražnju prema van. I zato sam rekao da podržavam rasterećenje dohotka, međutim neće vam dati toliko maha koliko mislite da hoće. I drago mi je da sada i ministar Marić više kaže nemojte očekivati prevelika očekivanja te porezne reforme jer je neće toliko moći dati. Jer 60%, rekao sam kućanstva, dohodak, najveći dio dohotka zapravo je u prošlosti je rastao na dug, nije rastao na rastu dohotka stanovništva. I ovaj efekt od 2 milijarde kuna on će dati, dati će jedna efekt. Međutim, tek pravo rasterećenje kućanstva će se dogoditi kada banke ali na jedan pravedan način rasterete, očiste svoje bilance od takvih loših plasmana a ne od onih plasmana koje su davali svojim prijateljima, jer odmah se to može reći, to nisu davali građanima, to nisu davali građanima jer građanin ne može dobiti takve kriterije, ne može iz zadužiti. I zbog čega cijelo vrijeme se to vrtimo, a sada govorimo o tome o izvršenju proračuna. Mi možemo, ovo je samo čin, proračun, izvršenje proračuna i cjelokupnih gospodarskih aktivnosti, cjelokupnih gospodarskih aktivnosti i detektiranja problema u društvu. Ako ga detektirate, a ako vidite u izvješću Europske komisije, kada je govorila Hrvatskoj, kada nam svake godine daje dubinsku analizu stanja makroekonomskih neravnoteža u RH, nažalost o tome se malo govori, upravo vam govori o prevelikoj zaduženosti vrlo visokom udjelu privatnog duga, odnosno duga građana i duga korporacija koji se nažalost u Hrvatskoj 6,7 godina nema nikakvi utjecaja i nema određenih promjena. Znači kada govorimo i detektiramo probleme a mi smo to zapravo napravili, mi smo o tome govorili i zato su sve mjere koje su išle i za onu reinvestiranu dobit koju mi je žao što je ministar, iako govori da je vrlo malo tvrtki koristilo reinvestiranu dobit a pogledajte koliki udio poreza na dobit. Pa zar bi bilo toliko poreza na dobit da nije bilo mjere reinvestirane dobiti? Zar bi je toliko bilo? Ako, O.K., ja kažem, ponovno se možemo složiti ako smatra da se ta mjera više ispucana, da nije dala određene mjere da ide smanjivanjem opće stope poreza na dobit sa 20 na 18 ili sa smanjivanjem minimalnih. I to ćemo podržati. Znači nije nikakav problem. Međutim u tom kontekstu ona je ipak dala mjeru zato što samo, vidjeti ćete u sutrašnjem rebalansu proračuna imate već i uplatu milijardu i pol kuna poreza na dobit samo zato što su kompanije bolje ostvarile poslovne rezultate u 2015. godini, u zadnjoj godini mandata Zorana Milanovića. Znači ipak su bile mjere, ipak su davane mjere i efekti se zapravo, će se pokazivati u 2016. i 2017. godini. Tako da u tom kontekstu se treba gledati i izvršenje proračuna, ne samo za 2015. godinu nego i za 2016. godinu iako ste najvećim dijelom bili tehnička Vlada, najvećim dijelom tehnička Vlada jer je prvih 3 mjeseca je bilo privremeno financira jer ga nije bilo, znači privremeno financiranje onda ne možete zapravo izvršavati nego onako kako vam je zadano a već u 6 mjesecu tada Vlada je pala i jednostavno morali ste održavati samo tehnički dio i to su određeni pozitivni još učinci iz 2014. i 2015. godine. I zbog toga je dobra ova mjera porezne reforme da da jedan dio, kako da kažem dodatne energije gospodarstvu i građanima da se taj afekt prebaci i još da se osjeti gospodarstvo 2017. i 2018. godine. Međutim, dubinski ako ga želimo riješiti i ostvariti prave mjere to će biti još više vremena. A samo vrlo kratko za izvještaj revizije svakako ga podržavamo i ono što je zapravo više bi se to govorilo o sustavnom rješavanju problema ovih određenih nedostataka i uvođenja novih metodologija a više ću možda kasnije govoriti o ESA metodologiji. Jer mi danas ovdje govorimo o metodologiji, nacionalnoj metodologiji međutim i deficit je po jednom iznosu međutim kad dovedemo tu ESA metodologiju onda govorimo o potpuno drugim iznosima. I zato je možda potrebno da u budućnosti razmišljamo a to sam govorio Odboru za financije da uvedemo i ESA metodologiju kada govorimo u Saboru o tome. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Lalovcu. Za repliku se javio gospodin Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da prihvatimo ovo do izmjene Poslovnika, [[Upadica predsjednik: Molim?]] do izmjena Poslovnika da uhvatimo još mogućnost na vlastiti klub. Hvala vam lijepo Gospodin Lalovac je rekao jednu stvar koju treba zapamtiti i za buduće rasprave. 2011. godine 7,8% BDP-a deficit, a 2015. 3,2%. I to je gospodine Lalovac ogromna razlika 4,6% BDP-a a kada još spomenete i ove prihodne stvari koje se mijenjaju u biti se postavlja pravo pitanje koje ćemo sutra postaviti ministru Mariću ako dođe ujutro. Zbog čega je nužno uzeti ugostiteljima 1,5 milijardu kuna ako samo na rebalansu poreza na dobit u 2016. godini se povećava 1 milijardu i 200 milijuna kuna. I sa te strane se u biti vidi da su trendovi pozitivni, da se može uložiti u određene sektore, da nema potrebe za ukidanjem te stope PDV-a, sa druge strane ova olakšica koja ste rekli koja je također dobra smanjenje poreza na dobit za male poduzetnike iznosi 400 milijuna kuna godišnje. Znači s jedne strane dobivamo 1 milijardu i 200 a sa druge strane dajemo i oslobađamo sa 400 milijun kuna. I ono što je još posebno bitno meni da možda se očitujete na to pošto je gospodin Bulj rekao a revizor Klešić će također to vjerojatno komentirati šta znači i šta to možete pretpostaviti da znači da nije sve i da se ne može ustanoviti da li je sve evidentirano. Da li su to možda računi poput prometne renesanse Hrvatske, da li su to računi poput možda pobjedniče strategije za lokalnu samoupravu na temelju kojih se sada u Omišu dižu optužnice protiv bivših i sadašnjih HDZ-ovih dužnosnika ili su to neke druge stvari. Znači kada govorimo o tome da nešto nije evidentirano vrlo bitno je reći o čemu se radi, a možda može pomoći ovdje pomoćnica ministra koja je direktno zadužena to kao pomoćnica ministra za riznicu da se skupa to na kraju razjasni.