Hvala predsjedniče. Tražim stanku da progovorim o elementarnoj nepogodi koja je zadesila prošli tjedan Krapinsko-zagorsku županiju.
Može, hvala. Kolega Hrelja izvolite i vi.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime kluba nezavisnih zastupnika, budućeg kluba Glasa i HSU-a tražim stanku od 10 minuta da bih se osvrnuo na jučerašnje izjave ministra Kujundžića.
Kako ste rekli u ime budućeg kluba? To je jedan …
Rekao sam u ime sadašnjih nezavisnih, odnosno budućeg Glasa i HSU.
Može, može, dobro. Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U ime MOST-a bih zatražio stanku u vezi najave poskupljenja struje.
Može. Kolega Milošević, pa kolega Čuraj.
Gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime kluba SDSS-a kako bih govorio o nacionalnom danu Nikole Tesle.
Može. Kolega Čuraj.
Poštovani predsjedniče u ime kluba HNS-a tražim stanku iz istih razloga kao i kolega Sladoljev.
Kao kolega Sladoljev, dobro. I kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba HDZ-a tražim stanku o prijedlogu, odnosno povećanju električne struje.
Dobro. Šest imamo prijavljenih. Zahvaljujem se. Nastavljamo sa radom u 9,46. Hvala. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Moramo se držati reda. STANKA U 9,36 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9:40 SATI]] Poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, saborski zastupnici. Želio bih progovoriti o elementarnoj nepogodi tuče koji je u peta, 7.7. pogodila velike dijelove Krapinsko-zagorske županije. Dakle, ogromno nevrijeme koje je bilo propraćeno snažnom tučom, napravilo je negdje i do 100% štetu na poljoprivrednim usjevima, vinogradima, voćnjacima, vrtovima, povrtnicama i navedena šteta sigurno će se mjeriti u milijunima kuna. Stradala su područja gradova, pregrada i Krapina, područje općine Petrovsko, te dijelovi općina Radoboj, Desnić, Đurmanec. Postavlja se pitanje, tj. građani postavljaju sa razlogom pitanja, mogu li dobiti barem nekakvu nadoknadu za štetu koju su pretrpjeli? Jer je riječ ipak o cjelogodišnjem radu na poljoprivrednim usjevima koji je sada u nekoliko minuta otišao u vjetar. Kao čelnik lokalne jedinice čije je područje izrazito pogođeno ovim nevremenom, ali i kao član Državnoga povjerenstva za elementarne nepogode, želim izraziti u ime svih građana kojima su stradali usjevi i poljoprivredne površine, nezadovoljstvo načinom i iznosima na koje se nadoknađuju, tj. ne nadoknađuju štete uslijed elementarnih nepogoda. Želio bih podsjetiti da je u državnom proračunu za 2017. godinu, osigurano samo 20 milijuna kuna u te svrhe, a primjerice, samo prošlogodišnje štete od posljedice mraza na području Krapinsko-zagorske županije, bile su procijenjene na iznos od 52 milijuna kuna i od toga je nadoknada štete bila samo 205 tisuća kuna i to isključivo za voćare, dok se za ostale poljoprivredne kulture nije odvojila niti kuna. I ove godine, područje Krapinsko-zagorske županije, bilo je pogođeno sa elementarnom nepogodom mraza, a sada je zapravo tuča na nekim dijelovima, kao što sam rekao na početku u potpunosti uništila nasade. Mnoga se pitanja otvaraju, kao što je to inače običaj u Hrvatskoj nakon što se neke stvari dese, građani sa pravom postavljaju pitanja o efikasnosti protugradne obrane, koje je Europa dobrim dijelom odbacila, zbog stava stručne javnost, da ne doprinosi zaštiti od tuče, a mi dalje zapravo odvajamo znatna sredstva za taj sustav koji se koristi u 12 županija i u gradu Zagrebu, naravno, ljudi koji se bave time, kažu da su to nedostatna sredstva koja odvajamo i po meni osnovno pitanje, jest da li ćemo ga zadržati i poboljšati u skladu kao što kažu stručnjaci ili ćemo ta sredstva koja odvajamo usmjeriti na nešto drugo, a to je sufinanciranje polica osiguranja, koja znamo da su također svake godine sve skuplje ili ćemo to, ta sredstva dati da se povećaju plaćanja, za plaćanja od direktnih šteta koje su nastale? To je pitanje naravno, na koje treba odgovoriti i Ministarstvo poljoprivrede, Vlada Republike Hrvatske, radna skupina koja je osnovana pri Ministarstvu poljoprivrede za obranu od tuče, jer ako ne zaštitio u ovakvim slučajevima, ljude koje se bave poljoprivredom, ono nešto malo još njih, onda nam badava sva sredstva iz EU fondova i badava nam marketinške kampanje koje provodi Ministarstvo poljoprivrede. Sustav, da zaključim, ne funkcionira, nadoknada štete, mi sve lijepo evidentiramo, građani će sad opet doć u Povjerenstva za elementarne nepogode u gradovima, općinama, prijaviti, tome sam svjedočio i kao čelnik i prošle godine kada je bio mraz. Mi ćemo to slati sve prema županiji, prema državi i onda dobijemo one mizerne iznose za štete koje sam prije spominjao. Znači, svake godine štete su sve veće koje evidentiramo, a naknade koje dobivamo sve manje i manje. Dakle, tražim od Vlade da uredi taj sustav da ljudima dajemo barem mogu li nešto očekivati, a ne da troše svoje vrijeme na prijave od koje neće imati niti kune nadoknade niti pomoći zbog elementarnih nepogoda koje su ih zadesile. S obzirom, na jačinu nevremena i štete koje su pretrpljene na području Krapinsko-zagorske županije, tražim da Vlada Republike Hrvatske pokaže odgovornost i nađe način za hitnu pomoć poljoprivrednim proizvođačima kojima su uništeni usjevi. Hvala.
Druga rasprava, uvaženi kolega Silvano Hrelja, u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika i HSU-a i budućeg kluba.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Ja se doista čudim od kad su popularne emisije postale govornica da se politika pojedinog ministarstva inaugurira kao što je to jučer bila jedna televizijska emisija u kojoj se govorilo o politikama u sustavu zdravstva. I unatoč tome što sam više puta s ove govornice upozorio ministra da svaki put kada spomene mogućnost povećanja cijene dopunskog zdravstvenog osiguranja ustvari pogoduje privatnim osiguravateljskim kućama jer onda one nastupaju agresivno o otimaju za nižu cijenu zdrave iz sustava dopunskog zdravstvenog osiguranja. Radi se o čitom pogodovanju. On je ipak opet, doduše ne kao prvu mogućnost nego kao treću mogućnost rekao da se zalaže za poskupljenje cijene dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle on sustavno želi razbiti institut koji počiva na solidarnosti građana da za istu cijenu i oni najmlađi i oni najstariji i oni bogati i oni siromašni mogu dobiti pokriće troškova participacije pregleda, participacije boravka u bolnici, ortopedskih pomagala, participacije za recepte. Dakle on jednostavno takvim najavama se to čini. Napominjem, povrat sredstava od 2 milijarde i 300 milijuna kuna što skupi DZO povrat sredstava je 85% u bolnički sustav. Povrat sredstava koje skupe privatni osiguravatelji u zdravstveni sustav je 55%, naravno oni rade za dobit. Pa vas ja molim, koji je javni interes ministra da radi za privatne osiguravateljske kuće ili da radi za javnog neprofitnog osiguravatelja koji mu u sustav nosi najmanje 100 milijuna kuna svježim novca građana koji uredno svaki mjesec obustavom ili plaćanjem uplaćuju DZO. A drago mi je da su ovdje ljudi iz revizije, DZO je zaštićeno ima posebni račun i ne može se upotrijebiti za sanaciju bolničkih dugova. Ne može se upotrijebiti za sanaciju bolničkih dugova. Ja ne znam ili nek promijeni savjetnika ili nek se raspita ili neka razgovara sa ljudima, ali molim ministra da ne ide sa ovako neopreznim izjavama koje su ustvari štetne. Pa nek učini što je učinio gospodin Darko Milinović 2008. kada su zadnji put plaćeni svi računi u zdravstvu, to je zadnja godina kada su svi računi plaćeni i gospodin Šuker je bio s druge strane, vjerojatno su ratovali i kada je on nešto predlagao u sustavu zdravstva DAdo Milinović onda je smogao hrabrosti, napisao je to, rastrčo se po cijeloj Hrvatskoj, imao je javne rasprave, trpio kritike i od sustava je nešto ispalo. S nekim dijelovima nismo zadovoljni, ali to nema veze. Sustav je bio transparentno prezentiran. Ovdje se na jednoj popularnoj emisiji predlažu promjene u sustav. Ma da su i najbolje, to nije način predlaganja jednog cjelovitog tako važnog sustava. Govori se na način da bolnice ne plaćaju veledrogerijama, ok i kaže se da građani moraju plaćati. Građani plaćaju sve. Hoćemo biti pravični, hoćemo reći da građani koji plaćaju trenutno svoj lijek, neka im cijena bude 50% manja, zato što su odmah platili, a 50% veća nek plaća bolnički sustav zato što plaća nakon 365 dana, ako ćemo biti pravični. Ne što god radiš, udri po leđima građana, naročito onih starih, siromašnih i nemoćnih, dakle oni su uvijek neizostavne žrtve. Mi smo spremni za javnu raspravu, ali molim ministra da stavi stvari na papir, da to prezentira na press konferenciji u svom ministarstvu, tamo je mjesto da se raspravlja o dokumentima koji definiraju budućnost zdravstva. I brate nek napiše zakone što želi promijeniti. Naravno da nije sve negativno što je izgovorio, ali ovo baš bode u oči i je ovo na što sam se ja osvrnuo je štetno za građane RH. Hvala lijepo.
Prelazimo na treću raspravu. Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista i uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Za danas najavljeno priopćenje, gledamo kroz medije naravno da svim nama je to poticaj da se obratimo na ovaj način, znači najavljeno je poskupljenje o kome saznaje već imamo od prošle godine, tu se kroz proteklu vladu, Vladu HDZ-a i Most-a, sada i kroz ovu Vladu o tome sigurno puno raspravljalo. Raspravljalo se i u vladi gdje sam ja bio ministar, naravno da su podaci o tome sporo su izlazili. Izlazili radi toga, sporo izlazili upravo radi toga što zakonski sve je bilo uredno pripremljeno, pravilnici izmijenjeni, sređeno da na kraju to ne bude uopće problematično kao takvo. Ali je problem što je nastala obaveza, obaveza koju ćemo imati u ovoj godini 1,1 milijardu, nagodinu 1,5 milijardi kuna, 2019. 1,6 milijardi kuna. Sanirali smo malo štetu sa sniženjem PDV-a, mogu samo navesti primjer dakle kada se razgovaralo o formiranju ove zadnje vlade Mosta-a i HDZ-a da je upravo to bila jedna od ključnih točaka koju smo naveli da će neminovno doći do povećanja električne energije i za gospodarstvo i za kućanstva radi toga što su potpisani ugovori koji pogoduju određenom broju proizvođača obnovljivih izvora energije, a prvenstveno pogoduju onima koji su vlasnici vjetroelektrana. Ako još jednom ponovim, ključna osoba, ključni krivac o tome je gospodin Ivan Vrdoljak koji je sada elegantno u ovome dogovoru izvukao se da ne bude jako vidljiv ali vjerojatno će evo i njegov kolega, naš kolega Čuraj će sigurno krenuti u njegovu obranu. Možemo mi razgovarati o nekom osobnom dojmu ili tome ali podaci su neminovni. Da nisu potpisani ugovori kakvi jesu ne bismo bili u situaciji koju danas treba netko obraniti. I tada je evo, ministar Marić nije sada ovdje i on je saznao, zapravo i njemu je bila prva informacija, znači to je dubinski bilo prikriveno da postoje takve obveze. Spuštanjem PDV-a riješili smo bili privremeno cijenu struje za kućanstva, za gospodarstvo nismo. Za gospodarstvo PDV je prolazna stavka. U ovome vremenu od formiranja Vlade u listopadu 2016. do danas nisu provedene mjere kojima bi se pomoglo, kompenziralo gospodarstvo. Znači nije napravljen ustupak gospodarstvima kojima bi se moglo reći neminovno je radi povećanja električne energije, što je dovelo posljedica loših ugovora koji su potpisani davni. Mi imamo u tom i tom iznosu, osloboditi ćemo vas ostalih dađbina koje ste obavezni davati. To, te mjere nismo vidjeli. Naravno da prijedlog je bilo različitih mjera, na tim mjerama se radilo i u ministarstvu Dobrovića, vjerujem sada i ministar Ćorić. Međutim mene samo zanima sada kada dođe do povećanja da li će ministar Ćorić koji je sada i sjeo reći, tko je krivac, da li su krivi građani, da li su svi političari krivi ili je kriv dobro jedan koji je njihov koalicijski partner. Da li je gospodin Vrdoljak koji je vodio ministarstvo snosio odgovornost ili ne ili ćemo ga možda godinu, dvije, tri ponovo vidjeti na nekoj funkciji za koju je dogovoreno već na koji način će se pojaviti pa će reći vrijeme je pojelo jer vidimo sada, vraća nam se polako i Sanader, vraća nam se i Petar Čobanković, izgleda da mi jedino koji nismo krivi trebamo otići jer inače morati će tražiti se način kako da nas se makne jer svaki put kada iziđemo, govorimo o problemu, o tome kako se pogodovalo, o tome kako su neki iskoristili cijeli sustav. Na nama je sad, možemo se uvijek vratiti na te rasprave ali me zanima da li će uz ovo priopćenje, ako bude takvo, jer vidimo da se digla polako ta tenzija i nadam se evo da će ipak poraditi na nekim mjerama restrukturiranja, reći tko je kriv i drugo reći kako će se pomoći i gospodarstvu i kako će se objasniti građanima da ovo sniženje struje je bilo samo privremeno, da će ipak biti jeftinije nego što je bilo 2016. Hvala lijepo.
Hvala. 4. rasprava uvaženi kolega Boris Milošević u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatski sabor je 2014. donio odluku da se Dan 10. srpnja proglasi danom, Nacionalnim danom Nikole Tesle, danom znanost, tehnologije, inovacije. Danas imamo važan dan, danas predsjednica predlaže kandidate za predsjednika Vrhovnog suda, imamo danas drugi pokušaj konstituiranja Skupštine grada Zagreba, imamo važne točke na dnevnom redu za raspraviti, imamo stanke zbog poskupljenja struje. Ja bih htio nešto reći dakle o Nikoli Tesli koji je rođen 10. srpnja 1856. Htio bih reći nešto o našem odnosu prema njemu, njegovom radu i životu, njegovoj ostavštini ali ujedno i o dostupnost električne energije u RH. Tesla je osnovnu školu krenuo u Smiljanu, završio ju je u Gospiću, nakon toga je upisao gimnaziju u Karlovcu. Nakon završene gimnazije imao je 2 godine stanku, otac je htio da bude pravoslavni svećenik, on se tome odupro, pisao je tehničke studije u Grazu, dakle otišao je iz Hrvatske a nakon toga studij nije završio nego je otišao u Ameriku. Kada sam već spomenuo konstituiranje Gradske skupštine onda bih rekao da je Nikola Tesla 1892. govorio pred tadašnjim gradonačelnikom grada Zagreba Milanom Amrušem i tadašnjim zastupnicima gradske skupštine. I u novinama je tada ostalo zapisano da je rekao: „Za grad Zagreb, kao glavni grad ove zemlje nastaje ne samo mogućno nego baš dužnost da uvede tu novu rasvjetu jer to nije samo korist za grad sam nego za cijelu zemlju. I rekao bih sramota bi bila za Zagreb da nije ono kolovođa u tom pitanju. Biti će dakako poteškoća ali svaki je početak težak.“. To je tada rekao Nikola Tesla, ali nažalost gradski oci ga nisu poslušali. Jesmo li mi u Hrvatskoj na pravi način vrednovali Nikolu Teslu, njegov život i rad? To ostavljam svakom od vas da prosudi, osobno mislim da nismo odnosno da stalno moramo ukazivati na tko, tko je bio i što je radio Nikola Tesla. Činjenice govore da je Vlada RH tek 2004. počela na pravi način vrednovati Nikolu Teslu i na njegovoj promociji. 2006. obnovljena je njegova rodna kuća, izgrađen je memorijalni centar u njegovom rodnom selu, obnovljena je, odnosno postavljeno je novo spomen obilježje. Dakle obilježavanje 150 godišnjice rođenja Nikole Tesle 2006. zapravo vratilo Nikolu Teslu RH na velika vrata. Danas imamo i nacionalni dan Nikole Tesle, imamo brojne ulice, škole, udruge, inicijative, nagrade, sve je to nazvano po Nikoli Tesli. Ali imamo i gorku činjenicu da jedan od tri spomenika, dakle spomenika koji su rad poznatog umjetnika Frana Kršinića koji je po mnogima najbolji umjetnički prikaz Nikole Tesle, dakle jedan je postavljen u Beogradu, jedan na Niagarenim slapovima, jedan je bio postavljen u Gospiću, nažalost 1992. taj u Gospiću je miniran. I 2006. dakle, na sto pedesetu godišnjicu njegovog rođenja, taj spomenik je obnovljen međutim, spomenik negdje i dalje skuplja prašinu, zatvoren u mraku, dakle, nema ga. Neću apelirati da ne zaboravimo Nikolu Teslu jer je to nemoguće, ali apeliram da ne zaboravimo taj spomenik. Da ga postavimo tamo gdje mu je mjesto. Ono što bi htio još reći, a smatram bitnim, a vezano je za Nikolu Teslu, moje kolege su govorile o poskupljenju struje, i još će govoriti o poskupljenju struje, ja bih htio govoriti o mjestima gdje struje nema. Suvaja, Vuči polje, Drenovac Osredački, Dabašinca, Glogovo, Brunvo, Duboki Dol, Malovan, Gubavčevo polje, Paršići, Grulovići, Kočević, Baljci polje, Otišić, Koljane, Cikote, Jakovci, Bjelajci, Rogulje itd. itd. Ima ih još. Sve su to zaseoci i sela u kojima žive ljudi, a još struje nema. Temeljem izraženog interesa za povratak na inicijativu SDSS-a, tadašnja Vlada 2006. je prihvatila program sanacije i obnove dakle, nisko naponske mreže. Tada se krenulo u obnovu, jaču obnovu da se obnovi ljudima priključak za struju. Taj proces nažalost ni do danas nije završen. Nada m se da će ova Vlada u svom mandatu taj problem riješiti. Hvala.
Hvala. Peta rasprava, uvaženi kolega Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Štovani ministre, ovlašteni predlagatelj, kolegice i kolege. Kolega Panenić, praktički me prozvao. Naime, morali smo već jednom reagirati i ovdje još jednom ponoviti samo ono što je meni dostupno, dakle, nisam bio ovdje ni prije godinu ni dvije, ni ne znam šta je kolega Panenić radio kao ministar ni šta se radilo zadnje dvije godine i zadnjih pet, ali znam ono što su činjenice. Pa tako da pozivani tarifni sustav za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora je iz 2007. koji tada predviđao 65 lipa kao povlaštenu cijenu i predviđenu snagu od 1200 megavata. 2012. kada je tada bio ministar Branko Vukelić, 2012. kada je bio ministar Radimir Čačić, otkupna cijena kao povlaštena je bila 71 lipa, dakle rasla, i predviđena snaga je bila prema akcijskom planu 1200 megavata. Da bi došlo u 2013. toliko spominjanu, kada otkupna cijena za proizvodnju povlaštene električne energije iz vjetroelektrana ide na referentno odnosno tržišnu cijenu bez povlastica, i smanjuje se na 400 megavata odlukom. Dakle, sa 1200 na 400. No s obzirom kako po dosadašnjim kriterijima su određeni proizvođači već krenuli u investicije kako bi se izbjegle tužbe, njima je omogućeno taj period do 2013., i sa 400 je to poraslo na 700. Dakle, ukupno je smanjeno gotovo 500 megavata, i 7 milijardi kuna. To je napravio ministar Vrdoljak. Njega se tada optuživalo kako s obzirom na najavljena istraživanja ugljkovodika na Jadranu, zapravo pogoduje fosilnim gorivima, uništava obnovljive izvore energije, itd. To je ono što je činjenica. Sada ovdje njega prozivati da je on pogodovao a čovjek je smanjio drastično cijenu, ukinuo povlaštenu, i cijelu ajmo reći i Vladu tadašnju prozivati da su napravili nešto loše što su naslijedili i štitili građane, praktički smanjili 7 milijardi kuna. Za ono što je bilo iz 2007., nijednom niste čuli da se to sada spomene netko 2007., 2009., 2012., znači to su uvjeti koji su bili, koji su rađeni sukladno direktivama EU-a. Koji propisuju određene postupke. Dakle, nije istina da je pogotovo prijašnja Vlada odgovorna ili ne daj Bože, takve neke insinuacije da su pogodovane određenim investitorima kad se radilo sve da se to anulira maksimalno što može. Naravno u suradnji sa svim institucijama, kako bi se zaštitila država od svih mogućih tužbi. Dakle, to je ono što se može vidjeti, dostupni dokumenti koji su na stranicama hrvatskog operatera tržišne energije. U tom periodu, također je digla naknada sa 0,5 lipa na 3 i pol, nitko se nije tužio, rekao vidite šta su mi ostavili, vidite šta smo napravili. Vi ste ovdje spomenuli kako nisu proveden mjere neke od 2016., točno je da, očigledno u zadnjih godinu i pol dana, dvije, nije ništa provedeno. Ministar Dobrović je u veljači najavio ovo poskupljenje struje, pa se onda reterirali pa su izdali rješenje koje citiram: „da prema modelima koje smo izradili, cijena struje za građane bit će niža u odnosu na 2016.“, to je tadašnji vaš ministar rekao, da bi sada opet očigledno, netko drugi bio kriv. Meni je samo cilj ovdje da pričam argumentirano, da ne govorimo o podacima koji nisu točni, odnosno da dajemo insinuacije koje ne stoje. Ako je netko smanjio nešto sa 21 na 14 milijardi kuna onda se ne može reći da je pogodovao. To bi bilo da je povećao. Tako da je to ono što vrlo kratko i jasno mogu reći. Dakle, u određene neke političke rasprave dalje neću sudjelovati, mislim da nema smisla. Zahvaljujem.
I zadnja, šesta rasprava. Uvaženi kolega Branko Bačić, u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Već dugo vremena ovdje u Saboru raspravljamo o povećanju cijene električne energije, s obzirom na povećanu naknadu za obnovljive izvore energije. Činjenica je da tranziciju energetskog sektora se emisijama u energetski sektor bez emisija, ima svoju cijenu. I ta tranzicija, taj prelazak iz sektora, energetskog sektora sa emisija u onaj bez emisija jest na određeni način i naša obveza koju smo preuzeli iz trećeg energetskog paketa s jedne strane, a s druge strane i jesmo su potpisnici Pariškog sporazuma o klimi. I toga smo svjesni. To smo znali kada smo i ulazi u EU, toga smo svjesni jer smo nizom zakona koje je ovaj Sabor donio odlučili financirati obnovljive izvore energije i da u neposrednoj potrošnji sve više participiraju obnovljivi izvori energije. Posljedica toga jesu jasno i potrebe da se taj sektor sufinancira, potiče i subvencionira za što je potrebno jasno osigurati dovoljna sredstva. O tome smo već u nekoliko navrata govorili i ovdje u Saboru čuli koji su to otprilike iznosi za koje bi se trebala povećati cijena električne energije. Ta je obveza već bila i prije godinu i pol dana, pa smo je onda na određeni način prolongirali. Nismo uveli i povećali naknadu za obnovljive izvore energije. I evo sada smo otprilike s obzirom na velike obveze koje jesu prema proizvođačima iz obnovljivih izvora energije potrebno je u sustav osigurati dovoljno sredstava. Čuli smo ovdje prozivke i bivših ministara i obrane također obrane bivših ministara. Ono što jest to je obveza ove Vlade da tu obvezu provede i da ta cijena što manje jasno optereti hrvatske građane s jedne strane, a s druge strane i hrvatsko gospodarstvo. Kao što znamo evo ovdje je nazočan i ministar financija. U poreznoj reformi koju smo proveli prošle godine PDV na isporuku električne energije smanjen je za 25% na 13% koja činjenica će doprinijeti da građani RH će usprkos nužnom povećanju naknade za obnovljive izvore energije u javnosti se predviđa i govori se kako bi to povećanje bilo sa 3 na 7 i pol lipa što znači da bi na godišnjoj razini cijena električne energije se povećala oko 170 kuna u prosječnom domaćinstvu. Ali svejedno i ako do toga dođe i u tom iznosu povećanje naknade za obnovljive izvore energije još uvijek će hrvatski građani zahvaljujući smanjenju PDV-a na isporuku električne energije plaćati manje račune. Ovo što je kolega Panenić rekao s obzirom da je PDV u gospodarstvu prijelazna stavka doći će do svojevrsnog povećanja troškova gospodarstva. Ali ministar Ćorić kao ministar energetike najavio je da se u ovom trenutku upravno finišira taj model koji bi pokušao kompenzirati kroz mrežarinu HEP-u upravo mogućnost da niti se u gospodarstvu ne dođe do značajnih troškova uslijed možebitnog povećanja cijene energije. Ja se sjećam da smo u ovom Domu prije pet godina, negdje u svibnju 2012. godine mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice tada kao oporbeni zastupnici prosvjedovali na činjenicu da je tadašnja Vlada, dakle negdje čini mi se krajem travnja 2012. godine povećala cijenu električne energije za 25%. I to je bio drastičan udar na standard hrvatskih građana i da je do tog povećanja cijene električne energije došlo bez suglasnosti Hrvatske energetske regulatorne agencije, odnosno tadašnja Vlada je to svoje povećanje crpila i temeljila na svojedobnoj suglasnosti HER-e iz 2010. godine koje je predviđalo povećanje cijene od svega 5 ili 6%. Na kraju je tadašnja Vlada povećala oko 25% u cijeni električne energije. Prema tome, kada govorimo o krivici pojedinog ministra, pojedine Vlade trebamo sagledavati cjelokupnu problematiku isporuke električne energije s jedne strane, a s druge strane i činjenicu da smo u obvezi osigurati veće količine energije iz obnovljivih izvora energije, a koja je sama po sebi skuplja. I zbog toga treba doći do kompenzacije. Prema tome, čini mi se da bi trebali hladne glave o ovome raspravljati kako ove naše polemike ne bi [[Upadica predsjednik: Hvala.]] trpili naši građani. Hvala.
Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali u ovom dijelu sjednice. Prije nego što sada prijeđemo na prvu točku samo bih vas želio obavijestiti da sve točke koje smo predvidjeli za danas nemaju uvjete za raspravu. Dakle, dvije su takve točke. Jedno je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodi za ljudsku upotrebu. I drugo je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti svjedoka. Zato molim predsjednike matičnih tijela da ih žurno rasprave. To su Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za zdravstvo. Također molim da ostala radna tijela odrade na vrijeme i ostale točke predviđene za raspravu ovaj tjedan kako bi se mogli držati predloženog rasporeda. Budući da danas nećemo odrađivati onda ove dvije točke, raspraviti ove dvije točke mi ćemo umjesto toga odraditi točke 33., 34. i 35. dnevnog reda. To su Prijedlog odluke o imenovanju članice Državnog odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika, Prijedlog odluke o razrješenju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika i Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Te točke doći će na kraju dana.
Evo digao je ruku uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da upozorim hrvatsku javnost na jednu tragičnu i nakaradnu situaciju koja se dešava u Zagrebu, u Gradskoj skupštini gdje se ne uspijeva evo danas konstituirati ni drugi puta, nego se odgađa. Evo tražio bih kratku stanku da to obrazložim.
Dobro, mi smo imali 6 stanki, 6 klubova ujutro. Naravno, ja ću vam dati stanku. Ne, ne, ne. Ja se držim striktno Poslovnika. Prema tome u 12,10 ćemo nastaviti. STANKA U 12,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 SATI]] Govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo koristim ovu priliku, s obzirom da je tema jako aktualna, a ja mislim da određuje i smjer kojom će se i hrvatska politika u narednim godinama odvijati, radi se o Gradu Zagrebu i radi se o jednoj tragičnoj i nakaradnoj strani hrvatske politike, gdje uopće nije bitno, šta je važno za građane, uopće nije bitno, što građani žele i trebaju, nego je bitno da se nameću teme koje su 70 godina iza nas, i da se nameću teme koje će osigurati kontinuitet jedne bezidejne klijentelističke i tragične vlasti u Gradu Zagrebu. Mi danas imamo po 2 puta, ne uspjeh konstituirane skupštine danas ujutro i ona je odgođena za 13 sati i očekuje se tamo da će se izvršiti pritisak na gospodin Lustiga da podnese ostavku, kako bi ušao netko drugi kojem će biti prihvatljivo da najvažnije tema u Gradu Zagrebu bude promjena imena jednog trga. Znači nije bitno, u Gradu Zagrebu, kakve su škole, nije bitno kakve su vrtići, nije bitno koliko mostova imamo, kakav je promet, nije bitno koliko ljudi radi, nego je bitno, jednoj maloj, uskoj, šačici grupi ljudi da maltretiraju građane Grada Zagreba sa potporom koju su dobili na izborima a to je 7, 8% i s obzirom da je gradonačelnik očito slab i ne može napraviti ništa, pristaje na ucjenu koja stavlja u fokus promjena imena jednog trga. I kakva je to poruka i od HDZ-a, koji ovdje pokušava voditi državu, na jedan, ja bi rekao europski, samo načelno i prividno europski način, kada se na ovoj jednoj također vrlo važnoj razini u Gradu Zagrebu, spušta i dopušta da ga 4 zastupnika Hasanbegovića ucjenjuje i na taj način opet ću vam reći, veliku većinu grada Zagreba izvrgava onome što ne bi trebalo biti a to je maltretiranje. Građane grada Zagreba, ne zanimaju, prvenstveno kako će se zvati trgovi i ulice, građene grada Zagreba i mene koji sam rođen tamo, trgovi i ulice koje znam, 20, 30, 40 godina zanimaju na taj način i ja ću ih zvati bilo kako ih nazvali sada ponovno Bandić, Hasanbegović i Mikulić. Ja ću ih zvati onako kako ih sam ja kao dijete grada Zagreba naučio. To je ono što mene zanima, a puno više me zanima, da mi sutra dijete, kada dođe u vrtić ili školu, ne moraju nositi potrošni papir sa sobom i maramice i sve ono što naša djeca u Gradu Zagrebu moraju raditi. To ja kao roditelj i kao Zagrepčanin, želim da moj Grad Zagreb osigura svojim građanima. Ne da bi sad Bandić svojim manevrima, prisiljavanjem čovjeka od svjetskog formata, koji je producirao jedan od najupečatljivijih filmova iz 2.sv. rata Schindrelova lista, da ga prisiljava da da ostavku, da bi ušao neki drugi koji bi onda potpisao ovo što treba potpisati. To je sramota za Zagreb, to je sramota za Hrvatsku, to je sramota za Europu, ne biste vjerovali, ali o ovom će se pričati u cijeloj EU. Možda Plenkovića ne zanima, možda on želi putem Orbana ili Dude u Poljskoj ali ja to u Hrvatskoj i Zagrebu ne želim. Ja želim da Hrvatska i Zagreb budu ono što jesu, zasnovani na temeljima antifašista, a ne na temeljima onih koji žele krivotvoriti povijest koja se dešavala prije i koju djecu treba učiti šta je dobro a šta je bilo zlo. I sa te strane pozivam sve još jednom, nemojte od Zagreba raditi slučaj. Ovo je nakaradno, smiješno, ovo možda određuje politiku kakva će biti narednih godina. Netko će možda na konto toga, pokušati dobiti i na razini Hrvatske 6, 7% i onda sutra sve nas ovdje ucjenjivati kako bi mijenjali one vrijednosti na kojima Hrvatska počiva, a to je sviđalo se nekom ili ne antifašizam. Hvala vam lijepa.
Hvala vam.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam i nastavljamo sa radom kako je i najavljeno sa točkom - Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2016. godinu U skladu s ustaljenom praksom predlažem da ovu točku objedinimo sa točkom - Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu Podnositelj: Državni ured za reviziju Pa bi onda predlagatelji govorili 30 minuta, podijelili bi između sebe ministar financija i glavni državni revizor, a klubovi bi imali pravo na 20 minutni govor. Prije nego što prijeđemo na rad vidim da su se neki javili, pretpostavljam za stanku. A sada prelazimo kao što smo i najavili na prvu točku. To je objedinjena rasprava Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i Prijedlog Godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2016. godinu. Kao što sam i rekao u skladu sa ustaljenom praksom vodimo objedinjenu raspravu s točkom Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu. Predlagatelji akata su prvo Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 110. Zakona o proračunu, a kod revizije je podnositelj akta Državni ured za reviziju na temelju odredbe članka 6. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijal ste primili u pretince i otpremom Sabora. Raspravu o obje točke proveo je Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Vlada je o izvješću Državne revizije isto tako dostavila mišljenje. I sada bih molio, idemo znači sa objedinjenom raspravom 30 minuta. Prvo je ministar financija Zdravko Marić, a nakon njega će nastaviti glavni državni revizor Ivan Klešić, pa molim ministra da uzme riječ.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama je dakle, godišnji Izvještaj o izvršenju državnog proračunu RH za 2016. zajedno sa možemo reći tako i dodatkom, a to je izvještaj o primjeni fiskalnih pravila također za 2016. godinu. Kao što i očekujete i kao što dobro znate sve je pripremljeno u skladu sa Zakonom o proračunu, dakle od općeg i posebnog dijela preko svih izvještaja kako je propisano zakonskom regulativnom. Ja ću nastojati u ovom uvodnom obraćenju u najkraćim ili najsadržajnijim crtama prezentirati samo izvješće, a tijekom naravno rasprava o eventualna pitanja i komentari, tu smo moje kolege i ja da odgovorimo. Kako obično, je praksa, za predstavljanja Izvještaja o izvršenje državnog proračuna za neku godinu, kreće se uglavnom sa ostvarenjem makroekonomskih pokazatelja. Ja ću ovdje samo kratko podsjetiti sve prisutne, da prošle godine u 3 mjesecu, obzirom na objektivne okolnosti, jer smo imali izbore, krajem 2015. godine, mi smo predstavljali državni proračun za 2016. godinu. Tadašnja procjena gospodarskog rasta koja je bila temelj za procjenu i rad prihodne strane proračuna, tako i cijelog proračuna, je bila gospodarski rast od 2% za cijelu 2016. godinu. Taj rast, se ostvario puno bolje, odnosno, značajnije iznad tog očekivanog ili originalnog planiranog rasta, dakle, gospodarski rast 2016. godine, na razini od 3%. Ovdje ću samo jednu tehničku napomenu reći dakle, Državni zavod za statistiku, u okviru svojih redovitih revidiranje podataka, dakle u skladu s praksom i metodologijom koji provodi dakle, eurostatovim metodologijama i sustavom nacionalnih računa, radi određene korekcije i revizije, tako da ove brojke koje ću sada reći su zadnje raspoložive brojke koje Državni zavod za statistiku objavio za 2016. Od pojedinih komponenti gospodarskog rasta 2016. najveći rast je ostvaren kod izvoza roba i usluga, također, značajan rast je polučila osobna potrošnja te investicije, a kao jedna svojevrsna kompenzirajuća stavaka, je bio uvoz roba i usluga. Ono što posebno raduje su pokazatelji pojedinih pokazatelja sa proizvodne strane BDP-a, industrijska proizvodnja raste za 5%, odnosno, rasla je za 5%. Trgovina na malo za 4%, potom noćenje turista za 9%, svi dobro znamo da je 2016. godina po mnogo čemu bila rekordna godina u turizmu. Raduje također značajan rast od 2,8% indeksa građevinskih radova što je jedan dobar pokazatelj nakon podosta godina, 7 godina, značajnog pada ove aktivnosti koja je prije recesije, prije financijske ekonomske krize bila jedan također od glavnih pokretača. Prošlu godinu smo završili sa negativnom inflacijom, dakle, deflacijom od 1,1%. Gospodarski pokazatelji su imali, naravno pozitivne reperkusije na tržište rada, rast zaposlenih i daljnje smanjivanje nezaposlenosti. Što se tiče prihodne strane proračuna, dakle, ukupni prihodi državnog proračuna u 2016. godini ostvareni su u iznosu od 116,8 milijardi kuna, što je 6,5% više u odnosu na godinu prije. Što se tiče poreznih prihoda kao naravno najvažnijih i onih na koje stavljamo možda i najveći fokus u samim analizama, projekcijama a tako i u ovoj diskusiji, u njihovo ostvarenje u 2016. godini je bilo na razini 71,7 milijardi kuna, što je međugodišnje povećanje od 5,4%. Posebno, treba istaknuti porez na dobit, odnosno, prihode od poreza na dobit, koji su ostvareni u iznosu od 7,2 milijarde kuna, što je u odnosu na godinu prije zapravo 15% više, dakle, pozitivni pokazatelji u gospodarstvu su se reflektirali i na bolje prikupljanje porezna na dobiti. S druge strane, prihodi od preza na dohodak, onaj dio koji ide kroz državni proračun, su ostvareni u iznosu od 2,2 milijarde kuna, što je međugodišnji rast od 7,9%. Također prihodi od poreza na dodanu vrijednost kao pojedinačno najveća stavka na prihodnoj strani, ono što uvijek posebno pratimo, oni su izvršeni u iznosu od 45,2 milijarde kuna, što je povećanje od 3,8%, a naravno da upravo spomenuta turistička sezona, te značajan rast osobne potrošnje su oni pokazatelji ili oni parametri koji su imali najveći utjecaj na kretanja prihoda od poreza na dodanu vrijednost. Tu su naravno i prihodi od posebnih poreza i trošarina koji su ostvareni u iznosu od 14,8 milijardi kuna, što je porast od 6% na međugodišnjoj razini. Prihodi od doprinosa su ostvareni u iznosu od 22,2 milijarde kuna, rezultatu su naravno najviše kretanje na tržišnu rada. Međugodišnja usporedba sa 2015. baš nije u potpunosti moguća, obzirom na činjenicu da je krajem 2015. jedan dio naravno, prihoda od doprinosa, izvršen, dakle, iz drugog u prvi mirovinski stup u iznosu od 1,26 milijardi, ali kada se taj efekt isključi dakle, vidljiv je porast i napredak ostvarenja prihoda od doprinosa. Opet ponavljam, poglavito uslijed poboljšanja na tržištu rada. Prihodi od pomoći su ostvareni u iznosu od 7,8 milijardi kuna, što je rast od čak 57,2% ali svi dobro znamo, da je tu najveći dio, 92% ukupnih prihoda, zapravo dolazi od EU fondova. Nešto kasnije ću malo kratko reći i na tu temu. Što se tiče rashoda, rashodi državnog proračuna su ostvareni u iznosu od 120,2 milijarde kuna. Ja ću tu nakratko samo stati, pa ću vas podsjetiti da smo i u okviru predstavljanja proračuna za 2016. godinu, prezentirali proračun, a tako ću i ja ovo izvršenje, dakle, razdvajajući ukupne rashode na 2 komponente. Ono jednu komponentu koju financiramo iz tzv. općih izvora, dakle, to je ona komponenta koju možemo reći, pojednostavljeno stvara deficit. Dakle, iz općih prihoda koje izfinanciravamo različite razine rashoda, dok s druge strane promatramo, vlastite i namjenske rashode, odnosno, rashode koje se financiraju iz sredstava EU pomoći. Oni su u smislu deficita, dakle, ukupnog rezultata proračuna neutralni, pa ih i na taj način i razdvajamo kod samih objašnjenja. Također treba spomenuti, ako se dobro sjećate 2016. godine kod samog predstavljanja proračuna, rekli smo da je to jedna od jakih poruka s kojim smo išli u samo predstavljanje proračuna, a to je naša namjera i napor da zamrznemo rashodnu stranu proračuna iz ovih općih izvora. Dakle oni koji stvaraju deficit u odnosu na ostvarenje 2015. godine, evo sada ću upravo prezentirati rezultate pa ćete i sami vidjeti odnosno svjedočiti jesmo li u tome bili uspješni. U odnosu na izvršenje 2015. godine ovih 120,2 milijarde kuna ukupnih rashoda je povećanje za 1,6 milijardi kuna. Međutim od tih 1,6 milijardi kuna 2,5 milijarde čak i veći iznos se odnosi na povećanje rashoda koji su iz financiranih izvora koji ne utječu na visinu manjka državnog proračuna, dakle opet ponavljam iz ovih vlastitih i namjenskih i poglavito eu pomoći, dok su oni rashodi koji se financiraju iz općih izvora koji stvaraju deficit u odnosu na izvršenje proračuna 2015. godine smanjeni za 830,5 milijuna kuna. Što se tiče pojedinih kategorija i pojedinih stavki rashodne strane proračuna krećemo od rashoda za zaposlene. Oni su izvršeni u iznosu od 25,8 milijardi kuna što je u skladu bilo sa onim zadnjim planom u odnosu na isto razdoblje prethodne godine ti su rashodi veći za 793 milijuna kuna. Najveći dio ovog povećanja se odnosi na dvije stavke koje u originalnom prijedlogu proračuna nisu bile planirane, ali obzirom na okolnosti koje su bile važeće vrijedeće, a isto tako ne dovodeći državni proračun i porezne obveznike u problem potencijalnih sudskih tužbi, gubitka sudskih tužbi, plaćanja dodatnih naknada troškova i slično, Vlada se odlučila na isplatu i regresa i božićnice u 2016. godini, dakle dvije stavke koje originalno nisu planirane. Dakle oni ukupno su iznosili 2016. godine negdje oko 550 milijuna kuna, govorim o obje kategorije i božićnica i regres. Bilo je i nekih drugih razloga, poput isplate plaća državnim dužnosnicima kojima su prestali mandat odnosno zbog prestanka obnašanja dužnosti sukladno postojećim zakonskim odredbama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Što se tiče materijalnih rashoda oni su izvršeni u iznosu od 11,1 milijardu kuna što je u odnosu na prethodnu godinu povećanje za nekakvih 95 milijuna kuna. Međutim, također treba napomenuti kada opet razdvojimo na opće izvore i izvore iz namjenskih, vlastitih i eu pomoći, također vidimo značajne razlike. Dakle iz izvora koje utječu na manjak državnog proračuna materijalni rashodi su izvršeni u iznosu od 6,2 milijarde kuna što je 467 milijuna kuna manje u odnosu na godinu prethodnu. Najveća ako možemo reći uštede ili smanjenje su ostvarene na rashodima za usluge u iznosu od 117 milijuna kuna te smanjenje rashoda za materijali i energiju u iznosu 154 milijuna kuna. Iz izvora koji ne utječu na manjak državnog proračuna dakle oni koji se financiraju iz vlastitih namjenskih i eu pomoći iznos je ukupni 5 milijardi kuna što je povećanje 562 milijuna kuna poglavito imamo onaj dio koji se tiče naše kontribucije odnosno onaj dio materijalnih rashoda financiranih iz sredstava EU za nekakvih 150 milijuna kuna. Što se tiče financijskih rashoda od kojih najveći dio se odnosi na kamate, oni su izvršeni u iznosu od 10,6 milijardi kuna. Na tu stavku smo mi u Ministarstvu financija, a mislim da i svi skupa u ovoj sabornici trebamo biti posebno zadovoljni i sretni, a to je činjenica da smo uspjeli smanjiti rashode za kamate za nekakvih 317 milijuna kuna. To govorim samo o rashodima za kamate iz perspektive držanog proračuna, kada se tome dodaju i svi ostali institucije i jedinice koje ulaze u obuhvat opće države, ukupno smanjivanje rashoda za kamate u odnosu na 2015. godinu je iznosilo 763 milijuna kuna, dakle nešto preko 0,2% BDP-a smo uspjeli 2016. godine napraviti pozitivnu korekciju dakle smanjiti naše rashode za kamate. Međutim, ponavljam još jedanput ti rashodi za kamate na razini opće države i dalje su na poprilično visokim razinama oko 11 milijardi kuna i zato vas i ne treba čuditi smjer politike Vlade RH koji je usmjeren upravo na poboljšanje rejtinga RH na smanjivanje kamata i općenito na poboljšanje slike i rasterećenje pritiska na ovoj stavci državnog proračuna. Što se tiče rashoda za subvencije one su izvršene u iznosu od 6,1 milijardu kuna što je u skladu sa planiram sredstvima. Ponavljam, dobro znate najveći dio ovih subvencija se odnosi na subvencije u poljoprivredi u iznosu od 3,7 milijarde kuna, a opet treba spomenuti da je najveći dio ove kategorije i to je sigurno također pozitivan pomak i u godinama koje slijede očekujemo i daljnje pozitivne pomake, a to je sve veći udio sredstava iz europskih pomoći, bilo da se radi o izravnim plaćanjima, bilo da se radi o programima i mjerama ruralnog razvoja. Isplaćene su subvencije u prometu, prometnoj infrastrukturi i komunikacijama te isto tako subvencije u gospodarstvu i poduzetništvu. Jedna od zadnjih možemo reći tako stavki koje se odnose na restrukturiranje brodogradilišta isplaćeno u 2016. godini u iznosu od 668 milijuna kuna. Pomoći dane u inozemstvu i unutar općeg proračuna izvršene su u iznosu od 13,4 milijarde kuna, od čega se najveći dio odnosi 3,2 milijarde kuna na našu uplatu ili doprinos RH u proračun EU, 2,6 milijardi kuna na transfer sredstava HZZO-u, 2,3 milijarde kuna za financiranje decentraliziranih funkcija i pomoći lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi te 1,9 milijardi kuna za naknadu u cijeni goriva Hrvatskih cesta. Potom dolazimo do stavke naknada građanima i kućanstvima koje je izvršenje bilo u iznosu od 45 milijardi kuna. Naravno najveća stavka pojedinačno gledano i općenito na rashodnoj strani proračuna su rashodi za mirovine, mirovine i mirovinska primanja koja su izvršena u iznosu od 36,8 milijardi kuna. Ako se sjećate također samog prijedloga proračuna za 2016. godinu, kada smo ga prezentirali u ožujku prošle godine onda smo također napomenuli u onom već spomenuto zamrzavanje rashodne strane proračuna iz općih izvora, postoji samo jedna stavka na kojoj nismo tražili nikakve uštede niti smanjenja, a to je bila upravo stavka za mirovine. I tada smo vrlo jasno rekli unatoč i nepovoljnim moramo tako reći omjerima u smislu broja osiguranika i broja umirovljenika, ali naravno uvažavajući činjenicu da je prosječna mirovina nažalost i dalje na razini ili čak ispod razine 40% prosječne neto plaće, sigurno na ovoj stavci ne želimo tražiti ikakve uštede nego nastaviti sa primijenim kako već u postojećim pozitivnim propisima stoji indeksacijama mirovina. Dakle s jedne strane smo imali usklađivanje mirovina prema općem propisu od 1. siječnja za 0,46 a od 1. srpnja za 0,35. I sami dobro znamo da te uskladbe idu sa 50%-tnim iznosom usklađivanje vezano za rast plaća. S druge strane tu su rast, odnosno kretanje ili korekcije cijena a opet ponavljam u 2016. godini dakle sigurno da ova deflacija od 1,1% je imala utjecaj zašto ova indeksacija nije bila i nešto više. Također imali smo u samim rashodima za mirovine uz priljev novih umirovljenika i 175 milijuna kuna isplatu jednokratnog novčanog primanja korisnicima mirovinskog osiguranja ostvarenih u obveznom mirovinskom osiguranju. Što se tiče ostalih stavki naknada za građane i kućanstva, dakle naknade u socijalnoj skrbi su izvršene u iznosu od 2,3 milijarde kuna, naknade za nezaposlene iznose od 1,6 milijardi kuna, dječji doplatak 1,5 milijarda kuna, te dodatni porodiljin dopust i oprema za novorođeno dijete 1,1 milijarda kuna. Što se tiče ostalih rashoda, izvršeni su u iznosu od 5,1 milijardu kuna, najveći dio se odnosi na kapitalne pomoći Hrvatskim autocestama u iznosu od 1,9 te Hrvatskim željeznicama i infrastrukturi te tekuće donacije poglavito za programe visokog obrazovanja, dakle školarine, smještaj i prehranu studenata, podizanje studentskog standarda te programe posebne, visoko obrazovanje, znanstvene i tehničke suradnje, potpore vjerskim zajednicama, potporu razvoja sustava luka te naravno programi razvoja sporta. Sjećate se svi jako dobro jedne i na sportskom planu izuzetno uspješne godine, bila je godina naših olimpijaca i paraolimpijaca a i sami se jako dobro sjećamo svih rezultata koji su ostvarili na istima. Rashodi za nabavu nefinancijske imovine su izvršeni u iznosu od 3,1 milijardu kuna od kojih je nešto manje od milijardu kuna i to je također jedna dobra vijest financirano iz sredstava europskih fondova, posebno tu naravno raduju ovi rashodi koji se tiču za izgradnju građevinskih objekata, nabavu, postrojenja i opreme te prijevoznih sredstava u zračnom i pomorskom prometu te naravno u programu šengena koji smo uspjeli isfinancirati se iz sredstava EU fondova. Kada opet se vratimo na ukupnu sliku, dakle ovih 120,2 milijarde kuna rashoda državnog proračuna gledano prema izvorima 102,5 milijuna kuna se financira iz tih tzv. općih izvora, najvećim dijelom su zapravo porezni prihodi, međutim i doprinose tu pribrajamo. Što se tiče programa ili rashoda financiranih iz prihoda za posebne namjene oni su izvršeni u iznosu od 8,9 milijardi kuna a iz izvora pomoći financirano je 7,5 milijardi kuna rashoda. Od čega najveći dio je naravno 7,1 milijarda kuna su iz europskih sredstava ili fondovi EU, europski poljoprivredni jamstveni fond 1,5 milijarda kuna, Europski fond za regionalni razvoj 1,3 milijarde kuna, Kohezijski fond 1,2, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj milijarda, Europski socijalni fond 640 milijuna te Program Schengen 536 milijuna kuna. Također uz državni proračun dozvolite samo nekoliko rečenica i o izvršenju izvanproračunskih korisnika. Oni su u 2016. godini ostvarili ukupne prihode u iznosu od 31,7 milijardi kuna a rashodi su im bili 31,8 milijardi. Ostvareni je blagi deficit, ovih 6 izvanproračunskih korisnika koje prezentiramo naravno u okviru Zakona o proračunu u Hrvatskom saboru od 87,4 milijuna kuna. S time da treba napomenuti da su Hrvatske vode, Hrvatske ceste, CERP, te HZZO ostvarili značajne suficite a glavni razlog zašto je ukupni rezultat svih 6 izvanproračunskih fondova s jedne strane leži u činjenici da je državna agencija za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga DAB lani ostvario deficit od 80 milijuna kuna. Ali odmah ću napomenuti da nije napravljen jedan kvalitetan od Europske komisije pohvaljen i pozitivno ocjenjen program sanacije malih i srednjih banaka, odnosno općenito sanacije banaka sigurno da bi ovaj negativni rezultat DAB-a bio još i veći. A podsjetiti ću sve skupa da smo imali efekt naravno Jadranske banke u 2016. godini. Međutim, povrh DAB-a zapravo glavni razlog negativnog rezultata izvanproračunski korisnika se krije nažalost van očekivanja, izvanočekivanja rezultatu našeg Fonda za zašitutu okoliša i energetsku učinkovitost koji je prošlu godinu završio sa deficitom od 614 milijuna kuna. Samo ću podsjetiti da izvršenje 2015. taj fond je još uvijek bio u blagom suficitu. Kada znači sumiramo sve skupa, državni proračun, čuli ste i sami, dakle ukupnu razinu raskoda 116,800 20,2 milijarde su bili rashodi, prihodi pardon 116,8, ukupni rezultat je 3,4 milijarde kuna, deficita državnog proračuna što je 1% BDP-a. Kada tome dodamo već spomenuti rezultat izvanproračunskih fondova a kada tome dodamo sukladno metodologiji ESA 2010 rezultate i ostvarenje naših jedinica lokalne i područne samouprave dakle njih 576 i kada dodamo sve one elemente koji ulaze u obuhvat ESA 2010. godine zaključak 2016. godine je otkad pratimo našu fiskalnu politiku i proračun po ESA 2010. metodologiji najniži deficit, deficit je iznosio 2,8 milijardi kuna ili 0,8% BDP-a. Ja ću vas smo podsjetiti da je u originalnom planu proračuna u ožujku mjesecu prošle godine ciljana razina deficita ili planirana razina deficita je bila 2,6% BDP-a, dakle razina od oko 10 milijardi kuna što je bilo značajno smanjenje u odnosu na godine prije. Nakon toga, mi smo imali jedan tehnički rebalans, ako se sjećate u prosincu mjesecu a obzirom na novu organizacijsku strukturu Vlade RH provukli smo tehnički rebalans naravno kroz raspravu u Hrvatskom saboru i tada smo korigirali projekciju na 1,6% BDP-a a evo vidite i sami da je ostvarenje još značajno bolje u odnosu ne samo na originalnu nego i na tu korigiranu projekciju za 2016. Kako smo bili najavljivali u samom prijedlogu proračuna, dakle tim smjerom i tim politikama smo se vodili. Dakle s jedne strane držane kontrole nad rashodovnom stranom proračuna o unatoč izazovima, spomenuo sam neke i neke neplanirane rashode poput već spomenutog regresa, Božićnice. Naravno da nismo niti planirali rashode za prijevremene parlamentarne izbore koji su također bili 2016. godine, mi smo uspjeli sačuvati rashodovnu stranu proračuna, ostvariti i bolje od očekivanje, dakle smanjiti ukupnu rashodnu stranu za 830 milijuna kuna, u odnosu na ostvarenje 2015., a sav višak prihoda kako smo i govorili dakle, efikasno prikupljanje prihoda i tu sigurno ide velike zasluge poreznoj upravi i carinskoj službi koji su glavni u tom smislu, smo iskoristili za smanjivanje deficita. Taj deficit zajedno sa aktivacijom državne imovine, gospodarski nastoj nam je omogućio da po prvi puta uspijemo čak i nominalno smanjiti razinu našeg javnog duga. Nominalno smanjenje javnog duga u prošloj godini iznosilo 505 milijuna kuna. Mi smo 2016. godinu, ovo su sad zadnji podaci koji ću vam reći, obzirom na korekciju Državnog zavoda za statistiku u smislu BDP-a, završili sa 83, 7% BDP-a javnog duga. I to je zapravo jedan smjer koji smo 2016. pokrenuli, dakle korekcija udjela javnog duga u BDP-u za gotovo tri postotna boda što je značajno, što je između ostalog, pozdravljeno, pohvaljeno, ali i pozitivno ocjenjeno od svih oni koji ju treba pozitivno ocijeniti. Dakle, naša domaća, stručna i općenito opća javnost, naše gospodarstvo ali i međunarodni čimbenici. Temeljem ovog izvršenja državnog proračuna i općenito proračuna opće države, i sami dobro znate da nakon 2007. godine, ove godine smo imali po prvi puta pozitivne vijesti od kreditnih rejtinga agencija. Dakle, hrvatski kreditni rejting je temeljem prije svega izvršenje proračuna 2016. ali i makroekonomski pokazatelji općenito smjera koji smo si zacrtali u smislu gospodarske politike kao Vlada RH, stabilizirani su izgledi hrvatskog kreditnog rejtinga i rejting agencije su vrlo jasno naznačile. Ako nastavimo sa ovakvim rezultatima, sa ovakvim smjerom, sa ovakvom poduzetničkom klimom, ali i rezultatima, sigurno da možemo u godinama koje slijede očekivati i daljnje pozitivne pomake. Također, svakako ću izdvojiti ono što je recentni događaj, a to je činjenica da je Vijeće EU-a, dakle na preporuku Europske komisije prije par tjedana proglasilo, odnosno odlučilo da Hrvatska nije u sustavu procedure prekomjernog deficita njenom korektivnom mehanizmu, nego idemo u ovaj preventivni mehanizam, zajedno sa velikom većinom država članica EU-a. To su sigurno jako dobri pokazatelji, i kao plod i rezultat ovog ostvarenja proračuna. I na kraju, samo završna rečenica obzirom da uz izvršenje državnom proračuna i proračuna izvanproračunskih korisnika, treba se referirati na godišnji izvještaj u primjeni fiskalnih pravila, dakle sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti iz 2014. godine, postoji odredba koja kaže odnosno fiskalno ili privremeno fiskalno pravilo koje kaže da „međugodišnja stopa rasta rashoda općeg proračuna ne smije biti veća međugodišnje stope rasta projiciranog odnosno procijenjenog BDP-a u tekućim cijenama“. U 206. godini međugodišnja stopa rasta rashoda svim onih koji prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti ulaze u obuhvati je bila 2%,a međugodišnji rast procijenjenog nominalnog BDP-a je tada iznosilo 2,7%, dakle, možemo samo vrlo kratko i jasno konstatirati da smo ispunili i fiskalno pravilo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada bih molio i glavnog državno revizora, gospodina Klešića, da nam se i on obrati. Hvala.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatsko sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2016. godinu, koji je Državni ured za reviziju dostavio Hrvatskom saboru u zakonski predviđenom roku. Revizija je planirana i obavljena s ciljem da pruži razumno uvjerenju da je Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za 2016. godinu sastavljen u skladu sa računovodstvenim propisima te da su dosljedno primijenjene odredbe zakona i drugih propisa koji uređuju proračunska pravila. Za potrebe izražavanja revizorskog mišljenja provjereno je izvršenje naloga i preporuka dano u revizijama obavljenih ranijih godina. Planiran je računovodstvo državnog proračuna izvješćivanje, ostvarivanje prihoda, izvršavanje rashoda, zaduživanje i izdavanje jamstva, te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. Za Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna, RH je za 2016. godinu, izrađeno je uvjetno mišljenje na što su između ostalog utjecale ove činjenice koje ću sada navesti. Iako je značajni dio naloga i preporuka danih u prošlim revizijama proveden, još uvijek se određene nepravilnosti ponavljaju. Najvećim djelom se odnose na donošenje propisanih provedenih propisa. Mjerila za izračunavanje iznosa sredstava koja iz državnog proračuna treba doznačivati HZZO-u, za određene kategorije osiguranika prema Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju, nisu utvrđena. Na dan 31. prosinca 2016. godi na računu državnog proračuna nalazilo se 281, 6 milijuna kuna, primljenih s privremenog računa Regosa, a obveza za povrat navedenih sredstava nije evidentirana u glavnoj knjizi državnog proračuna. Osim toga, dio sredstava proračunske zalihe, korišten je za rashode koji su se mogli predvidjeti te ih je bilo moguće planirati što nije u skladu s odredbama Zakona o proračunu. Pojedini prihodi proračunskih korisnika, klasificirani su kao namjenski prihodi, ne ispunjavaju propisane kriterije za svrstavanje u navedeni izvor financiranja jer propisima nije utvrđena namjena njihovog korištenja. Osim toga, skrenuta je pozornost na važnost rješavanja problema zdravstvenog sustava kako bi se zaustavilo ostvarivanje negativnih rezultata u poslovanju subjekata u sustavu zdravstva i osigurala stabilnost poslovanja zdravstvenih ustanova i HZZO-a, te ublažio rizik mogućih posljedica na buduće rashode državnog proračuna. Za sve utvrđene nepravilnosti, i propuste, Državni ured za reviziju je dao naloge i preporuke čija bi provedba pridonijela povećanju transparentnosti korištenja proračunskih sredstava i usklađenosti poslovanja sa zakonskim i drugim propisima. Osim toga, Državni ured za reviziju je dao i preporuke za uređenje normativnog okvira koji uređuje proračunsko računovodstvo radi daljnjeg unapređivanja kvalitete financijskog izvješćivanja u sustavu državnog proračuna. Dio preporuka Državne revizije danih u prošlim revizijama, prošlim godinama je realiziran, te je godišnji izvještaj za 2016. godinu transparentniji i potpuniji. Tako su, a to je za svaku pohvalu rashodi po prvi put iskazani i prema izvorima financiranja, a sadrži i podatke o dospjelim nepodmirenim obvezama korisnika. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Zahvaljujem. Devet je replika. Šest za ministra i tri za glavnog revizora, pa krećemo sa replikama za ministra Marića. Prvi je uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi ministre, navodi se u izvješću niste pomenuli da su manji prihodi sa strane koncesija. Možete li navesti razloge zbog čega su manje koncesije, jer znamo koliki je problem i koliki je resurs i potencijal da su prihodi na koncesijama, a znamo i probleme koji se događaju oko koncesija od plaža, od Jane, od poljoprivrednog zemljišta. Samo u slučaju Agrokor, znači možete li to pojasniti prvo pitanje. Drugo pitanje, tri milijarde zar 3,2 milijarde za poljoprivredu ste rekli da su subvencije. Kolike su subvencije bile 3,2 milijarde u poljoprivredi ste kazali subvencije. Vidimo da je poljoprivreda nama u sve lošijem stanju. Nadamo se da će ti učinci biti rezultati u budućnosti sve bolji i na tome triba raditi. Ali je činjenica da su sve lošiji. Koliki od toga iznosa koliko je otišlo znači u Agrokorove znači poljoprivredne tvrtke koje su vezane uz Agrokor. Možete reći iznos da li je kontroliran, jer je činjenica da se subvencionirala tvrtka u kojoj 10 godina nije bio dubinski Porezni USKOK. To vam je isto poznato, porezna kontrola, to vam isto mora biti poznato jer je činjenica da takve novac ako se na taj način dodjeljuje nekome, a ne kontrolira se da je poljoprivreda tu di je. Znači vrlo dvi bitne stvari. Ali još jedna stvar. Na naknadama prije neki smo doznali, na naknadama i provizijama banke od građana uzimlju 4 i pol milijarde kuna. I to je jedan od modela gdje bi u budućnosti mogli povećati, znači našu prihodovnu stranu ne od kamata nego samo od naknada i provizija. Nadam se da ćete u budućnosti naći model da to ne ide sve bankama u džep, tj. stranim bankama koji izvlače novac naših građana. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, što se tiče koncesija prošle godine ti prihodi od nefinancijske imovine najveći dio njih se odnosi na koncesije su izvršeni u iznosu od milijardu i 446 milijuna kuna što je otprilike na razini godine prije blago smanjenje kako smo i u obrazloženju samog proračuna naveli poglavito iz perspektive, dakle smanjenja uplate jednokratnih prihoda za koncesije, od koncesije za 4 G mrežu tijekom 2015. godine. Dakle, što se tiče koncesija mislim da možemo naravno o tome raspravljati koliki i da li kakav prostor postoji u tom smislu. Mi smo nedavno imali Zakon o koncesijama u drugom čitanju u Hrvatskom saboru izazvao je jako puno bure i ovdje u sabornici, ali i općenito u općoj javnosti nakon što je 15 mjeseci praktički bio u javnom prostoru, nakon što ste i vi svi skupa pa evo i vi osobno digli za njega ruku u prvom čitanju obzirom da tad ste ocijenili nije bilo ništa sporno jer je to jedan krovni zakon koji definira sustav dodjela koncesija koji će se onda naravno pobliže po pojedinim specifičnim područjima regulirati pojedinim odredbama pojedinih posebnih zakona. Dakle, sigurno na tom polju da možemo o tome i raspravljati i diskutirati koliki je taj prostor, je li na području koncesija naravno sa jedne strane imamo perspektivu prihodne strane proračuna, ali s druge strane naravno imamo onu problematiku koja se tiče samog poticanja gospodarske aktivnosti. Što se tiče subvencija za poljoprivredu vrlo jasno sam rekao, dakle i ovdje u samom izvješću i samom proračunu možete vidjeti sve stavke su pobrojane. Ali naravno da ne idemo na tu stavku da se svako pojedino društvo, poduzeće ili poljoprivredni proizvođač bilo mali, srednji i veliki on pobrojava. Ja ću samo i opet ponoviti da su subvencije u poljoprivredi izvršene u iznosu od 3,7 milijardi kuna. 2,4 se odnose na onaj dio koji se financira iz EU-a [[Upadica predsjednik: Hvala ministre.]] od čega je 2 i pol milijarde izravna plaćanja, preostalih 900 milijuna su ruralni razvoj. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, ovo Izvješće za 2016. godinu Godišnje izvješće o izvršenju državnog proračuna ukazuje na jedan izuzetno značajan problem o kojem svjedočimo i ovih dana pa je zato važno čuti i što vi možete reći na tu temu. Dakle iz Izvješća Državne revizije nedvojbeno je da je hrvatsko zdravstvo jako, jako bolesno. Praktično mi smo pred kolapsom. Ja ću vam reći što kaže revizija. Zbog nejasnih kriterija na relaciji proračun HZZO nemoguće je utvrditi kolike su stvarne obveze i dugovi države prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje za osjetljive skupine za čiju zdravstvenu zaštitu troškove snosi država. Dakle, država ovog trenutka duguje više od 2 milijarde kuna Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Dugovi hrvatskog zdravstva su 8 milijardi kuna i oni ozbiljno prijete da se potpuno raspadne sustav zdravstva. Dug bolnica iznosi oko 2 milijarde i 800 milijuna kuna. I taj dug više ne trpi nikakvo odlaganje. Dakle, lijepo je pričati o smanjenom deficitu, međutim zdravlje hrvatskih građana je ugroženo. Ministar zdravstva ne nudi nikakvo rješenje, jučer smo to mogli vidjeti, a država istovremeno ne plaća svoje obveze prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Da je država barem ispunila sve svoje obveze u posljednje dvije godine mogao bi se sada platiti ovaj dug bolnica koji u nekim slučajevima je duži i od godinu dana. Godinu dana neke bolnice nisu platile svoje račune. I dug iznosi, ponavljam, 2 milijarde i 800 milijuna kuna. Što ministar financija, vi činite, da hrvatski zdravstveni sustav ne kolabira i ne ugrozi zdravlje hrvatskih građana?
