Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Iznimno mi je zadovoljstvo pa rekao bih u svakom slučaju i posebna čast predstaviti peti po redu proračun moje Vlade, četiri u prošlom mandatu i prvi u novom mandatu. Želim na početku reći da je ovaj proračun rađen u okolnostima iznimno teškim za Hrvatsku. Prije svega riječ je o dvije stvari koje želim istaknuti. Prva je da su bili parlamentarni izbori i da se proračun nije mogao raditi u uobičajeno vrijeme a to je jesen, zima u godini prethodnoj u kojoj smo svaki put i do sada držali tu tradiciju kroz sve Vlade usvaja proračun za iduću godinu nego smo morali ići na privremeno financiranje i to je bila jedna okolnost. Druga okolnost je da su makroekonomski pokazatelji bili dobri za 2007. godinu, bili čak sjajni a da se situacija bitno mijenja i da takve makroekonomske pokazatelje u 2008. ne možemo očekivati. Prije svega, riječ je dakako o rastu bruto domaćeg proizvoda. Mi ne možemo očekivati da se ponovi rast od preko 6% iz prva tri tromjesečja. Vidjet ćemo na kraju kad statistika završi svoj posao kako je bilo na razini cijele godine, ali u prva tri tromjesečja je bilo 6,2%. Nadam se da će i statistika pokazati da je na razini cijele godine bio 6%. To sigurno nažalost neće biti slučaj u ovoj godini zbog poznatih razloga, ja ću ih još jedanput ponoviti. Riječ je o inflaciji koja nije samo hrvatski slučaj ili specifikum u ovim okolnostima nego i europski, pa i svjetski ali riječ je o činjenici da kako raste svjetska populacija da proizvodnja ne prati i niti može pratiti rast svjetske populacije. Dakle, rast proizvodnje hrane je puno sporiji i u tom smislu će vjerojatno rast cijena ili cijene onakve na kakve smo naučili prehrambenih proizvoda više nikad neće biti takve i mi ćemo se morati suočiti s činjenicom da ćemo morati na to odgovoriti. I treća stvar su energenti. Rast cijene energenata je nešto što bitno utječe ne samo na hrvatsku nego i na europsku ekonomsku politiku. U tom kontekstu želim istaknuti da smo uspjeli sukladno dakle našim okolnostima i mogućnostima napraviti prijedlog proračuna koji danas iznosimo u Hrvatskom saboru i za koji očekujem da će dobiti potporu Hrvatskoga sabora jer je ekonomska politika Vlade i u njemu održava usmjerenje na očuvanje makroekonomske stabilnosti. Naša prva zadaća je bila, koalicijske Vlade, da očuvamo onoliko koliko mi možemo i koliko izvršna vlast može na to utjecati, makroekonomsku stabilnost, a riječ je dakako prije svega o fiskalnim mjerama. I u ovoj prigodi ću reći da na makroekonomsku stabilnost utječe i monetarna politika koju ne vodi izvršna vlast, nego je vodi središnja narodna banka, dakle, Hrvatska narodna banka, pa očekujemo i od njih na području monetarne politike odgovarajuće mjere koje će voditi prema stabiliziranju situacije, prije svega kada je riječ o očekivanoj inflaciji, ali i kada je riječ o činjenici da moramo sačuvati makroekonomsku stabilnost. Mi smo tu makroekonomsku stabilnost, dame i gospodo zastupnici, uspjeli sačuvati i u puno težim vremenima, i u puno težim okolnostima, okolnostima Domovinskog rata. Ja se sjećam kada je pokrenuta bila ona ekonomska reforma 93. u vrijeme Vlade Nikice Valentića, bilo je to u vrijeme dok je Hrvatska imala još gotovo trećinu zemlje okupiranom, i uspjeli smo sačuvati makroekonomsku stabilnost u tom vremenu. Ako smo je tada uspjeli sačuvati, nema sumnje da je možemo sačuvati i danas. I zato je Vlada, Vlada na neki način reducirala očekivanja koja su bila koncem godine još, ili u zadnjem kvartalu prošle godine, kada je bila riječ o gospodarskom rastu, da bi se mogao on održati na razini 2007. godine, revidirali smo ih, ta očekivanja i očekujemo da bi rast mogao biti ove godine od 4 do 4,5%, dakle, rast bruto domaćeg proizvoda. Ono što je važno reći je u tom kontekstu, da je kada govorimo od 2007. i kada govorimo o očekivanjima za 2008. da su se povoljna kretanja u realnom sektoru odrazila i na pozitivna ostvarenja na tržištu rada. Tako da smo prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje imali kontinuirani pad nezaposlenosti u 2007. E, sada da ne bih govorio o 2007. imamo i najnovije podatke za siječanj 2008. godine. Prema dakle, podacima za siječanj 2008. nastavljaju se povoljna kretanja na tržištu rada, pa je tako u siječnju 2008. zabilježeno, i taj podatak imamo, gotovo 38 tisuća nezaposlenih manje nego u siječnju 2007. godine, a broj nezaposlenih kreće se na najnižim razinama u posljednjih 12 godina. Inače anketna stopa nezaposlenosti u trećem tromjesečju 2007. je iznosila 8,4%, a cilj nam je da u iduće 2, 3 godine je spustimo na ispod 7%. Dakle, na izmijenjene uvjete u okružju koja nesumnjivo imaju utjecaj na gospodarska kretanja u Hrvatskoj odgovor je oprezan pristup u planiranju prihoda i štedljivost na strani državne potrošnje. Stoga nastavljamo sa fiskalnom prilagodbom i obuzdavanjem državne potrošnje, te planiramo deficit opće države na razini od 2,3% do 2,4%, tu negdje, ali cilj će nam biti 2,3Ž%, bruto domaćeg proizvoda. Ne trebam govoriti koliko je to važno, s obzirom na činjenicu da je kriterij za monetarnu uniju 3% i da ga je Hrvatska već nadišla u prošloj godini, odnosno reducirala ispod tog kriterija. Nastaviti ćemo takvom politikom, nema dodatnih zaduživanja i deficit ne bi trebao biti veći od 2,3%, to nam je cilj, ako bude i 2,4 biti će, biti će niži nego što je bio prošle godine. Ono što smo htjeli istaknuti pri izradi ovogodišnjeg proračuna, jest da želimo raspodijeliti proračunska sredstva, pažljivo, i zadržati naglasak na prioritetima, vodeći pri tome računa, kao što sam malo prije rekao da država, da se rast državne potrošnje smanji. Temeljna ideja vodilja bila je priprema za sudjelovanje na jedinstvenom europskom tržištu, odnosno povećanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Ulaganje značajnih mjera i proračunskih, i napora i proračunskih sredstava u poboljšanje poslovne klime, želimo potaknuti snažniji uzlet hrvatskog poduzetništva. Mala i srednja poduzeća te obrti biti će glavni pokretači u novoj eri hrvatskog gospodarskog razvoja. U 2008. godini, dame i gospodo, izdvaja se milijardu i 800 milijuna kuna, za poticanje poduzetništva, što je dva puta više nego kada smo predstavljali prvi proračun 2004. godine, znači u četiri godine dva puta više poticaja za poduzetništvo. I to je ono što nas posebno čini zadovoljnim. Uz ova direktna ulaganja, neophodno je uspostavljanje preduvjeta za stvaranje poticajnog poslovnog okružja, konkurentnog gospodarstva i učinkovite državne uprave, a to su poticanje znanja izvrsnosti, informatizacija društva, te modernizacija i reforma pravosuđa. Razvoj ovih preduvjeta primarni je zadatak države, te takvo izdvajanje za te programe u proračunu 2008. godine iznose 15 cijelih, odnosno 15 milijardi 800 milijuna kuna, što je rast od 48% u odnosu na prije četiri godine. Ostajemo, dakle, pri našim prioritetima, da želimo od Hrvatske stvoriti društvo znanja, i zato je ulaganje u obrazovanje i znanost osnovni preduvjet razvoja Hrvatske, povećanje postotka visokoobrazovanog stanovništva omogućiti će nam razvoj i povećati konkurentnost na sve zahtjevnijem globalnom tržištu. I stoga evo podatka, ulaganje u znanost, obrazovanje i šport u 2008. godini, povećala su se za 933 milijuna kuna, odnosno 8,7% u odnosu na 2007. godinu. Među prioritetnim programima Vlade je izgradnja informacijskog društva na svim razinama i na taj način učiniti i javnu upravu efikasnijom i transparentnijom u obavljanju poslova sa građanima i poduzetnicima. Ukupna ulaganja u inforamtizaciju i dostupnost informacijskih tehnologija u zadnje četiri godine trostruko su povećana. Drugi prioritet, jednako, ništa manje važan, možda i važniji, ali long … [[Govornik se ne razumije.]] je sigurno društvo znanja, bitni prioritet, jest reforma pravosuđa, modernizacija koja vodi prema potpunom uspostavljanju vladavine prava što će rezultirati povoljnijim poslovnim okruženjem i većom pravnom sigurnosti građana. I u 2008. godini, dame i gospodo, nastavljamo sa značajnim ulaganjima u borbu protiv korupcije i kriminala, te provođenje nacionalnog programa suzbijanja korupcije. Nastaviti ćemo jednako tako i u narednom razdoblju s daljnjim ulaganjem u uravnotežen regionalni razvoj. Poticanjem ruralnog razvoja poljoprivrede i ribarstva, kao i poticanjem turizma, očuvanjem prirodne i kulturne baštine te daljnjim ulaganjem u infrastrukturne projekte. Koji će, ne samo pridonijeti, povećanju konkurentnosti gospodarstva već i povećanju kvalitete života svih hrvatskih građana. Mi svi skupa često govorimo o ravnomjernom razvoju Hrvatske. Ravnomjernog razvoja Hrvatske nema bez razvoja ruralnog, ruralnih krajeva i poticanja poduzetništva u poljoprivredi te stoga oni zauzimaju posebno mjesto u ovom Proračunu. Hrvatska nije velika zemlja ali svi njezini dijelovi imaju bogate prirodne predispozicije i razvojni potencijal. Dobro osmišljenim programima Vlada će pomoći da se ostvari dodatni zamah potreban za rast i uspješnost. I da zaključim: o detaljnijem predstavljanju će govoriti ministar financija. Vlada će u narednom razdoblju zadržati smjer ekonomske politike usmjerene na postizanje visokih razina konkurentnosti hrvatskog gospodarstva koje će nas približiti našim europskim partnerima. Mi smo na putu prema Europskoj uniji, a evo nas na domak cilja za punopravno članstvo u NATO-u. Želimo i u ovom Proračunu i o tome govoriti i to istaknuti. To ostaju dva vanjsko-politička prioriteta koja se neumitno odražavaju pozitivno i na stanje na domaćem tržištu. Očekujemo dakle pozivnicu za NATO na summitu u Bukureštu od 2. do 4. travnja i očekujemo pozitivan učinak te pozivnice i na hrvatsko gospodarstvo. I kad je riječ o direktnim stranim investicijama i kad je riječ o domaćim investicijama. I u tom smislu očekujemo dakle da će i taj događaj biti jedna od onih poticaja i za rast hrvatskog gospodarstva i mogu vam reći da od hrvatskih gospodarstvenika pa i od svih drugih skupina u hrvatskom društvu dobivamo pozitivne signale kad je riječ o NATO-u što iznimno veseli kao i činjenica da je i po zadnjim istraživanjima javnog mnijenja potpora NATO-u puno veća nego što je bila prije godinu ili dvije dana. Isto tako kad je riječ o Europskoj uniji želim reći da želimo učiniti sve da pregovori koji su negdje na polovici puta, pregovaramo treću godinu, a mislimo da bi ti pregovori trebali biti završeni u prvoj polovici 2009. godine. To je ono i što je, o čemu je govorio i Europski parlament, očekujemo i usvajanje nove rezolucije u Europskom parlamentu koja će biti poticajna za Hrvatsku jer koliko god bilo u interesu Hrvatske ulazak u članstvo Europske unije nesumnjivo je dame i gospodo da je to i korisno i poticajno i za Europsku uniju dakle članstvo Hrvatske u uniji i za Uniju ali i za zemlje u jugoistočnoj Europi. Prema tome naša zadaća je da i kroz ovaj proračun ojačamo naše pregovaračke kapacitete i našu poziciju prema budućem članstvu u Europskoj uniji. Zaključujem ovaj prvi dio naše rasprave u ime predlagatelja činjenicom i izražavanjem zadovoljstva što smo u nesklonim uvjetima i okolnostima uspjeli formirati jedan proračun koji ostaje razvojni, koji ostaje a ne zadire u prava koja su stečena. Dakle nema ukidanja prava. Ali ostaje razvojni s akcentima na društvo znanja, na reformu pravosuđa, reformu državne uprave i dakako na borbu protiv mita i korupcije. Očekujem da će Hrvatski sabor dati povjerenje ovom Proračunu. Hvala. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo predsjedniku Vlade. A sada će nastaviti ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo pred vama je prvi koalicijski proračun … [[Govornik se ne razumije.]] Vlada koju vodi doktor Ivo Sanader i po treći puta ste na svoje klupe dobili jednu skraćenu knjižicu gdje želimo proračun na jedan jednostavniji, plastičniji način predstaviti i saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti. Na kraju krajeva i čelnicima jedinice lokalne samouprave iz razloga što smjernice i način vođenja i fiskalne politike, politike javnih policija države treba biti smjernica kako se to treba raditi i u jedinicama lokalne samouprave. Dakle koja su makroekonomska očekivanja u 2008. godini? Zbog poznatih događaja, krize na financijskom tržištu u većem dijelu recesije gospodarstva mi u svojim makroekonomskim predviđanjima u 2008. godini očekujemo gospodarski rast od 4,5% i inflaciju od 5,2%. Moram reći također da prilikom izrade makroekonomske projekcije za 2008. godinu obavili smo niz konzultacija sa vodećim ekonomskim ekonomskim analitičarima u Republici Hrvatskoj i na takav način smo došli nekako zajedno do ovakve projekcije. Ono što bih želio reći prilikom predstavljanja ovog Proračuna da će makroekonomska kretanja u 2008. godini biti izložena i mogućim pritiscima. Prije svega visoke cijene sirovih, sirove nafte na svjetskom tržištu. Turbulencija na financijskom tržištu prije svega uzrokovana je krizom sekundarnih hipotekarnih kredita u Sjedinjenim Američkim Državama, porasta kamatnih stopa u euro zoni, mogućnost usporavanja gospodarskog rasta u zemljama gospodarskih partnera. Dakle ovo su bili razlozi zašto je naš pristup ovom Proračunu bio poprilično konzervativan i što se tiče gospodarskog rasta ali prije svega što se tiče planiranja prihoda i rashoda državnog proračuna. Dakle usprkos možemo reći određenih negativnih kretanja u našem okruženju ova Vlada se odlučila za daljnju fiskalnu konsolidaciju i odgovornu fiskalnu politiku. To je smanjenje deficita državnog proračuna. I ove godine predlažemo u ovom Prijedlogu proračuna da deficit državnog proračuna bude 2,3% bruto domaćeg proizvoda. Dakle on će biti na nivou deficita 2007. ili čak možda nešto i manji. No ono što je najbitnije deficit od 2,3% je u, na razini deficita koji je izrađen u fiskalnim projekcijama u 2007. godini. No ono što bih želio reći da u ovakvim promijenjenim okolnostima Vlada Republike Hrvatske sa Prijedlogom ovog proračuna htjela poslati i jednu poruku. Jer ako tražimo od drugih da se priviknu na ove nove uvjete onda i Vlada mora poslati jasnu poruku. I možda vam je ostalo nezapaženo ali ja vas želim upozoriti na jedan podatak. Rashodi državnog proračuna u 2007. godini u odnosu na 2006. godinu su rasli 13,8 milijardi kuna. Međutim u Prijedlogu proračuna 2008. godine rashodi u 2008. godini u odnosu na rashode 2007. godine rastu 6,6 milijardi kuna. I to je jasna poruka da Vlada želi ograničiti potrošnju i na takav način ako može Vlada onda mogu i svi ostali. To je poruka i jedinicama lokalne samouprave da ne moraju se stihijski dizati cijene komunalnih usluga, ne samo građanima nego prije svega i gospodarstvenicima. Jer ako pogledate koje su cijene komunalnih usluga podignute onda ćete vidjeti da one u pojedinim dijelovima najviše pogađaju gospodarstvenike. Također ono što bih želio istaknuti što je rezultat naše fiskalne politike u protekle 4 godine i normalna stvar da takva fiskalna politika je dala i rezultate u 2008. godini. Dakle, Republika Hrvatska je u proračunu 2008. godine ostvarila primarni suficit. Što znači primarni suficit? Dakle, kad iz rashodovne strane državnog proračuna isključite kamate onda pokazatelji govore da država Hrvatska sa poreznim prihodima pokriva sve svoje rashode i još joj ostane milijardu i sto milijuna sredstava s kojima financira kamate na kredite koji su dignuti u prethodnim godinama. I kad govorimo o primarnom deficitu i zašto smo ga istaknuli to je u stvari jasan odgovor zašto se ova Vlada odlučila na čvrstu fiskalnu politiku, zašto se odlučila na fiskalnu politiku koja ide ka smanjenju deficita jer svaki deficit košta. I ovih 5 milijardi kamata koje ćemo mi ove godine izdvojiti iz državnog proračuna 5 milijardi sredstava koje plaćaju porezni obveznici u Republici Hrvatskoj će otići na kamate i da mi nismo išli ka politikom smanjenja državnog deficita u protekle 4 godine onda bi ovaj iznos za kamate bio sigurno preko 6 milijardi kuna i država ne bi bila u primarnom suficitu, nego bi bila u primarnom deficitu. I to je najbolji odgovor onima koji kažu da bi trebalo povećati deficit i sa povećanim deficitom reagirati na ova događanja i da povećani deficit bude jedan od instrumenata mjere ove Vlade za borbu protiv inflacije. Da, najlakše je reći povećani deficit, najlakše je otići, zadužiti se. Međutim, povećani deficit itekako košta, da ne govorimo o tome da smo prije tri, četiri godine imali povijesno vrijeme niskih kamata. Danas te kamate nisu niske i da kojim slučajem nismo sa deficitom došli na 2,3, 2,4% nego da je on ostao u razinama 5, 6% onda zaduživanje za pokriće tog deficita ove godine bi itekako koštalo hrvatske građane. Jer na kraju krajeva nije suvišno za podsjetiti da se deficit može financirati jedino iz novog zaduženja ili iz prodaje trgovačkih društava u vlasništvu države ili neke druge imovine. Trećeg načina za financiranje deficita nema. Ono što smo željeli poslati poruku sa ovim proračunom, a tako nosi naslov i radni naslov i ova knjižica, a to je za konkurentnost hrvatskog društva. I kad malo bolje pogledate pojedine stavke u proračunu onda ćete vidjeti da one upravo streme ka tome. Možemo mi govoriti da i na pojedinim pozicijama moglo se osigurati i više sredstava. Da, moglo se osigurati više sredstava samo je problem prihodovna strana. Sa osiguranjem više sredstava za pojedine aktivnosti možete osigurati sredstva o famoznom deficitu o kojem sam već govorio ili o povećanju poreznog opterećenja hrvatskih građana ili hrvatskih gospodarstvenika. Ako govorimo o poreznom opterećenju i hrvatskih građana i hrvatskih gospodarstvenika onda na takav način direktno smanjujemo konkurentnost hrvatskog gospodarstva i povećavamo cijenu rada u Republici Hrvatskoj. Da je ovo proračun stvarno koji ide ka povećanju konkurentnosti hrvatskog društva najbolje se može vidjeti iz sredstava koja su predviđena za poticaj poduzetništva. Dakle, u 2007. godini ta sredstva su bila milijardu 488 milijuna. U 2008. predlažemo milijardu 872 milijuna ili 25% više nego što je bilo u prethodnoj godini ili 100% više nego što je bilo u 2003. godini ili 80% više nego što je bilo 2004. godine. Poticaji i zapošljavanje također su predviđena sredstva za osam posto i moram reći da smo, i predsjednik Vlade i svi mi ostali iz Vlade, iz ovih gospodarskih resora, u protekle četiri godine doživljavali često kritiku da nemamo aktivnu politiku zapošljavanja. Međutim, rezultati nakon četverogodišnjeg mandata ove Vlade govore sasvim suprotno. Govore o 129000 novih radnih mjesta i govore o nekakvih 60000 manje nezaposlenih i uz ovu mjeru koju je predsjednik Vlade najavio na dodjeli “Zlatne kune“, a to je da će Vlada osloboditi poslodavce plaćanja zdravstvenog doprinosa za novozaposlene želim pojasniti. Jer vidio sam i ovih dana, zapravo danas natpise da to nije predviđeno u proračunu i da nije predviđeno projekcijama. Pa to niti ne može biti predviđeno u proračunu, jer to nije niti prihod niti rashod. Jer, Vlada će za zdravstvo osigurati sredstava koliko je zdravstvu potrebno. A s obzirom da i u ovom trenutku jedan minus u zdravstvu se pokriva iz poreznih prihoda tako i ovi umanjeni prihodi s osnova oslobođenja plaćanja zdravstvenog doprinosa za prvo upošljavanje mladih ljudi će biti manji prihodi na poziciji zdravstvenog doprinosa, a proračun zdravstva koji je predviđen ovim proračunom će se, dakle, ta razlika će se pokriti iz prihoda, poreznih prihoda, drugih poreznih prihoda državnog proračuna. Ono što je vrlo bitno uz, dakle, stalnu priču o korupciji i ocjenu korupcije koja se prije svega bazira na percepciji ovaj proračun uz najavu uvođenja jedinstvenog identifikacijskog broja i modernizaciju pravosuđa i informatizaciju državne uprave jasno govori da je ova Vlada i tehnički, a i izmjenom zakona dovela državnu upravu da konačno može uvesti jedan praktičan instrument s kojim se djelotvorno možemo boriti protiv korupcije. Instrument koji će akceptirati stvari unaprijed, ali isto tako neće alimentirati ono što se dogodilo prije. To je stvar drugih državnih organa koji se mogu, a mogli su se i u proteklom periodu baviti sa određenim nečasnim radnjama. Poticanje znanja izvrsnosti. Ovdje želim posebno nešto reći zato što mnogi kritiziraju i ovu Vladu i predsjednika i resornog ministra Primorca da sredstva povećanju od 8,7% su mala za poticanje znanosti i izvrsnosti. Međutim, ja bih podsjetio da je proračun 2003. bio 7 milijardi i 600, 2004. 8 milijardi i 200, a danas je proračun za isto to područje, jer se nije promijenilo bog zna šta nisu nabujali nekakvi troškovi, nego jednostavno ulaganja i u ljudske kapacitete, dakle one koji se bave obrazovanjem naše djece, ulaganje u nove znanstvenike i ulaganje u školsku infrastrukturu. Danas mi predlažemo da taj proračun bude 11 milijardi i 700 milijuna ili 933 milijuna veći nego što je bio prošle godine ili skoro 4 milijarde veći nego što je bio prije pet godina. Ali dakle, bez stvaranja nekakvih novih troškova nego u sklopu projekta Ministarstvo znanosti ka jednosmjenskoj školi i povećanju standarda svih osnovnoškolskih ustanova u Republici Hrvatskoj uz sredstva decentraliziranih funkcija gdje je porez na dohodak ako pogledate i prošlogodišnje prihode državnog proračuna i ovogodišnje pa ćete vidjeti da sredstva od poreza na dohodak rastu praktički najbrže što je bitno, pa je kontinuirani prihod proračuna jedinica lokalne samouprave i to je automatski odgovor svima onima koji su kritizirali izmjenu Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave jer na takav način jedinice lokalne samouprave su prošle godine ubrale skoro milijardu i 400 milijuna kuna više, a s obzirom da najveći dio tih sredstava od poreza na dohodak se upravo odnosi na decentraliziranih sredstva u osnovnom školstvu, dakle za 30 velikih gradova i za sve županije koje su preuzele i za manje jedinice lokalne samouprave brigu oko osnovnog školstva i za kompletno srednje školstvo. Onda možemo reći da je ova Vlada u protekle četiri godine uložila iznimno velika sredstva u to područje, nitko ne kaže da možda nisu trebala biti veća, ali sukladno proračunskim mogućnostima i fiskalnim kapacitetima hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana smatramo da su ta sredstva bila adekvatna i kažem u kombinaciji sa jedinicama lokalne samouprave može se napraviti jako puno i mislim da smo u protekle četiri godine napravili jako puno osobito tamo gdje je bio jedan pozitivan odgovor od jedinica lokalne samouprave gdje su zajedno sa resornim ministarstvom puno toga mogli napraviti. Takva informatizacija društva bez informatizirane državne uprave, bez informatizacije društva vrlo teško možemo govoriti o bilo kakvim strukturnim reformama, vrlo teško možemo govoriti o tome da Hrvatska može na ovaj ili na onaj način brže ići prema Europskoj uniji, a informatizacija društva nije ništa što netko nije mogao napraviti prije. Međutim prije pet godina se za taj projekat izdvajalo 290 milijuna, danas se za taj projekat izdvaja 250 milijuna. I dakle ovi financijski pokazatelji na novčanim sredstvima jasno govore da ovo kada govorimo da je ovo proračun za konkurentnost hrvatskog društva, itekako ima potporu na pojedinim pozicijama državnog proračuna gdje su osigurana sredstva. Ulaganja u poljoprivredu i ruralni razvoj, dakle sredstva od nekakvih milijardu i 600, 700 iz 2003. godine, milijardu i 900 iz 2004. narasla su na 4 milijarde i … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ministre nastojte završiti pa ćete kasnije opet doć.
Evo dame i gospodo hvala vam lijepo na pozornosti, više prilike tijekom cijelog dana da još raspravimo o svim ovim pozicijama. Hvala lijepo još jedanputa.