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Ima odgovor na repliku? Zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Maras pa da kažem vam još jednom nije isto voditi financije kad imate -25 milijardi i kada imate gospodarstvo od – agregirano 10% i kada imate +3% i kad imate sve pozitivne trendove. Međutim, vrlo kratko bi govorio o ovom zadnjem što ste zapravo govorili. Ma ne radi se ovdje o nikakvim nekakvim lošim i krivim prikazivanjima. Cijelo vrijeme smo govorili o metodologiji i prikazivanju vlastiti i namjenskih prihoda koje smo počeli uvoditi 2015. godine. Također izbacivanju HZZO-a iz riznice. Znači te godine 2015.-2014. jednostavno nisu bile usporedive. Dalje, vezano za ove troškove koji su rekli neki, vrlo jasno se vidi u izvršenju proračuna za 2015. godinu sve dospjele a neplaćene obveze. Znači to je isto također jedan dodatni po meni dovodi transparentnost da je dobro zato što cijelo govorimo kada od jedna Vlada ostane, od druge da nije ostalo troškova, nije ostalo određenih repova i tu se vide doduše određeni minusi ali u najvećem djelu u sustavu zdravstva. Znači sustav zdravstva koji smo mi sanirali ostao je još nekakav dio neplaćen. Danas ministar a vidjet ćemo sutra ministar zdravstva govori o minusu u zdravstvu od 2,5 do 3 milijarde kuna a toga nema u izvršenju proračuna u sutrašnjem rebalansu. Znači ako govorimo o takvim metodologijama znači ne radi se da netko nije plaćao određene račune i tako, nego način obuhvata i prikazivanju u tim financijskim izvještajima i cijelo vrijeme je zapravo se mora proširiti cjelokupni obuhvat svih ovih mjera. Tako da kada se govori zapravo o određenosti metodologije a sami znamo da ovaj proračun koji je rađen po jednoj metodologiji da kasnije revidira i EUROSTAT. Znači ne moguće je da neke stvari ako nisu zapravo kažem i tu sam i podržao izvješće Državnog ureda za reviziju, mislim da ga je dobro imati i da o tome treba raspravljati a isto tako znači sve kad se kasnije to dobije još jednom to EUROSTAT pročešlja sve te podatke i u konačnici da na svojim stranicama koliko je stvarni deficit. Tako da što se tiče nekakvih tih nekih stvari mislim da su takva vremena iza nas.
Hvala zastupniku Lalovcu. Za repliku se javila i zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa uvažavajući sve ovo što je kolega Lalovac rekao da su sada zapravo pokazatelji puno bolji i da je to rad prethodnog razdoblja. Ne smijemo zaboraviti da je prethodna Vlada zapravo radila u uvjetima potpune krize, svjetske krize koja je do 2011. itekako znatno utjecala na kompletno okruženje tako i na nas pa i na ostvarenje prihoda u našem državnom proračunu. Dakle taj deficit koji se tu pojavio nije izazvan samo jednim uzrokom nego sigurno puno više razloga za to je bilo. I u tom okruženju kada su se trebale stvarati određeni preduvjeti za nastavak odnosno izlazak iz krize sigurno da ste određenim mjerama i ono što ste poduzimali doprinijeli tome da se cijela situacija popravljala. A isto tako ono što znamo da u financijama i u proračunu se ništa ne događa preko noći i uvijek je potrebno određeno vrijeme a najmanje dvije do tri godine da bi se efekti zapravo osjetili. I to je ono što ne smijemo zaboraviti, dakle uvijek jedan kontinuitet. Dapače, kod ovoga što ste kazali ESA modela i svega ostaloga, dakle jako je važno reći da i ostali korisnici koji su ušli u sustav sada općeg proračuna, dakle isto tako ne poštuju određene odredbe zakona, a to jako dobro zna i revizija o čemu govorim. Dakle, tu je potrebno reći da sinergija svih zajedno treba biti [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]]
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa da, znači kada govorimo metodologija, to su veliki problemi. Vidjet ćete, na žalost susretao sam se s time i ovaj dio deficita koji je bio kada vam je cijela brodogradnja ubačena, znači trošak brodogradnje ubačen u proračun kao što je HBOR ubačen u proračun, pa BINA Istra vam je ubačena u proračun, pa Zračna luka Zagreb vam je ubačena u proračun. Pa su vam ubačena komunalna poduzeća, hoćemo govoriti o ZG Holdingu ako se ubaci u proračun. O tome govorim. Znači, to su vrlo veliki problemi i za donošenje ekonomskih politika ukoliko vam se na takav način definiraju statistički obuhvat podataka. To je ono što se dogodilo Grcima, pa su napravili probleme, pa im je došao EUROSTAT i sve im je ubacio u proračun, pa više ne mogu, imaju probleme. To se dogodilo Talijanima, jer su imali brojna komunalna poduzeća koja su financirala njihove projekte. Onda im je došao EUROSTAT sve im je ubacio u proračun. To se dogodilo u Hrvatskoj. I taj dio kada govorimo o udjelu javnoga duga zato što se jednostavno sve evidentiralo pod obuhvat države je puno šira definicija države. I država u budućnosti neće više imati te mehanizme kao što je to radila prije desetak godina, da ćemo moći financirati ceste, autoceste, komunalna poduzeća, sve da će moći financirati osnivajući d.o.o. poduzeća i na taj način poticati gospodarski rast. Upravo zbog toga što su brojne zemlje to radile imate vrlo visoka ograničenja EUROSTAT-a statističkih djelovanja u financiranju. A vidjet ćete, znači svaku investiciju i zato što sam vam govorio, a da vam ne govorim o Hrvatskim željeznicama, HŽ putnički prijevoz, HŽ Cargo. Sve što se zapravo dotakne, dođe vam iz Komisije i govore nam ubacite to u proračun. Vodit tako politiku kada vam se sve to gura u proračun, a imate gospodarstvo koje kleči vrlo je teško. Ja sam samo na to upozoravao i sada mi je drago da moj kolega ima prostora zapravo da vodi po prvi puta nakon dugo godina recesije, da ima priliku da pokaže da se ipak može voditi. Jer razlika je kada imate jedan obuhvat, kada imate drugi. Vrlo snažan pritisak se onda radi na državne financije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Lalovcu. Klub zastupnika HDZ-a javio se za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, kolege. Evo iako je već puno toga rečeno iz samog izvješća i predlagatelja, a i ostalih kolega ipak moram napomenuti da ono što je jako važno što smo više puta ponovili, da upravo makroekonomski pokazatelji nam govore da je politika i tendencija promjene