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo tu su nam i kolege iz Državne revizije, nije lijepo, ne bi bilo dobro, da ne bi još bilo krivo protumačeno, da ih naravno, previše hvalim, ali svakako ću reći da kao ministar financija i cijeli moj tim u Ministarstvu financija izuzetno cijenimo njihov predan rad, koji čine svih ovih godina i vrlo ozbiljno uzimamo sve njihove preporuke i općenito sugestije koje u samom izvješću pobrojavaju, između ostalog, referiraju se naravno i na problematiku zdravstvenog sustava, od kojeg sigurno, da evo i u okviru vašeg pitanja, vi ste prije nekog vremena, postavili zastupničko pitanje, mi smo vam odgovorili na to. To je sigurno jedna tematika kojoj, o kojoj trebamo dati veliku važnost i u Hrvatskom saboru i općenito stručnoj javnosti, jer postoje neke činjenice. Ja ću ponoviti ovo što ste vi rekli, ali i dati nekoliko novih. Dakle, s jedne strane imao preporuku, vrlo jasno preporuku Državnog ureda za reviziju, koji kaže da se trebaju jasno utvrditi mjerila i kriteriji za samu dodjelu iz državnog proračuna prema sustavu zdravstva, dakle, tu se krije ta glavna kritika ili preporuku, ja bi gledao, i tako i iščitavam Državnog ureda za reviziju, obzirom na činjenicu, da nemamo nakon što je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje izbačeni ili izuzeto iz sustava državne riznice, puno manji imamo, zapravo uvida u njihovo stvarno stanje. Ali, naravno, da brojke ipak imamo. Ukupno stanje, mogu vam reći sa krajem 3 mjeseca 2017. ukupni dug, cjelokupnog zdravstvenog sustava je na razini 8 milijardi 155 milijuna kuna, od čega su bolnice nekakvih 4 milijarde 900, preostali dio duga, je dug HZZO-a. Kad se vratim ja na ovaj moj dio ili naš dio fiskalne politike i proračuna, vi znate jako dobro da smo sav onaj dio što se tiče povećanje tih obveza i dugova uključili u proračun i u sam deficit, međutim činjenica je da su ove brojke zaista visoke. I mi kao Ministarstvo financija, i kao Vlada, a naravno poglavito resorni ministar, sigurno ćemo učiniti jako puno da se napravi onaj ključni iskorak i ja bih rekao da ipak on najvećim dijelom treba biti na rashodnoj strani zdravstvenog sustava kako bi ovaj sustav stabiliziralo. Mislimo da imamo kvalitetno zdravstvenu sigurnost i zaštitu, ali s druge strane evidentno fiskalno i financijski nije održiv. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, dakle, neću govoriti i nisam se javio za repliku da govorim o izvršenju državnog proračuna, jer makroekonomski pokazatelji, uredno se prate, da tako kažem, na prihodovnoj strani proračuna i mislim da se tu nema puno što reći. Međutim, želim s vama podijeliti određena razmišljanja što se tiče izvanproračunskih fondova. Vrlo često i prilikom donošenja proračuna i prilikom izvršenja proračuna o njima se ne govori. A ono što oni, da tako kažem u slengu okrenu, to je negdje po prilici oko 35 milijardi godišnje. A isto tako, mi smo ovom Domu donijeli, još davne 2010. Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji sve one koje koriste sredstva iz proračuna tjera na određena ponašanja. I kad bi mi pogledali ovo financijsko izvješte, koje HZZO napravio temeljem gotovinskog načela, onda je tu sve ok, oni su u pozitivi. Međutim, prije 3 godine, kad je HZZO izdvaja iz riznice, rečeno je da je izdvajanje HZZO će se riješiti svi problemi u zdravstvu. Tada, i mislim da imamo danas puno moralno ljudsko pravo to reći, sam rekao da se neće ništa riješiti, jer HZZO ništa ne rješava niti će šta riješiti. Danas imamo u financijskim izvješćima dug zdravstva preko 3 3,5 milijardi kuna i mislim da je krajnje vrijeme da se počnu svi sudionici u procesu držati Zakon o fiskalnoj odgovornosti i temeljem toga podnositi praktički odgovornost na određen način Ministarstvu financija, prije svega prema predsjedniku Vlade. I onda ćemo imati jasnu situaciju i mislim da je došlo vrijeme da se HZZO vrati natrag u državnu riznicu, i da sva raspoloživa sredstva budu na uporabu onih koji ih koriste. I još jednu stvar koju želim spomenuti, a to je financijski plan Hrvatskih cesta. Pitanje je da li ga oni izvršavaju kako treba? Ali kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da smo prije 4 godine, uzeli 500 milijuna kuna HAC-u i dali ga Hrvatskim cestama. Mi iz ovog financijskog izvještaja ne vidimo u što se to utrošilo i da li su ta sredstva preusmjerena prema županijskim upravama za ceste, što je trebalo biti? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče, naravno, vi jako dobro znate i sigurno ste jedan od onih koji ne samo gleda državni proračun, nego gleda izvršenje izvanproračunskih korisnika, kao i svi ministri, bivši, sadašnji, budući, sigurno da i u tom segmentu, koliko god se možda nekome se ne čini, jako interesantno ali se krije jako puno situacija i općenito izazova ukupne fiskalne politike. Ja ću samo isto također spomenuti HZZO u okviru prijedloga proračuna za 2016. godinu i njihov financijski plan na razini od 22 milijarde 465 milijuna kuna, je sveden na ukupni rezultat 0. Da će biti jednako koliko prihoda toliko i rashoda. Dakle, već samim tim pokazujemo jednu, ja bih rekao dozu koja ne ulijeva baš previše povjerenja, da je sve onako kako bi na neki način trebalo biti. Tu neću sigurno ulaziti u diskusije prijašnjih Vlada, ali mogu samo pretpostaviti da su i moji prethodnici, kolege ministri, obzirom da svi su bili itekako vrlo odgovorni prema javnim financijama i općenito zajedno sa svim suradnicima u Ministarstvu financija, nisu bili za to da se HZZO izdvaja iz sustava državne riznice, jer iz perspektive proračuna iz perspektive fiskalne politike to samo zapravo znači manju kontrolu, uvid u samu poslovanje i financiranje tih sustava. I ja kad sam došao ko ministar financija, dugo je trebalo zapravo da uopće dođem do ovih brojki koje sam sada ovdje upravo i prezentirao i sigurno je to evidentno izdvajanje HZZO iz državne riznice, nije riješilo nikakve probleme u samom zdravstvu. Što se tiče Hrvatskih cesta, da tu ste također, u pravu po pitanju ustupanju ovih 20 lipa koje su bile tada Hrvatskim autocestama, one su ustupljene jedni 20 lipa HC-u drugi HŽ infrastrukturi. Rezultat Hrvatskih cesta prošle godine je pozitivan, nekakvih 38 milijuna kuna, međutim, postoji još jako puno izazova u samom poslovanju Hrvatskih cesta. Mi kao Vlada smo se odlučili za jedan model financijskog i poslovnog restrukturiranja cjelokupnog sustava autocesta i cesta koji očekujemo i ove godine pozitivne pomake poglavito na ovom financijskom dijelu. Ali opet ponavljam, bez poslovnog restrukturiranja nećemo uspjeti pronaći onaj pravi model, tako da i taj dio koji se tiče Hrvatskih cesta sigurno je izuzetno važan. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika ona uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, u vašem izlaganju posebice kada ste govorili o rashodovnoj strani zapele su mi tri stvari koje želim podijeliti sa vama i sa javnošću. Prvo, drago mi je što ste spomenuli da zbog nepovoljnog omjera vezano za umirovljenike ovaj izdatak vezano 38,6 milijardi kuna sa puno senzibiliteta govorite o tom omjeru u odnosu na prosječnu plaću u RH. Zatim ste govorili o rashodovnoj strani vezano za socijalne naknade čini mi se nekih 2,3 milijarde kuna odnosno naknade za nezaposlene 1,6 milijardi kuna. Drago mi je da ste to spomenuli iz razloga što se recimo samo za zajamčenu minimalnu naknadu ili za doplatak vezan za pomoć i njegu radi otprilike oko 170 tisuća korisnika. Tu sigurno ima prostora određenih i za uštedu državnog proračuna, to odgovorno govorim. I ono najbolnije što sam čuo, a to su izdaci vezani doplatu za djecu u iznosu od 1,5 milijardi kuna i koliko se ne varam vi ste rekli da su oni u odnosu na prošlogodišnje razdoblje smanjenih za nekih 108 milijuna kuna. Ako znamo da je doplatak za djecu po svakom korisniku nekih 367 kuna odnosno godišnje 4 tisuće i 400 kuna to znači da se u RH rodilo puno manje djece negdje oko 13 odnosno 14 tisuća djece manje nego u prethodnom razdoblju. Zato iz vaše perspektive iz perspektive vas kao ministra financija, vašem sudjelovanju Vladi i nas ovdje u Saboru uz dužno poštovanje i obrazovnoj reformi uz dužno poštovanje i reformi javne uprave i reformi zdravstva s obzirom na ove porezne brojke mislim da je reforma svih reformi, ali i za vas demografska reforma i reforma demografske obnove na što vas molim da skrenete posebnu pozornost u vašemu radu, a i u radu Vlade RH. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa evo upravo od ovog zadnjeg dijela mislim da treba i početi jer nema osobe niti u Saboru, niti u cijeloj Hrvatskoj koja bi oponirala u ovoj zadnjoj konstataciji koju ste rekli, da je sigurno broj 1 i možemo reći da li ju zvali reformom ili općenito jedno od ključnih izazova s kojom se mi svi skupa kao ne samo država nego kao društvo je ta demografska slika i trendovi demografije koji nije nikakva tajna i to naši znanstvenici i stručnjaci demografski vrlo jasno i na jedan nedvosmislen način komuniciraju da su vrlo nepovoljni. Evo efekt toga nažalost vidimo i u ovom brojkama. Dakle ukupni iznos za dječji doplatak 2016. godine je na razini 2015. u smislu pojedinačnih isplata to je 374,77 lipa, međutim kako ste i sami konstatirali kada zbrojimo ukupnu masu ona je manja u odnosu na 2015. prije svega zbog činjenice koju ste napomenuli da smo imali manje rođenih u odnosu na 2015. odnosno manje korisnika tog samog dječjeg doplatka. Mi kao Vlada smo tu problematiku adresirali na adekvatan način po prvi puta je unutar jednog ministarstva na prvom mjestu Ministarstva za demografiju stoji upravo taj pojam, dakle dajemo veliki značaj demografskoj obnovi, međutim za pravu i punu demografsku obnovu uz sve ove mjere koje smo do sada pokrenuli, a to je jedna stimulativnija mjera prema našim roditeljima odnosno rodiljama u smislu izdvajanja za porodiljni i roditeljski dopust. S druge strane čitav niz onih drugih mjera koje planiramo predložiti, a koje ja bih ipak rekao kod pitanja demografske politike moraju biti sustavnog karaktera. Dakle nema jednokratnih mjera koji će riješiti ovu problematiku nego tu moraju biti sustavne mjere. Isto tako i nakade u socijalnoj pomoći ili u socijalnoj skrbi, samo kratko reći, dakle ono što ste i vi kao državni tajnik u svom mandatu ali i općenito svi skupa radili, dakle da je potrebno cijelu socijalnu politiku adekvatno ciljati, da zaista ta sredstva budu usmjerena onima kojima treba. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Hrga. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministra. Kao prvo može se čestitati na dobrim pokazateljima ovog izvješća proračuna za 2016. godinu. Ja se nadam da je trend u prvih šest mjeseci ove godine isti takav, možda još i bolji. A vi ste spomenuli u svom izlaganju da je negdje oko 7% bilo povećanje poreza na dohodak. Mene sada ovdje interesira, da li je taj trend tog postotka povećanja pratio postotak povećanja plaća u Hrvatskoj? Zašto to govorim? Smatram da ako bi se ovakovi trendovi nastavljali, ako bi se uspjelo konačno uvesti reda u financije RH da bi Vlada trebala u sadašnjem vremenu i onom budućem više pažnje uložiti na stvaranje uvjeta i povećanje plaća jer jednostavno sve ono što smo radili ovih 25 godina trebalo je graditi, trebalo je raditi infrastrukturu mislim da se je premalo ulagalo u ljude i da je tu najveći problem koji danas imamo i u ovom dijelu o kojem je kolega Babić govorio i koji govore svi ostali kolegice i kolege. Dakle, jednostavno da li postoje kakve naznake da li bi se u slučaju ovakvih trendova pozitivnih trendova išlo prema tome da ljudi u Hrvatskoj imaju veće plaće? Mislim da je to problem svih problema ovog trenutka na koji se treba posebno usmjeriti pažnja i stvoriti tu jednu socijalnu sigurnost. A mislim da će se i proračun puniti opet ako budu veće plaće bit će i više plaćenih poreza, jednostavno se može taj kotač lakše zavrtjeti.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, hvala prije svega naravno, pristojno je da se zahvalim na čestitkama. Čestitke idu naravno Vladi, Ministarstvu financija, cijelom mom timu ali idu naravno i gospodarstvu jer ja vrlo jasno uvijek komuniciram, svi gospodarski pokazatelji bolji od očekivanja, prije svega idu na zasluge hrvatskom gospodarstvu koje je pokazalo i nakon 6,5 godina recesije, teških gospodarskih i općenito okolnosti da je otporno i da pronalazi snagu i izvore za rast. Ali s druge strane naravno hvala i na čestitkama po pitanju fiskalne politike jer sigurno da je ta 2016. bila po mnogo čemu izazovna da smo uspjeli napraviti ono što smo si i zacrtali. Što se tiče poreza na dohodak mogu se naravno složiti u dijelu konstatacija koje ste rekli, sigurno da bi mi svi htjeli da u Hrvatskoj su i veća zaposlenost i veće plaće. Efekti prihoda od poreza na dohodak u 2016. su rezultat s jedne strane kretanja plaća, nažalost oni nisu i ne mogu pratiti tako visoke stope rasta kao što je ostvarenje samih prihoda od poreza na dohodak jer nisu samo plaće integralni dio, dakle korekcija plaća nego je to naravno i stanje ukupne zaposlenosti. Dakle kombinacija tih dvaju čimbenika utječe na ukupni rezultat prihoda od poreza na dohodak. Ali ću isto tako spomenuti ono što vi jako dobro znate i cijeli Hrvatski sabor i javnost da smo mi krajem prošle godine kao Vlada praktički prva naša mjera ili prva odluka koju smo donijeli da predložimo Hrvatskom saboru paket Izmjena zakona u poreznom sustavu, dakle porezna reforma koja je između ostalog bila upravo usmjerena u ovom dijelu o kojem vi govorite a to je da se širi baza iz perspektive proračuna, to bi značilo da potičemo gospodarsku aktivnost, da potičemo potrošnju, investicije i općenito zaposlenost i plaće a koje će opet pozitivne reperkusije imati pozitivne i na državni proračun. Dakle to je onaj element na koji stavljamo najviše naglaska, ne gledamo samo isključivo iz perspektive proračuna jer sav taj, to tzv. širenje porezne baze, ima naravno, to su pozitivne reperkusije gospodarstva, imaju i naravno i pozitivne efekte na državni proračun. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika na uvaženog ministra je poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Gospodine ministre kada govorimo o Izvršenju proračuna za 2016. uz naravno podatke koje ste iznijeli treba i napraviti analizu u biti kako je izgledala ta 2016. sa političkog aspekta. Znači da je Vlada Tihomira Oreškovića došla i usvojila proračun nakon 3 mjeseca godine. Da smo nakon toga imali 4 mjeseca Vlade Tihomira Oreškovića i nakon toga skoro cijelu godinu izbore odnosno tehnički proračun i tehničku Vladu. Znači činjenica sigurno je da tu nisu bili neki posebni, ja bih rekao aspekti i rada Vlada koje su prethodile ovome što danas i ovdje raspravljamo nego je ja bih rekao to jedan trend koji se uslijed gospodarskog rasta dogodio i dobro je da se smanjuje deficit i dobro je da imamo mogućnost više odvajati za određene skupine. Vi ste ovdje rekli da ste napravili poreznu reformu i povećali plaće najimućnijim i najbogatijim ljudima u RH. Ali ono protiv čega ja ovdje protestiram i zbog čega se ja bunim i mislim da to nije ispravno je da umirovljenička populacija, znači preko milijun umirovljenika je u 2016. doživjela povećanje prosječne mirovine za 12,83 kune na mjesečnoj razini, 12,83 kune. Ovdje pričamo o tome da oslobađamo desetke tisuća kuna poreza za najbogatije, ovdje pričamo o tome da se smanjuje deficit, da imamo prostora za pomoći ljudima ali umirovljenici ništa, 0,57% čini mi se, 12 kuna mjesečno. Da li je to politika ove Vlade i kada će se to konačno u Hrvatskoj promijeniti? O tome treba govoriti, to su naši sugrađani kojima je najviše potrebna pomoć. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo ja vjerujem da ste vi moje izlaganje slušali van sabornice i da ste čuli jer sam se upravo i referirao na mirovine i rekao dakle kod samog planiranja državnog proračuna za 2016. godinu da smo rekli da je to jedina stavka rashoda na kojoj ne želimo niti tražimo ikakve vrste ušteda, smanjivanja ili slično, upravo uzevši u obzir činjenicu da nepovoljan omjer osiguranika i umirovljenika te poglavito uzevši u obzir činjenicu da je prosječna mirovina na razini čak i nešto ispod 40% prosječne plaće. Sukladno pozitivnim propisima, zakonskim propisima koji vrijede za sve pa tako i za Vladu, odnosno Ministarstvo financija, napravljene su dvije uskladbe, dvije uskladbe, kako već ide početkom godine i u drugoj polovici godine obzirom na tzv. švicarsku formulu, dakle plaće i inflacija izvršeno je od 1. siječnja 0,46% od 1. srpnja 0,35. Dakle to je ono što smo mi aplicirali temeljem postojećih propisa koje su vrijedili. Međutim u isto vrijeme ostaje pitanje koje je naravno za nas uvijek relevantno a to se referiram i na prethodnu repliku kolege zastupnika Hrga koji je također rekao da je ključno zapravo potaknuti i proširiti poreznu bazu, dakle potaknuti gospodarsku investicijsku aktivnost, dići zaposlenost i plaće kako bi između ostalog imali veći manevarski prostor za efikasniju, pravedniju i bolju raspodjelu proračunskih sredstava. A sigurno tu uz spomenute segmente demografije, socijale, treba posebno naravno apostrofirati mirovine. Ja sam spomenuo poreznu politiku i poreznu reformu. Ponoviti ću još, po nebrojeno puta, to sam rekao, dakle poreznim propisima mi ne utječemo tko koliku od zaposlenika plaću ima, mi utječemo ili propisujemo koliko je porezno opterećenje na njegovu bruto plaću. Efekti porezne reforme unatoč svim kritikama već se vide kao pozitivni. U skorim danima mi ćemo i prezentirati izvršenje proračuna a naravno i podnijeti izvještaj Hrvatskom saboru za prvih 6 mjeseci ove godine iz kojih će se vidjeti da je i porezna reforma a i samo izvršenje proračuna na pravom tijeku. I ja se ispričavam, samo kratko, ove objektivne okolnosti o kojima ste vi rekli 2016. godine sam također pobrojao uvodno ali isto tako sam spomenuo da su bili i mnogi rashodi koje nismo originalno planirali ali smo iz izvršili i svejedno uspjeli značajno smanjiti deficit. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na replike, uvaženom Ivan Klešić, glavnom državnom revizoru. Prva je poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi revizoru, sa pomoćnicima. Uvijek uredno odradite svoja izvješća i prikazuju se brojne nezakonitosti, ali očito našem sustavu tu prestaje cijela priča. Pitao sam maloprije ministra po pitanju koncesija. Znači prihoda u tom dijelu mi je odgovorio, ali u drugome dijelu nije odgovorio za koncern Agrokor od 3,7 milijarda kuna potpora, vi kao državni revizor možete li provjeriti ili ste provjeravali, da li je moguće provjeriti vi kao revizor, koliko je iznos otišao u koncern u Agrokor za poljoprivredu jer je to tvrtka u kojoj 10 godina nije bilo porezne kontrole gdje se uništila hrvatska poljoprivreda, hrvatski dobavljači koji proizvode i činjenica da ministar je manipulirajući odgovorom o prvome čitaju Zakona o koncesiji gdje se mogu dati amandmani, gdje je prirodno da se prihvati, pokušao okrenuti priču u smjeru gdje ne treba jer on inače u uključim momentima se izuzimao oko ove priče kao ministar pa bi vas zamolio da provjerite ove podatke dal i su bacani novci u bunar na štetu hrvatskoga sela, na štetu demografske slike Hrvatske gdje je nekad bilo u mome kraju puno stoke, danas više nema jer svi poticaji su odlazili Todoriću, koji je trošio novac tko zna kako. Tražim od vas a to ste dosad radili temeljito, da ovaj dio provjerite jer obmanjivati nekoga ovdje u prvom čitanju Zakona o koncesiji, a ne prihvatiti u drugom čitanju, 10 amandmana, niti doći na ovu sjednicu kao ministar, jer obmanjivanje javnosti. Molim vas, provjerite da li je koncern Agrokor koji je 10 milijardi kuna trošio novaca bez mjenica bez pokrića, što je priznao guverner, da li je od ovih 3,7 milijardi kuna koliko je dobio sredstava na štetu hrvatskog sela i seljaka jer obmana od ministra Marića, maloprije što je govorio, je katastrofalno. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog Ivana Klešića, glavnog državnog revizora.
Poštovani uvaženi gospodine zastupniče, ono što vam ja mogu odgovoriti, tvrtka Agrokor je tvrtka u privatnom vlasništvu, a što se tiče nas iz Državnog ureda za reviziju, naravno mi ćemo kao i uvijek do sada ono što je u domeni Državnog ureda za reviziju RH, učiniti. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine glavni državni revizoru sa suradnicama, meni je izuzetno drago što ste vi u svom izvješću se dotaknuli jedne odredbe u Zakonu o zdravstvu i to pokušali razvući na kompletnu situaciju u zdravstvu. Mislim da i zbog ovog jutros traženja stanke, i općenito onoga što je trauma bila svih prije svega ministara financija u ovih proteklih 27 godina, a paralelno s tim onda i ministar zdravstva je konačno moramo reći da dva zakona moraju spojiti, konačno se mora reći koliko hrvatsko zdravstvo košta i koliko za to hrvatski građani trebaju izdvojiti. Dok mi to ne budemo u stanju napraviti, imat ćemo ovakvu priču. Zašto? Zato što se ovdje radi praktički o 3 subjekta u procesu. Prvi je državni proračun koji ima određene obveze, koji je ovaj visoki Dom donio odluku da preuzme i usvajanjem zakona i usvajanjem određenih obveza iz proračuna, mi namećemo onima tko kreira proračun da to moraju osigurati. Imamo za HZZO koji se izdvojio iz riznice pričajući da će nešto riješiti, a to definitivno se ne rješava na takav način. Dakle oni funkcioniraju i vode svoje financijske dokumente temeljem gotovinskog načela i zato imamo situaciju da izvješće HZZO-a je praktički u pozitivi. A oni koji koriste koji u principu kreiraju rashodovnu stranu HZZO-a, a samim time jer određene sveučilišne bolnice imaju svoje pozicije i u državnom proračunu, svoje financijsko knjigovodstvo vode na drugi način. I vi onda ne možete usporediti, recimo vi ni iz jednog dokumenta danas niti hrvatska javnost, niti saborski zastupnici a niti ministar financija ne može govoriti ne može govorit o nečemu što nije predmet ovoga, ne može reći kakva je stvarna situacija u zdravstvu. I zato kaže, drago mi je da ste spomenuli i mislim da je to tema o kojoj trebamo razgovarati, te stvari treba ujednačiti, a prije svega mislim da se HZZO treba vratiti u državnu riznicu.
Odgovor uvaženog državnog revizora Klešića. Nema odgovora, hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Evo ja sam dignuo repliku zato šta vas moram nešto pitati. Evo već par gledatelja, indirektno me pita nakon izjave ministra Marića, slušamo cijelu raspravu, deficita nema, mali je deficit, odnosno smanjio se značajno, a ona u jednom odgovoru ministar kaže da je preko 8 milijardi kuna dug zdravstvenog sustava. Znači ljudi su malo zbunjeni. Dajte vi kao stručnjak, možda zgodno bilo to da objasnite, kako je to u biti deficit 3,4 a dug zdravstvenog sustava je 8 milijardi? Znači da li su ti računi knjiženi, gdje su proknjiženi, na koji način su proknjiženi, gdje ih vi analizirate, kako to znamo, jer priznajte evo, meni je evo jasno kako su ljudi zbunjeni i pitaju se kako je moguće da nam ministar evo, cijelo jutro ovdje govori da je deficit jako nizak, ispod 4 milijarde kuna, 3 i 400, a sada čujemo da je zdravstvo pred kolapsom i ima skoro, ja bih rekao nije to ni 8 milijardi, nego ima i preko 10 milijardi kuna duga na sebi i kako se u biti onda to knjiži, gdje se knjiži, zbog čega toga nema u ovom izvještaju i zbog čega nemamo onda pravo objašnjenje i pravu situaciju? Hvala lijepa.
Odgovor uvaženoga državnog revizora.
Poštovani uvaženi zastupniče, ja ču vam kratko u par rečenica, a… [[Govornik se ne razumije.]] pa se razumijemo. Dakle, zdravstvo je dobilo sva planirana sredstva, e sad mi kao revizori samo možemo to prokomentirati da li je to dobro planirano. To bi bio moj odgovor. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ću otvoriti raspravu. I u ime Kluba zastupnika HDZ-a prva će govoriti uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovani gospodine Klešić sa suradnicama. Evo pred nama je Izvršenje Državnog proračuna za 2016. godinu i kao što je već spomenuto 2016. i proračun je donesen zapravo na način da je bilo privremeno financiranje zbog parlamentarnih izbora koji su bili u 2015. i proračun konačni je donesen, dakle u ožujku 2016. I ovaj proračun je doživio i jedne izmjene i dopune koje su bile zapravo više zaista tehničke. Ono što je važno reći da je nakon šestogodišnje recesije i velike krize 2016. godina koja tu krizu prelama i zapravo se pokazuju prvi znakovi ekonomske aktivnosti, pozitivne ekonomske i gospodarske aktivnosti koja je započeta, to se mora reći tijekom, odnosno krajem 2015. Naime, ono što u ekonomskoj politici i znanosti je poznato da sve ono što se treba dogoditi pozitivno nastaje vrlo sporo, a jedino što se događa brzo to su krize i to su prijelomi koji onda dugo godina se moraju popravljati. Tijekom 2016. već je i ministar spomenuo ostvareni su prihodi u visini od 116,8 milijardi kuna i to je za 0,4% više nego 2015. odnosno na plan. Međutim, u odnosu na petnaestu to je preko 7 milijardi kuna više od onoga što je ostvareno u toj prethodnoj godini. Isto tako moramo reći da su rashodi izvršeni u visini od 120,2 milijardi kuna, te je manjak ili deficit proračuna bio 3,3 odnosno 3,4 milijarde kuna što moramo napomenuti da je manji nego onaj koji je bio planiran za skoro 2 milijarde, odnosno milijardu i 950 milijuna kuna. A čemu moramo reći da je došlo u tom razdoblju i do povećanja prihoda, ali i do značajnijih zapravo ušteda, pa će vjerojatno zločesti reći da je to tih ušteda došlo zato što nije Vlada uspjela potrošiti. Međutim, ja ću reći da je ono što je vrlo značajno i kontinuitet i evo osobno isto tako iskazujem svoje, a to sam rekla i na odboru zadovoljstvo, da je u tom kontinuitetu zapravo osobe koja je na čelu ovog ministarstva i suradnika koji mu itekako puno pomažu, da je na taj način zapravo i postignuto i određene racionalizacije i uštede što se vidi iz ovog izvršenja. Rast bruto domaćeg proizvoda je iznosio 3%, a razlozi tome su prvenstveno zbog onog što je ovdje već i kazano, zbog povećanog izvoza roba i usluga, zbog rasta domaće potražnje, potrošnje kućanstava i ponešto rasta investicija, te potrošnje države. Moramo reći da je to, taj realni rast gospodarski je najveći od 2007. godine i ta pozitivna kretanja zabilježena su i u industrijskoj proizvodnji, trgovini na malo i ono što je jako značajno to je i turizam koji evo značajno vuče cijelu privredu, ali treba spomenuti da je nakon 7 godina se pokazao i rast zapravo pozitivna kretanja i u građevinarstvu što nije zanemarivo. Koji su to prihodi koji su bolje ostvareni od planiranih? Kad pregledamo državni proračun onda vidimo da u iznosu većem od planiranih ostvareni su porezni prihodi i to su preko 71,7 milijardi kuna i to je povećanje u odnosu na 2015. 5,4%. Ono što treba reći da ti porezni prihodi inače u strukturi ukupnog proračuna čine 61,4% prihoda proračuna, a najznačajniji u strukturi poreznih prihoda su porezi na robu i usluge, odnosno ono što nam je bliže a to je porez na dodanu vrijednost. Porez na dodanu vrijednost ostvaren je od preko 45,2 milijarde kuna. Trošarine, porezi i trošarine 14,75 i naknade od igara na sreću 1,2 milijarde. On se povećao, dakle porez na dodanu vrijednost koji inače je najizdašniji i čini 63% od ukupnih poreznih prihoda, odraz je povećanja osobne potrošnje i vrlo dobre turističke sezone. Povećan je za 3,8%. U okviru prihoda od poreza na dohodak koji je ostvaren od 2,2 milijarde kuna razlog je povećanje, prvenstveno, povećane stope zaposlenosti i moramo tu se podsjetiti, da je u 2016. administrativna stopa nezaposlenosti iznosila 14,8% u odnosu na prethodnu godinu koja je bila oko 17%. Isto tako, tu treba napomenuti da su ostvareni visoki prihod od kamata na štednju. I sad kad pogledate, da je participacija poreza na dohodak u ukupnim poreznim prihodima, svega 3,1%. Onda vidimo koliko tih 2,2 milijarde kuna i svjedočimo koliko znatno utječu na lokalnu i regionalnu samoupravu, na prihode koje one ostvaruju. U 2016. značajno su povećani prihodi od poreza na dobit i to je preko 15% više, te je on ostvaren u visini od 7,2 milijarde kuna. Sve je to posljedica pojačane gospodarskih aktivnosti, ali ono što treba još reći da je i to razlog povlačenja dobiti iz trgovačkih društava u vlasništvu države u državni proračun. Prihodi od doprinosa, ostvareni su preko 22 milijardi kuna, i prvenstveno to se odnosi na mirovinsko osiguranje i doprinose za zapošljavanje, s obzirom da je zdravstvo, zapravo izdvojeno iz proračuna. Ono što treba tu reći, da svi ovi doprinosi zapravo su nedostatni kada pogledamo koliko se uprihoduju od njih a izdaci za mirovine su preko 36 milijardi kuna. Svi dugi prihodi iznose 22,9 milijardi kuna i one čine gotovo 20% proračuna i koji su to? Svi ti ostali i drugi prihodi su prvenstveni prihodi od pomoći od inozemstva. Dakle, moramo reći da je u ovoj godini 2016. iz pomoći iz međunarodnih organizacija, dakle, povlačenje sredstava iz EU, iznosila su 7,8 milijardi kuna i to je preko 57% više u odnosu na prethodnu godinu. Dakle, to su pomoći iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog poljoprivrednog jamstvenog fonda, kohezijskog fonda, te Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Od upravnih i administrativnih pristojbi, te pristojbi po posebnim propisima, ostvareno je 3,87 milijardi kuna, a u okviru prihoda od imovine je, su iskazani u iznosu od 3,4 milijarde kuna, od čega su 1,4 prihodi od dobiti trgovačkih društava i kreditnih i drugih institucija, te naknade za koncesije, nešto više od 940 milijuna kuna. U okviru prodaje od nefinancijske imovine, ostvareno je preko 450 milijuna kuna, a to su ona redovna sredstva koja se ostvaruju od prodaje stanova, postrojenje opreme, te prometnih sredstva. Rashodi državnog proračuna, izvršavaju se putem proračunskih korisnika i one su u 2016. raspoređeni u 50 razdjela. Ukupni rashodi iznosili su 120,2 milijardi odnosno, 98,8% plana, tj., oni su mali, kao što sam rekla za 1,48 milijardi kuna. U odnosu na 2015. ukupni rashodi veći su za 1,6 milijardi kuna, ali iz razloga što je došlo do povećanja onih troškova koji potječu iz izvora, koji ne utječu na visinu manjka državnog proračuna i to za 2,5 milijardi kuna, te isto tako došlo je do smanjenja rashoda koji se financiraju iz izvora koji izravno utječu na visinu manjka za 830 milijuna kuna. Dakle, tu se štedilo na svemu onome osim na zaposlenima i na pomoćima. Prema strukturi rashoda, najznačajniji su rashodi za naknade građanima i kućanstvima, koji su zapravo, čine 37,4 ukupnih rashoda ili nominalno 45 milijardi kuna. Kao što sam prije rekla mirovine i mirovinska primanja su iznosile 36,8 milijardi kuna u odnosu na ostvarene prihode od 20 milijardi, samo da javnost može procijeniti koliko su ti razmjeri izdataka. Doplatak na djecu iznosio je 1,48 milijardi kuna, a mirovine su u 2016. porasle za 122,3 milijuna kuna i to radi usklađenja, ono što je ministar napomenuo u dva navrata, 1.1 i 1.7., te povećanja broja umirovljenika. Sigurno je da nije dostatno za mirovine pogotovo koje su male, ali evo samo za usporedbu, ako znamo da su troškovi za održavanje izbora preko 120 milijuna kuna, onda evo možete prosuditi da u svakom slučaju, bi radije, to učinili i povećali još za toliko ionako male mirovine, ako tako nešto nije nužno. Rashodi za zaposlene, čine 21,5 ukupnih proračunskih troškova i iznosili su 25,8 milijardi kuna te su veći za ukupno 792,8 milijuna kuna, a prvenstveno u odnosu na 2015. radi isplate regresa i božićnica koje su se dogodile i isplaćivale u državnom i javnom sektoru oko pola milijardi kuna te radi povećanja rashoda za zaposlene financiranih iz sredstva EU. Naime, evo i tu je način kako povećati sredstva odnosno kako imati veće doprinose i veće prihode iz njih jer je u 2015. za zaposlene iz sredstava EU potrošeno odnosno uloženo 71,9 milijuna kuna 85,4 milijuna kuna, a u 2016. 157,3 milijuna kuna što je povećanje skoro dvostruko. Povećali su se i rashodi za zaposlene financirani vlastitim i namjenskim prihodima proračunskih korisnika i to onih koji nisu bili obvezni i nisu obvezni uplaćivati u državni proračun. Materijalni rashodi izvršeni su u visini 11,1 i to je uglavnom su rashodi za usluge od 5,4 materijal i usluge i energije 3,9. Financijski rashodi koji se odnose na zaduživanje i druge financijske rashode iznosile su 10,6 milijardi što je 316,8 milijuna manje u odnosu na 2015., a čine ga kamate za izdane obveznice i trezorske zapise 8,96 milijardi i kamate na primljene kredite i zajmove 1,38. Subvencije već spominjanje su bile u visini u 6,1 od čega poljoprivrede 3,7, ali isto tako tu imamo subvencije koje su isplaćene u prometu i prometnoj infrastrukturi 1,3 dakle za željeznički putnički prijevoz, isto tako za provedbu Ugovora o koncesijama autocesta. U gospodarstvu i poduzetništvu subvencije su iznosile 833 milijuna kuna od čega najviše na restrukturiranja brodogradilišta od 668 milijuna kuna. Pomoći dane u inozemstvo, to su zapravo izvršene su u visini od 13,4 milijarde kuna od čega 3,2 odnosi se na doprinos RH u ovoj godini 2016. proračunu EU. 2,6 je transfer je HZZO-u, 2,3 financiranje decentraliziranih funkcija dakle pomoći lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi, a 1,9 za naknadu u cijeni goriva za Hrvatske ceste. Ostali rashodi su izvršeni od 5,1 i to su različite potpore u visokom obrazovanju za smještaj i prehranu studenata i programsko financiranje visokih učilišta, potpore vjerskim zajednicama i slično te kapitalne pomoći za transfer Hrvatskim cestama i HŽ Infrastrukturi. Za nabavu nefinancijske imovine je potrošeno 3,1 od čega su 925 financirano strukturnim investicijskim fondovima. Ono što je više puta spomenuto prema izvješću o prekomjernom proračunskom manjku i razinu duga po ESA standardu ispunjeno je fiskalno pravilo koje kaže da međugodišnja stopa rasta rashoda općeg proračuna ne smije biti veća od međugodišnje stope rasta projiciranog odnosno procijenjenog BDP-a, dakle po tome ukupni rashodi relevantni za izračun fiskalnog pravila povećani su za 1,4 dok je nominalni BDP porastao za 2,8. Dakle udio javnog duga je smanjen on je sada 83,7% krajem 2016. i to je prvi put da se to događa u ovom višegodišnjem razdoblju. Međutim unatoč tome ne smijemo se opustiti jer još uvijek nisu riješeni svi strukturni uzroci između ostalog i zdravstvo te stvaranja manjka te je važno i dalje poboljšati gospodarsku situaciju, povećati zaposlenost i povećavati omjere zaposlenih u odnosu na umirovljene kako bi imali što brži i bolji održivi društveni rast i razvoj. Klub HDZ-a naravno podržava ovo izvješće, a u odnosu na izvješće o obavljenoj reviziji moram reći da su navedeni taksativno zapravo propusti. Međutim ono što treba reći da je uvjetno mišljenje vrlo visoko mišljenje i da je puno toga popravljeno, ali za ocjenu je isto tako važno da svi sudionici u sustavu proračuna i proračunski korisnici budu u sinergiji i poštuju sve ono što Ministarstvo financija donosi i predlaže svim proračunskim korisnicima. Time će se zapravo te greške smanjivati. Isto tako samo kratko, dakle izvanproračunski korisnici su imali prihod 31,7 milijardi kuna, a rashoda 30,2. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice Perić iznijeli ste činjenice proračuna koji ima pozitivne pomake u 2016. Moram ovdje kazati da je tada bila Vlada predvođena Tihomirom Oreškovićem koja je vrlo kratko znači trajala i činjenica je da su pozitivni pokazatelji najbolji. Ako možemo kritički ljudi brojni govore o Tihomiru Oreškoviću kazati kada je bila tehnička Vlada što je i činjenica da bi bilo puno bolje da je kontinuitet tehničke Vlade nego one Vlade koje su urušile financijski sustav. Pitao sam malo prije ministra i vas pitam, pošto ste i predsjednica Odbora po pitanju poljoprivrednih znači subvencija koje su 3,7 milijardi kuna u ovome proračunu u Izvješću za 2016. Da li je vama možda poznato koliki iznosi su otišli u koncern Agrokor. Znači po pitanju poljoprivrede i onog što je vezano uz poljoprivredu. Jer je činjenica opet ponavljam da je 10 godina kontrola nije ušla u taj koncern. Znači ja ne optužujem samo Vladu jednoznačno, nego sve te u 10 godina. Činjenica je da je taj novac otišao koji je bio namijenjen poljoprivrednicima a da je selo uništeno u vašem zaleđu, u mom zaleđu. Da jednostavno vi spominjete turizam i pomake turističke, da je ciljano bilo ulagati u poljoprivrednike koji će se baviti stočarstvo, koji će dodatnu vrijednost i turistički bi financijski pokazatelji bili puno bolji jer bi bilo proizvedeno nešto a ovako je nešto uništeno, ulagano u bunar jer je to vidljivo sada šta je se dogodilo sa Agrokorom. I žao mi je šta mi tu preciznije nije odgovorio ministar. Još jednom ponavljam, nije samo krivnja njegova, njegovo je samo izuzeće po meni krivnja iz najtežeg trenutka. Krivnja je svih onih Vlada koje nisu obavljale svoj posao kao i Zorana Milanovića i onih prethodnih koje su dozvolile da se kupuje Mercator, da se gomilaju financijske poteškoće i da se preinvestira u Agrokor. Prema tome, da li može vaš odbor provjeriti ovo oko poljoprivrednih [[Upadica: Hvala.]]
Hvala. Odgovor uvažena zastupnica Perić.
Hvala. Gospodine Bulj, sve subvencije koje su dane bilo kome su moguće provjeriti na mrežnim stranicama Agencije za plaćanja dakle i Ministarstva poljoprivrede. Ono što sigurno znam da su sukladno pozitivnim propisima koji postoje da su sve subvencije date i davane onako kako treba, dakle zakonito. Da li to vama se čini previše ili premalo za nekog drugog, ali je činjenica da se one temeljem dokumentacije i važećih pozitivnih propisa određuju i dodjeljuju znači na način koji je to predviđen zakonom. Prema tome nema nikakvih sumnji u to a to je ono što je najvažnije i što zapravo kada državna revizija kontrolira onda sigurno se zadržava na način da kontrolira da li su one dodijeljene zakonito. Prema tome, to što vi mislite da je netko dobio previše, to su možda vaši osobni stavovi, ali zaista treba poštivati zakon i temeljem toga zapravo i izračun od subvencija ostvarivati.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice Perić, uvaženi ministre i glavni revizoru. Dakle jedno od pitanja koje se iz ove dosadašnje rasprave nameće je uz sve ovo što ste vi kao podatke naveli a sada je nešto gospodin Bulj, kolega rekao kako to da u godini u kojoj smo imali dvije Vlade, dvoje izbora, potpunu političku nestabilnost smo zabilježili ovakve rezultate. To je ključno pitanje, to je ključno pitanje. Da li se, vidim da ovdje ima puno hvalospjeva Vladi, ali dajte budimo realni, koliki je doprinos te dvije Vlade bio u tako jednoj nestabilnoj situaciji od koga je jedan značajan dio mandata zapravo Vlada bila tehnička. Prema tome, riječ je o jednom trendu koji je očigledno dao svoje rezultate u 2016. a daje ih i sada i u 2017. zahvaljujući oporavku gospodarstva prije svega i jačanju prihodne strane proračuna. Ono što je nešto manje iskazani deficit u prošloj godini treba zahvaliti, u navodne znakove „zahvaliti“ ne ispunjenju rashodne strane proračuna u jednom dijelu a posebno u dijelu gdje se tiče kapitalnih ulaganja pa i onih koje ste spomenuli da su jako rasli a plan je bio još veći a to su sredstva iz EU fondova. Dakle nisu potpuno apsorbirana sredstva u skladu sa planom i to je isto tako činjenica. Ono što bih htio još reći a biti će prilike vjerojatno i kroz druge replike, ako su rezultati tako dobri, zašto je trebalo recimo u ovoj godini uvoditi PDV ugostiteljima odnosno poduplati stopu PDV-a jednom od najpropulzivnijih sektora u državi, itd., itd.. Dakle čitav niz pitanja se otvara ali ja se nadam biti će prilike da o tome još progovorimo.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Poštovani kolega Grčć, i sami znate i ono što sam rekla i u svom uvodnom govoru, dakle rezultati u pomacima u fiskalnoj politici se događaju vrlo, vrlo usporeno i teško. I evo upravo zbog cjelovitog okruženja povoljnog, ekonomskog osim toga ulaska u EU, tek sada i smanjivanjem odnosno prestankom onako snažnih utjecaja gospodarske krize zapravo vidimo da se i naše gospodarstvo oduprlo svim tim zapravo negativnim trendovima. I tek sada vidimo sve ove pozitivne učinke koji se događaju u samom našem, zapravo okruženju u kojem jesmo. Dakle ništa se, ja sam spomenula pozitivni učinci su se počeli, dakle krenuli su kroz 2015., nastavili su se u 2016.-oj, nismo i ne možemo biti samo zadovoljni da je ovo nešto što je najbolje ali moramo biti itekako zadovoljni s tim da su se trendovi okrenuli u drugom smjeru, u pozitivnom smjeru, i da možemo onda puno bolje upravljati zapravo svojim javnim dugom, osvojim obvezama i svim ostalim što znamo da čini zapravo cijeli fiskalni sustav.
Slijedeća replika uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, rekli ste da u ekonomskoj politici i znanosti ono što se događa u pozitivnom smjeru uvijek ide sporo, a ono kada se odnosi na krize, zapravo se događa brzo. A govoreći zapravo o tom pozitivnom smjeru, vi ste govorili o određenim makroekonomskim indikatorima vezanim za 2016. godinu kada ste govorilo o izvršenju državnog proračuna. Pa evo u prilog vašoj raspravi, zapravo treba još reći neke makroekonomske indikatore koje vi niste spomenuli, a oni su ažurirani zapravo iz podacima HNB-a od 01.04.2017. godine, pa tako recimo izvoz roba i usluga u odnosu recimo na 2014. godinu, rastao je 4,2% u 2016.godini, inozemni dug u 2015. bio je 103,4% u odnosu na BDP, a u 2016. godini 91,4%. Tekući račun platne bilance bio je u 2015. bio je 4,8& sada je 2,6, bruto međunarodne pričuve u 2014. bili su 12,6 milijardi a sada su 13,5 milijardi. Smanjena je nezaposlenost, povećana je zaposlenost. Dakle, što želim reći? Želim reći ono što ste vi rekli u uvodu, ne umanjujući rad i pozitivne stvari Vlade 2015. godine, dakle da samo jedan odgovoran, transparentan državni proračun i pravna i porezna stabilnost, zapravo stvaraju jedno pozitivno okruženje za domaće i inozemne investitore. Ali i zaduženja na međunarodnom tržištu. Sjetite se one situacije kada je ministar Marić išao u London pa nije htio potpisati onaj kredit, da je bio iskritiziran u javnosti, zapravo se pokazalo dobrim jer zbog tog nepotpisivanja uštedjeli smo na desetke odnosno stotine milijuna kuna barem vezano za kamate. Dakle, imperativ svake Vlade, pogotovo naše Vlade bi bio onaj koji potiče kako domaće tako inozemne investitore u jednom pravnom i poreznom stabilnom okruženju.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Hvala. Kolega Babić, vi ste dopunili, ja nisam htjela sve spominjati zapravo ono što ste mogli pročitati iz samog izvješća, i hvala na tome što ste me nadopunili, ali u svakom slučaju, jako je važno upravo reći to da stabilnošću političkom, možemo samo doprinijeti da upravo evo kamatne stope koje su bile u nekom vremenu na financijskom tržištu preko 6% sada su 3,25, što onda zapravo vraća povjerenje u ovu državu, u funkcioniranje našeg sustava i time zapravo, olakšavamo sebi život i štedimo na kraju krajeva, jer evo i prošle godine su uštede na ime kamata bile preko 300 milijuna kuna. Dakle, cilj nam je sve ovo što je u nekom razdoblju, to ne smijemo zaboraviti, u nekom razdoblju, nismo bili u sustavu, odnosno nismo bili dio EU-a, pa smo onda i rizici bili puno veći, a time i kamatne stope puno veće, sada smo u onom drugom okruženju u kojemu nam upravo to daje zapravo mogućnost da imamo određene uštede i da puno racionalnije trošimo ovo što imamo.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvažena zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, mene zanima obzirom da ova izvješća koja imamo od Državnog ureda za reviziju su vrlo detaljna, ja ih stvarno uvijek pročitam i već sam jednom i na odboru rekla da su za svaku pohvalu, međutim i na odboru sam pitala što je sa ovim redovitim nizom nepravilnosti i preporuka koje vidimo upravo u ovim izvješćima, pa je gospodin, mislim da ste upravo vi bili na odboru, rekli da vi to zapravo proslijedite dalje nadležnim institucijama odnosno Državnom odvjetništvu i da vi nemate zapravo dalje od ove faze uvid u to što se dešava. Pa sad mene zanima da li vi kao predsjednica Odbora za financije i državni proračun, da li ste vi ikada zatražili pitanjem ili bilo kakvom drugom procedurom, što se zapravo dešava sa ovim nepravilnostima i preporukama obzirom da ovdje i piše da je Državni ured za reviziju dao naloge i preporuke čija bi provedba pridonijela povećanju transparentnosti korištenja proračunskim sredstava i usklađenosti poslovanja sa zakonima i drugim propisima, ukoliko jeste, kada i što ste dobili za odgovor, ukoliko niste, da li to znači da vas to ne zanima ili jednostavno proceduralno to niste u stanju, ako niste da li postoji nekakav način ili inicijativa da mi počnemo voditi takve stvari, zapravo da mi znamo što se dešava sa svim tim nalozima preporuka i nepravilnostima nakon što revizija odradi svoj posao. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Perić.