Hvala lijepa ministru financija. Obavještavam saborske zastupnice i zastupnike da je do sada po ovoj točki dnevnog reda se prijavilo 7 klubova i 67 pojedinačnih rasprava kao i 3 rasprave u ime klubova zaključno po pet minuta. Mi ćemo raditi kontinuirano bez pauze dok se ne iscrpi ova točka dnevnog reda, ali tako da se možemo ravnati, ukupno dakle negdje oko, nešto preko 70 rasprava. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Ima Odbor za zdravstvo, socijalnu politiku, predsjednik Odbora Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, ministri, kolegice i kolege. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na jučerašnjoj sjednici je raspravljao u objedinjenoj raspravi Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja obrazložio je državni proračun za 2008. godinu i ustvrdio da su osnovne odrednice makroekonomske politike utjecale na oprez u planiranju prihoda i štedljivosti na državnoj razini. Stoga je državni proračun odgovor na trenutak u kojem se nalazimo, uz postizanje osnovnog cilja usklađenja socijalne i razvojne komponente. Predviđena sredstva za zdravstveni sustav u iznosu od 22,5 milijarde kuna nisu jedinica sredstva za ovaj sustav. Naime, dodatnim sredstvima iz proračuna podmiruje se dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na lijekove, bolovanja, naknade te drugih hrvatskih bolnica i bolnica na područjima od posebne državne skrbi. U opširnoj raspravi koja je uslijedila većina članova Odbora podržala je predloženi državni proračun ističući da se radi o uravnoteženom proračunu koji je zadržao socijalnu osjetljivost a ujedno podržava i investicijske programe. Vidljivo je da su planirana sredstva za zdravstvo u ovoj godini povećana za 4,06% i većina članova Odbora s time izražava zadovoljstvo. Tijekom rasprave istaknuto je da se dodatnim ulaganjima iz državnog proračuna u sustav zdravstva, sanacija dugova, investicije itd. u praksi u zdravstveni sustav prelijeva iz državnog proračuna više financijskih sredstava nego što je predviđeno člankom 67. Zakona o zdravstvenom osiguranju. Obzirom na stanje u zdravstvenom sustavu i činjenicu da svake godine nedostaju značajna sredstva nužno je pristupiti zdravstvenoj reformi koja će osigurati stabilnost zdravstvenog sustava bez obzira na financijsku situaciju državnog proračuna u budućnosti. Nakon rasprave članovi Odbora su većinom glasova podržali donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. s projekcijom Državnog proračuna za 2009. i 1010. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Predsjednik Odbora za financije, gospodin Goran Marić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministri i članovi Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na drugoj sjednici održanoj 26.veljače 2008. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu s Prijedlogom projekcija proračuna za 2009. i 2010. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskog sabor podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 21. veljače 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu s Prijedlogom projekcija proračuna za 2009. i 2010. kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo pored ostalog da su u Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu ukupni prihodi planirani u iznosu od 115,9 milijardi kuna, a ukupni rashodi državnog proračuna za 2008. godinu planirani su u iznosu od 119,4 milijarde kuna. Iz kretanja ukupnih prihoda i ukupnih rashoda državnog proračuna u 2008. godini razvidno je da se planira manjak državnog proračuna u iznosu od 2,5 milijardi kuna što će financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja. U 2008. godini deficit državnog proračuna iznosi 1,3% BDP-a čime će se osigurati ostvarenje deficita konsolidirane opće države na razini od 2,3% BDP-a. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade Republike Hrvatske u raspravi na odboru iznijeta su različita mišljenja, primjedbe i prijedlozi a među ostalim da je Prijedlog državnog proračuna za 2008. godinu prema iznijetom mišljenju konzervativno planiran i da se temelji na gospodarskom rastu od 4,5% i inflaciji od 5,2% te povećanju od 6,5% milijardi kuna u odnosu na prošlu godinu. Upozoreno je na mogućnost tretiranja deficita državnog proračuna na drukčiji način od predloženog. I način povećanja subvencija namijenjenih poljoprivredi da nije prihvatljiv, jer se planirana sredstva za tu namjenu krivo usmjeravaju na subvencioniranja sitne proizvodnje a ne na poticanje okrupnjavanja proizvodnje hrane na selu. Međutim, u raspravi na odboru prevladalo je stajalište da ovakav Prijedlog proračuna za 2008. godinu treba podržati jer se njime osiguravaju pretpostavke za očuvanje makroekonomske stabilnosti i jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Posebno je istaknuto da se proračunom za 2008. godinu nastavlja trend planiranja većeg rasta prihoda od rasta rashoda čime se smanjuje deficit državnog proračuna. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 6 glasova za i 4 protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu te sljedećih odluka: - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2008. godinu, - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2008. godinu, - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2008. godinu, - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2008. godinu, - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2008. godinu i - Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2008. godinu. Istodobno Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je bez rasprave većinom glasova, 6 za i 4 protiv Hrvatskom saboru predložiti donošenje i Zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ima li još netko od odbora? Da. Izvolite! Predsjednik odbora za poljoprivredu, gospodin Zlatko Koračević. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade sa članovima Vlade. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj prvoj sjednici održanoj 26. veljače 2008. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu te Prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda za 2008. godinu s Prijedlogom projekcije financijskog plana za 2009. i 2010. godinu koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 21. veljače 2008. godine. Odbor je proveo raspravu o navedenim prijedlozima u svojstvu zainteresiranog radnog tijela sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Uvodno obrazloženje je podnio predsjednik, predstavnik Ministarstva financija, ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja te predstavnici Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Nakon uvodnog obrazloženja odbor je širom raspravom obuhvatio onaj dio Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu koji se odnosi na njegov djelokrug rada odnosno razdjel 060 i 062. U raspravi o prijedlogu državnog proračuna koji se odnosi na poljoprivredu ocjenjujemo dobrim što su sredstva za istu povećana u odnosu na 2007. godinu te što se nastavlja sa započetim projektima. Međutim, neki članovi odbora ukazuju da iako su osigurana znatna sredstva za kapitalna ulaganja u Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, ipak treba stimulirati male poljoprivredne proizvođače da se uključe u kooperacije, zadruge te im dati potrebna sredstva. To bi možda dalo bolje rezultate negoli sustav poticanja poljoprivredne proizvodnje koji se sada predlaže. Također je izneseno kako je kroz planiranje proračunskih sredstava treba voditi računa o regionalizaciji poljoprivredne proizvodnje. U daljnjoj raspravi podržano je osnivanje Agencije za zemljište ali je upozoreno da će uređenje i okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta biti učinkovitije ukoliko se sredi stanje u zemljišnim knjigama te ako se konačno realizira povrat poljoprivrednog zemljišta kroz Zakon o zemljišnim zajednicama. Kako je sustav navodnjavanja pozicioniran unutar Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva u raspravi je izneseno da bi trebalo potaknuti donošenje projekata navodnjavanja za cijelu državu s posebnim naglaskom na navodnjavanje određenih poljoprivrednih proizvodnji, jer je suša zadnjih godina nanijela velike štete u poljoprivredi. U raspravi je nadalje izneseno mišljenje da su neki operativni programi u poljoprivredi koji su doneseni u zadnje četiri godine dali dobre rezultate i da se ovim prijedlogom proračuna nastavlja njihova provedba. Neki članovi odbora su u raspravi ukazali na problem viška poljoprivrednih proizvoda prije svega svinja te na nemogućnost plasmana istih na tržite, dok se s druge strane povećava i uvoz. Naime, treba voditi računa da se svi poljoprivredi proizvodi koji se proizvedu i otkupe te plasiraju na tržištu. Također je skrenuta pozornost na značaj koji ima biljno zdravstvo za poljoprivrednu proizvodnju tim više jer je ona vezana uz zaštitu okoliša. U okviru zaštite bilja koriste se otrovne tvari, zaštitna sredstva te je bitno tko s njima radi te kako se apliciraju na pojedine kulture odnosno na biljnu proizvodnju. Prijedlogom proračuna predviđeno je monitoring ostatka sredstava za zaštitu bilja, ali bilo bi dobro da je predviđen i monitoring aplikacije na tehnička sredstva koja se koriste kod zaštite bilja. Nadalje, većina članova odbora je bez veće rasprave podržala donošenje Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2008. godinu. Na temelju provedene rasprave Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskoga sabora većinom je glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu i Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2008. godinu.
Hvala. U ime Odbora za pravosuđe predsjednik gospodin Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, članovi Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora na 2. sjednici održanoj 26. veljače 2008. godine razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 21. veljače 2008. godine. Odbor je o Prijedlogu državnog proračuna raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja je istaknula da su ukupni prihodi Državnog proračuna za 2008. godinu planirani od 115,26 milijardi kuna, da prate procijenjenu dinamiku kretanja osnovnih makroekonomskih pokazatelja. Posebni dio državnog proračuna sačinjen je programski. U segmentu Ministarstva pravosuđa bilježi se značajan rast sredstava u periodu 2004.-2008. godina. Predstavnica Ministarstva pravosuđa naglasila je da ovaj prijedlog sadrži 7,3% povećanje u odnosu na Državni proračun za 2007. godinu. Ministarstvo pravosuđa obuhvaća 357 korisnika razvrstanih kroz 14 proračunskih glava. Prijedlog plana iskazan je kroz 21 program, 65 aktivnosti, 53 kapitalna projekta i 3 tekuća projekta. Povećanje proračunskih sredstava prvenstveno se odnosi na ulaganje u infrastrukturu, reformu pravosuđa, rad Pravosudne akademije te značajna sredstva planiraju se i za opremanje pravosudnih tijela i tijela zatvorskog sustava i informatizaciju, projekt sređivanja zemljišnih knjiga i katastra, otplatu bankovnih kredita. Prijedlogom se zadovoljavaju osnovne potrebe na području pravosuđa jer je prijedlog rađen sukladno zadanom limitu Vlade Republike Hrvatske. U raspravi su članovi odbora dali punu potporu Prijedloga državnog proračuna za 2008. godinu podupirući prijedloge Ministarstva pravosuđa u provođenju zacrtanih programa i aktivnosti, iskazali su poseban interes za kapitalna ulaganja, projekt spajanja sudova, intelektualne usluge, prilagodbu institucija … [[Govornik se ne razumije.]] sustava, potrebama osoba s invaliditetom. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe je sa 6 glasova za i 1 glasom protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu. Hvala.
Hvala. U ime Odbora za turizam gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora je na svojoj 1. sjednici održanoj 26. veljače 2008. razmotrio Prijedlog proračuna Republike Hrvatske za 2008. s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga Sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske svojim aktom od 21. veljače 2008. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora razmotrio je Prijedlog državnog proračuna sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao zainteresirano radno tijelo i to u dijelu koje se odnosi na provedbu politike turističkog razvoja i financiranje programa u turizmu od značaja za ukupni gospodarski razvitak Republike Hrvatske. Uvodno obrazloženje i pojašnjenje pojedinih pozicija i namjena sredstava sadržanih u Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske u dijelu što se odnosi na Ministarstvo turizma podnio je gospodin Damir Bajs ministar turizma Republike Hrvatske te iznio neke od prioritetnih zadaća u radu i djelovanju tog ministarstva. U opsežnoj i sadržajnoj raspravi u kojoj su sudjelovali predsjednik, potpredsjednik i nazočni članovi odbora dana je potpora novoutemeljenom Ministarstvu turizma i postojećim i novim projektima s time da je posebno ukazano na slijedeće. Da je neophodno što žurnije pristupiti rješavanju problema tzv. turističkog zemljišta kao dobra od javnog interesa i to u korist kako stvaranju uvjeta za brži razvoj turizma tako i lokalne zajednice. Da je neprihvatljiva činjenica višegodišnji zastoj u izgradnji golf terena te je zbog otklanjanja prepreka tom razvoju potrebno podnijeti Prijedlog zakona o golfu. Da bi bilo svrhovito razmotriti mogućnost uvođenja različitih oblika subvencioniranja avio prijevoznika i pojedinih avio odredišta i to u skladu s propozicijama tržnog nadmetanja, da je potrebno doraditi i staviti u funkciju već postojeći projekt satelitske bilance hrvatskog turizma, da se osobito daje potpora novom programu školovanja kadrova za pojedina zanimanja u ugostiteljstvu, putnim agencijama, različitim oblicima animacije gostiju, da se u cijelosti daje potpora izradi strategije i glavnog plana razvoja turizma, s tim da je nužno valorizirati postojeće resurse za ubrzani razvoj turizma na kontinentalnom dijelu Hrvatske. Nakon provedene rasprave predlaže se Hrvatskom saboru da se donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. sa Prijedlogom projekcija za 2009. i 2010. godinu kao i Zakon o izvršenju Državnog proračuna za 2008. godinu. Predloženi zaključak prihvaćen je većinom glasova. Hvala.
Hvala predsjedniku Odbora za turizam. Da li još predstavnici odbora? Da. Gospodin Šime Lučin u ime Odbora za nacionalne manjine. Izvolite.
Kolegice i kolege. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora razmotrio je na 2. sjednici održanoj 26. veljače 2008. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za ovu godinu a s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu. Odbor je Prijedlog državnog proračuna razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno svom djelokrugu utvrđenom Poslovnikom Hrvatskoga sabora odbor je raspravljao one dijelove prijedloga proračuna koji se odnose na financiranje programa i aktivnosti usmjerenih na ostvarivanju prava nacionalnih manjina, zaštitu i promicanje ljudskih prava te potporu hrvatskim manjinama u europskim zemljama. Članovi Odbora su načelno ukazali na potrebu preispitivanja koncepcije pripreme proračuna koja bi se morala temeljiti na programima, te osiguravati potpunu transparentnost i evaoluaciju financijskih programa projekata. Istaknuto je da je takvo programsko planiranje predviđeno Zakonom o proračunu, te da bi se trebale izvršiti odgovarajuće promjene u tom smislu. Kada je u pitanju djelokrug rada Odbora, iskazan je interes za drugačijim pristupom u razmatranju proračuna koji se ne bi odnosio samo na povećanje, odnosno smanjivanje sredstava za djelokrug manjinskih udruga ili pojedinih institucija koja se bave ovim pitanjima nego bi se nastojalo promotriti ukupno gospodarsko i socijalno oživljavanje područja u kojim žive, ne samo pripadnici nacionalnih manjina, nego i većinski narod a kojima su neophodni projekti i programi uz značajna proračunska sredstva kako bi se potaknulo zapošljavanje i razvoj. Radi se o područjima koja su daleko od prosjeka Hrvatske u razvojnom i svakom drugom pogledu. Ako na tom prostoru kako je istaknuto nema osnovnih infrastruktura, ako nema zapošljavanje i drugih osnovnih uvjeta za dostojan život onda se tu teško može govorit o poštivanju temeljnih, ljudskih i manjinskih prava. U raspravi je također istaknuto da su sredstva za potrebe nacionalnih manjina kada se radi o najvećoj stavci koja se odnosi na financiranje udruga i ustanova nacionalnih manjina predložena sa povećanjem od 18,9% u odnosu na 2007. godinu, čime je nastavljen pozitivan trend započet prije nekoliko godina. Značajno je i povećanje sredstava za ostvarivanje projekata predviđenih nacionalnim programom za Rome i akcijskim planom desetljeća za uključivanje Roma, 2005./2015. što će doprinijeti afirmaciji Romske zajednice u Hrvatskoj i njenoj integraciji na ravnopravnoj osnovi u hrvatsko društvo. U raspravi su članovi Odbora ukazali i na smanjivanje sredstava za osobe sa invaliditetom, na poziciji Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi koji se odnosi na doplatak za pomoć i njegu, jednokratnu pomoć i osobne invalidnine. Još jedanput je ukazano na potrebu da se jedinstvenim Zakonom o doplatku na tešku invalidnost pokuša donekle ispraviti ogromne razlike u iznosu doplatka za pomoć i njegu koje osobe sa istim vrstom i stupnjem invaliditeta ostvaruju u različitim sustavima pri čemu te razlike nisu rezultat utvrđene vrste i stupnja invaliditeta, već uzroka njegova nastanka. Također je zatraženo ponovo donošenje Odluke o naknadi dijela sredstava pri uvozu osobnih automobila, osoba sa invaliditetom u visini plaćenog poreza na dodanu vrijednost koji je ukinuto za civilne invalide. Posebno je ukazano na činjenicu da su ove godine sve javne ustanove trebale završiti sa radovima koji bi olakšali pristup osoba sa invaliditetom a da se za tu namjenu nisu osigurala sredstva u određenim proračunskim stavkama. Ne spominju se ni sredstva za paraolimpijske igre u Pekingu koje se trebaju održati ove godine. Također je izraženo nezadovoljstvo sa prijedlogom da se smanje sredstva Ureda za ljudska prava i udruga civilnog društva, kao i da se u situaciji kada se proračun u cjelini povećava smanjuju sredstva za zdravstvo. Čime se kako je istaknuto, ugrožavaju temeljna ljudska prava. Odbor je izrazio i nezadovoljstvo predviđenim proračunom, pardon, zadovoljstvo, za predloženim proračunom za Ured pravobraniteljstva, osobito kada je riječ o Uredu pučkog pravobranitelja. Također i kada je riječ o dječjem pravobranitelju. Upozoreno je i na obavezu svih državnih tijela, da se sukladno preporuci Ujedinjenih naroda, da su dužna posebno prikazati sredstva za ostvarivanje prava djeteta što nije učinjeno. Nakon provedene rasprave Odbor je sa većinom glasova, od 6 glasova za i 2 protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu sa projekcijama proračuna za 2009. i 2010. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još predstavnika Odbora? Nema. Dame i gospodo zastupnici, do sada je 78 prijavljeni pojedinačno, 7 Klubova, po mom onako iskustvu i proračunu, to bi bez replika i ispravaka i javljanja predstavnika Vlade iznosilo 15 sati, tome bi trebalo još dodati 2, to bi bilo otprilike jedno 17 sati. Radi orijentacije i očekivanja o ovom narednom vremenu. Otvaram raspravu. Prvi je u ime Kluba Hrvatske narodne stranke gospodin zastupnik Goran Beus-Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolege zastupnici, zastupnice. Dozvolite da u ime Hrvatske narodne stranke, iznesem nekoliko općenitijih ocjena i zamjerki na prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. s pripadajućim elementima. Nešto smo čuli i u obrazloženju ovoga proračuna o tzv. svjetskim uvjetima u kojima se donosi ovaj Proračun, odnosno o prilikama koje vladaju i u svjetskom gospodarstvu i našem okruženju koje bitno utječu i na makroekonomske pokazatelje koji su temelj za planiranje ovoga Proračuna. Međutim, ja bih postavio pitanje u kojim našim, hrvatskim okolnostima donosimo Državni proračun za ovu godinu. I usudio bih se reći da njih karakterizira nekoliko važnih, ali nažalost za Hrvatsku nepovoljnih utjecaja na daljnji razvoj perspektive. Prije svega se to odnosi na ozbiljan zastoj u procesu pregovaranja o članstvu u Europskoj uniji, jer to na svoj način remeti dugoročne poslovne planove našega gospodarstva koje očekuje povoljnije uvjete za izlazak na europsko tržište. Ali isto tako očekuje i aktivnu politiku pregovaranja hrvatske Vlade u zaštiti hrvatskih nacionalnih, prije svega gospodarskih interesa. To također znači da su i očekivanja od Vlade da u tim pregovorima osigura povoljnije uvjete za izlazak na tržište Europske unije, također visoka. Nažalost, do sada nismo ništa mogli čuti, ni prije svega dogovoriti, pa onda i doznati, koji su to uvjeti optimalni za što bezbolniju adaptaciju uvjetima tržišta i pravila koja će nas sustići kada postanemo član obitelji Europske unije, a sve to da bismo se pripremili, na vrijeme educirali, osposobili, osnažili, prilagodili tim novim uvjetima. Podsjećam da smo tek dva poglavlja u tim pregovorima privremeno zatvorili, a izrazito veliki broj otvorenih pitanja još čeka kao što Vlada uglavnom čeka da nam europski pregovarači propišu mjerila umjesto da ih sami vodeći računa o svojim interesima i mogućnostima postavljamo vlastita mjerila koja će po potrebi biti i oštrija od europskih kako bismo u tom procesu vodili proaktivnu politiku a ne bili tek obveznik ispunjavanja domaćih zadaća. Do daljnjega je taj proces obavijen izvjesnom neizvjesnošću pa to samo pogoduje ulasku špekulantskoga kapitala na naše tržište i onoga kapitala koji koristi činjenicu da još uvijek nismo dio Europske unije kako bi kod nas brzim ulaganjima i obrtom ostvario ekstra profit. Nisu od toga izuzete niti banke koje se zadužuju na inozemnom tržištu po jednim kamatama, na domaćemu plasiraju kredite građanima po drugim. Kao niti strani trgovački lanci u kojima radnici rade u vrlo teškim uvjetima i za nedopustivo male plaće. Nadalje ovaj se proračun iz objektivnih razloga donosi s puna dva mjeseca zakašnjenja. To je otežalo financijsko planiranje čitavom javnome sektoru koji će zbog toga i sam kasniti ili vjerojatno ozbiljno reducirati predviđene svoje razvojne projekte. A u mnogim će slučajevima što zbog neizvjesnih izvora financija u državnom sektoru a što zbog izvjesnog kašnjenja u implementaciji novog Zakona o javnoj nabavi utjecati i na kašnjenje brojnih natječaja za kapitalna ulaganja. Osobito onih projekata u kojima lokalna i područna samouprava trebaju neposrednu pomoć države. Vlada je priznala i ovim Proračunom da njena politika razvoja nije u stanju generirati rast bruto društvenog proizvoda od 6% kako je definirala i u svome programu pa je taj faktor korigirala na 4 do 4 i pol. I problem do sada registrirane i prijeteće inflacije koju Vlada optimistički procjenjuje na 5,2% za ovu godinu ozbiljno prijeti obezvrjeđivanju kapitala kao što umanjuje kupovnu moć stanovništva i izravno ugrožava standard građana. U takvim okolnostima je za očekivati trend stagnacije u nekim vidovima potrošnje, a to izravno utječe i na realizaciju planiranih poreznih prihoda. Podsjetio bih kad smo već kod poreza da koalicija HSS i HSLS u svom predizbornom programu je najavila promjene čak 6 poreznih zakona. Od toga prema prijedlogu ovoga proračuna nema ničega. Ali niti u narednim godinama obzirom na to da imamo projekciju proračuna do 2010. godine prošloga tjedna premijer je na jedno zastupničko pitanje rekao da će Vlada razmišljati o mogućnosti smanjenja PDV-a. Sad se pokazuje da je doista govorio istinu. Ne samo da će razmišljati u 2008. nego će razmišljati pune 4 godine. Mi iz HNS-a smo od Vlade očekivali da zorno prikaže metode i mjere kojima kani poticati razvoj gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta, smanjenja razine korupcije u zonama koje imaju doticaja s javnim novcem, povećanja učinkovitosti pravosuđa te osobito i realizaciju kapitalnih projekata kojima bi se olakšali uvjeti stvaranja nove vrijednosti, a onda i jačanja fiskalnih kapaciteta države kako bi mogla pružiti kvalitetniji servis građanima u područjima socijalne i zdravstvene politike. Proračunska politika naše Vlade očigledno nema odgovore na te izazove pa se iz prijedloga koji je pred nama ne vidi spremnost Vlade da raskine s dosadašnjom praksom budžetiranja prema načelima velikoga potrošača kojemu niti na kraj pameti ne pada ni štednja ni racionalizacija državne uprave. Pred nama je prijedlog državnoga proračuna koji je 3 puta veći nego što je bio onaj kad je u Hrvatskoj uveden porez na dodanu vrijednost. Podsjetimo se prema podacima državne revizije te 1997. godine Državni proračun je bio izvršen na razini oko 38 milijardi kuna. Uvažimo li sve inflacijske efekte pa čak ako oduzmemo i sve troškove kapitalnih investicija danas je država u Hrvatskoj ni manje ni više nego dva i po puta skuplja a samo s naslova PDV-a ubire čak 20% više poreznih prihoda nego što je te godine bio ukupan državni proračun Republike Hrvatske. Uvažimo li rast plaća u tih 10 godina opet ćemo se morati zapitati je li naša administracija doista toliko učinkovitija nego što je bila prije 10 godina ili je možda nabujala pod pritiskom političkih interesa i zbrinjavanja čitave vojske stranačkih zaslužnika. Ili možda novac curi kroz prste državnih blagajnika tako da se malo koji posao plati onoliko koliko je doista bio i ugovoren. Još na početku prošloga mandata Vlade uvaženi ministar financija je najavio da će država do krajnjih granica pooštriti kontrolu eksploatacije mineralnih sirovina kako bi se spriječilo ilegalno šljunčarenje i eksploatacija kamena. Ne samo zbog zaštite prirode i vodospremnika, vodonosnika nego i zbog kontrole onih koji godišnje državi i lokalnoj samoupravi pred nosom uskraćuju stotine milijuna kuna proračunskih prihoda na ime koncesijskih naknada. Što je država napravila i što čini po tom pitanju? Ništa. Jučerašnje novine nas izvješćuju, a danas i nastavljaju tu temu da se samo na širem području Zagreba pljačka mineralnih sirovina na najmanje 30 lokacija. A tome se država suprotstavlja sa čak 2 državna inspektora. Čak kad se intervencijama lokalne samouprave postigne zatvaranje eksploatacijskih polja u kojima se ilegalno šljunčari kao što je to nedavno bio slučaju Velikoj Gorici u roku par dana nakon što je policija 2 puta zatvorila šljunčaru, u roku od par dana nadležni Ured državne uprave, onaj za gospodarstvo izdaje dokument kojim se omogućava da se i dalje krše svi propisi i rade po starom. A pod okriljem države da se rade unosni poslovi na cestogradnji. Vjerovali ili ne na području Posavlja postoji jedan ilegalni šljunčar protiv kojega je do sad podignuto više od 20 kaznenih i prekršajnih prijava i ništa mu se do sad nije dogodilo. Ja ne znam iz koje je on stranke, ali znam da ga ministar financija osobno poznaje. Prilikom predstavljanja programa ove Vlade kazano nam je da slijedi ozbiljna i dosljedna decentralizacija sredstava koja će osjetno povećati udio lokalne i regionalne samouprave u raspolaganju javnim prihodima. Prošloga tjedna nam je nalaz državne revizije dao podatak da svi proračuni 560 općina, gradova i županija u Hrvatskoj bez Grada Zagreba raspolažu godišnje s nešto više od 12% od iznosa kojim raspolaže središnja država. Iz prijedloga ovogodišnjeg državnog proračuna se ne da vidjeti da bi Vlada stvarne i svakodnevne, da bi imala nekakve ozbiljnije namjere prepustiti dio tih prihoda onima koji rješavaju stvarne i svakodnevne probleme građana odnosno unapređenje kvalitete standarda. Pogledamo li koji su efekti prošlogodišnje tzv. decentralizacije, odnosno preraspodjele sredstava ubranih od poreza na dohodak i poreza na dobit između države i jedinica lokalne i regionalne samouprave vidjet će se zapravo da od preraspodjele je netko konkretan imao koristi. Mi smo od početka, mi iz Hrvatske narodne stranke smo od početka upozoravali da tzv. decentralizacija nije ništa drugo nego preraspodjela. Naime, Vlada je povećala udio koji od ubranoga poreza na dohodak pripada općinama, gradovima i županijama, a sebi je zadržala prihod od poreza na dobit. Usporedimo li izvršenje proračuna 2006. godine s planom za 2008. ispada da je država velikodušno lokalnoj i regionalnoj samoupravi prepustila gotovo 1 i pol milijardu kuna. Međutim, pogledamo li koliko je središnja država planirala ubrati u 2008. godini od prihoda na porez na dobit vidi se da s tog osnova planira prihod veći za 4,6 milijardi kuna nego 2006. godine. I kad se sve zbroji i oduzme državni proračun će profitirati za 3,1 milijardu kuna. Toliko o tome čega se država odrekla i u čiju korist toliko o decentralizaciji. Iz prijedloga državnog proračuna razabire se da će u 2008. godini samo na vraćanje duga središnje države trebati izdvojiti oko 10 i pol milijardi kuna. Pribroji li se tome dugu i 3,2 mlijarde duga izvan proračunskih fondova, te 4,9 milijardi duga, odnosno dospjelih potraživanja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i županijskih bolnica dobit će se iznos veći od svih novaca kojima će u 2008. godini raspolagati proračuni 560 općina, gradova i županija uključujući i Grad Zagreb u Republici Hrvatskoj. Samo na otplatu kamata otići će 5 milijardi kuna. Treba također ponoviti da se središnja država ove godine kani dodatno zadužiti. Samo na inozemnom tržištu kapitala kani se uzeti novih 5 i pol milijardi kuna kredita izdavanjem obveznica. Nadalje, sredstva proračunske zalihe iznosit će 467 milijuna kuna. Kaže glavna državna rizničarka da ni ministar financija, niti predsjednik Vlade ne koriste svoje zakonsko pravo da ta sredstva dodjeljuju i bez Vlade u pojedinačnim iznosima do 100 odnosno 500000 kuna, nego da sve odluke o raspodjeli proračunske zalihe idu na Vladu. Načelno, to je za svaku pohvalu. No sjetimo se jedna od takvih zatvorenih sjednica na kojoj se dodijelilo nekoliko desetina milijuna bila je i ona u predizbornoj kampanji, kada je u jednoj vrlo važnoj društveno duhovnoj instituciji u društvu dodijeljeno mnogo sredstava. Međutim, glavna državna rizničarka kaže da gotovo tri četvrtine ovih novaca iz pričuve ide na otplatu ovrha. To je alarmantan podatak. Jer to znači da oko 370 milijuna kuna država svake godine izgubi zbog sporova u kojima se ogleda njen šlamperaj, neodgovornost i loša procjena pravnih posljedica njenoga djelovanja. Radi se radi usporedbe taj novac, tih 370 milijuna kuna vam je jednako kao da biste zbrojili sve općinske, gradske i županijske proračune na području Ličko-senjske, Virovitičko-podravske i Međimurske županije zajedno. Toliko o racionalnosti i dobrom gospodarenju naše Vlade. Neću govoriti o raspodjeli po resorima. O tome će nešto više govoriti moji kolege u raspravi. Međutim, kao dugogodišnji radnik u turizmu ne mogu odavde ne iskazati svoje nezadovoljstvo i protest što je novo ustanovljeno Ministarstvo turizma ove godine planirano sa ispod 230 milijuna kuna, a od te grane najviše očekujemo i podsjetit ću to je ni manje ni više nego 4 puta manje nego što dobiva slijedeće ministarstvo, odnosno slijedeći resor najmanje. I da zaključim. Zastupnici Hrvatske narodne stranke na žalost ne mogu poduprijeti ovaj Prijedlog državnoga proračuna jer je on stagnacijski. Iz njega se ne vidi spremnost Vlade na ozbiljne promjene. Ne vidi se hrabrost da se podvuku crte pod neke stavke koje su do sada opterećivale politiku Vlade. Također ne vidimo spremnost na radikalan iskorak u pomoći gospodarstvu. Isto tako, bojimo se da ovaj proračun ne može osigurati stabilne uvjete prilagodbe u procesu pridruživanja Hrvatske Europskoj uniji. Zahvaljujem.