zapravo bila u dobrom smjeru, a samim time što je taj šestogodišnji negativan trend zaustavljen i taj gospodarski rast koji je mali, ali značajan za nas mislim da nam puno govori i da u tom smjeru trebamo zaista raditi što bolje i što više da bi i ova buduća porezna reforma zaista polučila što bolje rezultate. Ono što možda nije spomenuto, a jako je važno reći da je između ostalih pokazatelja i to da se administrativna stopa nezaposlenosti koja je iznosila prije ovog razdoblja 19,6 sada snižena na 17,7% što je zapravo za 1,9 postotnih bodova niža u odnosu na 2014. jako puno znači, jer to znači da je povećanje broja zaposlenih od 1,1% dosegao milijun 356 tisuća zaposlenih. Znamo koliko je simboličan zapravo odnos između zaposlenih i koji je omjer između zaposlenih i umirovljenika što bi trebalo itekako biti važan pokazatelj i nastojati te omjere povećavati da bi zapravo cijeli naš sustav za koji znamo kako je vrlo krhak, da bi mogao i mirovinski kao takav opstati. Kod pozitivnih kretanja bitno je napomenuti da su se ona dogodila kako u industrijskoj proizvodnji, tako u trgovini na malo, turizmu ono što stalno se ističe i ja se ipak nadam da će sa možda dopunama i izmjenama određenih regulativa, da se neki značajniji pomaci u tom smislu i u ovim granama proizvodnje neće dogoditi da bi došlo do pada i pozitivnih ovih kretanja. Kada govorimo o prihodima tu je tajnik spomenuo koliko je to ostvarenje bilo, onda je značajno reći da su prihodi narasli naročito u skupini poreza i to naročito porez na dobit i porez na dodanu vrijednost, a isto tako nešto i poreza na dohodak ako usporedimo u odnosu na 2014. onda je to čak 47%. Sa porezom na dodanu vrijednost vidljivo je ta je to rast od 6,5% u odnosu na 2014. a porez na u odnosu na 2014.,a porez na dobit 10,4%. Ono što mene veseli još uz sve ovo da su zapravo prihodi od pomoći isto tako porasli, a to znači da je udio EU fondova i projekti koji su se financirali iz EU fondova su porasli što je rast od 113,8% od čega kada gledamo u strukturi ovdje što je u obrazloženju i dato da su ukupno preko 94% su pomoći vezane uz same projekte EU fondova, a to naročito se odnosilo na schengenske kapacitete i izravna plaćanja u poljoprivredi. Ako ipak napomenemo da je u ovoj 2015., a već je i spomenuto da je HZZO izašao iz Državne riznice, ja se isto tako i tada kada je to donešeno osobno nisam slagala, iako nisam bila izravno uključena u državni proračun, ali mislim da je na taj način da HZZO nije ni shvaćao koliki teret preuzima na sebe. A onda vezano na to, mogu reći da je i ovo izvješće revizije koje je kazalo da je 2,4 milijarde nije definirano na što se točno odnosi i to je jedna od zamjerki samo financiranje. Mislim da u ovom prijelaznom razdoblju niti Ministarstvo financija nije moglo stvoriti kriterije niti to pravilno identificirati i reći evo to se financira po kriteriju upravo to i to, ali što ESA model zahtjeva, zaista za svaku pomoć i za svaku pomoć i dotaciju bi trebalo imati razrađenu metodologiju. Mislim da ćemo još uvijek da i kroz ovu godinu ih čeka veliki posao vezano za samo financiranje Hrvatskog zavoda odnosno bolnica jer dok ne riješimo cjeloviti sustav financiranja odnosno ne sagledamo prave uzroke tako velikih troškova i dok se ne racioniraju troškovi unutar sustava, neće biti moguće to svesti u okvire koje očekujemo odnosno i dalje će biti potrebe sufinanciranja na ovaj način iz državnog proračuna ili će se morati uvesti neki drugi model koji je još uvijek vjerojatno u razradi. Kada govorimo o rashodima oni su ipak ostvareni 98,3% u odnosu na planirana sredstva, ali su i znatno manja u odnosu na 2014. i to 8,9 milijardi kuna ili 7%. To je pohvalno, ali moramo znati da isto tako u jednom razdoblju nije dolazilo do određenih nabava odnosno rad tehničke vlade je bila ograničeno pa evo možda je i to jedan od razloga koji se tu pojavio zbog čega nisu bili veći rashodi. Kada se osvrnem na izvješće Državne revizije onda isto tako moram reći da jedan od zamjerki je donošenje pisanih procedura za postupanje s imovinom, nekretninama, dionicama i udjelima, pa mislim da je to inače bila zadaća svih počevši od jedinica lokalne samouprave, regionalne pa evo i državnog proračuna i mislim da je u tom smislu da državni proračun će sigurno na tome inzistirati, a pogotovo s obzirom na formiranje novog ministarstva. Isto tako mislim da je potrebno donositi određene propise kojim će se urediti metodologija planiranja. Ali znate upravo ono što sam prije govorila potrebno je sve sudionike natjerati koji su u sustavu državnog proračuna kao korisnici i sada u konsolidiranom proračunu zaista da svi poštuju jednake procedure i zakone i da tu ne bude izuzetaka onda će i državnom proračunu i onome tko planira na toj razini biti puno lakše. Ovdje je jedan od nalog i preporuka da se Zakon o zaštiti od elementarnih nepogoda zapravo da odluka o dodjeli sredstava ne donosi Hrvatski sabor već Vlada RH, tu mislim da u samom postupku da to ne bi trebao biti uopće problem i da bi operativnost u tom smislu kada se bilo što dogodi prilikom šteta od elementarnih nepogoda da bi to zaista bilo puno operativnije i bolje i mislim da tu zaista nema razloga da se to i ne napravi. Ali ipak nastojeći objediniti nekako ova dva izvješća, mislim da sve ovo što se činilo i čini svih ovih godina zaista je bilo vrlo teško u smislu pokretanja cjelokupne privrede, a uz to moram isto tako spomenuti upravo ogromne dugove i potraživanja koja i državni proračun, a onda posredno i svi ostali imaju i od doprinosa i od poreza na dobit i od potraživanja za PDV to je uostalom objavljeno tada za vrijeme Vlade, vaše, gospodina Milanovića. Dakle tu su isto tako ogromni balasti koji su zapravo zakočili cjelokupni sustav i gdje je zapravo osnovni problem nefunkcioniranja zapravo unutarnjeg sustava plaćanja i regulative iako je zakon u tom smislu donesen ali vidimo da taj zakon koji govori o 30 odnosno 60 dana i rokove plaćanja da se on nije, nije saživio sa stvarnošću jer na kraju krajeva imamo u samom