Poštovana kolegice, naravno da državna revizija stavlja određene preporuke i da je određene smjernice. Isto tako Zakonom o državnoj reviziji su propisane sve procedure na koji način se određeni propusti ili eventualne nezakonite radnje na koji način se prosljeđuju Državnom odvjetništvu i svim tijelima koje su za to nadležni. Prema tome, nema potrebe da ja kao predsjednica Odbora za financije i u tome sudjelujem jer kažem zakon je to sve detaljno propisao. Ono što Državni ured za reviziju stavi kao primjedbu ne znači nužno da je i nezakonito, dapače. Može se dogoditi da je u samoj proceduri nešto pogriješeno ili manjkavo ili nedovoljno normirano, pa je onda na Ministarstvu financija i svim ostalim korisnicima da te manjkavosti otklone. Ali kažem, sve ono što Državni ured za reviziju stavi kao primjedbu itekako se cijeni i poštuje u svim institucijama koje Državni ured za reviziju kontrolira pa tako i ministarstva i jedinice lokalne i regionalne samouprave. I normalno sve ostale tvrtke koje su u vlasništvu ili suvlasništvu države. Prema tome, nema nikakvih u tome pogrešaka. Prema tome, sve je propisano procedurom Zakona o Državnoj reviziji.
Hvala lijepa. Nastaviti ćemo sa točkama o kojima je bila rasprava prije, pa će sada u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnika Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa suradnicima i poštovani državni revizore sa suradnicima. Pred nama se danas nalazi Izvršenje proračuna za 2016. godinu i revizija tog proračuna, pa ukratko, ovdje je već bilo govora i uvodno o pozitivnim makroekonomskim kretanjima, prvenstveno o većem BDP-u od 2,9% koje je potaknut jačanjem izvoza i potrošnjom kućanstva. Svakako tu je jedan od glavnina većeg, boljeg BDP-a je i jači turizam, bolji kapaciteti, vidjeli smo i nedavno, brojne investicije u turizmu i smatramo da hrvatski turizam nakon dugih dugih godina, kada je bio na 2, 3 zvjezdice dosta, hotelski kompleksi, turistički koji nisu bili privatizirani da su napokon rade punim kapacitetima, i da ovakav turistički proizvod ono je sigurno da će nam u budućnosti garantirati jedne stabilne prihode. Jer to sigurno utječe, ne samo na prihode turističkih kompanije, nego da svakako utječe i na stabilniji BDP. Također, ono što je jako bitno reći je bolji izvoz, i vidimo i prve pozitivne učinke sudjelovanja na jedinstvenom europskome tržištu, svakako tome pridonosi i restrukturiranje i brodogradnje, jer znamo da je 2011. godine, se brodogradilište nalazilo u vrlo teškoj situaciji, sada već 2015., 2016. godina i vidjeli smo kasnije po izdavanju državnih jamstava za Uljanik da dobro rade i to su pozitivne komponentne, ne samo što vuče izvoz nego vuče svakako i industrijsku proizvodnju. Uvodno je ovdje ministar rekao da je industrijska proizvodnja rasla 5%, noćenja turista 9%, trgovina na malo 4% znači sve su to komponente koje se polagano ispravljaju. Dugo godina je za to trebalo, nije bilo lako šest godina recesije voditi javne financije i ja bi sada možda ukratko ovdje rekao da bi se dobilo općenito pojam kako je voditi javne financije pod recesijom, znači kada je počela 2009. godine i kolegi Šukeru, kasnije kolegi Liniću, meni i sada gospodinu Marići, kako se to odnosi na prihodovnu stranu proračuna i u kojim uvjetima su javne financije bile. Ovdje se govori da je prihod državnog proračuna oko 116,8 milijardi kuna, rashodi su oko 120 milijardi kuna. Ovdje nisu uračunati kasnije se dodavaju još vanproračunski fondovi oko 31,8 milijardi kuna još kada bi se dodali prihodi jedinica lokalne samouprave oko 22, 23 milijarde kuna, znači ukupni prihodi što se tiče cjelokupne porezne politike prihoda su negdje oko 170 milijardi kuna. Međutim najizdašniji prihod ovdje je također o njemu bilo govora je PDV. Vidimo da je u 2016. godini PDV-u iznos od 45 milijardi kuna što je povećanje od 3,8% u odnosu na prethodnu godinu. Koliko je PDV važan ne samo po ovom iznosu vidi se i tijekom turističke sezone. Čini mi se u samom izvještaju o državnom proračunu vidi se da je PDV tijekom ljeta on nema isto punjenje, s obzirom na gospodarsku aktivnosti tijekom godine u 8. mjesecu je preko 5,1 milijardu kuna je bilo uplata PDV-a u 8. mjesecu prošle godine, a pretprošle je bilo 4,1 milijardu. Znači samo u 8. mjesecu smo imali veću naplatu PDV-a od milijarde kuna. Koliko znači turizam, koliko znači milijuni turista koji dolaze na hrvatsku obalu, koliko znače trošenja u turističkim objektima koliko znači za cjelokupnu gospodarsku aktivnost. Da se napravi samo jedna kratka paralela koliko je i kako bilo voditi javne financije. Govorimo o 2009. godine kada je prva bila snažna recesija dokačila Hrvatsku, tada su prihodi od PDV-a iznosili 37 milijardi kuna, danas govorimo o PDV-u od 45 milijardi kuna, znači 8 milijardi kuna PDV-a više u državnoj blagajni sada kada smo izašli iz recesije i onda kada smo ulazili u recesiju 2009. godine. Kada govorimo tada o trošarinama, tada je bio ukupni prihod trošarina 11 milijardi kuna, danas su negdje trošarine oko 14,8 znači blizu 15 milijardi kuna, znači 4 milijarde kuna više trošarine se uplaćuje u državni proračun u odnosu na ono kada je bila recesija. Kada govorimo o mirovinskim doprinosima bez ovih prebacivanja tada je negdje bilo pred krizno razdoblje kada je počela ta nezaposlenost oko 19,2 milijarde, danas u mirovinski sustav oko 20 milijardi kuna, znači tu je dodatna određena milijarda kuna za proračun. Također i zdravstveno osiguranje tada je bilo oko 17,7 danas negdje oko 18,2 milijarde, znači pola milijarde kuna više i u zdravstvenom doprinosu. Čisto vam govorim, znači ovdje kada bi se zbrojili ti određeni prihodi kada je Hrvatska ušla u recesiju i danas kada izlazimo i recesije su vam oko 15 milijardi kuna. 15 milijardi kuna na prihodovnoj strani proračuna, što znači gospodarstvo, što znači koliko smo kao mala ekonomija vrlo osjetljivi na gospodarski pad, na gospodarske aktivnosti. I zato smatram da je jako bitno da se nastavi određeni poticaj u gospodarstvo, kada govorim koliko su važne mjere pa isto tako koliko je važna mjera, a danas govorimo ovdje je bilo govora i o Agrokoru, koliko je važna mjera da se stabilizira poslovanje jednog takvog lanca jel samo na ime 45 milijardi kuna PDV-a maloprodaja vam uplaćuje negdje preko 20 milijardi kuna PDV-a malo prodaja trgovački lanci. Znači koliko je bitno bez obzira tko će u konačnici biti vlasnik toga trgovačkog lanca, kako će se to odigrati nego vrlo bitno je da ti ljudi koji tamo rade da ostanu raditi, vrlo bitno je da te police koje se pune da i dalje budu pune ovoga ljeta jel vidimo kolika osjetljivost hrvatskog gospodarstva na punjenje proračuna. Pokazao sam šta to znači 2009., šta to znači 2015. godine, tako da kada vodimo određene rasprave da budemo svjesni što znači određeni poremećaj na tržištu i što to znači konkretne mjere za pomoći gospodarstvu. Ovdje je bilo riječi o zdravstvenom sustavu, moram reći nekoliko riječi i o tome. Hrvatski zdravstveni sustav iz godine u godinu otvaramo tu brojne rasprave o njemu, saniranja, dugovi itd., itd. i moramo reći da nije bilo još nijedne vlade koja je uspjela tu određenu rupu koja postoji u zdravstvenom sustavu dovesti na nekakve normalne okolnosti. I ovdje je bilo govora o izdvajanju HZZO-a iz riznice, to ću ja reći tada sam govorio i kao ministar kada se taj HZZO izdvajao iz riznice da nisam bio suglasan sa izdvajanjem HZZO-a iz riznice, međutim tada je vlada donijela odluku da se HZZO izdvoji iz riznice. Ja kao ministar financija na to nisam mogao utjecati i to se rješavalo u drugim zakonima. I volio bih vidjeti nakon tri godine izdvajanja HZZO-a iz riznice kakvi su učinci jel je bilo govora i tada da će se riješiti određeni dugovi u zdravstvu, da će se to puno jasnije i transparentnije upravljati sustavom zdravstva itd., međutim ono što se danas ovdje vidi evo i u izvršenju HZZO-a imamo samo dvije određene kratke crte o tome. Nemao uopće prevelikog kako se troši novac u zdravstvu i mislim da ovo nije pitanje za ministra financija nego je ovo svakako pitanje za ministra zdravstva da on ovdje bude i da zapravo brani taj jedan svoj proračun. Jer vidite ovdje imamo 100, oko, rekao je ministar financija, izvorno svojih prihoda imamo ovdje oko 100 milijardi kuna a kada govorimo jednu trećinu toga imamo vanproračunskih fondovima preko 30 milijardi kuna a nemamo ljude koji će nam ovdje govoriti o tome na koji način se troši novac u zdravstvu, na koji, znači koliko košta danas usluga u zdravstvu i na koji način će se u budućnosti ti dugovi rješavati. Ovdje je također bilo govora o uplati u državni proračun od javnih poduzeća što pokazuje se da je 2015. i javna poduzeća koja su predstavljala jedan dio tereta i njihov dio dugova je ulazilo u javni dug, pogotovo kada govorimo od sektora prometa. Uplate od HEP-a u iznosu od 607 milijuna kuna odnosno ukupno od javnih trgovačkih društava znači negdje oko 865 milijuna kuna što ponovno ukazuje da su ta javna poduzeća ipak napravila određeni dio restrukturiranja a prvenstveno što se tiče dobiti HEP-a. Ovdje uplata je HNB-a od 483 milijuna kuna. Kada govorimo o rashodima državnog proračuna svakako je dobro da uvijek se fokusiramo na rashode državnog proračuna jer ono je prihodima što daje određeno gospodarstvo, međutim ovo ovdje je dobro da ipak rashodi državnog proračuna se drže pod kontrolom. I tu svakako, bez obzira, ja se nadam da bez obzira što je prošle godine bila tehnička Vlada da nisu određeni ministri uspjeli ni trošiti određena sredstva. Ja se nadam da će i u 2017. a i u narednim godinama ministar uspjeti u tome da ovaj dio pozitivnih efekata što je došlo iz gospodarstva da sve ide na otplatu javnog duga koji i dalje, i dalje i dalje predstavlja problem. I tu mu apsolutno dajem punu podršku da zajedno sa, on sa svojim kolegama uspije držati u ovome četverogodišnjem mandatu rashode pod kontrolom. Pogotovo kada vidimo da rashodi za zaposlene su negdje oko 21,5 milijardu kuna. Materijalni rashodi, nije bilo značajnog tu djela povećanja, subvencije se smanjuju i to je ono što smo cijelo vrijeme govorili da bi taj dio komponente koji dobivamo iz EU unije, kao i sredstva koja dobivamo iz EU fondova da bi trebali mijenjati sa nacionalnom komponentom. Jer zapravo to je cilj, to je pravo restrukturiranje proračuna. Znači ne da na domaća sredstva koja povlačimo iz EU fondova da na taj dio pumpamo EU sredstva pa da nam raste proračun. Znači mislim da je cilj da se ta mjera, domaće izvore, znači domaće poreze, da smanjujemo poreze prema hrvatskim građanima, da smanjujemo poreze prema hrvatskim poduzetnicima i da taj dio zamjenjujemo potporama koje dobijemo iz EU. Mislim da je na taj način, ukoliko u jednom četverogodišnjem mandatu uspijemo negdje oko 5 i do 10% ukupnog proračuna zamijeniti mislim da smo a nadamo se da ćemo moći još više, ta pogotovo ta sredstva iskoristiti za financiranje da će to ići u dobrom smjeru. Pogotovo zašto? Zato što se svi infrastrukturni projekti, znamo da smo prije 10-ak godina sve infrastrukturne projekte financirali iz javnih sredstava i ceste i autoceste, željeznice, sve da smo, cjelokupnu našu infrastrukturu financirali iz javnih sredstava i zato nam je toliki javni dug. Zato nam je i javni dug i od 290 milijardi kuna zato što imamo najbolje ceste u Europi, imamo 1250km autocesta a ni jedne lipe nismo mogli koristiti sredstva EU, europskih fondova za to. Imamo bolje autoceste nego mnoge zemlje. Znači kada govorimo ne samo o autocestama, nego i o hrvatskim cestama, također i željeznice, vidimo dobro da je Pelješki most ide iz sredstava EU. I to su projekti gdje Hrvatska je zapravo 10 godina bila zakinuta, bila zakinuta kada su zemlje 2004. godine kada su ulazile, onih 10 zemalja u EU, kada su u potpunosti mogli koristiti EU fondove, kada su u potpunosti taj dio njihov gospodarski rast, gospodarski rast tih europskih zemalja temeljio se uglavnom na tim EU fondovima, Hrvatska ih tada nije mogla koristiti, nije mogla koristiti ta sredstva i jednostavno cjelokupni taj proces dolazi sa kašnjenjem. Ali zato nadamo se da će sada i ovaj dio BDP-a što je oko 3% sigurno jedan dio njega, jedan dio i korištenje ovih EU sredstava. Vidimo da ovdje, … [[Govornik se ne razumije.]] negdje 7 milijardi kuna. I ukoliko vidimo da je uplata, naša uplata u proračun negdje oko 3,2 milijarde kuna. I tu imamo nekakav pozitivan, pozitivan negdje 1% BDP-a. 1% BDP-a, zatvaramo naš deficit proračunski i sa većim uplatama iz EU fondova nego što tamo vraćamo. Ukoliko postavimo da to bude cilj 2 ili 3% BDP-a mislim da će tada u potpunosti, u potpunosti se mijenja struktura, ono što možemo mijenjati u strukturi javnih financija jer znamo da najveći dio naših proračuna su socijalni transferi. Najveći dio našeg proračuna su socijalni transferi, govorili mi o mirovinama, govorili o zdravstvenom, govorili o drugim socijalnim naknadama. Tu vam je preko 50, ukoliko uključimo i onaj dio zdravstveno. Ukoliko, kada govorimo o transferima prema izravnim ovim plaćanjima kasnije u konačnici u poljoprivredi nažalost, nažalost najveći dio transfera su socijalni transferi jer ljudi u poljoprivredi koji se bave poljoprivredom su uglavnom blokirani i jednostavno njihova poljoprivredna proizvodnja u konačnici ne može dobiti takav pravi zamah koji bi trebao dobiti korištenjem tih predpristupnih fondova. Znači pred nama je sada jedno razdoblje gdje se nadamo gdje će ovi pozitivni efekti da će se iskoristiti u provođenju, ono što je dugo vremena ovdje govoreno o strukturnim reformama. Ali strukturne reforme se rade kada vam je proračun na nuli, kada možete zapravo i prema građanima, kada možete prema građanima i ponuditi određeni dio, pod navodnike da kažem „nekakvih rezova“, jer tada se rade strukturne reforme. Ne možete raditi strukturne reforme kada imate 400 tisuća nezaposlenih, kada imate 45 milijardi blokiranih računa, kada imate 300 tisuća blokiranih građana, kada imate velike socijalne transfere na proračunu tada vrlo teško možete raditi određene strukturne reforme. Mislim da je sada vrijeme da od sljedećeg proračuna to se pokuša i pokazati u samom proračunu da napravimo određene reforme ili ako sljedeća kriza dođe da na nju budemo puno spremniji ukoliko uopće možemo biti spremni jer kažem proračun prije krize je bio uravnotežen a onda vrlo jedna snažna kriza je pokazala sve određene neravnoteže i onda odjednom vidite, samo na ovim poreznim prihodima je 15 milijardi kuna manje prihoda. 15 milijardi kuna manje prihoda. Koliko smo osjetljivi na gospodarske aktivnosti, koliko smo osjetljivi na probleme, evo i u ovom djelu maloprodaje, na trgovini i zbog toga svi oni koji mogu doprinijeti restrukturiranju a nažalost, vidjet ćete , i ne samo Agrokor, restrukturirat će se brojna hrvatska poduzeća. Brojna hrvatska poduzeća, morat će se restrukturirati svi njihovi dobavljači koji sudjeluju u tom dobavnom lancu i zato trebamo biti vrlo oprezni kada govorimo o tome da nam se ne bi nekakve naše interne krize ponovno dovele deficiti u minus. Znači, za sada smatramo da ove pozitivne efekte nadam se da će se nastaviti i u 2017. godini. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Vaše izlaganja je izazvalo popriličan niz replika, pa krenimo od početka. Prva je uvaženom zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani kolege, ministar Lalovac. Ovo je upućeno ne samo vama, možda i ministru i drugima. Ovako znate, postoji jedna izreka, kaže postoje laži, veće laže postaju statistika. To se može čitati kako god hoćete. Mene zanima ovo, kako će se puniti državni proračun, kako će se punit. Vidimo, rastu fiskalni nameti, cestarina, struja itd. ali ja se pitam koliko dugo ovaj kamion gdje su 3 gume probušene zadnjih 20 godina, koliko kilometražu ima ova država naša? Ljudi idu u mirovinu sa 51 godinu, imate 1,1 radi, jedan je u mirovini. 50% ljudi u državnim institucijama, tamo sjede i statiraju. I htio sam nešto reći ali neću, vojnički. Gdje su Greenfield investicije… [[Govornik se ne razumije.]] investicije zadnjih 20 godina? Gdje je ta tvornica Toyote što je spominjana, što je trebala biti u Lici? Šta se događa? Šta očekivamo, jesmo mi ikad čitali izvješća neutralna ova reports, što pišu veleposlanstva o nama? Situacija nije tako bajna što sam već spomenuo. Na kraju, meni je drago što se popunjavaju prihodi, da se slijeva u državni proračun, ali kad ćemo korjenite probleme, to je korupcija. 30% sive ekonomije, do 30% i šta je sa novcem koji je iznesen van, izvan Hrvatske? Imate 14 obitelji koje su dužne hrvatskoj državi 650 milijuna kuna, samo u porezima. Šta radi hrvatska diplomacija? Ta birokracija socijalistička, tko će vam doći u zemlju gdje je 5% zemljišta sređeno? Nitko neće doći. To su korjeniti problemi. Što više birokracije, to više korupcije. Na kraju, spomenuo bi nešto jutros, što nisam imao vrijeme demantirati, nisam mogao, po pitanju kipa mistera Tesla u Gospiću. Spomenuo je reći mladi gospodin da je prije letio u orbit mister Tesla, da je cijeli Gospić slupan, ravnat sa zemljom, sa stotina granata i da je bomba od 550 kila udrila hotel Lika, tamo gdje je Tesla bio. To sam htio reći. Po pitanju mistera Pernara ovdje imam jednu teoriju da ljudi gušteri vladaju Hrvatskom, oni jesu ljudi gušteri, a to sve… [[Govornik se ne razumije.]] i to je problem hrvatske države.
Hvala vam lijepa. Evo ovaj slijedeća replika je uvaženog zastupnika Antona Klimana. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Lalovac, evo na početku svog izlaganja rekli ste da definitivno je turizam lokomotiva razvoja Hrvatske i da učestvuje negdje oko dvadesetak posto u BDP-u, ja ću se složiti s vama, ali rekli ste da je ključ te cijele priče bila i privatizacija. Dakle, privatizacija, slažem se u jednom dijelu da je bila uspješna, a to pogotovo na istarskom poluotoku, jer su ostali veliki sustavi u cjelini, nisu se rasprodavali, dakle hotel po hotel, kamp po kamp. I to se pokazalo kao dobitno kombinacijom. Dakle, danas imamo velike sustave Plave lagune Istre, turistima Istre, dakle to su sustavi koji su kroz privatizaciju prošli, a i danas daju nabolje rezultate i Istra prednjači po turističkom prometu u RH: ali imali smo jako puno problema sa ostalim djelom u Hrvatskoj turističkog portfelja, gdje smo kroz predstečajne nagodbe, kroz Ministarstvo turizma uspjeli nešto izvući van, nismo pustili da to ide u stečaj, ali još imamo jedan veliki katalog turistički tvrtki koje treba privatizirati. Vi vjerojatno znate, tu su Jadran Crikvenica i Maestral i na otoku Visu nekoliko velikih tvrtki u Dalmaciji, prema tome ima tu još jako puno posla da dođemo do dobre situacije u hrvatskom turizmu. Znači, još uvijek ima jako puno potencijala da turistički promet raste i trebamo se okrenuto našim investitorima, definitivno da onu mantru stranih investicija u RH malo sagledamo i sa druge strane jer evo u ovo zadnje vrijeme najviše investicija ima od hrvatskih poduzetnika u hrvatski turizam, gradi se reprezentativni objekti, hoteli, manji, veći hoteli, i to je ono što krasi danas hrvatsku turističku ponudu. U tom smislu mislim da bi trebali se pojačati se napori HBOR-a za kreditiranje takvih poduzetničkih pothvata. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kliman, apsolutno se slažem s vama, pogotovo kada govorimo o financiranju turističkih objekata. Budući da se radi o investicijama koje zahtijevaju dugi period povrata, praksa je pokazala da kada su se financirale putem bankarskih kredita koji su bili negdje od 5 do 7% ili do 8 i 10%, da jednostavno nijedan taj hotel koji je financiran s tim izvorom kapitala, s toliko velikim povratom, da je kasnije mijenjao vlasnika, sjećamo se i dolje po Dubrovniku, da su nekakvi bankari, da su ulazili, određena Hypo grupa je ulazila u vlasništvo određenih hotela, u konačnici se pokazalo da to nije bio dobar model. Ovaj model koji je sada, vlada u Hrvatskoj, kada HBOR-ovi krediti financiraju sa negdje 1 i pol do 25 kamatom, kada financiraju do 17 godina, kad imate određeni grace period, se pokazuju da su to isplativi projekti i da napokon investitori koji žele u Hrvatskoj, domaći investitori koji žele ulagati u hotelske objekte, da napokon mogu biti profitabilni. I to je jedan dobar model, ja se nadam da ćemo ukoliko se svi ovdje složimo da dodatno idemo dokapitalizirati HBOR, a sad se pokazuje da, što se tiče javnih financija ne bi bio nikakav problem da se dodatni novac stavi u kapital HBOR-a i da ove sve ostale objekte, turističke objekte nastavimo financirati po kamatnim stopama i rokovima kao što se financira i u Francuskoj i u drugim zemljama. I onda ćete vidjeti kako su hrvatski turistički kapaciteti profitabilni. Međutim, ovdje je jedna stvar, a ne znam da li je ovdje danas bilo o tome govora kako riješiti nadolazeću turističku sezonu. Znamo da imamo problem radne snage i možda da ministar razmisli, ministar turizma o vaučerima. Mi smo nešto o tome osobno razgovarali i mislim da bi to bilo dobro da ovaj turizam vidimo koliko nam daje puno u proračunu, bilo bi dobro da nađemo neka efikasna rješenja i da pomognemo turističkim djelatnicima da mogu odraditi ovu sezonu i onda se nadam da će kasnije ministar financija, ministar turizma u 9 mjesecu biti zadovoljni. Ali bilo bi dobro da već sada imamo rješenje za problem radne snage na Jadranu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Lalovac, subvencije bi tribalo one koje bi poticale, znači razvoj evo ja ću … [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivrede 3,7 milijardi. Spominjali ste da mi kasnimo i po infrastrukturalnim projektima i drugim zbog kasnog ulaska u EU. Dobili smo mi sredstva iz EU 2 milijarde kuna za vrijeme ministra Jakovine pa su završile, ne u OPG-ovima nego u Todorića i ostali. Moje je pitanje da li je moguće i vas ću isto pitati što sam pita i reviziju koja odrađuje svoj posao kvalitetno, pitanje drugih institucija koje ne odrađuju posa kod nezakonitosti. 3,7 milijardi kuna dio je otišao koncernu Agrokor. U koncern koji je 10 godina, vi ste bili ministar nije bio porez nikakva kontrola porezna, u kojem je ugrožena stabilnost financija. Sam je guverner priznao koji je … [[Govornik se ne razumije.]] zajedno sa ministrom i vi ste vjerojatno bili, da 10 godina ne samo što nije ušlo nego 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića je Agrokor koristio što je udar na financijsku i monetarnu stabilnost Hrvatske. I tome istome mi financiramo poticaj, subvencije umjesto male OPG-ove koje je on uništio. Zbog toga imamo dvije trećine Hrvatske prazne. Ovdje se radi o brojnim subvencijama, o velkome novcu ne samo EU što sam spomenuo. Znači to je jedan slijed uništavanja hrvatskog sela, a nećemo o industriji govoriti. Činjenica ako je i dio od ovoga otišao on je otišao protuzakonito jer je, vidimo situaciju koja je sa Agrokorom, do čega je dovela cilu državu dok je on kupovao Merkator, dok se širio. Vi kao ministar morate ovo poznavati i recite mi koje je rješenje da sačuvamo naše selo i seljaka, da ove subvencije neće Todoriću i ostalima koji uništavaju selo i seljaka. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa. Zahvaljujem kolega Bulj. Pa vezano za, ukoliko je bilo određenih nepravilnosti ja se iskreno nadam i nedavno sam čitao i u novinama da neke druge institucije detaljno češljaju poslovanje Agrokora i njegovih kompanija, tako da pustimo te institucije što će reći kada završi cjelokupna istraga. Međutim, vezano za, nije da sam sad u nekoj obrani, obrani Agrokora ali dosta, dosta dugo govora je bilo cijelo vrijeme Agrokor uvozi, uvozi, uvozi, uvozni lobi, samo ništa nego uvozi. Sad nedavno se digli mali poljoprivrednici, OPG-ovci, govori Agrokor nam duguje novac. Pa mi sad malo nije jasno jel' on radi s njima ili on ne radi s njima, jer on 90% uvozi. Cijelo vrijeme u javnosti je bilo da Agrokor 90% se temelji na uvozu. Nedavno je bilo istraživanje, bilo je RTL-ovo istraživanje. Otišli su u trgovine, otišli su u Lidl, otišli su u druge lance. Znate koliko su našli u Agrokoru proizvoda iz hrvatskih poljoprivrednika? Negdje 60 do 70%. Znate koliko su našli u Lidlu, u ovim drugim? Našli su 20%. E sad ja postavljam pitanje kad govorimo o stranim trgovačkim lancima, da ovdje otvorimo pitanje transfernih cijena, da ovdje otvorimo pitanje je li to radi Agrokor ili to rade strani trgovački lanci u kojima super možete naći sve po dvije kune, ali ni jednog hrvatskog proizvoda ne možete tu naći. Ja ponovno postavljam pitanje zašto u našim naši mali proizvođači ne mogu se naći na Lidlovim policama u Austriji, u Njemačkoj, u Mađarskoj, u tim drugim zemljama, nego cijelo vrijeme govorimo hajmo otvoriti, a 60 do 70% tržišta nije Agrokor. 70% tržišta nije Agrokor. 70% su strani trgovački lanci. Hajmo vidjeti na koji način će naši poljoprivredni proizvodi se mogu naći u izvozu, pa okrenimo tu. Moje je pitanje zašto se ne mogu naći na njihovim policama. Tako da mislim, ovdje je nedavno bio i Zakon o nepoštenoj trgovačkoj marži da ćemo o tome svakako govoriti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, naime čuli smo ovdje i u raspravi i ono što sam malo prije rekao. Dakle, s jedne strane imamo dobre parametre makroekonomske, s druge strane dalje unatoč tome povećavamo određena opterećenja. Malo prije je spomenuto, dakle rast cestarina pa onda rast cijene struje koja se sad očekuje plina, pa onda rast cijena PDV-a u ugostiteljstvu koji je definitivno doveo do rasta cijena u ugostiteljstvu iznad 12%. To možete svi vidjeti ako odete u kafiće, restorane. U one ekskluzivnije ćete vidjeti da je i rast cijena i 50, 60%. Dakle, to je nešto što sigurno nismo očekivali i što u konačnici nije bilo potrebno, jednostavno nije bilo potrebno. No nešto drugo sam htio reći. S druge strane kad gledate gdje taj novi novac ide sa aspekta javnog sektora. Kod zadnjeg proračuna vidjeli smo ide povećanje izdvajanja za oružje. Sada se govori o kupnji aviona, povećane su opet ili uvedene neke naknade koje su u međuvremenu kroz reforme bile ograničene itd. itd. Ali zadnje što me je jako iznenadilo, dakle sve mirovine iznad 5000 kuna su povećane 10% I to je nešto što ću uvijek ovdje dok sjedim u ovom Saboru, ponavljati, dok god to ova Vlada ne ispravi tu nepravdu. Riječ je o najvećem broju mirovina i staža čiji prosjek je 2200 kuna. Dakle, te mirovine su između 1000-1200 kuna pa do 3000 kuna. Te mirovine su nepravedno niske. Formula koja je bila u zadnje 2, 3 godine je neodrživa, nju treba korigirati, treba naći model da te mirovine počnu rasti baš kao što rastu i plaće. I to ću svakako cijelo vrijeme pitati Vladu, kada će to napraviti.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče. Da, slažem se s vama, kolega Grčić, međutim kada imate tzv. negativnu inflaciju, kada imate minus, što se tiče tih cijena onda svakako znamo da 50% usklađivanja cijena, usklađivanja mirovina odnosi se zapravo i na taj dio inflacije, a ja mislim da ovdje još puno sugovornik za to pitanje inflacije je kolega profesor Lovrinović, koji će svakako ovdje ukazati, što znači za cjelokupnu ekonomiju, i koliko bi nam ekonomija drugačije funkcionirala. Da li bi ovaj rast bio 3% ili bi možda bio 5 ili 6%, da smo imali targetiranu inflaciju, ko što se ovdje cijelo vrijeme dosta dugo govori. Znači mi moramo otvoriti sva pitanja, ne samo pitanja ovog dijela fiskalne politike, nego u ovom dijelu i monetarne politike, a svakako vezano za usklađivanje mirovina, u tom kontekstu da smo imali takvu targetiranu, ciljanu inflaciju, čini mi se da onda i ove mirovine ne bi bile usklađivane sa 0,55 nego bi to bio puno veći iznos. Zahvaljujem.
Hvala. Budući da je veći dio kolega odustao. Zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Hrga.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče. Kolega Lalovac, vi ste govorili u ime Kluba SDP-a i ja koliko sam shvatio, da Klub SDP ustvari podupire nastojanja Vlade da zakonskim intervencijama spasi radna mjesta u Agrokoru i spasi naravno dobavljače koji su vezani uz Agrokor. To ovako malo ionako, zanimljivo mi je to bilo. Nisam se zato javio. Javio sam se, govorili ste o prihodima rashodima, govorili ste o razno raznim fondovima. Niste spomenuli Fond zaštite okoliša, ni u jednom trenutku, pa evo, kao tadašnji ministar i kao kolega od tadašnji ministar i kolega i od tadašnjeg ministra Zmajlovića, čisto vjerojatno vremenski stigli da možda malo date jedan osvrt na gubitak koji je iskazan za 2016. godinu Fondu za zaštitu okoliša, odnosno, da li ste vi kao ministar financija, tada imali ikakvih saznanja i informacije da vaš kolega ministar Zmajlović, ustvari ide u jedan minus unaprijed, znači potrošnju unaprijed bez ikakvih planova i bez ikakvih pokazatelja da će se to moći namirivati? Dakle, trošio je preko Fonda za zaštitu okoliša više nego što je fond prihodovao. I sada imamo situaciju da je fond iskazao taj gubitak, znamo da je dizani kredit, da je odobren kredit da bi se to moglo sve sanirati, ali da nam Fond za zaštitu okoliša u krajnjem slučaju, već godinu dana onako vegetira, možemo tako reći. Obzirom da i Vlada i koji, čiji ste vi bili član i ministar financija, često puta zna govoriti da ustvari su ovi pokazatelji koji su sada pozitivni rezultat i te Vlade u kojoj ste bili i vi. Pa me zanima, da li ste dakle, bili upoznati sa aktivnostima koje je vaš kolega provodio trošeći unaprijed novce Fonda za zaštitu okoliša?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Moram priznati da me ovo začudilo pitanje, zašto meni postavljate, pa tu je kolega Zmajlović i prošle godine ste sa njim raspravljali i mislim da on može adekvatnije odgovoriti na ta pitanja. Ja nisam ulazio u pojedinačne, isto kao što imate 20 ministara, tako isto kolega Marić, ne poznajete što radi svaki od pojedinih ministara. Zna se određeni limiti. Što su limiti, što ovdje Hrvatski sabor izglasa određene limite, koje su određene procedure i postupci. Ukoliko postoji određene, smatrate određene nepravilnosti tu je državni revizor ili netko drugi, tako da u tom kontekstu se obratite tim institucijama. Ja se nisam bavio pojedincima. Međutim, ovo kada ste rekli uvodno, da vas je iznenadilo, pa ja nemam nikakvih problema, s tim da kažem da neke i u mojoj raspravi kada sam govorio o Agrokoru, da se trebalo ne samo mijenjati jedan zakon, nego da je trebalo ići u promjena 5 zakona. Da je trebalo ići u 5 promjena zakona, da je trebalo ići, zaustaviti trgovanje dionicama HAMFA, da je trebalo zaustaviti trgovanje dionicama Agrokora, trebala je, a to su napravili nakon mjesec i pol dana, kada je vrijednost pala na 30%. Da se trebalo dati određeni porezni reprogram u tome dijelu za poljoprivrednike. Meni nije nikakav problem i reći javno i nekad kad kolega Marić napravi kvalitetne poteze i ovaj dio javnoga i pohvaliti da drži rashode pod kontrolom, ono što je rekao kolega Grčić, da ne idu ti rashodi gore. Ja nikada nisam imao problema s time javno reći i pohvaliti bez obzira tko radi neki dobar posao i smatram da je situacija u Agrokoru, bez obzira kako će se u konačnici, ovaj, cilj nam je svima isti da se stabilizira poslovanje. Tko će doći kao vlasnik, apsolutno nas ne interesira. I mi se time nećemo baviti, ali nam je bitno da od 45 milijardi kuna PDV-a, preko 20 milijardi dolaze iz maloprodaje, a znamo da je Agrokor držao trećinu tržišta. Držao je trećinu tržišta. I sad uzmite, kada vam jedna takva kompanija drži trećinu tržišta, da nam je PDV najvažniji izvor prihoda, da nam je turizam najvažniji izvora prihoda. Ja samo cijelo vrijeme reći da ovdje govorimo konstruktivno, da govorimo na koji načinu kompaniju izvesti da nam ne udari u proračun i da u tom kontekstu svakako da ću davati doprinos. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku, u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodin potpredsjedniče. Najprije želim pozdraviti ovdje nazočnog ministra financija sa suradnicima, glavnog državnog revizora sa suradnicama. Uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani građani koji pratite u ovaj vrući dan ovu mekanu raspravu o Izvještaju o ostvarivanju državnog proračun. Je li to zbog utjecaja sunca i posebnih valova od kojih niko od nas ne razumije kako biokemijski djeluju ili nespremnosti da se mijenja situacija u Hrvatskoj, o tome bi trebalo nešto više reći. Vidimo dominira apologija onoga što je, naravno ono što je pozitivno napravljeno pozitivno je napravljeno i tu se ne može i neće niko pametan prigovoriti. Punjenje proračuna prihoda, svakako je dobro ono je posljedica nekoliko čuli smo razloga, a s druge strane želim reći povećao se PDV u ugostiteljstvu i to povećava prihode, a vidimo da to nije bilo dobro. Trebalo je onda svima posebno tu dolazi do stranih lanaca hotelskih itd., ne znači jedne kazniti, a drugima dati prostor. Ali ja ću se fokusirati na neke druge strane stvari. Nisam došao ovdje prepričavati brojke i iz izvještaja niti su me građani izabrali ovdje da čitam novine ili da prodaj maglu. Ja smatram da ovaj izvještaj nije dovoljno transparentan i da nije dovoljno vjerodostojan. Uporište u tome nalazim u dva dokumenta, a to su nalaz Državne revizije i izvještaj Povjerenstva za fiskalnu politiku. Koji su to nalazi koji su ovdje vrijedni i želim iz pohvaliti rad i doprinos oba ova tijela, znači Državne revizije i Povjerenstva za fiskalnu politiku? Pa evo prvi, u registar proračunskih i izvanproračunskih korisnika nije usprkos Zakonu o proračunu iz 2015. godine za 2015 i 2016. nisu upisani novi korisnici državnog proračuna. Tu je čitav niz javnih poduzeća od HRT-a, HBOR-a, HŽ Infrastrukture, HAC-a, ARZ-a, HROTE-a, HERA-E. Dalje, nisu raščišćeni odnosi dugovanja i potraživanja sa CERP-om, ne pravilno su knjižene tečajne razlike i ima još čitav niz zabilješki primjedbi koje je pronašla Državna revizija. Ono što se zamjera da nema, pazite, opisa metodologije izračuna deficita opće države i objašnjenja razlika u odnosu na ESA metodologiju koja je prihvaćena u EU po kojoj se treba raditi. Pa prema tome, kako onda možemo vjerovati da je ovo potpuno usklađeno i transparentno i vjerodostojan izvještaj. Nadalje, želim naglasiti ovdje što je doduše spomenuto da su rashodi za kamate ogromne, oni su oko 11 milijardi. Sjećate da sam ovdje predlagao vama u Saboru kolegicama i kolegama, da je to rak rana da je to najbrže rastući rashod državnog proračuna, ali nitko nije trznuo na to ovdje kada ste predlagali državni proračun. Vama je bilo najvažnije da kažete platit ćemo kamate bankama ili onima koji su kupili naše obveznice, a druge možemo zakinut, to nije bitno, to je drugi, treći, peti red. Ako tako i dalje mislite nešto ste sitno ušićarili na ovoj emisiji plasmana obveznice, ali gospodine ministre to nije dovoljno. Vi se hvalite da je 3,5% prodaja državne obveznice da je to fantastično, odlično, pa 2,875 nije. Čak se jedna BiH prije protekle dvije, tri godine u ponekim emisijama jeftinije zaduživala od Hrvatske, a oni su na trezorske zapise imali negativnu kamatnu stopu, negativan prinos, vi nemate. Dakle nemojte uvjeravati hrvatsku javnost da radite vau stvari, fantastične, kada znamo da se može jeftinije zaduživati. Ali što vi ne želite? Pa vi ne želite monetarni mehanizam napraviti suradnju između fiskalne i monetarne politike da se ova zemlja i njeni javni sektor može jeftinije zaduživat kao sve normalne zemlje EU uz 0,3, 0,5%, a ne 2,8, 3,5 itd. Dakle nema smisla slikati ovu situaciju veselim bojama, ja bih volio da je to tako. Ono što je reći ćemo da je dobro, ali dominiraju sive i neke druge boje. To je naša realnost, nemojmo bježati od toga. I da budem vrlo konkretan gospodine ministre sa suradnicom, jeste vi možda primijetili da vam statistika javnog duga kasni četiri mjeseca? Pogledajte bilten HNB-a, Zavod za statistiku zadnji podatak iz HNB-a je veljača 2017. godine, a tamo kaže da je javni dug 289 milijardi kuna. A vi ste u međuvremenu plasirali inozemnu obveznicu otprilike 11 milijardi kuna, ovih dana će biti oko 3 milijarde kuna kunska obveznica, pa prema tome kada 289 dodamo ovo što nije ušlo u četiri mjeseca 11 pa ove 3, nije javni dug 289 milijardi kuna nego je 317 milijardi kuna. Ali nije to sve, u tu metodologiju vi niste uključili ovo vidite, a to je ona metodologija gdje niste uključili dug trgovačkih društava lokalne uprave i samouprave. To je recimo Zagrebački Holding i ostala trgovačka društva koja tako posluju. Pa evo ja na kraju 2015. godine imam ovdje izvještaj vjerodostojan sa svim podacima gdje je dug tih jedinica i njihovih trgovačkih društava treba sve pridodati i povećati za 14 milijardi kuna. Pa znači kada na ove 317 dodate još 14 to je 331 milijarda kuna. E sada ja vas pitam, čemu služe metodologije EU, čemu služe kriteriji, pravila odnosno čemu služi uljepšavanje situacije? Istina boli ali istina oslobađa jer nas tjera da radimo drugačije. Sada dalje, citirati ću dva, tri stava Povjerenstva za fiskalnu politiku gdje se nalaze stručnjaci, sveučilišni profesori, stručnjaci dakle i čujte što oni kažu. Unatoč ovim nekim pozitivnim trendovima, ima pozitivno, oni kažu: „Fiskalna neravnoteža i dalje je prisutna. Nisu riješeni strukturni uzroci stvaranja deficita i oni će ponovno rasti.“. Ponavljam, oni kažu da će ponovno rasti. Nadalje, oni kažu. “Smanjenje proračunskog manjka postignuto je dijelom smanjenja javnih investicija.“ Nešto je kolega Lalovac malo prije rekao ali nije u toj mjeri koliko ja smatram da je važno. Prema tome ovo nije održivo. Što to u prijevodu znači? Da se država maknula od kapitalnih projekata, od velikih državnih investicija koje onda generiraju ekonomski rast. Znači u prijevodu, rashodi u Hrvatskoj se smanjuju. Zašto? Jer nema državnih investicija. Pa to i moja baba zna smanjivati tako rashode. Ali što će raditi tisuće građevinskih radnika, što će raditi naša djeca koja još uvijek odlaze u inozemstvo? Dakle da ovdje, što se tiče ovog zaključim. Ako nema javnih investicija, državnih investicija koje su u onim godinama pokretali znači izgradnju infrastrukture i mi smo vidjeli kako je Hrvatska tada povećavala BDP a ovdje je već rečeno da jedini, pravi, zdravi način oporavka javnih financija to je rast BDP-a. Znači javnim investicijama, kapitalnim projektima, smanjivanjem, tu se jednostavno neće to postići. Treći je zaključak ovog povjerenstva, vidim da se nekim ljudima ne sviđa, da su onako obrve mrke i brke spustili, treći zaključak ovog povjerenstva je sljedeći, Hrvatska je ostala bez ikakve zakonske kontrole javnog duga, gospodo. Ovo je, ja ne znam da li vi sa težinom ste primili ovu informacija da je Hrvatska ostala bez ikakve zakonske kontrole javnog duga, ovo je napisalo Povjerenstvo, znači za fiskalnu politiku, to nisu političari, to nisu zastupnici, dakle to su ljudi koji su napisali prema pravilima struke. Šta oni kažu kao argument? Šta oni kažu? Pa oni kažu, prije 10 godina javni drug u Hrvatskoj u odnosu na BDP je bio, znate koliko? 38% prije 10 godina. A danas je 84,2 ili bolje da vam ne kažem ovo što sam ja nadodavao koliki je u postotcima. Pa prema tome, danas Hrvatska među 8 zemalja, znači još sa 7 kada se uspoređujemo, to je Mađarska, Češka, Poljska, Slovačka, Bugarska, Rumunjska imamo najviši javni dug u odnosu na BDP. To su informacije. Ma ja ne govorim ovo zbog toga da dodajem vatru ili da se pravim pametan ili važan, ja sam to ostvario i bez politike. Ja sam ovdje došao da govorim, koristim službene podatke, da govorim otvoreno, pa kome se svidjelo, kome se ne svidjelo i da zajedno pokušamo riješiti. Ja nudim i svoje znanje i stranka Promijenimo Hrvatsku ne zove se zbog toga što ćemo mijenjati meteorologiju i vrijeme nego ajmo mijenjati ovo što vidimo bez neprijateljskih, ajmo tako reći postupaka. I koji su, koji bi bili zaključci svega ovoga? Vratiti ću se ponovno na kamate, vidite, 11 milijardi kuna. A ne može se djeci plaćati ono na jesen kada počne školska godina za neke to su sitni iznosi, za prijevoze, ne može se majkama davati veća mjesečna naknada da ostanu dulje na rodiljinom dopustu, ne može se riješiti. Pa gledajte, pa samo refinanciranjem ovih skupih kredita i obveznica da se prepolovi za 5 milijardi mi preko noći riješimo deficit, odnosno probleme u zdravstvu iako je to jedna rupa bez dna, vreća bez dna za koju nitko ne zna gdje curi, razumijete. Pa kakva je ovo država da nitko ne zna kako će završiti ova godina u zdravstvu? Možete pitati vidovnjaka, on bi možda bolje rekao. Kako smanjiti taj javni dug, ustvari kako smanjiti te kamate? Pa jedan od važnih koji treba ostvariti tu zaradu, to se zove misijska dobit je narodna banka. Ona vam je ove godine zaradila 42 milijuna kuna. Od toga će dati neku siću u proračun. A vi dobro znate doktore Mariću, vi ste doktor ekonomije, kada bi HNB odobravao kunske kredite bankama, a to je godišnje silne milijarde ona bi na tome zaradila, na kamati prema bankama značajan iznos da onda iz njega na kraju kada se obračuna može i uplatiti u državni proračun. Ubrzo ću podnijeti precizan izvještaj o tome pa da vidite da mi nemamo suradnje nikakve između monetarne i fiskalne politike. Nije danas tema druga da govorim o makroekonomskim kretanjima jer je tema državni proračun, ostvarivanje, ali ne mogu usput ne reći ove vesele vijesti o zapošljavanju. Pa svatko bi volio da nemamo nezaposlenih. Najvećom mjerom se nezaposlenost rješava odlaskom u inozemstvo i privremenim radom, to je ta znači sezonska zaposlenost koja je ovdje značajna i metodologija znači kako se to kaže, praćenja, statističkog praćenja broja zaposlenih i nezaposlenih kao i ovdje pompozne informacije o rastu izvoza. Draga moja gospodo, kada bi vi znali što govorite i u što vjerujete. Kada bi znali da je tranzit kroz Hrvatsku iz Bosne i Hercegovine da se obračuna kao hrvatski izvoz, onda ne bi ste gospodine tako pričali. Ali drago mi je da ste veseli zbog toga. Ali nema takvih rasprava, pazite, ovdje su poželjne samo, neću reći dobre vijesti, pa neka dobra vijesti, onda bi manje bi imali raditi, jel. Dakle, zahtijevamo ažuran i transparentan uvid u javni dug. Zaposlite tamo nekoliko ljudi koji su profesionalci, oni moraju biti odvojeni, ustvari ta funkcija mora biti odvojena od Ministarstva financija da bi bila transparentna i vjerodostojna. Tražim zakonsku kontrolu javnog duga i dakle da se profesionalno ojača odbor ili agencija, Ured za javni dug. Tražim da se poštuje metodologija ESA, kako i druge zemlje u EU-a obračunavaju znači, statistika, proračune, javnog duga itd. Poručujem vam, zadužujte se jeftinije, možete. Nemojte nas uvjeravati da ne može, i da se, tako se hvalili prethodni ministri, ode vani, a mene strah uhvati kad idu vani. I kad dođu, naravno, mediji su znamo pod čijom su kontrolom, i onda je to malti ne, čudi me da nije došla opća narodna proslava ovdje na Trgu bana Jelačića, o pojedinim zaduženjima tolikim i tolikim. Ne zadužuje više Hrvatsku za valutnu klauzulu, gospodine ministre. Nemate na to pravo. Ovo nije moj osobni obračun s vama. Nemate pravo povećavati euroizaciju za onaj dio zaduživanja u Hrvatskoj. Ono što se mora zadužiti vani da bi se riješila europska obveznica ili dolarska, ali nemojte se zaduživati u Hrvatskoj u kunama uz valutnu klauzulu. Pa radite protiv ove države. Dosta je toga bilo. Dakle, govorite nam istinu, koliko god ona bila bolna. I na kraju, da još upozorim da država opasno povećava svoj udio u ukupnom vanjskom dugu. On je 2009. bio negdje oko 6, 6 i pol milijardi eura, sad je oko 15 milijardi eura, u ukupnom vanjskom dugu. Dakle, pozivam sve da ovome razumno pristupimo, ima puno toga još što bi se moglo navoditi, ali nema potrebe. Ono što je dobro reći ćemo svi da je dobro. Ali ono što nije dobro nemojmo kozmetički ili slikati drugim bojama, nemojmo izostavljati, suočimo se s time jer tako ćemo riješiti problem jer ovo ne vodi ničemu. I završit ću s tim, četvrta je godina bivstovanja u EU-u, 01.07. je bila, naš finalni rezultat, samo Bugarska ispod nas, to su podaci. To je istina. Sve drugo je dakle, možemo raspravljati, a sto puta se govorilo, uvijek se govori o tome da možemo bolje, da je ovo zemlja velikih potencijala, ali ova prije svega biti zemlja istine. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa predsjedavajući. Profesore, naveli ste brojne ne razloge, nego činjenice koje je revizija dala, znači brojne nepravilnosti ili ono što se događalo u ovom izvješću, a to su relevantne činjenice koju su trebale biti u izvješću i koje bi trebalo mjerodavno ovdje mi ovdje komentirati i donositi zaključke. Spomenuli ste ovdje znači od zaduživanja koje je po vama puno više nego inače jer nemamo uopće više sustav, sistem ili instituciju koja prati zaduživanje, to podsjeća na banana državu. Spomenuli ste HNB, evo ja bi još jednom o HNB-u vama postavio pitanje jer znam da ste tu meritorni. Kažite mi, HNB kao čelna osoba je u Vijeću za stabilnost financijsko RH. Ta osoba sama priznaje javno da je 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića, Agrokor koristio tj. udar direktan na financijsku i monetarnu stabilnost i nitko ništa nije napravio, to je urušavanje temelja hrvatske države. Koliko doprinosi takav radi li nerad HNB-a? ja mislim da nisam, maloprije mislili kad ste rekli, obješen brk, nemam brkove, možda ste mislili na druge, koliki je taj nerad protiv interesa hrvatske države, ne štiteći ljude ili ovaj novac koji sad subvencioniramo tvrtke koncerna Agrokor, vjerojatno ovi 3,7 milijardi subvencija poljoprivredi je otišlo Agrokoru ili 2 milijarde koje je ministar Jakovina također usmjerio, koliko je utjecaj HNB-a na ovu negativnu sliku Hrvatske?
Odgovor poštovani zastupnika Lovrinovića.
Kolega Bulj, važnost HNB-a i monetarne politike u ukupnoj ekonomskoj politici je ogroman. Mi u makroekonomiji jednu i drugu isključivo zajedno promatram i bez njihove koordinacije nema rješavanja problema, nema poticanja ekonomskog rasta, nema jeftinog financiranja a mi smo strahovito velike iznose i velike štete pretrpili upravo što 2008. do sada, što su bile neprimjereno visoke kamatne stope uz koju su se zaduživali poduzeća, građani i zato to je bila jedna od ključnih kočnica da ne može doći do oporavka u Hrvatskoj, pogrešno se vodila, dakle nije bilo uopće te koordinacije. A onda je rečeno pošto to nećemo napraviti, jer ne želimo da se smanje kamate na koje računaju banke, e mi ćemo kresat samo državni proračun, odnosno smanjivati rashode. Koga? Od radnika, đaka i svih, dakle. Odustat ćemo od kapitalnih investicija. Tu se moramo stisnuti, a ovu stranu nitko nije pitao. Prema tome, svaka uređena zemlja i svaka dobra makroekonomska politika ona će napraviti, ona će raditi na toj sinhronizaciji monetarne i fiskalne politike, da s jedne strane ima u ovoj fazi kada je bila recesija i kada je trebalo podići, stimulirat gospodarstvo da ima niske kamatne stope i da središnja banka bude od pomoći, a ne na štetu kao što je ova. I još ću dodati samo jednu vijest. Pa jel' vi vidite ovih mjesec dana kako jača kuna i izravno smanjuje prihode od turizma i izvoza, a time što smanjuje? Smanjuje osnovicu za oporezivanje i PDV, dakle da se povećava prihod državnog proračuna. Sve je to povezano moglo bi se navoditi na desetke razloga.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovani kolega Lovrinović, unatoč tome što neki od nas nisu znanstvenici ali imamo ogromno profesionalno i stručno iskustvo. Vi ste spominjali da i ovdje ste navodili da pojedina trgovačka društva nisu i dugovi iskazani u ukupnom javnom dugu. Ja moram reći da to govorite krivo, jer sva trgovačka društva svih jedinica lokalne samouprave su konsolidirani u proračunima, dakle već postoje obveze. Ako imaju obveze onda one su konsolidirane u proračunima i u izvješćima. Prema tome, to nije točno. Osim toga puno bi važnije bilo utvrditi gdje su evidentirane obveze na primjer zdravstva. Jer kad se izdvojilo obvezno, odnosno zdravstveno osiguranje iz državnog proračuna onda je bilo bitno konstatirati gdje su evidentirane obveze i na koji način se one evidentiraju. Jer po sadašnjoj metodologiji i sadašnjem praćenju vidimo da nisu niti u HZZO-u, a nisu ni u državnom proračunu nego su zapravo prikazane izvan toga što nikako nije dobro jer onda možemo na ovaj način samo pretpostavljati iz izvješća i konsolidiranja izvješća svih bolnica i kompletnog zdravstvenog sustava koliko te obveze zapravo čine i kolike one jesu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Pa da … [[Govornik se ne razumije.]] uvažena kolegice zastupnice na prvi dio vaše replike nema što odgovarati, to su podaci koje sam citirao iz nalaza Državne revizije i Povjerenstva za fiskalnu politiku. To su činjenice koje stoje, prema tome nemam tu šta, nisu moje osobne. A što se tiče ovog pitanja podataka o zdravstvu, o gubitcima gdje je to evidentirano. Pa vaša stranka je na vlasti, ja bih očekivao da vi nama dostavite te podatke. Ja nemam pristupa, nemam uvid u te podatke. Ali to da vam curi, da curi stalno i da se stalno traže nove milijarde za zdravstveni sustav pa to je nastavak dugogodišnje prakse i nitko živ ne može tu rupu, odnosno vreću bez dna zatvoriti i natrpati. Takvo zdravstvo ne može funkcionirati. Ljudi su zbog toga zabrinuti, liječnici nisu dovoljno stimulirani, medicinske sestre. Oni odlaze zbog toga. Dakle, nema politike. Nikad u zdravstvenom sustavu nije pokušana reforma, kamoli da je provedena. Ako se želi riješiti taj problem da to prestane biti problem i za proračun, onda se mora pokrenuti reforma zdravstva. Ali složit ću se sa ovim što je netko i od vas rekao i kolega Lalovac. Nije mi jasno zašto se taj račun zdravstva nalazi na računu Hrvatske narodne banke. To je jedan vaš stranački prijatelj izmislio, on je tamo iz ovih krajeva gdje je jako čist zrak. Pa prema tome ili su se složili, ali to je to. Prema tome, svašta se u ovoj zemlji, dakle radilo. Moramo to promijeniti bez ljutnje jer ovdje rekao sam nije riječ o osobnim stvarima.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći kolegi Lovrinoviću da je rekao tijekom svog govora da treba govoriti istinu i iz toga osjećam dužnost ukazati mu na to da na ekonomskim fakultetima u Hrvatskoj studenti ne znaju, odnosno ne shvaćaju proces stvaranja novca, tj. da je sav novac koji postoji kredit. Znači da novac nastaje samo i isključivo kao kredit, a da novac za otplatu kamate bez obzira bila ona nula, pet pet ili 50% ne postoji. Ne može se vratit više novca nego postoji i na žalost kroz razgovor sa studentima vidim da oni to ne razumiju. Oni to ne razumiju i ponavljaju fraze da se treba jeftinije zaduživati. A sve dok se vi zadužujete vi ovisite od onoga od koga posuđujete novac. I ovisno o tome jeste li mu poslušni ili ne takve uvjete imate. Ali uvijek je bit u servilnosti, uvijek je bit u podređenosti, jer ruka koja daje je uvijek iznad ruke koja prima. I sve dok naša država neće imati centralnu banku koja služi interesima nje same i njenog naroda dotle ćemo imati slugansku Vladu, Vladu kojom se upravlja od strane financijske elite i Vladu koja neće donosit zakone u interesu građana. Kakva je to zemlja koja ovisi o tome hoće li neki bankar dati zeleno ili crveno svijetlo, a ima svoju vlastitu centralnu banku. To je najgore poniženje koje jedna država može doživjeti i sukladno s tim poniženje nažalost moraju prihvaćati i naši građani. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Evo uvaženi kolega Pernar, o tome koliko koji student, šta zna, to mi ocjenjujemo pa raspon je od 1-5. Kao što i u drugim zanimanjima i u drugim znanostima imate ljudi koji vrhunski zna, imate onih koji stvarno ne znaju. Ali u jednom bi se mogao složiti s vama a to je da upravo taj isti ako se stvara novac, ljudima je najmanje poznato, ljudi misle da najbolje 2 stvari poznaju u životu, što je ljubav i što je novac. Dok o ljubavi nešto i znaju prema djetetu, prema ljubimcu svom bračnom partneru, o novcu znaju puno manje. I vi ste tu s pravom ukazali, na taj problem. Međutim, ovaj drugi dio koji ste govorili o Središnjoj banci, to je potpuno točno. Ova Središnja banka nije nikada bila u funkcija razvoja hrvatskog gospodarstva, a ovdje ima zastupnik koji su dugi niz godina o tome nisu govorili, ne samo to, nego su to poticali, branili, pa i sad to rade. I kažu da će biti bolje u Hrvatskoj. I što je najgore, građani im vjeruju, ustvari vjeruju im uvijek oni koji izlaze koji su s njima, jer njima je očito bolje zbog toga. A svima nama je s druge strane gore. A što je najgore, najgore je onim mladima koji moraju zaista otići, a ne shvaćaju da su to, sutra i njihova djeca da će biti u toj koloni. Prema tome, ono što sam tražio promjena zakona o HNB, da se HNB stavi u funkciju razvoja, gospodarstva hrvatskog, a ne da dopušta bankama da iscrpljuje gospodarstvo i građane i da prevare u dužničko roblje, eto, zbog toga, to je ključna stvar, ali kad-tad će svi doći do te spoznaje, a bilo bi bolje da dođu što prije.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ivana Lesaandrić-Ninčević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Spomenuli ste ovu famoznu brojku nezaposlenih i ja isto jednako kao i vi ne mogu a da ne prokomentiram tu famoznu nikad manju brojku nezaposlenosti. A mislim da bi ljudi trebali znati kako je došlo do te nikad manje brojke nezaposlenosti. Dakle, 3 su činjenice. Jedna je da ljudi masovno iseljavaju, druga je da su ljudi na sezonskim radovima, a treća, po meni najbitnija, činjenica a to je da na HZZ, dakle, našem birou, ako zakasnite dan ili 2, potvrdite da ste još uvijek nezaposleni, oni vas uredno brišu iz evidencije. Jednom prilikom sam djelatnike na Birou, pitala, pa dobro vi putem OIB-a možete provjeriti da li je osoba, gdje je do sada radila i da li je još uvijek u radnom odnosu, i ako vidite da nije u radnom odnosu, a zakasnila je dan, dva, potvrditi da je nezaposlena, gdje ti ljudi spadaju? U vanzemaljce možda? Ali eto, oni su mi rekli da je to jednostavno njihovo pravili i da oni moraju svaku osobu koja zakasni, potvrditi da je i dalje nezaposlena, uredno izbrisati iz evidencije. Pa nije ni čudo da imamo, nikad bolju brojku nezaposlenih. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Pa kolegice Lesandić, evo vi ste samo dodatno pojasnili taj statističke kriterije i kako statistika ustvari vrlo podatna jedna disciplina kada je riječ o ekonomiji i kvantitativnim metodama, da ju možete koristiti na ovaj ili naj način, prosvjećivati, agregirati itd. Nažalost, istina je nešto, bitno je drugačija i zato trebamo zaista raditi na tome da se govore podaci koji su točni, koji su jasni, a prilagodba na Zavodima za zapošljavanje, da se netko tko radi 10 dana, ili šta ja znam, mjesec dana na određeno, da se odmah briše sa, iz nezaposlenosti, još ima tih nekih kriterija, ja sam ih nažalost malo i zaboravio, pričao mi je neki dan jedan prijatelj, to nama ništa ne pomaže. Zato kažem trebamo doći do istine, jer tako ćemo jedino moći pokrenuti, složiti jednu makroekonomsku politiku koja će imati i dati pozitivne rezultate, prije svega, na rješavanje nezaposlenosti, poboljšanje perspektive mladih ljudi u ovoj zemlji, smanjivanje dugova, i od 330 tisuća ljudi sa 42 milijarde. Dakle, to je nepodnošljivo, sve su to problemi koji pritišću ovu zemlju i zato govorimo o tim problemima na pravi način, a ne selektivno vaditi neke podatke, ponavljam, oni koji su dobri, koji su točni, to pozdravljam, ali nemojmo sa nekim drugim koji su upitni ili čak nisu točni, nemojmo potiskivati ovaj dio istine i stvarnosti kakav je.