Hvala. Povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Dubravka Šuica.
Gospodine potpredsjedniče, pozivam se na članak 210. Poslovnika Hrvatskog sabora. Žao mi je što je gospodin Bebić sada otišao, ali predsjednik Sabora je propustio po mom mišljenju upozoriti gospodina zastupnika da je bitno odvlačio od teme pozornost spominjući neke činjenice o poznavanju osobnom. Osobno poznam ja gospodina Čačića osobno, pa nisam s njime u nekom businessu kao što je pokušalo se imputirati gospodinu ministru Šukeru. Smatram da je povrijeđen Poslovnik.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo štovani gospodine predsjedniče. Kolega je naveo čitav niz netočnih navoda kao da nije čitao ovaj proračun. Ali ja ću radi kratkoće vremena tri. Citiram. “Trebamo voditi vlastitu politiku, a ne provoditi tuđe zahtjeve.“ Ova Vlada vodi vlastitu politiku više nego bilo koja, jer nije popustila velikom kapitalu da u većinsko vlasništvo proda državne tvrtke. Ni jednu nije u većinsko vlasništvo prodala. Nije popustila pritisku za smanjenje tereta proizvođača na račun socijalnih dokinuća prava itd. Drugo. Državni proračun se donosi sa zakašnjenjem, rekao je. Nije točno. Donosi se mjesec dana prije isteka privremenoga. I treće, kaže predlagatelju citiram “nije ni na kraj pameti štednja i racionalizacija“. Nakon njihovog proračuna sa deficitom od 6,3% i ovoga u težim gospodarskim uvjetima sa 2,3% trebalo bi u rječnik stranih riječi pogledati kolega što je to racionalizacija pod slovom “r“. [[Pljesak.]]
Drugi ispravak. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je netočno ustvrdio da je proračun tri puta veći u odnosu na onaj iz 1997. pa je još govorio o proračunu iz 2000. godine itd. Naime, trebao je znati da u tim proračunima nikad nisu bili iskazani troškovi niti rashodi i Hrvatskih auto-cesta i Hrvatskih cesta i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i za mirovinsko itd. Prema tome, netočnost je to ustvrdit. Druga stvar, žao mi je ali niste na gradskom vijeću i žao mi je što ne možete podnijeti činjenicu da je gospodin Šuker ministar financija u hrvatskoj Vladi.
Treći ispravak poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče, potpredsjedniče pardon. Naime, kolega navodi da su povećani ili veliki sudski troškovi nastali zbog šlamperaja Vlade što definitivno nije točno. Mislim da kolegu treba podsjetiti da će još biti jako puno potrebno novaca da bi se platili svi troškovi neispunjenih kolektivnih ugovora uredno potpisanih bivše koalicijske Vlade u razdoblju od 2000. do 2003. godine u kojoj je kolega i vaša stranka obilno sudjelovala. Hvala.
Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, pa s obzirom na to što je gospodin Beus po izbornom obrazovanju nije čudno što mu se potkralo niz grešaka. No također želio bih nešto reći, da je ovo jedan stari prokušani sistem koji na svu sreću više u Hrvatskoj ne funkcionira, no htio bih ga podsjetiti da ova dva šljunčara u Velikoj Gorici koji egzistiraju 30 godina su dugo godina bili financijeri HNS-a, no on je kasno došao u HNS pa to nezna. Ali za njemu za informaciju registar koncesija je uspostavila ova Vlada i Ministarstvo financija i to je jedini način da se borimo za legalno iskorištavanje mineralnih sirovina. Drugog načina nema. Koliko nam je trebalo da i od vas iz Velike Gorice dobijemo potvrdu o koncesijskim ugovorima to najbolje znate. No, imate isto tako jednu šljunčaru kad ćemo već na lokalne teme, koju drži suprug od jedne vaše visoke dužnosnice u županiji pa vrlo interesantno da o tome danas niste govorili, a tu ste u koalicijskoj vlasti. Da više ne idemo na ovaj lokalni dio i osobni, ja bih ipak nešto rekao što se tiče državnog proračuna. Ovo sam morao reći iz razloga što je uopće poznati stil politike gospodina Beusa, nekad je imao jedan pseudonim, danas ima drugi. Decentralizacijom je Velika Gorica dobila 38 milijuna kuna, a kada govorite o dobiti i povećanju 3,1 milijardu onda bi gospodine zastupniče trebali znati da od te 3,1 milijarde samo 30% pripada jedinicama lokalne samouprave, a od tih 30% 70% pripada Gradu Zagrebu. Dakle Velika Gorica nikako nije mogla dobiti tih 38 milijuna da je ostao porez na dobit. Deficit državnog proračuna nije 10,9 milijardi nego je deficit državnog proračuna 3,8 milijardi, a 8,5 milijardi kuna treba iskoristiti za povrat dospjelih kredita koji su između ostaloga i dignuti za vrijeme koalicijske Vlade. HZZ ne duguje 4,9 milijardi. Druga stvar kada govorite o županijskim bolnicama onda bi trebali znati da dug županijskih bolnica na žalost, a taj Zakon o decentralizaciji je donesen za vrijeme koalicijske Vlade, je dug koji trebaju pokriti županije i zbog toga su dobili udio u porezu na dohodak. No, reći 4,9 milijardi a ne pobrojiti što to je, mislim da naprosto nije ozbiljno, jer vi znate da sve bolnice imaju limit i ako naprave taj trošak preko limita u principu oni snose odgovornost, ali neovisno o tome država će to pokriti i nije istina da je dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ili zdravstva 4,9 milijardi kuna. No također gospodin Beus je trebao reći da kada je govorio o nekim institucijama, nisu nikakve institucije. To su sredstva koja su dodijeljena Katoličkoj crkvi, župama. Međutim, isto tako zaboravlja da na kraju mandata koalicijske Vlade Katoličkoj crkvi je ta koalicijska Vlada ostala dužna 251 milijuna kuna temeljem međunarodnog potpisanog ugovora, ne temeljem nečijeg hira nego međunarodno potpisani ugovor hrvatske Vlade i Svete Stolice, 251 milijun. I mislim vrlo je interesantno da tada nitko nije postavio pitanje, kako hrvatska Crkva može funkcionirati, a kad se daju novci da se zaštite kulturni spomenici, jer većina crkava i u Turopolju i drugdje su spomenici kulture onda je to problem. I na kraju ovrhe i šlamperaj. Gospodine Beus trebali bi znati da sve te ovrhe su posljedica nerazumne odluke koalicijske Vlade, o smanjenju plaća … … [[Upadica se ne čuje.]] O smanjenju plaća, o neisplati mirovinskog i zdravstvenog na prekovremeno hrvatskih policajaca, o neisplati plaća hrvatskim policajcima na područjima od posebne državne skrbi kao što je to bilo predviđeno zakonom. Trebali bi znati da 2001. djeci zaposlenika u državnim i javnim službama Republike Hrvatske niste isplatili dar na djecu, niste tim ljudima isplatili božićnicu. Trebali bi znati da hrvatskim braniteljima niste isplatili prava koja imaju i temeljem toga je samo u MUP-u prošle godine isplaćeno preko 650 milijuna sudskih ovrha, da ne govorim koliko je toga bilo u Ministarstvu znanosti, a isto tako za ono što ste uskratili hrvatskim braniteljima mi smo u protekle 4 godine isplatili 800 milijuna kuna i još ove godine trebamo isplatiti jedan dio. Dakle proračun i brojke se mogu čitati samo onakve kakve jesu. A za kraj sam ostavio nešto što elementarno nepoznavanje kako je proračun nekad izgledao. U trenutku uvođenja PDV-a u proračunu vam nije bio Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, nije vam bio Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, nisu vam bile Hrvatske autoceste, nisu vam bile Hrvatske ceste. Dakle to je u proračun uvršteno 2002. godine i kada pogledate koliki su prihodi s osnova mirovinskog doprinosa, koliki su prihodi s osnova zdravstvenog doprinosa, govorim o prihodovnoj strani, koliki su prihodi od trošarina za Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste i kada pogledate rashodovnu stranu koliki su rashodi Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje kada dodate transfer prema Hrvatskim autocestama onda ćete vidjeti da je to preko 40% proračuna ili ako se spustite na nivo proračuna 99. a inače ima jedna poznata matematička, zapravo osnove matematičke i ekonomske metodologije, kada uspoređujete stvari morate ih svesti na isti nivo, a da bi ih sveli na isti nivo onda u proračun morate uvrstiti ono što nije bilo onda u proračunu. Hvala lijepo.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodin ministar naveo je netočan podatak da sam spomenuo dva šljunčara koji su financirali HNS. To je objeda. Nikada ta dva šljunčara nisu financirali rad HNS-a. Nadalje, ako ispravlja moj netočan navod da je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ovoga časa na osnovu dospjelih potraživanja zajedno sa županijskim bolnicama dužan 4,9 milijardi kuna onda ga moram upozoriti da ispravlja netočni navod ministra Milinovića koji je to jučer explicite rekao na sjednici Odbora za rad, zdravstvo i socijalnu politiku. Nadalje, što se tiče zaštite spomenika kulture sakralnoga tipa, oni se ne financiraju iz pričuve nego imaju svoje stavke na Ministarstvu kulture kao što i isplate određenih potraživanja bivših državnih službenika sigurno ne mogu ići na teret proračunske pričuve nego moraju biti prikazani u drugim stavkama kao i isplate po sudskim postupcima. Zato sve postoje stavke na svakome ministarstvu pa tako je moglo biti i u ovome slučaju. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, sljedeći ispravak.
Pa ministar Šuker je netočno rekao da od povećanja od 3,5 milijarde kuna poreza na dobit je 30% pripada jedinicama lokalne samouprave. Točno je da od ukupnog prihoda poreza na dobit od 8,5 milijardi bi 30% pripalo lokalnoj samoupravi što znači da je to gotovo 3 milijarde. A budući da je lokalna samouprava dobila milijardu i 600 milijuna više poreza na dohodak i morala vratiti od toga 900 milijuna kuna povrata poreza na dohodak, a s druge strane je država ostvarila 3,5 milijarde više poreza na dobit, očito je da je lokalna samouprava u 2007. godini ostvarila 2 milijarde kuna manje poreznih prihoda da je ostao stari zakon u odnosu na ovo što smo imali u prošloj godini. To je točna tvrdnja.
Sljedeći ispravak poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Ministar Šuker za visoke troškove države i neuredno financiranje okrivljuje koalicijsku Vladu u razdoblju od 2000. do 2003. Posve netočno. Gospodo, vi ste sada naslijedili sami sebe i odgovarate za državu, funkcioniranje države unazad četiri godine. Ja očekujem ministre Šuker, da vi do kraja mandata za ovako visoke troškove države okrivite Vladu Tito – Šubašić.
Bolje i to nego Cvetković – Maček. Poštovani zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
... [[Zbog najave, govornica se ne razumije.]] gospodine predsjedniče. Dakle, upravo nešto na tragu što je rekao kolega Stazić, ispravljam netočni navod ministra Šukera koji je doslovno rekao dakle, da je to sve rezultat na ove neurednosti ovrha koje su rezultat koalicijske Vlade. Ovrhe su stigle u prošlom mandatu, a vi ste bili tada također u Vladi i bili ste ministar. Ali to je gospodine ministre manji dio nego svi mi skupa plaćamo sve ono bezakonje koje se dogodilo do 2000. godine. I ne bi trebalo okriviti ovaj Sporazum Tito-Šubašić nego možda bolje da se pozivate na Turke u starom, dobrom jugoslavenskom sustavu koji su za sve nevolje krivili Turke.
Turke? … [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Gvozden Flego, sljedeći ispravak.
Istim poučkom kojim nas je poučavao ministar Šuker, ja bih mu malo vratio i poučio ga da nije teško zbrojiti plus i minus. I podsjetiti ga da je prošla Vlada koja je tobože odgovorna za ono za što je on okrivljuje ostavila dugove u obrazovanju i znanosti 64 milijuna kuna ako se isplate u prvom tromjesječu 2004. godine, u punom iznosu s kamatama i sudskim troškovima ispod 250 milijuna. A u postignućima Ministarstva znanosti i tehnologije, Ministarstva znanosti i tehnologije se hvali da je moralo platiti milijardu i 200 milijuna kuna. Pa izračunajte razliku i tko je kriv za ono što danas vas očekuje?
Klub zastupnik IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni predsjedniče Vlade, gospodo ministri, uvažena gospodo zastupnici! Ja bih volio da se varam ali imam neki dojam, lako da ga ja imam, ali Hrvatska je u jednoj socijalnoj krizi, pokazuju to cijene, u društvenoj krizi, inflacija, u moralnoj, korupcija, u političkoj evo, sad blokada približavanja Europskoj uniji, gospodarski vanjski dug itd. I sad umjesto da dijelimo proračunske bombončiće kako bi zadovoljili s jedne strane koalicione partnere, s druge strane one sredine gdje je HDZ dobio vlast, umjesto da se kaže narodu da nemamo kuda, jer na današnji dan Hrvatska duguje preko 33 milijarde eura, a za četiri godine biti ćemo dužni k'o stara Grčka preko 50 milijardi eura što je ekvivalent 70 milijardi dolara … … [[Upadica se ne čuje.]] Šta se uzbuđujete? Mi se razbacujemo, mi kupujemo politički mir, igramo se pijanih milijardera umjesto da kažemo došlo je vrijeme triježnjenja, ovako dalje ne može itd. 2008. biti će sigurno jedna od najtežih ja bih rekao godina nakon rata, ali opet bolje da to bude 2008. nego da nam zbog straha nečinjenja neizvjestan bude cijeli jedan mandat. Biti će da se ona Biblijska o sedam debelih i sedam mršavih krava i sedam dobrih i sedam loših godina počela primjenjivati i na Hrvatsku. Nakon Domovinskog rata, ajde uzmimo još '99., napad NATO-a na SR Jugoslaviju kada smo izgubili jednu turističku sezonu, doista nakon toga Hrvatska je imala sedam dobrih godina. Od kraja 2007. bojim se da nam slijede teške godine. Znači umjesto 7% gospodarskog rasta kako su svi najavljivali u predizbornoj kampanji, mi ćemo ne znam, se približiti 7%-tnoj inflaciji. Inflacija poskupljuje proizvode, jede štedne uloge, poskupljuje kredite, ruši standard itd. Nova Vlada nije počela ni vladati a oko nje se puno toga naprosto urušava. Po prvi puta na djelu je i ozbiljno razilaženje predsjednikovih savjetnika i guvernera Hrvatske narodne banke. Predsjednikom savjetnik, gospodin Radošević doslovce je nedavno u jednom intervjuu rekao, da će Hrvatska narodna banka biti izložena pritiscima vrlo utjecajnih grupa, možda je mislio na one gdje je prije toga Rohatinski radio "Agrokor", ali i dodaje da će mjere HNB-a biti usmjerene smanjenju likvidnosti banke, banaka, te čvrstu obranu tečaja od deprecijacije a ne i aprecijacije itd. Zašto to govorim? Za izvozne ekonomije u ovoj državi, ovdje govorim prije svega o Istri, jer je naš izvoz dva puta veći od izvoza Primorsko-goranske županije koja ima duplo više stanovnika, skoro duplo više. Ili šest puta veći od Zadarske županije. Trideset puta veći od Dubrovačke županije. E sada, gledajte. Industrija nam je prva grana. Mahom je ona izvozna. Uz nju tek na trećem mjestu je turizam koji je također 90% izvozni proizvod. I gospodo ponovo će, imam dojam, u ovoj zemlji najveći teret plaćati oni koji rade. Zašto to govorim? Ako HNB drži kunu na 7,25 do 7,35 onda neka netko pomogne onom najboljem što Hrvatska u ovom trenutku ima a to su izvoznici. To je bit. Prošle godine vratili smo 7,8 milijardi eura. Uz to imali smo uvoz od 21 milijarde eura, dolara pardon ili za servisiranje duga i uvoza trebalo nam je negdje 32 do 33 milijarde dolara. S druge strane, u turizmu smo ostvarili cirka 10 milijardi dolara, proračun Ministarstva turizma je 228 milijuna kuna, od izvoza 11 milijardi dolara. Poticaj izvoznicima u ovom proračunu iskazan je iznosom od 247 milijuna kuna, 0,3% od ostvarenog izvoza iako je hvale vrijedna ova mjera da gospodarstvu ide 1,8 milijardi kuna. Od zaduženja imamo još negdje recimo 10 milijardi dolara godišnje, od privatizacije milijardu dolara, … [[Govornik se ne razumije.]] jedne milijarde dolara i mi nekako uspijevamo servisirati ovisnost Hrvatske o stranim tržištima ali nećemo dugo. Konačno, i gospodin Rohatinski govori o problemima vanjske likvidnosti te usporavanje rasta kredita. I samo ne daj Bože da se dogodi da Hrvatska dođe u probleme servisiranja kredita. Ljudi ne da bi testirali već bi mnogi bili gladni, doslovce gladni jer bi se sustav raspao. A zašto to govorim? Još u 11. mjesecu u Opatiji predsjednik Sanader je govorio da Hrvatska nije u krizi, da je sve bajno a ja osjećam da je cijeli sustav koji se gradio 2007. prije svega čitav niz socijalnih prava u sebi imao tempiranu bombu ako dođe do promjene vlasti teret će biti na jednoj novoj vlasti a od toga eto teret danas mora normalno sanirati sam premijer Sanader. Zato mjera broj jedan koju proračun ne poznaje mora biti kako poticati ove izvoznike. Hrvatska ne može živjeti samo od uvoza trgovine jer tome će doći kraj. Uz izvoznike, proračun, ako želimo sačuvati kakav takav mir, ne mislim tu na socijalni jer neki sindikalni lideri imaju i po 39 tisuća kuna plaće, skoro koliko u dva mjeseca zarađuje premijer već mislim ovdje na taj građanski, politički mir. Mi moramo se opredijeliti oko nekoliko najjednostavnijih prioriteta, jasno poticati te izvoznike, čuvati mirovinski sustav taj dignitet penzionera, sanirati, reformirati bankrotirano zdravstvo. Ma ne mogu županije sa svojim proračunima od 100, 150, 200 milijuna kuna brinuti o općim bolnicama, ne mogu. Pa makar doprinos sa 15% digli na 16% ali s time da tih 1% ide lokalnoj samoupravi za zdravstvo. Zdravstvu je smanjen proračun za 2008. u odnosu na 2007. Svi resori su povećali prihode osim zdravstva, i to nije dobro. Ove godine u zdravstvu će ostvariti 22 milijarde 388 milijuna kuna ili 0,8% manje nego 2007., to je 159 milijuna kuna manje. To se kani vjerojatno nadomjestiti višim cijenama lijekova, pregleda, većim osiguranjem itd. I na kraju će nas od toga boljeti glava i svi Apaurini nam neće u tome pomoći. Treba jasno brinuti o ovom standardu školstva. Ja apeliram da se Puli pomogne da se izgradi nova škola koja je izgorjela u požaru i što se u Hrvatskoj sigurno neće dogoditi da kroz jednu decentralizaciju dobar dio socijalnog upravnog tereta prebacimo na lokalnu samoupravu ali jasno i novac. Što međutim radimo? Umjesto da štedimo ukupni prihodi su 115,8 milijardi kuna, rast prihoda je 6,5%, rast rashoda 5,8%. Znači, deficit bi se trebao držati na 2,3% kao 2007. što je hvale vrijedno ali inflacija će biti najmanje 5,5%, gospodarski rast od svega 4-4,5% a možda i manji ako zabranimo rad nedjeljom i slično. Umjesto da pustimo ljude da rade mi im branimo, a jasno ponekad tvrdim da su možda trgovci oni mali u težoj poziciji od radnika koji kod njih rade. Drugo, Hrvatska mora kupovati socijalni mir prije svega penzionera. 2007. godine u mirovinu je otišlo 23 tisuće 127 ljudi, 5 tisuća ljudi više nego inače. Crni siječanj 2008. uz inflaciju cijene donesen je još jedan neslavni rekord. Po prvi puta u povijesti prosječna mirovina iznosila je 1998,91 kunu ili 38,92% prosječne plaće. Ona je bila niža nego 2007., bila je niža nego 2006., 2005. i dosta te igre s penzionerima. Građanin se ne može obraniti ni od inflacije, ni od kamatnog udara, ni cijena, ni troškova života. Kupovna moć nam je na 29. mjestu u Europi. Jasno, znamo šta je pozadina toga, gdje je Europa a gdje smo mi. Ali mislim da bi netko trebao predsjedniku Mesiću odgovoriti da li smo za ZERP ili Europsku uniju, tu bi trebalo isto tako odgovoriti. Mi nakon što smo prodali banke, one su jasno u vlasništvu stranaca. Nakon što izvozimo na tržište Europske unije 11 milijardi dolara, uvozimo 22 milijarde dolara uz to da nam u turizmu stranci opet ostave 5-6 milijardi eura mi nemamo druge alternative doli Europske unije. I konačno, krajem godine ukupna zaduženost građana bila je 107,8 milijardi kuna, raste 1,5 milijardi kuna mjesečno. Prvi puta se dogodilo da je rast gotovinskih nenamjenskih gotovinskih kredita premašio rast stambenih kredita. A zašto to govorim? Zato jer 2008. nije izborna godina. U Opatiji je premijer davao obećanje sve lijepo, bajno. Ja znam da je premijeru to bio jedan od najtežih dana u životu i poštujem tu hrabrost da se, ne treba se smijati. I ako je tako govor bio i izborno motiviran danas nema potrebe da se razilazimo nego da naprosto stavimo glave skupa. Mi smo mala zemlja, naš bruto društveni proizvod je svega 36,5 milijardi eura ili 50 milijardi eura. Ima pozitivnih trendova. Prije smo govorili o nezaposlenosti. I tu treba uvesti reda. Ne možemo imati 250 hiljada ljudi na burzi a nitko neće onda raditi. Ono što isto tako podržavam, da se raščisti što je to sa lažnim invalidima. Čitam u "Bljesku" 7 tisuća 200 ljudi sudjeluje, danas imamo 7 tisuća invalida. Sad sam čitao da ova ekipa. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, laž je. Ali čitam. Laž, ali čitam. Čitam da ova ekipa od ne znam tih četrnaest koji su uhvaćeni u "dijagnozi" izdalo 11 tisuća tih odobrenja a 10 tisuća 315 lažnih. To je bio članak koji je bio jučer. Ja nisam rekao da je to istina. Ali isto tako molim da ovdje nešto napravi. No prije toga, pustimo čak i fraze razvojni, socijalni, uravnotežen proračun. Proračun je odnos do umirovljenika, do bolesnih i taj odnos je loš, do vanjskog duga, tu smo katastrofa. Proračun je odnos do proračunskih plaća, i tu nismo sjajni. I usuđujem se reći na kraju da je proračun jedna poruka Istri. U četiri godine iz Istre je put državnog proračuna išlo preko 40 milijardi kuna. Vratilo se prema izračunima ministra financija koje je stalno u kampanji rabio gospodin Lino Červar 2,7 milijardi kuna sa decentraliziranim sredstvima. Sigurno najmanje od svih županija. Ja ne znam zašto ta praksa i dalje. Mislim, šta je ovdje u tom proračunu, Opća bolnica Pula 15 milijuna kuna, Sveučilište u Puli, oprema, poslovni objekti 4 milijuna, za školu u Rovinju 1 milijun, regionalni razvoj Istarske županije milijun i pol, tu su još neke rekonstrukcije, sve zajedno ništa. I zato doslovce molim da se pomogne ovoj školi u Puli koja je nedavno u požaru stradala, a još jedanput ću reći Istarska županija ima izvoz dva puta veći od Primorsko-goranske županija koja ima 100 tisuća stanovnika više od Istarske, najmanje 6 puta veći od Zadarske, 30 puta veći od Dubrovačko-neretljanske itd.. Ponavljam, znači, neka Vlada ne dijeli te bonbončiće proračunske samo svojima. Nisu samo HDZ-ovci, HSS-ovci itd., građani ove Države i nisu samo oni ti koji pune taj proračun. Neka se stane na loptu sa takvom praksom, a ne da se neke sredine kao onaj kostolomac koji je nadavno slomio Eduarda u Engleskoj. Samo ove godine, treba potpisati jednu milijardu eura za novo oružje. Za kupnju novog oružja. Ja znam da nam samo 4 zastarjela MIGA 21 u ovom času mogu letjeti, ali nabavka 12 novih aviona, je dosta hrabra, kao i nabavka 10, 12 obalnih brodova za obalnu stražu itd.. Znam, za naoružanje će ove godine iz proračuna ići 560 milijuna kuna, ali ako zaključite ugovore od 1 milijarde eura, e to će prije ili kasnije isto doći na naplatu ovoj ili nekoj budućoj Vladi. I za kraj, troškovi života, odnosno, hrane. Oni će rasti, to je prirodno, ne možemo se mi toga osloboditi, mi smo ovisni o uvozu, pa i hrane, mi smo skupi, u ovoj zemlji se ništa, pogotovo na selu ne isplati raditi. Ali bez da građanima spustimo taj PDV, na hranu s 22 na 10% mnogi neće primijetiti napor Vlade koje je učinila recimo da obuzda rast cijene kruha i još nekih drugih živežnih potrepština. Započeo sam, ma ne sa kritikom guvernera, nego kako bi stvarno apelirao da se pomogne tim izvoznicima, njima se treba gospodo pomoći, nije to igra sa ovih 200 i toliko milijuna kuna, to se naprosto ne može. Jasno da podržavam one ostale mjere guvernera, kontrolu cijena, ograničenja budžeta, manje poreza, kontrola plaće da idu, ne znam država po kredite van. To treba podržati, ali bojim se da nam se loše piše, ako naprosto na jedan takav način opteretimo te izvoznike, pogotovo u zemlji u kojoj se cijena nije korigirala, valute zadnjih desetak godina a proizvodne cijene tih naših izvoznika koje se formiraju na stranim tržištima moraju pratiti sve te dubioze koje iz godine u godinu nastaju. Govorim to između ostalog i zbog jednog Cimoza koji izvozi 100 i nešto milijuna dolara, 3 puta više nego Dubrovačko-neretljanska županija. I ja stvarno molim da se tim ljudima kroz određene poticaje pokuša pomoći, jer od toga ovisi opstanak i nastanak.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo, štovani gospodine potpredsjedniče, kolega je krivo naveo, citiram, 2008. godina će biti najteža nakon rata. To je netočno, jer ako samo čita ovaj Proračun, vidjeti će da je vanjski dug, udio u BDP-u smanjen sa 43 na 37%, a to nije gorje nego bolje. Da je BDP najveći u zadnjih pet godina, dakle, od … [[Govornik se ne razumije.]] 68 tisuća na prema 48 tisuća prije četiri godine, dakle, već je gotovo 50%. Deficit opće države je najniži minus zarez 3% a nezaposlenost je sa 13,8 pala na 8,9, dakle, nikako ne može biti najgore. I još jedan krivi navod, rekao je, zdravstvo je, zdravstvu je smanjen proračun iz 2007. nije točno, zdravstvo dobiva 4,06 više nego 2007., ali treba znati čitati proračun. Hvala.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Boris Matković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod o blokadi Hrvatske. To je već drugi put danas da to čujem. To nije istina! Istina je zapravo da imamo još puno posla u pregovaračkom procesu. I zato bi bila potrebita puna suradnja svih političkih stranaka, kao i dobronamjernost u interesu Hrvatske. Zbog toga su uostalom dr. Sanader i pokojni Račan potaknuli osnutak saveza za Europu. Ali mi sami, moram to istaknuti više, nego tzv. stroga Europa, na koju se neki pozivaju, ističemo neke naše mane. A predlažem, a i cilj je Vlade sigurno, i mi to svi znamo, otkloniti, i oni će ih otkloniti, i tu je napravljeno jako puno zadnjih godina, i to svi prepoznaju, osim gospodo vas iz oporbe. I vrijeme bi bilo, da oni koji su izgubili izbore, postanu časna oporba, a cilj svih da bude završetak velikog posla. Hvala.