zdravstvu evo dug koji se odnosi na vele drogerije koje zapravo su i 300 i 400 dana. To je ono što ja smatram da unutarnji sustav plaćanja i zaštita vjerovnika itekako mora biti značajna i da se u tom sustavu treba puno više pozabaviti da on profunkcionira. I svakako da je jako važno ako govorimo o kreditima i o imovinama onda sigurno treba isto tako pokrenuti zakonske okvire kako bi se zaista zaštitila i omogućilo da to zaduženje ukupno koje ovo što ste spomenuli samih pojedinaca ne može. Ono je pokriveno sa određenom imovinom ali ta imovina sigurno i očito se ne može na adekvatan način staviti u funkciju odnosno ne može se prodati jer je tržište očito stalo. I na taj način imamo plasmane banaka koje su sada zaista ogromni a u isto vrijeme imamo veliki broj sudionika koji su zapravo ne likvidni i koji imaju ogromne probleme a s tim problemima su onda zagušili puno malih vjerovnika koji na taj način ne mogu opstati. Pa i sa samim predstečajnim nagodbama su ti mali vjerovnici jako oštećeni jer su oni u isto vrijeme platili svoje obveze za PDV a ne mogu naplatiti svoja potraživanja. Dakle puno situacija i puno različitih radnji se dogodilo u međuvremenu i zato je možda i potrebno u određenom momentu presjeći tu agoniju da bi unutarnja tržišta zapravo platežno profunkcioniralo i da bi onda, ali onda zaista kontrolom i inzistiranjem nastojali da se zakoni poštuju onako kako to zapravo se slovom zakona i piše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupnici Perić. Prvi za repliku se javio zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Kolegice Perić, pa dakle u pravu ste kada kažete da Hrvatska ima ogromne dugove i u pravu ste kada kažete da se Hrvatska nalazi u agoniji međutim ova statistika koju ste sada naveli u biti ne pokazuje da će ta agonija prestati jer djelomično se radi o fabriciranoj statistici koja ljepše izgleda nego što u stvarnosti jest a s druge strane mjere koje ova Vlada poduzima u 2016. i najavljuje ih za 2017. jasno naznačuje da će vrlo brzo doći do pada PDV-a i nastavka zaduživanja. Kada kažem da se radi o fabriciranoj statistici vi ste naime naveli da pada nezaposlenost a slijedom toga bi onda trebala rasti i zaposlenost. Zaposleno bi trebalo biti više ako je nezaposlenih manje, međutim prema statistici Državnog zavoda za statistiku prošle godine je bilo više zaposlenih nego ove godine. Znači ustvari se broj zaposlenih ustvari također smanjio što dakle znači da su se ljudi odselili ili su se jednostavno odjavili s burze pa nažalost i umrli i da je to razlog statističkog pokazatelja pada nezaposlenosti. Dakle broj zaposlenih je manji. A s druge strane ja ne znam kako vi mislite imati održiv proračun, evo danas su sindikati javnih službi podignuli tužbe i te tužbe bi trebale koštati proračun tijekom vašeg mandata možda i do 7, do 8 milijardi kuna, što ste čekali od 1.3. do sada, vaša Vlada da niste ništa poduzeli po tom pitanju? I sada ćete to morati iz proračuna isplatiti sav taj novac zajedno sa kamatama i troškovima. Hvala lijepo.
Hvala odgovor na repliku.
Statistika je čudna i to što se mijenjalo i ne ide paralelno broj i rast zaposlenih u odnosu na nezaposlene, sigurno ima dijelom i u ovoj metodologiji praćenja i sigurno da je jednim dijelom i u ovoj metodologiji praćenja i sigurno da je jednim dijelom i skidanje sa burze iz određenih razloga. Ali je isto tako činjenica da je povećanje zaposlenosti evidentno. Ono što je isto tako sigurno da su se određeni kolektivni ugovori stavljali na čekanje ili su prolongirani za određeno razdoblje. Sigurno oda je to razdoblje vjerojatno prošlo i sada je potreba pronaći modele i načine kako te kolektivne ugovore ispoštivati. Vlada je ta, ova Vlada je ta koja će sigurno riješiti dio problema i nastojati amortizirati sav taj pritisak. Ja vjerujem da je i prethodna, da nije bila tehnička Vlada kakva je da bi se to već bilo djelomično i ugradilo kao što se i djelomično vratio upravo onaj udio od 4, 6 i 8% za lojalnost u službi. Prema tome, za sve postoji način kako će se riješiti u određenom vremenskom periodu se moralo to revidirati i staviti na odgodu ali ja vjerujem da će kroz određeno razdoblje se određena prava i vratiti što je sigurno i intencija svake Vlade.
Zahvaljujem. Slijedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa evo svima nam je danas, iako nas je malo, drago slušati gospodina državnog tajnika i kolegu Lalovca koji je to donedavno sve skupa vodio pa evo i kolege iz HDZ-a u ime kluba, da su pokazatelji za 2015. bili dobri, da pokazuju dobre trendove, vidimo da je i za 2016. isto tako ti trendovi i dalje su u potencijalnom ja bih rekla rastu. I to je nešto što evo lijepo da se svi oko toga slažemo, vi ste kolegice nova zastupnica pa ne znam da li ste pratili saborske rasprave prije dvije, tri godine, nimalo ovako idilično nismo mogli razgovarati, napadi su bili sa svih strana. I drago mi je da je iz HDZ-a odnosno iz vaših ustiju u ime HDZ-a izašla rečenica da sve što se ipak činilo proteklih godina je išlo u cilju pokretanja gospodarstva i poboljšanja ukupne gospodarske i financijske situacije u Hrvatskoj. A ono što sam ja htjela samo dodati a nije spominjano u kontekstu svih tih pozitivnih pokazatelja, a imali smo danas jednu raspravu prije ove vezano za Crnu Goru, NATO a i inače imao često rasprave o EU, a gospodin Lalovac je u svojoj raspravi rekao da se pojedine situacije koje se događaju, odnosno koje se predlažu kao mjere imaju efekt na proračun tek u nekom odmaku od godinu ili dvije dana. I nitko nije spomenuo jednu vrlo važnu činjenicu a često su ovdje neke kolege užasno protiv toga pa smatram da je važno naglasiti. Hrvatska je 2013. godine ušla u EU dobila je mogućnost novog tržište od više od 500 milijuna stanovnika, dobila je nove mogućnosti, nove šanse i sigurno je a vjerujem da u nekim analizama u Ministarstvu financija se može doći i do konkretnih podataka da je upravo taj ulazaka u EU i mogućnosti za naše proizvođače i izvoznike donio između ostalog i ove dobre pokazatelje. Hvala lijepa.