Hvala lijepa. Sada bih riječ dao ministru financija uvaženom Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dame, gospodo zastupnici, 2 su razloga za moju intervenciju. Prvo da se na neki način osvrnem na dosadašnju raspravu, gotovo svi klubovi uz dužno poštovanje prema Klubu nezavisnih zastupnika i HSU-a, kratko ću se referirati na ovo što smo čuli do sada. Dakle, mislim da sam i uvodno govorio i odgovarajući na replike, vrlo jasno rekao, kako smo išli u sam proces, koji su to bili i objektivni i ini čimbenici koji su bili prevladavajući u samom planiranju proračuna za 2016. godinu ne bježeći od svih tih okolnosti i čimbenika. Ali u isto vrijeme, ako previše naglašavamo neke okolnosti i smatramo ih sretnim za javne financije, ha onda ću reći tu sreću treba i isprovocirati ako ćete tako. Međutim, ne mogu prihvatiti sigurno činjenicu da netko kaže da je samo i isključivi razlog za stabilizaciju javnih financija, činjenica da smo imali jedan dio godine tehničku Vladu i privremene parlamentarne izbore. Ako ćemo tako gledati, onda ja isto tako mogu reći da naša prošlost vrlo jasno pokazuje da upravo u predizbornim razdobljima je uvijek bila na neki način, trend, eksplozija, ako hoćete proračunske potrošnje, a mi smo tu proračunsku potrošnju uspjeli zauzdati. Čak su i eminentni pa i kroničari i stručnjaci tada ukazivali da će se pokazivati spremnost, ministra, mene osobno od mog tima u Ministarstvu financija hoćemo li uspjeti odgovoriti na sve te izazove i mislim da smo uspjeli u tome svemu. Što se tiče same ove činjenice kada govorimo o tome da se neko nešto hvali, ja sam također rekao da sve što je vezano za gospodarski rast, najveće zasluge idu hrvatskom gospodarstvu. Na Vladi i na državi je da stvori okolnosti i uvjete da oni mogu funkcionirati, ali ipak javne financije efikasno prikupljanje prihoda proračuna i kontrola rashodne strane proračuna to je ipak većim dijelom zasluga Vlade i Ministarstva financija i sigurno u tome treba biti također vrlo jasan. Ja ovdje se moram referirati na jedan tehnički dio, ali obzirom da ga neki od zastupnika pa prečesto spominju, a u današnjim okolnostima je možda i za opću i širu javnost to izuzetno važno spomenuti. RH evo četvrta godišnjica našeg članstva i prije toga, a pogotovo od kada smo zemlja članica uskladili smo svoje pojedine elemente države i funkcioniranje pojedinih institucija sa zakonodavstvom EU pa tako i statistikom, dakle vrlo jasno i vrlo odgovorno govorim. Kao ministar financija samo da se razumijemo, da probamo vući paralele sa nekim drugim usporedivim, ne samo ministrima nego i drugim čelnicima pojedinih ustrojstvenih jedinica. Dakle odgovorni smo zajedno sa Vladom za fiskalnu politiku. Fiskalnu statistiku u RH vodi DZS i HNB, dakle mi smo u obvezi dostaviti sirove podatke koje oni sukladno međunarodnim priznati metodologijama pa tako i ESA 2010 kompiliraju i objavljuju. Kada meni kaže uvaženi zastupnik Lovrinović o kašnjenju, kriva adresa dijelom obzirom da mi činimo sve da dostavimo te bazične podatke na vrijeme, ali naravno ne ovisi o nama kada će pojedini podaci biti objavljeni. Povjerenstvo za fiskalnu politiku, da, postoji temeljem akta koji je Vlada predložila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, tijelo kojeg čine stručnjaci, o njima imam visoko mišljenje, većinu njih itekako dugi niz godina dobro poznam i jako puno znaju o fiskalnoj politici, ali isto također jedan fakt. Dakle tko je odgovaran za fiskalnu politiku, ali imate jedno tijelo koje onda to još dodatno nadgleda uz Hrvatski sabor, uz stručnu i opću javnost. Ja ne vidim gdje na koji način nešto možemo biti ne transparentno ili ne evidentirano ovako kako se govori. Dakle sve je u skladu sa tim pravilima i regulama. Što se tiče statistike javnog duga i kamata, pa ja mislim da sam već u Hrvatskom saboru nebrojeno puta govorio i o općoj javnosti općenito u svim mojim javnim nastupima da su mi kamate meni i mom timu, svima nama u Vladi broj jedan, jedan od vrh …, da ne kažem sada broj jedan da isprovociram neku drugu reakciju, ali jedna od stvari na koju želimo staviti veliki naglasak. Na dnevnoj bazi svaki naš instrument koji dospijeva, koji mi koristimo bilo obveznice, bilo trezorski zapisi, ako se uspoređujemo s drugim zemljama, ja ne kažem da je i ne hvalim se da je nekakav uspjeh, ali ako ostvarimo povijesno najniže izdanje obveznica u smislu prinosa, ako se financiramo trezorskim zapisima po 0,45% također povijesno najniže, onda to su također činjenice o kojima treba govoriti. Ali isto tako kažem da kamate i dalje iznose 11 milijardi kuna i da ćemo i dalje činiti sve da uspijemo obuzdavati ono što smo viđali proteklih godina, a to je kontinuirani rast upravo i veliki pritisak tih kamata. I samo zadnja opaska, kada se uspoređujemo s drugim zemljama, nemojmo zanemariti činjenicu da je i Europska komisija pohvalila da je Hrvatska napravila 2016. najveći napredak ili među najvećim naprecima u smislu smanjivanja javnog duga, jel hrvatski javni dug koliko god on bio viši od mađarskog ima jednu veliku razliku u odnosu na mađarski. Mađarska je nacionalizirala drugi stup mirovinskog sustava, što mi nismo učinili. Imate i još nekoliko drugih čimbenika koji kada se uspoređujemo s drugim zemljama treba također vrlo jasno i transparentno reći, a ne zanemariti činjenicu da smo gotovo tri postotna boda smanjili udio javnog duga u BDP-u i po prvi puta uspjeli ga nominalno smanjiti za 505 milijuna kuna.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću, malo se čudim vama da u ovo doba neviđenog razvoja informatike i telekomunikacija opravdavate četiri mjesečno kašnjenje elementarne informacije da je emitirana obveznica od 10 milijardi kuna pa treba čekati četiri mjeseca da je pročitamo u biltenu HNB-a. Pa vama je savršeno jasno da i vi možete reći kao ministar odgovoran čovjek i reći sada nam je javni dug toliki da ne čekate Zavod za statistiku valjda, imamo toliko povjerenja prema Ministarstvu financija. Toliko o tome. Dakle ne treba braniti ono što je loše, već molim vas potrudite se ako kasniš četiri mjeseca pa ne kasni barem samo mjesec dana i to je nepodnošljivo. Druga stvar, o visini kamata, pa točno je da vi govorite, ali ne trudite se dovoljno. Povijesna najniža kamatna stopa je svaka ona koju ste prvi put dostigli, a to ne znači da je to najpovoljnija. Može puno niže, ali pitanje da li vi to želite, da li možete možda, možda ne želite, nego da li možete, da li se na vas vrši pritisak ili su toliko vjerovnici jako da nemate prostora za snižavanje kamatnih stopa. I jedna dobronamjerna sugestija za vas osobno, nemojte ponovo nešto hvaliti pa da poslije bude velikih problema. Valjda ste izvukli poruku.
Hvala. Uvaženi ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa evo naravno u današnje doba ja ponavljam još jedanput informacijske tehnologije i svega sličnoga ali kada se referirate na to kašnjenje tih podataka kako ga zovete kašnjenje, dakle naravno da u općoj javnosti opet će se stvoriti neki dojam neko nešto namjerno čini na ovaj ili na onaj način. Ali moramo shvatiti da nije baš jednostavno zbrojiti kompletnu statistiku javnog duga da se to može tako lako preko noći napraviti. Dakle potrebno je napraviti određene stvari ja branim ovdje ljude koji na tome rade jer to su ljudi koji nemaju veze sa politikom, dakle to su stručni suradnici u pojedinim tijelima koja sam napomenuo. A ako se referirate na obveznicu koju nisam, pa mislim vi i također dobro znate, u 3. mjesecu smo izdali obveznicu na međunarodnom tržištu kako bismo refinancirali jednu koja je dospijevala na nekakvih 20-ak dana nakon toga. Dakle efekt na javni dug i tako dobro jako znate je zapravo neutralan. Javni dug raste za razinu deficita. I to je ono što je nekakva elementarna stvar, naravno vi kao profesor to jako dobro znate i neću vama docirati, vi ste meni bili profesor, neću se sada stavljati u obrnutu situaciju ali ipak za sve i saborske zastupnike i opću javnost treba vrlo jasno reći, dakle javni dug raste za onu razinu za koju imate manjak prihoda u odnosu na rashode u toj godini. A to možete nadomjestiti bilo da prodate dio svoje imovine, bilo da se zadužite. Temeljem toga smo između ostalog i planirali proračun za ovu godinu i sve što smo vezano za obveznice, planirali smo i vrlo jasno komunicirali kod samog donošenja proračuna. I tada sam najavio da nam je plan u prvom tromjesečju izaći na međunarodno tržište i izdati obveznicu kojom bismo refinancirali obveznicu koja je dospijevala u travnju mjesecu. I usput budi rečeno, baš vis a vis kamata ako ćete uspoređivati ta dva instrumenta samo na tom instrumentu smo ostvarili velike uštede, govorimo o stotinama milijuna obzirom da je obveznica koju smo izdali po 3% bila otprilike na razini oko 3% a refinancirali smo tadašnju obveznicu od oko 6%. Dakle naš fokus na kamatama, uštedama na kamate ne odnosi se samo na načelnu raspravu nego zaista i na djela i aktivnosti. Hvala.
Jeste vi dignuli povredu Poslovnika? Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani gospodine potpredsjedniče na temelju članka 238. smatram da jednim dijelom nisu neke informacije istinite pa bih zato htio osvrnuti se na to dakle.
Ne možete to, oprostite, u ovoj dvorani se toliko iznose potpuno krive informacije i kada bi svaki puta to bila povreda Poslovnika ja mislim da ništa drugo ne bismo radili osim toga.
Ali dopustite onda i meni da kažem 2, 3 riječi ako ste toliko puta tolerirali.
Ne možete jer nije ničim povrijeđen Poslovnik.
Pa dijelom je jer smatram da djelom nije istina prema tome, dopustite …
To je vaše mišljenje, pogledajte, svatko tko govori i misli da je u pravu i vjerujem valjda da je ono što on govori točno.
Znači vi presuđujete tko točno govori, ako je to zadatak predsjedavajuće, ja ću to prihvatiti ali koliko je poznato ne.
Ne, upravo obrnuto, upravo obrnuto, ja ne mogu prosuđivati tko točno govori a tko ne govori.
Ali onda gospodine potpredsjedniče dopustite meni da kažem 2, 3 riječi pa neka javnost ili nazočni zastupnici … [[Govornik se ne razumije.]]
Ne, ne, ali, pazite zato ne služi, zato ne služi povreda Poslovnika kao instrument.
Ovako ću to, u redu, vi mene možete prekinuti, ovo ću shvatiti da ne želite da iznosim argumente jer vi ste shvatili da ja uvijek govorim o argumentima …Govornik se ne razumije./…
Ne, ni u kom slučaju, evo vi imate …
Onda ja dragovoljno odustajem jer ne želite da iznesem argumente u interesu javnosti.
Pogledajte, vi ste dovoljno dugo u Saboru, da biste mogli znati koji sve instrumenti postoje da kažete svoje mišljenje, ima ih niz, ima ih niz i možete koristiti koji god želite ali onaj koji možete koristiti a ne neki koji je potpuno neprimjeren. Sada ćemo dati riječ uvaženom zastupniku Ivanu Pernaru da replicira. Izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre financija, pa veliki je problem taj što država koja ima vlastitu središnju banku, koja ima vlast nad emisijom novca, koja ima svoju valutu se uopće mora zaduživati. Koji je smisao zaduživanja? Koji je smisao dovođenje zemlje i naroda u dužničko ropstvo? Koji je smisao pumpanja vanjskog duga kada se zna da se ti dugovi ne mogu vratiti? Jer u čemu je trik? Ono što sam objašnjavao da novac za kamatu ne postoji, ne znam, vjerojatno i vi to znate znači da banke daju samo glavnice kredita a da novac za kamatu ne postoji. I onda se postavlja pitanje pa otkuda će se vratiti kamata? Znate otkuda dragi ministre vratiti će se iz imovine, neka obitelj će biti deložirana, neko državno poduzeće će biti prodano, neko javno dobro će biti koncesionirano. Tako će se vraćati kamata. I taj kamatni sustav koji je nama nametnut, koji potapa cijelu zapadnu hemisferu u dugovi, u ropstvo, koji dovodi na vlast ne izabrane političare koje je birao narod nego neformalne strukture moći koje su privatizirale proces stvaranja novca, taj sustav, protiv njega se ja borim a vi nažalost njemu služite. Vi mu služite za plaću ministarstvu, ja za plaću zastupničku se borim protiv njega. Ali je žalosno što je narod nažalost, ne smijem reći preglup ali ne shvaća da je taj sustav protiv njega i da će on biti njegova društva. I podržava vas političare koji ga vodite u ponor, koji ga vodite u propast, koji ga vodite do ovrhe, gubitka posla, male plaće, posla bez plaće itd., itd.. I još im izmišljate razne namete i oni sve to prihvaćaju i podržavaju vas. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa nije već jedan put, već sam navikao da tako kažem u Hrvatskom saboru, iako ja, usput biti rečeno kao ministar financija imam i saborski mandat legitimno od hrvatskog naroda na prošlim izborima ali kao ministar očito je to nekakva praksa da dođem ovdje i slušam od vas i brojnih drugih zastupnika dosta teške i optužbe, osobne prirode i općenite prirode pa tako isto da ja služim i pogodujem ovima, onima i slično. Ja sam ministar financija Vlade RH u RH, dakle samo i isključivo radim za interese RH i njenih građana a vi možete o tome misliti što god hoćete i kako god hoćete. Ja ću samo na kraju referirati se i na ovaj prošli dio, dakle sve brojke, sve informacije koje dijelim s vama obzirom da su u Hrvatskom saboru upućeni i hrvatskoj javnost su iz službenih izvora, ne nudim nikakve dodatne brojke koje su nekakva vrsta kompilacije kako netko može smatrati, to su sve službeno i javno provjerljive informacije i podaci i uvijek stojim zajedno sa svim svojim suradnicima na raspolaganju za dodatna pojašnjenja. I samo na kraju kratko, obzirom da to ostao sam dužan od ovog mog obraćanja za sabornicom, obzirom na pauzu ja ću se morati ispričati a znam da će neki od vas to sigurno primijetiti da ću nastavak rasprave biti, neću biti u sabornici obzirom da moram na službeni put u Dubrovnik. Znate i sami da imamo važnu osobu kao gošću zajedno sa brojnim ministrima financija i guvernerima u Hrvatskoj sljedeća dva dana. Tu će biti kolega naravno državni tajnik Tufekčić, zajedno sa rizničarkom Ivanom Jakir Bajo i pomoćnikom županom ali evo čisto zbog, znam da će neki od vas to primijetiti i javno reći pa da na neki način ovaj puta, ima dosta liječnika, preveniram određene stvari. Jer sam i danas čuo o tome kako nisam bio na nekoj saborskoj raspravi, tog zastupnika upravo u ovom trenutku nema, a on bi isto tako mogao provjeriti u statistikama Hrvatskoga sabora da otpočetka ovoga saziva Hrvatskoga sabora, kao ministra financija preko 100 sati sam proveo u ovoj sabornici. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Mi ćemo sada napraviti, malo kasnimo ali napraviti ćemo stanku do 15h i u 15h nastavljamo sa raspravom. STANKA U 13,36 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, mi nastavljamo sa sjednicom i sa istom točkom. Još imamo jedan klub zastupnika, to je Klub nezavisnih lista i HSU-a, u ime kojega će govoriti uvažena Nada Turina Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče iz Ministarstva financija, gospodine državni revizore. Pa nekoliko općih ustvari opservacija o izvršenju proračuna, odnosno o proračunu kao takvom, budući da je proračun temeljni dokument jedne Vlade, i jedne politike koja vlada. Mislim da je potrebno reći i nekoliko riječi i o smjernicama koje proizlaze iz takvog jednog dokumenta. Naime, mi u Klubu nezavisnih zastupnika i HSU-a možemo reći uvodno samo riječi pohvale na račun toga da je proračun kao takav izvršen u vrlo visokom postotku i da pokazatelji koji govore o prihodima i rashodima proračuna su takvi da možemo reći da je proračun stabilan i da su polučeni određeni rezultati na način da su postotci gotovo na skoro svim stavkama negdje 100% izvršeni uz neke iznimke. Međutim, moramo podsjetiti da je taj proračun, znači proračun 2016. godine, proračun koji je donijela Vlada HDZ-a i MOST-a na čelu sa premijerom Oreškovićem i koja je već negdje polovicom godine, odnosno već početkom ljeta odnosno krajem proljeća te iste godine zapala u probleme i bili smo prisiljeni raspustiti Sabor te je upravo ta Vlada izabrana, iz legitimno izbrane Vlade u RH, postala ustvari tehnička Vlada i gotovo pola godine, te proračunske godine mi smo imali tehničku Vladu. Tako da taj dio o kojem bi htjeli nešto reći, znači o političkom djelu težine tog proračuna, nema se šta pretjerano reći, osim da je tehnički, knjigovodstveno, računovodstveno ili kako god hoćete, on solidno priveden kraju kao takav izgledao je stabilan i mislim da je sasvim jasno da tu nema nekih bitnih političkih poruka što nas najviše ustvari žalosti. Znači mi od 2015. godine, kraja 2015. godine do danas nemamo, ustvari još nikakvih rezultata rada Vlade prvobitno MOST-a i HDZ-a, a sad u ovom trenutku preslagane Vlade Andreja Plenkovića i HDZ-a odnosno HNS-a. Zašto to govorim? Znači, tehnički je proračun zadovoljio sve preduvjete, prihodi su ostvareni, rashodi su ostvareni ali se ne vide bitni iskoraci. Ne vide se iskoraci prije svega u onom dijelu koji se odnosi na svakodnevni život građana, što znači da kvaliteta zaposlenosti u RH je loša, a to vidimo iz nedavnih ideja o tome kako ćemo u što većem broju zaposliti ljude u Hrvatskoj u sezonskom poslu u turizmu i ugostiteljstvu, i kako ćemo te ljude prije svega obrazovati za te poslove, a onda ih kasnije i smjestiti na tim mjestima gdje trebaju raditi, a raditi će nažalost u jednoj branši koja im ne da je bog zna kakve uvjete za bilo kakav prosperitet. To je nekakva ciljan sad politika ove Vlade jer je u više navrata ovdje spomenut turizam i naša struktura proračuna i oslanjanje našeg proračuna na prihode koji se značajnim dijelom baziraju na turizmu u prvom djelu i u drugom djelu na trgovinu. I s tim se silno ovdje ponosimo jer rastu porezni prihodi, znači prihodi od PDV-a, što je sve u redu, međutim mi kao mala država nikako si ne bi smjeli dozvoliti situaciju koja će nam te dvije djelatnosti, znači turizam i trgovina, trgovina na malo prije svega, biti oslonac, odnosno koji će nam biti ključno uporište za budućnost i razvoj gospodarstva ove države. Ako tome tako bude, nama se ne piše dobro. zašto nam se ne piše dobro? Kao što vidimo, Agrokor kao jedna od najvećih, odnosno najveća tvrtka u RH, ali ne samo što je najveća u ovom dijelu kao poljoprivredna i proizvodna, ona je najveća definitivno kao najjači trgovački lanac u RH, znači pokleknućem takve jedne tvrtke, nam se značajno gubi mogućnost stvaranja kvalitetnih prihoda od poreza na duži rok, odnosno postoji mogućnost da nastane jedna velika rupa u proračunu. Em što bi mogla biti mogućnost da ljudi ostanu bez posla, em s druge strane što će u tom smislu i potrošnja odnosno broj mjesta na kojima se obavlja prodaja se značajno smanjiti ako se to dogodi. U turizmu na koji smo isto tako pretežno orijentirani, isto samo jedan veliki incident bilo koje vrste bi naš turizam na žalost mogao dovesti u veliki problem. Znači mi kao država ne možemo i ne smijemo samo o tome govoriti i samo se na tome bazirati. E zašto to sve skupa ima veze sa proračunom? Ima veze sa proračunom jer je to pitanje opredjeljenja politike šta će u proračunu biti apostrofirano i strateški planirano kao nešto što će dati šansu Hrvatskoj da poveća svoje prihode, između ostalog naravno porezne prihode ali i prihode svojih građana, da joj da mogućnost za prosperitet. To sigurno neće biti samo šansa da naši ljudi, a i strani investitori investiraju u maloprodajne i veleprodajne lance i da investiraju u turizam. Mi moramo stvarati uvjete da se u Hrvatskoj događaju investicije koje će trebati znanje hrvatskih građana. I kad vi vidite proračun koji je odlično osmišljen, ali na razini svakodnevnih potreba i samo i isključivo svakodnevnih potreba koje se zadovoljavaju, a nije osmišljen na način da daje novu šansu i da otvara mogućnosti onda bez obzira što je on dobro izvršen on u stvari nije polučio svoju temeljnu zadaću, a temeljna zadaća je proračun, a kao prije svega političkog, a onda i financijskog dokumenta da svojim građanima, svojoj državi omogući kvalitetu života i prosperitet. Pa kad bi recimo mi bili u poziciji kreirati proračun u ovoj situaciji u kojoj jesu sada financije, a one su stabilne. Znači, ne govorim o onim situacijama kad su financije nestabilne i kad je financijska kriza na vrhuncu kao što je to bilo tijekom 2009., 2010., 2011. gdje ste se uglavnom usmjeravali na štednju i smanjivanje rashoda, nego kad imate mogućnost u proračunu stvoriti uvjete da točno fokusirate se na one pozicije proračuna i na one politike i na one programe koji će dati šansu Hrvatskoj da preokrene ovu situaciju da smo mi trgovačka zemlja, gdje smo mi turistička zemlja i gdje se u stvari samo i isključivo od PDV-a koji se tu vrti sa uvoznom ekonomijom. Znači to je ona famozna još Škegrina ideja da ćemo mi živjeti samo od usluga, samo od trgovine, samo od prodaje u turizmu a ne od proizvodnje, ne od znanja, onda vidite da smo mi u stvari u velikom problemu. I onog dana kada mi odlučimo u našem proračunu podignuti recimo investiranje u školstvo, u znanost, kad se mi značajnije zauzmemo za inovacije u ovoj državi, kad se mi kroz proračun značajnije zauzmemo za neke djelatnosti koje još u Hrvatskoj uopće kao takve ne postoje, nije nitko došao s namjerom da ovdje uloži. Zašto? Zato jer ovdje neće imati radne snage i nema radne snage i nema ljudi koji bi znali takve poslove raditi mi se vrtimo u jednom krugu, ljudi nam odlaze. Jer ljudi koji žele da imaju šansu da se realiziraju da li kao znanstvenici, da li kao nekakvi stručnjaci odlaze, jer ovdje naprosto za to nemaju šansu imaju šansu da završe fakultete i da rade kao konobari i da rade kao spremači. U tom smislu želim da razgovaramo o proračunu i o izvršenju proračuna. Inače proračun kao takav imali smo toliko, potrošili smo toliko, nešto smo bili i štedljivi što je vrlo pohvalno, pa smo smanjili rashode, pa smo smanjili deficit i sve su to relativno dobre poruke. Međutim, došla je 2017. godina, imamo novi proračun. Ni taj novi proračun ne čini bitnu razliku, jer po meni bi bitna, po nama bi bitna razlika bila da se ova Vlada odlučila recimo umjesto borbene zrakoplove kupiti, da se odlučila investirati u znanje. To bi bila poruka i to bi bila šansa da mi u nekakvim narednim godinama, da li će to biti, to sigurno neće biti ni sljedeće, ne bi bilo ni sljedeće ni možda one tek sljedeće, nego bi bilo možda za pet ili deset godina. Ali sigurno bi naš proračun izgledao drugačije i prihodi tog proračuna bi izgledali drugačije. Naime, puno, puno kvalitetnije. Zato osim toga što je proračun kao takav stabilan i što kaže ministar i pohvalio se s time i vjerojatno s punim pravom da kvalitetno upravlja riznicom, mislim da imamo razloga itekako bit zabrinuti. Imamo razloga bit zabrinuti da imamo ogromne dugove u zdravstvu bez obzira da li tretirali zdravstvo kroz HZZO ili kroz proračun odvojeno ili zajedno. Činjenica jest da su gubici u zdravstvu ogromni i da bio on ovdje ili ondje kažu financijski stručnjaci da bi bilo bolje da je u Riznici jer da bi kontrola bila bolja, složila bi se, možda nisam stručnjak u tom dijelu. Ali činjenica da mi već dvije godine znamo i stojimo, znamo da postoje ogromni dugovi ali niti prijedloga niti programa, niti intervencija u stvari već dvije, već više od dvije godine nema. 8 milijardi je ogroman novac. Isto tako, mislim da mislimo u našem klubu da treba hitno poduzeti vezano za zdravstvo određene korake kako bi se ti gubici sanirali. Da li će to biti u sljedećem proračunu jer se to već ne znam koji put će učiniti, to neće biti prvi put, ali očito da će se morati opet učiniti. A isto tako je očito da će taj izdatak kojeg ćemo prema zdravstvu dati biti po ne znam koji put, ustvari bačen kroz prozor, ako ne budemo imali adekvatan plan kako će dalje funkcionirati taj sustav i dal ćemo se mi svoditi u ono što imamo, u postojeće prihode ili ćemo reći da nam za zdravstvo treba puno više novaca koje će platiti najvjerojatnije građani. Znači to netko napokon mora jasno reći kako će to dalje funkcionirati, u protivnom stvarno ćemo doći u situaciju da taj cijeli sustav doživi blokadu i da neće moći isporučivati usluge za koje je zadužen. Evo, ja sam pokušala ustvari reći da mi nismo zadovoljni ne sa izvršenjem kao takvim, nego nismo zadovoljni kako se proračun, proračun se jednostavno potrošio na jako puno stvari za koje država je zadužena, ali se potrošio, ne na način ciljano, da bi za 5, 10 ili ne znam koliko godina, dugoročno taj isti proračun bio na korist svima nama i da bi izgledao onako na način da bi se mogli pohvaliti da živimo u jednoj pristojnoj, uređenoj državi gdje žive zadovoljni građani. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo 2 replike. Prva je uvaženog zastupnika Antona Klimana. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Turina-Đurić, evo, ja bi se samo osvrnuo, pošto sam bio član Vlade, dakle, u tom mandatu kada se donosio ovaj proračun. Proračun je bio korektan politički dokument između tadašnje koalicije Mosta i HDZ-a i on je samo u svojoj ovoj zadnjoj fazi imao dakle, jedan prefiks tehnički. Ja ne vjerujem da bi se štogod, bilo značajnije promijenilo u odnosu da je ta koalicija i dalje trajala, on bi se ovako korektno, kao što je i odrađen, dakle, određivan cijelo to vrijeme. I rekao bih da je više nego uspješno proračun odradio svoje, jer imamo manje deficit, mnoge stavke su tu gdje jesu, puno je uštede napravljeno na raznim stavkama i on je sasvim korektan. Što se tiče spomenuli ste u nekoliko navrata turizam, mislim da je turizam jedna djelatnost koji … [[Govornik se ne razumije.]] obuhvaća jako puno djelatnosti dakle, u hrvatskom gospodarstvu kod samih investicija vuče građevinu kod davanja usluga, poljoprivredu, proizvodnje hrane, pića, ako hoćete energenata, itd. Tako da moramo turizam gledati kao jednu horizontalnu djelatnost i ona nije loša sama po sebi. Istina da se treba poraditi na tome, da turizam što duže traje kroz godinu, ali zato postoje akcijski planovi, ja se nadam da će ministarstvo i Vlada poraditi na tome. Ja bi isto volio da imamo 10 i 15 milijardi eura prihoda od turizma, a da udio turizma u BDP bude 5%. Nažalost, to se neće dogoditi u neko slijedeće vrijeme brzo, ali zato su potrebne strukturalne reforme, mislim da će Vlada imati snage i vizije da ih donese, a mi ćemo ih sigurno podržati za neko buduće vrijeme i pred nama je sigurno jedno razdoblje gdje ćemo svi zajedno morati staviti ono ruke na stol, što se kaže, glave svi skupa i da svi zajedno nađemo odgovore na te izazove.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Kolega Kliman, vi ste rekli, da je taj proračun 2016. godine, korektan. Znate nije posao proračuna, mislim, naš posao da budemo samo korektni u situaciji u kojoj jesmo i kad imamo ove pokazatelje koje imamo, znači da nam mladi odlaze, da ne pokrećemo reformu obrazovanja da nam ljudi nemaju vještine i znanja za određene poslove, znači, proračun tada je čak, ja bi rekla, bezobrazno reći da trebamo korektan proračun. Mi moramo imati proračun koji ima komponentu određene vizije, što mi želimo, kako želimo da Hrvatska izgleda za 10, 5, 15 godina. Zar želimo ovakve korektne proračune, daljnjih 10 godina gledajući kako naši mladi ljudi koji završavaju fakultete, koji nisu potrebni za tržište u Hrvatska, nažalost, jer inače bi svi bili zaposleni, jer su te plaće, na tim radnim mjestima, niske, da rade, da ih upućujemo i guramo, evo zadnjih tjedana slušamo cijelo vrijeme o tome, upućujemo, uguramo da rade kao konobari i spremači. Takav proračun, mi, govorim o Klubu nezavisnih zastupnika i HSU-a ne želimo, odnosno, bez predmetno razgovarati o tome da je to korektno, da smo to potrošili da smo to izvršili. Izašli smo iz krize, izašli smo iz recesije, imamo stabilan proračun i vrijeme je bilo, ne da pričamo danas o tome, vrijeme je bilo prije godinu i pol dana da pričamo o tome i kažemo ajmo u taj proračun ugraditi neke naše projekte, neke naše vizije što želimo. I da danas razgovaramo o ovom izvršenju ne na način da je on korektan, nego da, gledajte, gubimo godine, rezultat izvršenja, odnosno, ove cijele situacije, je rezultat rada Vade, kukuriku Vlade od 4 godine. Ne rezultat ni Oreškovićeve Vlade, a bogami ni ove koja je pola godine na vlasti.
Hvala lijepo. Sad ćemo ići na sljedeću repliku, a to je uvaženi zastupnik Mire Bulja.
Kolegice, govorili ste o proračunu gdje je smanjen dug, gdje je rashodovna strana korektna, znači govorili ste o nečime što je izvršeno. Govorite da je teško samo na taj način promatrati promjene, promjene se moraju promatrati kao određene stvari koje se događaju ili u obrazovanju, zdravstvu i one su očite. Međutim, tko se mogao nadati da će hrvatska država, evo nema ministra, ove godine morati platiti milijardu i pol kuna evo govorimo sada o budućnosti od 2015. ugovor za vjetar subvencije stranim investitorima. To je ogroman novac koji mora bit ulagan i u zdravstvo i u školstvo i u poljoprivredu. Tko bi se mogao nadati da će se dogoditi ovo sa Agrokorom? 2014. je kupljen Merkator, preinvestiranje zna se kako je bilo. Znači ovdje je veći problem … koje je sustav ostavio iza sebe kao npr. sjednica Vlade 2015. o koncesiji izvora rijeke Cetine za punjenje vode, trajalo 37 sekundi, koncesija 6 tisuća kuna. Pa malo bolje domaćinstvo gdje su baba i did sami kada zalivaju malo … svoje plate vode, 6 tisuća kuna koncesije. Prema tome, imamo bogatstvo, imamo resurse i potencijalne koje ne koristimo. To je vidljivo kroz koncesije, samo koncesija na plažama i pomorskom dobru mijenjamo granice. Problem je šta struktura ne radi svoj posao, umrežena je i mi iz toga ne izvlačimo novac u proračun i ne usmjeravamo ga. Trebamo ga ali ga nemamo. I ono šta imamo dali smo strancima od svih potencijala, resursa pa evo i telekomunikacija. Ne znam mi se sada bojimo optičku mrežu ćemo graditi mi ili Nijemci. Kako se … Nijemcima? Mislim imamo mi tih potencijala, ali trebamo iskoristiti i sigurno će biti bolji proračun. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Turine-Đurić.
Gledajte politike prije svega gospodarske ja bi rekla su bile sa jako, jako puno promašaja unatrag 25 godina. Kada bi ih ovdje počeli nabrajati vjerojatno bi bili pet dana i svi bi mogli govoriti o tome i nabrajati sve te silne promašaje koji su učinjeni. Međutim ja se ne bi složila da je jedan od najvećih promašaja milijardu i pol kuna koje su naša obaveza u subvencioniranju obnovljivih izvora energije. Moglo je to biti kolega Bulj nažalost i puno više da se u određenom trenutku nije stalo i da se nije reklo da će se obim ulaganja u obnovljive izvore energije za koje mi smo se obvezali da ćemo ih subvencionirati, moglo je biti daleko, daleko veći i ugovaranje puno prije nego šta vi ciljate odnosno na koga vi ciljate da je to ugovarao. Tako da mislim da to nije neka najveća šteta jer smo ipak određene koristi imamo ili ćemo ih imati ako ništa drugo kroz zaštitu okoliša vezano za obnovljive izvore energije. Ali se s vama slažem, znači u ovoj državi dok mi ne počnemo razmišljati na način da su ljudi naš najveći kapital i naš najveći resurs i da je jedino ulaganje u ljude put izlaska iz ja bi rekla jedne loše gospodarske klima u RH i nedostatak kvalitetnih investitora, nije samo zato što smo mi tromi, spori u administraciji i upravi kao što, ja sam čula da toga ima i puno više i u nekim drugim puno razvijenijim zemljama gdje su procedure i birokracija isto tako komplicirane. Kod nas naprosto nema dovoljno poduzetničkog duha, a nema ni ljudi koji su obrazovani i educirani za poslove koji se očekuju da će biti visoko profitabilni poslovi 21. stoljeća. To je naš najveći problem.
Hvala. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi predstavnici Ministarstva financija, uvaženi predstavnici revizije na čelu sa pomoćnicima. Ja bi kratko samo kazao kao čovjek gledajući, promatrajući izvršenje ovoga proračuna da je činjenica da se šalje poslata je ovim proračunom poruka da smo izašli iz recesije, činjenica je da je u vrijeme kako svi prozivaju koji su prije vladali da je ovo bila u tome trenutku politička turbulentna godina, ali je činjenica da je se financijski stabilizirala godina i to je relevantno iz ovoga izvješća. Međutim, u ovome izvješću ima mnogo nejasnoća koje su kasnije isplivale i nisu vidljive. To je ono gdje Hrvatska treba najviše graditi, to je na svom bogatstvu potencijalu najveći resursi koje je malo prije spomenuto su ljudi, čovjek da bude na terenu, čovjek educiran, čovjek sposoban da koristi sve ono što ima u prirodi što mu je Bog dao i priroda. Međutim, činjenica da politike tako nisu usmjeravane pa mene evo ja sam ovdje spominjao pet puta nisam dobio odgovor, zamolio sam i reviziju, zamolio sam i ministarstvo da se dobro provjeri da li je novac subvencija koje su odlazile u najbitniju našu granu, a to je upravo u prošloj godini 3,7 milijardi kuna koje su odlazile za poljoprivredu, da li su završile u poljoprivrednika ili su završile u koncernu koji je Hrvatsku destabilizirao, ne u tome trenutku nego je to posljedica politika koje su trajale godinama i koje se preinvestira kupujući Merkator je bio kraj priče to je jasno svima nama, znači tu nema obmane. Tu ovise dobavljači dvije trećine gospodarstva tj. poglavito cijela poljoprivreda je sukus toga koncerna i činjenica da je taj monopol koji je sustav napravio potpomognut HNB-om, Ministarstvom financija kroz Vijeće za stabilnost. To je revizija upozoravala u svojim izvješćima brojnim. Ja sam kratko u Parlamentu godinu i pol dana, ali sam kroz brojna izvješća … korektno odrađen posao koji u biti ostaje mrtvo slovo na papiru. Činjenica da kroz sve te i HNB i ministarstvo je dozvolio jednom sustavu da zarobi cijelu poljoprivredu i gospodarska klima u jednom trenutku kada je naraslo ovo što se dogodilo, žao … ministar, žao mi je šta je se izuzeo u ključnom trenutku kada je trebalo rješavati ovaj problem sigurno prije bi ga i riješili i lakše riješili ministar ključnih financija. To vam je isto da je general usred rata reći ja neću usred bitke izuzet ću jel tamo ima nekoga koga znam pa ja ću se izuzet, ali poslije rata ću nastaviti bit general. Prema tome, ovdje je ozbiljan problem, to je Agrokor, koncern koji je kroz HNB i Vijeće za stabilnost gdje su predstavnici i Ministarstva financija i HNB-a i HANFA-e zbog čega sam ja digao i kaznenu prijavu zbog 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića. To je udar ogroman na državni proračun, ne na proračun samo nego na monetarnu politiku, to je nezamislivo negdje da se dogodi, to je ogroman novac, to je jedna činjenica. A drugo, mislim da bio ovaj proračun mogao biti puno veći i u izvršenju a nadam se da će se u budućnost rješavati. Evo prije neki dan tamo se vidjelo da bankarski sektor kroz naknade i određene provizije kojih ima na stotine 4,5 milijarde kuna iz sredstava i novca, uglavnom su to strane banke isisavaju novca kroz male naknade, to je godišnje, to je 1,5% BDP-a, za 1,5% BDP-a za 1,5% BDP zna koliko treba investicija imati. Prema tome, i tome se treba usmjeriti da se taj dio koji je vrlo bitan i koji su banke, zamislite u 10 godina pola proračuna jednoga godišnjega, u biti banke su isisale šta nije ulagano u Hrvatsku nego se ulagalo vani i sada naši ljudi koji bi trebali raditi u Hrvatskoj da se taj novac ulaže u Hrvatsku odlazi vani jer su banke isisale taj novac, 4,5 milijarde jer nije to ni švicarac, nisu to ni kamate, nije ni to ni po računu. Znači imamo brojne mogućnost i mehanizme da kroz Ministarstvo financija, ovo što se događalo u 2016. još bude puno bolje. Jer je činjenica da 2016. gdje je smanjen dug, gdje nije sve cvalo ali je činjenica da i takva Vlada koju su proglašavali najgorom Vladom u fazi nestabilnosti bolje radila nego, više napravila nego sve prethodne. To je vidljivo po rezultatima. Znači proglašavali su je najnesposobnijom Vladom. I bilo je političkih problema, bilo je, O.K. Znači, nestabilnost ako se zabetonira isto nije uzrok da će se dogoditi promjene. I nestabilnost politička ako je loše, ako je nepravda, ako se ne radi, ako se ne štite prirodni resursi, ako školstvo nije isto za sve, ako u Zagrebu imamo besplatne udžbenike a Ustav kaže, za osnovnoškolca, a Ustav kaže da su sva djeca jednaka, imaju ista prava a u nerazvijenim područjima djeca nemaju, znači djeca nemaju besplatne udžbenike i besplatan prijevoz onda o čemu mi govorimo. Zbog toga imamo dvije trećine Hrvatske osiromašene, tj. napuštene, demografski. Mi u ovome trenutku dvije trećine doslovno imamo prazne. Imamo nešto Zagreb, jer su stvoreni uvjeti življenja, infrastrukture i ulaganja a ovo ostalo je prazno. Slavonija je prazna poljoprivredna zemlja. Zbog čega? Zbog toga što ovi poticaji koji su u proračunu, to trebate vi u reviziji provjeriti a vi u Ministarstvu financija, naravno to ne očekuju od Ministra Marića jer će se on izuzeti u tom trenutku, on je ministar za izuzimanje a ne za financije u ovim ključnim momentima. Prema tome, ja očekujem od vas da se taj novac usmjeri na OPG-ove, na male da se navodni polja, ne samo slavonska nego i dolje i Imotskoj, i Sinjskoj i Vrgoračkoj, rijeke nam prolaze kroz srid polja, nevjerojatno. Koncesije, koncesije smanjenje, obrazloženje sam dobio da nije došao, jedan dio sredstava nije uplaćeno. Ali je činjenica da nam tu curi novac kroz prste, da župan odredi koga god želi, kome god hoće otvoriti firmu, to se dogodilo Splitsko-dalmatinskoj županiji, ništa se ono neće promijeniti ako ne budemo mijenjali mi stvari. To je činjenica, to je i relevantno i to nije tako davno bilo. Dovoljno je biti prijatelj sa županom, otvoriti firmu bez kune na računu i dobiti koncesiju na Zlatni Rat, Makarsku, Splitsku. Zato je sada i koalicija u Splitu, zbog koncesija, nije što se vole HGS i HDZ, ne, koncesije. Nije valjda, znači mi imamo resurse i potencijal i ogroman novac, tu se može crpiti i zato mladi odlaze jer treba biti politički podoban da bi dobio koncesiju, mora biti prijatelj sa županom ili s nekim ovdje iz Sabora a taj mora biti s nekim političarem otprije. I on lijepo otvori firmu bez kune, bez ulaganja, bez išta. I jedino što mora navesti ulaganje, tako vam je od Zrća do Dubrovnika. Znači to je ogroman novac. Samo na toj, curi nam kroz preste. Energetika, neću ni spominjati energetiku. Energetika je posebna priča. Ovo što kaže malo prije gospođa, energetika 5, 6,5 milijardi kuna u 3 godine mi moramo platiti subvencija na obnove do 2020. Za taj novac svaka kuća je mogla imati, svako kućanstvo, svaka zgrada, poslovni objekat mogao je imati solarnu mini elektranu, šta mi dajemo u 3 godine stranim investitorima na našim prirodnim resursima koje je HEP istraživao, vjetrove ruža koji su bivši dužnosnici osnovali projektantske, HEP-a, projektantske tvrtke da bi taj projekat oni napravili i prodali strancima. To je činjenica. A kvote, kako se kvote dodjeljuju i to je posebna priča, kvote obnovljivih izvora energije. Otvara se u ponoć, u pola noći za novu godinu. Čovjek koji je na svome gospodarskom objektu napravio mini elektranu ne može upasti a ima 10 godina čeka. Ali zato vjetroelektrane gdje su stranci, gdje odlazi novac u druge države makar i ne znam gdje, jer su strani vlasnici, najmanje ulažu ovdje, znači ogroman novac koji bi bio uprihodovan u proračun i onda bi mladi ostajali, onda bi bila navodnjavana polja, bile bi škole, bili bi besplatni udžbenici, bilo bi sa naših polja, hrana, u školama, vrtićima i onda bi imali punu državu, ne bi iseljavali. Nije to više pitanje ni znanja ni neznanja, nego je pitanje ciljanog iseljavanja ljudi zbog neulaganja u infrastrukturu jer ne može mlad čovjek živjeti gdje nema zdravstvenu uslugu, gdje nema vrtić, gdje nema školu, gdje nema besplatne udžbenike, a ovdje ima, gdje nema radnog mjesta. Prema tome, imamo resurs, imamo potencijal, uvijek ću spomenuti, idem iz Zagreba prema Dalmaciji, prema Cetinskom kraju, žalosno je vidjeti da u Lici nemate više stada goveda, stada ovaca, stada koza, nema ništa. I to bi uzrokovalo politički, turizam, turizam ne bi bio, onda bi bio još veći prihod kroz turizam, bili bi mi prodavali svoje proizvode, a to bivši ministar zna da naši, da više uvoznih proizvoda dajemo na tržnicama, u restoranima nego naših. To je jedna stvar. Drugo, još, to je nekoliko stvari, kratko je vrijeme ali je činjenica da imamo resurse i potencijale.
Ne, vrijeme vam je isteklo [[Upadica Bulj: Hvala lijepa.]] Hvala vam. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, pa ja bi se samo osvrnuo na ovaj dio koji ste spominjali poticaj poljoprivredi, u biti su to potpore u poljoprivredi koje svakako su nužne OPG-ovima da opstanu, da rade, da razvijaju proizvodnju, no međutim ni OPG-ovi ne mogu opstati bez većih sustava ne takvih kao što je Agrokor jer mislim da je to veličina koja je neprimjerena našem području, ali postoje poljoprivredne tvrtke koje i kreditiraju proizvodnju, koje i otkupljuju od malog proizvođača, koje su organizatori proizvodnje i otkupa i bez njih jednostavno je nemoguće funkcionirati u poljoprivredi u RH. Stoga, OPG-ovi se moraju naslanjati na takve sustave, no mi ne smijemo dozvoliti da takvi sustavi iskorištavaju OPG-ove kao upravo što je to Agrokor radio koji je diktirao ovoj državi i cijenom i žita i cijenom i rada i koji je uvodio rokove za isplatu od 180 dana pa i više pa onda krivi računi, pa se računi ponovno pišu i to se tako rasteže i na taj način se uništavala poljoprivreda u RH. Stoga, znači nama je potrebno i veliki i mali da u sinergiji razvijaju, no međutim, milim da je tu ipak naglasak mora dati RH na to da li je nama poljoprivreda strateška grana ili je nama poljoprivredna ne treba. S obzirom kakav je sad odnos prema selu koje je postalo prazno, 100 tisuća OPG-ova je nestalo, još će ih nestati barem 50 uskoro, jer ljudi su vidjeli da bez potpore države, iako država daje potpore za proizvodnju po jedinici površine ali bez prave potpore države nema ni poljoprivrede.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Da, složio bi se da bez subvencija OPG-ovima, nema napretka ali je činjenica, možemo nabrojiti EU fondove koji su dobili za OPG-ove 2 milijarde da je otišlo umjesto OPG-ovima otišlo je tajkunima, otišlo je tim najvećim u biti koji zagušuju taj sustav a namijenjeno je bilo i to je činjenica, to je poznato i prošle godine tj. 2016. kažu 3,7 milijardi subvencija u poljoprivredi. Ali je činjenica da je od 2010. do 2015. uloženo 5 milijardi kuna u mljekarsku proizvodnju, a sa 64 tisuće mljekarskih proizvođača smo pali na 4 tisuće i 600. sad se pitamo i pala nam je proizvodnja, imali smo 70% potrebitih za Hrvatsku, a sad smo došli ispod 30, 40, sad je u padu, je li sve više i više iseljava. Znači, mi ovdje sad govorimo gdje su ti novci otišli. Znate di su otišli? U koncern Agrokor. Je li, mora da je nešto rezultat, ali ne može se smanjiti i proizvodnja i mlijeka i mljekarskih proizvodnji a subvencija svakako i treba ih se usmjeriti zbog toga, ja sam rekao kolegama iz revizije tko radi svoj posao, iz ministarstva da provjere dobro gdje odlazi ovaj novac. Ovaj novac mora odlaziti malim OPG-ovima, slažem se da nije dobar monopol, ali treba biti organizacija, ne može biti čovjek ni sam pojedinac, organizacijski bolje napravljen, ali ne može jedan čovjek sa cijelim sustavom vladati. Kompletnim sustavom što je dozvolio i žao mi je ovdje što nije ministar još bi ga jednom upitao je li njemu poznato da li od ovih 3,7 milijardi otišlo u koncern Agrokor, poticajnih sredstava ili je išlo malim OPG-ovima, ali najvjerojatnije bi se on opet izuzeo, prema tome to bi bilo besmisleno pitati kao i tijekom cijeloga jutra, pa još jednom evo reviziju umoljavam da dobro provjere da li taj novac odlazi gdje treba otići ili ide velikim proizvođačima i ne znam kome sve.
Hvala. Slijedeća replika uvažene zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, zaista ja bi vas ovako dobronamjerno upozorila. O kojoj god temi mi pričamo, sad od izvršenju državnog proračuna, stalno spominjete Zakon o koncesijama, Zlatni rat, kako je jedino moguće dobiti koncesiju ako si prijatelj sa županom i slično. Svi jako dobro znamo da je tu bilo propusta, da su ljudi kažnjeni, da je odluka poništena, i da će još biti sankcija i raznoraznih problema vezano za to. U RH sigurno da ima koncesija na kojima se radilo i napravljene su pogreške, ali vi kao saborski zastupnik, koji to stalno ponovno ponavljate, koristite već niste simpatični ni onim ljudima koji su vam naklonjeni jer je to u svakoj raspravi prisutno, trebate znati. Na koji se način dodjeljuje koncesija, tko je dodjeljuje, tko imenuje povjerenstvo za dodjelu koncesija, prema kojem zakonu je ta koncesija i druge koncesije kad se govori pomorskom dobru dodjeljivane. Znači, i u ovom slučaju je povrijeđen Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, i to vjerujem ne samo vi, nego i mi svi koji dolazimo iz priobalnog kraja sa nestrpljenjem očekujemo jedan takav zakon. Tako da evo, ja vas stvarno molim da ubuduće ne pričate više i ne manipulirate javnošću jer isti tako, ljudi dobro znaju i prisjećaju se naši građani, Zakon o koncesijama, kad je bio u prvom čitanju u ovom saboru, kad je Vlada ga uputila u saborsku proceduru u prvom čitanju, sve vaše kolege, vaši ministri, su podigli za njega ruku, 117 glasova je bilo za taj Zakon o koncesijama, neovisno da li dolazi iz HDZ-a, SDP-a pa i iz MOST-a i kad je došlo do drugog čitanja, onda je najedanput došla naknadna pamet i vidimo koliko je tu propusta, gotovo da nije bilo članka koji se promijenio. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Vidim da ste došli iz priobalja i svaka vam čast što ste digli za ruku za Zakon o koncesijama, u drugome čitanju. Nemojte obmanjivati i manipulirati javnost, moram istim rječnikom, dama ste, znam da ste to napravili pod prisilom, znam da vam je teško to objasniti vašim Vodičanima, znam da se pogodovalo, i da pogodujete zajedno sa županom i to je činjenica. Niste podržali niti jedan amandman, prvo čitanje, samo prvo čitanje se me može dati amandmani, a mi smo dali amandmane. A tko je prvi upozorio na Zlatni rat? Znate tko? Pratite? Nisam dosadan, govorit ću do besvijesti, jer mi je narod dao za to povjerenje. Kad ne bude narod dao povjerenje više neće biti. To je kriminal, to je pljačka hrvatskog bogatstva dat vašim podobnicima na kriminalan način cilu plažu, cilu plažu. Pa FIMI Media je majka, milost, božja milost šta su lučke uprave županijske, šta su koncesije na pomorskome dobru. Člankokm 21. Zakona o pomorskom dobru i pomorskim lukama može se izuzeti župan na prijedlog, skupština će donijeti odluku, na prijedlog župana a na zahtjev lokalne samouprave. Vi to vrlo dobro znate, ja to znam na pamet a vi ćete podcjenjivački, znate vi ste kao iz priobalja, mi ipak smo mi Vlaji, pa vi više znate o moru. Mi manje plivamo, jel? Ali ne more vam to proć! Digli ste ruku za gori zakon od kriminala i privatizacije. To je Zakon o koncesijama, di ste dali mogućnost da cijela Dalmacija iđe pod koncesiju, ali neće, jer nećemo dozvoliti, naravno da neće dozvoliti. Manje je bitan vama Miro Bulj. I vi manipulirate prvim čitanjem. Pa čak i na HTV-u novinare indoktrinirate. Pa nije to Plenkovićev HTV, to je Narodna televizija i to će doći u narodne ruke. To su, gledajte Zakon o pomorskom dobru, pa ni granice nisu odredile pomorskoga dobra. To su županije, baš gdje je na vlasti vaša ista politička opcija. Ali vi ste digli ruku za taj zakon [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] To se može dignut po drugom čitanju, amandman niste podržali. Manipulirate narodom.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Marijan Kustić.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolegica Juričev mi je pola onog što sam htio reći oduzela. Htio bih samo evo kolega Bulj malo, malo vi se uhvatite koncesije i stalno uspoređujete Zlatni rat sa Zrćem. Ne znam zašto to radite. Ja dolazim sa Paga, iz Novalje. Ja ću vam samo reći jednu stvar. Natječaj za koncesiju za Zrče je jedan od najtransparentnijih natječaja i 95% ljudi koji rade na toj plaži jesu domaći ljudi. Ja ne znam zašto stalno evo nisam i kad smo raspravljali o koncesiji nisam vam htio replicirati, ali nema potrebe stalno dobacivati Zrče. Možemo pričati o Zlatnom ratu. Evo rekla je kolegica Juričev o tome, ali nemojmo na Zrče nabacivati. Ja sam od dole, dole su mladi ljudi. 95% mladih ljudi radi na toj plaži, naših domaćih ljudi na plaži Zrče, 95%. Evo.
Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Pa dobro, narod je pokazao baš i na Zrču jer je podržao kolegu Dabo koji je bio za referendum. Ali gledajte, nebitna je plaža Zrče, ali je činjenica primjera da u 95% u velikom dijelu uopće nemamo pomorskoga dobra granice, da se lokalne samouprave mogu razvijati tijekom obilaska tih. … [[Govornik se ne razumije.]] zastupnik ljudi su mi rekli da je ovo pomorsko dobro. Dok neki dobijaju na korištenje, betoniziraju. U Makarskoj morete to provjeriti pa ćete vidjeti. Znači, betonizira se ušća rijeke recimo Žrnovnice sada. Ne uređenje, drugo je uređenje. Ali je činjenica da je Zlatni rat samo vrh. Pa šta u Splitu bit će koalicija sad po Duhu svetom nakon svega? Po Duhu svetome, nije zbog koncesija bit će plaža. Pa naravno! Pa budimo realni! Ali je činjenica da je Zakon o koncesijama, a pomorsko dobro i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama daje mogućnost da župan pribaci na lokalnu samoupravu. Ali i to nije najbolje rješenje. Ali bolje i to nego da bude koncesija, da budu plaža pljačka onoga. Isto će se događati sa izvorima. Rekao sam malo prije. Za izvor 37 sekundi je, za punionicu 37 sekundi je trajala rasprava Vlade, 37 sekundi i 6000 kuna mjesečna naknada. Toliko malo baba koja ima 6 … [[Govornik se ne razumije.]] potroši misečno vode. Eto toliko.
Hvala. Ja sam dopustio ovu raspravu koja većim dijelom nije imala nikakve veze sa našim ovim predmetom o kojem raspravljamo. Međutim, ja vas molim u buduće da se držimo teme. Tema nisu niti koncesije, o tom smo ranije glasovati itd. Tema nisu niti izvori različitih rijeka, teme nisu niti vjetroelektrane. Sve to nije tema. Tema je ovo o čem govorimo, pa vas molim da se svi toga pridržavamo i u replikama i u odgovorima itd. Izvolite povreda Poslovnika.
Uvaženi predsjedavajući povrijedio se Poslovnik baš o koncesijama se niste jutros bili na raspravi 238. stavak 1. Baš jutros na raspravi sam pitao zbog čega je tu zamjenik ministra, zbog čega je na koncesijama manje uprihodovano nego prethodne godine u izvješću. Baš se o koncesijama radi u ovome izvješću. Žao mi je što niste sudjelovali, niste bili u sabornici, niste pratili raspravu Sabora. Drugi put se raspitajte jel' u proračunu ima koncesija. A može i revizor potvrditi, a može i zamjenici ministra ovdje. Hvala.
Kolega Bulj, ja nisam uopće osporavao to da se govori o pojedinoj temi. Ali o detaljima je riječ, o detaljima je riječ, pa zato se skoncentrirajmo na ono o čem se priča. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa iz izlaganja samog ministra, a potaknuti onim što moj kolega Kliman rekao u svojoj replici da je proračun jedan politički dokument gdje se sve zapravo zrcali, proračun koji je bio sa smanjenim deficitom tako stabiliziran sigurno pokazuje one podatke koje smo i slušali tijekom dana prikupljene od prihoda koji su strukturirani od prihoda poreza, naknada, administrativnih pristojbi, trošarina, koncesija, prodaji imovine, doprinosa, kamata, kazni, upravnih mjera, a posljednjih nekoliko godina i dobro pripremljenih programa za povlačenje sredstava iz EU. Kada se pogleda malo struktura ovog proračuna za 2016. godinu 116,8 milijardi … [[Govornik se ne razumije.]] posto tih prihoda vezan od poreza 19% je od doprinosa, a 19, gotovo 20% su svi ostali prihodi, odnosno 23 milijarde. Ono što bih želio posebno naglasiti jedan dio saborskih zastupnika se dotaknuo toga, a mislim da je i ministar govorio o tome, a radi se o iskoristivosti sredstava iz EU fondova. Nešto je i kolega Lalovac govorio o tome da dio tih sredstava koji se mogu dobiti iz Europskih fondova zapravo u rashodovnoj strani treba koristiti kroz EU sredstva. Dakle, uz fondove RDF-a, regionalnog razvoja, poljoprivrednog jamstvenog fonda, kohezijskog fonda ili europskog poljoprivrednog fonda, za ruralni razvoj, gdje je cirka nekih 4, zapravo, 3,9 milijardi kuna, zapravo, možda treba potaknuti i na Europski socijalni fond, ili Fond progresa, gdje se povuklo manji broj sredstava od predviđenih. To zapravo govori, koliko je bitna stabilnost Vlade i kolika je bitan kontinuitet kako bi se ta sredstva zapravo namijenjena RH, iskoristila na najbolji mogući način, a time i rasteretila jedan dio, rashodovni dio proračuna RH. Ne ponavljajući se iz svega iznesenoga o čemu su kolege danas govorili, a bilo je i dosta dobrih prijedloga i konstruktivnih rasprava i s jedene i s druge strane u rashodovnoj strani od ovih 120 milijardi kuna, također kada se pogleda struktura, bitno je za naglasiti jedan element koji mi je zapeo za oko, a to je 37 i pogotovo 38% rashoda za naknade kućanstvima. Ministar je govorio i rekao je posebno, da se nisu dirali sredstva, odnosno, rashodi za mirovine, što smo posebno pozdravili, međutim, ja ovdje želim govoriti o nekim stvarima koji su vezani za socijalne naknade. Socijalne naknade koje su gotovo 3,6 milijardi kuna. Pa u jednom dijelu ovoga proračuna, koji je došao pred saborske zastupnike, govori se zapravo o naknadama koje su vezane za zajamčenu minimalnu naknadu, za dodatni rodiljin dopis, za opremu za novorođenu djecu, zatim za osobne invalidnine, doplatak, za pomoć i njegu, ali je zaboravljeno nekoliko 10-taka, naknada tu nabrojati, kao naknade za korisnike smještaja pomoću prehrani, do zaposlenja, pomoć u kući, smještaj odraslih osoba u naše socijalne domove. Sve to zapravo ide iz sredstva državnog proračuna, gotovo više od 70 različitih naknada. Po meni osobno i ono što sam osobno doživio, nemoguće je da u RH, imamo 507 tisuća osoba s invaliditetom, što je gotovo 14% cjelokupne populacije RH. Po meni je to nemoguće. 24 tisuće osobnih invalidnina, 102 tisuće zajamčenih minimalnih naknada, za troškove ogrijeva 43 tisuće, stanovanja 26 tisuća, doplatka za pomoć 73 tisuće. To sve zapravo govori, a iznio sam one najveće skupine, da bi zbog toga država trebala imati jednu objedinjenu evidenciju, često puta u nekadašnjim raspravama, a i sada, i kolega Šuker, kao bivši ministar financija je govorio zbog neoprobanosti donošenja OIB-a, jer smo imali JMBG, ali kad smo već donijeli taj OIB, on bi zapravo trebao biti onaj security number, što imaju vani, gdje bi se zapravo, moglo za svakog građanina moglo znati što, kako i u kojem trenutku dobiva, da ne bi dolazilo do zlouporaba. Uvjeren sam da kroz ove naknade, koje sam naveo danas ovdje i skupine ljudi, odnosno, broj od gotovo 800 tisuća ljudi, ima veliki broj zlouporaba, cirka 1 ili 1,5 milijardu kuna. Mislim da je to i Ministarstvo financija, znam da znaju za takve podatke, ali da bi se trebalo pobrinuti za takve stvari, sigurno bi, na bilo koji način, da ne dolazi do takvih zlouporaba, a rashodovnu stranu proračuna zapravo uštedjeli gotovo 1 ili 1,5 milijardu kuna. Naravno, da ne bi bio možda krivo shvaćen, što se tiče socijalne skrbi, to je i ministar danas rekao, treba pomoć doći onim najpotrebitijima, onima koji stvarno zaslužuju pomoć, a ne da pomoć dobiva svatko na bilo koji način samo zbog određenih rupa u zakonu, gdje smo dopustili velikom broju građana, određene zlouporabe. Siguran sam, također, da taj sustav socijalne skrbi mora osigurati dostatnu razinu onim najpotrebnijima i pružati jednake mogućnosti. Kratko, da ne bih dužio, osvrnuti ću se na ovaj dio vezan za nalaz Državne revizije temeljim tih zakonskih ovlasti, Državna revizija, je dala uvjetno mišljenje, to smo nekoliko dana i danas puta govorili, a i poštovani glavni revizor Krešić je zapravo rekao o čemu se radi. Kroz nalaz i preporuke ove Državne revizije, postupljeno je po 15 preporuka, tako barem piše. Nalozi i preporuke o postupku izvršenja, bilo ih je 9 i onih po kojima zapravo nije postupljeno, također 9. No kad se pogleda, po onim preporukama, po kojima nije postupljeno, vidjet će se da su prijeđeni određeni rokovi, da su to bilo zbog tečajnih razlika ili zbog nedonošenje pravilnika ili prekoračenja vremena. Ja sam uvjeren bez obzira koliko je složen državni proračun i koliki broj ljudi, pa odjela i sektora radi na tome da će se i ove stvari otkloniti, iako proračun, pogotovo državni proračun, jest jedan dinamičan, jedna dinamična stvar, gdje je nemoguće u svakom trenutku otkloniti bilo koju stvar na koju s pravom upozorava Državna revizija. Nadajući se da vam je to zapravo, pomoglo, možda i kod proračuna za 2017. godinu, ali određenih podataka koji biste mogli iskoristiti, kod razmišljanja za proračun za 2017. godinu. Evo zahvaljujem se na vašoj pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo 1 repliku, uvaženi zastupnik Antona Klimana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, evo rekli ste da je ovdje velika šansa i hrvatskih građana i institucija, dakle, za poboljšanje, povlačenja sredstva iz EU fondova s obzirom da smo dobili velike omotnice na stolove. Međutim, evo sa sastanaka na stručnim tijelima vlade prošle, a radi se o proračunu 2016. godine pa i na samoj Vladi puno puta smo upozoravali da su uvjeti koje je ostavila pretprošla vlada dakle vlada SDP-a dakle uvjeti koje su morali ispuniti hrvatski građani da bi ta sredstva povukli iz fondova bili toliko rigorozni da smo na kraju bili sami sebi neprijatelji. Dakle jednostavno nismo mogli ispuniti sve one formalne zahtjeve koja su ministarstva propisala tako da nije bilo moguće u onoj mjeri povuć sredstva iz proračuna EU na koje smo računali. Dakle jedno je da se naučimo iz prošlosti nešto, a to je da moramo definitivno otpustiti te uvjete da bi mogli što više naših građana pristupiti tim sredstvima naših poduzetnika. Sjećam se kolega Tolušić je često puta rekao da je skoro pa nemoguće dobiti iz njegove omotnice sredstva jer ono što je propisano što smo mi sami sebi propisali jednostavno je nemoguće ispuniti. Isto tako znam iz mog resora, iz resora turizma prvo smo smanjili jako puno sredstava 2015. godine iza izgradnju turističke infrastrukture sa 25 na 10 milijuna kuna, a da ne kažem ljestvica je bila toliko dignuta da se nije moglo ispuniti uvjete da se ta sredstva i povuku iz europskih fondova.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Kliman. Kod povlačenja sredstava iz eu fondova naglasio sam određene stvari koje je moguće napraviti posebno sam naglasio Europski socijalni fond ili Fond … gdje su se mogle napraviti odnosno povući određena sredstva gdje bismo ta sredstva ne vlastita koristili za određene stvari u projektima pogotovo vezano za socijalne naknade i socijalne programe, o tome sam najviše mislio. Međutim kada ste govorili o stabilnoj vladi, sada možete zamisliti recimo da su se dogodili ponovljeni izbori i da smo ih morali imati ne znam u 8. ili 9. mjesecu pred sam kraj godine što bi to značilo za proračun RH odnosno za sve nas i našu privredu. Dakle stabilna vlada znači i stabilan rejting, stabilan rejting ne samo za državu za Vladu RH već i za one subjekte koji su na međunarodnom tržištu, posebice kod zaduženja odnosno smanjenih kamata. O tome sam govorio to je bio moj naglasak. Znam da ste me razumjeli ali ste upozorili na jednu stvar koju smo sami sebi napravili odnosno bili sami sebi kočnica. Ali zato smo tu da takve stvari ispravljamo. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Ivana Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospođo glavna rizničarka sa suradnikom. Gospodine glavni državni revizoru sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću svoju raspravu o ovom izvješću o izvršenju proračuna pred ovim mnogobrojnim auditorijem koncipirati malo na drugačiji način nego što se to događa cijelo jutro u ovoj sabornici jer mislim da mnogi ne shvaćaju da je proračun najvažnija poluga kojom jedna vlada vodi politiku. A isto tako mislim da mnoge kolege ovdje ne shvaćaju da mi tijekom cijele godine u principu kreiramo proračun, da li njegovu prihodovnu ili da li njegovu rashodovnu stranu. Svaki zakon koji mi donesemo niko ne obraća po meni na jednu vrlo bitnu stvar u onim materijalima koje dobijemo, a to je procjena fiskalnog učinka kako kratkoročna tako dugoročna. Međutim svi smo svjesni kritizirati, svi smo spremni napadati međutim moramo biti svjesni da smo mi na posredan način onima koji izvršavaju proračun dali da neke stvari mogu kreirati i raditi tako. Mislim danas da o ovom izvršenju proračuna svaki od zastupnika koji tijekom godine raspravlja o raznoraznim zakonima mogao je s obzirom da je proračun napravljen kako je napravljen praktički iščupati koji efekat toga zakona da li se nešto promijenilo, da li su neke naknade povećane, dali su neke smanjene, da li se stvari racionalnije ili ne racionalnije koristile i to je to. Ali ono što je vrlo bitno i što je samo jedan kolega dao naznačiti, a to je da ovo izvješće o izvršenju proračuna za 2016. nam zorno pokazuje kako nas okruženje može u datom momentu povući kao što nas je u datom momentu gurnulo prema dole. 2009., možemo se mi politički prepucavati kako god hoćemo, međutim Hrvatska mala kakva je sa ovakvom zatvorenom ekonomijom reakcija je bila takva kakva je. Isto tako 2016. je prije svega posljedica okruženja i čvrste fiskalne politike koje je vodilo prije svega Ministarstvo financije i Vlada RH. I rezultat je takav kakav je kada pogledate punjenje proračuna točno je posljedica određenih makroekonomskih pokazatelja, ništa se nije dogodilo slučajno. Isto tako i rashodovnu stranu, dakle one su posljedica nečega. I tu bi ja završio svoj dio rasprave što se tiče proračuna. Međutim ja već treću godinu pokušavam i prilikom donošenja proračuna i prilikom izvješća o izvršenju proračuna kolege potaknuti da više raspravljao o nečemu što troši 37, 38 milijardi proračunskih novaca. Dakle nekako ispod tepiha, ispod svjetla pozornice prolaze svake godine usvajanje financijskih izvješća, a isto tako i izvješća o izvršenu izvanproračunskih korisnika. Gledajte, mi smo tu prije tri godine imali vrlo žučnu raspravu između jednog dijela kolega s one strane sabornice i s druge strane oko izdvajanja HZZO-a iz riznice. Dakle kada se formirala državna riznica, to je projekat svih vlada prije, ne možete reći da je to jedan projekat i taman kada su se stvari ustabilile e idem mi to van. I šta smo dobili? Dobili smo jedan ćušpajz da pola zdravstvenog sustava dobija plaćanje iz državnog proračuna, a pola iz HZZO-a, međutim tada je bilo rečeno da ako izdvojimo HZZO iz riznice i ako HDZZ dobije sva sredstva na upravljanje da će hrvatsko zdravstvo sanirati sve dugove itd. sa ove strane sabornice je bilo rečeno da to nije tako i da mjesto gdje se nalaze novci naprosto ne odlučuju o tome jer novce troši netko drugi. I kada govorimo o ovome i to je spomenuo i ured državne revizije u svom nalazu, to je spomenulo i ovo Povjerenstvo za fiskalnu politiku. Dakle mi imamo realan problem što se tiče zdravstva što taj sustav košta toliko i toliko i što imamo mješavinu. Imamo bolnice koje vode svoje poslovne knjige onako kako ih vode a imamo s druge strane financijsko evidentiranje u državnom proračunu i u HZZ-u način na koji je evidentirano i stalno imamo nekakve sukobe, tko, koliko dugo. Nekada smo bar imali one famozne … [[Govornik se ne razumije.]] a to su dospjela nenaplaćena potraživanja koja su bila na nekakvom iznosu i kada su otišla iznad tog iznosa onda se za toliko povećao deficit. Međutim, danas da postavite ne računajući kolege iz Ministarstva financija bilo kome tu u sabornici koliki je dug hrvatskog zdravstva u ovom trenutku dospjele obaveze, ne govorim o kreditnim obvezama, nitko vam ne bi mogao govoriti. A kolegice i kolege, mi ovdje imamo izvješće, financijsko izvješće HZZO-a koji nam govori o potrošnji 23 milijarde kuna. I tu se uredno prikazuje pozitivan rezultat. Jer oni to svoje izvješće rade temeljem gotovinskog načela. A oni imaju dug u ovom trenutku 3, 3,5, 4 milijarde, uopće neće reći koliko ali definitivno dug postoji. I ono što je najbitnije, taj dug će se povećavati. Jer mi nismo u stanju sebi zbog političkih prepucavanja priznati da ovakav sustav zdravstva kao što je nas koštao toliko i toliko. I gotovo, to je naprosto tako. Ista priča kao što za mirovine trebamo temeljem postojećih zakona izdvojiti toliko i toliko. Ali, kažem, nitko danas nije raspravljao o ovom izvješću, kao što nije raspravljao niti o Izvješću fonda za zaštitu okoliša, kao što nije raspravljano niti o Izvješću Hrvatskih cesta. Jer gledajte mi smo lakonski prije 4 godine 20 lipa ih HAC-a prebacili na Hrvatske ceste. Nije to mali iznos, to je u 4 godine 2 milijarde kuna. Da li smo mi ikada u financijskoj, raspraviti ću o financijskom izvješću Hrvatskih ceste, nismo raspravili što su građani Hrvatske koji se voze po tim cestama a taj dio tih sredstava je trebao biti prema županijskim upravama za ceste što su građani Hrvatske dobili za tih 500 milijuna kuna. Zašto građani? Pa zato što su građani kroz svaku litru benzina kada su ga natočili, napunili i došli do tih 500 milijuna kuna. Ali kada bi mi raspravljali o financijskom izvještaju Hrvatskih cesta, onda bi naprosto i raspravljali o tome kako se ta sredstva troše. Da li s obzirom na silna jamstva koja država daje pa se onda nakon 3 godine što se ne mogu vraćati praktički postaju deficit državnog proračuna Hrvatske željeznice moraju doći po to da se podnosi financijsko izvješće Hrvatskih željeznica zajedno sa proračunom. Jer ona je u nekim budućim vremenima trošak proračuna. Da li je HRT koja godišnje ubire milijardu 200, milijardu 300 milijuna naknada od hrvatskih građana isto nešto što bi trebao biti predmet ove rasprave. Da li su to neka druga javna poduzeća koja su itekako debelo naslonjena na proračun i na proračunska sredstva. Jer mi ovdje danas govorimo o jednoj općoj potrošnji države jer nije država samo proračun. Mi smo zbog ovog ili onog razloga određene proračunske prihode preusmjerili nekom drugom. Ali mi se danas ovdje fokusiramo ne o trošenju proračuna, ne o tome da kažemo da li smo zadovoljni kako se daju nekakva socijalna prava, socijalne naknade, kako se daju određene subvencije koje su ostale, da li su one postigle efekt ili nisu nego se prepucavamo o tome što je politički u ovom trenutku atraktivno i boli nas briga u principu kakav je to stvarni efekt bio u proračunu. Jer gledajte, ovo izvršenje proračuna bi nama saborskim zastupnicima u principu trebala biti zajedno sa izvršenjem proračuna za 6 mjeseci podloga za raspravu o proračunu za sljedeću godinu. Jer nemate bolje stvari nego da vidite kako je proračun izvršen, što ste napravili i kada se predlaže proračun za sljedeću godinu onda temeljem toga možete razgovarati o tome što je. A da ne govorim o tome kada dolazi zakonski prijedlog, gledajte, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je donesen 2010., nažalost sve ove godine ona odredba da se napravi fiskalni učinak, ne pro forme nego naprosto da se zna koliki je njegov učinak i rashodovnu i na prihodovnu stranu proračuna se ne poštuje. Ali kažem, idemo pogledati sve ove godine koliko puta se raspravljalo i o financijskim planovima a isto tako i o izvješćima državnog proračuna. Nije problem Ministarstvu financija napraviti statistiku, kako god hoće, ESA, ovako, onako. Ali naprosto da mi o ovome svemu skupa ne raspravljamo kako nam koji politički trenutak paše ili ne paše. Koncesije, pa znate vi koliko je trajao proces izgradnje registra koncesija? Ima ih preko 5 tisuća i još nešto, u Hrvatskoj, trajao je preko 2 godine jer upravo od nekakvih malih jedinica niste mogli ni u ludilu dobiti koncesijske ugovore. I danas netko kaže, to je ovako, to je onako, to je jedan vrlo složen kompleksan posao i ne može služiti nikako za politička prepucavanja. Naprosto koncesije definiraju kako će netko svoje prirodno dobro ili prostor dati nekome, nekome tko će možda efikasnije i bolje upravljati s njim a da od toga ili lokalna zajednica i država imaju korist. To je funkcija koncesije. A lex specialis zakonima mi definiramo kako, na koji način i što želimo dati. E kada budemo razgovarali na takav način onda će naša rasprava o proračunu neće biti opća politika nego će se svatko uhvatiti onoga što mu je predmet interesa i vidjeti koji je stvarni efekt ovih zakona koje mi izglasavamo ovdje. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Pernara. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa htio bih reći gospodinu Šukeru, on je rekao da ovaj zdravstveni sustav košta koliko košta. I aludiraju na to kao da se ne mogu smanjiti izdaci za njega bez da se našteti bilo zaposlenicima, bilo bolesnicima itd.. Međutim, zaboravlja jednu misao a to je da mi imamo besplatan lijek, odnosno ajmo reći besplatan, bolje reći prirodan lijek koji se zove ulje od konoplje koji može pomoći mnogim ljudima koji boluju od karcinoma, pomaže jako puno autističnim osobama, kod Parkinsonove bolesti itd. Možete pogledati živa iskustva ljudi koji su imali melanome, tumore na mozgu, leukemije koje je ulje od konoplje spasilo i sad što se događa? To ulje koje dokazano djeluje, koje ima bezbroj živih svjedoka koji to potvrđuju, to ulje kod nas nije dozvoljeno. Ono što hrvatsko zdravstvo nudi svim pacijentima ne selektivno je zračenje i kemoterapija. To je vaše rješenje, odnosno HDZ-ovo rješenje za ljude koji imaju karcinome. Zašto? Zato jer ni HDZ-u ni SDP-u ne odgovara prirodno izlječenje ljudi koje je jeftino, zato jer se time ulazi u interese farmaceutskih lobija. I razlog zašto mi imao ovu pljačku države je prvenstveno interes farmaceutskih lobija, a iz istih razloga gospodine Šuker, se u vašem mandatu, mogli su se prepisivati istovjetni lijekovi skupljih proizvođača. Do 30% skupljih, zašto da li je to pacijentima trebalo? Nije, ali su bili svi lijekovi na osnovnoj listi samo zato da te debele guske, odnosno farmaceutske kompanije mogu ekstra profit imat. Znači, može se uštedjeti a da bude dobro svima, ali nažalost kažem, vi i vaša stranka to ne želite.
Hvala lijepa. Slijedeća replika uvaženog zastupnika… … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] a za odgovor? Samo izvolite, dapače, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Pernar, ja bi vrlo rado ovo šte ste vi rekli, da vi pretočite u zakon. I da o tom zakonu daju mišljenja oni koji se razumiju te, ja nisam medicinske struke, i ne mogu govoriti. Ja sam govorio sa financijskog aspekta, zato jesam rekao da zdravstveni sustav košta koliko košta. Prema tome, kad bi vi to pretočili u zakon, kad bi na to mišljenje dali oni koji su o tome educiraniji, koji o tome više znaju, onda bi mogli, ja ne želim biti advokat kolegama iz SDP-a, ali mogu govoriti u ime HDZ-a, mi bi to podržali. Međutim, govoriti nešto stalno, da je netko nečiji odvjetnik, da netko nekoga protežira, mislim da u najmanju ruku nije korektno. Jer ovdje koliko znam nema baš ljudi koji imaju bilo kakve veze sa farmaceutikom ili bilo šta, ali ponavljam kad se donosi proračun, idemo vidjeti koliko koštaju ti lijekovi, koliko košta bolničko liječenje, idemo raspraviti o toj poziciji. O ovome što ste vi govorili, pa reci, koliko bi to financijski smanjilo rashodovnu stranu proračuna, a stručnjaci o korištenju tog lijeka neka iznesu svoj stav i nemojte biti sigurni da vas nećemo podržati u tome ako je to tako. Ali morate reći da bi nešto napravili, morate promijeniti zakon. Jer bez izmjene zakona ne možemo napraviti ništa.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker, vi ste ovdje puno toga rekli da bi smo mi stvarno trebali raspravljati o detaljima i proračuna i rebalansa i izvršenja, to je jedan veliki dokumenat koji je preopsežan čak da bi ga ovdje mogli dobro debelo raspraviti detaljno, i često ste govorili mi bi trebali raspravit, ne znam na koga ste mislili, na vas iz vladajuće većine i HDZ-a ili na sve nas zajedno. Jer mi ovdje mislim i na oporbu koja nekad glasuje i protiv i za, dok vladajuća većina uvijek glasuje za zakone koje Vlada šalje na izglasavanje, na raspravu u Sabor i na donošenje, između njih i taj dokumenat koji se zove proračun RH. Oporba često puta donosi i daje svoje amandmane koje uglavnom smo svjedoci, se ne prihvaćaju nikada, tako da što se tiče samoga proračuna, mi moramo biti iskreni prema sebi, ovdje mislim na mi, na sve nas i oporbu i vladajuće, i prema javnosti, da mi ovdje ne donosimo proračun, već ga samo izglasavamo, a Vlada ga konstruira i pošalje ga ovdje. Vlada s obzirom da vladajući ovdje imaju dovoljan broj glasova da mogu donesti sve ono što oni žele, oporba se može buniti, mi ovdje možemo raspravljati i raspravljamo prečesto o nebitnim stvarima, i o nekim stvarima koje i nisu u temi pa se onda gospodin Reiner često ljudi, najčešće od svih. No nažalost, ne preostaje nam ništa nego takva rasprava jer mi u biti ovdje samo izglasavamo nešto što je netko naumio u Vladi i u ministarstvima staviti ovdje da se donese, koji je to iskonstruirao, i to je želja onih koji su na vlasti, a eto mi imao plusiće i minusove, pa dođe petak onda je tako kako je. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Lenart, da vi niste bili u jednom periodu državni tajnik, ja se uopće ne bi čudio vašoj raspravi. Iako sam iskreno iznenađen. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dakle, ja kad sam, pa onda krivo govorite, onda ste krivo radili ali sva sreća pa vam Ministarstvo financija nije dozvolilo… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] nemojte molim vas, ja vama nisam dobacivao. Ovoga, niste mogli provesti neke stvari koje ste vjerojatno gurali, Dakle, ja govorim ovdje kad se donosi svaki zakon, on ima za posljedicu određene fiskalne efekte, da li ovakve ili onakve. Pa čak i ako zadržava postojeće stanje, on ima fiskalnu efekat. Tad svaki saborski zastupnik može upozoriti, svaki taj zakon je u principu jedan mali kamenčić za slaganje proračuna. I kad sam govorio mi, onda sam mislio na sve nas. jer gledajte, nema ništa bolje nego kad vi prilikom rasprave o proračunu dajete primjedbe na određenu temu, kao što ja sad komotno mogu reći za izdvajanje HZZO-a iz riznice jer ja sam točno kad je donošen taj zakon upozoravao to, to, to i to. I danas nakon 3 godine, meni nije drago što je tako, ali se pokazalo da sam ja bio u pravu za sve to, zato ja danas govorim o tome. I pogledajte sve moje rasprave o proračunu, i kad sam bio u Vladi, i kad sam bio vladajući zastupnik i oporbeni, možemo o svima raspravljati. Ja zapravo o tome govorim da na takav način trebamo raspravljati. Jer ako nećemo raspravljati na takav način, logična stvar je da je zadatak oporbe da kritizira i to nitko ne spori. Ali kritika mora biti utemeljena. Dakle, da je bilo tko raspravljao kad je donošen proračun rekao to i to neće biti dobro i danas prilikom izvršenja proračuna, recimo ta odredba zakonska se nije provela, nije se stvorio trošak onda se može reći onom tko je predlagao zakon da izvrši obmanu. Pa na kraju krajeva što radi Državna revizija, nego temeljem postojećih zakona i propisa gleda i kontrolira da li se sve radi onako kao treba i recimo pogledajte u zdravstvu. Oni su konstatirali da nije jasno specificirano kako i na koji način se plaćaju određene obveze koje su definirane Zakonom o zdravstvu. Dakle, to je ono, to je simbioza zajedničkog posla. I jedino ako možemo tako raditi onda ćemo biti efikasni.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Hvala predsjedavajući. Danas se naša zemlja kao i druge članice EU, odnosno sve zemlje koje su prihvatile novac kao dug nalazi u dužničkom ropstvu. Biti u stanju dužničkog ropstva znači da nije država u stanju vratiti svoj dug bez uzimanja novih kredita. Naravno, oni koji daju kredite daju i uvjete za davanje tih kredita. Znači, traže recimo privatizaciju mirovinskog sustava kao što smo imali situaciju gdje je Svjetska banka tražila da se uvede to, kako bih rekao, ti obvezni mirovinski fondovi dionički koji u suštini su doveli do toga da će mirovine budućim umirovljenicima biti manje. Isto tako je tražila Svjetska banka da se privatizira posao pirotehničara. Svjetska banka traži od nas, odnosno druge kreditne institucije privatiziranje velikog dijela državne svojine. I postavlja se pitanje da li će ovaj proračun riješiti ovaj problem, da li će ovaj proračun našu zemlju učinit suverenom državom, tj. od prošle godine, da li je taj proračun učinio našu zemlju slobodnom zemljom, zemljom koja ima vlast nad novcem, zemljom koja živi u prosperitetu. I odgovor je ne. Znači, ovaj proračun nije riješio te probleme. Osnovni problem u cijeloj priči je u tome što država ima svoju središnju banku. Ona se zove HNB, ali nema mogućnost izravnog financiranja iz nje. Znači država ima instituciju čija je uloga emisija novca, ali nema mogućnost do tog novca doći. Posljedično umjesto da se država financira izravno iz središnje banke mora se financirati od privatnih kredita. A što privatni kreditori rade? Vidite u jednom filmu je jedan čovjek objasnio da karikiram na sto milijuna dolara kredita uzetih sedamdesete, 1970. do sad se recimo platilo možda 10 milijardi dolara i još je dug sve veći i veći. A zbog čega? Zato jer ova država nije u stanju vratiti dug, nego uvijek uzima dug na dug i onda ide dug na dug, kamata na kamatu. Jednostavno ukupan iznos duga raste iz godine u godinu. I pazite što je zanimljivo. Vi kad uzmete kredit da biste vratili prethodni dug, znači glavnicu sa kamata vi uzmete novu glavnicu, ali vi onda tu glavnicu vodite samo kao vraćanje glavnice novu. Vi ćete samo dodatni iznos kamata računati kao kamatu. I kad mi kažemo da smo prošle godine platili recimo 11 milijardi kuna za kamate zapravo iznos dan za kamate još veći. I iz godine u godinu što se događa dame i gospodo? Ovo je vrlo ozbiljna stvar. Rashodi za kamate iz godine u godinu rastu, a socijalna prava građana padaju. Nameti građanima se povećavaju što će reći da financijskoj eliti koja ima milijarde njima prihodi svake godine rastu, a građani koji imaju svake godine sve manje njima prihodi padaju i rashodi se povećavaju. I onda dolaze u monetarne škare kad više ne mogu prihodima pokrivati rashode, odnosno kad rashodi prijeđu prihode i tada ide ovrha, deložacija itd. Na žalost, ovaj proračun, odnosno izvješće o proračunu nastavlja sa starom praksom. Što znači nastavlja sa starom praksom? Radi se o tome da država u proračunske rashode ne računa rashode po osnovi kredita. Znači, ako država recimo ove godine mora vratiti 35 milijardi kuna kredita to neće bit računano u rashode proračunske. Vi u proračunske rashode računate samo tekuće rashode, a ne i dospjele kredite. To je velik problem. 35 milijardi kuna kredita vi ne vodite kao rashod, nego imate to ono što sam i Mariću objašnjavao, na žalost sada ga nema, dvojno knjigovodstvo. Imate račun prihoda i rashoda i imate proračun. I onda šta, na ovom papiru gdje je proračun tu vam je deficit mali, rupa je mala u kasi. Ali u računu financiranja zapravo knjižite enormne obveze koje na žalost građani ne shvaćaju da zapravo rade rupu u proračunu. Rupu koja se može sanirati samo kako? Uzimanjem novih kredita. I sad vi uvjeravate sebe da je ekonomski model u kojem se kredit vraća uzimanjem novog kredita dugoročno održiv. Jel' tako? Tako je. Za vas je to najnormalnija stvar. I kao i bivši poslodavac ministra Marića gospodin Ivica Todorić, on je isto mislio da se kredit može vratiti uzimanjem novog kredita. I onda je išao u to da dug vraća uzimanjem novog duga. I što se sa Agrokorom događalo? Da li je dug tako bio vraćen ili se samo povećavao? Svi smo svjedoci toga što se sa Agrokorom dogodilo. Dug je rastao, jer se ja ne mogu shvatiti da li su ljudi u ovom Saboru ili u Ministarstvu financija ili u Narodnoj banci mentalno retardirani, jesu li možda neznalice, jesu li oštećeni na neki drugi način, intelektualno. Da li su potkupljeni ili ucijenjeni da ne shvaćaju da se kredit ne može vratit uzimanjem novog kredita. I taj ekonomski model gdje je Todorić vraćao kredite uzimanjem novog kredita je doveo do sloma cijeli Agrokor. A taj isti ekonomski model i vi provodite na razini cijele države. Znači naša država, odnosno političko njeno vodstvo, vodi državu u beskonačno zaduživanje, a beskonačno zaduživanje je jednako beskonačni rast duga. I onda građani kažu, pa dobro vele, šta mene briga za državni dug. Pa ako je zemlja u dužničkom ropstvu, da li je ta zemlja slobodna? Odgovor je da nije. A jesu li građani koji žive u neslobodnoj zemlji slobodni ljudi? Naravno da nisu. Znači mi imamo problem toga da je u dužničkom ropstvu i zemlja i narod, a da se ništa ne poduzima. Upravo suprotno, ta politika koja nas je dovela do toga se i dalje nastavlja. Zašto je tome tako, ja ne znam. Zašto vi kao stručnjaci o tome šutite, a ja kao medicinska sestra moram o tome govoriti. To je velika sramota za vašu struku, za vaše fakultete i za vaše šefove, koji ne vide očito. Žalosno je dame i gospodo, da je meni kao medicinskoj sestri pripada uloga da vama objašnjavam, da se kredit ne može vratiti uzimanjem novog kredita. To je sramota, da vi to ne vidite. I da ovaj ekonomski model, koji sigurno, provjereno i nedvosmisleno vodi u sve veće dugove i u gubitak imovine za državu i narod. Vi taj model ne osuđujete. Naprotiv, vaša je uloga ovdje da ga branite, da tvrdite da je to izvješće dobro, da državne financije dobro rade itd. Ali, po svemu sudeći ti rezultati tog rada su za zemlju katastrofa. Za zemlju su katastrofa. A to se vidi i po broju mladih koji iz nje odlaze. Zato jer u ovoj zemlji, zbog te politike, više nema budućnosti. Ljudi su išli u rat da bi živjeli u slobodnoj zemlji, oni i njihove obitelji, ali danas Hrvatska nije slobodna. Hrvatskom se upravlja izvana. Vidjeli ste kako se naša predsjednica ponaša, ona misli da Hrvatska neće biti na margini ako se gura bliže u centru slike. Ona misli da će biti više poštovana, ako se više ulizuje. Međutim, što hrvatski narod ima od njenog naslikavanja i od toga što naš premjer Plenković putuje po Bruxellesu? Ništa. Mi imamo status kolonije, koja više ne može odlučivati o ničemu. Jedino rješenje, za ovu agoniju je zapravo izlazak iz tog modela, a samim time iz EU, koja nam je taj model nametnula i koja nas zapravo drži u podčinjenom statusu. Slomom Agrokora, doći će do sloma brojnih poduzeća. Toga ste svi svjesni. I doći će do toga, da naša proizvodna poduzeća, više neće imati kome plasirati robu. A zašto objasniti ću kasnije. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Stazića. Izvolite.
S pravom, kolega Pernar govorite o porobljavanju. Nekada su se države i nacije porobljavale vojskom, okupacije. Danas za to nema nikakve potrebe. To bi bilo preskupo, koštalo bi ljudskih života, onih koji bi porobljavali i pitanje je što bi zapravo to donijelo? Puno je jednostavnije nekoga porobiti kreditom, novcem, staviti ga u zavisan položaj. U položaj iz kojeg se on nikada neće izvući. Nikada ova država neće otplatiti glavnicu, otplaćuje samo kamate. Kako raste taj dug? Bivša Jugoslavija je bila zadužena, cijela zemlja za 18 milijardi dolara, kada se prije svoga raspada. Sad je svaka od republika puno zaduženija od toga, toliko je narastao taj dug. Sve ovo što vidite, napravljeno je i u Hrvatskoj i u drugim republikama. Napravljeno je u samoupravnom socijalizmu. Svi starački domovi, sve škole, sve bolnice, a ova vlast, ne može okrečiti ono što je napravljeno za vrijeme Tita. Govorite o predsjednici, ona ima inicijativu da se hrvatski uči na 2 razine. Osnovna razina i napredna razina. I ja se tu s njom slažem, potpuno. Zašto učiti futura, kad djeca u ovoj zemlji budućnosti nemaju, što će biti futur?
Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Hvala puno gospodin Stazić. Ha, mi smo svi svjedoci, da suvremena kolonizacija se razlikuje od one nekada. Naime, ona nekada je bila takva da je netko podčinjavao narod, tjerajući ga da prihvaća, recimo mađarski jezik, njemački, talijanski jezik, gdje nisu mogli ljudi pjevati nacionalne pjesme, mahati svojim zastavama itd. Međutim, suvremena kolonizacija, je puno suptilnija, ona dozvoljava svim narodima bivše Jugoslavije, da mašu svojim zastavama i nacionalnim simbolima, da pjevaju svoje nacionalne pjesme, da jedu svoja tradicionalna jela, u biti, da govore što god misle. Ali, u jednoj sferi se ne smije govoriti. Ne smije se govoriti protiv nove okupacije i nove kolonizacije. A ona se kao što ste rekli, radi putem kredita i podčinjavanjem kompletnog ekonomskog sustava stranim centrima moći, te paralelno sa tim, razvlaštenje države i naroda od kapitala. Ljudi su glasali za kapitalizam, a biti će dekapitirani u ovom sustavu. Hvala.
Hvala lijepa. I sad će završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida, imati uvaženi zastupnika Pernar ponovno. Izvolite.
Drage dame i gospodo, puno puta sam već govorio da je Centralna banka i mjenjačnica i da takav tečaj nije održiv. Međutim, iako to nitko od vas zapravo ne percipira kao problem, taj problem će se pojaviti. A stvar je u tome, sad ću vam objasniti, na kraju ću se osvrnuti samo na početnu premisu. Stvar je u tome da u Lidlu, je recimo samo 20% domaće robe, a u Konzumu je recimo bilo 70%, što se događa? Događa se to da je domaća roba zbog tečajne politike HNB-a skuplja od uvozne, domaća roba je skuplja od uvozne. I što se događa? Vi i kada stavite hrvatske čokolade recimo u Lidl uvozne čokolade su jeftinije. Ali ljudi koji u Krašu recimo proizvode te čokolade, oni misle da su oni krivi za to što su hrvatske čokolade skuplje. A istina je zapravo takva da je tečajna politika pojeftinila uvoznu robu 20 do 30%. To je objasnio akademik Baletić imate njegov članak gdje on govori da smo fiksiranjem tečaja ušli u situaciju iz koje je slom jedini izlaz. I sada što se događa? Događa se to da domaća roba znači Agrokor će ići u stečaj za ne znam, 12 mjeseci i koliko već i doći ćete u situaciju da će i ovo što je bilo domaće robe na policama biti maknuto odnosno ono što ostane bit će nekonkurentno, jednostavno se neće prodavati. A zašto se neće prodavati? Zato jer ljudi nemaju novaca. Kada netko ima mirovinu 1500 kuna ha neće on kupiti dvije kune ili kunu skuplju čokoladu zato jer je ona hrvatska. On će kupiti čokoladu koja je jeftinija. I ta tečajna politika je dovela do toga da mi u Hrvatskoj kruh uvozimo, znači u Hrvatskoj, ne znam jel to znate uvozi se smrznuti kruh iz Poljske. Uvoz jaja je porastao 500%, voda se uvozi. Znači mi nemamo problem da se u Hrvatsku uvozi roba visoke tehnologije, ha Bože mili ako ne možemo raditi mikro čipove, ne možemo raditi. Ali ne može mi nitko reći da nismo u stanju proizvoditi vlastitu vodu i vlastiti kruh i vlastita jaja. Ali ovaj nakaradan sustav je doveo čak i do toga. Znači krave koje daju mlijeko su završile u klaonici, uvoz mlijeka je također porastao značajno. I što se događa? Vi vidite da dolazi do ekonomskog sloma i reakcija na ekonomski slom vam je uvođenje još poreza, znači nastavlja se mrcvarenje građana bilo da je porez na nekretnine, bilo da je uvođenje razdjelnika, bilo da je naplate one legalizacije itd. i u konačnici izbijate ljudima novce iz džepova, uništavate zdravu ekonomiju, posljedično je broj zaposlenih sve manji, odnosno i broj ludi u zemlji je sve manji. Kako je sve manji broj ljudi u zemlji što se događa? Pa vozit će se i manje ljudi na autocestama onih koji u Hrvatskoj nema koji su se odselili oni se više neće voziti po autocestama, oni neće više puniti državni proračun, oni ne mogu vraćati kredite koje ste vi nama nametnuli. I što se događa? Ja vam govorim cijelo vrijeme da je problem u politici centralne banke da država mora biti suverena i financirati se izravno iz nje. A vi svi kao u nekom zboru govorite da ne treba i umjesto da sramite zbog toga vi se hvalite. Vi kažete izvješće o proračunu je dobro, sve je super, sve je za pet itd., a vidimo da ljudi na ulici kopaju po smeću, vidimo da je prosjaka sve više. Evo danas je bio članak izašao da što je sramota da policajci su počeli jesti u pučkim kuhinjama. Znači kada vi imate policajce koji jedu u pučkim kuhinjama vi se morate pitati kakvo je materijalno stanje tih ljudi. Vi ste sirotinju okrenuli protiv sirotinje. Te policajce tjerate da provode deložacije, a ti isti policajci se hrane u pučkoj kuhinji. Prestrašno. I ne vidim uopće kamo ovo vodi i kakva je budućnost naše zemlje ukoliko se trenutna politika ne promijeni. I žalosno je što su je i HDZ i SDP zajedno podržavali. Hvala.
Hvala. Time zaključujem raspravu, a o oba ova prijedloga dakle i prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna i izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala vam lijepa.
Prijedloga godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2016. godinu. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 95 za, 37 suzdržanih i 4 protiv donijet Godišnji izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2016. godinu. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru donošenje: 1. Odluke o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 41 suzdržan donijeta navedena odluka. 2. Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 90 za, 42 suzdržana donijeta i ta odluka. 3. Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 45 suzdržanih donijeta i ta odluka. 4. Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 92 za, 42 suzdržana donijeta i ta odluka. 5. Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 87 za, 40 suzdržana donesena i ta odluka. 6. Odluka o davanju suglasnosti na Godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana HZZO-a za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 88 za, 42 suzdržana i 2 glasa protiv donesena i ova odluka. Na temelju članka 9. stavka 1. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i članka 16. stavka 2. Uredbe o sastavljanju i predaje izjave o fiskalnoj odgovornosti i izvještaja o primjeni fiskalnih pravila Odbor za financije i državni proračun predlaže Hrvatskom saboru predlaže donošenje Godišnjeg izvješća o primjeni fiskalnih pravila za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 88 za, 44 suzdržana i 1 protiv donesen Izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2016. godinu.
I prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici, drugo čitanje, P.Z.E. broj 107. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. Poslovnika u svezi s člankom 290. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odluke Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća njihova ste primili na sjednici. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena državna tajnica Nikolina Brnjac. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani saborski zastupnici. Prvenstveno prihvaća se amandman Odbora za zakonodavstvo i prihvaćanje koje je stavljeno u konačni tekst zakona, vezano uz nomotehniku i nomotehničku doradu. Što se tiče Zakona o željeznici uređuje se načini i uvjeti obavljanja željezničkog prijevoza, status željezničke infrastrukture, tržište željezničkih usluga, upravljanje željezničkom infrastrukturom i uvjeti pristupa na infrastrukturu načela i postupci koji se primjenjuju na uvođenje i određivanje naknada za željezničke usluge te dodjelu kapaciteta željezničke infrastrukture. Kriterij za izdavanje i ukidanje dozvole željezničkim prijevoznicima te usluge željezničkih prijevoza od posebnog državnog interesa za koje RH osigurava dio sredstva. Sam Konačni prijedlog zakona izmjenama i dopunama Zakona o željeznici možemo podijeliti u tri dijela. Prvi je usklađivanje s odredbama Direktive 2012/34. drugi je mijenjaju se odredbe o imovinskopravnim odnosima željezničke infrastrukture i treći dio Zakonom o željeznici propisano je da se sredstva za financiranje željezničke infrastrukture osiguravaju iz državnog proračuna od naplaćene trošarine na energente. Usklađivanje sa odredbama Direktive 2012/34 znači odnosi se na prvenstveno u skladu sa pravnom stečevinom EU, određuje se izuzeća od primjene važećeg Zakona o željeznici u smislu da se propisuje da se odredbe vezane uz neovisnost osnovnih funkcija i financiranja upravitelja infrastrukture, odnosno uvjeti za pristup uslugama i ubiranje naknada za korištenje željezničke infrastrukture te dodjela željeznička infrastrukturna kapaciteta ne primjenjuje na infrastrukturu u privatnom vlasništvu koje isključivo koristi njezin vlasnik za vlastiti prijevoz tereta. Sljedeće da se u skladu sa upitom … [[Govornik se ne razumije.]] pilota briše se iz definicije pojam željezničke infrastrukture koji je određivao pravni status iste te se u pravni status određuje posebnim člankom a pojam i sastavni dio željezničke infrastrukture ostaje određenim posebnim člankom. Istovremeno se određuje da industrijski kolosijeci nisu sastavni dijelovi željezničke infrastrukture i u skladu s direktivom 2012/34 i odredba da željezničku infrastrukturu uz jednake uvjete mogu koristiti svi zainteresirani željeznički prijevoznici na način propisan Zakonom o željeznici. Također usklađuje se pojam u vezi s posebnom vrstom održavanja željezničkih vozila, odnosno nazivom engleski … [[Govornik se ne razumije.]] na prijevod na hrvatski jezik i određuje se obveza suradnje upravitelja infrastrukture sa drugim upraviteljima infrastrukture glede sustava za određivanje naknada za obavljanje usluga željezničkog prijevoza koji prelazi više od jedne infrastrukturne mreže unutar EU. Također se određuje obveza upravitelja infrastrukture da za odgovorom u određenom roku na et ad hoc zahtjeve za pojedinim trasama vlakova te se određuje obveza donošenja poslovnog plana i vođenje registra imovine upravitelja infrastrukture. Određuje se da željeznički prijevoznik dobiva pravo pristupa željezničkoj infrastrukturi za obavljanje usluga međunarodnog prijevoza putnika koji uključuje kabotažu i pristup uslužnim objektima uz uvjet da regulatorno tijelo određuje ili je osnovni cilj usluge prijevoz putnika između kolodvora smještenih u različitim državama članicama. Što se tiče mijenjanja odredbe o imovinsko pravnim odnosima željezničke infrastrukture, znači to je vezano sa ciljem utvrđivanja zemljišno knjižnih odnosa i omogućavanja, apliciranje projekata te zbog što boljeg i efikasnijeg povlačenja sredstava iz EU fondova. Određuje se da je građenje, modernizacija obnove i održavanje željezničke infrastrukture u interesu RH pri čemu se na postupke izvlašteja primjenjuje propis o izvlaštenju i određuje se pravni status željezničke infrastrukture kao javnog dobra u općoj uporabi u vlasništvu RH u zabranu otuđivanje i stjecanje stvaranih prava sa mogućnošću osnivanja prava služnosti i prava građenja. Vezano uz Zakon o željeznici, znači propisano je da se sredstva za financiranje željezničke infrastrukture osiguravaju iz državnog proračuna s ciljem financijske konsolidacije dodaje se odredba da se iznos naknade uplaćuje najviše do iznosa koji je za tu namjenu osiguran u državnom proračunu za pojedinu godinu. Ostaje odredba da se naknada za financiranje željezničke infrastrukture uplaćuje po litri naplaćene trošarine za energente u iznosu od 0,20 kuna na račun upravitelja infrastrukture. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sada ćemo pitati prvo da li izvjestitelj odbora neki želi uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista govoriti uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo ovaj paket Zakona o željeznici koji smo imali, koji danas imamo, inače bilo da je riječ o Zakonu o sigurnosti željezničkog prijevoza, o tržištu željezničkih usluga je ovaj Zakon o željeznici je dobra bila prilika evo da se malo, i u prošlim raspravama se prisjetimo stanja u kojim željeznica je i svih onih zapravo težnji i namjera koje moramo napraviti da bi se stanje na željeznici popravilo jer manje-više smo svi suglasni s time da stanje na željeznicama, hrvatskim željeznicama nije dobro. Što se tiče samog ovog zakonskog prijedloga, klub MOST-a će ga podržati, kao što je rekla i državna tajnica riječ je o daljnjem usklađivanju sa direktivama EU i mislim da tu zapravo niti imamo izbora a niti treba posebno ovo razmatrati jer ako smo prihvatili pravila onda ih se moramo i držati. Dakle državna tajnica je rekla da je ono što je najbitnije, znači implementacija Direktive 2012/34. I htio bih sad ovdje naglasiti jednu stvar koja možda postoji malo dvojba a možda će državna tajnica imati priliku to prokomentirati. Dakle ovdje se slažemo da upravitelj infrastrukture je dužan donesti poslovni plan. I na temelju toga ono što možda i nije najbolje rješenje ali ima smisla je da se ovaj iznos od 20 lipa po litri naplaćene trošarine za energente koje se naplaćuju u infrastrukturi uplaćuje najviše do iznosa koji je za tu namjenu osiguran u državnom proračunu za pojedinu godinu. Vjerojatno onda u skladu sa samim planom koji upravitelj infrastrukture predloži. Tu je malo i moja primjedba je bila prije zašto se to ograničava ali evo ako se napravi dobar plan neće biti problema. Međutim, ono što malo je, vidim kao problem u budućnosti, zasad imamo jednog upravitelja infrastrukture, to je u vlasništvu RH, prema Zakonu o liberalizaciji i prema Zakonu o željeznici taj se upravitelj bira svakih 5 godina i može nam se dogoditi da za 5 godina bude upravitelj infrastrukture stranac ili neka druga pravna osoba. Zakonom sada omogućavamo da se lakše planiraju gradnja na željezničkoj infrastrukturi. I onda se postavlja pitanje ako to dođe u ruke stranca koliki će biti njegov zapravo motiv da on ulaže u nešto što bi nakon 5 godina preuzeo netko drugi. Ili da pitanje ovako postavim, koja je zapravo motivacija RH da ulaže značajna sredstva u nešto što će netko drugi nakon 5 godina s time zapravo upravljati. To je jedina možda dvojba, ali ona je takva sad, Zakon o željeznici je takav i kažem od toga ne možemo pobjeći. Budući da je manje-više i državna tajnica u uvodnom izlaganju rekla vezano za ove izmjene, ne bih više dužio Klub MOST-a će podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala.