Poštovani zastupnik Boris Kunst sljedeći ispravak.
Poštovani potpredsjedniče, kolega zastupnik Kajin je imao cijeli niz netočnih navoda. Ja se neću moći na sve osvrnuti jer bi to dugo trajalo, tako da neću spominjati one navode koji očito su prema njegovoj vidovnjačkoj ili gatarskoj sposobnosti prognozirao za naredno razdoblje Hrvatske. No moram reći da, sigurno je netočan navod to da 250 tisuća nezaposlenih postoji na Zavodu za zapošljavanje, ali da ti ljudi ne žele raditi. Drugo, isto tako netočan navod je da je ova Vlada htjela ostaviti jednu tempiranu bombu u socijalnom području, ako je tempirana bomba to što je nezaposlenost pala sa 300 tisuća na 200 i nekih 60 tisuća nezaposlenih danas u Hrvatskoj, onda gospodin zastupnik je u krivu. I isto tako, ako je tempirana bomba što je ova Vlada dodatak na mirovinu isplatila i onoj kategoriji umirovljenika koji su od 99.-te na ovamo išli u mirovinu. Pa isto tako što je poslodavcima vratila iz doprinosa dio novaca za zapošljavanje teže zaposlivih kategorija ljudi. Tako da jednostavno ti navodi ne stoje, što je izrekao zastupnik Kajin.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče, Hrvatskoga sabora, ispraviti ću netočan navod kolege Kajina gdje je ustvrdio da je u Bljesku učestvovalo 7 tisuća i 200 vojnika a da je izašlo 7 tisuća invalida, to je apsolutna netočnost koja ne stoji, jer u vojno-redarstvenoj akciji Bljesak, učestvovale su snage Hrvatske vojske, snage Hrvatske policije, snage domobranstva, i iz vojno-redarstvene akcije Bljesak, zasigurno je izašlo 7 tisuća invalida koji su u konačnici dobili svoja drugostupanjska rješenja, jer samo u akciji je, kao što vidite, poginulo 43 branitelja i 175 ih je ranjeno. U kasnijem slijedu od povreda od psihičkih stresova i trauma zasigurno je došlo do još povećanja i brojke. Ali broj od 7 tisuća 200 vojnika je samo iz Hrvatske vojske ne računajući policiju, ne računajući pričuvne brigade koje su učestvovale u vojno-redarstvenoj operaciji. Stoga govorite napamet i ne znate stvarne činjenice. Ja sam učesnik vojno-redarstvene operacije Bljesak i znam točno kako se odvijala i kako se događala i što, što je bilo na terenu.
I poštovani zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora želim ispraviti navod zastupnika Kajina. Naime on je rekao da je u posljednje 4 godine iz Istre otišlo 40 milijardi a vratilo se tek [[Upadica: Najmanje]] Najmanje 40 milijardi, a vratilo tek 2,7 milijardi. Mislim da je to jedna metodologija koju ja ne znam odakle se izvlači, ja ne poznam i želim reći da je Hrvatska jedinstvena zemlja podijeljena na županije, gradove i općine i kada se uči na njeno funkcioniranje prema ovome što kaže kolega Kajin onda bi to bilo nekako drukčije ustrojeno. Prema tome zaboravio je sredstva za upravu, za školstvo, za zdravstvo, za vojsku i tako dalje i mislim da je to metodologija koja stvara samo zbunjujući faktor u našoj zemlji. Isto tako želim reći kolega Kajin kaže u jednom navodu i ta statistika mu ne drži vodu da recimo Dubrovačka županija i Grad Dubrovnik puno manje izvoze, proizvode, proizvoda. Onda vas ja pitam kako grad Dubrovnik ima proračun od 300 milijuna kuna a cijela Istarska županija 250? Tu nešto ne drži vodu. 400 milijuna a Istarska županija nema ni 300. Znači tu nešto nije u redu zbrojeno i ta statistika ne drži vodu i to sam htio ispraviti.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Mi nećemo reagirati na svaki istup i na različito mišljenje jer to je temeljno pravo u demokraciji. Ali neke, neke stvari ćemo, na neke stvari ćemo morati reagirati. Pa evo prije nego reagiram na nešto što smatram da nije istinito odnosno da nije, da nije korektno izneseno reći ću da se sa mnogime što je zastupnik Kajin iznio u svom izlaganju slažem. Prije svega ondje kad kaže da trebamo ojačati naše izvoznike, gospodarstvenike koji su usmjereni prema izvozu i to je nešto oko čega ne postoji prijepor u Hrvatskoj. A ja ću zbog toga, evo pripremio sam podatak jer je to iznimno važno, reći da je višegodišnji trend izvoza, rasta izvoza roba nastavljen i u 2007. godini. I da ćemo učiniti sve da bude i u 2008. I to izgleda ovako po statističkim podacima da smo u 2007. godini dosegnuli stopu u dolarskim vrijednostima jer takva je, takav je statistički podatak od 19,1% što je najveća stopa rasta izvoza do sada uopće. Dakle rast je na usporedi 2007. rast izvoza i 2006. 19,1% veći. I to je najveća stopa rasta izvoza uopće od samostalne Hrvatske. Prema tome i tu se vidi da je, tu nismo zaslužni mi iz Vlade, tu smo zaslužni svi. Prije svega su zaslužni, naravno da je Vlada i Sabor da su oni koji stvaraju zakonodavnu, zakonodavni okvir i stvaraju uvjete da se gospodarstvo može razvijati pa i ono izvoznički orijentirano. Ali zasluga prije svega ide tim gospodarstvenicima koji će nastaviti sa takvim, sa takvom orijentacijom. Ukoliko bi se ovakva stopa rasta nastavila, sad jedna hipotetički postavljena teza, ukoliko bi se ovakva stopa rasta nastavila i u sljedeće 3 godine izvoz bi dosegnuo iznos državnog proračuna odnosno premašio bi iznos od 100 milijardi kuna. To je nešto, to je cilj na kojemu moramo raditi i mi ćemo na tome raditi. Dakle htio sam istaknuti koliko je važno voditi računa o izvozno orijentiranim tvrtkama, a sigurno da ono što je govorio ministar Šuker a ja ću ponoviti i podržati jer je to jedan od naših bio i izbornih planova, a sigurno da ćemo ga u prvoj godini već, možda čak u prvom šestomjesečju donijeti i predložiti Hrvatskom saboru, to je izmjena onog dijela zakonodavstva koje će omogućiti tvrtkama koje zaposle kao prvo zaposlenje mlade ljude da u prvoj godini budu oslobođeni doprinosa za zdravstvo. To će biti jedan naš doprinos i izvoznicima i onima koji su orijentirani na domaće tržište. Dakle vrijedit će za sve. Prema tome siguran sam da će, da će to biti jedna dodatna dobra mjera i ona je već pozdravljena. Isto tako kad govorite o onome što sam ja govorio moram reagirati vrlo kratko, u Opatiji na onom savjetovanju. Nisam ja govorio da je sve bajno nego sam govorio o rezultatima za 2007. godinu koji su zaista sjajni. Koji su najbolji do sada. Mi to možemo demantirati. Nekome se to može sviđati, nekome se ne mora sviđati. Ali su to činjenice. To su brojke statističke koje se ne mogu pobiti. Mi možemo o njima raspravljati jer su te brojke, i ići u metodologiju statistike. Možemo, nek se otvorit rasprava o tome kako statistika u Hrvatskoj prati. Ali ćemo onda mi postaviti pitanje zašto otvarate raspravu o statistici onda kad je ona dobra i kad potvrđuje uspjehe Vlade, a ne otvarate raspravu o statistici onda kada ona nije dobra. Prema tome to su statistički podaci i o tome sam govorio u Opatiji. I naravno da su oni sjajni za 2007. godinu. A mi već sada znamo da tako sjajni neće biti u 2008. iz cijelih onog niza razloga o kojima, o kojima smo govorili i koje svi skupa znamo. Kad je riječ o Istarskoj županiji podržavam ovo stajalište, ja mislim da je ono u redu, ispravno, koje je iznio zastupnik Šetić, ja mislim da se i gospodin zastupnik Kajin o tome slaže, svi, sve naše županije nema ni jednog razloga da sve žapanije jednako ne tretiramo. I ja vas uvjeravam gospodine Kajin da nije točna činjenica koju ste vi izrekli ovdje i to dva puta u svom izlaganju da Vlada pomaže one županije ili one gradove i općine u kojima vlast obnaša HDZ ili naši koalicijski partneri. To naprosto nije točno. Evo ja ću vam reći sada jedan podatak, a vi izvolite provjeriti je li on točan. Vlada u prošlom mandatu je upravo Istarsku županiju u kojoj je HDZ oporba više učinila nego i jedna vlada do tada. Više učinila nego i jedna vlada do tada. I to je dotle došlo da je župan Jakovčić u nekoliko intervjua to i javno priznao i rekao. Da je sa ovom Vladom dobro surađivao, i vi ste to rekli i drugi zastupnici i drugi čelnici istarskih gradova i općina koji nisu članovi vladajuće koalicije su priznali to. Od bolnice, od sveučilišta, od magistralnog plinovoda Pula-Karlovac koji se čekao godinama i vi to dobro znate kao i ja, do onoga da smo obećali i držat ćemo se tog obećanja da ćemo pomoći i regionalni plinovod. Da ćemo ići i dalje u projekte, velike projekte u Istri do auto-ceste «istarskog ipsilona» i tako dalje. I konačno mi ćemo u Vladi i to je nešto što je došlo i kao zamolba i vas i zastupnika drugih stranaka uključujući i Hrvatsku demokratsku zajednicu i kao zamolba i vas i zastupnika drugih stranaka uključujući i Hrvatsku demokratsku zajednicu. Došao je prijedlog. Mi ćemo to učiniti da nije došao prijedlog bez obzira što zakonski nismo to dužni, ali ćemo pomoći školu, izgorjelu školu “Veli Vrh“. Dakle, iz proračunske pričuve će Vlada već na onoj sjednici kad nam stigne jedan troškovnik, kad nam stigne projekt da vidimo što sve, kolike su štete od požara i da vidimo projekt. Vlada će budite uvjereni sigurno u dobrom iznosu, u dobrom iznosu ja sada u ovom trenutku ne mogu reći koliki je taj iznos i koliki će biti. Ali kad vidimo projekt Vlada će pomoći izgradnju izgorjele škole “Veli Vrh“. [[Pljesak.]]
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Nije točan navod predsjednika Vlade da su rezultati za 2007. godinu sjajni. Jer neto plaća u Hrvatskoj iznosi 26 zarez posto prosječne plaće Europske unije, a cijene u Hrvatskoj su 70% prosječnih cijena Europe. 33% građana se smatra siromašnima, ¾ hrvatskih pučanstava ima problema sa plaćanjem onih mjesečnih financijskih obveza, a 1/5 najbogatijih građana Hrvatske zarađuje 4 i pol puta više od petine najsiromašnijih. Ako su to sjajni rezultati ja se zaista pitam, a što su onda loši po vama?
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Ispravak navoda.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Gospodine premijeru, držim vas za riječ kada je riječ o školi u Velom ili na Velom Vrhu u Puli. Da je više ova Vlada učinila za Istru nego bilo koja druga Vlada s tom tezom se ne slažem, bilo da je izgovarate vi, bilo da je izgovara Jakovčić. Bolnica stoji, bolje rečeno tapka na mjestu. Plinovod jeste došao je na kopno, ali još uvijek nitko se ne grije od tog plina. Auto-cesta kada već govorimo o ipsilonu, a Istra nema ni jedan centimetar. Čekaj ispravljam krivi navod! Jednoga metra auto-ceste, ali zato Istrijani plaćaju najskuplju tunelarinu, najskuplju mostarinu i konačno preko 90% novaca koji se ostvaruje na prostoru županije Istarske odlazi pod državnog proračuna. Jednom riječju, Istrijani ne traže čak ništa da se vraća, nego samo da se manje uzima i utoliko želim vjerovati da će se učiniti ono što svi mi ovdje ili velika većina očekuje da se konačno ta zemlja decentralizira i da svoj na svome upravljamo sa svojim.
I poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Nije točno da nije točno da Vlada pomaže samo onim gradovima i općinama gdje je HDZ na vlasti. Glavni tajnik HDZ-a dao je vijećnicima Sinja nečasnu ponudu otvoreno rekavši izdaju li volju birača koji su ih izabrali, promijene li stranačke boje, pređu li na stranu HDZ-a i sruše li vlast koju su izabrali građani tamo samo tada mogu računati na novac iz državne blagajne. Ne učine li to, postanu li pošteni i časni, budu li poštivali volju građana koji su ih izabrali od državnog novca ništa.
Negacija, negacija. Nije ispravak netočnog navoda. Jedan drugi zakon, jedne druge znanosti. U 11,35 je isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Premijer dr. Ivo Sanader. Izvolite. Može.
Mogu u ime predlagatelja koliko god hoću. Pa to je Poslovnik. Vi to znate, uvažene gospođe i gospodo da u ime predlagatelja se mogu javiti.
Ne, možete. Može se, imate odredbu Poslovnika koju možete pročitati da se predsjednik Vlade ili član Vlade može osvrnuti na svaku ocjenu, na svaki navod, pa to sada i dajem riječ premijeru da učinim. Izvolite.
A zašto se bojite da ja nešto kažem? Dobro. Ali nisam htio se javiti u povodu rasprave, odnosno ispravka netočnog navoda gospodina zastupnika Stazića, nego korigirati nešto što je zastupnik Kajin rekao da ne bi u javnosti ostalo. Nije mi namjera, rekao sam da neću polimizirati ali moramo reći radi javnosti uvaženi gospodine zastupniče na državi je bilo i to je ono što smo mi napravili. Izgraditi magistralni plinovod Pula – Karlovac, dovesti morskim dnom po morskom tlu dovesti plinovod do Pule, do dakle kopna. To smo mi učinili. Vi kažete jeste to učinili i odajete nam priznanje, ali mi od toga nemamo nikakve koristi jer još uvijek nije plin došao u kuće, ali to nije naš posao. To je posao gradova i županije. Ja vas molim potaknite gradonačelnike, načelnike neka ako nisu već učinili neka raspišu natječaj za koncesiju za mrežu i to je to. Mi ne možemo o tome brinuti. To nije u našem dijelu posla. Dok to nije bilo učinjeno nisu mogli napraviti ništa, ali sad kad je već magistralni plinovod u funkciji sada bi trebalo to završiti. Mi ćemo pomoći, ja sam to rekao iako ni to nije naša zadaća. Pomoći ćemo i regionalnim plinovodima Vlada, ali plinsku mrežu, distributivnu mrežu ne možemo. To je posao i zadaća i županije i gradova i općina.
Hvala. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Kolega Kajin.
Jednu malu distinkciju.
Pustimo malu, ostavite to za veliku! Goran Marić, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, članovi Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Vladin Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu u koji je, vidljivo je uloženo mnogo truda i umijeća da bi se održao već trasirani smjer ekonomske politike ove Vlade, a koji je ponajviše usmjeren na očuvanje makro ekonomske stabilnosti, jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i rast životnog standarda. Budući da je izrada državnog proračuna sam po sebi iznimno složen i opsežan posao i budući da se on izrađuje u određenom makro ekonomskom okružju dodatna otežavajuća okolnost pri izradi predloženog proračuna bila je prisutnog snažnijeg pritiska iz vanjskog okružja u kojemu se Hrvatska trenutno nalazi, te izmijenjeni uvjeti u realnoj i financijskoj sferi vanjskog okružja. Izmijenjeni uvjeti okružja ponajviše se očituju u tome što se u 2008. očekuje realni rast bruto domaćeg proizvoda Hrvatske od 4,5% za razliku od 2007. kad je u prvom tromjesečju BDP zabilježio realan rast od 6,2% dok se za cijelu 2007. očekuje realan rast BDP-a od 6%, te u činjenici da se u 2008. godini očekuje inflacija od 5,2% za razliku od 2007. s inflacijom od 2,9%. Međutim, iz prijedloga državnog proračuna razvidno je da je Vlada konzervativnom i odmjerenom fiskalnom politikom razumno odgovorila na primijenjene uvjete u okružju na što posebno upućuje oprezan pristup u planiranju prihoda i vrlo racionalan i štedljiv pristup u planiranju rashoda, odnosno državne potrošnje. Takvim mudrim odgovorom na čimbenike vanjskog okružja ostvarene su pretpostavke za nastavak izgradnje Hrvatske kao zemlje gospodarskog razvitka i napretka, ostvarene su pretpostavke za ujednačen regionalni razvoj, ostvarene su pretpostavke za poticanje poduzetništva i zapošljavanja, za poticanje znanja izvrsnosti. Ostvarene su pretpostavke za ruralni razvoj i ulaganja u poljoprivredu, za razvoj turizma i očuvanje prirodne i kulturne baštine te za jačanje socijalne pravednosti. Istodobno možda i najvažnije, ostvarene su pretpostavke za ulaganje u infrastrukturu i kapitalne projekte koje u velikoj mjeri determiniraju prijedlog državnog proračuna, a koja predstavljaju preduvjet budućeg gospodarskog rasta Hrvatske. I upravo najviše radiju ta dugoročna ulaganja, ohrabrujuća činjenica jest da je u prijedlogu državnog proračuna za 2008. godinu osigurano 4,2 milijarde kuna za prometnu infrastrukturu, odnosno 10,8% više nego u protekloj godini, a da je još 3,8 milijuna kuna osigurano za kapitalna ulaganja u znanost i školstvo, u zdravstvo i socijalnu skrb, u pravosuđe, stambeno zbrinjavanje branitelja te ostala kapitalna ulaganja, a što je 14,10% više u odnosu na 2007. godinu. Samo kapitalna ulaganja u zdravstvu i socijalnu skrb u 2008. godini porast će za 33,4% u odnosu na 2007. godinu. Ovakvim pristupom, odnosno izgradnjom novih škola, zdravstvenih ustanova i institucija socijalne skrbi ili njihovom obnovom, Vlada želi hrvatskim građanima osigurati dostupnost i povećati razinu kvalitete svih javnih usluga. Ovih 8 milijardi kuna planiranih u proračunu za 2008. godinu za ulaganje u infrastrukturu i kapitalne projekte jasan su pokazatelj dugoročnog promišljanja ove Vlade koja je svjesna da kratkoročni planovi i ulaganja dobivaju potpuni smisao i svrhu tek ako su upotpunjeni dugoročnim aktivnostima i ulaganjima. I dok su razvijene zemlje Europa i svijeta glavninu infrastrukture i kapitalnih objekata izgradili još prije nekoliko desetljeća, Hrvatska je zbog dugotrajnog socijalističkog zagrljaja u kojemu je svrha gospodarske djelatnosti bila zadovoljenje društvenih potreba, ali u novije doba i zbog nesretnih ratnih okolnosti i posljedica razaranja u Domovinskom ratu primorana i sada u nepovoljnijim ekonomskim uvjetima nastaviti ta ulaganja u infrastrukturu i kapitalne objekte. Takve odluke dugoročnih ulaganja su hrabre i nužne jer su one temelj rasta gospodarske aktivnosti, a time i jamstvo nastavka pozitivnih kretanja u gospodarstvu i porasta zaposlenosti, odnosno smanjenja nezaposlenosti. Takvom politikom dugoročnog ulaganja Vlada pokazuje osjećaje odgovornosti za buduće razdoblje, ali i osjećaj odgovornosti za buduće naraštaje, slikovito govoreći kao i što odgovornost za buduće naraštaje iskazuju stari i brižni maslinari koji znaju kazati da se masline sade za unuke. Ništa vrijedno nije se napravilo bez racionalnog pristupa, a pristup Vlade u izradi prijedloga državnog proračuna iz kojeg je vidljiva štedljivost državne potrošnje jest doista racionalan jer se nastavlja trend planiranja većeg rasta prihoda od rasta rashoda a čime se smanjuje deficit. Rashodi su u 2007. godini bili veći za 13,8 milijardi kuna u odnosu na 2006. dok su planirani rashodi u 2008. tek za 6,6 milijardi kuna veći u odnosu na 2007. Istodobno planirani prihodi u 2008. su 7,1 milijardu veći u odnosu na planirane u 2007. godini. Kada se iz rashoda izuzme iznos kamata od 5 milijardi kuna u 2008. koje predstavljaju cijenu duga, prihodi državnog proračuna su za 1,1 milijardu veći od rashoda. Stoga ohrabruje činjenica da država pokriva svoju potrošnju iz prihoda, da se čak dio prihoda upotrebljava za otplatu duga te da se država zadužuje isključivo za povrat kredita uzetih u prošlosti i otplatu izdanih vrijednosnih papira. Eventualnim dodatnim zaduživanjem i povećanjem deficita, Hrvatska bi ušla u zonu neizvjesnosti, a izvjesna bi postala samo činjenica da bismo time bili zaduženiji i od najzaduženijih, Libanona i Kostarike. Iz predloženog proračuna za 2008. godinu iščitava se odlučnost Vlade da se Hrvatska što bolje pripremi za nadolazeće razdoblje na putu u Europsku uniju, jer je pokrenula niz konkretnih programa za razvoj konkurentnosti hrvatskog društva i niz reformi državne uprave radi manje i efikasnije administracije. U tom kontekstu velik naglasak u proračunu se daje poticanju poduzetništva i poboljšanju poduzetničke klime. Sve to potvrđuje planirana ulaganja u 2008. godini u programe poticanja poduzetništva koja su 25,74% veća u odnosu na 2007. godinu. S obzirom na činjenicu da je u Hrvatskoj sve do nedavno bilo tek oko 6% visoko obrazovanih ljudi, za pozdraviti je odluku Vlade da unatoč nepovoljnih i djelomice … ekonomskom okružju ustrajava na izgradnji društva znanja čime je potvrdila svjesnost potrebe povećanja visokog obrazovanog stanovništva koji je preduvjet razvoja i povećanja konkurentnosti na sve zahtjevnijem i složenijem globalnom tržištu rada. To potvrđuje prijedlog proračuna za 2008. godinu u kojoj su prvi puta zasebno prikazane aktivnosti vezane uz sufinanciranje programa cjeloživotnog učenja i promicanja kulture učenja s naglasnom da se popravi obrazovna struktura … za što je planirano čak 17 milijuna kuna, a što je dvostruko više nego prethodne godine. U današnje vrijeme, vrijeme otvorene tržišne ekonomije kada su kapital i tehnologija dostupni svima i kada je čovjek taj koji čini prednost u tržišnoj utakmici, Vlada je prepoznala ključnu ulogu obrazovanja i znanosti u razvoju društva temeljena na znanju što potvrđuje osnovne značajke proračuna za 2008. godinu, a to su ulaganja u znanost, obrazovanje i šport u 2008. povećana su za 933,4 milijuna kuna ili 8,7% u odnosu na ostvareni proračun u 2007. odnosno 1,27 milijardi kuna ili 12,12% u odnosu na planirani proračun u 2007. godini. Kao proračunska stavka u Državnom proračunu za 2008. godinu po prvi puta se pojavljuje Zaklada za financiranje studentskih i učeničkih stipendija s 5 milijuna kuna te Agencija za borbu protiv dopinga u športu s 5,3 milijuna kuna. Iz prijedloga državnog proračuna i proračunske stavke poticaja za obrazovanje, kulturu, znanost i zdravstvo u Federaciji BiH u iznosu od 28,5 milijuna kuna, razaznaje se i briga Vlade za Hrvate izvan domovine, a posebice briga za Hrvate u Bosni i Hercegovini i to na najučinkovitiji način kroz izgradnju kapitalnih objekata. Vjerujem da će se već izvršenim ulaganjima i reformama u školstvu te izgradnjom novih kapitalnih objekata stvoriti pretpostavke za potpuno ostvarenje osnovnog cilja obrazovanja, a to je stjecanje znanja u vrijednostima a ne u činjenicama. Prijedlozi financijskih planova za 2008. godinu s prijedlogom projekcija za 2009. i 2010. godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost su realni i ostvarivi. Zbog svega navedenog klub HDZ-a podržava ovaj Vladin prijedlog, istodobno i razvojnog i socijalnog Državnog proračuna za 2008. godinu te će glasovati za njegovo prihvaćanje. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je kolega ustvrdio, doslovno citiram: "…danas kada je kapital dostupan svima…". Nedavno su mediji izvijestili kako citirajući upravo GFK-a, kako tri četvrtine kućanstava u Hrvatskoj ne mogu pokriti niti osnovne troškove, da ne citiram sada sve u detalje o čemu se sve govori. Ali u svakom slučaju da je čak od prošle godine, u odnosu na pretprošlu godinu pao, pali su prihodi kućanstava sa 9 na 7%. Danas često radnici ne dobivaju, ne govorimo više o prekovremenim satima koji su milijuni, ne dobivaju često, ponovo raste trend ne plaćanja, neisplate opće plaće, a kamoli kapitala. Strašno.
Poštovani zastupnik Gvozden Flego. Izvolite!
Ja bih, naprosto moram demantirati navod da se prvi puta javlja redoviti Fond za stipendije. Ja bih samo podsjetio da smo 2003. godine predali prilikom primopredaje vlasti, imali četiri hiljade i 87 stipendista. A pitanje je da li smo nakon četiri godine ove Vlade dosegli tu razinu, dakle redovnih stipendija za studentice i studente?