Hvala zastupnici Đurić. Odgovor na repliku Grozdana Perić.
Gledajte ja nastojim biti objektivna prema onome što se događa, ali tada svojevremeno kada je porezna, mini porezna reforma bila onda sam bila jako ljuta na gospodina Lalovca jer sam izravno tada u proračunu grada imala 10 milijuna, 11 milijuna od poreza na dohodak manje. E sad, ono što je ovoj Vladi sada je odnosno prednost sadašnjeg proračuna je utoliko što je obećano za slijedeću godinu da će se zadržati ova razina porezna na dohodak i zaista sačuvati sav taj prihod koji je, odnosno povećati još udio u porezu na dohodak da bi te jedinice lokalne i regionalne samouprave bile likvidne. I evo one su pokazale da su u općem proračunu zaista one imale plus i doprinijele u tome svemu. Zaista se kroz 2015. se prihod iz poreza na dohodak su se počeli vraćati zapravo na onu razinu koje su bile u 2014. godini i to je ono što je bilo dobro. Ali, odnosno evo i 2016., ali kažem ova Vlada je uz to iako tada nismo imali puno komunikacije sa ministarstvom ali tada je bilo vjerujte jako teško skrajati proračune i zapravo ne znati što možete očekivati od poreza na dohodak koji je najizdašniji izvor prihoda. I evo u tom smislu ova Vlada koja je sada obećala da se tu neće događati veći potresi mi je itekako važna.
Zahvaljujem. Slijedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvaženi državni revizoru, kolegice i kolege. Pa ova tema je uvijek zahvalna, nažalost došla je u vrijeme, malo smo danas svi umorni nakon cijelog dana, inače je uvijek raspravljamo u prvoj polovici godine ali radi razno raznih događaja uhvatila nas je evo pri kraju godini kada uglavnom evo cijelo ovo vrijeme raspravljamo o financijskim dokumentima mnogih institucija od HNB-a, HBOR-a, imamo sada izvršenje proračuna za 2015., imamo rebalans sutra, pa novi proračun, poreznu reformu i dobro je da raspravljamo o tim temama da su neke druge iščezle iz ove sabornice. Na neki način ovo možemo reći da je ovo jedan od zadnjih dokumenata famozne Kukuriku vlade, nekakav zadnji pozdrav učincima Kukuriku vlade. Jer 2015. godina pokazala je da se može bolje, kvalitetnije nego što je to bilo u godinama 2012., 2013. i 2014. kada smo svjedočili padovima BDP-a, svjedočili smo ulasku u proces prekomjernog deficita, silnom porastu javnog duga ali i odustajanju SDP-a od mnogih reformi koje bi mogli nazvati smislene. Nekako mi se čini da je sve bilo loše dok je ... egzistirao Plan 21 kada je gospodin Milanović rekao da je bolje tamo 2015. godine. Danas slušamo ovdje, evo čuli smo izlaganje SDP-a, sve je bilo super, ostavili smo vam super rezultate. Sve što je dobro to je zasluga neke bivše Vlade. Sve što se sada radilo u proteklih godinu dana ništa ne valja, ali je taj dobar rezultat omogućio sve ostale* dobre rezultate koji se pojavljuju negdje na obzoru o kojima raspravljamo ovdje svakog dana. I onda mi se čini da ih narod jednostavno nije shvatio, dva puta im je pokazao crveni karton upravo na tim super rezultatima i onda će se za mene kao na j neusp j ešni j a Vlada u povijesti RH kao i za narod jednostavno ostati neshvaćen. Jer ja danas recimo pokušavam saznati a gdje ste vi to potrošili gospodo 80 milijardi javnog duga u četiri godine. I nikako da saznamo odgovor na to pitanje, a postavio sam ga barem desetak puta u proteklom vremenu u ovom Domu. Jer nekih velikih infrastrukturnih projekata nije bilo, nije bilo velikih gradnji bilo čega autocesta, od svega se odustalo, željeznica tu i tamo preživljavanje. Jednostavno se pitaš a gdje su ti novci nestali i nikad nismo dobili objašnjenje gdje je to otišlo. Kad pogledamo malo bolje razdjele vidimo da oni koji se najviše prozivaju za loše stanje političari recimo, prije svega najprije Sabor pa Vlada pa i Ured predsjednice su u 2015. godini smanjili svi svoje troškove i to najmanje po desetak posto što nije beznačajno. Kad to krenemo uspoređivati sa nekim drugim razdjelima dolazimo do razno raznih brojki. Pa pokušavam shvatiti na koju kartu je igrala prošla Vlada i vrlo jasno je, kažem kad su bili ti, predizborna vremena vidljivo je recimo na razdjelu ureda za Udruge civilnog društva jedno povećanje odustao od toga, da nije ništa obećao. E onda je krenulo nekako na od nekakvih 110 na 124 milijuna. Kad to usporedimo sa 2014. a tako je bilo i 2015. a imat ćemo izvješće vrlo brzo na dnevnom redu o radu civilnih udruga mi možemo utvrditi da se za Udruge civilnog društva na nivou godine izdvaja negdje oko 650 milijuna kuna, 150 milijuna kuna ide na udruge za osobe sa invaliditetom, za osobe sa posebnim potrebama itd. I jednostavno se pitamo zašto i koliko tog silnog novca curi prema tim udrugama. Kad to usporedimo sa nekim drugim razdjelima, recimo evo piše u ovom materijalu koji je zaista obiman, preko tisuću i pol stranica samo objašnjenja proračuna razno raznih brojki koje jednostavno ne možemo svesti u ove rasprave od desetak minuta. Ali evo recimo pomoć jedinicama lokalne samouprave. Znači udruge 650, a lokalnoj samoupravi 675 milijuna iz onog tzv. kompenzacijskog fonda s kojim se SDP hvalio, a danas napada ministra kako će on to vratiti ta sredstva iako je jasno rekao da će sve ono što uzme u dogovoru sa Udrugom gradova i općina, Udrugom županija u skladu sa člankom zakona koji će doći na raspravu kad bude proračun vratiti do šestog mjeseca. Sve ono što budu negativnosti učinka poreza na dohodak i da će se do tada naći način na koji će se riješiti cjelokupno financiranje jedinica lokalne samouprave. Što nam je SDP obećao kad je