Hvala vam lijepo. Slijedeći Klub zastupnika, onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene predstavnice predlagatelja iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Predloženim izmjenama i dopunama ovaj Zakon o željeznici u potpunosti se usklađuje sa Direktivom 2012/34 koja govori o uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog područja. Kako je rečeno i prilikom prvog čitanja, usklađivanje se odnosi na odredbe određivanja pojma željezničke infrastrukture te na odredbe o posebnoj vrsti održavanja željezničkih vozila, dodaju se odredbe o donošenju poslovnog plana i uvođenju registra imovine upravitelja infrastrukture, određuje se obveza suradnje upravitelja infrastrukture sa drugim upraviteljima infrastrukture vezano za sustave za određivanje naknade za obavljanje željezničkih usluga i prijevoza koji prelaze više od jedne infrastrukturne mreže unutar EU-a. Predloženim zakonom uređuje se i pitanje naknada za financiranje željezničke infrastrukture po naplaćenoj trošarini, za energente i ovaj konačni prijedlog zakona dorađen je u pravno i novo-tehničkom smislu, naravno da smo zadovoljni sa usklađenjem sa zakonom o izmjenama Zakona o građenju jer će to uvelike pomoći pri provođenju važnih projekata u drugim granama infrastrukture. Kao što je i kolega Žagar rekao, prošli tjedan smo u Saboru raspravljali o dva zakona koji se tiču željezničkog prometa, jedan je bio Prijedlog zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga i zaštite prava putnika u željezničkom prijevozu, a drugi je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava. Prvi je bio u svrhu usklađenja domaćeg zakonodavstva sa regulativom EU-a, a drugi je za produljenje roka za ugradnju autostop uređaja, vučna vozila, operatera koji voze po hrvatskoj željezničkoj infrastrukturi. Moram kazati da je općenito željeznička infrastruktura i željeznički prijevoz u većini zemalja EU-a od nacionalnog i strateškog interesa, pa se usklađivanje sa direktivama EU-a i liberalizacijski procesi zbog toga su dosta spori. U raspravama mi smo podržali usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a, ali izrazili smo jednu ozbiljnu zabrinutost za stanje naše željezničke infrastrukture i željezničkih mobilnih kapaciteta, a znamo da HŽ infrastruktura upravlja sa gotovo 2 tisuće i 700 kilometara pruge, od čega je ukupne duljine željezničke pruge samo 10% je dvokolosječno, ostalo jednokolosječna pruga, i što uvelike ograničava i propusno i prijevoznu sposobnost pojedinih željezničkih pruga. Ukupna europska željeznička infrastruktura je duljine oko 215 tisuća kilometara, i ako se usporedi željeznička pruga RH sa željezničkom prugom EU-a, vidjet ćemo da mi tu sudjelujemo sa svega 1,3% u toj infrastrukturi. Ali međutim zbog geografskog i geoprometnog položaja, kroz Hrvatsku sada prolaze i dva od devet glavnih europskih koridora, to je ovaj koridor Mediteranski, znači povezivanje Mediterana sa srednjom i sjevernom Europom i koridor Rajna-Dunav, to je bivši deseti koridor koji povezuje zapadnu i istočnu Europu i dalje prema turskom. I zato evo, to su važni koridori i mislim daj e potrebno voditi brigu o njima i zato u narednom periodu mora biti politički i gospodarski izazov kako drastično povećati željeznički prijevoz kako putnički tako i teretni kako ne bi izgubili ovo malo tereta koliko nam je ostalo na tim koridorima. Financiranjem projekata iz fondova EU-a za razvoj prometne infrastrukture u RH osnažit će se europska prometna mreža koja povezuje istok i zapad i sjever i jug te otklonit prometna rascjepkanost i uska grla na europskim prometnim pravcima, poboljšati infrastruktura i povezati različite vrste prijevoza u multimodalni promet diljem Europe. Svjesni smo da je trebalo i dosada povući više sredstava iz EU-a i prijaviti više projekata ali evo, nespretna politika. Činjenica da je RH kasno ušla u EU, loše upravljenom sustavom, nisu nam nažalost bile jedine otežavajuće okolnosti, problemi su se javljali i kod same provedbe projekata. To su dugotrajni postupci javne nabave, često se stopiralo i odugovlačilo sa početkom radova, problemi vezani za dugotrajno ishođenje dozvola, sporo rješavanje imovinskih odnosa, izmjene prostornih planova i niz drugih stvari koje su otežavali početak investicije zbog čega su investicije koje su financirane iz europskih fondova, znatno kasnile. Nadam se da će i ovih dana prihvaćanje u Hrvatskom saboru izmjene već spomenutog Zakona o interoperabilnosti željezničkog sustava pridonijeti sigurnosti hrvatskih željeznica. Činjenica da smo morali produljiti za jednu godinu kako bi svi dionici željezničkog sustava opremili vučna vozila kompatibilnim uređajem za automatsku zaštitu vlaka jer kada to bude ugrađeno, povećat će se sigurnost prometovanja željezničkom infrastrukturom, poboljšati interoperabilnost sustava te otvoriti tržište kako bi se povećala konkurentnost. Vjerujem da će se u zadnjih 20 godina prisutan negativan trend pada brzine na našim željeznicama popraviti, jer smanjenje i ograničenje brzine na prugama u RH koristi se kao mjera kojom se na dijelovima mreža smanjuje rizik i povećava sigurnost. No time se ujedno značajno narušava i kvaliteta usluge kako putničkog tako i teretnog prometa, i nažalost ova metoda je generalizirana i ona je nažalost postala pravilo jer prosječna brzina na našim željeznicama je 34 kilometara na sat. A u Europi, u svijetu znamo da se to iz godine u godinu ta brzina povećava i da je danas ta infrastruktura konkurentna u odnosu i na cestovni i zračni promet, za međugradski zračni promet u EU-u. Sadašnja poslovna situacija ukazuje na potrebu boljeg gospodarenja hrvatskim željezničkim sustavom ali na nužnost modernizacije ponajprije željezničkih objekata bez čega su željeznice u Hrvatskoj sve više, bez čega će željeznice u Hrvatskoj sve više gubiti smisao svoga postojanja. I ovaj konačni prijedlog zakona nema bitnih izmjena u odnosu na prvo čitanje. Mislim da je razumljiv stav predlagatelja da se sredstva za održavanje željezničke infrastrukture u državnom proračunu na godišnjoj razini predviđaju sukladno donesenim planovima i predviđenim potrebama, te ograničavanje osiguravanja sredstava iz trošarina neophodno iz razloga financijske konsolidacije. Naravno i vjerujemo da će se ti iznosi usklađivati sa eventualnim razlikama onima koji su prikupljeni iz trošarine u proteklim godinama. Također smo suglasni i sa obrazloženjem ministarstva vezano za pitanje koje je bilo na matičnom odboru i o kojem smo raspravljali ovdje u Hrvatskom saboru, a vezano je za izgradnju novih priključnih kolosijeka na zemljištu koje nije u vlasništvu RH već je u vlasništvu lokalne samouprave i tu obrazloženje kaže da izgradnja priključnih kolosijeka moguće je ostvariti ili izgradnjom od strane HŽ infrastrukture pri čemu nakon izgradnje ti kolosijeci postaju sastavni dio željezničke infrastrukture sa pripadajućim zemljištem. I oni su javno dobro u općoj uporabi kojom upravlja HŽ infrastruktura ili mogu biti izgrađeni od strane lokalne samouprave ili privatnika koji su kao vlasnici takvih industrijskih kolosijeka moraju ispunjavati uvjete za izgradnju i sukladno Zakonu o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava i pripadajućim zakonskim propisima. I evo na kraju bih još samo rekao da će klub HDZ-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Ćosić, dakle da još jedanput podcrtamo. Vi ste to spomenuli najvažniju svrhu ovog zakona, a najbolji primjer za to je zapravo izgradnja pravca Gradec – Sv. Ivan Žabno dionica 12,2 km koji se 85% financira iz sredstava EU, a 15% mislim da iz domaćih sredstava. I mislim da su to, a vi ste to napomenuli. Ako ovaj zakon to omogući, dakle pripremu dokumentacije, prijavu projekata onda ćemo napraviti pun pogodak. Spomenuli ste i koridore, naravno tu su jako bitni i Slavoniju i koridor 5B i koridor 5C, premda su u Slavoniji problem je sa one dvije, problem je odvojenih pruga od Našica i ovdje od Ćelića prema Bjelovaru. Dakle, to su pravci o kojima bi trebalo razmišljati. Jer da naglasimo željeznička pruga se ne gradi samo zato da bi se na njoj ostvarila zarada, željeznička pruga se gradi i zbog pravaca koji su veoma bitni za razvoj svakog dijela RH, posebno onih dijelova koji su zapušteni. I u tom smislu ako ovaj zakon bude napravio pomake napravit ćemo pravi posao. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ćosić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Žagar, ma naime treba prepoznati i interese tržišta jer ovi koridori paneuropski koridori su prepoznati od EU kao strateški koridori za promet roba kako domaćih, tako i tranzitnih, stranih roba. Znamo da u luku Rijeka dolaze brodovi koji iskrcavaju teret koji treba ići i za srednju i za sjevernu Europi. A i to su bitni koridori. Za te koridore možemo povući sredstva EU, a naravno da treba razvijati i ove druge pravce. Oni su, željeznice su razvrstane na ove da kažem i europske koridore, domaće koridore pa čak i regionalne željeznice gdje lokalna i regionalna samouprava može investirati u njih. Na žalost mi znamo kakvo je stanje u našoj regionalnoj, lokalnoj samoupravi da tih novaca nema. I svakako sam za razvijanje svih da kažem željezničkih pravaca, ali moramo znati da kažem što su prioriteti. Jer održavanje, izgradnja tih željeznica i željezničkih koridora isključivo dolazi iz ovih 20 lipa trošarine i onoga koliko te, koliko HŽ infrastruktura uspije zaraditi od ovih operatera. Sve drugo bi bile neke subvencije države što sada više nije ni dozvoljeno, znači prioriteti su svakako ovi europski koridori koji imaju tereta, koji su prepoznati od operatera. Ali normalno da trebamo razvijati i ovu lokalnu mrežu koliko uspijemo sa svojim sredstvima domaćim, ali i tamo gdje nije to moguće. Jer željeznička infrastruktura je jedna od najskupljih struktura. Znači to se može zamijeniti i nekim drugim prijevoznim sredstvima, da li su to autobusi koje isto HŽ može uvesti i zamijeniti na tom dijelu da jeftinije vozi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega činjenica da opet raspravljamo o direktivama. Vjerojatno tajnicu neću pitati, valjda će se ostvariti nekakvi projekti, programi i da će se iskoristiti ta sredstva za našu željeznicu u kojoj bi jedino što bi još ostalo, ostalo bi možda snimati western filmove. Ali možda su u western filmovima prebrze bile one lokomotive za ove u današnjoj Hrvatskoj. Činjenica je da HŽ Infrastruktura, HŽ Cargo, HŽ Putnički prijevoz zapošljava ogroman broj ljudi unutar upravljačkih struktura. Tu triba očito racionalizacija, jer mi doslovno nemamo, prije neki dan smo rekli nemamo tu niti infrastrukturu, di gubimo putnike, a gubimo i prijevoz teretni. Prema tome, onda se postavlja pitanje čemu u ovome trenutku uopće služi ono što bi nama bilo najbitnije? Primjer od Rijeke, luka u Rijeci bi tribala bit, već odavno je tribala bit željeznica napravljena tj. infrastruktura za jedan transport koji bi bio plus Hrvatskoj državi, koji bi bio i, međutim mi pričamo non stop ovdje o željeznici. Ja od kad sam u Parlamentu jedno 30 točaka dnevnoga reda, ali ja ne vidim nekakve pomake osim što je bilo prije tri godine, četiri, pet je bila subvencija za putnički prijevoz ako se ne varam 350 milijuna kuna. Koliko je sada subvencija? Bit će duplo veća. Sve lošiji i lošiji su uvjeti, to je problem. Od kad smo u EU još su nam gori su uvjeti u željeznici to je činjenica, a sve veće i veće su subvencije, sve više i više je uhljebljavanja, a sve lošija i lošija usluga. Prema tome, mi ovdje moramo kazati jasno hoćemo mi to napraviti u redu da to funkcionira ili ćemo to ugasiti, a interes je države da to bude ključni prijevoz … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, ma evo, 2011. godine kada je došlo do promjene vlasti, Milanovićeva Vlada je ukinula niz željezničkih pruga, promet se smanjio sa 66 milijuna putnika na godinu, danas je to 20 milijuna putnika na godinu. Restrukturiranje je provedeno po meni, bezidejno, znači došlo je do raspuštanja određenog dijela ljudi, transformirao se HŽ u 3 neovisne firme, koje nisu imale nikakvih komunikacijskih kanala i danas se razvijaju „svaka u svom smjeru“, mislim da s tim treba prestati i da jednostavno treba razmišljati o tome da se opet Hrvatske željeznice udruže da li u holding, ga li u grupu i da imaju jednu glavnu i rep koja će voditi. Naravno, račun i da kažem kese moraju biti odvojene, da znamo što je upravljanje infrastrukturom, što je infrastruktura, što su operateri, ali da bi se pametno razvijali, znači netko mora pomiriti te zajedničke interese putničkog prijevoza, on bi jednu, da kažem u jedan pravac, HŽ bi kargo razvijao drugo, dok je infrastruktura treće, mislim da ti komunikacijski kanali moraju postajati, a onda normalno da moraju postojati komunikacijski kanali sa hrvatskim rukama. To sam i prošli put govorio. Znači, moramo odrediti strateški koje luke su za koji tereti, koji prijevozi i njemu prilagoditi onda željezničke pravce i željezničku prugu. Da li ima više ili manje ljudi u upravama, to vam ne bi znao reći.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana tajnice, sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici, ja neću govoriti ono što je evo i tajnica izgovorila o čemu se radi o ovom zakonu, da se usklađuje sa direktivom iz EU, i to već u drugom navratu, jer je već prvi puta nije usklađena, ali smo dobili naputak da još brojne stvari i uskladimo. Klub SDP-a biti će suzdržan po ovom zakonu na prvom mjestu, jer ovom izmjenom i dopunom zakona, određuje se način kako će se odraditi sredstva za financiranje željezničke infrastrukture, na način da će se osigurati iz državnog proračuna i to da se naplate trošarine za energente, s obrazloženjem, da s ciljem financijske konsolidacije, određuje se naknada za financiranje željezničke infrastrukture, koja se uplaćuje po litri naplaćene trošarine, za energente u iznosu od 20 lipa, na račun upravitelja infrastrukture, pri čemu se dodaje odredba da se taj iznos uplaćuje najviše do iznosa koja je za tu namjenu osiguran u državnom proračunu … [[Govornik se ne razumije.]] pojedinu godinu. Kad govorimo o željeznicama, mi ne govorimo na isti način kao kad govorimo i o cestama. Ceste su ono čime se Hrvatska ponosi i prema našim susjedima, bez obzira na činjenicu da moramo i da ćemo godinama otplaćivati velike kredite. Situacija sa željeznicama mogu reći da je tužna, kad gledamo na portalima, čak postaje i predmet sprdnje, na prvom mjestu. Konkretno, evo, najavljena je nekakva aktivnost za predstojeće praznike, pa vidimo po portalima da mnogi ismijavaju od Osijeka do Šibenika, di se vozi za, di put traje 23 sata. Ja bi taj put nazvao prije avanturom, a ne putovanjem. Išao sam ja provjeriti, postoji i linija koja traje puno kraće, odnosno, 13 ili 14 sati, ali to je za udaljenost od nekih 650 km, opet je malo previše, tim više što se vozi na glavnim državnim trasama i još pogotovo kada uključim svoje sjećanje iz studentskih dana, prije više od 15 godina, na relaciji Zagreb-Kutina, vlak sada vozi pola sata duže. I jednostavno, svi ovi napori i ovo što je kolega Bulj se osvrnuo i rekao u svojoj replici, da smo davali 350 milijuna kuna HŽ putničkom prijevozu, sad je taj iznos puno veći, a napreci se jednostavno ne vide. Kolega Žagar je podsjetio u replici, da se gradi nova pruga Žabno-Gradec iz EU fondova, to je, Bogu hvala, prva pruga u valjda pola stoljeća da se gradi u našoj domovini. Neću uopće povlačiti paralele sa brzinama i sa izgrađenom prugom za vrijeme Austro Ugarske, jer mislim da smo debelo ispod 50% od onoga što smo dobili na neki način i sami izgradili, gotovo, stoljeće i po prije. Žao mi je kad vidim da se isto i zaustavila priča o kupovine novih vlakova. Ne želim uspoređivati našu zemlju sa Kinom i Japanom, gdje voze magnetski vlakovi, nego kad pogledamo i one malo siromašnije zemlje EU, ne najsiromašnije, recimo ajde Španjolska je ispod nekakvog ili nekakav prosjek, njihovi vlakovi prema našima izgledaju kao svemirski programi. Ono što po našim željeznicama vozi svakako je nešto čime se ne možemo hvaliti i što bi ja osobno najradije sakrio, ali isto i činjenica da postoji nekakve nelogične odluke kako u infrastrukturi tako i u HŽ putničkom prijevozu, da se pojedine trase krenu obnavljati, pa dođe druga uprava, pa to zaustavi, a da ne spominjem također u onoj što sam rekao, početkom rasprave u vezi voznog reda Osijek-Šibenik, da jednostavno nema ni komunikacije sa upravama HŽ putničkog prijevoza i jedinicama lokalne samouprave, da se čak i traži ono malo novca da se tu pomogne i subvencionira iz gradova i općina u Slavoniji gdje su proračun općina podsjetit ću 2,5, 3 milijuna kuna ne 30 ili 40 koliko je to na moru da bi se omogućila nekakva izmjena voznog reda i nešto malo izašlo u susret. Imamo blesave vozne redove gdje kada se mora presjedati vlak ti dolazi deset minuta nakon što ti je prošao onaj u koji moraš sjesti pa stvarno i put recimo od Daruvara do Zagreba, dio se vozi autobusom, on traje otprilike četiri sata jel kada otvorite vozni red tu je ponuđeno i 6, 7, 8 sati tako da jednostavno ne vidim dobre volje u nijednom od tih državnih poduzeća. I bez obzira što je kolega Ćosić rekao da možda nije dobro što je ugašen Holding, postoje tri firme, zna se tko im je nadležan. Nadležno im je ministarstvo, nadležan im je resorni pomoćnik ministra i komunikacije mora biti. Vjerujem da imamo prostora, ova pruga što se već gradi Sveti Ivan Žabno-Gradec jest da koja je ajde svjetlo u tunelu na neki način, ali jednostavno ako si već desetljećima ubio želju i volju putnicima da se voze željeznicom i oni to ne rade godinama, teško će ih opet biti nagovoriti i vratiti da koriste željeznicu kao prijevoz koji se svuda i svijetu na prvom mjestu iz gospodarskih razloga, zbog svoje cijene prijevoza koristi. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Babiću. Dakle s vama se potpuno slažem i pomalo je teško to gledati i slušati portali su bili puni ovih dana, je dobro ste rekli ismijavanjem hrvatske željeznice gdje su navedeni ljudi koji su biciklom iz Osijeka do Šibenika došli gotovo isto ili brže nego što dolazi danas vlak. Međutim ovakvo stanje na željeznici je posljedica toga što se tog nema … od devedesetih godina na ovamo 27 godina, vi ste dobro konstatirali zapravo nijedan ozbiljniji željeznički pravac nije napravljen. Neću sada spomenuti istine radi jer ste i vi kao zastupnik u to vrijeme, a i ja sam 2011. svoje osobno zalagali smo se i protivili smo se ukidanju. Kolega Ćosić je rekao krivu netočnu informaciju, dakle lokalna pruga 205 na dionici Sirač-Pčelić dužine 52,8km je lokalna pruga 206 Našice-Pleternica na dionici 35km i regionalna pruga 103 Knin-Ličko Dugo polje, državna granica prema Martin Brodu su ugašene u svibnju 2010. godine, dakle tada je prestalo. Ali mislim da nije dobro ako i dalje nastavimo politički prepucavati oko ove prevažne teme. Mislim da je jedino rješenje ulaganje, privlačenje europskih fondova, projekti, apliciranje za te projekte. Ovo što se sada uvelo u zakon postupci oko građevne dozvole svega onoga što treba ubrzati i mislim da hrvatsku željeznicu treba podići na onaj nivo koji to zaslužuje i ako se stvarno ovako nastavi onda će biti pitanje idući put uopće hoćemo li pojedini zastupnici imati volje više govoriti o hrvatskoj željeznici jer naši strojovođe voze s jednim motorom, jedan motor im se pokvari pa se voze. Situacija jednostavno nije dobra i pitanje onda i sigurnosti i svega onoga što iz toga proizlazi. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Babića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Žagar, slažem se. Zajedno smo nastojali neke stvari riješiti i poboljšati, nažalost nismo bili osobito uspješni, to se mora konstatirati jer se vide rezultati, ali evo obojica smo konstatirali da gradnja ove nove pruge Sveti Ivan Žabno-Gradec jest možda poticaj jedan da znamo da naša zemlja može stvarno povući sredstva iz eu fondova za gradnju pruga. Ali apeliram stvarno svima koji su u ovoj branši da sustavno razmisle o svemu jel napominjem, ljudi su se prestali voziti vlakovima. Kada su god putnici koristili željeznicu onda je bio automatski cestovni prijevoz. Prijevoznici su spuštali svoje cijene kako bi bili konkurentni sa željeznicom i to je jednostavno za dobrobit naših građana. Evo nadam se da i dalje nećemo gubiti godine kao što smo do sada. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega, spomenuli ste jednu stvar koju sam u prethodnoj raspravi kazao znači subvencije prije 4, 5 godina su bile 350 milijuna kuna, sada su vjerojatno puno veće ili duplo veće. 4 godine od ulaska u EU gdje su govorili da ćemo biti povezani infrastruktura sa europskom željezničkom infrastrukturom, očito hoćete da iđemo naprijed, a ono iđemo nazad u zadnje 4 godine po pitanju željezničkog prometa. Govorilo se kada uđemo u EU bit će povezane željeznice, prometnice, neće biti graničnih sporova, granice …. Prema tome meni se čini da mi osim što donosimo redovito ove direktive svako jutro, svaki dan, u ovome slučaju sada o željeznicama, jedino šta imamo, imamo sve lošije i sporije vlakove, sve lošiju infrastrukturu. Pa mi nije jasno što se događa u ove 4 godine ako smo mi ušli u tu obasjanu zvjezdicama EU? Da li se nešto dogodilo revolucionarno ili se događa, možete li vi to pojasniti? Jel trebalo bi bolje željeznice, bolje povezane, brže bar ne kao u Japanu … 300km/h bar polovično jer činjenica da ovakvo stanje je neodrživo u hrvatskim željeznicama, poglavito zbog ovih subvencija koje se ulažu iz godine u godinu. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Poštovani kolega, ja se u potpunosti slažem sa ovim što ste iznijeli i rekli. I meni isto nije jasno niti je gorivo skuplje u zadnjih 4 godine od kada je bila jedna subvencija. Mislim da se radi evo možda ću slagati, ali bit će prilike da me se ispravi mislim da se radi oko 700 milijuna kuna duplo više. Jednostavno mislim da je najgore u svemu tome što su se građani odvikli voziti vlakom, zato što je ta vožnja vlakom kao što sam rekao u raspravi jest avantura. Jednostavno ne prati taj duh vremena, vraća nas više nego stoljeće unatrag, ali evo u nadi i u vjeri da učim od onih koji znaju i da postoji projekt ne tako velik ali baš zato u ovoj situaciji u kojoj jesu Hrvatske željeznice bitan da vidimo kako je netko znao to napraviti da odradimo veće i jače projekte, da radimo na izgradnji cijele infrastrukture i poboljšanja putničkog prijevoza jednostavno da se ne sramotimo. Kada ti dođe turist, kada sjedne u tvoj vlak, priča. I evo, jednostavno osjećam se loše kada pričam o željeznici. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Babić, spomenuli ste upravo Osijek i grad odakle ja dolazim a i time i Slavoniju i Baranju, pogotovo sa Šibenikom, to je i punilo medijske stupce da jedna od linija je gotovo 23h i tri presjedanja. Ono sve drugo je na razini najbrže 12h dva presjedanja. Međutim, to nije jedini slučaj. Mi smo imali 2014. ukidanje određenih dotacija prijevozniku kada je to rezultiralo ukidanjem nerentabilnih linija pogotovo kod nas u Slavoniji. Tako su ukinute linije za Baranju. Ja se sjećam još prije je bila i … [[Govornik se ne razumije.]] međunarodna linija, … [[Govornik se ne razumije.]] , Budimpešte koja je išla preko Osijeka, također je ukinuta. Po meni naravno da moramo biti svjesni ovo što ste rekli i broja putnika i ljudi koji žele putovati vlakom. Kada gledamo malo u razvijenijim zemljama gdje su naravno vlakovi brži i sigurniji i ljudi se koriste njima oni nisu baš tako ni jeftiniji. Dakle to je postalo jedno prijevozno sredstvo koje zahtjeva određenu dozu, naravno i brzine i luksuza ali nije za široke mase, bar ne ono sa naših stajališta i naših prihoda kada gledamo, kada odemo malo van iz Hrvatske. Po meni cilj i strategija razvoja, naravno da subvencije trebaju i ne treba se odustati od njih jer to je i razvoj našeg sela i gradova, dakle nije sve ovdje gdje je najbliže oko Zagreba. I znamo šta je recimo 2003. šta su autoceste napravile turizmu, dakako promijenio se onaj statistički pokazatelj ali sigurno su autoceste donijele jedan napredak u povećanju broja turističkih noćenja, dolazaka na more. To je sigurno jedna od posljedica bile i same autoceste, dostupnije. Tim modelom trebamo ići i kroz europske fondove, isto to napraviti i sa željeznicama, koristi te projekte i naravno povezivanju Hrvatske i Hrvatska mora željeznički biti povezana sa sva svoja 4 najveća grada da ne, nekada je čak i bilo 527 od Osijeka do Zagreba koji dolazi u 9, sada više ni tog nema, sada je to u 10 sati. Dakle to, sigurno se slažem s vama da ne može biti način. Hvala vam.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Babića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, vidim da smo na istom tragu, da spoznajemo iste probleme koje Hrvatske željeznice imaju. I naravno stava jesam da HŽ infrastruktura ili tko god je nadležan ne bi smio, ministar je nadležan a ne HŽ ukidati bilo koju liniju jer baš zbog tih dotacija države HŽ-a u putničkom prijevozu na prvom mjestu, tu mora postojati ta socijalna nota. Nadalje, svi znamo što znači prevoziti robe željeznicom ili cestovnim prometom i jednostavno željeznica i mora biti i jest temelj razvoja pogotovo u Slavoniji odakle, u istočnoj Slavoniji odakle dolazite. I iskreno se nadam da će željeznička infrastruktura jedan od važnijih dijelova projekta Slavonije. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Davora Stiera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Babić, vi ste spomenuli važnost kontinuiteta u projektima, odnosno problem koji se događa kada dođe do diskontinuiteta zbog promjene ili u upravi ili u administraciji. I ja bih ovdje napomenuo kako nažalost znalo se i to dogoditi da imamo problem sa kontinuitetom u projektima čak i unutar iste administracije. I moram ovdje napomenuti promjer obnove pruge Zagreb-Samobor, dakle tih 14km. Mi smo u 7. sazivu Sabora bili donijeli i posebnu stavku za taj projekt u državnom proračunu da se to sufinancira onda iz europskih fondova. Međutim, nakon prvih komplikacija u budžetiranju tog projekta već 2015. je to ispalo iz državnog proračuna, očito između Ministarstva financija i Ministarstva prometa i infrastrukture nije bila dobra koordinacija iako je bila ista administracija i sada je to nekako nestalo. Mene raduje što će se sada ministarstvo ponovno pokušati analizirati cijelu situaciju i to vratiti među prioritetnim projektima ali naglasiti ću tu važnost kontinuiteta tih projekata. Dakle to je nešto pogotovo za ovaj samoborski i svetonedeljski kraj izuzetno bitno, to je i profitabilna zapravo pruga koja po svim parametrima bi trebala i moći biti financirana sa sredstvima EU ali je potreban kontinuitet i upornost u razradi i implementaciji tog projekta.
Odgovor uvaženog zastupnika.
Evo hvala. Kolega Stier, evo ne znam što da kažem, žao mi je da primjećujemo takve stvari i da se takvo šta događa, da neki projekti otpadnu iz bilo kojih razloga ali evo u nadi da će se i taj projekt realizirati, tim više što stvarno postoje i temelji jer u prstenu oko grada Zagreba ti pravci mogu i moraju biti i jednostavno rentabilni za razliku od onih o kojima sam ranije govorio. Kada ste mi replicirali nečega sam se sjetio a vjerujem da mi nećete zamjeriti, što ću o tome govoriti, da bih samo pojasnio koliko je naša željeznica zaostala što naravno nije samo breme naše države nego i države prije. Početkom '90.-tih u Daruvaru je bio UNPROFOR iz Argentine. I članovi argentinskog UNPROFOR-a su se slikali sa našim vlakovima. Naravno lagano sa podsmjehom jer je njima Argentincima iz južne Amerike, nama iz srca Europa njima su bili smiješni ti naši vlakovi u kojima su se oni vozili, evo i ta situacija pojašnjava ono koliko se ne ulaže u željezničku infrastrukturu, kažem nakon 50 godina gradimo novu prugu. Hvala.
Hvala lijepa. I sad ćemo preći na pojedinačnu raspravu, za nju se jedino javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Bit ću kratak, nadam se. Pozdravljam tajicu prije svega i njezine pomoćnike. Ali morao bi odmah kazati, evo primijetili ste ovu cijelu raspravu, poznate stanje. Činjenica da svakodnevno i često i na odborima, Odboru za promet, tako i u ovom klupama govorimo o direktivama u ovome slučaju, o željeznici, ali je činjenica opet ću spomenuti da i HŽ infrastruktura i HŽ Cargo i putnički prijevoz ima ogroman broj ljudi, ja ne znam točno, možda ćete vi dati ovaj odgovor, činjenica da imamo čak i subvencije koje su u milijuna, sad prije 4 godine kao što sam kazao su bile manje, sad su veće, a ušli smo u EU. Da li ove direktive uopće imaju smisla ako mi otkad smo ušli u EU, a to je evo 4 godine prošle, u biti imamo sve lošiju i lošiju željeznicu, ali onda bi željeznica bi nama trebala biti strateški vrlo bitna veza i luka Rijeka sa zapadnom Europom, zato nam je bitna i ova zaštiti naše more od luke Koper, to je u biti bit problema. Znači ona je strateška izgradnja, niskotračne željeznice, jer je činjenica da ovoliko zastarjeli slučaj maloprije je kolega spomenuo, da jedino čak više ni za turizam, više za avanturizam. Jer je avantura u tome vlaku vozit se šta ja znam od Splita do Zagreba 24 sata ili više. Prema tome, kao strateški projekti, nije dovoljno samo ove direktive, one možda pomažu, jesmo li mi sposobni mene interesira, odgovor od vas, od ministarstva, šta bi mi svi zajedno u mi u Parlamentu i vi u izvršnoj vlasti, trebalo napraviti lokalnoj samoupravi, da se to promijeni? Ne mogu rasti subvencije otkad smo ušli u EU, sa 350 na 700 milijuna a vlakovi sve sporiji i sve manji i manji promet i putnika i transportni promet. Prema tome, tu su nejasne stvari, jednostavno nejasne. Da smo mi ušli u EU, da se povežemo sa infrastrukturom željezničkom EU-a, da budemo središte, čvorište, da koristimo te naše resurse, luke i sve šta imamo, da ih povežemo, i rijeka Dunav, također, ta relacija, da bude to čvorište Hrvatska, da bude najvećeg transporta, najbržega, ali je činjenica, da ću to ponovit prije neki dan smo isto govorili o željeznicama. U Japanu, kad sekundu zakasni, ja to ne želim da se u Hrvatskoj da se dogodi, harakiri napravi, u nas dan, dva kasni vlak. Jednostavno, ali veliki se novac izdvaja, ja ovo ne govorim u namjerama, ne daj bože da netko nešto napravi, ali je činjenica da je tolika neodgovornost, nemar u ove tri tvrtke. HŽ infrastruktura, ne ulaže se, vrlo malo, ništa, ispadaju čavli iz onih šina, HŽ Cargo, znači ovaj dio transporta u padu, a što se tiče putničkog prijevoza i sami vidimo da je tu sve lošije i lošije, da je doslovno došlo da se ismijavaju sa prijevozom, jednostavno izgubili su imidž. Pa to bi trebalo nešto što je najpotentnije prijevozničko sredstvo i za razvoj hrvatske prometne infrastrukture, a to je željeznica. Di smo mi tu zapeli otkad smo ušli u EU, jer ja se sjećam kad smo ulazili u EU, pred pristupni pregovora… [[Govornik se ne razumije.]] da će biti brži od mlaznih aviona, međutim nije tako. Sve gore i gore, sve više i više subvencija. Zbog čega takvi rezultati, tajnice? Možete li vi pojasniti šta se događa, da li imamo mi dovoljno stručnog kadra u ova 3 upravna tijela željeznice? Imamo li mi tu ljudi ili su dovoljni oni sami sebi? Imaju li oni odgovornosti prema željeznicama pa prema Hrvatskoj, prema prometnicama, rade li oni šta? Ne govorim ja o djelatnicima koji naplaćuju kartu tamo, kondukterima. I vlakovođama. Govorim o sustavu, postoji li on uopće? Je li on razbijen ili dovoljno pod ovim svjetlima našeg Sabora uvjeravati sami sebe da u ovim zakonski direktivama mi u biti podižemo nekakav standard a u bit je neistina. Posljednje 4 godine mi padamo, otkad smo ušli u EU. Treba jasno kazati koja su rješenja, vjerojatno EU fondovi, koliko sredstava se koristi, je li se iskoristilo, koliko ima na računu, nije se iskoristilo. To je sad pitanje. Ali ja evo kao zastupnik, jedan od 150 ovdje nas, očekujem odgovore na ta pitanja. Da li ćemo mi postati središte Europe, ono što nam je obećavalo u pred pristupanju u EU, ono šta se ispotpisivalo sad izlazi na vidjelo, i dal i mi imamo mogućnosti i kapaciteta da ta sva financijska namjenska sredstva za ovaj slučaj, za željezničku infrastrukturu, možemo li mi to uopće uzeti, jesmo mi spremili dokumentaciju, da li smo mi intenzivirali sve to što treba intezivirati ili će godine u godinu, od mandata do mandata u ovome Saboru raspravljati uvijek o istim stvarima, o lošoj infrastrukturi, o sporim vlakovima, o vestern filmovima, ne znam. Mislim da je ozbiljna situacija da Hrvatska ima tu ogroman potencijal, i geostrateški, istok-zapad, Rijeka i naše luke povezat, ogroman potencijal. I prema tome, možemo li ga iskoristiti, ne možemo li, na koji način, o tome vi nama saborskim zastupnicima kazati koji su planovi, koliko sredstava imamo mi sad mogućnosti privući i tko će ih usmjeriti. Ili da su ovi samo uhljebljeni ovdje. Ta uprava tijela. Čemu služe? Sami sebi su svrha da primaju plaću, da vozaju aute, da imaju možda menadžerske ugovore, pa ih ne smiješ smijeniti, ako ih smijeniš možda vjerojatno milijunske iznose, ne znam, neću to provjeravat, ali je činjenica da je stanje katastrofalno, s tim su složili svi moji kolege, nisam sam to kazao, znači svi su ovdje jednoglasno i lijevi i desni i centar, prema tome očekujem od vas, kao zastupnik, a nadam se moji kolege da date odgovore na ova pitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Vedrana Babić.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Miro Bulj vi ste stvarno dobro sagledali situaciju u Hrvatskim željeznicama općenito gledajući na sve tri tvrtke. I evo pozdravljam ovu vašu inicijativu da se da novi prijedlog strategije obnove cijele željeznice u pravom smislu riječi. Jer znamo i da od nizinske pruge puno priče niz godina. Govorimo o EU projektu od Zagreba prema Križevcima drugi kolosijek, elektrifikacija, onda popravak pruge prema Kutini i Novskoj, opet sve to ide sporo i više stoji nego što se radi. Pa evo možemo o tome i na odboru čim smo obojica članovi, možda i nekakvu tematsku sjednicu odraditi naravno sa kolegicama iz ministarstva. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Kolega Babić, ja bih se sa vama složio da triba nova strategija i novi model, jer očito ovo do sada nije išlo dobro. Nadam se da naše ministarstvo, izvršna vlast, članovi u odboru da mogu pronaći to rješenje, a poglavito ljudi od struke. Jer Hrvatska je potentna po pitanju strateškom. Ona ima mogućnosti prometa poglavito željezničkog, jer i tako smo bogom i prirodno stavljeni u ovo područje. Međutim, mi tonemo sve niže i niže i sve više i više subvencioniramo sve veće i veće troškove. Moramo iskoristiti te prirodne resurse i taj potencijal geostrateški zajedno sa ovim pustim zakonima koje donosimo, a stanje je sve gore i gore. I nadam se da bi bio dobar jedan zajednički prijedlog da svi skupa sjedimo i da se napravi jedna strategija i čak ako triba i šira rasprava uključit se, javna rasprava uključit struku i da se iznađe rješenje. Jer pod ovim svjetlima ovdje mi stvarno ne znamo, ljudi misle kad možda ako ova svjetla nas zalijepe, pa misle da je to sve idealno. Nije idealno, samo … [[Govornik se ne razumije.]] direktiva EU. Stanje je sasvim drugačije realno. Moramo vidjeti ti kadrovi unutar svih ovih tvrtki u željeznici moramo vidjeti čemu služe, imaju li tu potencijala, imaju li potentnosti, imaju li motivacije štititi, braniti taj naš strateški interes oko željeznice. Ako nemaju tribamo stvari mijenjati i u ljudskom potencijalu, znači najkvalitetnije ljude, a također i naše prirodne mogućnosti ljudi koji su sa strane stručnjaci da se uključe, da se napravi jedna strategija koja će služiti Hrvatskoj na čast, a ne na ovaj način da se izrugujemo sa jednom vrlo bitnom komponentom prometa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Antona Klimana.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo spomenuli ste mnoge pravce po Hrvatskoj gdje treba ili renovirati pruge, modernizirati itd. Ali nikako da dođemo na onu neuralgičnu točku na koju smo mi u Istri jako osjetljivi. Pa mi nemamo spoj pruge sa ostatkom Hrvatske od nikada. Dakle, tamo negdje osamdesetih godina probijena je jedna cijev tunela i tu je jedina kvalitetna veza Istre sa ostatkom Hrvatske, a tamo negdje '43. godine su donesene odluke o pripojenju Istre matici zemlji. Dakle, u tom pogledu Istra je zaista ostala sirotica jer nemamo veze kvalitetne željezničke sa ostatkom Hrvatske. I sigurno da potencijal Istre u turističkom smislu, gospodarskom smislu puno više bi se razvio da imamo i taj pravac kojega željno očekujemo. I svake izbore da li to bili stranke koji dobiju izbore, da li sa strane HDZ-a ili SDP-a pričaju o drugoj cijevi tunela gdje će biti željeznicom povezana Istra sa ostatkom Hrvatske. Za sada evo idemo prema Zagrebu kvalitetno preko prijateljske nam zemlje Slovenije, dakle preko Ljubljane za Zagreb i ne osjećamo se ugodno u tom smislu. Ili idemo preko Lupoglava gdje se raskrcavaju putnici u autobuse, vozi se do Rijeke onda prema Zagrebu onom poznatom nizinskom prugom. Pa prema tome mislim da bismo i tu trebali sagledati u strategiji upravo i taj pravac za koji držim da je izuzetno potentan i da može puno dobroga donijeti ne samo Istri nego u cjelovitosti Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Kolega Kliman, složio bih se sa vama. I sigurno što ste rekli da je Istra sa svojim turističkim, gospodarskim potencijalom, a naravno da triba implementirati u ovaj sustav željeznice. Ali to treba strategija očito. Sad možda je u ovom trenutku bolje da i nemate. Ovakva kakva je u Slavoniji, kakva je, ne ja vam najozbiljnije govorim. To je katastrofa. Znači, strateški triba povezati. Žalosno je što iđete priko Slovenije, što morate ići na drugu državu da bi došli do glavnoga grada. Činjenica je da tako veći dio imamo mogućnosti spoja. Bitna je luka Rijeka. Mislim taj dio triba povezati, to bi bilo nekakvo čvorište i to je hrvatski interes – more, luke, željeznica, prijevoz, turizam. Sve te grane triba implementirati sa jednom kvalitetno osmišljenom strategijom, kvalitetnim vlakovima, kvalitetnom infrastrukturom a ne da to. Mislim stvarno avantura vozit se sa ne čak ni turističkim, nego avanturistički turizam možemo razvijati ako ostane ovakva infrastruktura i sve je gora i gora. Znači od ulaska u EU sve je gora i gora. To je pitanje ključno zbog čega se mi nismo implementirali u sustav EU strateški položaj u nekakvim pregovorima. Znamo da imamo puste diplomate, prijatelje Bruxellesa da se to poziva ovdje sa govornice, ne možeš se više naslušat sve sija, svjetla, sve bajno, zvjezdice. Ali je činjenica da nije takvo stanje evo po pitanju željeznice. To je činjenica. I mi moramo zajednički osmisliti poglavito struka, da to je tajnica, drago mi je da je ovdje, da ona taj dio pokuša bar odboru prezentirati tu strategiju ako imamo. Ili je dovoljno nastavit se uhljebljavat u ove tri tvrtke, a neka ovo sve propada. Hvala.
Hvala. I sada će završno to probat odgovoriti na razna pitanja koja ste postavili uvažena državna tajnica Nikola Brnjac. Izvolite.
Hvala predsjedniče. E ovako, prvo dio što je uvaženi zastupnik gospodin Žagar, poslovni plan se dakle, donosi prema novoj znači prema primjeni direktive, poslovni plan se u zakonu sada mora donositi svakih 5 godina, odnosno, na 5 godina, postojeći plan, koji mora biti u sklopu sa ugovorom o gradnji, o planiranju infrastrukture, odnosno, mora se temeljiti na nacionalnom programu građenja infrastrukture. I mi smo sada i u ministarstvu predali da se pokrenuli zahtjev, da se revidira taj nacionalni plan, zato što nam on treba biti, izvorni i osnovni dokument, i onda se taj poslovni plan, koji do sad se nije, znači taj petogodišnji plan radio. A upravo kroz ovaj zakon će se obveza staviti da moramo imati taj petogodišnji plan, koji mora biti usklađen i sa Ministarstvom financija, znači on nama dalje govori koje su strateške smjernice, investicije, gdje će biti modernizacija, na koji način održava, znači upravo sve ove točke kroz koje smo sad ovdje se dotakli, zbog kojeg je stanje u željeznička infrastruktura i vremena putovanja, sve što utječe na upravo, na redovito održavanje, same te pruge, znači, ono što se treba shvatiti, jer HŽ infrastruktura, nije građevinska tvrtka nego je ona prometna tvrtka koja prvenstveno služi za promet, prijevoz putnika i tereta. I ono što je najbitnije, kroz taj segment se mora razraditi, dakle, i upravo zato je to dobar dio koncepta poslovnog plana dakle, koji nam mora dati smjernice budućeg i održavanja, buduće strateških investicija i smjernica za dalje. Što se tiče daljnjeg razvoja, što je gospodin Ćosić govorio, dakle, vezano da li ići u smjeru holdinga, na koji način, s obzirom da znamo, da su se, po sadašnjoj direktivi su se podijelile sva ta 3 društva. Odmah da najavim, krenuti će se automatski nakon ovoga u izmjenu ovog zakona, prema Direktivni 2370/16 koja nam jasno govori način kako je usklađenosti zajedničko tržište i koja nam upravo omogućuje sve te mogućnosti za nekakav holding ili daljnji način kako ćemo organizirati ta društva, odnosno, kako ćemo ih okrupniti i način kako bi oni mogli imati zajednički jednu strategiju. Da nemamo, ko što je do sad bilo, da imamo podvojena društva koja imaju svako svoju strategiju, umjesto jednu objedinjenu, pa ćemo vidjeti u tom smjeru. I dakle, upravo ta direktiva, znači čim krenuo s ovim tu, završimo s ovim zakonom, krećemo u usklađivanje zakona sa novom direktivom koja će nam puno toga omogućiti. Dalje, što se tiče strategije, imamo strategiju prometnog razvoja 2017.-2030. koja je sad vršila 8.7. javna rasprava. Sada imamo, dostavlja se mišljenja od različitih tijela iz tijela državne uprave, iz županija, gradova, itd. koje mogu dati svi svoje, znači to je javni dokument objavljen, znači svi mogu dati svoje primjedbe, nakon što donesu primjedbe, primjedbe će se sve analizirati. Ono što su primjedbe i koje će se uklopiti u strategiju, koje će se prihvatiti, biti će detaljno obrazloženi, ono što neće, to će se također detaljno obrazložiti. Ono što vam mogu reći, da je u strategiji sada jasno dati naglasak na razvoj željezničkog prijevoza i željezničke infrastrukture, kad kažem općenito i željezničkog prometa. Što se tiče, spomenuli ste, evo ja sam pokušavala pratiti sve što ste pisali, vezano uz pravce. Postoje vam … [[Govornik se ne razumije.]] to su željeznički teretni pravci, koridori, kojima smo upravo bili i prošli tjedan i u Beču, na razgovorima, pokreću se novi koridori, postoje bivši paneuropski koridori koji su sad postali sastavni dio TNT mreže i širenje mreže na 10 koridor, prijedlog je i moj prijedlog je također bio da se unutra stavi ogranak Vinkovci-Vukovar, upravo zbog nadovezivanja na dunavski koridor i povezivanje, umrežavanje, željeznici integraciji unutarnje plovne puteve. Također, inicijativa je i za Baltik i Adriatic i pokrenuli smo i tu inicijativu. Sastavni dio Mediteranskog koridora jesmo, znači moramo se i u taj dio uklopiti u strateški i kažem, ono što ćete vidjeti strategiju, javno dostupan je dokument, mišljenja se sad prikupljaju. Dakle, strategija se dijeli na ciljeve, na specifične ciljeve i na mjere za postizanje tih ciljeva. To je dokument, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] kako Europska komisija sad rješava i sve ostale druge zemlje članice rješavaju, znači ne morate pisati projektom, imenom i prezimenom pojedinu prugu, ili pojedini nekakav značajan drugi projekat iz unutarnje plovidbe, već gledate kroz ciljeve i specifične ciljeve koji su unutra, a ovdje vjerujete stavljen naglasak na razvoj željezničkog prometa. Kada kažem prometa, mislim i na prijevoz i na integrirani prijevoz putnika, mislimo i na željezničku samu infrastrukturu. I što se tiče restrukturiranja, spomenuli ste društva, Vlada je donijela da se nalaže zaključak, da se što bitnije, što hitnije krene u restrukturiranje samih društava i na taj način će se poboljšati cijela, način model i organizacija društava koje su sada odvojeni, a ono što je kolega zastupnik Babić rekao za vozila, mi smo pokrenuli projekat nabavke vozila, znači, to je 11 dizel motornih i 12 elektromotornih vozila, prema ugovorima koje sad već jesu, imamo 4 komada vozila, evo konkretan broj i Svjetsku banku financira, znači sa 17,40 milijuna eura i 12 komada iz EU fondova sa 62 milijuna eura. Također, pored novih vlakova, planirane su investicije u postojeći vozni park, a izvor financiranja planira se iz Euro Fime, dakle, sveukupno iznos investicija od 10,43 milijuna eura. Tako da se vodi računa i o obnovi i modernizaciji voznog parka, koji bi trebao odgovoriti na to pitanje, da li ćemo ili nećemo imati dovoljan broj voznog parka za prijevoz samog putnika i tereta. Ja vam zahvaljujem.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici, drugo čitanje, P.Z.E. br. 107. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandman odbora. Time on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 102 glasa za i 32 glasa protiv donesen Zakon o, pardon 32 suzdržana, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 156 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172 Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen otpremom Sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnosi na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Josip Salapić, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama. U najvećem dijelu zakon obuhvaća izmjene i dopune odredbi koje se odnose na postupke osnivanja, obnove i dopune zemljišne knjige te postupak pojedinačnog preoblikovanja. Preostale odredbe prijedloga zakona koji su mijenjane i dopunjavane odnose na određena tehnička pitanja koja je bilo potrebno zakonom predvidjeti s obzirom na našu želju da se sustav modernizira i ubrza. Cilj izmjena i dopuna je pojednostavljenje i ubrzanje poslovnih procesa u zemljišnim knjigama kao i uvođenje sigurnosti u pravnom prometu nekretnina te zaštita prava vlasništva. Ostvarenjem učinkovitosti zemljišno-knjižnog postupka, redefiniranjem i uklanjanjem pravnih instituta koji usporavaju postupak, povećanjem broja … postupaka kroz pojedinačno preoblikovanje te postupke osnivanja, obnove i dopuna zemljišnih knjiga postići ćemo veću usklađenost zemljišno-knjižnih podatak i stvoriti pretpostavke za prelazak na elektroničko poslovanje. Zbog povećanja broja postupaka osnivanja, obnova i dopuna zemljišnih knjiga, a zbog nedostatka potrebnih kapaciteta za provođenje navedenih postupaka na sudovima predložena su i neka nova rješenja kojima bismo nadomjestili nedostatak sudskih službenika u tim postupcima. Slijedom navedenoga, izmjenama Zakona o zemljišnim knjigama predlažemo da se u sudske savjetnike i suce postupke osnivanja, obnove i dopune zemljišnih knjiga može obavljati ovlašteni zemljišno-knjižni referent. Trenutno na sudovima provodimo 77 postupaka osnivanja i obnova zemljišnih knjiga dok na osnivanje ili obnovu zemljišnih knjiga čeka 91 katastarska općina. Razlog donošenja izmjena i dopuna zakona je između ostalog i dinamičnost promjena u zemljišno-knjižnome sustavu prije svega u poslovnim procesima u organizaciji rada utemeljenog na novim informatičkim rješenjima, a novonastale poslovne procese, organizaciju rada i informatičku tehnologiju bilo je nužno pravno definirati kako bi se iste mogle primjenjivati u novom pravnom prometu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Tomislava Lipošćaka.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Pa naravno da osobno pozdravljam ovakav zakonski prijedlog jer smatram da su svi pomaci i sva kvalitetnija rješenja po pitanju ove tematike dobrodošla i padaju na plodno tlo. Ovom prilikom želim naglasiti problematiku koja često kočničar u razvoju osobito moga kraja. Riječ je o zemljišnim knjigama koje se nalaze van snage odnosno o neusklađenosti zemljišno-knjižnih i katastarskih registara odnosno podataka. Evo konkretno na području Zemljišno-knjižnog odjela Ogulin sve do nedavno van snaga je bilo čak 17 od 34 zemljišne knjige, znači okruglo 50%. Danas je ta situacija nešto bolja ali još uvijek 12 zemljišnih knjiga je van snage. I upravo ovakvo stanje na terenu nam otežava i koči kako gospodarski razvoj tako i rast jer kada se pojave i određeni investitori koji su spremni uložiti u razvoj bilo primarne poljoprivredne proizvodnje, bilo određenu industrijsku proizvodnu i kada mogu birati između područja koja imaju riješene imovinsko pravne odnose i onih koji nemaju kao što je kod nas to slučaj, uglavnom se odlučuju za one prve i naš kraj zaobilaze i širokom luku. Slična je situacija i sa lokalnim stanovništvo koje kada bilo da želi okrupniti svoja poljoprivredna nekakva područja za primarnu poljoprivrednu proizvodnju ili želi aplicirati prema nekakvim europskim fondovima, potporama ili poticajima nailazi na niz problema. Zato me konkretno zanimaju dvije stvari ako mi može možda dati odgovor. U prvo redu postoji li definirana dinamika sređivanja zemljišnih knjiga odnosno možemo li znati okvirno kada će doći do otvaranja odnosno do osnivanja onih zemljišnih knjiga koje su trenutno van snage. Te drugo, sukladno tome, možete li nam reći također okvirno kada možemo očekivati sređivanje zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka na onim područjima gdje su knjige na snazi. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog tajnika Josipa Salapića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče. Mi pokušavamo ubrzati postupak u dinamici u što najkraćem mogućem vremenu. Mi ćemo do jeseni znati, ovo je prvo čitanje ovog prijedloga zakona, dakle ne radi se samo o tehnologijama koje želimo uvesti u postupak nego se radi o ljudskim kapacitetima. Mi smo nažalost ograničeni financijskim sredstvima pa za sada se pokrivamo sa sustavom zaposlenika unutar Ministarstva pravosuđa te raspoređivanjem ljudi koji rade u sustavu. Međutim kada budemo imali kompletnu sliku financijske konstrukcije i naše želje da ovo do jeseni do listopada imat ćemo konkretnije podatke. Ali kažem, nama je sada zadatak da ovu 91 katastarsku općinu otvorimo, a ovih 77 koji su pokrenute ići će po sad postojećem zakonu jer ne možemo ovaj postupak započeti dakle stavljati u ovaj novi zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će biti Klub nezavisnih zastupnika HSU-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama. Riječ je o zakonu osnovni zakon je iz '96. godine pa imate prilike tamo i prijelaznim i završnim odredbama vidjeti koliko puta je mijenjan i koliko puta je ovaj zakon doživio promjene. Od '96. do 2017., dakle ovih 21 godinu se u Hrvatskoj desilo puno toga. Ja pohvaljujem uvijek ministarstvo kada odluči ići u dva čitanja jel u dva čitanja imamo priliku raspraviti i definirati određene stvari pa je to izuzetno dobro, no međutim ovaj zakon otvara i onaj problem koji mi u Hrvatskoj imamo. Mi u Hrvatskoj imamo problem koji ne traje od jučer koji traje dosta dugo, to je problem katastra i gruntovnice. I u obrazloženju zakona je i predlagatelj rekao jednu činjenicu, a to je do sada bez obzira što smo i imali napore vezane uz to da je otprilike 5% katastra i zemljišnih knjiga međusobno usklađeno te je tih 5% usklađeno kroz period od 14 godina, a to znači da bi bilo napravljeno sve trebalo bi nam još 266 godina, ako recimo 2014., 2017. još nešto napravljeno možda 265 godina i to je situacija koju imamo. Ta situacija koju imamo nije slučajna jer je Hrvatska jedna od rijetkih zemalja gdje se posebno vodio katastar a posebno se vodila gruntovnica. I ne trebamo pri tome zaboraviti procese koje smo imali. Pa kada je riječ o gruntovnici i kada uzmete povjesnicu u gruntovnici vidite da se tamo u principu vlasništvo nije upisivalo. I kada je riječ o gradu Zagrebu i kada imate recimo ulicu Pisavlje, to vam je ulica koja vodi od Savske pa do Televizije i kada uzmete gruntovnicu još uvijek su stari gruntovni vlasnici i ništa tu nije promijenjeno. Ideja je neke zemlje su kroz proces ujedinjavali katastar i gruntovnicu. Ono što svatko od nas za svoju nekretninu se susreo i s jednim i s drugim procesom, pa kada imate katastar, katastar osim oblika i veličini građevne čestice odnosno bilo koje katastarske čestice vodi i onaj posjedovni list. Iz posjedovnog lista imate stanje kulture i imate onog koji je posjednik, a zemljišne knjige, odnosno gruntovnica vodi vlasništvo. Ja cijenim napor koji je napravljen kroz ovu izmjenu i dopunu zakona. Ovaj napor je napravljen iz razloga da se mogu raditi različite vrste usklađenja za jednu gruntovnu česticu, odnosno za jednu česticu i da se mogu raditi ispravci u zemljišnim knjigama. Jer ono što smo mi imali i što nam je bio cijelo vrijeme problem je sljedeći. Ja ću to probati plastično opisati. Katastar radi ono što su nekad i kada uzmete neke stare zakone zašto su bili zaduženi geodeti, geodeti su bili zaduženi zapravo da definiraju oblike i veličine čestice. Pri tome Hrvatska ima dva katastra, jedan je austrougarski a drugi je talijanski, pa je tu već razlika i na različite načine se vodi. A dakle oni koji su se bavili gruntovnicom rješavali su vlasništvo. I tamo negdje od '45. pa do '94.-tih, '95.-ih godina se zapravo sve evidentiralo u katastru. Na gruntovnicu su svi zaboravili, eventualno su se u gruntovnicu zaista stvari koje su se trebale upisivale. Tamo '94.-te, '95. počeli smo to sređivati i nalazimo se točno tu gdje se nalazimo. Između ostalog i bio je još jedan projekt koji je još uvijek na snazi gdje zajedno Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, odnosno državna geodetska uprava, projekt Svjetske banke objedinjenja. I jednako tako je bio i taj ZIS projekt koji je dosta napora bio, no međutim taj projekt je dobar kada dva točna podatka imate onda i rezultat toga je sljedeći točan podatak. No međutim ako imate jedno stanje u katastru, da ne kažem i kada je riječ o veličini čestice, a drugo stanje u gruntovnici, onda iz dva netočna podatka dobijete naravno netočni podatak. Ovdje izmjene i dopune zakona govore o tome da se mogu raditi zaista usklađenja za pojedinu česticu. Do sada vam se to radilo na sljedeći način. Ima 3600 katastarskih općina u Hrvatskoj. I sada krenete snimati jednu katastarsku općinu i snimate sve i građevinsko područje i poljoprivredno područje. I onda se napravi, naravno naruči se elaborat i elaborat se radi 3, 4 godine, 5, radi se izlaganja, izlaganja traju opet godinu, dvije i onda kada krenete to provoditi u katastar i gruntovnicu dođete do čega? Do toga da se kroz te godinu, dvije promijenilo ono stanje koje je bilo snimano, da ono što je proveo katastar više ne možete provesti u gruntovnici i dolazite do velikih problema. Naravno da te probleme imate dvije mogućnosti rješavanja. Jedna od mogućnosti rješavanja je sustavno pa da rješavate dio po dio zemlje a jedan rješavanje je pojedinačno. Mi smo se dosta dugo zalagali za sustavno, ja osobno mislim da kada se nađete pred tako velikim problemom da trebate dati mogućnost da se rješava pojedinačno. Jednako tako Hrvatska ima jedno 5,5% izgrađenog građevinskog područja, ukupno nekakvih 7% planiranog građevinskog područja i zalagali smo se za to da prvo i osnovno treba biti vezano uz građevinsko područje jer su tamo gdje su investicije, odnosno tamo gdje su investicije da se napravi. Ove izmjene i dopune zakona su dobar korak naprijed jer daju mogućnost formiranja knjiga po ubrzanim postupcima. Pri tome ne smijemo zaboraviti da mi imamo dio Hrvatske gdje su nam zemljišne knjige spaljene, gdje je pogotovo na području Slavonije, na području koje je bilo po, koje tek je vraćeno '95. da su te zemljišne knjige i bile i spaljene i otuđene su. Puno zemljišnih knjiga u Dalmatinskoj zagori. Ovo daje mogućnost kako da se zemljišne knjige osnuju iz jednostavnog razloga. Mislim pitanje koje si moramo postaviti svi mi zajedno, koji investitor će doći u Hrvatsku ulagati, kada uzme bilo koju tvrtku i kada mu kaže, daj ti meni izvadi papire za zemljište a taj mu izvadi jedne podatke za katastar, jedno posjedovno stanje u katastru, drugo stanje u gruntovnici, na terenu stanje koje ne odgovara ni katastru ni gruntovnici nego treće stanje, šta će taj ozbiljan investitor reći? Reći će dajte vi to sebi sredite. A što ćemo mi odgovoriti? 5% Hrvatske smo sredili u 14 godina i treba nam još 250 godina da sredimo to. To je odgovor koji iz ovog ide. Ja zaista mislim da je ovo korak naprijed i ove izmjene i dopune su dobre jer su korak naprijed. Meni se čini i prema mojem iskustvu koje imam sa zemljištem da smo zreli za jednu drugu situaciju. Pri tome ja ne mislim da treba fizički objedinjavati katastar i gruntovnicu ali mislim da svatko treba voditi svoj dio posla, da kolege u katastru zaista trebaju raditi snimanje zemljišta, da kolege koje rade u gruntovnici zaista trebaju raditi sve vezano uz vlasništvo. Čak nije ni sporno da li je to na jednom ili dva mjesta ono što težimo, težimo e-Hrvatskoj, težimo da podaci budu naravno i javno dostupni svima ali i ono što je važno, važno je da se radi jedan postupak. Mi vam sada imamo sljedeću situaciju. Imate problem u katastru i sada krenete rješavati problem u katastru, naručite geodetu, geodet vam napravi geodetski elaborat, odnosno projekt koji je potreban i onda on radi svoj upravni postupak. I onda taj upravni postupak traje, traje, traje, završi se, dobijete rješenje, na rješenje vam se žale susjedi i evo vama 4, 5 godina i vi ste to riješili. I taman, mislili ste riješili ste sve, iz katastra krenete u gruntovnicu i u gruntovnici ide priča ispočetka. Ove izmjene i dopuna zakona daje mogućnost pojedinačnih slučajeva, daje mogućnost bržih slučajeva, daje mogućnost da zajednička izlaganja budu za katastar i gruntovnicu iako to dosada nitko nije sprječavao, i daje mogućnost da određene stvari rade referenti. I mislim da je to apsolutno dobro i u odnosu ima te odredbe članka koji govori u određenim situacijama kako se to radi. No međutim, ovo je samo jedna mala izmjena, mislim da smo spremni a to je i u ovoj rekonstrukciji Vlade bilo najavljivano, za jedna zakon koji će definirati i katastar i gruntovnicu i ono što je najvažnije, za jedan postupak. Dakle, manje je važno da li je na dva mjesta jer to ćete vrlo brzo napraviti i uvijek je to blizu jedno drugog, ali je važnost postupka da ne gomilamo upravne postupke, da nemamo puno upravnih postupaka nego da imamo jedan. I naravno, da interes treba biti tamo gdje se rješava odnosno interes zemlje bi trebao biti ono što je planirano za građevinsko područje jer tu i očekujemo investicije i očekujemo ulaganja. Mi u Hrvatskoj, ja vam samo mogu spomenuti primjer koji smo imali, koji je pokazao Hrvatsku u lošem smislu, odnosno pokazao zemlju koja ipak ne vodi računa o svom zemljištu, to vam je primjer Mljeta. Na Mljetu se točno to desilo da zbog nesređenog stanja u katastru, gruntovnici, vlasništvo je općina Mljet prodala zemljište, da bi se iza toga uspostavilo da nije mogla prodati općina nego je mogla prodati država, i tu naravno je nastala slika Hrvatske, ružna slika vezano uz investicije. Nema nikog u ovoj sabornici bez obzira da li sjedi centralno, lijevo ili desno koji se neće zalagati za investicije. Mi investicije možemo privući jedino ako se ozbiljno i odgovorno ponašamo. A možemo privući jedino ako imamo propise vezane uz zemljište tako da situacije koje u zemljištu nemamo riješene, imamo mogućnost riješiti brzo. Ove izmjene i dopune, to vam je samo jedna kap u moru. Ali dobro, ajmo korak po korak pa će i to biti iskorak naprijed, ali sustavno trebamo riješit. Primjeri pokazuju sve, svi se vozimo autocestom, i znamo recimo onaj prateći uslužno objekt koji pogled ima Skradin. Kad uđete u gruntovnicu, tamo je još uvijek stari vlasnik. I taj vlasnik je pitanje dana, može lijepo doći, staviti rampu i reći društvo moje, ovo je moje zemljište. Njemu je to zemljište i plaćeno, i cijeli proces je koji je trebao biti odrađen, odrađen, ali nije odrađen u katastru i nije odrađen u gruntovnici. Kad uzmete katastar još uvijek je tamo nešto malo riješeno, ali nije do kraja, ali kad uzmete gruntovnicu, tamo su još uvijek bivši vlasnici, a nije vlasništvo RH. Stoga, ovo je jedan od zakona na kojem točno možete vidjeti kakvo stanje nam je, ovo je jedan iskorak jer daje mogućnost bez da krenete sa svim izmjerama, daje mogućnost kako definirati zemljišne knjige tamo gdje ih nema ili su uništene ili uopće ne posjedujemo za to, daje mogućnost kako se u gruntovnici nešto brže treba riješiti, daje mogućnost jedinstvenog postupka ali to je samo jedan dio. Mislim da smo i da jasno treba reći da smo spremni za cjelovitu reformu vezanu uz katastar i gruntovnicu a ta cjelovita reforma mora biti definirana jednim zakonom. ZIS je dobar program, odličan je program, ali to je program koji s dva točna podatka dobijete slijedeći točan podatak. Za netočne podatke, ne. Ovo pokazuje još jednu činjenicu koju smo mi ukazivali i ukazivat ćemo. Kad je bio Zakon o lokalnim porezima, onda smo mi ukazivali na problem poreza na nekretnine. Ljudi moji, mi nekretnine nemamo evidentirane, pritom govorim o zgrada, i pitanje je uopće provedbe tog zakona ali to će biti tema za jedan drugi put. Klub nezavisnih zastupnika još ja se nadam, kratko vrijeme, i HSU-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju, i mislimo da s tim treba ići jer je dan iskorak naprijed, no međutim zaista je apel s ovog mjesta, sjesti zajedno Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja i probati doći do jednog zakona na način da imamo jedna postupak za rješavanje problema koji imamo u katastru i gruntovnici. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolegice, zakon daje neke pomake, ali bude li se rješavalo ovako za 260 godina, rekli biste da bi se trebalo riješiti. Veliki su koraci. Činjenica da ste dobro kazali primjera u Dalmatinskoj zagori, od Austro-ugarske su znači knjige katastarske i gruntovnice i tamo su ljudi vlasnici stotine, stotog dijela jedne tridesetosmine. To je nevjerojatno kako ćemo mi sad to riješiti. To je problem, znači na terenu, zakonu daju nekakve korake, potiču nas, možda je pozitivan zakon, vi ste stručni, sigurno je korak naprijed, ali je to u stvarnosti kako riješiti te čestice koje su usitnjene, di ljudi ne mogu u prostoru uopće ništa, čak ne mogu ni poljoprivredu više koristiti zbog velikog broja vlasnika, a kamoli neka investicija ili prostorno uređenje na način kako bi bilo omogućeno da bude građevinsko zemljište. Onda je to jedan ogroman problem i to je ta naša administracija, koja eto, ne možda samo u Hrvatskoj, nego i prije, znači od Austrije, nije se ništa pomicalo. Kako smatrate da se ovi zakoni mogu brže i na koji način može se to na terenu ostvariti da ljudi mogu investirati u svojim mjestima ostajati živjeti… [[Govornik se ne razumije.]] ne mogu jednostavno sebi graditi sebi kuće, pa moraju odlaziti mladi iz svojih sela, svojih mjesta, to je jedan ključni problem za razvoj poglavito ovih ruralnih područja i na tome se treba zaista raditi, ali u stvarnosti to primjenjivati. Hvala.