U ime kluba HSS-a poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, predstavnici Vlade Republike Hrvatske! Neosporno je da državni proračun sublimira sve ono što se na razini jedne kalendarske godine može smatrati odrazom politika u nekom društvu pa tako i kod nas, a koja će se na razini države provoditi u ime izabranih predstavnika svih hrvatskih građana. Uvijek je naravno važno da proračun bude razvojan, ali također da se ne zanemari njegova socijalna komponenta. Za nas u Hrvatskoj seljačkoj stranci važno je da se proračun za selo i poljoprivredu uklapa u opće fiskalne okvire koji jamče nastavak gospodarskog rasta zemlje, i u uvjetima globalnih izazova poput određenog rasta inflacije u našem užem i širem okruženju, a kojeg smo svi svjedoci zadnjih nekoliko mjeseci. Klub zastupnica HSS-a odgovorno se uključio u izradu ovog strateškog programskog dokumenta za predstojeće četverogodišnje razdoblje. U tom su dokumentu precizno utvrđeni prioriteti, a ono što je proizašlo iz tog okvira je prvi i najvažniji dokument, državni proračun što ga donosimo za ovu tekuću godinu. Za Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke je uz osiguranje uravnoteženog i stabilnog gospodarskog rasta zemlje te osiguranje razvojne i socijalne dimenzije proračuna jednako tako bitno da se osigura razmjerno veći porast proračunskih izdvajanja za poljoprivredu i selo u odnosu na ukupni porast proračuna. Više nego ikada prije mislim da nam je to potrebno baš u ovom trenutku. Uvjereni smo da je svim našim građanima prihvatljiv i najvažniji razlog za takvo stajalište. Radi se o velikom izazovu i zadaći koja nam predstoji, a to je priprema naše zemlje za buduće članstvo u Europskoj uniji. A u tom je procesu kao što je poznato, prilagodba izrazito zahtjevna, a cjelovite reforme nije moguće provesti bez odgovarajuće proračunske potpore. Želim naglasiti da je u prijedlogu Vlade Republike Hrvatske to i postignuto. Proračun za poljoprivredu u okviru Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja povećan je za 28% u odnosu na prošlu godinu. S obzirom na povećanje ukupnog državnog proračuna od 4,3% te činjenicu da je iz dosadašnjeg djelokruga Ministarstva poljoprivrede izdvojeno šumarstvo i vodno gospodarstvo, porast za poljoprivredu za 28% dobiva svakako dodatno na težini. Naravno da je ovdje riječ o proračunu unutar kojeg će se započeti sa našim programom obnove i preporoda hrvatskog sela. Naše očekivanje i uvjerenje da će se u idućem razdoblju sredstva za poljoprivredu i ruralni razvoj još više povećati, pri čemu će u sredstva iz nacionalnih izvora važnu ulogu imati i predpristupni fondovi Europske unije koji se mogu koristiti u puno većoj mjeri nego što je to bio slučaj dosada. Zadržat ću se svakako još malo na proračunu Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, ali ću također naglasiti da se sredstva proračunske potpore za razvoj seoskog prostora za preporod hrvatskog sela nalaze u nekoliko resora od kojih se uz navedeno nalaze i resori regionalnog razvoja, šumarstva, vodnog gospodarstva, obrazovanja, infrastrukture, zdravstva i drugih. Već na prvi pogled se uočava da je proračun u poljoprivredi za ovu godinu puno bolje strukturiran te je stoga i puno pregledniji. Lakše se mogu pratiti buduće aktivnosti i prioriteti, posebno u onom dijelu koji se odnosi na mjere ruralnog razvitka za koji će se ove godine izdvojiti 456,5 milijuna kuna što je znatno više nego prošle godine, nekih 150%. Uz već postojeće programe ruralnog razvoja vidljivo je da će se značajna sredstva izdvajati za razvoj infrastrukture, školovanje i edukaciju seoskog stanovništva. Posebno tu stavljamo naglasak na mlade ljude za koje želimo da se vrate u svoje lokalne sredine, očuvanje kulturne baštine ali i razvoj malih mjesta. Naglasak na mjere ruralnog razvoja predstavljaju značajan iskorak u dosadašnjoj poljoprivrednoj politici koja je dosada izdvajala sredstva uglavnom za poticaje za proizvodnju. Dobro je što uz povećanje sredstava za ruralni razvoj nisu smanjena sredstva za poticaje. Štoviše sredstva za poticaje povećana su u iznosu od 15,6%. Samo dosljednom provedbom mjera ruralnog razvitka može se postići vitalnost ruralnih područja, što jamči i sigurnost i dugoročnu budućnost poljoprivrede. Uspješnost poljoprivrede kao djelatnosti u mnogome ovisi o adekvatnim uvjetima života u lokalnoj sredini. A kroz različite mjere svakako da je to nužno i osigurati. Kapitalna ulaganja i operativni programi razvitka pojedinih poljoprivrednih sektora u prethodnom su se razdoblju pokazali kao najbolje uložena sredstva u razvoj, s obzirom da se radi o investicijskim ulaganjima koja jamče poboljšanje strukture poljoprivrednih gospodarstava i njihovu pripremu za ravnopravno sudjelovanje na zahtjevnom globalnom tržištu, tako da će sada kapitalna ulaganja sa 25% biti povećana na 40%, jer je to jedna od glavnih mjera za povećanje konkurentnosti gospodarstava. Za kapitalna ulaganja ove će se godine izdvojiti 270 milijuna kuna, što je čak 130% više nego lani. Dodatno je za operativne programe predviđeno ukupno 216 milijuna kuna pri čemu su predviđena i nova ulaganja, ali ovaj puta u sve poljoprivredne grane. Dosada nisu poticajima bile obuhvaćene sve poljoprivredne površine. No dakle, ono što je bilo obuhvaćeno iznosilo je 660 tisuća hektara, a kroz naš prijedlog koji je prihvaćen bit će obuhvaćeno 950 tisuća hektara što znači da ispunjavamo svoje obećanje koje smo dali a to je da će se poticaji isplaćivati svima i da će biti isplaćeni na vrijeme. Naravno da svi znaju da je rak rana hrvatske poljoprivrede raspolaganje poljoprivrednim zemljištem i da to svakako pod hitno treba riješiti. Zbog toga se kroz ovaj proračun i stvaraju adekvatni mehanizmi kroz osnivanje Agencije za zemljište kao i značajnu potporu okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj. U proračunu Ministarstva poljoprivrede za četiri puta su povećana sredstva za ribarstvo posebno kad je riječ o modernizaciji ribarske flote iz ZERP-a kao i gradnje veletržnica. Također moram istaknuti da se za tu namjenu i za učinkovitu provedbu ZERP-a sredstva nalaze u drugim resorima, u Ministarstvu mora, Ministarstvu gospodarstva i Ministarstvu regionalnog razvoja. Hrvatska seljačka stranka posebno podržava koncept proglašenja Hrvatske zemljom slobodnom od genetski modificiranih organizama i zbog toga također je važno da je upravo u proračunu osigurana su financijska sredstva za certifikaciju laboratorija za kontrolu genetski modificiranih onečišćenja u sjemenu, a isto tako podržavamo i jačanje i inspekcijskih službi i općenito kontrole jer to je jedini način da sačuvamo Hrvatsku kao pravu malu zelenu oazu što danas sigurno i jesmo. Naravno da je to važno ne samo kad je riječ o poljoprivredi već kad je riječ o razvoju turizma koji konačno ima i svoje zasebno ministarstvo a sredstva za turizam su povećana za 50% u odnosu na prošlu godinu. U tom dijelu posebno bih pohvalila uvođenje mjera poticanja seoskog turizma što će i u ovom našem kontinentalnom dijelu zasigurno dati rezultate ali i obrazovanja u turizmu kao i konačni pristup strateškom promišljanju razvoja hrvatskog turizma. Ukoliko želimo osigurati instrumente za plasman poljoprivrednih proizvoda u turizmu što će svakako povećati izvoz a smanjiti uvoz koji je dosta prešao sve granice onda svakako očekujemo i više proračunskih sredstava u narednom razdoblju usmjerenih upravo u taj segment povezivanja plave i zelene njive. Također pozdravljamo uvođenje potpora za energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije koji svakako mogu doprinijeti stvaranju energetske neovisnosti što je za stabilnost svake zemlje pa i Hrvatske izuzetno bitno. Također pozdravljamo povećanje sredstava u Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, no zalažemo se da se sredstva koja uplaćuju zagađivači korisnici prostora vraćaju u one jedinice lokalne samouprave gdje je to zagađenje ili devastacija prostora i nastala jer naravno tim ljudima koji zasigurno nemaju iste uvjete kao u mjestima gdje zagađivači ne posluju, ne djeluju treba na neki način financijski ih obeštetiti i stvoriti im uvjete za normalan život. Iz svih ovih navedenih razloga Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a poštovani zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, gospođe i gospodo ministri, gospođe i gospodo zastupnici. Nekako se čini pukom koincidencijom razdoblje donošenja proračuna i njegove osnovne unutarnje karakteristike. Naime, kada proračun donosimo u uobičajenom razdoblju godišnjem krajem godine, u došašću ili prije Božića neposredno malo smo raskošniji, izdašniji, manje pazimo na sve izdatke. Nekako se čini da to predblagdansko ozračje se neposredno zrcali i u našim željama, apetitima, afinitetima političkim i drugim pa su proračuni nešto malo blještaviji nego što je ovaj o kojemu danas raspravljamo. Ovoga donosimo u korizmi, u vremenu odricanja, u vremenu kad pokušavamo se odreći onoga što nam u životu inače ne treba pa bih ga ja doista nazvao korizmenim proračunom, proračunom koji nastoji štedjeti tamo gdje se može štedjeti, proračunom koji nastoji obuzdati apetite prije svega skupe države i visoke državne potrošnje, proračunom koji nas sve podučava ili upozorava da ne možemo živjeti kao age i begovi, da ne možemo trošiti ono što nismo privredili, da ne možemo imati u rashodu ono što nemamo u primicima, da ne možemo kao pijani milijarderi trošiti na svim živim područjima koja inače pripadaju društvenom sustavu u cjelini, da moramo se odreći i da moramo konačno kao ozbiljni i odgovorni ljudi, kao najviše zakonodavno tijelo i kao Vlada, pa ako hoćete baš i kao društvo u cjelini zajedno sa civilnim društvom odrediti koja su to prvenstvena razvojna područja u koja ćemo ulagati, gdje ćemo možda malo više remen stegnuti odnosno u kojim dijelovima, u kojim područjima ćemo povećati izdvajanja. Korizmeni proračun nije samo zbog toga ili po tome što se obuzdava deficit. On se pokušava obuzdati već nekoliko godina. Korizmeni proračun nije samo zbog toga što se konačno nastoji sve financirati iz državnoga proračuna, nastoji. Korizmeni proračun nije samo zbog toga što država nastoji štedjeti na onim izdacima koji zapravo se mogu i na kojima se može uštedjeti racionalnošću, ekonomičnošću, ne pretjeranim trošenjem nego je korizmeni proračun upravo zbog toga što nam ipak konačno dopire do svijesti činjenica da doista možemo potrošiti ono što privređujemo. I konačno nam dopire do svijesti činjenica o kojoj već govorim sedam godina kao zastupnik ili osam da nažalost je udio javne državne potrošnje u GDP-u previsok i da središnja država kad još tome pridodamo i lokalnu samoupravu, vidjeli ste i sami kako izgleda nalaz revizije lokalne samouprave. I kad još tome pridodamo izvanproračunske fondove i tvrtke, institucije ove države da ipak je javna potrošnja daleko iznad naših mogućnosti i da na neki način sa svakom godinom smo ne samo trošili ono što smo privređivali nego smo zapravo jeli, grickali svoju vlastitu supstancu. I zato mi je drago ipak da smo danas i od premijera i ministra čuli da se nastoji stegnuti remen. Drago mi je da ipak, kada pogledamo prioritete, odnosno kada pokušamo u nekoj matrici posložiti prvenstvena područja kojima ćemo se baviti, ipak vidimo da pomalo raste obrazovanje i znanost, da rastu ulaganja malo i srednje poduzetništvo, obrtništvo, dakle u ono živo tkivo gospodarstva, da se pronašlo i u ovakvim okolnostima i više za kulturu, u hrvatskom društvu, da raste izdvajanje, sada po prvi put imamo i posebno ministarstvo i poseban resor ruralnoga razvitka, jer Hrvatska se nažalost neujednačeno regionalno razvija. Da rastu ulaganja za poticanje izvoza i proizvodnje, da se više razmišlja o privlačenju ulaganja, da se više razmišlja o otvaranju novih radnih mjesta jer raste i poticaj za zapošljavanje, nego o nekim drugim područjima. Želim odmah na početku reći da je rast izdvajanja za obrazovanje i znanost, gledamo li prvu projekciju proračuna 2007. dakle, Prijedlog proračuna 2007., ne izvršenje, i Prijedlog proračuna 2008., rast za obrazovanje i znanost je 12,2%. U odnosu na izvršenje proračuna rast je samo, kada govorim samo, i to je puno više nego prijašnjih godina, ali je rast 8,6%. I ono što bih htio odmah reći da, i tijekom godine, do izvršenja, do kraja 2008. godine smatram da to izdvajanje mora biti isto tako 12% kao i prošle godine. Dakle, tome trebamo težiti. Dobro je da je u odnosu na prvu projekciju 2007., prva projekcija 2008. 12%, loše je što u odnosu na izvršenje je samo 8,6%. I zato se nadam, pa na neki način ako mogu evo i apelativno djelovati na Vladu, tražim, zahtijevam u ime HSLS-a i HSU-a, da ta izdvajanja na u izvršenju proizvoda budu isto iznad 10%. Gospođe i gospodo, Hrvatska ima samo tri razvojne šanse, prva je obrazovanje, druga je obrazovanje i treća je obrazovanje. Kada uzmete danas europske države koje su sa otprilike istom gospodarskom i sociološkom strukturom kao Hrvatska ubrzano napredovale, kada uzmete europske države koje nam se često, ili mi sami ili drugi, nude kao primjer, koje se nameću kao uzor, spomenuti ću primjerice Irsku, Portugal ili Grčku, onda ćete vidjeti da oni nisu gradili skupe infrastrukturne objekte, da oni nisu razvijali prije svega mrežu prometnica, da oni nisu gradili dvorane samo, da oni nisu gradili samo komunalne objekte, nego su oni prije svega i prvenstveno uložili u obrazovanje. Gospođe i gospodo Irska ima 65km autoceste samo, samo 65km, od Dublina do Limerita. 65km autoceste, ali je zato u dvije godine uložila 6 milijardi eura u obrazovanje. Ja neću time reći da nije dobro što mi gradimo autoceste, samo želim reći da, kada imate ovakvu projekciju prihoda i rashoda, kada imate lijevu i desnu stranu, ne politički, nego financijski, kada imate vagu koja je iznimno osjetljiva, onda mi moramo znati da prvenstveno područje koje ova država treba financirati jest i mora biti obrazovanje i znanost. Pa i unatoč tome što možda to politički nije uvijek najisplativije, jer autocestu ili prometnicu vidite u roku od 2 godine ili 3, pa se možete slikati na otvorenju, pa možete govoriti o velikim pregalačkim, … [[Govornik se ne razumije.]] uspjesima, ali ulaganje u obrazovanje ne možete vidjeti u roku 2 do 3 godine, nego u roku od 8 do 10, to je ciklus povratka učinka. Ali su zato, premda dugoročna to najisplativija ulaganja. I to nas uče primjeri Irske ili primjerice Grčke koja je odlučila u jednoj fazi svojega razvitka, odlučila, donijela odluku u Parlamentu, da otprilike 15% stanovništva treba biti zaposleno u razvojnim i znanstvenim projektima. I došli su u četiri godine do toga. Mi nikada to nismo postavili, ali sa ovom projekcijom, sa rastom, sa ulaganjima u obrazovanje, s ovime što je ovdje navedeno, mislim da konačno krećemo prema tome, da obrazovanje postane strateško prvenstveno područje koje ova država pomaže. Kada bismo još uzeli možda i mogućnost da se stvori sinergijski učinak jedinica lokalne i područne samouprave države, jer sinergija nije samo suradnja, nego sinergija znači suradnju u učincima, ili spregu učinaka, onda bih jednako tako, s ovoga mjesta apelirao na jedinice lokalne samouprave, na gradonačelnike i župane da isto tako više izdvajaju za obrazovanje. U Hrvatskoj se nažalost, u gradovima koji imaju nastavu u tri smjene, u gradovima u kojima čeka 2,5 tisuće djece na dječji vrtić se daju 40 ili 50 milijuna za nogometne klubove koji nikada neće prezimiti Europu. Mi moramo sebi postaviti pitanje, ne samo Vlada, nego svi mi moramo sebi postaviti pitanje, hoćemo li davati za profesionalni nogomet ili ćemo davati za obrazovanje u kojem će se onda i amaterski šport naći kao jedna od stavaka financiranja. Slično je i za druge stvari. Prema tome, ovo nije samo pitanje premijera, ministra financija, pa čak ni samog ministra obrazovanja, ovo je pitanje sviju nas. Ako nam obrazovanje postane prvenstveno područje ono što će postati temeljna vrijednost u našim raspravama onda ćemo doći do toga, ne samo da u odnosu na izvršenje 2007. izvršenje 2008. bude 12, nego možda i 15%. I onda smo na dobrom putu. Kada pogledamo također strukturu prihoda i rashoda, potpuno nam je jasno da, mi manje-više možemo očekivati proširenje fiskalnih kapaciteta, ono što Hrvatskoj još uvijek stoji na raspolaganju, znam da to nije popularno reći u ovakvim inflacijskim uvjetima kada nam prijeti spirala ali još uvijek nam ostaju na raspolaganju jedino trošarine. Vi svi znate, poglavito gospoda koji i u nazivu ili sve stranke koje u nazivu imaju socijalno obilježje, da najsocijalnije europske države skandinavske iz trošarina financiraju obrazovanje i socijalnu skrb. Ali zato tamo cigareta ili kava ili alkohol da ne govorimo o tome, stoji daleko više nego u Hrvatskoj. Zato tamo morate razmisliti hoćete li sjesti u kafić ili ugostiteljski objekt za razliku od nas koji sad dok mi ovdje govorimo vidjet ćete koliko je ljudi, sjedi dole u kafiću ili odite sada pod radnim vremenom na trgove pa pogledajte koliko ljudi je na trgovima ili u takvim mjestima. Trošarine su ono, naravno da ne zazivam da me netko krivo ne shvati, oporezivanje svega i svačega ali oporezivanje luksuza apsolutno smatram da je to još jedino što uz ovakve fiskalne kapacitete nam ostaje i o tome će bilo koja vlada koliko god to bilo popularno, nepopularno trebati itekako razmišljati. Ono što me također raduje da se konačno su pronašla sredstva za izvoznu industriju. Gospođe i gospodo mi imamo ne samo neravnomjerno gospodarsko izdvajanje i neravnomjerni gospodarski rast uvjetovan državnim subvencijama nego i regionalni. Ja nemam ništa protiv brodogradnje i mi nemamo ništa protiv brodogradnje ali jednako tako i tekstilna i drvna i sve druge prerađivačke industrije trebaju doći na svoje i drago mi je da i Vlada se i pozvala na dokument, strateški dokument razvoja prerađivačke industrije jer bez izvozno orijentirane industrije, bez pomoći izvoznicima nema rasta industrijskoga u Hrvatskoj. Nema novoga zapošljavanja, nema jačega gospodarskoga rasta. I dalje ćemo imati ovakve poteškoće u prihodima ili u, na micanju prihoda, Državni proračun kao i do sada. Stoga smatram da je doista došlo vrijeme uz obrazovnu ofenzivu i za industrijsku izvoznu ofenzivu i mislim da je pomoć Vlade i veća sredstva koja se ovdje izdvajaju i više nego dobrodošla. Sve u svemu uz ovu molbu svima nama da nam obrazovanje, znanost, kultura postanu prvenstvena područja o kojima ćemo govoriti, temeljne vrijednosti HSLS i HSU će prihvatiti Prijedlog proračuna.
Hvala lijepa. Za ispravak netočnog navoda zastupnica Marija Lugarić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Nije točan navod kolege Čehoka da ćemo riješiti problem o kojem govori odnosno obrazovanje ako si postavimo pitanje o prioritetima. Jer smo mi prioritete odredili, Vlada je u programu rada Vlade odredila prioritete. Stoga problem premalog ulaganja u obrazovanje ne rješavamo postavljanjem pitanja nego podržavanjem ili nepodržavanjem ove Vlade odnosno ovog Proračuna koji je kao što ste posve ispravno utvrdili potpuno neambiciozan što se tiče obrazovanja.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, zastupnik Mršić.
Pa ja bih ispravio netočni navod kolege Čehoka da u ovom proračunu se grade škole a ne dvorane. U ovom proračunu nema ni jedne nove škole, ali zato imamo izravno dvije dvorane u Zadru i u Osijeku. I pored toga još novih dvorana koje će se financirati izdašno iz proračuna u Varaždinu, dvije u Zagrebu i po projektu javno-privatnog partnerstva. I kad bi toliko novaca koliko će se dati za te 4 dvorane bilo uloženo u osnovne škole u Hrvatskoj bi se u naredne 4 godine moglo doći do toga da imamo jednosmjensku nastavu a nama je očito važnije da se igra rukomet nego da djeca idu u jednosmjensku nastavu. I drugo, ispravak netočnog navoda da neki gradovi koji nemaju vrtiće ulažu u profesionalni pogon, najviše u profesionalne klubove u Hrvatskoj je uložila Vlada koju ste vi podupirali a kojoj sada ste koalicijski partner koja je oprostila milijardu kuna nenaplaćenog poreza tim klubovima. Sa tih milijardu kuna moglo se sagraditi 10 novih osnovnih škola ili 15 novih vrtića. Prema tome umjesto da sagradimo škole i vrtiće vaša Vlada je oprostila klubovima, profesionalnim klubovima taj porez.
Za povredu Poslovnika javio se zastupnik Čehok.
Poštovana gospođo potpredsjednice, povrijeđen je članak Poslovnika 209. To nije bio ispravak navoda. Ja nisam rekao da su ovdje predviđene dvorane nego sam govorio o tome da ide ciklus škologradnje. To je prvo. Drugo, nisam spominjao vrtiće u svim gradovima. I treće, i uz ovakve uvjete neki gradovi poštovani kolega imaju jednosmjensku nastavu od 1.5. Varaždin. A vi si morate postaviti pitanje zašto vaš grad ili neki drugi nemaju. To je pitanje ulaganja u prioritete. A što se tiče dvorana za svjetsko rukometno prvenstvo ono će državi i svima nama donijeti daleko veću dobit nego što će biti cijena tih dvorana ako ćemo to znati iskoristiti.
Gospodine Čehok dužna sam … [[Govornica je udaljena od mikrofona, ne čuje se.]] Mislim da nije bila riječ o povredi Poslovnika. Možda o nedovoljno jasnom razumijevanju onog što ste rekli ali vaša intervencija je bila također u skladu s Poslovnikom. I zadnji ispravak netočnog navoda, zastupnik Vinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega zastupnik je rekao između ostalog da Hrvatska ima samo 3 šanse. Da su to obrazovanje, obrazovanje i obrazovanje. Jedna od šansi Hrvatske i najveća šansa Hrvatske je decentralizacija. Znači povećanje sredstava i prihoda jedinica lokalne samouprave o kojem u ovom proračunu nema niti govora. Mene osobno čudi da si kolega kao usput je i gradonačelnik jednog velikog grada, a i u, za vrijeme predizborne kampanje se zalagao upravo za decentralizaciju Hrvatske, meni nije jasno zbog čega s obzirom da je ovo i koalicijski proračun od te decentralizacije u ovom Proračunu nema ni D.
Dozvolite zastupniče, zastupniče dozvolite. Ne možete uzimati riječ prije nego što ju dobijete. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je u ime Kluba nacionalnih manjina zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Gospođa potpredsjednica, kolegice i kolege Klub zastupnika nacionalnih manjina u ovom državnom proračunu za ovu 2008. godinu prepoznaje nastavak trenda veće financijske brige za nacionalne manjine, posebno za njihove udruge. Upravo stavka dotacije, ja bih molio da se koristi taj termin dotacije a ne donacije jer nitko ne donira, nitko ne, nitko ne daje ništa nikomu u, kao poklon već to se radi o dotacijama. Znači, upravo u stavku dotacije za udruge ovdje u ovom proračunu doživljava se najveći porast i to u apsolutnim iznosima. Dakle, od 34 milijuna 920 000 u 2007. godini dotacije rastu 18 ili 9%, odnosno sada će iznositi 41 milijun 511 tisuća 500 kuna. Drugim riječima, od nešto manje od 5 milijuna eura, da budemo precizniji, jednostavniji u iznosima oni će narasti na nešto manje od 6 milijuna eura i to predstavlja značajan rast mada u osnovi on ne znači toliko jer osnova ostaje mala. Dakle, za 7 i pol posto stanovništva se šest, nešto manje od šest milijuna eura znači vrlo malo za zadovoljenje specifičnih potreba. I zato apeliram na Ministarstvo financija da u 2009. i desetoj godini da on ne ostaje isti kao što se on predviđa u projekcijama već da se i dalje predviđa porast sredstava do kada će on dostići onaj minimum koji je dovoljan za zadovoljenje ponavljam 7 i pol posto stanovništva u njenim, u njihovim specifičnim društvenim potrebama. Ovdje se postavlja dodatno pitanje kako definirati vrijednost ovog proračuna. Znači, da li je ono značajno ili ne. Da li je ono vrijedno ili ne, u odnosu i na opće, a ne samo na specifične potrebe nacionalnih manjina. Postoje nacionalne manjine koje imaju gotovo endemski deficit u strukturalnim potrebama, pa i čak i u egzistencijalnim potrebama. Ovdje govorimo prije svega o Romima i porast sredstava programa za Rome i PHARE programa je velika u postotku. Taj porast je velik u postotku, ali još uvijek ono je premalo u apsolutnim iznosima i želio bih istaknuti da Romi koji od ovog saziva imaju svog neposrednog, direktnog zastupnika u Hrvatskom saboru moraju napokon postati po svemu ne, i po zadovoljenju egzistencijalnim, strukturalnim njihovim potrebama moraju postati ravnopravni građani, pa makar to značilo da oni su samo u Hrvatskoj. Jer znamo da u Europi taj problem itekako da postoji. Ne samo da postoji, nego u nekim zemljama neravnopravnost diskriminacija prema Romima raste, a ne da opada. U Hrvatskoj doživljavamo suprotan trend, doživljavamo porast sredstava. Ali međutim još, on je još uvijek nedovoljan i želim podcrtati taj problem jer Romi doista zaslužuju da se o njima brinemo na način ne europski, bolji od europskog. Slično ne možemo odrediti koliko ovaj proračun doprinosi rješavanju problema koji su nestali ili koji su posljedica ili koji su se produbili nakon devedesetih godina kao posljedica rata koji se na žalost vodio na ovim područjima. Koliko na područjima u kojem žive Srbi, ali i Mađari, Česi, Slovaci, pa i Romi, a djelomično i Talijani koliko porast ovoga proračuna će zapravo donositi promjene, one nužne promjene koje su dovoljne za dostojan život. Ovaj proračun, ove promjene nisu razvidne od ovoga, u ovome proračunu. Možda ih ima. Možda one su, možda one postoje. Ali međutim, sam način kako je taj proračun zapravo strukturiran ne dozvoljava nam da znamo koje su i kakve su te promjene i kako je napravljena jedna posebna publikacija za razvoj. Vidjeli smo, dobili smo svi u kaslićima. Tako bi trebalo napraviti ili tako je trebalo napraviti jednu posebnu publikaciju i za ljudska, odnosno za manjinska prava, da vidimo koliko ovdje ima zapravo trenda doista pravog porasta. Ja znam da, to nam je i na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina potvrđeno od strane predstavnice Ministarstva financija da u slijedećim proračunima da će se pristupiti tematski. Ali ja bih htio već sada naglasiti da je to bitno, da to i da je to zapravo možda manji problem nego što izgleda sad na prvi pogled. Jer osim već analitičnosti koje sigurno i ima u onom širem dijelu proračuna koji postoji u Ministarstvu financija treba samo koristiti nove tehnologije i indeksiranjem raznih stavaka zapravo omogućiti i svim zastupnicima da svrstavaju i da strukturiraju podatke kako god oni smatraju da je potrebno. I apeliram na ministra financija da za iduću godinu dobijemo i takav proračun koji će nam omogućiti da korištenjem i najjednostavnijih kompjutera možemo vidjeti kako se ponaša proračun i na osnovi nacionalnosti, ali i na osnovi dobi i spola, regija itd. i da jednostavno nam omogući jedan jednostavniji uvid po raznim klasifikacijama koje ćemo onda mi sami i napraviti. Vjerojatno u buduće nećemo morati ako ćemo imati takav proračun ja neću morati postavljati i pitanja koja mogu izgledati a vjerojatno jesu retorička. Na primjer, gdje se nalaze sredstva jer ja ih nisam mogao pronaći, a znam da postoje i znam da je to tehničko pitanje. Ali očekujem odgovor od ministra obrazovanja gdje se nalaze sredstva za sportsku dvoranu osnovne i srednje talijanske škole u Puli, za koju ne samo da su potpisani sporazumi i ugovori sa izvođačem, već su potpisani sa jednom drugom državom, sa Italijom koja iznosi 50%, koja daje 50% sredstava. Ja znam da ta sredstva postoje. Nije moguće da ona ne postoje ako su započeti radovi, ali htio bih znati gdje ona jesu u ovome sporazumu. S druge strane, ne mogu ne biti zadovoljan prepoznajući važnost koju je ova Vlada dala nekim drugim stavkama. Na primjer izdavačkoj kući “Edit“ koja jedina u cijeloj regiji, ovoj regiji, široj regiji ima dnevne novine na jednom manjinskom jeziku, na talijanskom jeziku već i dotacija koji su dani i sanacija koja se predviđa za tu izdavačku kuću dozvolit će nam napokon ne samo da ova izdavačka kuća stane na noge potpuno već i to da se počne i razvijati. Ponavljam to su jedine dnevne novine jedne manjine u regiji pa vjerojatno i šire. Klub nacionalnih manjina na kraju osjeća i prirodnu solidarnost sa Hrvatima izvan domovine pogotovo sa onima koji imaju status manjina. Evo ovdje mi ne možemo biti zadovoljni jer i dalje sredstva za Hrvate, to nije nikakva demagogija, ja se sustavno bavim sa npr. Hrvatima u Molizeu, i to je ušlo u sporazum koji sam potpisao sa premijerom. Moja briga za tu populaciju. Ja i dalje, ta sredstva su nedovoljna i ja pa makar postoji ustavna odredba koja bi trebala biti prepoznata od Vlade kada se radi o Hrvatima izvan domovine ne samo oni u susjednim zemljama već i širom u svijetu. Oni, pogotovo tamo gdje su manjina, ponavljam pogotovo tamo gdje su manjina znam što kažem, oni nisu dovoljno valorizirani. Na kraju poboljšanje statusa pravobranitelja posebno pučkog pravobranitelja znači puno za nacionalne manjine, jer oni doživljavaju još puno nepravdi pogotovo, mislim tamo gdje žive što je po definiciji na lokalnom nivou i pomoć pučkog pravobranitelja u ovom slučaju je dragocjena. To što on ima više sredstava i u prošloj godini i u ovoj godini za nas predstavlja veliku stvar. Iz istih razloga ne shvaćamo međutim, zbog čega se smanjuju sredstva za Ured za ljudska prava i to smanjuju se za čak 17,4%. Ne shvaćamo gdje su se ljudska prava u toj mjeri riješila, odnosno gdje ima toliko manje nepravde da taj ured treba i manje novaca. Na kraju Klub nacionalnih manjina želi vjerovati da će ove primjedbe biti prihvaćene i biti važne za Ministarstvo financija, za hrvatsku Vladu i zbog toga će podržati Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je u ime Kluba zastupnika SDP-a, predsjednik kluba zastupnika, zastupnik Zoran Milanović.