mijenjao on, znači porez na dohodak, tj. taj zakon, kad su uzeli milijardu i 800 milijuna kuna. Isto su rekli da će se vratiti. Ali vidimo iz izvršenja 675 milijuna kuna, jednu trećinu. Kad pogledamo ostale razdjele možemo utvrditi tko su bili najuspješniji ministri. Meni je žao što je jedan otišao. Svakako najuspješniji u svojoj realizaciji bio je ministar poduzetništva i obrta. Imao je na razdjelu 700 milijuna kuna, potrošio 370 milijuna. Jedva 50% u godinu dana svog rada što ga naravno ne priječi da drži lekcije iz ekonomije svima ovdje i da naravno daje svoja rješenja svakodnevna koja bi trebala značiti nešto bolje od onoga što je on radio, a nije radio očito po ovim rezultatima ništa. A drugi najuspješniji iza njega je bivši ministar regionalnog razvoja i fondova EU. On je imao 707 milijuna na svom, u svom ministarstvu, a uspio je potrošiti cijelih 400. Znači, jedno ministarstvo koje je najjače, koje treba vuči, koje treba pomagati, posebno nerazvijene, posebno potpomognuta područja potroši 50% svog razdjela. Pa se pitamo a što si radio godinu dana? I naravno kad dođe u oporbu sve zna, svima daje normalna rješenja, a rezultat iza njega zaista katastrofalan, složit ćete se. Svi ostali ministri su bili na 90, 95% učinka vlastitih u 2015. godini. Što se tiče same revizije vrlo kratko. Mislim da uvjetno mišljenje jasno govori da Vlada očito nije jedan dio preporuka poštivala i da ih je ostavila nekom sljedećem da ih u potpunosti uvaži i da na njima i dalje radi. Što je primjedba? Evo samo nekoliko njih. Do konca 2015. velik dio sredstava iz EU fondova jednostavno nije iskorišten posebno za razdoblje financijsko 2007./2013. posebno IPARD i sve ostale priče koje su se ovdje danima razglabale, danima se o tome pričalo. Međutim, kad usporedimo učinak samog ministra koji je bio za to nadležan i ovo vidimo da jednostavno čovjek nije shvatio što mu je uopće bio zadatak. Nije napravljena Strategija upravljanja javnim dugom za razdoblje poslije 2013. godine. To je isto bila tema u ovom Domu i nama je rečeno mi to rješavamo kroz državni proračun, kroz iskazivanje deficita. I onda se pitamo kako smo narasli za 80 milijardi u četiri godine. Jednostavno. Nije se poštivala niti ona koja je postojala, a nove nije ni bilo. Naravno, preuzelo se malo obaveza da će se to napraviti. Ne znam da li je gospodin Lalovac stigao u svom mandatu išta o tome napraviti. I ono što je možda najvažnije. U glavnoj knjizi, znači državnog proračuna u bilanci sa 31.12. nisu evidentirani cjeloviti podaci o državnoj imovini. Mi smo ovdje svjedočili jednoj čudnoj aferi koja je tako izašla tamo negdje početkom godine, afera DUUDI neiskazanim znači vrijednostima imovine, posebno dionica ... u iznosu od 16 milijardi kuna, odgovor SDP-a je bio nama ništa ne fali. Tako da smo u jednoj priči koja je više ličila na neozbiljnost nego na ozbiljno vođenje države došli do toga da nakon dva izbora ponovno imamo priliku popraviti mnoge od ovih stvari koje su izgleda nelogične. Ali nam smiješno, meni, barem meni s obzirom da sam ovdje jedno duže vrijeme izgledaju rasprave koje dolaze s druge strane, a upravo i ovo izvršenje kao i cjelovita politika koja se vodila pokazuje sve slabosti jedne politike koju je narod dva puta rekao da su neshvaćeni i da za to zasluže dobiti dva puta crveni karton jednostavno prestrojiti se pronaći načina da se nametnete jer samo kritiziranje ili sada naknadna pamet više barem po meni ne prolazi među hrvatskim građanima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo kolegi Boriću pa ne znam da li me pozorno slušao, pa ja sam pohvalio jedan dio uvijek, to je uvijek moje osobno stajalište kada pohvalim nekakav dio i što smatram da je dobro, a to je ovaj dio rasterećenja dohotka. Bio sam skeptičan među onog dijela da se diže nulta stopa PDV-a sa 5% na 12%, gdje sam rekao da sam skeptičan. Nešto sam hvalio, nešto sam pokušavao reći da taj dio nije dobro i pokušavam uvijek razgovarati argumentima. Tako da nije istina da neke dobre stvari da sve nešto što je dobro bilo i što se nasljeđuje, mislim da to treba biti kontinuitet. Ovdje ste rekli još dvije stvari koje mislim, a veže se za ovaj uspješnost i neuspješnost pojedinih ministara. Ovdje možemo govoriti i o slabostima ikako poboljšati sustave, vi ste govorili o slabostima politika, a ja mogu odgovoriti o slabostima i mogućnostima sustava da može apsorbirati ova sredstva EU fondova. Svi smo znali, ja sam sam prvi bio kritičan prema vlastitim ministrima kada smo radili određeni dio planiranja za EU fondove i kada smo rekli ljudi moji ovo mi ne možemo ostvariti ne zato što mi to ne želimo nego jednostavno kapaciteti i sustav vam to ne mogu dati. Što će se dogoditi vama? To vam se isto događa, pa ja vam neću reći da vi onda … neke loše politike. Planirali ste ove godine 9,7 milijardi kuna iz EU sredstava 8,4 vam je, 6 ste već sada ostvarili. Hoću vam reći da su to slabosti vaših politika. Ja mislim da su slabosti sustava ikako poboljšati administrativne kapacitete da možemo povući sva ta određena sredstva, tako da miješanje određenih politika mislim da politike imaju želje da povuku taj dio novaca iz Europe, a ovdje moramo naći kako svi sustavi koji rade i koji planiraju kako doći do povlačenja tog novaca. To su dvije velike razlike da se odmaknemo od onoga SDP-a, HDZ-a jel ovdje svi koji rade za Vladu rade za svoju zemlju da povuku što više novaca. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Lalovcu. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac, vi kažete ja nešto prihvatim ili pohvalim itd. ali nije to tako. Mi vidimo da ste vi u glasanju protiv porezne reforme, vi ste protiv toga da se rastereti dohodak da građani dobiju i ono malo što mogu dobiti s obzirom na to koliko plaćaju poreza, a to ste vi jako dobro znali i ne znam zašto pričate da netko sa 3,5 tisuće 4, ne može dobiti 7 tisuća, pa zato jer nije ni plaćao toliko poreza. Vi kada ste radili svoju reformu i oni koji su imali plaće ne znam 3.500 kuna onda su dobili 50 kuna, ali vi ste rekli milijun ljudi će dobiti veću plaću, ja se toga sjećam. Zato mi nije jasno da ste vi protiv toga, da ste protiv rasterećenja građana, protiv rasterećenja gospodarstva. Onda nam spočitavate banke i otpis dugova. Pa u vašem zakonu iz 2013. 12milijardi je već otpisano 2 milijarde 700 prodano ajmo reći ak se dalje utuži. A vi kažete kako ćete vi to osigurati? Pa vjerujem ministru koji je rekao idemo na konačan otpis, pa više nećemo onda valjda moći nešto pisati ako konačno otpišemo. Što se tiče uspješnosti, pa samo u resoru poljoprivrede smo vidjeli jednu izrazitu neuspješnost i zato nije ostvareno 7,5 milijardi kuna. Samo radi jednog ministra smo izgubili 500 milijuna kuna i njegove neučinkovitosti, bez obzira na probleme koje je pokazala i tehnička vlada ne tehnička vlada nego vlada od prije koja je otišla. Jednostavno čovjek nije znao i sada ima problem. A što se tiče slabosti, ja mislim da … slabost uzeti 6 milijardi ako smo u vaše vrijeme uzimali 3,5 ili jedva 4 milijarde i vidite i sami da rezultati Ministarstva regionalnog razvoja vašeg glavnog ekonomskog stratega su bili katastrofalni za prve tri godine članstva u EU. To je zaista tako i to morate jedanput priznati jer su to sami građani vidjeli. Mislim da ide na bolje i treba nam kontinuitet ali i malo vašeg razumijevanja i zajedništva da se te stvari još bolje onda poreknu na zadovoljstvo svih.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Zastupnik Miro Bulj se javio za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Boriću napomenuli ste da je malo kasno, da smo umorni ali evo. Dobro ste primijetili, a i ja isto primjećujem, a vidim da ste financijski dosta pismeni, pa možete li kazati vi vaš stav kako je moguće da vlada koja je bila tri mjeseca, svi su je proglašavali kao najgorom vladom u povijesti Hrvatske ima najbolje i najučinkovitije rezultate do sada u povijesti RH, vidimo da su poglavito u zadnjih 15, 20 godina znači vlada koja nije funkcionirala, kao kažu ima najbolje i najučinkovitije rezultate. Činjenice govore da je očito onda bolje kada nemamo vlade kakve su bile one prethodne jel je to pokazatelj rezultata koje imamo u 2016. Spomenuli ste vrlo bitne EU fondove da nisu iskorišteni. Vrlo je bitno tu napomenuti da uredno plaćamo članarinu i vrlo je bitno i ovo što smo dobili EU fondova, a možda bi bilo bolje da nismo dobili kao primjer u poljoprivredi. Otišao je novac onima koji su u biti uvoznici ovoga smeća i otpada u trgovačkim lancima u koje naši građani idu i obolijevaju jer vidimo da je povećan broj raznoraznih boleščurina od toga otpada. Spomenuli ste i nerazvijene krajeve, naravno da od turskoga carstva veći je bio broj stanovnika i manje štete na tim područjima, država je toliko centralizirana da jednostavno se jedino ¾ RH su doslovno izbrisane sa lice zemlje, svakodnevno mladi odlaze, nemamo perspektive i naravno da i ova Vlada mora da bi bila vjerodostojna mora prema tim krajevima biti, decentralizirati se jer nije sve u Zagrebu i ne mogu samo svjetla Zagreba biti privlačna svim građanima RH nego mora biti teritorijalna rasterećenost ali me interesira vaš odgovor na moje pitanje koje sam vam postavio. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bulj svako pitanje traži odgovor tako da ćemo odgovoriti. Što se tiče najgore Vlade u povijesti, mi to nismo izmislili, bila je jedna, jedna ajmo reći svjetska organizacija i radila je rang listu najuspješnijih i kukuriku Vlada je bila 6. od kraja, znači od zadnja, bila je negdje ja mislim 140 država u konukurenciji. Tako da mi to nismo sami izmislili niti smo mi to izmišljali i govorili pa da bi se oni na to ljutili, jednostavno su ih procijenili da su bili najgori a za to su imali puno razloga. Jedan od razloga su bili i EU fondovi. Evo recimo izvršenje proračuna 2015. kaže da su trebali uplatiti gotovo pola milijarde manje nego što je bilo predviđeno planom, pa i to je bila nekakva pomoć i da taj rezultat na kraju bude nešto bolji nego što se očekivalo i od njih samih i na kraju ih je čak i iznenadio sam rezultat jer nisu oni više vjerovali da mogu išta napraviti nakon one 3 neuspješne godine u kojima su nam tumačili recimo da i pad može biti rast. To smo čuli nekoliko puta da kada se pada da i to može biti rast. A politiku regionalnog razvoj zaista nisu znali niti voditi osim što su napravili štete tamo i jasno smo ih upozorili posebno prema brdsko-planinskim područjima, evo Gorski kotar je ostao bez 50 milijuna kuna i onda su im rekli vratiti ćemo vam kroz kompenzacijski fond. Znate kako je to izgledalo? Poslali su recimo Zakon o cestama u proceduru u prvom čitanju i ostao je u proceduri taj isti zakon i rekli su 2015. tamo negdje u 6 mjesecu mi ćemo vam platiti svim općinama čišćenje, zimsko čišćenje i održavanje nerazvrstanih cesta. Niti je zakon usvojen, niti su novce dobili, oni otišli i ostala briga svima ostalima. Na taj način su rješavali mnoge probleme, znači obećaj, ne izvrši i optuži drugoga da ništa ne zna.