Odgovor na repliku, gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, zaista mi imamo ono što je i dosta važno za reći, dva katastra. Jedan katastar vam je austro-ugarski, drugi je talijanski. Austro-ugarski katastar recimo, imate istu česticu zemljišta i kući, a talijanski katastra to drugačije definira. I zaista, tamo negdje od '45 godine prošlog stoljeća, pa tih 50-tak, 60-tak godina ljudi nisu vodili računa i nisu upisivali svoja vlasništva i to je činjenica. Čak se ni neke ostavinske rasprave nisu upisivale. Nisu se upisivale iz jednostavnog razloga što je to u jednom trenutku ljudima čak bilo i financijski skupo. I mi se danas nalazimo tu gdje se nalazimo i pokušavamo iz toga izaći na različite načine van. No međutim, ja sam sigurna u jednu stvar, a to je da to treba biti jedna od velikih reforma, jednih velikih projekata države i da mora biti taj jedinstveni zakon, jedinstveni postupak i probati srediti, hajmo srediti i građevinsko područje pa da imamo to sređeno. S tim što morate znati da ima nekih kad je riječ o nekretninama koje sam spomenula ima nekih općina koje su same neke stvari isfinancirale iz jednostavnog razloga što im se to isti čas vratilo nazad. U trenutku kad su isfinancirale novi snimak pogotovo nekretnina, naplaćivale komunalnu naknadu ispostavilo se da se njihov doprinos vezan uz komunalnu naknadu povećao 70 do 80% jer su isti čas vidjeli koji je to rezultat. Ali to ne mogu svi. I moramo bit svjesni da od 556 općina i gradova to ne mogu svi. To ne možemo prepustiti njima, ali država se za to treba pobrinuti. I treba se pobrinuti na način da shvati da je to jedan veliki projekt, da u taj projekt uđemo i da znamo da on mora trajati 4, 5, 6 godina. Ali je moguće za to napraviti, jer ovakav način kakav smo radili do sad dva i pol stoljeća. Hvala.
Hvala i vama. Ispred kluba zastupnika HNS-a gospodin Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, klub HNS-a dakako će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama. Prije svega kao što je i predlagatelj naveo, odnosno predstavnik predlagatelja naveo ono sređuje uočenu problematiku iz prakse u zemljišnim knjigama na način da osigurava prije svega bržu provedbu. Također uvažava napredak tehnologije i elektroničkih sustava, te omogućava njihovu primjenu u zemljišnim knjigama, te postavlja preduvjete za sređivanje razlika između katastra i zemljišnih knjiga. Ono što bih ja volio ovdje istaknuti svakako da je ovo prije svega jedan određeni okvir koji zahtijeva daljnju razradu procesa i prije svega ljudi uključenih u taj proces. Naime, ono što je bitna promjena ovog zakona je da da se sada uz savjetnike i suce pojedince omogućava i ovlaštenim referentima, zemljišno-knjižnim referentima, a i onima koji nisu ovlašteni postupanjem po predmetima što bi trebalo svakako ubrzati postupke donošenja odluke jer znamo iz prakse da zbog određenih statističkih zahtjeva suci prije svega rješavaju određene postupke prije svega iz predmeta nasljeđivanja dok ove koje malo duže traju stoje sa strane. No, ono što je predvidio i zakonodavac je napisao da nisu predviđena određena sredstva. Ja bih svakako ovdje htio da se možda i tu iznađu sredstva kako bi se upravo tim referentima, ali i cjelokupnom osoblju što smo imali i određenu raspravu na odboru osigurala sredstva da zbilja se poveća broj ljudi koji rade na rješavanju samih predmeta. Dakako tu je i pitanje različite sudske prakse što se tiče samih prigovora, odnosno žalbi na takva rješenja dok pojedini sudovi određene prigovore rješavaju u prvom stupnju kod istog suca koji je donio rješenje. Neki odmah to šalju na drugostupanjski sud, dok neki sudovi i žalbe, samo žalbe se šalju na drugi stupanj, a dok neki sudovi i prigovore i žalbe odmah šalju na drugostupanjski sud. Naravno da u tome svemu se produžuje sami proces. Dakako zaključno, prije svega potrebno je odrediti prioritete i zajedničkim djelovanjem katastra i zemljišnih knjiga pokrenuti intenzivno usklađivanje i usklađenje stanje koji je rezultat nagomilavanja kroz desetljeća kao što smo ovdje imali prilike čuti, a naravno ovo je jedan sigurno zakon koji je na tom tragu i treba ga dalje nastaviti razrađivati i osigurati njegovu punu primjenu. Zahvaljujem.
Hvala i vama. I sada ispred Kluba zastupnika SDP-a gospodin Orsat Miljenić. Izvolite.
Kolegice i kolege, znači o.k. uvodno klub SDP-a će podržat donošenje ovog zakona. Svaka promjena na bolje, a ovo je svakako promjena na bolje je dobra stvar. Da li će ona riješit problem? Neće. Hoćemo li se približit rješenju? Hoćemo, ali bojim se samo mali koračić. Ako gledamo već sam, dakle ja ću reći nekoliko tehničkih stvari, onda ću reći neke stvari koje mislim da trebamo reći. Prvo ovo je mislim 11 izmjena zakona, možda griješim 10 ili 11 i sigurno da je zakon već zreo da zapravo razmislimo i strateški gdje hoćemo ići. Jer kad nešto mijenjate 10 puta onda to znači da idemo pomalo, krećemo se, krećemo koračić po koračić ali to nemamo strateški smjer. Drugo, ovo ću vam sad staviti kao primjedbu i molio bih da do drugog čitanja se ispravi. Znači, mi ovdje govorimo o 5% usklađenosti od 2000. do 2014. Mi smo sad polovica 2017. Dakle, hajmo za drugo čitanje ministarstvo da nam da podatak tri godine friški pa da onda vidimo i usporedbu koliko se, da li se išta u te tri godine, tri i pol godine pomaknulo pa da vidimo gdje smo. Jer izlazi sad sa prijedlogom koji ima podatke iz 2014. nije dobro. Dakle, to treba, to jednostavno treba, ovo je jedna sugestija koja … Drugo, ovako čisto tehnički. Imate članak 6. stavak 6., znači imate postupak osnivanja i obnove zemljišnih knjiga provest će se ako Zemljišni sud i tijelo nadležno za katastar ustanove da bi bilo bolje ga provesti. Sad parafraziram. Moje je iskustvo kad stavite dva tijela jedno radi po, zapravo po upravnom postupku, drugo je u sudbenom da zajedno procijene što će i kako će, neće procijeniti nikad. I tu je problem i mislim da bi se tu trebalo i tu i svugdje drugdje jasno definirati tko će odrediti. Jer ovdje imamo nekakvu paralelnu nadležnost koja će biti konkurirajuća i koja zapravo u praksi može dovesti do blokade. Samo da se razmisli o tome. Članak 12. stavak 5. to sada govorimo zapravo i o stratešku opredjeljenju, ja ću ga ovdje istaknuti kao tehničko. Kažemo, ako nije moguće utvrditi vlasnika, upisati će se RH. Da li želimo da se upisuje RH ili možda jedinica lokalne samouprave? To je jedna strateška stvar. Mi smo do sada u pravilu upisivali RH. Tu je ovaj problem, što je kolegica Mrak-Taritaš rekla oko Mljeta. To je to. Tu se prvo bila upisala općina, pa RH, jer se propis promijenio. Tu čak i nije bio problem u katastru zemljišne knjizi, nego u promjeni zakona. Da li ovdje želimo ići na to ili možda želimo početi spuštati na lokalnu samoupravu, koja je na terenu, koja zna, koja će možda te nekretnine staviti bolje u funkciju. Ono jedna stvar da se razmisli, ali ona nije samo za vas, ona je opće za nas kao saborske zastupnike. Znači, strateški, da li želimo da ono što nema vlasnika ide RH, a nažalost, do sada je Republika pokazala da se ne brine dobro o tome ili ćemo ići spuštati na lokalnu samoupravu. Ja sam zato da se spušta na lokalnu samoupravu. Pa ajmo dat, gradovima, općinama da upravljaju tim nekretninama. Koliko će toga biti ja ne znam, ali to može biti jedan dobar pomak. Dakle, čitav niz drugih stvari, razgovarali smo danas prijelazne i završne odredbe, pa neću ovdje sad ponavljati, ali to smo i na odboru rekli, znači ja bih predložio da se ispita mogućnost, da se odredba ovog zakona primjenjuje na postupke koje su u tijeku, ako ih to ne bi usporilo. Jer imamo negdje omjer 70-tak postupaka u tijeku, 90-tak čeka, pa ako se ovih 70 može ubrzati to, ono što smo danas razgovarali. I to je nešto što sam htio istaknuti ovdje kao stvari koje se tiču samog zakona. Međutim, načelno i govorila je evo kolegica Mrak-Taritaš i drugi su govorili o tome, što god mi radili, dok ćemo imati 2 paralelna, istovrijedna postupka, od kojih je jedan sudski a drugi upravni, mi se pomaknuti nećemo. I tu nema rješenja. Ja znam, neki zagovaraju prednost katastra, neki zagovaraju prednost zemljišne knjige i ja ću se uvijek, ali možda zato što sam pravnički određen, opredijeliti za prednost zemljišne knjige. Zašto? Jer se u zemljišnoj knjizi rješava vlasništvo. I tradicijski katastar treba biti tehnička služba i potpora tome, jer vi samo u zemljišnoj knjizi možete zasnovati vlasništvo, to su one stvari koje su bitne. Naravno, vi to ne možete napraviti ako niste odredili zemljište i utvrdili kulturu itd. Ali, nikako mislim da ne bi bilo dobro, kad bi se išlo na stvaranje nekakve upravne agencije, gdje bi se ovo izvuklo sa sudova. Dakle, to po meni može ostati na sudovima, ali na način da katastar bude tehnička služba gruntovnice. Tada, ZIS koji je zapravo u pozadini ovoga, to je zajednički informacijski sustav i on može doći do punog izražaja i zapravo može doći do jednog relativnog brzog rješenja. Ali, ponavljam, dok budu sudski postupak i upravni paralelni i dok se ne zna koji je, uvjetno rečeno važniji, mi se nećemo pomaknuti. Ono što je zakon daje odlično, to je i mogućnost da se po tom zajedničkom informacijskom sustavu, uparuju podaci i to je jedan strahovito bitan iskorak. I ja vjerujem, dakle prema podacima koje smo mi radili i izračunima, prije 2 godine, ovaj postotak od 5%, će skočiti preko 60% kad se ti podaci upare. Mislim da smo mi bili na nekih 67%, ali to ćete izračunati pa ćete vidjeti. Zašto? Jer vi na čitav niz stvari imate, neznatna odustajanja koji vam blokiraju upise. Jedno, ne znam, Trg Petra kralja Krešimira 4, piše u gruntovnici, u katastru piše Krešimirov trg. Ista je stvar, ali to se ne može upariti. I morate promijeniti i morate povući postupak. I ovaj zakon, će dati mogućnost da se te koliko ja shvaćam, tako smo bili zamislili da se te stvari tehnički riješe i ubrzaju. Tamo gdje je malo odstupanje u zemljištu, pa zašto blokirati sve ako se radi o neznatnom odstupanju. Ponovno nešto što možemo upariti. Dakle, gdje god možemo maknuti problem, na način da ispravimo taj nekakvo tehničko odstupanja, to je odlična stvar. Jer je cilj doć do nekakvih 10% predmeta koji su sporni. Sporni ili katastarski, zemljišno knjižni i onda se oni mogu rješavati. Dok god je to 90%, to se ne da riješiti. Dakle, naši postupci, kakve imamo, oni mogu se nositi sa pojedinačnim predmetima, ne mogu se nositi sa ovakvom masom. I to je ono što je bitno i što može biti bitni iskorak. I zato ovaj zakon daje upravo mogućnost da se to napravi. I to je jako dobra stvar, samo kažem, moramo iskoristiti. Sljedeća stvar, treba razmisliti i ja sam se onda zalagao za to, mi smo imali Agenciju za legalizaciju, zašto ne bismo imali posebno tijelo koje će raditi ove postupke. To se sad vraćam na ono tko će raditi, tko neće. Ali vi ćete se u provedbi vrlo brzo sresti sa sljedećim, a to je da plaće mogu ići samo iz državnog proračuna. I što se onda dogodi. Vi imate jednu jako bogatu općinu, nije bitno Opatiju, koja je voljna sve sama financirati, ali vi to ne možete uzeti, ne možete uzeti, jer oni mogu platiti samo dnevnicu, mogu samo kupiti kompjutere itd., ali ne mogu platiti rad ovih ljudi. Jednostavno to ne ide, jer su državni službenici i ne može ih platiti nitko izvan. I vi tu imate silan problem, jer bi bilo izuzetno dobro, kad bi se našao način, da te općine mogu od financirati koje imaju, a onda ona sredstva koja nikad nisu dovoljna, vi možete usmjeriti na one općine koje zapravo nemaju dovoljno. I tako dođete do nekog poravnanja i možete napraviti iskorak. Jer ovo kako je sada, nije dobro. Zato i onih 90 postupaka čeka. Oni čekaju isključivo zbog novaca. I onda vam se dogodi da se mjerenje napravi ove godine, postupak krene za 4 godine i to mjerenje više ne valja. Bačeni su novci, lokalna samouprava je bacila novac ili država u nekim slučajevima, u pravilo lokalna samouprava. Dakle, to su neke stvari gdje možemo i gdje vjerujem da možemo i kroz raspravu i zajedničkim radom zbilja napraviti iskorak jer on nam je svima u interesu. Zemlja će ići naprijed kada se sredi zemljišno-knjižno stanje što god mi govorili. Ono je sređenije nego što je bilo i sve su dobri pomaci i svi možemo statistički dokazivati da smo mi ko ministri, državni tajnici dobro odradili posao, ali je činjenica da niti naši građani, niti oni koji hoće investirati nisu zadovoljni. Dok oni nisu zadovoljni mi nismo dobro odradili posao, ovaj Sabor nije odradio dobro posao, Vlada nije dobro, nijedna. I tu je jedan iskorak koji možemo probati napraviti. Evo sve sugestije one su u najboljoj namjeri, mi svakako podržavamo u prvom čitanju. Mislim da je dobro da se sada provede dodatna rasprava, ima se vremena, je da je ljeto, ali svejedno da se napravi jedan kvalitetan iskorak ali da se strateški počne razmišljati kako ćemo mi ta dva postupka spojiti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Miljenić, mi kada smo zajedno bili u istoj vladi onda smo jako puno vremena proveli razgovarajući o tome i ima nekih stvari gdje smo se usuglasili i ja isto mislim da to mora biti postupak koji je na sudovima iz jednostavnog razloga što je jednostavniji i brži. Ali nije to tema. Tema je nešto što ste vi spomenuli što se dosta često spominje u ovoj sabornici, a to je decentralizacija. Ovo je jedno od stvari koja pokazuje decentralizaciji. Ja apsolutno mislim da tamo kada se ne može utvrditi vlasništvo da to treba biti vlasništvo jedinica lokalne samouprave, a ne vlasništvo RH, zato što će se jedinice bolje brinuti o tom vlasništvu i bit će puno korisnije nego kada je to RH. Jednako tako kada je riječ o decentralizaciji to je decentralizacija da nekom date posao i date mu sredstva za taj posao. Jednako tako kada je riječ o tom projektu ima općina i gradova koje su spremni to financijski, ali i oni koji nisu. Prema tome, ovo je jedno od stvari gdje možemo razgovarati o decentralizaciji jer sam sigurna da se možemo složiti i vezano uz te jedinice lokalne samouprave to bi trebalo biti njihovo vlasništvo i to je jedan od prijedloga predlagatelju da možda o tome razmisli. No međutim između ostalog vi ste i spomenuli da ovaj zakon daje mogućnosti nekakvih sitnih izmjena pa obzirom da će u gradu Zagrebu sigurno biti izmijenjen naziv jednog trga u jedno drugo ima onda zahvaljujući ovom zakonu će se moći ja pretpostavljam brže riješiti katastar i gruntovnica jer u protivnom će tu biti ponovo nesklada jer će biti stvarno stanje naziva tog trga, a drugo stanje u katastru, a ne znam koje će biti u gruntovnici pa ovaj zakon će omogućiti da to brže riješimo. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Miljenić.
Hvala lijepa. Što god se dogodilo s promjenom imena trga istina će ostati ista, a to je da je antifašizam bio apsolutno dobro, a ono drugo apsolutno zlo. Dakle to se ne da promijeniti ni imenom ni ničim drugim. Slažem se ovdje i oni ko god rade to rade krivo, rade krivo na štetu RH i to će se pokazati s vremenom. Međutim nije tema. Ovdje i to se slažem potpuno s vama, ovo je prilika za drugačije strateško razmišljanje, zato sam i rekao, jedno je razgovarati o zakonu ove tehničke stvari, ali strateški. Ajmo počet s tim da ako ne znamo čija je imovina, čije je vlasništvo ajmo to dati lokalnoj samoupravi. Zašto RH? RH se dokazala do sada u svim vladama da ne upravlja dobro imovinom. Lokalna samouprava od nje njezini građani to očekuju. Ona ima silne terete, ajmo mali korak, mali korak kada ne znamo čije je. Ajmo dati lokalnoj samoupravi. Ajmo napraviti to kao jedan pomak u razmišljanju. Idemo se zajednički dogovoriti oko toga. To je nešto, neće se puno promijeniti jer takve imovine u ovom trenutku neće biti puno, ali šaljemo drugačiju poruku, šaljemo poruku lokalnoj samoupravi, trudite se i radite za neke stvari i nešto imate od toga. Jer kod nas je kada govorimo o decentralizaciji to je ono najgore, dajemo lokalnoj samoupravi puno obaveza, ne dajemo sredstva, a što je najgore, ne dajemo cilj. A cilj mora biti da vi okrupnite nešto i da možete građanima reći ja sam to ostvario, s tim možemo bolje živjet. Evo to je jedna, ali ja znam da je to strateški, ovo o čemu vam govorim neće biti lako progurati ako se odlučite jer to je drugačija paradigma. Do sada smo svi imali jednu, ajmo razgovarati o drugoj. Da, da, tako je kolega vi govorite ja slažem tamo gdje je nova, nova je i idemo pokušati to promijeniti. Evo to je moja sugestija. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Jelkovac ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Teško je govoriti sada nakon svih govornika, zaista puno toga je ovdje rečeno i puno inovativnih i dobrih prijedloga za budućnost. Ali evo ja ću probati ukratko reći nekoliko riječi. Nastojat ću da se puno ne ponavljam. Dakle, reforma zemljišnih knjiga i katastra provodi se kontinuirano duže vrijeme kako je ovdje i rečeno, a ustvari cilj je vrlo jasan, da se uspostavi moderan, efikasan, transparentan sustav vođenja zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka u elektroničkom obliku što će sigurno i svi pomaci koji su se dosada napravili utjecali na to, ali će i svi koji se u buduće budu napravili utjecati na to da sudstvo bude efikasnije, da se brže može doći do podataka i da na taj način budemo svi skupa kvalitetniji servis našim građanima, a prije svega investitorima. Ono što je bitno reći za ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona da se time nastavlja provedba reforme zemljišnih knjiga i katastara na način da se u zakon implementiraju novi pravni instrumenti koji su definirani dovršenjem projekta donacija EU IPA 2008. i IPA 2010. Dovršenjem tih projekta otvorna je mogućnost uspostave digitalnog poslovanja u svim poslovnim procesima zemljišno-knjižnog prava, a time i potrebu uređenja cjelovitog pravnog okvira poslovanja u zemljišno-knjižnim sudovima. Značajna je novina mogućnost pojedinačnog preoblikovanja zemljišne knjige bez potrebe provođenja dugotrajnih i skupih katastarskih izmjera što je vrlo pozitivno. Stvaranjem ustvari pravnog okvira za postupanja u pojedinačnom preoblikovanju zemljišnih knjiga i katastra te implementacijom IT aplikacija poslovnih procesa u zemljišno knjižni sustav očekuje se ustvari usklađenje zemljišno knjižnih i katastarskih podataka u kraćem roku. Ono što je također važno, osim bržih procesa doći će i do financijske uštede. Novina je također da se određuje ovlašteni zemljišno knjižni referenti, da samostalno sudjeluju u postupku osnivanja obnove i dopune zemljišne knjige s izradom nacrta zemljišno knjižnih uložaka bez potrebe da te postupke vode suci ili sudski savjetnici kojih i inače nema dovoljno za te vrste postupaka pa će se i na taj način ubrzati rješenje svih postupaka koji čekaju. Za provedbu ovog zakona ne očekuje se da su potrebna dodatna financijska sredstva. I ono što želim reći klub HDZ-a će podržati ove prijedloge zakona ali također se slažem i sa svime onim što je ovdje predloženo tijekom rasprave kao neka nova rješenja. Evo budući dolazim također iz lokalne samouprave gdje sam radila 10-ak godina, mislim da bi zaista bilo dobro da se razmisli o tome da se više jednostavno nadležnosti oko upravljanja imovinom koja eto ponekad se i ne zna čija je, pa nije upisana čak ni država na nju, da se jednostavno povjeri i da na brigu lokalnoj samoupravi jer će ona vjerojatno biti brža i efikasnija u stavljanju takve imovine u funkciju nego što to može država. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Ante Babić, ima kratku repliku.
Evo ispričavam se što, ali trebam, trebam samo reagirati na ovo jer je, najprije zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče na danoj replici. Poštovana gospođo Jelkovac, između ostalog rekli ste da se očekuje usklađivanje zemljišno knjižnih podataka i dolazite iz lokalne samouprave. Ja samo želim podsjetiti na jedan podatak, ovo je svakako dobro, pozdravljam ovaj zakon zbog investicija, sigurno je potreban i nužan i svi su ga ovdje danas pozdravili, međutim recimo ja dolazim iz Imotske krajine gdje imate određenih općina tipa Zagvozd, recimo Proložac u kojem uopće nema zemljišnih knjiga. Dakle nekoliko puta sam vam i pisao i postavljao zastupničko pitanje i molili smo to i u ministarstvu, mislim da je tada bila i gospođa Mrak Taritaš. Sjećam se vrlo dobro da smo tražili određene stvari vezano za te zemljišne, oni uopće nemaju zemljišnih knjiga. I mislim da i o tome treba voditi računa. To sam bio dužan reći i zbog njih i zbog tog zastupničkog pitanja a nadam se da će i ministarstvo razmišljati o tome. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega, pa prihvaćam ovo što ste rekli i zaista znam da su obzirom na različitost naših jedinica lokalne samouprave i problemi različiti. Ja pak dolazim iz grada Karlovca gdje smo mi na ovom problemu sređivanja zemljišnih knjiga i katastarskih podataka napravili zaista puno i dosta toga je i isfinancirano iz sredstava fondova. Tako da evo, znam da su problemi različiti ali mislim da svi skupa trebamo zaista one dobre primjere iz prakse staviti onako u prioritet tako da se u ovim jedinicama koje imaju problema ubrzaju i akceleriraju procesi. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju će se završno obratiti državni tajnik gospodin Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se gospođi Anki Mrak-Taritaš, gospodinu Miljeniću, Mariji Jelkovac i gospodinu Čuraju na svemu onome što smo mi danas i na Odboru za pravosuđe raspravljali ali i iz vaših rasprava da ne ponavljam, puno je toga rečeno. Dakle mi ćemo, imamo vremena do jeseni, sve ove konstruktivne vaše prijedloge razmotriti. Naravno da smjernice su ovisne i o cjelokupnoj viziji politike Vlade ali ovo o čemu se mi slažemo a to je da pitanja ćemo svakako otvoriti, postupak pokušati ubrzati. Mene je zanimalo zašto je samo ovih 5% kada je gospođa Mrak-Taritaš govorila, jer je u bazu podataka ušlo samo potpuno obnovljene katastarske općine a ovo što ide pojedinačno preoblikovanje to da možemo dozvoliti upis u katastar to bi bilo oko 30%. Tako da nekakva vizija do 2020. godine ako uspijemo sa ovim postupcima pojedinačnog preoblikovanja to bi moglo doći i do 50%, što bi bio veliki uspjeh u odnosu na cijelu intenciju zakona i još ovi smjernice koje želimo zajedno provesti. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti, to znači u petak.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 156. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama. 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 133 glasa za i jedan suzdržan donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2015. godinu; Podnositelj akta je Vlada RH na temelju članka 6. Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Materijal je dostavljen svima. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Salapić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je Godišnje izvješće o stanju u kaznionicama i zatvorima u 2015. godini. Tijekom 2015. godine nastavljen je trend smanjenja ukupnog broja zatvorenika a koji je započeo 2011. godine. Usporedimo li 2011. i 2015. godinu može se zaključiti da je u 2015. godini ukupan broj zatvorenika na dan 31. prosinca u odnosu na stanje ukupnog broja zatvorenika istog dana 2011. godine manji za jednu trećinu odnosno izraženo postotkom manje za oko 33,91% zatvorenika. Na dan 31.12.2015. u zatvorskom sustavu bilo je ukupno 3 tisuće 341 zatvorenik, svih pravnih statusa u odnosu na kapacitet od 3 tisuće 900 mjesta, to je popunjenost oko 85,66%. Tijekom 2015. godine kaznu zatvora izdržavalo je 5 tisuća 141 zatvorenik što predstavlja 44% od ukupnog broja zatvorske populacije koje u 2015. godini se nalaze u zatvorskom sustavu. U odnosu na 2014. godinu tijekom koje je kaznu izdržavalo 6 tisuća 68 zatvorenika, tijekom 2015. godine bilo ih je za oko 15% manje. U zatvorima je tijekom 2015. godine boravilo ukupno 2525 osoba u statusu prekršajaca, od kojih 507 zatvorenika kojima je u prekršajnom postupku izrečena kazna zatvora. 1869 zatvorenika kojima je izrečena novčana kazna zamijenjena kaznom zatvora te 149 osoba kojima je u prekršajnom postupku određeno zadržavanje što je u odnosu na prethodnu godinu 1034 zatvorenika manje. Stanje sigurnosti u zatvorskom sustavu ocjenjuje se dobrim. Uz relativno povoljan omjer službenika i zatvorenika, koji na dan 31. prosinca 2015. godine iznosio 2,14 zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije, te se bilježi ukupno smanjenje incidentnih situacija uz blagu promjenu u pojedinim kategorijama incidenata. U 2015. godini u središnjem uredu je podneseno ukupno 216 pritužbi odnosno 15 pritužbi manje u odnosu na prethodne godine. Pritužbe zatvorenika odnosile su se prvenstveno na uvjete smještaja u zatvorima, 30 pritužbi, zdravstvenu zaštitu, 50 pritužbi, postupanje službenika, 92 pritužbe, kršenje ostalih ljudskih prava, 23, odluke sudova, DORH-a, obavijesti i drugih odluka, 21 pritužba. Osnovane pritužbe odnosile su se samo na uvjete smještaja. Uz odgovorno raspolaganje državnom imovinom i sredstvima koja su nam povjerena, racionalizacijom cijelog niza postupaka, ali istovremeno stavljajući u prvi plan zadaće koje moramo ispuniti, uspjeli smo tijekom 2015. godine nepodmirene obveze svesti, smanjiti za 58,8% te su odnosu na 2014. koji su iznosene, u odnosu na 2014. 15 milijuna 511 tisuća kuna, u 2015. godini smanjena na 6 milijuna 373 tisuće 165 kuna. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Da li ima netko hoće u ime odbora uzeti riječ Obor za pravosuđe i Odbor za ravnopravnost spolova? Ne. Ispred kluba SDP-a, gospodin Orsat Miljenić. Replika, nisam vidio. Izvolite, gospodine Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Preozbiljna tema, i žao mi je šta se mijenja dnevni red iz minute u minutu, ne, iz dana u dan, nego iz minute u minutu. Zanima me tajniče koliko po zatvoreniku izdvaja RH ili lokalna samouprava i kakvi su uvjeti znači ti u zatvorima po pitanju hrane, a koliko su iznosi na dnevnoj bazi, imate li izračun i tko to plaća, na koji način je to organizirano? Tko sudjeluje, lokalna samouprava ako je područje tih lokalnih županija, interesira me kako je sustav uvezan i da li je transparentno taj novac koji se plaća i da se ulaže baš u zatvorenike u njihove bolje uvjete življenja? Hvala.
Molim? Na kraju. Hvala. Gospodin Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, dakle što reći? Izvješće je odlično. Pa 2015. sam bio ministar, dakle izvješće ne može biti bolje. Kao što vidite meni je drago su svi pokazatelji tu u usporedbi sa 4 godine prije, i ovo je jedan rezime mog rada u 4 godine pa ću evo privatizirat, nisam ga ja stavio na dnevni red. Zbilja smo mi kao zemlja koja je imala preko 5 tisuća zatvorenika i bili smo izloženi vrlo, vrlo oštrim kritikama i Vijeća Europe i čitavog niza drugih nadzornih mehanizama došli na zemlju koja je na nekih 3 tisuće 600, 500 vjerojatno sad broj, 3 i 400, što vam je znači da je popunjenost oko 80%. 80%. Naravno da tu je problem i to je ono što treba reći. Problem je što ima puno mjesta u otvorenim uvjetima a vrlo malo u zatvorenim. I to je nešto što ministarstvo treba u perspektivi raditi i mijenjati. Ovdje mi je drago što se i konstatira da zapravo su i ti dugovi koji su bili veliki, svedeni na zapravo jedan upravljivi iznos, tako da što reći? Klub SDP-a će svako podržati izvješće sa zadovoljstvom. Ja ću ovdje sada reći jednu kritiku koja ne ide vama jer vi ste novi, ne ide ni vama potpredsjedniče, i vi ste novi, ali činjenica je da mi u srpnju … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, novi na tom mjestu. Da mi u srpnju 2017. raspravljamo o izvješću za 2015. i to je potpuno besmisleno. Ja sam se ovdje šalio jer sam govorio da je to bilo u moje vrijeme i to je nebitno, ali to je potpuno besmisleno. Ovo izvješće nakon godinu i pol u nekakvoj dinamici događaja, stvari su se toliko promijenile da zapravo tu nemamo šta raspravljati. Vi ste nam ga dali, možemo ga pogledati, ali nakon godine i pol, ja bih evo apelirao na sve nas ovdje, sada na vas, vladajuće, ja ne kažem da nije tog bilo u i naše vrijeme, dakle ja kažem, uopće na političku kulturu u Hrvatskoj, da izvješća idu zbilja do trećeg mjeseca za prošlu godinu, i da ih mi ovdje u Saboru raspravimo. I to onda ima smisla. To ima smisla i onda kroz našu saborsku raspravu mi možemo ukazati na neke stvari, povezati logički sa nekim izmjenama koje ćete predložiti, i povezati sa proračunom. I ja ću ovdje iako nisam ja postavljen, dakle, plaćate ih vi gospodine Bulj, zatvorenike, jer sve piše u proračunu, tu lokalne samouprave nema, dakle državni proračun ja ne znam koliko su iznosi, to će kolega Salapić vam reći, ali mi ovdje izglasamo i koliko im izglasamo, toliko imaju. A hrana nije loša, ja sam je probao, svugdje sam bio, nije loša, barem ono što daju ministrima, a sad što daju tamo to ne znam. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Krešo Beljak ispred HSS-a. Nema ga? Gubi pravo na raspravu. I sada gospođa doktorica Strenja-Linić. Izvolite ispred MOST-a, kluba MOST-a nezavisnih lista.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupnici, poštovani državni tajniče. Ja ću par riječi ipak reći o ovom Izvješću za 2015. godinu. O nekim stvarima ipak treba progovoriti. Znači, pred nama je zaista detaljno izvješće o stanju i radu kaznionica i zatvora za 2015. Detaljno su obrazloženi svi aspekti sustava izvršenja kaznenih sankcija i prikazane su i poteškoće kroz koje taj sustav svakodnevno prolazi. Tako je prije pet godina u zatvorima koji su imali 3351 mjesto bilo smješteno čak 5165 zatvorenika, dok je 2015. bilo 1859 zatvorenika manje u zatvorima koji su raspolagali sa 549 mjesta više. Dakle, stanje je poboljšano. Poslovi izvršavanja kazne zatvora od posebnog su interesa za RH. Od ostalih čimbenika sigurnosti u tehničkom smislu posebno treba istaći još uvijek tu prostornu prekapacitiranost zatvora, podkapacitiranost zatvora, arhitektonske nedostatke kaznionica i nedostatak specijalnih vozila za prijevoz zatvorenika, nemogućnost rada na što se zatvorenici žale unutar kaznionica pogotovo oni kojima obitelji ne mogu poslati nešto novca. Tek povremeno dobiju neku jednokratnu socijalnu pomoć, nedostupnost specijalističke zdravstvene zaštite za koju se oni moraju prijavljivati. Posebno je prigovor da se oni prijave za pregled specijaliste danas, pa ako to se danas ne obavi onda moraju se ponovo prijaviti sutra kao da od danas do sutra ta zdravstvena teškoća je prestala, te mnogih drugih zahtjeva koji su zatvorenici iznijeli u svojim pritužbama a koje zapravo kad pratite izvješće pravobraniteljice, Pučke pravobraniteljice, Pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom, Pravobraniteljice za djecu i pravobraniteljice za ravnopravnost spolova možda i kroz njihova izvješća vidjeti zapravo koji su nedostatci onoga što su zapravo one vidjele unutar zatvorskog sustava, a što zapravo u ovom izvješću samo rubno se spominje. No, apsolutno najveći sigurnosni problem je nedostatak pravosudnih policajaca. Na dan 31. prosinac 2015. u ustrojstvenim jedinicama Uprave za zatvorski sustav predviđena su radna mjesta sa sistematiziranim brojem od 3900 izvršitelja, znači skoro 4000 a bila su popunjena sa 2600 39 zaposlenika što je 1300 manje. Znači, jedna trećina izvršitelja manje od onog koliko je sistematizirano. Iz ovog podatka zapravo proizilaze svi problemi ovog sustava i zapravo to stanje ni do danas nije bitnije poboljšano. Izvješće za 2016. zapravo se tek izrađuje. Tijekom 2015. kroz zatvorski sustav u Hrvatskoj prošlo je 11500 zatvorenika, od toga 94% muškaraca. Naravno oni su više izvršioci to se zna kaznenih djela i 5% i 47 žena. Tijekom 2015. znači nastavljen je trend smanjenja ukupnog broja zatvorenika koji je započeo 2011. U razdoblju od 2010. kada je prenapučenost dostigla najvišu razinu bilježi se stalno pad broja zatvorenika. Na to su prije svega utjecale i promjene u Zakonu o kaznenom postupku vezane uz ograničenja u trajanju istražnog zatvora, promjene u Kaznenom zakonu vezane uz mogućnosti izricanja alternativnih kazni, djelovanje probacijske službe u sve većem opsegu i na području cijele države, te u određenoj mjeri i blago povećanje uvjetovanog dijela kazne i ranijeg otpuštanja zatvorenika. Dakle, zbog nepopunjenja sistematiziranih radnih mjesta u odjelima zdravstvene zaštite zatvorenika ja ću vam sad reći jednu činjenicu, a to je da se sindikat pravosudnih zaposlenika, znači službenika obratio Hrvatskoj liječničkoj komori sa konkretnim problemom da zbog tog što nema dovoljnog medicinskog osoblja tokom vikenda, znači medicinski tehničari koji su slobodni jer nemaju organizirana dežurstva prepuštaju podjelu terapije pravosudnim službenicima i zbog toga su oni u situaciji da obavljaju nešto što nije u opisu njihovog radnog mjesta, niti su oni za to obučeni, a dijele terapiju koja jednim velikim, velikim dijelom zapravo radi se o psiho aktivnim lijekovima, o sedativima, antidepresivima, antipsihoticima koji zapravo nakon što oni podijele vrlo moguće potencijalno ulaze i postaju kao i inače što su takve terapije u zatvorima potencijalno i platežno sredstvo. Jer vi morate znati da jedna igla narkomanska je otprilike od 300 do 400 kuna je njena cijena u zatvoru kada se ona međusobno mora dijeliti. I tu bih nešto rekla o ovisnicima. Ovisnici su veliki problem i u našim zatvorima. Dakle, ovisnici o drogama, osobe koje zloupotrebljavaju drogu, odnosno osobe s drogom uzrokovanim poremećajima čine jednu od najbrojnijih, te tretmanski i sigurnosno najzahtjevnijih skupina zatvorenika. Složenost ove skupine očituje se prije svega u činjenici da je ovisnost izravno povezana sa činjenjem kaznenih djela, te da je u ovoj skupini stopa recidivizma viša nego u općoj zatvoreničkoj populaciji. Skloniji su rizičnom ponašanju u zatvoru od ostale zatvoreničke populacije, samo ozljeđivanju, pokušajima suicida, konfliktima s drugim zatvorenicima, pokušajima unosa droge i s većom sklonošću zdravstvenim problemima. Znači pozitivni su i na hepatitis, nosioci znači HIV-a, te općenito lošijeg su zdravstvenog stanja. Unatoč tome što su u prosjeku ovisnici mlađi od ostatka zatvoreničke populacije. Tijekom 2015. u zatvorskom sustavu boravilo je ukupno 1618 zatvorenika što možemo iščitati iz ovog izvješća. 1618 zatvorenika ovisnika o drogama što čini ukupno 13,98% ukupne zatvoreničke populacije u toj godini. Znači, od 11575. Od 2013. bilježi se trend smanjivanja broja zatvorenika ovisnika o drogama što se povezuje sa smanjivanjem ukupnog broja zatvorenika, ali i sa stupanjem na snagu novog Kaznenog zakona od 1. siječnja 2013. prema kojem je posjedovanje droga za vlastite postrojbe prešlo iz kaznene u zonu prekršajne odgovornosti. Među 508 zatvorenika ovisnika koji su tijekom 2015. zaprimljeni na izdržavanje kazne zatvora, maloljetničkog zatvora ili odgojne mjere upućivanja u odgojni zavod svega njih 154 odnosno 30% su prvi put na izdržavanju kazne. O čemu ovo govori? Govori na visoku stopu recidivizma ovisničke populacije, koja iznosi skoro znači 70%, 69,69 što direktno ukazuje na nedostatak kvalitetnih sveobuhvatnih programa namijenjen ovim kažnjenicima. Unutar zatvora provode se mnogi programi, to ste mogli iščitati iz izvještaja. Ti programi se nastavljaju kroz ove godine, ali očito nešto što je zapravo znak da u tom dijelu bismo svakako trebali poraditi više, a posebno među ovom populacijom, koja će kad-tad, zapravo nakon ovog zatvora doći i u naš zdravstveni sustav i sustav socijalne skrbi, jer o sebi neće moći brinuti. Ali bi htjela sad reći o jednom dobrom programu unutar našeg zatvorskog sustava, a to je priča o zatvoreniku kao roditelju. Dakle, organizaciji Ministarstva pravosuđa, uprave za zatvorski sustav, pravobraniteljice za djecu i udruge Roditelji u akciji, RODA i uz podršku odbora za pravosuđe, predsjednika nije bilo, u maloj vijećnici Hrvatskog sabora 14. lipnja 2017. održan je okrugli stol razvoj, mreže i podrške djeci čiji su roditelji u zatvoru i organiziranje u sklopu kampanje, zločin nije moj, ali kazna ipak jest. Nažalost, ja sam bila jedni saborski zastupnik, a to je bilo organizirano unutar Sabora, Not my crime, still my sentence, znači o djeci čiji su roditelji zatvorenici. U organizaciji našeg odbora procjenjuje se da danas u Europi živi oko milijun djece čiji su roditelji u sukobu sa zakonom i koja su zbog toga odvojena od jednog ili obaju roditelja koji se nalaze na izdržavanju kazne zatvora. Time ova djeca bivaju i sama kažnjena zbog pogrešaka svojih roditelja, često se osjećaju obilježeno, isključeno, prestrašeno, suočena s brojim problemima zbog prekida veza s očevima i majkama, izložena pojačanom riziku zbog niza negativnih utjecaj. I ta djeca i njihovi roditelji trebaju podršku kako bi se lakše nosili s tim izazovom. Prepoznavanje tih njihovih potreba u samom zatvoru i angažiranje stručnjaka koji će im pružiti podršku za njih može značiti ključnu životnu promjenu. Dakle, želim ovdje ponovno naglasiti da su mnogobrojna istraživanja pokazala da redoviti i kvalitetan kontakt s obitelji, pridonosi boljoj resocijalizaciji zatvorenika, te da se zbog dokazanog pozitivnog utjecaja treba smatrati primarnim terapijskim čimbenikom i najvažnijom kaznenom popravnom mjerom, kontakt s obitelji. Procjene govore da gotovo 15000 djece u Hrvatskoj ima jednog ili oba roditelja u zatvoru. To je velika brojka. 2014. kada je ovaj projekt udruge RODA započeo, stanje je bilo vrlo loše i podaci su govorili da više od 75% roditelja zatvorenika, djeca ih uopće ne posjećuju. Ali nije stvar osjećaja nedostatka emocija, nedostatka veze, problem je vrlo često i zapravo najčešće je bio u nedostatku financija. Dakle, ako vi imate, mi smo imali majku, koja je bila u zatvoru i bila je majka 5-toro djece i kroz 6 godina što je bila u zatvoru, niti jedno jedino dijete njezino nije joj došlo u posjetu. Nakon, što je udruga RODA počela sufinanciranje, taj bio program iz europskih fondova, nakon što je udruga započela sa tim programom sva ta djeca u redovito počela posjećivati svoju majku, čak je bilo organizirano, prvi put su došla i sva ta djeca odjednom vidjeti. Dakle, tijekom 2015. već zabilježeno je ukupno 88075 posjeta djece roditeljima koji se nalaze na izražavanju kazne zatvora, kazne maloljetničkog zatvora i odgojne mjere upućivanju u odgojni zavod. Od toga, očevi su primili 82000 posjeta. Dakle, jako veliki broj roditelja djeca još uvijek ne posjećuju, zamjećuje se povećanje broja posjeta, što možemo zapravo propisati provedenim aktivnostima, usmjerenih na podizanju svjesnosti o potrebi i važnosti održavanje kontakata između roditelja i djece, kako samih zatvorenika, tako i djelatnika zatvorskog sustava i drugih institucija primarno socijalne skrbi, koji mogu savjetodavno i materijalno utjecati na održavanje kontakata. Dakle, najbolji interes djeteta, nije isti za svu djecu čiji roditelji završe u zatvoru. Sve ovisi i o kaznenom djelu. Dakle, već ovisi o svakom pojedinom slučaju i poseban je za svako dijete. Iako roditeljev boravak u zatvoru može biti kratkotrajan period u djetetovim životu, njegov utjecaj može trajati mnogo dulje i zbog toga je to javno zdravstveni problem u društvu. Ja sam rekla da govorimo o 15000 djece u Hrvatskoj. Nužno je prikupljati podatke o ovoj djeci, dužnost je medija jačati svjesnost o njima bez stigmatizacije kroz osjetljivost i odgovornost u izvještavanju. Obitelj je najefikasniji faktor za resocijalizaciju zatvorenika, zato podrška djetetu zatvorenika ima dugoročne pozitivne posljedice u smanjenju ponavljanja kršenja zakona i u poboljšanju metalnog zdravlja. Hrvatska je u jačanju svjesnosti i stručnom pristupu ostvarila izuzetan napredak posljednjih godina što može biti poticaj i drugim zemljama u našem okruženju. Dakle, mi možemo biti primjer tim zemljama jer smo zbilja u zadnjih nekoliko godina učinili pomak. Škole mogu biti one koje mijenjaju negativne aspekte djetetove obiteljske situacije, tako da nikako ne postanu još jedna arena za stigmatizaciju i diskriminaciju. Nužno je dakle, razvijati sredstva, alate i smjernice za sve koji rade za djecu zatvorenika, profesionalce u području pravosuđa socijalne skrbi u zatvorima, policijama, školama, civilnom sektoru i udrugama roditelja. Ja sam smatrala da treba nešto reći i o jednom dobrom programu. Programa ima dosta, pitanje samo koliko se provode. Ovo je jedan program koji su praktički prihvatila većina naših zatvora. Ono što je zamjerka i što se može vidjeti iz izvještaj, to je da većina zatvora ima vrlo, jako neadekvatne prostore, gdje se mogu primati djeca. Neki zatvori su imali mogućnost da se samo 10 minuta telefonom može roditelj javiti djetetu u toku jednog tjedna, pravobraniteljica za djecu je na to upozoravala. To je nakon toga ispravljeno. Prostori su neadekvatni, ako je dijete starije od 14 godina, ima tretman kao i odrasla osoba, znači govori najčešće samo preko stakla sa roditeljem, te sve neke stvari zapravo i treba razmišljati, koliko to može imati posljedica na to dijete, jer to dijete nije kažnjeno ako je njegov roditelj otišao u zatvor i njemu zbog toga, ovisi zbog koje je djela tamo, prestao biti roditelj. Još bi samo htjela kratko, reći, neki dan sam spomenula nešto, pa sam se informirala u vezi doma u Ivancu. O tome ću progovoriti sljedećih dana kad budemo pričali o izvješću pravobraniteljice za djecu ali bi htjela reći da još uvijek moramo znati da djeca bez adekvatne roditeljske skrbi odnosno djeca bez pratnje odraslih koja dođu na naše područje, djeca azilanti se smještaju u 12 ustanova na području RH. 6 od tih ustanova su odgojne ustanove za maloljetničke delikvente. Dakle ja sam provjerila, godišnje imamo i do 500 takve djece. U svakom trenutku u Hrvatskoj je 40, 50 do 60 takve djece bez pratnje odraslih osoba koja su došli kao azilanti u Hrvatsku i oni se smještaju u odgojne domove u kojima su djeca delikventi, naša djeca iz Hrvatske. Smatram da je to apsolutno neprihvatljivo, kroz dom u Ivancu je prošlo 50 do 60 djece, 52 djece evidentirano je u toku jedne godine, najčešće su tamo, ali se smještaju i u Rijeci i u Osijeku i u Sisku. Dakle to su ustanove u kojima su već djeca s poremećajima u ponašanju i tamo smjestiti dijete azilanta koje je na nepoznatom govornom području traumatizirano zbog toga zbog čega dolazi je apsolutno neprihvatljivo i to je nešto što isto spada u ovu domenu i što treba znati i što je nešto što trebamo promijeniti. Hvala lijepa.
Hvala. Imate jednu repliku pa ćete imati priliku da završite ako imate još nešto za reći nakon gospodina Miljenića što će vam dati repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle spomenuli ste nedovoljan broj osoblja u zatvoru, ali to je problem nas zastupnika. Dakle mi smo izglasali taj proračun prema kojem tamo nema dovoljno ljudi jer nema za njihove plaće. To nije problem ministarstva možda utoliko što ministarstvo predlaže, ali ja bi evo sada vas pozivam i vas i sve nas koji jesmo koji smatramo da je to problem, proračun ćemo imati kada ga budemo imali i ajmo o tom voditi računa. Jer samo pričati o tome, a kada nam dođe na izglasavanje proračun i dignemo ruku za proračun koji ne omogućuje povećanje broja ljudi, evo ja danas sam nekako pomirljiv prema onoj strani pa ću sada se isto referirati na gospodina Šukera što je jutros govorio o izvršenju itd. to nema smisla. Ovdje sada sam pričamo, proračun je ono gdje se svi možemo istestirati. Hoćemo više zatvorskog osoblja, dignimo ruku ali onda ćemo negdje drugdje uzet i to tako ide. Dakle, ovo nije kritika, ovo je samo glasno razmišljanje kada nam bude proračun idemo svi pamtiti za što smo se zalagali i dizat ruke za to. Hvala lijepa.
Izvolite gospođo Strenja-Linić.