Poštovane kolegice i kolege za početak drago mi je i u ime kluba SDP-a izražavam zadovoljstvo što ćemo konačno raspravljati o Europskoj uniji i zaštićenom ekološko ribolovnom pojasu. Danas je to radio doduše Europski parlament, bilo bi dobro da je prije toga i hrvatski Visoki dom i javnost o tome mogla nešto čuti i mi mogli nešto reći, ali nikada nije kasno. Počet ću ponukan riječima uvaženog zastupnika Čehoka koji je veliki dio svog izlaganja posvetio obrazovanju i značaju obrazovanja za napredak gospodarstva, za rast, za prosperitet. I ne možemo biti veći saveznici nego što jesmo kada je obrazovanje u pitanju. Međutim kada bi to stvarno bilo tako i kada bi zaista to bile namjere i intencije ove Vlade onda bi se u proračunu vidjelo u puno većim brojkama, u puno većim postocima. Na žalost ne vidi se ni 10%. Dakle manje od najavljenog, a puno manje od onoga što bi trebalo biti i što bismo očekivali kada bismo zaista željeli dosegnuti standarde jedne Irske. Razlika između Irske, Finske, skandinavskih država čiji je primjer i ovdje često navođen je u tome što su uz puno veća izdvajanja imali smislenu i jasnu strategiju što žele postići, a ja se pitam što Hrvatska želi postići i što ovaj proračun govori kamo idemo, koji su planovi, koja je vizija Vlade i ljudi koje je vode. Ja to u ovom proračunu ne vidim. Mi u klubu SDP-a to u ovom proračunu ne vidimo i o tome smo spremni razgovarati, raspravljati sa gospodom i zastupnicima HDZ-a i uvaženim predstavnicima Vlade, da vidimo kamo plovi Hrvatska, jer taj brod nam je zajednički, drugog broda nemamo i druge posade nemamo. Dakle trebao bi biti instrument gospodarske politike proračun, trebao bi jasno govoriti što želimo i naravno uvijek govorimo da je on razvojni i socijalni i ne može biti ništa drugo. I u eri, odnosno u vrijeme slobodnog poduzetništva u kojem danas živimo ne može država raditi sve, ne može biti sve na državnim plećima, ali taj tečaj, taj kurs kretanja država mora davati. Inače nema opravdanja za uzimanje i raspodjelu preko 50% društvenog proizvoda. Ako nemate jasne vizije onda je to uzaludan posao. Razvojni, to će tek trebati dokazati da je razvojni. Socijalne namjere proračun ima. Ima ih zato jer preko 80% povećanja u proračunu odlazi na povećanje mirovina i plaća i to je s jedne strane plemenito i nužno zbog situacije u kojoj se nalazimo, a situacija je sljedeća: da mirovine u odnosu na prosječnu plaću padaju i da kupovna moć prosječnih plaća pada. Prema tome ništa drugo i ne možemo očekivati. Koliko je Vlada uspješna u tome, to je drugo pitanje. U prosincu 2007. godine prosječna plaća je iznosila 4.958,00 kuna prema Državnom zavodu za statistiku. To je na godišnjoj razini rast od 4,7%. Međutim godišnja inflacija je bila veća od toga, bila je 5,8%. Znači razlika na štetu plaća je 1,1%. To je prema statističkim pokazateljima prvi puta od ožujka 2002. godine da realna kupovna moć, realna vrijednost prosječne plaće pada i to je hrvatska realnost i zato je i potrebno u proračunu barem za proračunske korisnike predvidjeti sredstva za povećanje plaća. Ali to je začarani krug. Zadatak Vlade i svih nas ukoliko nam dopustite da u tome sudjelujemo, a siguran sam da ćete nam dopustiti, da iz tog kruga Hrvatsku izvučemo, da ju pokušamo izvuć. Govori se o problemima iz okruženja. Zaista Hrvatska kao mala zemlja i kao malo gospodarstvo živi u okruženju i ono je određuje i vrlo često može imati štete od tog okruženja. Naravno što je gospodarstvo više izvozno orijentirano, što je jače, što je više temeljeno na znanju tim bolje. Međutim, te spoznaje Hrvatska nema. Koje znanje, pitam? Koje znanje? Šta je hrvatski prioritet? U čemu Hrvatska želi biti jaka? Irska je to znala. Finska je to znala. Želi li Hrvatska jaku brodogradnju? Vjerojatno. Mi smo maritimna zemlja, maritimna nacija, maritimna kultura. Ako mogu reći a da ne zvuči pretenciozno, jedini slavenski narod koji je maritimni već tisuću i nešto godina. To nisu ni Rusi, ni Poljaci, kamoli Česi ili netko treći. Međutim ta brodogradnja je u ozbiljnim … … [[Upadica se ne čuje.]] Zezaš se Furio. Međutim ta brodogradnja je u ozbiljnim problemima i teško da je nešto što ostvaruje dobit, pravu zaradu što Hrvatsku čini jakom i konkurentnom. Jel' je to visoka tehnologija? Jel' je to automobilska industrija kao u primjerima Češke, Slovačke, Poljske, Rumunjske? Ne vidimo ni to. Kaže se da je jedan od problema inflacija. Inflacija je problem, svakako. Međutim, inflacija sama po sebi ne mora biti brana gospodarskom rastu i napretku. Ona to nije bila u nizu drugih tranzicijskih država koje su imale srednju ili malo višu inflaciju, ali isto tako visoku stopu rasta i plaće koje su pratile tu stopu rasta. Slovenija, Češka, Poljska, Mađarska, Slovačka, zemlje na koje se prije 17 godina u ovom Domu gledalo s visoka, a sad je odnos malo drukčiji. Pa nije valjda rat razlog za sva naša zaostajanja? Na čemu može Vlada graditi hrvatsku gospodarsku vertikalu? Recimo, u ovim državama koje sam naveo poznata je stvar ulaganja u prerađivačku industriju, su u ukupnoj strukturi investicija zastupljena sa preko 40%, nije slučajno, preko 40%. To nije teška industrija, to nije način na koji se industrijalizirao Sovjetski savez prije 70 godina ili Kina danas. To su malo naprednije industrije. Događa li se to samo od sebe ili to netko vodi? Ili netko ima viziju? U Hrvatskoj je taj postotak ne preko 40% nego 15%. I sustavno tako. Oko 15%. Zato nema dobiti prave, zato nema pravog bogatstva, zato nema konkurentnosti, zato nema nego zaduživanja i zaduživanja. Govorilo se neki dan u Vukovaru, tamo je bio i cijenjeni predsjednik Vlade, o novom razvojnom ciklusu, na razgovorima socijalnih partnera. Međutim, ni tada, ni u ovom proračunu nije razvidno na čemu je temeljen taj novi razvojni ciklus, jer njegovi glavni generatori u posljednjih sedam godina su bile državne investicije, uglavnom krupna infrastruktura i vanjsko zaduživanje. I jedno i drugo je lagano dosegnulo svoju najvišu razinu i tim pravcem se više ne može. Ni na to nema odgovora. Energenti. Značaj energenata. Pa normalno da nije dobro da poskupi nafta i normalno da nije dobro da građani to osjete na svome džepu. I normalno da ne očekujemo od Vlade da tu izvodi čuda kao što je HDZ-ova Vlada odnosno HDZ-ova opozicija to predbacivala koalicijskoj Vladi. Ne možete učiniti čuda ako nafta poskupi 100% u godinu dana. Međutim, ni to nije dovoljan izgovor jer udio energenata i nafte u ukupnoj inflaciji i kao udar na hrvatsko gospodarstvo je manje nego što je bio nekad. U naprednijim gospodarstvima koja imaju dominantnu strukturu usluga, a Hrvatskoj takvoj, bez obzira što su te usluge malo manje napredne pa su onda i profiti malo manje visoki ili nisu visoki, udio energenata je manji nego prije 50 godina. I to je samo jedan mali izgovor, ali nedovoljan izgovor za nedostatak vizije, za nedostatak onoga što je posao Vlade da kaže kamo vodi ovu zemlju. A to se u porezno opterećenim državama kao što je Hrvatska iz proračuna mora vidjeti. Jer Hrvatska Država uzima jako puno. Ona je gospodar a puno manje sluga. I za to puno što uzima mora dati obrazloženje zašto uzima i kamo ide. Ovo nije Japan gdje je porezno opterećenje 30% odnosno ukupna javna potrošnja 30% ukupnog društvenog proizvoda. Niti SAD-a, niti liberalna Engleska 19. stoljeća sa 10 ili 11% udjela javne potrošnje u društvenom proizvodu. Decentralizacija. O tome su govorili moji cijenjeni kolege, prije svega kolega Kajin, od toga također u ovom proračunu ništa. Zašto toliko inzistiramo na toj decentralizaciji? Zato što je to kultura društva. To nije pokušaj da se Hrvatska dezintegrira ili da se Hrvatska razbije, da se oslabi, da se razbije na sitne dijelove. To je hrvatska snaga. Ali takav put, put decentralizacije prvo kreće od džepa i smanjuje ulogu centralne vlasti da arbitrira i da raspoređuje onima koji su joj draži više, a onima koji su joj manje dragi manje. I dok se ne dogovorimo na isti način na koji su se dogovarali oni na koje se često u ovom Domu poziva, Irci, Finci i slične države, da je to zajednički interes ove države nema naprijed. Ovo će i dalje biti skupa, neefikasna i korumpirana država, ali ovo treće je već jedna sasvim druga priča. Dakle, nema vizije, nema jasnog plana šta je to hrvatska snaga u gospodarstvu, šta je to hrvatski proizvod za pet ili deset godina? Koje je to znanje koje se želi uz ovako malo povećanja sredstava za obrazovanje i znanost? Realna ali vrlo mala i nedovoljna. Kamo to Hrvatska ide? Hoće li bit ono što je Češka danas za deset godina? Slovačka? Koga privlačimo? Gdje je hrvatska snaga? Koje je to obrazovanje? Jesu to humanističke znanosti? Je li to tehnologija? To iz ovog proračuna nažalost vidjet ne možemo. Još jedna riječ o porezima koji su, jel' da kao što je očito najbitnija ili jedna od najbitnijih stavki iz kojih se puni proračun. Zalagali smo se u predizbornoj kampanji i kroz naš program za porez na kapitalnu dobit. Porez na zaradu dionica, možemo ga zvat ovako ili onako, ali manje-više je jasno o čemu se tu radi. Dakle, porez na ono što je zarađeno na tržištima kapitala, izvučeno van i uzeto za sebe u potrošnju. Hrvatska tu vrstu poreza nema. Tu vrstu poreza imaju skoro sve države u Europi. Imaju i Sjedinjene Američke Države, imaju države gospodarstva koje su kolijevka liberalizma. Kažu, to će ugušiti Hrvatsku burzu. A mi vidimo ovih dana da je ta burza u problemima iz kojih će se nadamo se izdić', ali to nema veze sa tim porezom. To je efikasna i pravedna mjera koja omogućava da teret ove skupe države snose svi podjednako, ne samo radnici i radnice koje rade u tvornicama kojih i tako ima jako malo i proizvode slabo za izvoz, ne radnici u trgovinama nego oni koji zarađuju mnogo i treba da zarađuju. Ali zašto ne bi zajednici dali 10 ili 15% od te zarade, kada u nekim državama na zapadu na koje se često pozivamo daju i puno više od toga? Je li to nepravedno? Je li to loše? Pa ne želimo izvlačit zaključak da se time zaista pogoduje određenim interesima. I da sada ne bih navodio primjere, samo u zadnjih pola godine, kako su ogromni profiti na takav način izvučeni ili da ne koristim tako grubu riječ zarađeno bez da se plati porez. To je politika. To je način na koji vidimo ovo društvu. Po nama pogrešan. Dakle, radi se o novom izvoru prihoda i o nekakvom instrumentu društvene pravde. Ne crvene pravde, ne crne pravde nego elementarne pravde, američke, engleske, irske, finske. Toga ovdje nema. Znam da nije izravno pitanje proračuna ali je važno političko pitanje. A proračun je politika. Vrijeme treba poštivati. Poštovane kolegice i kolege! Iz svih ovih razloga i niza drugih specifičnih o kojima će govoriti brojni i upućeni članovi kluba SDP-a, klub SDP-a ne može podržati ovaj sporazum. Hvala. [[Pljesak.]]
Poštovane kolegice i kolege, imamo devet ispravaka netočnih navoda. Ja bih vas molila da se držite poslovnika i da se u ispravcima ograničite na stvarni ispravak. Prvi je na redu zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Naime, kolega Milanović je uspoređujući rast plaća i inflaciju netočno ustvrdio da su, plaće su rasle 4% kao što je rekao on odnosno nešto malo više a da je inflacija u prošloj godini bila preko 5%. To je netočan podatak. Vi ste se osvrnuli samo na dio inflacije koji se odnosio na 12. mjesec. Inflacija na razini cijele godine je bila 2,3%. Dakle, to je točan podatak. Odnosno, 2,9, pardon, 2,9%. Vi ste netočno ustvrdili da je ta inflacija za prošlu godinu bila preko 5%. 2,9 je na razini cijele godine. Prema tome, nemojte netočno navoditi podatke i iskorištava to kako bi prikazali nešto što ne stoji. Isto tako, što se tiče obrazovanja. Ovo je najveći do sada rast za obrazovanje, najveći do sada proračunski rast za obrazovanje, preko 12% što se tiče plana za 2007., odnosno ovo je plan za 2008. ili 8,66% u odnosu na rebalans koji se dogodio 2007. godine. Dakle, do sada neviđeni rast za obrazovanje, rast sredstava. Vi govorite da je riječ o malom ili gotovo niti malom povećanju za obrazovanje što je doista nevjerojatna netočnost i neistina.
Drugi ispravak zastupnik Krešo Filipović.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Evo, kolega je već ranije ispravio netočan navod koji sam i ja htio ispraviti, ali želim ovdje napomenuti da je kolega Milanović iznio veliki niz tvrdnji koje ne stoje. Pa recimo, o korumpiranosti države i korupciji u našemu društvu. To su nekakve tvrdnje koje se sada ne mogu dokazati u onome obliku kako je to izrekao gospodin Milanović da smo mi visoko korumpirana država. A isto bih rekao vezano za ovaj rast znači inflacije koja je bila u prethodnoj godini od 5,8% je rekao gospodin Milanović. Mislim da je pročitao materijal da bi znao da je inflacija u prošloj godini bila 2,9% a da je planirana inflacija za 2008. godinu na razini od 5,2%. Hvala lijepa.
Na redu je zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala, gospođo potpredsjednice. Pa na samom svom početku izlaganja govoreći o obrazovanju uvaženi kolega Milanović je rekao: "Nažalost, ne vidi se povećanje u obrazovanju.", što nije točno. U posljednjih četiri godine povećalo se sredstva za obrazovanje u iznosu od 3,9 milijardi kuna ili čak 50% proračuna. Moram napomenuti, za osnovne škole 43%, srednje 44,90%, visoko obrazovanje 65. A moram vas podsjetiti kolega Milanović ako to tada niste pratili da je rebalansom smanjivano 2003. godine prije preuzimanja prošle odnosno rekla bih i sadašnje Vlade proračun. Smanjen je proračun u visokom obrazovanju samo u jednoj godini za 117 milijuna kuna što je bilo katastrofalno za 2003. godinu.
Ispravak netočnog navoda zastupnica Nevenka Marinović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, članovi Vlade, poštovani kolegice i kolege. Nije točan navod poštovanog kolege Milanović da se na području obrazovanja i znanosti ne znaju prioriteti i da nisu osigurana sredstva za ovo područje. Točno je da postoji vizija izložena u dokumentima "Plan razvoja sustava odgoja i obrazovanja za razdoblje od 2005. do 2010." i "Znanstvena i tehnologijska politika Republike Hrvatske" također za razdoblje za razdoblje od 2006. do 2010. koji je podržala i Svjetska banka te za pomoć u njenom ostvarenju odobrila značajna sredstva. Postoji vizija i osigurana su sredstva a o visini sredstava je već sve rečeno. Hvala.
Peta po redu ispravak netočnog navoda zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice. Evo, reći ću da je poštovani zastupnik Milanović rekao jednu netočnost veliku a to se tiče proračuna i prijedloga na stavkama znanosti i obrazovanja što je ustvrdio da je u ovom proračunu zapostavljena znanost i obrazovanje. Ja ću reći i istinu i isčitala sam dobro iz proračuna ali i vratit ću se i na 2003. godinu da rast upravo u znanosti i obrazovanju je ništa manje nego je ovdje prikazano do ovog prijedloga za 2008. godinu 50,48%. Da je za prijedlog ovaj u 2008. godinu rast 8,66%. Kolega, treba biste dobro iščitati proračun.
Zastupnice, isteklo vam je vrijeme za ispravak.
Dobro ga iščitajte i nemojte davati paušalne izjave. Hvala.
Ispravak netočnog navoda zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala. Pa evo, gospođo dopredsjednice, ispravljam jedan krivi navod recimo gospodina Milanovića da je Kina zemlja s vizijom a Hrvatska nije. Naime, Kina to dobro gospodin Milanović zna bazira razvoj svoj na izuzetno niskim plaćama. I ono što vjerojatno ne zna Kina nema mirovinsko osiguranje. To smo u razgovoru s njihovom delegacijom, ni zdravstveno osiguranje. Prema tome, ako želite takav razvoj ovdje mislim bilo bi vrlo interesantno da stojite iza toga. Dalje, drugi netočan navod da rat nije imao snažan utjecaj na razvoj privrede. Krajem devedesetih propalu socijalističku industriju trebalo je zamijeniti novom industrijom, nažalost rat pored ostalih stvari koje će kolege reći sigurno je to omeo itekako. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda zastupnik Boris Matković.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege. U nizu netočnih navoda a neke su od njih moji kolegice i kolege već ispravili. Ja ću samo jedan još dodatno a on se odnosi na netočnu tvrdnju da ova Vlada dakle, ja je nazivam stara-nova, različito raspoređuje sredstva. Gospodine Milanoviću, ja živim vrlo blizu grada Ploča i prijatelj sam sa vašim stranačkim kolegom Karamatičem, otiđite u Ploče, pa vidite što su sve Ploče dobile u prošlom mandatu. Isto tako, istina je, da, ja sam bio gradonačelnik, i u prošlom mandatu, da sam od vaše Vlade dobio u četiri godine svega 800 tisuća kuna za dogradnju vrtića u Vrgorcu. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Milanović je u nekoliko navrata kazao kako ova Vlada nema viziju, kako nije izgovorila što je njena vizija. To naprosto nije točno, nego li, između ostalog na ovom dokumentu koji ste svi primili ovdje, uredno stoji ovdje da je proračun za konkurentnost hrvatskog društva, tako da i to je vizija. Vizija je jasno izgovorena u mnogo, mnogo navrata, da je naša vizija i društvo blagostanja i pravde i znanja i socijalne sigurnosti i jednakosti itd.. Prema tome, nije samo dovoljno deklarirati se što to je vizija nego doista i učiniti proračun takvim. S druge strane, ja mislim da vam se omakla, jedna neoprezna izjava također, mislim da nema nikakve druge u njoj težine a odnosi se na rat i posljedice rata, kada ste kazali, ne možemo se non-stop i uvijek pozivati na rat. A isto dobno ste primijetili kako je malo za obrazovanje izdvojeno. Pa kako ne možemo ako su izravne posljedice rata, ako se izravne posljedice rata plaćaju otprilike onoliko koliko sada košta obrazovanje. To znači sada izdvajamo za obrazovanje 8% a izravne posljedice rata su negdje od 8 do 10%. Zamislite da to možemo [[Upadica: Upozoravam na vrijeme.]] da to možemo upotrijebiti za obrazovanje koji bi onda to bio doprinos. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Iscrpili smo ispravke netočnog navoda i izlaganja u ime Klubova. Za riječ se javio predstavnik predlagatelja, ministar financija, Ivan Šuker i nastavno ministar Primorac.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Ja moram reći da sam kao predstojnik predlagatelja Proračuna izuzetno zadovoljan sa raspravom predstavnika Kluba SDP-a jer u principu osnovne teze ovoga Proračuna nisu kritizirane, dapače, s obzirom da nisu kritizirane, smatram da su podržane. Ono što bih želio reći, možda što izaziva na kraju krajeva i različit politički pristup vođenja javnih financija u izlaganju predstavnika Kluba SDP-a, postoji jedna određena kontradiktornost. S jedne strane govore o potrebi povećanja određenih rashoda u Državnom proračunu, a istovremeno govori o smanjenju poreznih davanja, to su dvije stvari koje je vrlo teško uskladiti, ali vuku ka jednome a to je povećanje deficita. Jer iz ovoga svega skupa se može pročitati da SDP-ova politika bi bila povećanje deficita. S obzirom da će o obrazovanju reći nešto kolega Primorac, ne bih želio o tome govoriti, no, ono što bih želio reći da, veli proračun je instrument gospodarske politike. Pa naravno, da je proračun instrument gospodarske politike i praktički uz proračun se jedino može, jedini pravi instrument za vođenje ekonomske politike. No, da li se to vidi iz ovog Proračuna kada se govori o gospodarstvu. Kada pogledate kolika su povećanja za potencijal gospodarstvu, ali trebam reći da smo prije toga promijenili i donijeli po prvi puta pravi Zakon o potporama i subvencijama kojega na žalost do sada nije bilo u Hrvatskoj. Nego samo je bilo dovoljno da ste u jednoj gospodarskoj grani i da imate pravo na potpore. Dakle, sa strukturnim reformama, sa procesom privatizacije kojim smanjujemo ovisnost gospodarstva o državnom proračunu, to je instrument za vođenje ispravne ekonomske politike. Govoriti o iznosu sredstava za mirovine i plaće i reći da plaće nisu akceptirale inflaciju naprosto nije točno. Mi smo sa socijalnim partnerima krajem 2006. potpisali sporazum u kojem smo definirali politiku plaća u tri godine, 2008., 2009., 2010. dakle, rast plaća 6%, a za Ministarstvo znanosti još posebni aneks tome sporazumu gdje su akceptirane određene specifičnosti zaposlenih u znanosti. Dakle, s tog osnova se ne može nikako reći da Vlada koliko je to, su fiskalne mogućnosti ne vodi brigu oko politike plaća. No ako ćemo govoriti o politici plaća u privatnom sektoru, onda moramo jasno reći da svaka isplata plaća koja nisu posljedica povećane produktivnosti je generator inflacije. I to je osnov ekonomske znanosti. Prema tome, ako bilo tko predlaže nešto drugo, taj u principu generira inflaciju. Jedno je govoriti o inflaciji koja se događa ovako kao što je to bilo u Hrvatskoj a drugo je govoriti o jednoj planskoj inflaciji koju su Slovenci imali skoro 8, 9 godina, imali su negdje, ako se ne varam 7, 8%. Međutim, nemojmo zaboraviti što se Slovencima dogodilo po ulasku u Europsku uniju kada je ta inflacija trebala pasti. Uz sve muke je nisu mogli smanjiti ispod 7%. Prema tome, inflacija je izuzetno opasna, i ona ne bi trebala biti tema političkih rasprava, ne bi trebala biti tema dnevnih licitacija da bi se dopali ili biračima ili hrvatskim građanima. Jer kada vi licitirate o tome, kolika će biti inflacija, onda u onaj vlak koji diže cijene često uskoće i oni koji nemaju nikakvih argumenata da podignu cijenu. Evo, ovdje kao predstavnik Vlade i kao predstavnik HDZ-a, pozivam predstavnike najjače oporbene stranke da napravimo konsenzus oko restrukuriranja brodogradnje i reforme zdravstva. Ajmo pokazati na taj način svoju nacionalnu svijest i zrelost da nam je briga. To su dvije strukturne reforme koje su najbolnije, koje su najteže. Ako govorimo stvarno da nam je do interesa za Hrvatsku, ajmo se zajedno sjesti i napraviti te dvije strukturne reforme, u interesu Hrvatske i u interesu hrvatskih građana. Evo ga, javni poziv sa ove govornice, ispred Vlade Republike Hrvatske, ispred HDZ-a. … [[Pljesak!]] Još bih se samo osvrnuo na dvije stvari. Jedno, gospodin Milanović je spomenuo rast i vanjsko zaduženje. Mi u svoje četiri godine gospodarski rast nismo bazirali na vanjskom zaduženju. Država je svoj udio u vanjskom dugu smanjila sa 34 na 23%. Također, odlukom da se zaduži na domaćem tržištu Hrvatska je po prvi puta dala snažnu injekciju hrvatskom financijskom tržištu. I to hrvatsko financijsko tržište se sigurno ne bi razvilo do ovoga nivoa da država nije odlučila svoje potrebe zaduživanja ostvariti na domaćem tržištu i na takav način omogućiti razvoj i investicijskih fondova a isto tako novoosnovanim mirovinskim fondovima omogućiti da kupuju državne obveznice. I kao što sam jutros govorio kada sam govorio o odluci da se zadužujemo vani tako smo u ovom trenutku kad je nedostatak da tako kažem sredstava na financijskom tržištu Hrvatske odlučili se s obzirom da se radi o reprogramiranju vanjskih kredita, znači nećemo na takav način povećati vanjsko zaduženje Hrvatske da izdamo 750 milijuna EUR-a obveznica na međunarodnom financijskom tržištu i na takav način ostavimo hrvatskom gospodarstvu veći iznos sredstava. Porezno opterećenje, gledajte kad govorimo o poreznom opterećenju onda trebamo razlučiti što su porezi a što su doprinosi. Hrvatska ima jednu od najnižih, ako ne najniže porezno opterećenje u Europi. Efektivna stopa poreza na dohodak u Hrvatskoj je 8,21%. Nominalna stopa poreza na dobit u Hrvatskoj je 20%. Kad uzmete one olakšice za investicije, za područja od posebne državne skrbi onda vam je efektivna stopa poreza na dobit negdje oko 15%. Drugo, i to, toga moramo biti svjesni a to je opterećenje cijene rada doprinosima. Dakle u jednoj prosječnoj plaći doprinosi sa opterećenjem sudjeluju 90%, a porez na dohodak i prirez sudjeluje samo sa 10%. No istovremeno kad na kraju godine napravimo bilancu onda ćemo vidjeti da ono što se financira iz doprinosa stvara deficit državi od 16 milijardi kuna i to se mora pokriti iz poreznih prihoda. I na kraju decentralizacija i porez na kapitalnu dobit. Ako hoćete decentralizirati nešto onda se prvo govori o decentralizacija obveza, onda tek o decentralizaciji prava. S obzirom na sustav i raznolikost razvoja Hrvatske, s obzirom na to da u Europi nemate jedinstveni sistem ili jedinstveni oblik decentralizacije Hrvatska itekako mora razmišljati o tome da je velika razlika u razvijenosti pojedinih dijelova Hrvatske i da bez nekakvog fonda koji će biti na nivou države ne možemo govoriti o decentralizaciji sredstava. Jer ako pogledate porez na dobit on je praktički koncentriran u tri velika središta; Zagreb, Rijeka, Split. Ako govorite o porezu na dodanu vrijednost normalno da je u ta tri velika centra najveći promet. Prema tome bilo kakva decentralizacija tih sredstava će opet dovesti do toga da će najveći dio tih decentraliziranih sredstava otići u velike i najrazvijenije centre a ovi kojima je u ovom trenutku najviše potrebno nažalost neće dobiti. Porez na kapitalnu dobit. Gledajte to je bio izborni program SDP-a. Birači su rekli o tome sve pa ne bih ja još. Hvala.