Hvala zastupniku Boriću. Sljedeća zastupnica koja se javila za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Hvala predsjedniče, pozdravljam kolege iz Ministarstva financija, kolege iz Državnog ureda za reviziju. Evo mene zanima kako je moguće toliko odstupanje plana od izvršenja. Kada sam vidjela rebalans ovog proračuna krajem godine, on je izgledao jako ohrabrujuće ali nije bio realan. U Narednim novinama rebalans je objavljen 25.9. i nije i teško mi je tehnički zamisliti razloge koji doista nisu mogli predvidjeti i malo bolje predvidjeti stvarno izvršenje. Primjerice recimo imamo PDV, plan je bio 42,2 milijarde, ostvareno je 43,5, znači još je više ostvareno prihoda. Imamo jedno odstupanje od 700 milijuna kuna ali to je jedno manje odstupanje. A još veće i naglašenije odstupanje vidljivo je u stavci prihoda od pomoći i vidim da smo se toga dotakli i to je ono što mene konkretno zanima. Pomoći smo planirali znači na razini 7,1 milijardi kuna a ostvarili smo tek 70%, oko 5 milijardi, znači imali smo odstupanje od 2 milijarde kuna. Što je najgore u okviru ovih prihoda evidentiraju se prihodi iz EU fondova. Što to znači? Znači da 2015. godine nismo ozbiljno shvatili izazove i mogućnosti financiranja odnosno nismo shvatili ni manjkavosti do kraja godine, te nismo uopće u rebalansu promijenili ova očekivanja kao ni mogućnosti koje su pred nama kada smo punopravna članica EU jer kao što znamo program je, odnosno fondovi koji su nam tada na raspolaganju se otvorili, bili su i šesterostruko puta veći nego što su bili u pretpristupnom razdoblju za ukupno 5 godina. Važno je znači reći da je i program ruralnog razvoja odobren sredinom 2015. godine a sama mjera 4 je na inicijativu tadašnjeg ministra raspisana i prije odobravanja programa pa je zastala ta cijela provedba pa je pitanje je li možda i to uzrok ovog odstupanja. Proračun nam daje ustvari odgovor. Isto tako znam da je Europski socijalni fond po pojedinačnim natječajima, osobno sam pisala jedan ocijenjen sa 94,5 bodova od ukupno 100, trebali smo potpisati ugovor i zahvaljujući tome što je od strane tada Vlade, odnosno provedbenim tijela sporo se odrađivao taj cijeli postupak potpisivanja ugovora, Hrvatska je ostala bez 30 milijuna kuna. Znači greškama naše Vlade iako su projekti bili ocijenjeni vrlo visoko. Kako se je to odrazilo na rashodovnu stranu? Isto je prezentirano kao ušteda a da vidimo na čemu smo to štedjeli? Imamo operativni program konkurentnosti kohezije … [[Govornik se ne razumije.]] 7 povezanost i mobilnost koji se provodi unutar Ministarstva pomorstva. Znači 17 milijuna kuna smo predvidjeli koje smo mogli utrošiti na povezivanje naših obalnih područja i otoka a nismo ništa iskoristili. Imamo program IPA 2, program jadranske prekogranične suradnje i iskoristili smo 70, nešto više od 72 milijuna kuna od planirana 2 milijuna, znači izvršili smo tu stavku oko 4%, ispod 4%. Ovo je sve sitno u odnosu na ono što vidimo u sljedećim stavkama, govorimo da nam mladi odlaze da nemaju posla a u operativnom programu učinkoviti ljudski potencijali od '14. do '20. planirano je gotovo 500 milijuna kuna a ostvarili smo znači 179 milijuna kuna. Ni općine ni gradovi nisu bolje prošli. Primjerice, zar nismo bili sposobni doznačiti niti planirane nacionalne pomoći općinama i gradovima te njihovim ustanovama gdje smo primjerice na aktivnosti A 54, 5070 planirali 4 milijuna kuna a do značili smo 2,7 milijuna kuna. Ukupno značajno odstupanje na rashodovnoj strani za nabavu nefinancijske imovine ne znači da nismo štedjeli nego da nismo proveli kapitalne projekte i investicije i da su one niže od planiranog a ustvari nismo iskoristili EU fondove. Nažalost …/Govornik se ne razumjeli./… se isto pokušalo prezentirati kao ušteda i pozitivno je štedjeti na materijalnim troškovima, reprezentaciji, ručkovima, gorivu i slično, ali ovo nisu uštede. Ovo znači je manjak investicija i neiskorištavanje europskih fondova i drago mi je da smo se evo i pri kraju ove rasprave i složili u prethodnim replikama.
Zahvaljujem zastupnici Roščić. Za repliku se javio zastupnik Bunjac.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da ste na kraju današnjeg dana, da smo raspravili ovaj detalj. Naime, kad se pogleda ovaj izvještaj o izvršenju državnog proračuna mi primjećujemo doista da se po svim ministarstvima primjećuje znatan nesrazmjer između planiranih i ostvarenih sredstava iz EU fondova. Neke, negdje je doduše taj nesrazmjer veći negdje je manji ali on je prisutan doslovce u svim ministarstvima. Što dakle može prejudicirati dva odgovora na ovo pitanje. Jedan je da su naši kadrovi nesposobni privući EU sredstva odnosno ispuniti potrebnu dokumentaciju ili b) da su načini dobivanja tih sredstava namjerno napravljeni tako komplicirano da se oni ustvari ne mogu ispuniti. E sad, da na neki način i odgovorim na ovo pitanje, moje je mišljenje da mi u Hrvatskoj imamo dovoljno pametne ljude da ispunjavaju tu dokumentaciju i da ustvari kadrovski nismo u problemu. Osobno znam i vidio sam i pomagao sam kod ispunjavanja nekih EU projekata, neki imaju 600 stranica, 800 stranica, 1000 stranica. To je nešto nevjerojatno koliko je tu papirologija potrebna da bi se ispunio jedan EU projekt a pravila su tako rigorozna da za nekakvu najmanju sitnicu jedan račun koji nedostaje se sredstva storniraju itd. Tako da ja mislim da ustvari su ti EU fondovi jedan mit, jedna propaganda EU koja dakle treba umiriti hrvatske građane s nekakvom nadom u bolje sutra a ustvari od svega toga mislim da hrvatski proračun trpi više štete nego koristi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bunjcu. Odgovor na repliku zastupnica Roščić.
… [[Govornica nije uključena.]]
Zahvaljujem zastupnici Roščić. Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo sa radom, prve dvije točke u objedinjenoj raspravi bit će prijedlog polugodišnje izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2016. godine i prijedlog polugodišnjeg izvještaja fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godine te prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH za 2016. godinu i projekcija za 2017. i 2018. godinu. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19,10 SATI. Sljedeća točka je Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenu Državnog proračuna RH za 2015. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2015. godinu. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenu Državnog proračuna RH za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 99 za, 6 suzdržana i s 3 protiv donesen godišnji izvještaj o izvršenu Državnog proračuna RH za 2015. godinu. Sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun i temeljem odredbi članka 111. Zakona o proračunu, prvo dajem na glasovanje Odluku o suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 99 za, 8 suzdržana i donesena odluka kako ju je predložilo. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 100 za, 9 suzdržanih i 1 protiv donesena odluka. 4. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 101 za, 9 suzdržanih i nitko protiv donesena odluka kako ju je predložio odbor. 5. dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa većinom glasova sa 101 za, 10 suzdržanih i nitko protiv donesena odluka. 6. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 103 glasa za, 7 suzdržanih i nitko protiv donesena Odluka sukladno prijedlogu Odbora za financije i državni proračun. I temeljem odredbi članka 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i članka 18. stavka 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti i izvještaja o primjeni fiskalnih pravila. Dajem na glasovanje Godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2015. godinu. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za, 5 suzdržanih i 3 protiv donesen Godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2015. godinu.