Pa gledajte Most je na sceni koliko evo godinu dana, godinu i pol, ne možemo sve promijeniti. Kako koja točka dolazi evo vi sami isto kažete ovo je 2015., shvaćamo probleme koji samo ispadaju i pokazuju se u pravom svjetlu. Smatram da adekvatan broj pravosudnih policajaca je human ne samo prema zatvorenicima nego i prema njima samima. Oni su ili prisiljeni raditi jedan pravosudni policajac na 70 njih koliko ih bude na odjelu čime je ugrožena i njihova sigurnost ne mogu imati prekovremene sate, njihove plaće nisu adekvatne onome što oni obavljaju, smatram da preraspodjelom unutar nekih poslova, a posebno onih koji nisu vezani direktno unutar samog izdržavanja kazne možda je moguće i unutar samog sustava pronaći nekakve unutarnje rezerve. Ako ne, predložite pa ćemo vidjeti. Neke stvari su očito bitne i treba ih popravljati, ali Most je tu pa ćemo rješavati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Jelkovac u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kao što je rekao kolega izvješće iz 2015. malo se pitamo koliko ima smisla sada o njemu puno raspravljati odnosno što naša rasprava koje učinke može polučiti. Ali evo probat ćemo istaknuti ono što je bitno iz tog izvješća koje je vrlo opsežno i iscrpno, tako da evo ja ću pokušati to sažeti u kratko izlaganje. Vidljivo je ono što je već konstatirano da se zatvorska populacija smanjila u odnosu na 2014. godinu te ukupno sagledavajući situaciju u sustavu može se reći da je sustav stabilan, uređen u smislu poštivanja ljudskih prava osoba lišenih slobode, sa se slijedi politika smanjenja troškova i racionalizacije, ali ne na uštrb kvalitete. Godišnje izvješće sadrži osnove pokazatelje o brojnom stanju i strukturi zatvorenika, vrsti i opisu poslova vezanih uz postupanje sa zatvorenicima, broju i strukturi službenika kao i u financijskom poslovanju Uprave za zatvorski sustav. Značajno je istaknuti viziju Uprave za zatvorski sustav koja je u skladu sa Zakonom o izvršavanju kazne zatvora, a to je da je glavna svrha izvršavanja kazne zatvora uz čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja izdržava kaznu zatvora i njegovo osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima. Ustrojstvene jedince Uprave za zatvorski sustav čine središnji ured, 12 zatvora, 8 kaznionica među kojima je zatvorska bolnica u Zagrebu, 2 odgojna zavoda, Centar za dijagnostiku u Zagrebu te Centar za izobrazbu. Novom organizacijskom strukturnom pokušalo se nekim područjima dati veći značaj izdvajanjem u nove organizacijske jedinice, a da se pri tom nije povećao broj rukovodećih radnih mjesta. Tako je Samostalna služba za preventivno djelovanje prikupljanje, analizu i vrednovanje podataka trebalo osigurati veću efikasnost u preventivnim aktivnostima, a Sektor za gospodarstvo i rad zatvorenika ima ulogu pripreme strateških smjernica, planiranje mjera za unapređenje gospodarskih aktivnosti i rada zatvorenika. Sigurnosni aspekt je također vrlo važan i treba ga kontinuirano unapređivati. Iz izvješća je vidljivo da se sustav nastoji unaprijediti i kroz projekte koji su se financirali iz europskih fondova. Također je vidljivo da se zatvorenicima osiguravaju redovito tri obroka a za one zatvorenike koji rade osigurava se i četvrti obrok. Isto tako bitno je reći da postoji mogućnost različitih jelovnika. Evo mogu reći, ali nema sada kolege Bulja da prosječan obrok iznosi 19,58kn čini mi se a ustvari cijena koštanja cijelog dana, prosječna cijena je čini mi se 52 kune. Nadalje mogu reći da je tijekom 2015. godine kroz zatvorski sustav prošlo oko 11 tisuća 575 zatvorenika i da je od toga bilo 94,5% muškaraca a samo 5,47% žena. I značajno je da je u odnosu na 2014. godinu ukupan broj zatvorenika manji za 14,51%. Tijekom 2015. godine zatvorsku kaznu izdržavao je 5 tisuća 141 zatvorenik što je smanjenje za 15% u odnosu na 2014. godinu. Najbrojnija skupina zatvorenika izdržava kaznu zatvora u trajanju od jedne do tri godine, zatim slijedi kazna od 3 do 5 godine a najmanje zatvorenika izdržava kaznu od 5 do 10 godina odnosno onu najstrožu kaznu zatvora. Obrazovna struktura zatvorenika što je vrlo zanimljivo pokazuje da je više od pola zatvorenika sa završenom srednjom školom. U 2015. godini u zatvorskoj bolnici u Zagrebu zaprimljena su 43 zatvorenika kojima je uz kaznu zatvora izrečena i sigurnosna mjera obveznog psihijatrijskog liječenja a mjera se tijekom 2015. godine provodila prema 71 zaposleniku. Taj podatak ustvari pokazuje trend smanjenja izvršavanja te mjere. Na kraju 2015. godine mjeru istražnog zatvora izdržavalo je 10,22% manje istražnih zatvorenika u odnosu na 2014. i to najviše ih je bilo za kaznena djela protiv imovine, zatim za kaznena djela vezana na zloupotrebu droga. I na trećem mjestu za kaznena djela vezana na, za kaznena djela protiv života i tijela. Na dan 31.12.2015. godine u zatvorskom sustavu nalazilo se ukupno 106 osoba koje nisu hrvatski državljani. A treba također istaknuti da naš sustav ima dobru suradnju i sa veleposlanstvima i konzularnim predstavništvima. Bitno je reći da se izvršavanje sankcija izrečenih maloljetnicima temelji na pojedinačnom programu postupanja, kroz individualni rad i rad u manjim skupinama sukladno specifičnim potrebama maloljetnika što je vrlo važno. Kod maloljetnika također prevladavaju kaznena djela protiv imovine. A važno je reći da pola njih nema završenu ni osnovnu školu a u 2015. niti jedan od maloljetnika nije imao završenu srednju školu što zaista govori isto tako koja je to struktura mladih ljudi. I ono što je značajno da zaista treba kroz sustav obrazovanja puno toga pokušati dati mladim osobama koje imaju problema u ponašanju. Tijekom 2015. godine u programe izobrazbe također je bilo uključeno 46 maloljetnika i sve maloljetnice. Dakle postoji taj program koji je vrlo značajan, program izobrazbe, pogotovo za maloljetnike i bitno je da se on i ubuduće provodi, da se inzistira na provođenju tog programa. Sa osobama sa invaliditetom koje su na izdržavanju kazne zatvora također se njima pridaje posebna pažnja, odnosno u uvjetima koji su im potrebni kao osobama sa posebnim potrebama te im se nastoji osigurati uvjeti i u zatvoru da mogu se poštivati njihova osnovna prava. Također navodi da se od 2013. godine konstantno smanjuje i broj zatvorenika, ovisnika o drogama, a u sustavu je kontinuirana prisutna primjena terapije opijatskim agonistima te je o tome nešto govorila i kolegica, znači bilo je tretirano 298 osoba u 2015. godini. Također je tijekom 2015. godine u sustavu boravilo 950 zatvorenika ovisnika o alkoholu što je ustvari 8,21% ukupne zatvorske populacije i to je ustvari jedan dosta veliki broj jer znamo da su takove osobe dosta često sklone i agresivnom ponašanju što dodatno iziskuje veće napore za uspostavljanje ponekad i reda u samom zatvorskom sustavu. Bitno je također istaknuti napore da se učini iskorak u području poslijepenalne problematike a da se spriječi kriminalni povrat. Tu je ustvari potrebno potaknuti po mom mišljenju i veću suradnju svih institucija što bi sigurno doprinijelo smanjenju recidivizma. Odnos broja zatvorenika na jednog službenika pravosudnog policajca je bolji nego ranije i to sigurno pridonosi i tome da je sustav sigurniji i da je i u 2015. godini bilo manje bjegova iz zatvorskog sustava nego što je to bilo u ranijim godinama. Evo ja sam probala istaknuti neke stvari iz ovog izvješća koje su mi se činile značajne, mogu reći da je ovo zaista jedan velik sustav i sigurno je da treba se pokušavati u budućnosti iznaći načina da on bude što efikasniji i što sigurniji i da se pri tome sve više pažnje pridaje i zaštiti osnovnih ljudskih prava koje imaju i osobe lišene slobode. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku. Gospođa Strenja-Linić.
Pa ja bih vam ponovno preporučila da osim izvješća o kaznionicama, pročitate izvješća svi četiri pravobraniteljica. Dakle, ono što se kaže u izvješću, to su ove suhe brojke. Ono što kažu one ipak obzirom da su imale i nenajavljene i unaprijed najavljene posjete kaznionicama i zatvorima i odgojnim zavodima, dobiju uvid u to kakvo je pravo stanje, pa biste znali da je propisano i piše u izvješću da svaki zatvorenik ima pravo na 3000 kalorija, 3 ima obroka, pravo na dodatni obrok onaj koji će biti angažiran i radit, ali onda kažu koliko zapravo je problem osobama sa invaliditetom, koja imaju određena teža oboljenja, koje trebaju posebnu ishranu zbog toga čega boluju, zbog svojih bolesti i što se zapravo uopće ne primjenjuje u zatvorima. Tako da kada gledate situaciju u zatvorima, trebate uvijek pogledati ukoliko niste u mogućnosti donositi konkretnu informaciju od samih zatvora, da bi ste imali realnu situaciju, morate pročitati izvješća pravobraniteljica u kojima one jasno kažu da se neke stvari ipak nisu poštivale.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, u pravu ste, postoje izvješća pravobraniteljica, ja sam ih također pogledala, nisam se posebno osvrtala na njih, ali sam samo kad sam navodila u stanju troškova zatvorenika i o prehrani uz to što sam navela dakle da postoji mogućnost različitih jelovnika a navela sam ovu cijenu zato što je zastupnik bio za nju pitao. Dakle, nisam išla u detalje navoditi sve ovo što ste rekli, postoji i u izvješću je rečeno koja je vrijednost obroka i isto tako da se osigurao i nastoji osigurati i jelovnici za one koji imaju posebne dijagnoze itd. Naravno da uvijek to bože biti i bolje, i da zato pravobraniteljice imaju tu mogućnost da upravo zbog takvih posjeta koji nisu najavljene, utvrde pravo stanje stvari, to je njihova uloga, i da ukazuju na to da se stanje treba poboljšati i u kojim segmentima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije pojedinačne rasprave, gospođa Romana Jerković, nema. Gubi pravo. Gospodin Tomislav Saucha. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Evo nekako mi je kolegica Strenja-Linić dala šlagvort sa ovom pričom o tome kako jedne stvari pišu u izvještajima koji su suhoparni, u principu pišu službe i unutra sve izgleda jako lijepo, no međutim, pravobranitelj imaju nekako bolju sliku, a evo ja sam iskoristio danas ovu priliku da vas i svoje kolege u principu upoznam s time kako to izgleda iz prve ruke. Imao sam tu potrebu danas govoriti na ovu temu, jer sam to na kraju krajeva obećao ljudima s kojima sam tamo dijelio jedno ustvari kratko vrijeme, ali opet vrlo intenzivno vrijeme, dio jedan vrlo uzak životni prostor. Tako da mogu reći da ono što piše u ovome izvještaju, ne bi rekao da ne odgovara istini, ali to su samo brojke. Život je puno drugačiji. Ne bih odmah krenuo sa hranom, mislim ne bih odmah krenuo in medias res, htio bih samo reći da ova tema meni baš nije najjednostavnija, ali mislim da je dobro da se dobije i ta strana priče. Da nikad ne zaboravimo da su isto tako ljudska bića tamo, i da mi kao društvo moramo razmisliti o tome kakav želimo imati kazneni sustav, dal i želimo imati sustav koji rehabilitira ili želimo imati sustav koji isključivo kažnjava i kojeg nakon što netko odsluži svoju kaznu, od toga nema nikakve dobrobiti, nikakve koristi. Tamo ima svakojakih ljudi, ima onih kojima je tamo mjesto, ima kojima je tamo malo mjesto, ali svi oni imaju tu zajedničku kvalitetu, tj. zajedničko svojstvo da su ljudska bića koja imaju nekoga tko ih voli, koja vani tko ih čeka, imaju djecu kao što ste danas to istaknuli, i ne smijemo nikad zaboravit i na tu komponentu. Htio bi pohvaliti ono što je nabolje u zatvorskom sustavu a to su njegovi djelatnici. Ja osobno iz prve ruke vam mogu reći da nikad ni u jednom trenutku nisam osjetio pa ni na trenutak nikakvu grubost, naravno stega mora postojati, to je ipak zatvorski sustav, mora postojati red, a pravila ponašanja su stroga, no međutim postoji jedan nepisano, sad ne znam koliko je nepisano ili pisano pravilo, ali mi se jako svidjelo, što si ti bolji prema nama, to smo mi bolji prema vama. I ja sam nastojao maksimalno respektirat sve koji su bili oko mene i zatvorenike ali naravno, na prvom mjestu i djelatnike zatvorskog sustava jer oni tamo rade kao što su mi rekli, ljudi dođu u zatvor i odu, a oni tamo provedu cijeli svoj radni vijek. I izuzetno cijenim njihovu humanost i predanost tom poslu i ta jedan drugačiji pristup koji je na način zaista jedini tračak ljudskosti kojeg imaš u takvom jednom mjestu kao što je zatvor. Htio bi reći da problem, dakle nije u sustavu, u onom smislu njegovoj ljudskoj dimenziji, niti na upravi, meni je žao da možda nema ovdje danas ravnatelja, ali vi ste tu državni tajniče, vi ćete to prenijeti, vi ste hijerarhijski tu viši u liniji zapovijedanja, problem je naravno u uvjetima i ja sam svjestan da ti uvjeti, naravno da moramo raditi prioritet i naravno da dokle god imamo jednu učionicu u Hrvatskoj kojoj boja sa zidova ili strop se urušava, da nam to nekako mora biti prioritet. A kao što sam već nekoliko puta rekao u tim zatvorima isto tako su ljudi, ljudska bića, i vjerujte mi, kad vas netko zatvori u 6, 7 metara kvadratnih, i kada vam se u prostoriji nalazi vaš krevet, stol s kojeg jedete, školjka za WC koja se nalazi na pola metra od stola na kojem jedete i kada u toj prostoriji provedete 22 sata dnevno, onda nakon toga shvatite da možda to baš i nije najbolje. I možda baš i nije najbolja kazna politika tijela koja su zadužena za progon, koja tako beskrajno lako posežu za mjerom pritvora. Jer nemojmo izgubiti nikada sa uma činjenicu da se tu radi o nepravomoćnim, tj. ljudima, oni to zovu u sustavu nepravomoćnicima, tj. ljudima koji su u kaznenom postupku, koje vrlo lako preko noći nečijom odlukom i na tom završe u istražnom zatvoru i tamo provedu neki kraći, neki dulje, neki po 500 dana, 500 dana u Remetincu. I onda 500 dana provedu po 22 sata u ćeliji i 2 sata kaže se imate pravo na 2 sata boravka na otvorenome. To otprilike izgleda tako da vam netko u 7 ujutro pokuca na vrata od ćelije, pardon ne pokuca, uđe unutra, privatnosti naravno nema, nema izbora i kaže vam imate 15 minuta da izađete van iz ćelije i da idete šetati. A ta šetnja izgleda tako da hodate u principu u krug, to je jedna osmica onako betonski izlivena, prilično onako malog radijusa i onda sat vremena hodate u jednom smjeru, onda sat vremena se netko sjeti da okrene drugi smjer da nam se ne zavrti. To je tih dva sata i to je vrlo dragocjenih dva sata. Oni mogu biti u bilo koje doba dana, bilo da li vani pada kiša, da li vani je 35 stupnjeva, Boga mi to iskoristiš. Ne govorim ovo sada da bi na bilo koji način ne znam kod vas, mislim moja situacija, ono što sam ja prošao je nebitno. Govorim u ime onih čiji glas se ovdje u principu neće moći čuti ili se vrlo rijetko čuje. I postoje neke male stvari koje bi tom sustavu se mogle promijeniti, a ljudima koji su u zatvorima i u istražnim zatvorima prvenstveno, a strašno puno značile. Jer ono što je paradoksalno da upravo u istražnom zatvoru su prava zatvorenika najmanja. U kaznionicama čovjek može raditi, ima ne znam dopuste, dakle pušta ih se na nekakve da tako kažem vikende kad ste u istražnom zatvoru. Ničeg od toga nema. Nema nikakve zanimacije, 22 sata si u ćeliji sam sa sobom ili sa nekim drugime i razmišljaš o sebi ili čitaš knjige ako ti to živci dopuštaju. Ja apeliram na vas i ja ću se za to isto kao zastupnik zalagati da se ti uvjeti dodatno humaniziraju. A pitanje hrane, vjerujte mi to je hrana koja kruh je osnovna prehrambena namirnica. Sve počinje i završava sa kruhom. Tamo sam naučio da kruh čuvaš jer nikad ne znaš kakva će bit večera, pa onda to nadopuniš kruhom. Ne mogu se kalorije samo nadomjestit kruhom. Znam mnoge ljude koji su mi se tamo požalili da su se stravično udebljali, a obroci su nikakvi. Tako da možda znam da tu ne može, nema prostora za nekakvu veliku kreativnost niti ima dovoljno sredstava. Ali samo to svest na puke kalorije i na neke statističke podatke nije dovoljna. Što se tiče sanitarnog čvora u samoj prostoriji u kojoj živiš, obitavaš ne znam da li je to ikako moguće riješiti. Sad naravno novi zatvori se ne grade, ali to je jedan strahovito ponižavajući tretman. I rekao bih isto tako i zdravstveno vrlo upitan ono dakle ne moram ulazit u detalje. Još jedna stvar za koju nikako nisam uspio shvatiti zašto je to tako, pa evo sad isto tako apeliram na vas tuširanje. Dakle evo, ne znam da li znate da u zatvoru se po zimi možete, imate pravo tuširati dva puta sedmično, a po ljeti tri puta sedmično. I sad po zimi još nekako čovjek izdrži, a zamislite sada ovu situaciju recimo ovakvi uvjeti, 35 stupnjeva vani, vi ste u ćeliji sa sedmero ljudi, imate prozor sa rešetkama bez zavjese, bez ikakve zaštite od sunca. Unutra je jedno tako 38 stupnjeva i vi imate pravo tri put tjedno se otuširati. Ne mogu to nikako shvatiti logiku. Pretpostavljam da je to zbog manjka ljudi, pretpostavljam da ta količina vode koja bi se potrošila nije toliko strašna, a ljudima koji su tamo bi to strahovito puno značilo. Dakle, vrijeme mi se bliži kraju. Samo bih htio reći da apeliram na sve nas da počnemo razmišljati o tome da su tamo ljudi, da nisu brojke, da su to ljudi sa svakakvim sudbinama i životnim pričama, a nitko ne želi završiti tamo. Neki tamo završe silom prilika i trebamo razmišljati o tome da li želimo da oni iz tih uvjeta izađu bolji ili lošiji, da li želimo te ljude naprosto kao društvo ih se unaprijed odreći ili želimo rehabilitirati i kasnije moći uklopiti u društvo. Na ovaj način kako je to postavljeno bojim se da to ostavlja prevelike tragove na zatvorsku populaciju. Eto, hvala lijepa.
Hvala. Imate jednu repliku, gospođa Lukačić.
Hvala vam lijepa. Pa kolega evo vi ste govorili o uvjetima u kaznionicama. Ja ću se kratko samo nadovezati na vas a vezano za osobe sa invaliditetom. Kolegice su prije mene u prethodnim raspravama govorile i prije vas o osobama sa invaliditetom kako su im se popravili uvjeti. Međutim, znamo kao što je rekla i kolegica Strenja-Linić da pravobraniteljica već duže vrijeme za osobe sa invaliditetom upozorava na upravo ja bih rekla i nehuman smještaj osobama sa invaliditetom u kaznionicama. Ja bih pohvalila ovo što ovdje piše, ovih kratkih nekoliko rečenica koje se odnose na osobe sa invaliditetom. Ali ne vidim ovdje, pogledala sam pritom kolegu Miljanića obzirom da je on rekao u to vrijeme je on bio ministar i u to vrijeme su se i dogodili neki pomaci i to je za pohvalu. Ali ja ne vidim ovdje sanitarni čvor za osobe sa invaliditetom. Vidim da je u bjelovarskoj kaznionici uređeno nekoliko kaznionica uređeno nekoliko soba, da su uređene neke rampe itd. Da li je sanitarni čvor doista prilagođen osobama s invaliditetom? I državni tajniče, vas lijepo molim da prenesete i u izvješću za 2016. godinu, ja bih voljela vidjeti, kako je moguće, kaže se ovdje da su neke zgrade iz 19. stoljeća i da ih nije moguće prilagoditi. Ja se s time ne bih složila, jer znamo da postoje i montažne rampe koje se mogu i na neke zgrade koje su spomenici kulture, mogu se na montirati i one se mogu i skinuti. Dakle, kolega kada ste govorili o uvjetima, bilo bi dobro da su svima bolji, ali osobama evo s invaliditetom očekujem da će biti još bolji.
Hvala vam lijepa. Gospodin Saucha, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice mislim u principu ovo nije bila replika upućena meni, ali drago mi je da ste imali priliku i tu dimenziju reći, mislim da se o tome isto tako treba itekako razgovarati, ja nisam imao prilike vidjeti niti jednu osobu s invaliditetom, tj. vidio sam nekoliko starijih osoba sa otežanim kretanjem, mogu vas utješiti da je postupanje pravosudnih policajaca prema njima bilo izuzetno humano, ali cijeli taj, ne znam, iskreno, kako se to rješava u, konkretno u zatvoru Zagrebu, popularnom Remetincu, ali mislim da se generalno gleda treba itekako na to obratiti pažnju. Jedan dio populacije zatvorske jest starije i mislim da sveukupno tome treba pristupit na jedan drugačiji, malo humaniji način. A ovo je tema koja je tema sama za sebe. Hvala.
Hvala i vama. 5 završnih minuta ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Htio bi u ovoj svojoj završnoj raspravi ukazati na izvješće Odbora za ravnopravnost spolova koji je raspravljao također o ovoj temi. Izvješće vam je predano na klupe. Mi smo stavili fokus na temu, dakle, djece, odnosno, maloljetnih osoba u slučajevima kada su njihovi roditelji u zatvoru. Sad ne znam jeste čitali izvješće, htio bi završno samo istaknuti nekoliko teza, koji će pokazati 2 stvari. Prva stvar je da naš zatvorski sustav, ima još dovoljno prostora za napredak, znači, još mnogo treba tu truda uložiti od financijskih sredstava, novih projekata, osposobljavanja. A druga stvar je naš kronični problem u zatvorskom sustavu a to su kapaciteti. Evo nekoliko citata iz izvješća. Ukazalo se da odredba prema kojoj maloljetnici u zatvoru ne bi smjeli biti smješteni zajedno sa odraslim osobama, dakle, ta odredba se ne provodi uvijek dosljedno kada je riječ o maloljetnicima u istražnom zatvoru. Znači, postoje djeca koja su diskriminirana nemaju svi jednake uvjete u zatvorskom sustavu. To treba popraviti. Nadalje, iako su prostorni uvjeti u kaznionicama i zatvorima limitirani, u većini postoji prostor za kontakte opremljena djetetu na primjeren način, uz odgovarajući dječji namještaj, društvene igre, pribor za crtanje i slično. Ponavljam, u većini postoji prostor. I sad nekoliko sličnih pojava, da sad ne čitam cijelo izvješće, još ću završiti samo s jednim odlomkom. Dakle, vezano uz smještaj maloljetnika odvojeno od odraslih okrivljenika, u istražnim zatvorima. Ukoliko je stručna procjena da bi odvojen boravak sam u sobi maloljetnik oštetio, u skladu s procjenom te uz dodatnu suglasnost, maloljetnik se može smjestiti i s punoljetnom osobom. Međutim, ističem ovaj dio, zbog prenapučenosti i manjka prostora, opet smo na tom problemu, punoljetne osobe se smještaju u prostor namijenjen maloljetnicima ukoliko je trenutačno taj prostor nepopunjen. Sad se postavlja pitanje, što bi se dogodilo da se pojavi potreba da se taj prostor popuni. Gdje bi završila ta odrasla osoba. Evo, htio bi vam dakle, skrenuti pozornost na ove probleme koje još uvijek imamo. Odbor je glasao jednoglasno za prihvaćanje ovog izvješća, Živi zid će također prihvatiti ovo izvješće, ali postoji dakle, ogroman prostor za napredak i zalažemo se snažno za izgradnju dodanih zatvorskih kapaciteta, ne samo za odrasle osobe, nego i da, kako sam pročitao i djeca koja dolaze u posjet roditeljima imaju svi dakle, dostojne uvijete da posjete roditelje. Eto, toliko. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, znači u petak.
Izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda za 2015. godinu. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda za 2015. godinu“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 127 glasova za donesen zaključak kako su ga predložili saborski odbori.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga red: - Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2016. godini. Podnositelj akata je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 46. Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći. Materijal je dostavljen. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe i izvješće ste primili. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, predstavljam vam izvješće o ostvarivanju prava na pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2016. godini. Institut pravne pomoć u RH, umrežen je Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći. Zakon je stupio na snagu 1. siječnja 2014. godine, zamjenjuje dotadašnji Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći koji se primjenjivao zaključno do 31. prosinca 2013. godine. Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći uređuje se svrha, korisnici vrste pravne pomoći. Pružatelji pravne pomoći, uvjeti i postupak za ostvarivanje pravne pomoći, eko granično ostvarivanje pravne pomoći, financiranje pravne pomoći, nadzor nad provedbom zakona. Zakon razlikuje i dvije vrste pravne pomoći, a to su primarna i sekundarna pravna pomoć. Novim uređenjem pružanja primarne pravne pomoći omogućilo se tzv. pravno savjetovanje korisnika u cilju detektiranja konkretnog pravnog problema njegovog rješavanja. Uključivanjem udruga civilnog društva, pravnih klinika i tijela državne uprave u sustav primarne pravne pomoći povećana je teritorijalna dostupnost primarne pravne pomoći, a što je uz pojednostavljivanje postupka ostvarivanja prava na primarnu pravnu pomoć rezultiralo porastom broja korisnika te vrste pravne pomoći. Sekundarna pravna pomoć odnosi se na ostvarivanje pravne zaštite u građanskim i upravnim sudskim postupcima, te na oslobađanje od plaćanja troškova sudskog postupka i oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi. Napuštanjem strogoga imovinskog cenzusa pristup sekundarnoj pravnoj pomoći omogućen je većem broju korisnika, a uključivanjem odvjetnika kao jedinih pružatelja sekundarne pravne pomoći korisnicima je osigurana profesionalna pravna pomoć u najsloženijim predmetima. Ministarstvo pravosuđa RH prati provedbu zakona i obvezano je svake godine Vladi RH izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošenim sredstvima. U uvodnom dijelu izvješća za 2016. godinu daje se kratki osvrt na institut pravne pomoći, način na koji je sustav uređen zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći te ukazuje se na važnost ovog instituta. U drugom i trećem dijelu ovoga izvješća daje se pregled zakonskog okvira kojega čine zakon i podzakonski propisi te institucionalnoga okvira kojega čine uredi državne uprave koji u prvom stupnju odlučuju o zahtjevima građana za odobravanje korištenja pravne pomoći te Ministarstvo pravosuđa koje kao žalbeno tijelo provodi drugostupanjski postupak i prati primjenu zakona i odgovorno funkcioniranje ovoga sustava u cjelini. Radi praćenja sustava pravne pomoći osnovano je posebno Povjerenstvo za besplatnu pravnu pomoć kao tijelo Ministarstva pravosuđa kojega čine dva predstavnika Ministarstva pravosuđa, po jedan predstavnik ministarstva nadležnog za financiranje, ministarstva nadležnog za sustav državne uprave, Hrvatske odvjetničke komore, jedan predstavnik Pravnih fakulteta te jedan predstavnik ovlaštenih udruga. U središnjem i najopširnijem četvrtom dijelu ovoga izvješća daje se pregled broja podnesenih odobrenih zahtjeva u RH kao i zahtjeva o pojedinim županijama. Nadalje, daje se pregled ukupno utrošenih sredstava osiguranih za sustav pravne pomoći u državnom proračunu za 2016. godinu, a on je iznosio predviđenih 2 milijuna 880 tisuća kuna, utrošeno je 2 milijuna 848 tisuća kuna. U petom dijelu izvješća opisane su aktivnosti Ministarstva pravosuđa u procesu daljnjeg jačanja sustava pravne pomoći dok u šestom posljednjem dijelu daje se ocjena s obzirom na rezultate postignute u promatranom razdoblju za 2016. godinu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prvi će govoriti gospodin Miroslav Šimić ispred kluba Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče. Evo na stolovima nam je Izvješćivanje o ostvarivanju prava na pravnu pomoć u 2016. godini, odmah u ime kluba želim reći da ćemo izvješće prihvatiti. I mislimo da se radi o jednom odličnom institutu koji je uveden u Hrvatsku kako je i rekao državni tajnik Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći tamo još tijekom 2008. i 2009. godine. Do tada smo taj institut prepoznavali kroz različite druge zakone Zakon o kaznenom postupku, parničnom, sudskim pristojbama i slično. Svrha ovog instituta je da se pravna pomoć i pravna zaštita osigura svim građanima bez obzira na njihov materijalni i socijalni status i mislim da s ovim zakonom to uspijeva. Naravno bilo bi puno bolje da su nešto veća sredstva na raspolaganju, međutim kako je i gospodin Miljenić rekao to nam je u mandatu da se borimo prilikom donošenja proračuna. Ovaj zakon, sam zakon je doživio nekoliko promjena, mislimo da se ta osnovna intencija koja čiji je zakon imao namjeru na samom početku sve više kvalitativno popravljala, tako da je evidentno iz podataka koje možemo pogledati i ako uspoređujemo 2009. i 2016. godinu vidimo da se broj odobrenih zahtijeva povećao za duplo. Tada smo ih imali negdje 3100, a sada ih ne nešto iznad 6000. Mislim da je dobar smjer odluka o širenju oblika primarne pravne pomoći koja se dogodila tijekom usavršavanja i izmjena zakonskih prijedloga, također uključivanjem udruga civilnog društva, pravnih klinika i tijela državne uprave u sustav primarne pravne pomoći povećali smo dostupnost pravne pomoći na cijelom teritoriju RH. To vidimo iz statističkih pokazatelja, da ih ovdje ne ponavljam i ne pokušavam na taj način ispuniti cijelu minutažu. Mislimo također da je dobro ono što se tijekom vremena napravilo, a to je napuštanje jednog strogog imovinskog cenzusa koji je na samom početku postojao oko sekundarne pravne pomoći koja je također dovela do većeg broja korisnika. Ono što bi posebno htio pohvaliti, to je uključivanje pravnih klinika i to je jedan od razloga zašto sam htio govoriti u ime kluba da na neki način apeliram na dvije stvari. Mislim da su pravne klinike pomogle našim pravnim fakultetima, sada ih imamo u Zagrebu, Osijeku, Rijeci i Splitu da se studenti dodatno educiraju, da nemamo studente koji nakon završenog fakulteta nisu bili suočeni niti sa jednim sporom. Znamo da oni ne mogu biti sudionici u tim sporovima, ali ipak se susreću sa konkretnim slučajevima i mogu pomoći konkretnim ljudima, daleko su educiraniji i tu apeliram i na ministarstvo da se ovakav oblik pravne pomoći što više potiče i na kraju financijski, ali i samim edukacijama. Također ono što bi htio apelirati pri kraju svog izlaganja, a to je da se javnost ponovo, dakle mi smo imali jednu relativnu pristojnu kampanju oko besplatne pravne pomoći kada se ona uvodila kroz poseban zakon, međutim toga više danas nemamo. Imamo u zadnjih nekoliko godina prosječno oko 6000 zahtjeva odobrenih, no mislim da s obzirom na socijalnu sliku Hrvatske njih bi bilo puno više kada bi građani bili informiraniji o ovom institutu i evo tu apeliram na ministarstvo da se posebno tim bavim. Na kraju ponavljam da ćemo kao klub ovo izvješće prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Ispred Kluba zastupnika SDP-a gospodin Orsat Miljenić.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Izvješće o besplatnoj pravnoj pomoći. Ja ću ovdje sad okrenuti pa ću prvo reći jednu načelnu stvar. A to je da mislim da se mi kao Sabor i kao zastupnici trebamo opredijeliti da li želimo izvješća ove prirode saslušavati i raspravljati ovako u forumu, znači u sjednici ili možda da ona s vremenom počne ići na odbore. Jer to je jedna stvar gdje zapravo ona su dosta tehnička, dosta tehnička i mi svi zastupnici koji sjedimo u nekim odborima i jesmo više orijentirani prema nekoj temi i vjerujem da bi rasprava bila kvalitetnija i da bismo mogli napraviti jedan bitniji iskorak. Dakle evo, ja znam, takav je zakon i zato jesmo ovdje i zato raspravljamo ali govorimo o budućnosti. Ajmo mijenjati neke stvari koje mogu biti jednostavnije. Tako da bih predložio, naravno da će biti teško kada budemo razgovarali tko je da ide pred odbor, tko je da ostane ovdje u plenarnoj sjednici ali recimo ovo je jedan od prijedloga, ovo izvješće za koje vjerujem da bi se u jednom ili dva, tri odbora, dva, tri odbora moglo kvalitetnije raspraviti nego sada ovdje. Dakle evo ovo je jedan prijedlog i na predsjedništvu da se da, da se ide vani pa da vidimo da li se možemo pomaknuti u tom smjeru ili ne. Ima čitav niz izvješća o kojima bi se moglo tako raditi. Što se tiče same besplatne pravne pomoći, to je jedna stvar koja na papiru lijepo zvuči, odlično izgleda ali s njom nešto ne štima. I tu ne govorim sada vama za 2016., tako je bilo i 2015., tako je bilo i prije, tako i 2017. Prvo ne štima 2 milijuna i koliko, 900 tisuća kuna, 800. Ako mi možemo zadovoljiti potrebe za besplatnom pravnom pomoći u ovoj zemlji gdje stvarno ljudi nemaju novaca a gdje imaju egzistencijalne probleme koje moraju rješavati u nekom pravnom postupku sa 2 milijuna 800 tisuća kuna onda smo genijalci ili u sustavu nešto ne štima. Ja mislim da ne štima. Ja nisam uspio svojevremeno naći rješenje i pravi iskorak, nadam se da ćete vi biti uspješniji u tome ali stvarno mislim da trebamo o tome razgovarati jer je nemoguće da svi naši sugrađani koji trebaju dobiti besplatnu pravnu pomoć budu na neki način namireni i da dobiju kvalitetnu pomoć sa 2 milijuna i 800 tisuća kuna, za sve građane Hrvatske u jednoj godini, to je nemoguće. I to je nešto o čemu ako hoćemo imati besplatnu pravnu pomoć na pravoj razini trebamo razgovarati. Opet jedna strateška stvar. Druga stvar je što bih vam predložio a to je kod izrade cijelog modela, mi stalno govorimo o besplatnoj pravnoj pomoći s jedne strane a obrane po službenoj dužnosti tretiramo kao da one to nisu. Obrana po službenoj dužnosti, znači kada vam država plaća branitelja je također besplatna pravna pomoć. I kada se izlista koliko Hrvatska daje ili ne, to je jedan parametar koji se ne spominje a trebao bi jer druge zemlje to računaju kao besplatnu pravnu pomoć jer to je, nemate novaca država vam plaća branitelje a mi zapravo se bavimo samo građanskim i upravnim predmetima i to je jedna stvar čisto metodološki koju mi cijelo vrijeme vrtimo u jednom smjeru a trebali bismo razmišljati da to objedinimo, možda čak da bude i jedinstven zakon pa da bude isto tako i cenzus tu drugačije postavljen. Jer to su neke stvari gdje onda radimo pravi iskorak. Kažem, moramo se maknuti od ovih 2 milijuna 800, one nemoguće je da zadovoljavaju potrebe. Primarna, sekundarna, u to neću ulaziti, one su određene kakve jesu. Da li se na pravilan način dodjeljuju ili ne, o tome kada čujete ima ovako i onako primjedbi, ali u to neću sada ulaziti. Međutim, mislim da je osnovni nedostatak problem nedostatak sredstava. I to ne ono što se u proračunu određuje nego to što smo postavili mehanizam, ja sam sudjelovao u njemu, dakle ne ide vama kao zamjerka na način da se više sredstava ne može ni povući, to je problem. Tu treba naći rješenje i napraviti iskorak. Jer bez nekakvih 20, 30 milijuna kuna koje će građanima biti na raspolaganju za to ja mislim da mi ne možemo reći kako god mi pisali da mi imamo kvalitetan sustav besplatne pravne pomoći. Ne zaboravimo stotine tisuća ljudi koji ne mogu zaštiti svoj pravni interes jer nemaju novaca ovise o ovome a mi im ne dajemo dovoljno mogućnosti da to naprave. Dakle kada to maknemo s strane, ovo su, jesu neke strateške stvari, mi ćemo ipak podržati izvješće, dakle samo kao izvješće, ali kažem neke stvari trebamo razgovarati kako promijeniti. I ja još jednom apeliram na sve nas da razmislimo da li sva ovakva izvješća trebamo raspravljati u ovom … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala vama. Imate jednu repliku od gospodina Šukera. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Miljenić, ovo je stvar u stvari o kojoj moramo svi razmišljati. Ako uzmemo samo današnji dan a i inače mi nismo raspravili niti 80% izvješća za 2016. godinu. Praktički se treba kreirati proračun temeljem čega će ga kreirati, da li smo mi zadovoljni, nezadovoljni sa radom, da li netko misli da bi kao što je bilo u prethodnoj raspravi trebalo izdvojiti više sredstava ali kažem lako je pričati dok se ne donosi proračun. No ono što je daleko bitnije svi smo mi manje-više došli u nekakve odbore prema nekakvim osobnim, da li znanjima, iskustvom, afinitetima itd., sigurno da rasprava na odboru među ljudima kojima je to područje bliže će biti daleko kvalitetnija i daleko bolja nego što je ovdje ovako polupraznoj sabornici. Ja se sjećam tamo kada sam postao friški zastupnik, tamo još davno prije 16, 17 godina, sjednice saborskih odbora su medijski bile jako interesantne zato što se na njima stvarno raspravljalo do dubine što se kaže problema i na većini sjednica je sjedilo po 15, 20 novinara. Međutim, danas kada pogledate, evo neki dan sjednica Odbora za financije, raspravlja se o izvršenju državnog proračuna, nitko, znači totalno nebitno. Tako da, postavlja se pitanje kako ćemo mi, možda će i percepcija prema nama kao saborskim zastupnicima biti drugačija ako mi svoj rad napravimo da bude pristupačniji, kvalitetniji, prihvatljivi hrvatskim građanima jer ovo očigledno što sad radimo, što se događa, više ih iritiramo nego što oni prihvaćaju to što mi radimo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, gospodin Miljanić.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, slažem se potpuno, zato jesam otvorio to pitanje na ovom izvješću i mislim da bismo o tome trebali razgovarati međustranački i nadstranački, ako hoćete. Dakle, tu svi imamo zajednički interes. I potpuno bi se složio da bi rasprave u odborima bile onda i popraćenije i da bi se na naš rad kao zastupnika, gledalo drugačije jer jedno je kad sjedite ovdje i zapravo slušate o nekoj temi o kojoj ne znate ništa i ne zanima vas, a drugo je kad jeste u odboru tamo gdje želite biti i kad imate priliku kvalitetno raspraviti. Ovo izvješće bi bilo bolje raspravljeno da smo ga raspravljali na dva, tri odbora nego ovako. I ovo što ste rekli, tako bi se digla kvaliteta rada Sabora, ovdje bi se omogućilo da raspravljamo zbilja o zakonima ali i oni trebaju imati na odborima imati kvalitetniju raspravu, imali bi više vremena ovdje za drugačije rasprave, a građani bi nas drugačije gledali. Jer onda kad je na Odboru za financije, kad vi počnete o tome raspravljati, kad je to koncentrirano u sat, dva, jedna priča, a druga priča kad ovdje počne ujutro, i onda završimo popodne i to više se zapravo ne da slijediti. I mi sebi sami nanosimo štetu. Odbori onda mogu biti i fleksibilniji u raspravljanju. Znate i vremenski drugačije, dakle to je jedan sasvim drugačiji način rada za koji bi se ja potpuno založio, jer ja vjerujem da svaki Parlament zapravo i dobar dio svoga rada ako želimo biti kvalitetni zastupnici, treba voditi kroz odbore. Ovdje kad sjedimo, izglasavamo zakone, to je sasvim jedna druga priča, možemo raspravljati. Ali kad idemo u odbor, tamo smo gdje želimo biti. I tamo možemo puno kvalitetnije dat, pokazat građanima što zapravo radimo, što ne radimo i dignut kvalitetu rada. Tako ako ide nekakva inicijativa, ja sam apsolutno za da idemo, mislim da ćemo se svi na tome naći, idemo razgovarati o tome, zašto ne. Ajmo napraviti jedan pomak. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Šteta što se sjetimo odbora i takvih rasprava tek kad dođemo u oporbu, šta bi bilo da smo se sjetili ranije malo [[Upadica Miljenić: Slažem se, ali evo sad imate prilike, vi ste iz oporbe na vlasti pa možete promijeniti.]] Cijeli život pričamo o tome, da odbori trebaju biti centar svega. Dobro, gospodin Davor Miličević, ispred HDZ-a. Cijeli život pričamo o odborima, nitko ne sluša.
… [[Govornik nije uključen.]] potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće Vlade RH o ostvarenju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2016. godini. Prije svega treba napomenuti da Institut pravne pomoći u RH je uređen Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći koji je stupio na snagu 01. siječnja 2014. godine. I zamijenio dotadašnji Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći te s obzirom da se radi o roku primjene zakona od 3 i pol godine, može se doći do zaključka o njegovoj učinkovitosti u praksi. Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći se uređuje svrha, korisnici, vrste pravne pomoći, pružatelji pravne pomoći, uvjeti poslova za ostvarenje pravne pomoći, prekogranično ostvarivanje pravne pomoći, financiranje pravne pomoći i nadzor nad provedbom zakona. Da bi se bolje shvatilo samo izvješće, potrebno je razumjeti pojmove sekundarna pravna pomoć i primarna pravna pomoć. Sekundarna pravna pomoć odnosi se na ostvarivanje pravne zaštite u građanskim, upravnim sudskim postupcima te na oslobođenje od plaćanja troškova sudskog postupka i oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi. Dok se primarna pravna pomoć odnosi na pravno savjetovanje korisnika u cilju detektiranja konkretnog pravnog problema i njegovog rješavanja. Novim uređenjem pružanja primarne pravne pomoći omogućuje se tzv. pravne savjete za korisnika u cilju detektiranja konkretnog pravnog problema, i njegovog rješavanja. Uključivanjem udruga civilnog društva, pravnih klinika i tijela državne uprave u sustav primarne pravne pomoći, povećana je teritorijalna dostupnost primarne pravne pomoći a što je uz pojednostavljivanje postupka ostvarivanja prava na primarnu pravnu pomoć, rezultiralo porastom broja korisnika te vrste pravne pomoći. Tijekom 2016. godine u RH podneseno je 10256 zahtjeva za sekundarnu pravnu pomoć, od čega je odobreno 6956, odbijeno 1880, odbačeno 308, obustavljeno 494, proslijeđeno drugim službama 83, te sa danom 31. prosinca 2016. godine nalazi se u radu 1327 zahtjeva. Što nam ove brojke govore? Govore da je socijalni status naših građana još uvijek vrlo loš, da postoji niska razina povjerenja u pravne institucije te pravnu nesigurnost. Analiza rada Ureda državne uprave po županijama vidljivo je da postoje ogromne razlike po pojedinim županijama što je vrlo indikativno. Najveći broj takvih zahtjeva za bilježen je u Istarskoj županiji, čak 747 zahtjeva, ako izuzmemo Grad Zagreb, što pak opovrgava raniji iznesen zaključak da je osnovi razlog za podnošenje zahtjeva za odobravanje besplatne pravne pomoći, socijalni status. Jer kao što nam je svima poznato, Istarska županija jedna je od najbogatijih županija u RH. Stoga je nelogično da tamo imamo najviše zahtjeva za besplatnu pravnu pomoć, međutim to može ukazivati na drugi zaključak a to je da je broj zahtjeva za besplatnu pravnu pomoć ne ovisi o socijalnom statusu županije već je više vezan za primjenu zakonskih propisa i pravne odnose među građanima, općenito u pravnu sigurnost. Iz statističkih podataka navedenih izvješća, te prikazanih grafikonom, vidljivo je da se najveći broj ostvarenih pravnih pomoći odnosilo na sudske postupke u kojima su prevladavali obiteljski postupci te ovršni postupci i da se kao najčešći oblik sekundarne pravne pomoći u 2016. godini koristio u postupcima zastupanja sudskim postupcima, oslobađanju od plaćanja sudskih pristojbi te oslobađanja plaćanja troškova postupka, Dok se najmanje koristilo za mirno rješavanje sporova. Upravo to je i najveći problem našeg pravnog sustava te bi mirno rješavanje sporova kao način rješavanja svih vrsta sporova trebalo ohrabriti i osnažiti, da tome trebamo težiti. Naime, rješavanjem sporova mirnim putem u konačnici bi dovelo do značajnih ušteda u državnom proračunu koji je sada opterećen ne malim financijskim izdacima za pružanje pravne pomoći naročito odvjetnicima, vještacima i tumačima a radi se o iznosu od ukupno 2 milijuna 848 tisuća 656 kuna, a od tog iznosa je navedenim pružateljima pravne pomoći isplaćeno 2 milijuna 153 tisuće 792 kune. Ono što je vidljivo iz usporedbe 2015., 2016. godine to je drastično povećanje sekundarne pravne pomoći u odnosu na primarnu pravnu pomoć. Činjenica je da uspostavom sustava pravne pomoći učinjen je značajan korak u unapređenju pravnog sustava RH. No, očito je da i nadalje u našem društvu postoji velika potreba za pravnom zaštitom, a što u svakom slučaju nije dobro. A isto tako minorna je uloga mirnog načina rješavanja sporova što u budućnosti zasigurno treba promijeniti. Izvješće ovakvo kakvo jest ocrtava trenutno stanje u društvu, no svi skupa trebamo težiti ka tome da potrebe za primarnu i sekundarnu pomoć i građana RH u budućnosti bude manja, a da se pri tome ne utječe na kvalitetu pružene pravne pomoći. Klub HDZ-a će podržati izvješće o ostvarenju na besplatnu pravnu pomoć. Hvala.
Hvala vam lijepa. I sada ispred kluba nezavisnih zastupnika i HSU-a gospođa Vesna Pusić. Izvoli. Dugo je trajalo, ali na kraju je došlo i to vrijeme.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Besplatna pravna pomoć, jedan institut o kojem smo mi počeli ozbiljno razgovarati paralelno sa pripremama i prilagodbom za hrvatsko članstvo u EU. To je institut koji ako baš ne znači pravdu, a ono znači mogućnost pristupa pravosudnim institucijama i možda eventualno nekoj šansi za pravdu za najsiromašnije ljude. Vrlo često ljude koji žive i u takvim područjima koja su prometno teško dostupna, koji su vrlo često stari, vrlo često sami i vrlo često su imali i neke predmete koji su de facto bili posljedica rata ili različitih stvari koje su se događale za vrijeme rata i poslije toga. Kad smo počeli sa tim institutom, odnosno prije nego što smo ušli u EU imali smo kao što znate jedan zakon i imali smo sasvim drugo financiranje. Imali smo otprilike nešto više od 10 puta više nego što sada imamo za primarnu besplatnu pravnu pomoć. Dakle, samo od UNHCR-a smo imali milijun eura. A od drugih donatora to je negdje desetak milijuna kuna je bio taj iznos koji je bio na raspolaganju za besplatnu pravnu pomoć. Iz nekog meni ne sasvim razumljivog razloga Ministarstva pravosuđa kroz mnoge generacije ministara su uvijek imala određenu nelagodu i antipatiju prema ovom institutu besplatne pravne pomoći. Međutim, kad smo se pripremali za ulazak u EU to je bio jedan od zahtjeva, jedan od kriterija i o tome se puno raspravljalo. Raspravljalo se i ovdje u Saboru, raspravljalo se i na različitim okruglim stolovima koje su organizirale nevladine udruge pogotovo one udruge koje su počele sa tom vrstom pravne pomoći čak i prije nego što je to bilo regulirano. Samo za usporedbu u 2016. na koju se ovo izvješće odnosi za primarnu pravnu, besplatnu pravnu pomoć, dakle to je onaj savjet koji čovjeku treba da uopće vidi što bi mogao i kud bi mogao i šta da radi u jednoj situaciji u kojoj se našao je ukupno podijeljeno institucijama koje se bave ili koje su se kandidirale za novac na tom projektu nešto malo manje od 700 tisuća kuna. Dakle, od desetak milijuna na 700 tisuća kuna. Također jedna boljka tog instituta besplatne pravne pomoći je uvijek bila kompliciranost. Dakle, vama bi trebala besplatna pravna pomoć da vam pomogne pronaći načina kako da tražite i da se kvalificirate za besplatnu pravnu pomoć. To nije samo karakteristika 2016. To je nekako permanentna karakteristika tog instituta. Nekad su bile one famozne uputnice, dakle jedan model ili sistem koji je većini ljudi koji su, bi se kvalificirali ili bi bili ti koji bi trebali besplatnu pravnu pomoć bio tako kompliciran da nisu mogli ga koristiti. Kolega iz HDZ-a je rekao nešto što mislim da je dobra primjedba kako je u Istri gdje je najviše ljudi se prijavilo za tu pravnu pomoć, gdje je de facto ta vrsta informiranosti i mogućnosti uopće da se koriste neki instituti koji postoje vjerojatno veća a potreba gledano općenito ja bih se skoro zaklela manja nego recimo u Lici ili u nekim dijelovima Hrvatske koji su bili pogođeni ratom i gdje postoji puno više ljudi koji bi tako nešto trebali. Međutim, Lika je istovremeno područje koje najmanje imate ljudi koji se kandidiraju za tu besplatnu pravnu pomoć. E to sigurno nije zbog toga što ih tamo ima najmanje ili u drugim krajevima gdje je zaista bilo rata i na samom terenu. Dakle, očito postoji poteškoća koja je uvijek pratila institut, a to je da oni ljudi koji zaista to trebaju i mogli bi se kvalificirati, ne znaju kako do toga doći. Prekomplicirano im je do toga doći. I ako hoćemo, suprotno onome što se događa, a to je da institut besplatne pravne pomoći, polako ubijamo. Ako ga hoćemo zadržati i razviti, faktički pružiti ljudima šansu da ga koriste, onda se svakako model pristupa mora pojednostaviti i vjerojatno količina novaca povećati. Ali za početak barem način pristupa i mogućnost korištenja te besplatne pravne pomoći pojednostaviti. E sad, konkretno govoreći za ovo izvješće koje se odnosi na 2016. odluka o tome, koje će organizacije, koje se bave pružanjem primarne besplatne pravne pomoći, dobiti sredstva, za 2016. donesena je od anonimne interne komisije ili povjerenstva unutar Ministarstva pravosuđa. Jer, za 2016. nije uspostavljeno Povjerenstvo za pravnu pomoć u kojem nisu samo predstavnici ministarstva, nego su i predstavnici civilnog društva, dakle, malo je šire, javnije, transparentnije i preglednije tko i o čemu odlučuje. To povjerenstvo je … [[Govornik se ne razumije.]] sada uspostavljeno, dakle 2017. i do sada je imalo 1 sastanak. Zato, možda ovaj popis ako ste malo pogledali, udruga koje su dobile novac za besplatnu pravnu pomoć izgleda neobično. Ima nekih, ja sam malo proguglala neke od tih udruga i ima nekih koji se okupljaju i povremeno drže predavanja o različitim temama, ali ne u tom smislu da se čovjek može obratiti njima i dobiti pomoć u svom nekom slučaju ili predmetu, nego naprosto, recimo neka vrsta općeg pravnog obrazovanja. Istovremeno, svi oni su dobili zaista male iznose, dakle, svi oni su dobili za takav posao, iznose između 33850 kuna i 75000 kuna po organizaciji. S druge strane, najpoznatija, najstarija institucija koja u Hrvatskoj pruža takvu pomoć, koja je između ostalog za to dobila i nagradu Micro Tripalo je pravna klinika Pravnog fakulteta u Zagrebu. Oni su dobili 0 kuna. Što je, moram reći, mene apsolutno šokiralo, kad ih tu nisam vidjela i mislila sam da je slučajno se nešto ispustilo, pa sam išla provjeriti na Pravni fakultet, o čemu se radi, zašto nisu dobili ili zašto su ispušteni iz tog izvještaja. I dobila sam informaciju, da je od njih traženo da daju solemniziranu bjanko zadužnicu da bi mogli sudjelovati u tom natječaju i dobiti sredstva. Onda se od toga odustalo, pa se tražilo da dekan da neku izjavu, ili da neku vrstu garancije za taj novac koji bi oni dobili za pružanje besplatne pravne pomoći. Kao što je poznato, oni su institucija, dakle, pravna klinika Pravnog fakulteta, sa dugačkim iskustvom, sa prepoznatim rezultatima, oni i sada rade taj posao, ali rade ga zato što su ga uveli u program edukacije. Dakle, profesori rade sa studentima i studenti rade taj posao, ali bez pare iz proračuna za taj posao, za razliku od nekih drugih, da sad nikoga ne uvrijedim tu, pogledajte si koje su to udruge koje su dobile novac, koje sigurno organiziraju neka zgodna druženja i predavanja, ali to pravna pomoć nije. To nije besplatna pravna pomoć. Osim toga za razliku od mog prijatelja i kolege Orsata Miljenića, ja nisam sigurna koliko obrana po službenoj dužnosti treba ući u ovu kategoriju. Ona može se uvrstiti u kategorije besplatne pravne pomoći samo ako hoćete pokazati malo više novaca. Ali, ako hoćete stvarno osigurati ljudima pomažu, to obrana po službenoj dužnosti nije. Drugo, u ove izvještaje je također uključeno ili ono što se broji u besplatnu pravnu pomoć je oslobađanje od troškova postupka. Oslobađanje pola ovoga o čemu se ovdje govori, je oslobađanje od troškova postupka. Ja ne vidim kako je to besplatna pravna pomoć, naročito ova koja se meni čini i nama u klubu čini naročito važna, a to je primarna besplatna pravna pomoć, gdje ljudi uopće dobiju neku informaciju što mogu dobiti, što mogu raditi. Dodatno, iz ovog izvješća je vidljivo da su novci i to malo novaca, tom malom broju i neobično izabranih bez javne kontrole udruga i organizacija koje se bave primarnom besplatne pravne pomoći, dodijeljeni u 9. mjesecu. Dakle kako su ljudi natječaj bi trebao biti u siječnju pretpostavljam i novac bi trebao ići odmah iza toga da bi se moglo raditi godinu dana na tome, kako netko može raditi i pružat pomoć ljudima od početka godine, što bi bilo logično, ako novac dobije u rujnu i mora ga potrošiti do 31. prosinca i gotovo, nema prenošenja. To je ako malo detaljnije pogledate sve vidljivo iz ovog izvješća i mi u našem klubu smatramo da se 2016. nije dobro radilo. Mi ovaj izvještaj nećemo podržati, ali apeliramo na sve vas, sve nas kako god hoćete da ako se ovaj institut ne želi ukinut da se onda malo vrati u fokus javnosti ili nekako skrene na njega javna pozornost, da li da organiziramo jednu raspravu o tome ovdje u Saboru pa pozovemo različite dionike tog cijelog sustava. To je po našem mišljenju jedan važan i vrijedan institut. Nikome nije škodio, nažalost bojim se da je vrlo malom broju ljudi koristio ali kada bi se na jedan pravilni način primjenjivao bio bi od koristi i donijelo bi ajmo reći pristupu pravosuđu, da ne kažem pravdi, ali pristupu pravosuđu za jedan broj ljudi koji su zaista najmarginaliziranije i koji drugog izlaza i pomoći nemaju. Prema tome, naše glasanje će biti stav prema ovom izvješću, ali stav prema besplatnoj pravnoj pomoći naš je izrazito pozitivan i spremni smo sudjelovati i pomoći da se organizira takva rasprava i da vidimo zajednički što možemo pametnije i efikasnije napraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Nema više govornika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Izvještaj o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2016. godini. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvještaj o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2016. godini“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 127 za, 3 suzdržana i 4 protiv donesen zaključak kako ga je predložilo Matični saborski odbor.
I sada imamo tri točke, tri imenovanja i ujedinit ćemo raspravu jer su tri imenovanja. Sva tri dolaze nam od Odbora za pravosuđe. Prva je točka: - Prijedlog odluke o imenovanju članice Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o razrješenju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na temelju članka 144. Zakona o Državnom odvjetništvu, članak 81. Zakona o Državnom sudbenom vijeću i također istog člana istog Zakona o Državnom sudbenom vijeću za treći prijedlog. Ja bih molio zastupnika gospodina Orsata Miljenića barem da čujemo tko će biti razriješen i tko će biti nominiran. Ne toliko zbog nas jer nas ima tako malo nego.
Uredu gospodine potpredsjedniče ja slušam vas pa ću ispuniti. Dakle, Državno sudbeno vijeće zbog promjene saborske većine i manjine što znači kolega Šimić mijenja sa kolegom Lackovićem, to je prijedlog saborske većine nove. A Državnoodvjetničko vijeće zbog odlaska kolege Bošnjakovića na mjesto ministra to su nespojive dužnosti i sada je kolegica Jelkovac. Evo ukratko, hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih barem do sada. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra počinjemo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u 9,30. Lijepo spavajte. SJEDNICA PREKUNITA U 20,05 SATI.
Prijedlog odluke o imenovanju članice Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Marije Jelkovac za članice Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 131 glas za, 2 protiv donijeta odluka o imenovanju Marije Jelkovac za članicu Držanoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika.
I sada imamo tri točke, tri imenovanja i ujedinit ćemo raspravu jer su tri imenovanja. Sva tri dolaze nam od Odbora za pravosuđe. Prva je točka: - Prijedlog odluke o imenovanju članice Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o razrješenju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na temelju članka 144. Zakona o Državnom odvjetništvu, članak 81. Zakona o Državnom sudbenom vijeću i također istog člana istog Zakona o Državnom sudbenom vijeću za treći prijedlog. Ja bih molio zastupnika gospodina Orsata Miljenića barem da čujemo tko će biti razriješen i tko će biti nominiran. Ne toliko zbog nas jer nas ima tako malo nego.
Uredu gospodine potpredsjedniče ja slušam vas pa ću ispuniti. Dakle, Državno sudbeno vijeće zbog promjene saborske većine i manjine što znači kolega Šimić mijenja sa kolegom Lackovićem, to je prijedlog saborske većine nove. A Državnoodvjetničko vijeće zbog odlaska kolege Bošnjakovića na mjesto ministra to su nespojive dužnosti i sada je kolegica Jelkovac. Evo ukratko, hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih barem do sada. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra počinjemo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u 9,30. Lijepo spavajte. SJEDNICA PREKUNITA U 20,05 SATI.
Prijedlog odluke o razrješenju člana Državno sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Miroslava Šimića, člana Državno sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 131 za, 2 protiv, donijeta odluka o razrješenju Miroslava Šimića, člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika.
I sada imamo tri točke, tri imenovanja i ujedinit ćemo raspravu jer su tri imenovanja. Sva tri dolaze nam od Odbora za pravosuđe. Prva je točka: - Prijedlog odluke o imenovanju članice Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o razrješenju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika, - Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na temelju članka 144. Zakona o Državnom odvjetništvu, članak 81. Zakona o Državnom sudbenom vijeću i također istog člana istog Zakona o Državnom sudbenom vijeću za treći prijedlog. Ja bih molio zastupnika gospodina Orsata Miljenića barem da čujemo tko će biti razriješen i tko će biti nominiran. Ne toliko zbog nas jer nas ima tako malo nego.
Uredu gospodine potpredsjedniče ja slušam vas pa ću ispuniti. Dakle, Državno sudbeno vijeće zbog promjene saborske većine i manjine što znači kolega Šimić mijenja sa kolegom Lackovićem, to je prijedlog saborske većine nove. A Državnoodvjetničko vijeće zbog odlaska kolege Bošnjakovića na mjesto ministra to su nespojive dužnosti i sada je kolegica Jelkovac. Evo ukratko, hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih barem do sada. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra počinjemo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u 9,30. Lijepo spavajte. SJEDNICA PREKUNITA U 20,05 SATI.
Prijedlog odluke o imenovanju člana Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj akta je Odbor za pravosuđe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Željka Lackovića za člana Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 117 za, 3 suzdržana, 12 protiv, donijeta odluka o imenovanju Željka Lackovića za člana Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Imamo prijavu kolege Grmoje, izvolite.