Imamo i u nastavku još ministra Primorca pa ćemo onda s ispravcima netočnih navoda. Do 10 minuta u ime predlagatelja mogu obadva. Ministre.
Poštovana gospođo potpredsjednice, zastupnice i zastupnici. Dozvolite mi samo ukratko dotaknuti u ovih 10 minuta temeljne postavke proračuna koji se tiče znanosti i obrazovanja ali na jedan način cjelovit. Ja ću pokušati to napraviti sa onom vizijom koja je uključena već u sve strateške dokumente koji idu prema Europskoj uniji ali i prema Svjetskoj banci s kojima sad … [[Govornik se ne razumije.]] razgovor a to je da Hrvatska do 2010. godine iako je iznimno zahtjevan postaje najkonkurentniji sustav odgoja i obrazovanja u ovom dijelu Europe. 2003. godine startamo sa proračunom od 7 milijardi i 785 milijuna kuna. Danas govorimo o proračunu od 11 milijardi i 715 milijuna kuna. Ako se usporede dva izvorna proračuna a to je ono što financijeri uspoređuju statistički relevantno onda se govori o tome da proračun od 10 milijardi i 400 na početku 2007. godine je uvećan za 1,27 milijardi odnosno 12,12%. Ako se uspoređuje proračun a to je rebalans koncem 2007. godine i sadašnji onda je povećanje opet najveće do sada jer je 933 milijuna ili 8,66%. Naravno tu nije uključen nikakav rebalans u 2008. godini. Međutim to povećanje koje iznosi gotovo 51% ili 4 milijarde kuna zajedno sa kreditnim zaduženjem koje smo nastavili nakon mandata bivše Vlade koja je započela važne projekte u visokom obrazovanju je dodatnih 3 milijarde kuna. Odnosno povećanje proračuna sa kreditnim zaduženjima je najveće do sada ikada na ovim prostorima u obrazovanju ili gotovo milijardu EUR-a u periodu od 4 godine. I to je činjenica u brojevima. S druge strane ako pogledamo što je napravljeno u zadnje 4 godine. Ja bih rekao da uz ta ogromna izdvajanja koja prelaze 51% zapošljavanje gotovo 7 tisuća ljudi, mi moramo ovdje istaknuti činjenice da je samo u osnovnom školstvu zaposleno oko dvije tisuće i 300 ljudi prvenstveno zbog informatike, učenja drugog stranog jezika što postaje hrvatski brend, provođenja «Bolonjskog» procesa. U ovom trenutku tisuću i 740. Ako pogledamo obvezno srednješkolsko obrazovanje do prve kvalifikacije govorimo o zaposlenim gotovo 1000. Dakle jedan cijeli koncept strategija ulaganja u 4 godine koja su rezultirala 51% povećanja proračuna nastavljamo intenzivnije nego ranijih godina. Ako pogledamo jedna neizmjerno važan segment, a to je segment pitanja odnosa sa socijalnim partnerima. Meni je zadovoljstvo reći da je Vlada imala hrabrosti i snage u prošlom mandatu, u ovome nastavlja da pored povećanja u 2007. godini koja ukupno iznose 8,12% akumulirano, u 2008. godini akumulirano s prošlom godinom. To povećanje ide na 17,1% odnosno drugim riječima približavamo se vrlo jasnom cilju da u naredne 4 godine plaća jednog sveučilišnog nastavnika od 7 i po tisuća postane plaća hrvatskog ministra. Za to je osigurano proračunom kroz naredne 4 godine ni više nego manje 4 milijarde kuna. I to je vrlo važno istaknuti. Ako pogledamo pojedinačne projekte dozvolite mi spomenuti da srednja škola za sve, projekt koji podržavamo svi, koji je na ponos Hrvatske države ili inače za 4, za točno 9 godina od današnjeg dana ostajemo bez 75 tisuća mladih koji imaju završenu srednju školu. Samo ove godine idemo [[Upadica: Upozoravam na vrijeme.]] Meni su rekli 10 minuta da imam [[Upadica: U okviru 10, možete se ponovo javiti pa iskoristiti]] Dobro, dobro. Onda ću samo još jednu minuticu napraviti. Dakle reći ću samo jedan primjer. Škologradnja. 288 školskih objekata dograđeno, izgrađeno. Ove godine 124 milijuna kuna i jedan podatak iznimno važan. U naredne 4 godine dodatnih milijardu kuna za izgradnju svih školskih objekata kako bi krenuli u jednom smjeru. Evo hvala vam lijepo pa ćemo nastaviti dalje, hvala lijepo.
Hvala ministre na razumijevanju. Imamo 3 ispravka netočnog navoda, 4. Prvi je na redu zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočni navod ministra Šukera da SDP želi smanjiti doprinose odnosno poreze a povećati izdatke za plaće i mirovine i to na račun deficita. Niste razumjeli i netočno je. SDP jasno poručuje, dao je i prijedloge zakona da je potrebno izvršiti poresku preraspodjelu. Siromašne i jadne radnike rasteretiti doprinose, a ponovo uvesti opterećenje bogatijih građana Hrvatske da i oni participiraju u javnoj … [[Govornik se ne razumije.]] Kad govorimo o deficitu, da, treba ga povećati ali za razvojne projekte, jer razvojni projekti su odgovor gospodarske politike Vlade kako riješiti u Hrvatskoj i radna mjesta i veće plaće i veće mirovine u tom dijelu. A vezano na vaš javni poziv bit će nam drago da zajedno sa vama riješimo brodogradnju i zdravstvo koju niste riješili u posljednjih 4 godine.
Ispravak netočnog navoda zastupnica Dragica Zgrebec.
Netočno je da porezna opterećenja, u porezna opterećenja ne ulaze doprinosi. Naš doprinos za zdravstveno osiguranje samo nominalno se zove doprinos. On je praktički porez jer ga plaćaju samo zaposleni, a financiraju zdravstvo kroz takav vid para poreza zapravo za sve građane. Kad bi država izdvajala iz poreznih prihoda za zdravstvo, onda taj doprinos ne bi bio na plaće, nego bi ga plaćali svi zaposleni. A što se tiče poreznog opterećenja plaća najbolje nam govori podatak koji je nedavno objavljen da prosječna plaća za 11 mjeseci bruto je realno rasla za 3,6%, a neto za 2,6%. Dakle, jedan indeksni poen su brže rasle obveze iz plaća nego što su same plaće rasle.
Treći ispravak netočnog navoda zastupnik Zoran Vinković.
Ispravio bih gospodina ministra Šukera koji je, ako sam ja to dobro shvatio rekao da Hrvatska ne smije i ne može provesti decentralizaciju iz razno raznih razloga. Smatram da je jedina šansa to ste rekli, jedina šansa Hrvatske nisu fondovi za regionalni razvoj iz kojeg se dijeli po određenim političkim principima. Svi vrlo dobro znamo način kako se raspoređivalo iz tih fondova. Nekom po 100 000 nekom po 20 milijuna. Tu je i pitanje u svakom slučaju i poreza na dobit. Prijedlog je i ići će takav prijedlog da tih koji sada pripadaju isključivo državi da 30% ide jedinicama lokalne samouprave, 20% županijama, 29% državi, a za ove decentralizirane funkcije da iz poreza na dobit ide onih 21 iz poreza na dohodak. Tu je u svakom slučaju i pitanje PDV-a pa čak i u susjednim zemljama taj PDV ide prema jedinicama lokalne samouprave.
Vrijeme. Hvala. Povreda Poslovnika zastupnik Bagarić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ja se ispričavam poštovani kolege, međutim ovo je doista povreda Poslovnika članak 210. a gospodin ministar o tome uopće nije govorio. Vi ste totalno govorili o stvari o kojoj on niti nije spomenuo. Prema tome, dakle vi ste samovoljno ne znam uzeli riječ i govorili ste neke svoje impresije. Hvala lijepo.
Još jedna od tipičnih situacija. Ovdje je bila riječ o decentralizaciji. Ministar je govorio o decentralizaciji, a doista se može široko ispravljati netočan navod. I zadnji ispravak netočnog navoda zastupnik Gvozden Flego.
Primorac je u svome izlaganju iznio cijeli niz podataka. Između ostaloga da nikada nije postignuto takvo povećanje proračuna koje se dešava sada. Uistinu se dešava o povećanju proračuna što meni inače nije nakana stalno se uspoređivati sa prošlom Vladom. Ali ako se već želimo uspoređivati prošla Vlada je počela sa reformama, prošla Vlada je otvorila nova radna mjesta itd. Da smo održali planirani tempo ne bismo rasli sa 50% nego sa 61% i proračun bi danas iznosio 14 milijardi 958 milijuna kuna, a ne ovo što je danas.
Hvala lijepo svima. Počinjemo sa pojedinačnom raspravom zastupnika. Prvi je na redu zastupnik Mato Bilonjić. To je na kraju. Kolega zastupniče, vi ste stari zastupnik!
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. U ovim dosadašnjim raspravama o proračunu od 2008. godine nisam mogao iščitati ništa što nije dobro i što proračun za 2008. godinu nije razvojni, odnosno proračun za regionalni razvoj. Što nas na samom terenu interesira u ovim proračunima kada je u pitanju Brodsko-posavska županija i moj grad Nova Gradiška jeste gospodarska infrastruktura, nastavak izgradnje cestovna, komunalna, društva. Poticaj za zapošljavanje u ovom proračunu je 8%. Mogao bi biti i veći, no moramo kazati da naš proračun je takav kakav je. Znači, mala bara, puno krokodila. Svi mi tražimo na sve strane novaca, a ni u biti nema dovoljno. U razvoju poljoprivrede iz mjesta odakle ja dolazim povećano je za 32% što je velika prednost i jačanje socijalne pravde, čuvanje dostojanstva hrvatskih branitelja sredstva povećana za 11% odnosno 6 i pol milijardi i moje kolege iz odbora koji su pričali. Znači, svi su podržali i dali prijedlog ovome Visokom domu da prihvatimo proračun za 2008. godinu. Kao zastupnik svakako ću to učiniti, jer pored ovoga što je sve u proračunu objašnjeno novaca nikada dovoljno neće biti. Nisu me uspjeli kolege koji su bili protiv proračuna, prijedloga proračuna uvjeriti da nešto manjka, odnosno da nešto nema. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je zastupnik Ante Kulišić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Zadovoljstvo mi je što mogu reći nekoliko riječi o proračunu za 2008. godinu. To je dokument koji jasno pokazuje da Hrvatska ima zacrtani put i prioritet od kojih ne odstupa. Svim zemljama i Vladama teško je s obzirom na ograničene resurse, prihode osmisliti kvalitetne programe kojima će se najvažnije potrebe u društvu zadovoljiti, a da se istovremeno zadrži razvojni potencijal. Proračun 2008. godine pokazuje da Vlada Republike Hrvatske zna pravu mjeru kako s obzirom na mogućnosti, potrebe kvalitetno preraspodijeliti sredstva na ulaganja u gospodarstvo, regionalni razvoj, znanost, zdravstvo, mirovinski sustav, socijalna davanja. Uvjeti u okruženju se u 2008. godini mijenjaju. Svjesni smo da smo podložni utjecajima s vanjskih tržišta s obzirom na našu veličinu, a najvažnije je da Vlada prati kretanja, predviđa ih i ima odgovore. Odgovori se vide u ovom proračunu i projekcijama za slijedeće dvije godine, a i u prošlim proračunima. Uzmimo primjer deficita države čije je smanjivanje prioritet još od 2004. godine. Izuzetno je važno istaknuti na što i ministar financija ukazuje da u 2006. godini kao država poslujemo u plusu kada se iz rashoda oduzmu kamate. Kamate su cijena duga. I od 2006. godine zadužujemo se isključivo za vraćanje duga iz prošlosti i plaćanje kamata. Drugi primjer je odgovor na inflaciju u 2008. godini, smanjivanjem rasta državne potrošnje. U 2007. godini potrošnja države je u odnosu na 2006. narasla za 13,8 milijardi. A sad u 2008. godini planirani je rast državnih rashoda od 6,6 milijardi. To je više od duplo manje od prošlogodišnjeg rasta. Sve ovo pokazuje da Vlada pažljivo upravlja javnim prihodima. Pažljivo se ocrtava ne samo u štedljivosti nego i u dobroj strateški osmišljenoj raspodjeli sredstava. Sredstva se usmjeravaju na razvoj gospodarstva, ujednačen regionalni razvoj, na razvoj znanosti, stvaranje društva izvrsnosti, na informatizaciju, modernizaciju pravosuđa, socijalna davanja i postizanja socijalne pravednosti. Ne radi se samo o priči. Sve ovo potkrijepljeno je u proračunu vrlo konkretnim i egzaktnim brojkama. Izdvajanje za obrazovanje i znanost su se sa 7,8 milijardi kuna u 2003. godini povećala na 11,7 milijardi kuna u 2008. godini, što je rast od 50%. U izdvajanja u obrazovanje i znanost za izgradnju moderne i konkurentne Hrvatske bitna su ulaganja u informatizaciju društva. Radi se na razvoju informatizacijskih sustava, elektroničkog poslovanja, uspostavljanja računalne informatizacijske infrastrukture u osnovnim i srednjim školama. Ulaganja su se za te programe od 2004. godine utrostručila. Povećana su sa 312 milijuna kuna na 950 milijuna kuna. Različiti programi usmjereni su prema poduzetnicima koji su nositelji gospodarskog razvoja i smanjenja nezaposlenosti. Za poticanje poduzetništva, poticanje izvoza, razvoj obrta i proizvodnje, za razvoj poduzetničkih zona izdvajanja iz proračuna su se u posljednjih pet godina udvostručila. Narasla su sa 950 milijuna kuna na 1,8 milijardi kuna. Važno je istaknuti ulaganja u regionalni razvoj. U proračunu se izdvajaju sredstva za manje razvijene jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, za otoke, brdsko-planinska područja, područja od posebne skrbi. Ova ulaganja su od 2004. godine se utrostručila. Narasla su sa 597 milijuna kuna na 1,9 milijardi kuna. Lokalne jedinice kroz ove programe dobivaju razvojni zamah te uz bolju i ravnomjerniju raspodjelu prihoda uvedenu od prošle godine kada je porez na dohodak postao prihod lokalnih proračuna dobivaju potreban financijski potencijal za pokretanje rasta i razvoja. Na kraju mogu zaključiti da možemo biti ponosni da Hrvatska ide dobro osmišljenim i strateški zacrtanim putem. Idemo u korak s vremenom i to brže od drugih zemalja. Hvala.
Hvala. Javio se gospodin ministar Dragan Primorac. Izvolite!
Gospodine predsjedniče! Ja ću se samo nastaviti na ono gdje sam stao, one dvije minute jer je po Poslovniku deset minuta oboje smo imali. Nema veze, hvala lijepo. Ono što je mislim važno istaknuti, ja ću govoriti o ciljanim projektima i o brojevima ciljanih projekata. Jedan od ključnih projekata koji ova Vlada uz potporu svih razumnih ljudi je i uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja do prve kvalifikacije. Unutar toga mi smo povećali sredstva za međumjesni prijevoz učenika srednjih škola u odnosu na prošlu godinu za 105 milijuna kuna, osigurali smještaj u učeničkim domovima za novih 19 milijuna kuna i definitivno s time i udžbenicima pokrivamo onu našu dinamiku, a to je osam razreda osnovne škole i dva razreda srednje škole. Godinu dana nakon toga ide treći razred, četvrti i cijeli se projekt zaključuje u naredne dvije godine. Nacionalni kurikulum je jedno pitanje gdje opet postoji nacionalni konsenzus, ali po prvi put u Hrvatskoj Državi se odvajaju novci i sredstva kako bi se ona pravila. Unutar Vijeća za nacionalni kurikulum sjede osobe svih političkih opcija ali osobe koje poznaju sustav obrazovanja. 6 milijuna i 300 je izdvojeno za izradu Hrvatskog nacionalnog kurikuluma. Ja se moram nadovezati na pitanje škologradnje? Jedno od ključnih problema koji Hrvatsku muči je gotovo nemoguće u razgovoru s ozbiljnim ministrima objasniti im što znači treća smjena. Ja, a većina vas nisu odgovorni za taj pojam treće smjene. Ali ta treća smjena je dovelo do uistinu degradacije hrvatskog školstva. I nakon 60 godina, prvi put investicijom koja je osigurala izgradnju ili dogradnju 73 školska objekta, 2008. i 2009. godine se ukida treća smjena u Republici Hrvatskoj. Ovih milijardu kuna novih u naredne četiri godine će biti najvećim dijelom dostatne da dio škola prijeđe u jednu smjenu, a zahvaljujući ja bih rekao vrlo mudroj politici lokalne samouprave koja sve više, više to prepoznaje, mi idemo toliko brzo da gotovo u ministarstvo svaki mjesec stiže po jedan zahtjev za davanje suglasnosti. Oprema škola. Opremanje škola u zadnje četiri godine je bilo intenzivno. Usprkos tome radimo obnavljanje opreme, informatičku učionicu koju praktički svaka škola u Republici Hrvatskoj ima, osigurali smo više od 100 milijuna kuna za sve osnovne i srednje škole. 2008. godina. Ako pogledamo visoko obrazovanje, evo dosta nas je sveučilišnih profesora koji poznamo sustav. Pogledajte da je to povećanje od 2003. do 2008. točno milijardu i 43 milijuna kuna ili 65%. Ako usporedite porast proračuna jedne Austrije ili nekih drugih država, onda nam dinamika nije ni približno tolika. Naravno, oni su ranije odvojili veća sredstva, bogatiji su, stvorili su sustav, ali ovo što mi sad činimo, mi stižemo taj sustav. I to nije jednostavno napraviti, ali milijardu kuna ili 65% da je u prošlosti rastao toliko sustav visokog obrazovanja onda bi mi danas govorili o tome da u Hrvatskoj je svaka druga osoba završila fakultet, da je to bila dinamika kao što je bila zadnje četiri godine. Pitanje zdravstvenih novaka. Od dvije tisuće 700 znanstvenih novaca, to su najizvrsniji mladi ljudi, tisuću i 700 je zaposlila ova Vlada i sa istom dinamikom nastavljamo dalje. Nastavljamo politiku od ranije. E sad je vrlo važno što je kolega Marić govorio o pitanju stipendija. U ovom trenutku je oko 10 tisuća stipendija koje financira ministarstvo, ali povećanje neoporezivog dijela, što je Ministarstvo financija zajedno s nama napravilo na prijedlog premijera, mi smo uspjeli udvostručiti gotovo dva puta ovaj dio komercijalnih stipendija od top stipendija pa ostalih. Ali ovo što je kolega Marić govorio, on je govorio o Zakladi za financiranje studentskih i učeničkih stipendija. To je potpuno jedan novi moment. Moment tržišta jer tu zakladu gospodarstvenici unutar … [[Govornik se ne razumije.]] dva dijela neoporezivog već kreću. Zaklada u ovom trenutku ima pet milijuna kuna. I ako se pogleda financiranje od 6. mjeseca 2008. do konca 2008. godine, mi govorimo, ako je prosječna stipendija tisuću kuna o novih tisuću stipendija od lipnja do konca 2008. godine za najizvrsnije učenike i studente u Republici Hrvatskoj. Želim posebno istaknuti nešto što vjerujem od svih imamo potporu. A to je potpora za magisterij i doktorate. Po prvi put u Republici Hrvatskoj odvajamo direktne stipendije prema doktorskim studijima ili trećem ciklusu u iznosu od 3,5 milijuna kuna. Studentski domovi. Više od 20 godina je prošlo od izgradnje posljednjeg studentskog doma. Borongaj, kilometar puta kilometar, zemlja, svi smo dali potporu. U Zagrebu godišnje oko 7 tisuća ležajeva nedostaje. Osiguran je novac, ja to želim danas reći javno, za izgradnju kapaciteta u novih 7 tisuća ležajeva. Mi idemo po modelu javnog privatnog partnerstva, osiguran je novac za projektu dokumentaciju, 7 tisuća novih ležajeva u Gradu Zagrebu. Ista je situacija sa svim ostalim hrvatskim sveučilištima i to je jedan od zaključaka Rektorskog zbora Republike Hrvatske. Pitanje kapitalnih investicija za veleučilišta. Mi svi znamo da je jednu Njemačku digla veleučilišta sa sveučilištem. U zadnje četiri godine šest novih veleučilišta osnovano, 15 tisuća studenata i u ovom trenutku porast proračuna oko 35% za izgradnju kapaciteta veleučilišta. Mislim da je iznimno važno istaknuti pitanje tehnologija. Vi svi znate da je Hrvatska odnedavno potpisnik sa najprestižnijim državama što se tiče tehnologije. Koliko je meni poznato, Indija to ima sa Amerikom, Hrvatskom. Izrael ima sa Njemačkom i Hrvatskom. I povećanje tehnologija u ovom trenutku od 40,82% je ogroman doprinos razvoju i tehnologijskih projekata, ali i razlogu spajanja znanosti i gospodarstva u Republici Hrvatskoj toliko nužnoj. Međunarodna suradnja, meni je drago vidjeti mog državnog tajnika Fuksa, jer povećanje od 15% se tiče jako velikog dijela suradnje u 7. okvirnog programu, jer je Hrvatska kroz 6. okvirni program pokazala da je prva država u tranziciji jer smo uplatili 3,5 milijuna eura, povukli 12,2 milijuna eura. To je kapacitet hrvatskih znanstvenika. Mislim da pitanje Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje i obrazovanje i tu postoji suglasnost, mi govorimo o državnoj maturi eksperimentalnoj koja kreće u svibnju ove godine, povećanje je proračuna 87% za državnu maturu. Agencija za znanost i visoko obrazovanje neovisna, objektivna, raste 30,44% ali agencija kreće u sustav kontrole kvaliteta, kreće isto tako u jamstvo i ono što ministarstvo niti jedno ne može napraviti, a to je i na evaluaciju vanjsku koristeći međunarodne eksperte. Agencija za obrazovanje odraslih, povećanje proračuna 156% jer gotovo ništa nije bilo, a mi znamo da je Hrvatska krenula prije četiri godine sa 1,2% cijele populacije koja je bila unutar obrazovanja odraslih, negdje otprilike danas na 2,3%, cilj nam je ići prema 10%. Šport. U športu poseban akcent dajemo na školski sveučilišni šport. Gotovo udvostručen proračun za Hrvatski školski športski savez. 120 tisuća djece je uključeno u šport, naš je cilj svako dijete u osnovnim i srednjim školama se baviti športom, a naravno oni koji su najsposobniji neka idu dalje. Kada analiziramo cijeli proračun onda u ovom trenutku on je i prilično agresivan unutar obrazovanja jer govorimo o periodu 2008. godine, a to je bio komentar sličan i naših prijatelja iz Svjetske banke, regionalnog menadžera koji je jučer bio sa mnom i gdje smo razgovarali i gdje su oni rekli, ministre vi već danas govorite o realizaciji proračuna koji je bio planiran za 2010. godinu koju mi financiramo a vi već kažete da želite obnoviti uvjete Svjetske banke i da krećete od 2008. godine kako bi realizirali i … [[Ne razumije se.]] Dakle javno kažem, i Svjetska banka je dinamikom provođenja ovog proračuna i dinamike više nego zadovoljna. Ja uistinu nisam želio raditi jedan komentar, ali ga moram reći. A to je da smo mi imali snage 402 milijuna kuna i ne želim nikoga optuživati, ali želim reći da pitanje smjenskog rada, pitanje božićnice ide od 2000. godine, 2001. godine. Dug prvog dana ulaska u moje ministarstvo 1,2 milijarde kuna, isplatili smo 402 milijuna, a zajedno sa socijalnim partnerima 530 smo uštedili sa nagodbom i oslobodili 40 tisuća sudskih tužbi jer se postiglo gotovo nemoguće, a to je paraliza financijskog, obrazovnog i pravnog sustava. Da smo tih 400 milijuna mogli uložiti onda bi se dogodilo još veće čudo. Onda ovaj proračun ne bi sada bio povećanje 51% nego bi bio koliko ste vi rekli, oko 60%. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak, gospodin Flego. Izvolite.
Pa ja bih želio ispraviti jedan navod i u tom ispravku navoda neću se pozivati na prethodne godine nego ću se pozvati na ministra Šukera. Ja bih molio vladajuću garnituru da se dogovori da li je proračun agresivan ili je proračun konzervativan da ne bismo izazivali zabunu, zbunjenost i frustracije u sabornici, a i u javnosti. Hvala vam lijepo.
Ne znam što ste ispravili, ali dobro. Obavještavam zastupnice i zastupnike da ćemo raditi kontinuirano bez pauze i obavještavam da je moguće podnositi amandmane na proračun do sutra u 15,00 sati. Četvrtak, 15,00 sati. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, štovani predstavnici Vlade. Pred nama je još jedan proračun koji se odigrava u vrlo karakterističnim regionalnim, ali i svjetskim okvirima. On je obilježen porastom cijene energenata, obilježen je porastom svjetske cijene pšenice, obilježen je sušom u krajevima koji su žitorodni što je dovelo do sloma financijskog tržišta i u tim okvirima Vlada pred nas izlazi sa jednim razumnim, ali ja bih rekao kada analiziramo rashodovne stavke, vrlo razumnim proračunom. Ono što je bitno da u takvim teškim okolnostima Vlada nije primijenila metode koje se inače primjenjuju u svijetu u takvim situacijama, a to je da se ide u deficit državnog proračuna nego ga i dalje drži vrlo nisko i ima cilj ga dovesti do 0%. Kada gledamo taj makroekonomski okvir onda ipak ne trebamo biti do kraja pesimisti kao što su neki kolege fatalisti ovdje izrekli. Naime, iako se radi o vrlo teškim gospodarskim globalnim i regionalnim uvjetima, ipak imamo dobro planirane gospodarske pokazatelje. Dakle industrijska proizvodnja će i dalje rasti 4,5%, ali ono što u analitici treba istaknuti od te industrijske proizvodnje najviše će rasti kapitalni proizvodi u iznosu od 11%, 10,8% a to su proizvodi koji se ne troše nego ulaze u proizvodnju. Znači da postoji potreba za dugoročno povećanje proizvodnosti i to proizlazi iz ovog proračuna. Ono što je zabrinjavajuće to je inflacija u prosincu, ali rekao sam ta inflacija od 5,8% je porast u onu od 2007. na 2,9% zbog razloga o kojima smo već ovdje dosta govorili. Gospodarsko svjetsko je zakon spojnih posuda i Hrvatska ne može biti od toga pošteđena zato je ovakav razumni proračun u ovom trenutku dobro došao. Ono što jest u ovom proračunu optimistično, to je daljnji deficit državnog proračuna, to je daljnje smanjenje stope nezaposlenosti, to je daljnje povećanje bruto nacionalnog dohotka i daljnje povećavanje industrijske proizvodnje. U dohodovnoj strani da idemo malo na strategiju proračuna imamo značajno povećanje od poreza na dobit što je posljedica ne sloma kako su neki govorili nego upravo ubrzanja gospodarskog razvoja uz vrlo niske stope na dobit, poreza na dobit ipak imamo povećanje sa 8,4 na 9,6 milijardi u ovoj godini. PDV također raste, trošarine na 9,4%, duhan tu ima svojih 3,2 milijarde, nadam se da ćemo to uskoro malo smanjiti. I ono što je najvažnije to su doprinosi. Ja bih kod doprinosa malo objasnio nesporazume koji su se ovdje čuli odnosno na doprinose zdravstva. Što se tiče doprinosa za zdravstvo on naravno ne pokriva nikada rashodovnu stranu. Zbog toga je Vlada svake godine uskakala, prošle godine sa milijardu 700 milijuna kuna. Pa kad uspoređujemo ovogodišnji proračun za zdravstvo i prošlogodišnji onda ne smijemo uspoređivati izvršenje proračuna sa planom ove godine nego plan od 2007. sa planom za 2008. zato jer je onaj plan bio manji za milijardu i 700 milijuna sanacije i manji za 380 milijuna koji su se prelili iz HZZO-a u Zavod za osiguranje radnika i zaštitu radnika na radu. Dakle, 2 milijarde kuna su se prelile u takvom načinu izračuna. Pa kad usporedite i svedete na zajednički nazivnik planove onda ćete vidjeti da je zdravstvo dobilo 4,06% više nego prošle godine i da zaista onda ne trebaju onakve izjave u novinama kakav je to ministar koji je to prihvatio. To je dobar ministar jer 4,06% je značajno povećanje uz naravno sanaciju dugova o kojima Vlada razmišlja. Kad govorimo o strategiji proračuna moramo gledati rashodovnu stranu i koliko je ona išla prema razvitku gospodarstva, koliko prema socijalnim transferima. Mene posebno veseli da je uz ovakav, možemo ga nazvati slobodno restriktivni proračun zbog uvjeta koje sam rekao Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva dobilo više čak 10,9%, da je poduzetništvo dobilo više 25%, da su povećane stavke za reformu energetskog sektora za 25,4% što je dugoročno gledanje na razvoj Hrvatske. Povećanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i industrije dobilo je 70,4 milijuna što je 85% više. Restrukturiranje i razvoj grana industrije je dobilo 88% više ili 67 milijuna. Istu razvojnu tendenciju vidimo i u Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gdje vidimo da je ukupno povećanje čak 12% a ako zbrojimo i ruralni razvoj, ribarstvo, poticaje u poljoprivredi povećanje je čak 32,6%. Dakle, u području gospodarstva i u području poljoprivrede, ribarstva, vodnog gospodarstva vidimo razvojne i to jake razvojne elemente ovoga proračuna što znači da nemaju mjesta fatalističke prognoze koje smo ovdje čuli. Posebice, sada je govorio ministar Primorac, posebice treba istaknuti obrazovanje koje je prema svim svjetskim ekonomskim stručnjacima najvažnije za dugoročni razvoj Hrvatske. Dobio je čak 6,8% više za osnovno školstvo, 12,2% za srednje školstvo, visoko školstvo je dobilo 8% više a veleučilišta 9,7%. Dakle, to je znak da ova Vlada gleda daleko naprijed, dugoročno naprijed što znači da misli dugo vladati a to je dobro. Na socijalnoj strani vidimo porast mirovina iako je restriktivni proračun od 10,4% u svim segmentima. Dakle, socijalna komponenta proračuna je ovdje izrazito naglašena. Socijalni programi su dobili više 5,6% u dva ministarstva kud idu a zdravstvo rekao sam 4,06%. I ova priča o strategiji proračuna koji je evidentno i razvojni i socijalni i koji zadržava makroekonomsku stabilnost u kriznoj svjetskoj globalnoj situaciji ta analiza ne bi bila konačna kad na kraju ne bi dodali i jednu analizu troškova ovog proračuna na posljedice Domovinskog rata. Ili bolje, na posljedice srpske agresije na Republiku Hrvatsku. Dao sam si truda i nekoliko sati sam vadio sve stavke koje se odnose na Domovinski rat, pa je red da vas podsjetim. Mirovine branitelja 4,7 milijardi, podrške programu za zatočene i nestale milijardu i pol, pozicija 311 i dalje, ekshumacija žrtava 7 milijuna, skrb za hrvatske branitelje jednu milijardu 100 milijardu, stambeno zbrinjavanje invalida Domovinskog rata 520 milijuna kuna, Program povratka izbjeglih i prognanih 524 milijuna kuna, obnova i izgradnja u ratu oštećenih stambenih jedinica 217 milijuna kuna, pomoć Vlade Republike Hrvatske povratku Hrvata u Bosnu i Hercegovinu, dakle prognanih Hrvata 51 milijun, skrb o prognanicima iz Federacije BiH u Hrvatsku 51 milijun kuna, zbrinjavanje prognanika i izbjeglica opća stavka 84 milijuna, Fond "Kralj Zvonimir" skrb o prognanima 74 milijuna itd. Kad sam sve zbrojio to je drage štovane kolegice i kolege 9 milijardi kuna okruglo, ili u postocima na postojeći proračun to je 7,85% državnog proračuna. To je veći postotak od prošlog i pretprošlog proračuna, što znači da udaljavanjem od rata, posljedica rata nisu sve jeftinije za proračun nego su sve skuplje. I kad još i to uzmemo u obzir onda zaista treba čestitati Vladi što nije posegnula za povećanjem deficita državnog proračuna, što nije posegnula za onim mjerama koje bi privremeno dale političke poene a dugoročno bi bile itekako štetne, što nije posegnula za povećanjem zaduživanja u inozemstvo i nije prihvatila neke savjete da smanji gospodarstvo na račun doprinosa jer smanjenje doprinosa definitivno bi oštetilo sadašnje socijalne zaštite koje uživa hrvatski građanin. Kad sve to uzmemo u obzir ovaj proračun treba prihvatiti, Vladi čestitati i nadati se da će napraviti još puno ovakvih proračuna. Hvala.
Hvala. Imamo ispravke. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Netočno je što je ustvrdio kolega zastupnik da ne stoje fatalističke prognoze. Molim vas lijepo, sjećate se 2000. kad ste još govorili o argentinskom sindromu a onda je Hrvatska počela bilježiti napredak i to pored ove današnje situacije, pored inflacije od preko 5,6% do 5,8% uz svo ovo poskupljenje cijena. Ali vidite, dakle o tome ste trebali govoriti ali vi i možete se onda ovom prigodom i prisjetiti. Sjetite se onog Pinokia koji sada više ne bi stao na plakat kad ste ih vi sazivali jer njegov nos tog Pinokia bio bi danas do Tokia. I od svih cijena i poskupljenja cijena najskuplja je ova cijena magle.
Nastojat ću da se manje dižu te za ispravak odnosno za povredu poslovnika jer treba se prema članku 209. stavak 2. zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak šta je netko drugi rekao. U protivnom će mu predsjedatelj oduzeti riječ, a zastupnikov govor ne može trajati dulje od jedne minute. Znači ovdje, Pinokio i ovo, to nije isprava. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ispravak netočnog navoda, gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Netočan je navod kolege Hebranga, citiram: "…da je ovaj Proračun razvojan i socijalna.". Činjenica da ovaj Proračun nominalno raste, a da plaće i mirovine realno padaju govori upravo to da on, niti je socijalno osjetljiv niti je razvojan, a naročito u svjetlu činjenice da gospodarstvo stagnira.
Hvala. Ovo sliči na ispravak. Jer rečeno je, to i to si rekao, a ja smatram da to nije točno. I to je u okviru nekakve … [[Govornik se ne razumije.]]
Ne, ne ovo su činjenice da plaće padaju i mirovine.
Dalje, gospođa Dragica Zgrebec, ispravak, također, izvolite.
Ja se nadam da ću ja ispraviti netočan navod. Kolega Hebrang je nazvao ovaj Proračun socijalan i to je pokušao objasniti zato što socijalna davanja rastu po stopi od 5,6%. Međutim, istovremeno planira se inflacija po stopi od 5,2%, prema tome, to je minimalan rast, to je stagnacija socijalnih davanja a ne socijalni proračun.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Boris Matković, kojeg nema, pa gubi pravo rasprave po ovoj točci dnevnog reda. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Konsolidirana središnja država ove godine planira potrošiti 119,4 milijarde kuna. Broj po visini prihoda i rashoda državnog proračuna za ovu godinu kako se najavljuju i kako su prikazane u javnosti kao restriktivne ali i dalje sa vrlo visokim razinama s obzirom na njegov udjel u bruto društvenom proizvodu koji i dalje jeste na razini od 40-ak%, ali što bi moglo biti i znatno više s obzirom na planirani gospodarski rast ispod 4,5%. Odnosno koliko ga je sama Vlada planirala održati, na kojoj razini ga je Vlada planirala držati ove godine. Međutim, prvotna ocjena od 6% korigirana je dakle, na ovih skromnih 4,5, a inflacija se procjenjuje na 5,2 ali ona je već danas znatno viša i prijeti jednostavno opasnost da nas ne zahvati inflacijska spirala. A kada mnoge mjere koje je sada potrebno poduzeti neće davati sigurno efikasne, odnosno efikasnije rezultate. Povećana inflacija, dakle, sporiji gospodarski rast. Mi smo danas ovdje čuli, pa čak i od predstavnika Vlade, ali evo i kolege Hebranga koji je govorio u ime Kluba HDZ-a kako je to u svojoj raspravi, oprostite, kako za ovu ipak jednu restrikciju u proračunu krivo je eto, globalna situacija, globalno tržište, mnoge institucije koje nemaju čak ni veze sa Hrvatskom. Međutim, trebamo znati da za gospodarstvo jedne zemlje odgovorna je aktualna vlast i kakvu ekonomsku politiku provodi ta vlast. Ona ima instrumente ekonomske politike koji su i dan danas ostali posve nejasni što u tom smislu kani učiniti dakle da bi održala jedan razuman rast, kako bi standard građana se povećao a ne snizio. Međutim, čuli smo da je zato krivo globalno tržište, da su, da je, da su zato uglavnom međunarodni čimbenici krivi, kretanja u svijetu, ali eto ne i sama vlast, Vlada, eto ona se sama našla u takvoj jednoj situaciji kao da ju je sve to zateklo. Međutim, postavlja se temeljno pitanje, da li ovim i ovakvim proračunom hoće se povećati standard građana, i što će to za same pojedince u Hrvatskoj značiti. Uvid u proračunske brojke ne govori mnogo. U proračunu do sada nije objašnjeno koji su uopće projekti u pojedinim ministarstvima planiraju, a to višestruko nije dobro. Prije svega, ne govori u prilog transparentnosti proračuna. Dok imamo kasnije u nekakvim ministarstvima, u pojedinim ministarstvima kada se govori dakle, o nekim malim, neznatnim iznosima, onda je proračun minuciozan, tamo govorimo čak o gumi koliko će sredstava se izdvojiti u ovoj godini. Dakle, to je jedna velika primjedba. I ostaje dakle, nejasno kome će to država služiti kao supermarket, kome će država dozvoliti da se priključi na državni proračun. Postavlja se dakle, pitanje odmah ovdje, zbog čega Vlada nije izašla sa zakonom o poreznom broju, sa prijedlogom zakona o poreznom broju, ovo je jako važno i za sam proračun, odnosno za sredstva u proračunu koja se odvajaju za pojedine skupine. Ali, da imamo već sada taj zakon koji je bio pompozno najavljen a od čega izgleda, i od koga nema ništa, onda se ti transferi ne bi odnosili prema skupinama, nego je zasigurno prema određenom samo broju određenih skupina. Jer upravo pomoću tog poreznog broja dobili bi jasan uvid u svako stanje, imovinsko stanje svakog pojedinca, svakog građanina, odnosno pravne osobe. Međutim, to se nije dogodilo, pa se postavlja pitanje i zbog čega? Iz proračuna je prije svega vidljivo da se njegova trećina, gotovo trećina odnosi na mirovine, 33,1 milijardu, međutim, hoće li te mirovine zaista realno rasti ili realno padati? Činjenica je nesporna kod ovakve inflacije i kod nedostatka mjera, antiimplatornih za koje je često bila optužena i sama Hrvatska narodna banka kada je upravo upozoravala, jer posve je jasno da se mjerama monetarne politike i instrumentima koje može provesti Hrvatska narodna banka ne mogu supstituirati sve one mjere koje nužno može i mora provesti Vlada odgovorne zemlje. I u kojoj to situaciji dakle kada se raspravljalo uopće o ideji proračuna, trebalo se voditi računa o nepobitnoj činjenici da tri četvrtine kućanstava u Hrvatskoj ne mogu pokriti osnovne troškove. Da je prosječno kućanstvo raspolagalo u prošloj godini mjesečno sa oko 6 tisuća 370 kuna. Da je najnovija analiza kretanja prihoda i troškova u prošloj godini pokazala da i dalje više od 70% kućanstava u Hrvatskoj ima problema s pokrivanjem osnovnih troškova jer su mu prihodi manji od potrebnih. Da su razlike između regija drastične i velike. Zagreb ili recimo Lika, Kordun, Banovina. I da će se ona kod ovakvog stanja stvari još, nažalost još više produbljivati. I tu nešto zaista treba učiniti. Razlika između potrebnih i ostvarenih prihoda u prosjeku iznosi čak dvije tisuće i 550 kuna što znači da su potrebni prihodi u prosjeku 37% veći od ostvarenih. Ogroman broj stanovništva imao je dodatne potrebe za zdravstvo, za obrazovanje. Gotovo nema obitelji koja nema bar neki kredit. Eto to je hrvatska realnost iako smo ovdje čuli da je svakom građaninu, kapital se nudi na pladnju. Da je svakome dostupan. Ono o čemu se u, o čemu se u proračunu itekako trebalo voditi računa zašto imamo velikih problema i to je bilo pompozno najavljeno da će tomu tako i biti, da Hrvatska poduzme značajne mjere u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. A navlastito same korupcije jer je to usko povezano. Hrvatska ne može biti jednostavno izložena i prikazana kao praonica novca. Međutim nažalost ovaj naš Ured, odmah ću ga spomenuti za suzbijanje pranja novca koji se evo već čitav niz godina nalazi u Ministarstvu financija, a radi efikasnosti ili, i radi objedinjavanja takve jedne borbe on je nužno da se nalazi i to u samom državnom odvjetništvu i to u samom USKOK-u. Nažalost takva sredstva su minorna, mala i nedostatna. Mi nismo ovdje dobili za svo ovo vrijeme uopće izvješće tog Ureda, a to bi bilo interesantno pogledati. Malo tko od stanovništva uopće zna da takav jedan važan i prevažan ured uopće egzistira. Koji se pritajio i kao da mu je glavna zadaća da ne radi ono za što mu sam naziv daje u opisu poslova. Najavljena pompozna borba dakle protiv korupcije i osnaženja pravosudne reforme trebala bi se vidjeti i u sredstvima, odobrenim sredstvima Ministarstva pravosuđa. Prošle godine bile su to dvije milijarde i 406 tisuća. Sada samo neznatno povećanje, dvije milijarde i 581 tisuća i nešto sitno. Apsolutno nedovoljno. Jer koliko je sama, koliko su sami predstavnici Vlade kada su dolazile i kada se otkrila ta kritika dobro čuvana, brižno čuvana gdje su najavljene velika sredstva, međutim ovakva minorna sredstva sada je savršeno jasno da neće moći osigurati takvu adekvatnu borbu. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Moja replika odnosi se na konstataciju kolegice Ingrid da gospodarsku, da je za gospodarsku situaciju u jednoj zemlji prije svega odgovorna jedna vlast. Naime po meni nikakvi makroekonomski, globalni procesi i pokazatelji ne mogu zamagliti konkretnu situaciju. Jutros je premijer rekao kako je u Hrvatskoj situacija sjajna. I da je 2007. godina bila sjajna. Mislim da je vrijeme da se Vlada suoči sa istinom kako je neto plaća u Hrvatskoj 26,5% plaće koja je danas u Europskoj uniji a i da su istovremeno cijene 70% iste te Europe. To nikako nije sjajna situacija. Ona govori da očito u Hrvatskoj postoji jedna dihotomija. Jedna optika gledanja političara i prije svega političara vlasti i običnih ljudi koji su ugroženi postojećom «sjajnom situacijom». Ako se 33% građana Hrvatske smatra siromašnim ili percipira svoju situaciju kao situaciju u kojoj se nalazi sirotinja onda to nije sjajna situacija nego je cinizam kad se kaže da su oni u sjajnoj situaciji. Ukoliko tri, dakle tri četvrtine kućanstava u Hrvatskoj ne može podnijeti i ima problema da mjesečno ispuni svoje financijske obveze onda to nije sjajna situacija. To je teška situacija, da budem ja sada blag. To je teška situacija ali u sjajnoj situaciji se nalazi jedna petina najbogatijih građana Hrvata koja ima 4 i po puta više nego petina onih koji su siromašni.
Iako nisam primijetio da je gospođa Ingrid Antičević-Marinović [[Upadica: Jesam, jesam.]] [[Upadica: Je, ali morate paziti pa ćete primijetiti.]] Da nisam primijetio da je gospođa tvrdila da je sjajna situacija … [[Govornik se ne razumije.]]
Ne, ne, ne, premijer je to… [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Izvolite odgovor.]] Ovo je replika bila, a on se uklopio dobro u repliku.
Gospođi, gospođi a ne Saboru cijelom [[Upadica: Je, je. Pa ja sam replicirao njoj citirajući premijera]] Nije tvrdila da je sjajna situacija, a cijelo vrijeme ste vi govorili o sjajnoj, da nije sjajna situacija. Izvolite gospođo.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Vaša obrana onoga što sam rekla bila je izlišna jer sam upravo i govorila o tome kako se krivnja i krivica prebacuje uvijek ili na nekakvu nepoznatu svjetsku globalizaciju ili neki je možda načelnik u nekoj općini povisio cijene vode. Ali Vlada nizašto nije kriva u tom rasponu između svijeta, svjetske zajednice do seoske općine. U taj vakum Vlada ničemu nije kriva. Ali ovo sam željela reći. Mogu se složiti sa kolegom i o tome sam i govorila kako tri četvrtine stanovništva ne mogu pokriti osnovne troškove, kako je situacija zaista teška. Ali kolega Jurjeviću ja moram ovdje obraniti i premijera koji je rekao kada je rekao da je za prošlu godinu Hrvatska, sjajna bila situacija u Hrvatskoj. I jeste. Ali znate za koga? Za strani kapital za kojeg je Hrvatska porezni raj. Strah mu je, kako za koje, možda one koje vi angažirate, koji milijunske sume, o tome možemo naknadno da svakako, kako za koga. I jednako tako za određeni broj klijentele koja se zapošljava dakle mimo reda i poretka i kojeg zaista država ponekad i služi kao supermarket. Za njih je bila sjajna i bajna.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda gospodin Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovana kolegica u svom lijepom govoru služila se neistinama. Prvi netočan navod. Citiram, rekla je da je rast gospodarstva ispod 4,5% planiran. Ne nego 4,5 a onaj ispod je malo politička retorika. Rekla je da je danas inflacija viša nego od ove koja je planirana. Nije istina. Upravo je zadnjih mjesec dana niža zahvaljujući globalnim kretanjima. Rekla je da instrumenti politike ostaju nejasni. Instrumenti ove gospodarske politike ove Vlade su vrlo jasni, od strategije do 2013. do smjernica Ministarstva financija o nultoj stopi proračunskog deficita restriktivnoj monetarnoj politici itd. nikada nisu bili jasniji nego sada. I na kraju da je Ministarstvo financija odustalo od Zakona o poreznom broju, da od toga nema ništa rekli ste. Naravno da ima. On će biti. Međutim, ova Vlada je dvije godine, pardon 2 mjeseca na svom mjestu i zaista nije mogla ovako veliki zakon donijeti bez svih mogućih predviđanja njegovih posljedica. Dakle, on je u postupku. Hvala.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. U svojoj raspravi pokušat ću polemizirati sa izjavama da je ovaj proračun razvojan i da bi pokušao polemizirati sa tom postavkom držat ću se samo tri makro ekonomska podatka, a to je porast inflacije za 2008. koji se planira oko 5,2%, 4 i pol posto gospodarskog rasta i 7 i pol posto GDP-a deficit tekućeg računa plaćanja sa inozemstvom. Ta tri podatka pokazuju da zaista proračun nije razvojan. Jednostavno pada nam proizvodnja, nedovoljna je proizvodnja, proizvodnja je pogotovo nedovoljna za izvoz koji je neophodan za makro ekonomsku stabilnost i naravno vrlo, vrlo je problematično kad je gospodarski rast niže od planirane stope inflacije. Sad pokušajmo se vratiti i obrazloženja koja smo našli u makro ekonomskim okvirima. Jedno od najvažnijih je da je uzrok rasta cijena nafte ili ja bih rekao cijena energetike jer sa naftom idu i derivati i plin i ja bih rekao električna energija. I sad se vratimo i na program Vlade koji smo čuli eto niti pred 30 dana u kojem se planira u četverogodišnjem periodu samo izgradnja sustava za uvoz energetike. To su osnovne koncepcije Vlade Republike Hrvatske kad je u pitanju energetika. E sad se vratimo zaista u povijest. Svega dvije, tri godine unatrag i vidjet ćemo da je cijela Europa zabrinuto raspravljala o tendencijama rasta cijene nafte, da se već dvije godine očekuje cijena od oko 100 dolara po barelu za naftu, da isto tako cijela Europa traži i istražuje koje energente stvoriti, proizvesti da bi se naftni udar na neki način razriješili. To cijele ja bih rekao mnoge zemlje i njihove Vlade u Europi raspravljaju već nekoliko godina. Upozoravao je SDP da u Hrvatskoj da tih rasprava nema, da niti koristimo, a niti su pokazali želju stručnjaci u INA-i, u HEP-u da ponude rješenja a da se ni Vlada tom problematikom nije bavila, da u biti iz godine u godinu imamo neprekidno manju tonažu nafte koju koristimo iz hrvatskih izvora, da dvije rafinerije su potpuno zastarjele tehnologije, pa već polako dolazimo do 50 postotnog uvoza derivata i plaćamo enormno cijenu svjetskih kretanja trendova derivata nafte umjesto da u Hrvatskoj izbjegnemo taj rizik, da jednostavno nedovoljno agresivni smo u transportnim putovima plina i nalazištima plina u Hrvatskoj da pokušamo koristiti te vlastite izvore. Isto je kad govorimo o HEP-u koji jednostavno nije ponudio strategiju kako da Hrvatska postane izvoznica električne energije, nego još uvijek razmišljamo o uvozu električne energije. Da, prošle su četiri godine mandata Vlade Ive Sanadera, da tu bitnu i značajnu raspravu o energetici i o tome da ipak Hrvatska koliko god da je siromašna zemlja mogla je kvalitetnim pripremama omogućiti jaču proizvodnju vlastite energije, smanjiti deficit po uvozu energetike. Dapače, ostvarivati i veće prihode. Ali nije to samo pitanje. To na žalost ni u kritičnoj 2008. godini za koju želimo reći da smo razvojni ne vidimo. Vlada nam nije rekla da zbog ovakvih kretanja u našem okruženju alarmirana je cijela INA, HEP, naftovod, plinovod i da nam pokuša jednostavno dati svim građanima Hrvatske taj optimizam da ćemo tom većom proizvodnjom riješiti određene negativne trendove u makro ekonomskim pokazateljima. Ali ne samo to. Nego možete i misliti ulaganja u energetiku su enormna ulaganja. To je taj poticaj gospodarstvu, jer nekoliko milijardi eura samo u rafineriji, u eksploataciji naftnih polja, u plinovode, u nove elektrane. To je ja bih rekao nove mogućnosti za hrvatske poduzetnike, za prerađivačku industriju, za montažere da krenu i da zaista omoguće da ne bude samo rast od 4 i pol posto nego sigurno rast veći od planirane inflacije. Da, tako jedna Vlada djeluje na okruženje, tako jedna Vlada nudi mogućnost hrvatskim poduzetnicima da razmišljaju kako trebaju vlastitim snagama i ulaganjima omogućiti sebi budućnost ja bih rekao za gospodarske aktivnosti, za osposobljavanje, za konkurentnost prema vani, a samim tim onda i sigurnost, plaću građanima Hrvatske. Na žalost mi ni jednu riječ u tim makro ekonomskim naznakama o tom važnom podatku nemamo. O željeznici ne znam da li se više isplati govoriti. Pet godina SDP govori o željeznici. Problem željeznice i modernizacija i vuče i cargo prometa i putničkog prometa. Njih treba modernizirati. Njih treba osposobiti za svjetsku konkurenciju. Ali nije to problem onda samo da ćemo uložiti u hrvatske željeznice i imati sigurnost za zaposlene na željeznici, nego je to i signal ljudima u Slavonskom Brodu, u "Đuri Đakoviću", to je signal i ljudima u "Gredelju" da ne govorimo o pojedinim radionicama vučnih vozila u Čakovcu itd. Znači to je mnogima, "Končaru" koji je trebao osigurati svu elektroopremu itd. To su onda poruke koje govore kako se bori Vlada i kako Vlada ekonomski osmišljava sigurnost za hrvatske gospodarstvenike. Na žalost toga nemamo. I onda kad mi govorimo o razvoju, razvoju, razvoju, ostaje problem deficita. Pa nema tog deficita. HEP, Ina, "Kargo", putnički promet, vuča, nisu to deficiti. To su trgovačka društva, oni nemaju utjecaja na proračun. To je osmišljavanje gospodarske politike. I zato mi smatramo nema toga, a izvinite tim trgovačkim društvima, jer to su trgovačka društva od interesa za Republiku Hrvatsku, čak i 100%-tni vlasnici jesu država Hrvatska i s njima upravlja Vlada Republike Hrvatske. To su problemi. Dok ih ne počnemo rješavati bojim se da nećemo imati viziju koja nam je potrebna za rješenje ovih problema. Naravno ocjenjujući da nema te razvojne komponente, da je stopa rasta niža od inflacije, u SDP-u smo itekako zabrinuti što će biti sa plaćama. Da li će 2008. godina biti godina kada plaće hrvatskih radnika neće realno rasti. To je zabrinjavajuće, jer je stopa rasta niža od inflacije. I moguće je da će ih pogoditi ta inflacija i da neće biti realnog razvoja i zato SDP govori o neophodnosti promjene i poreske politike gdje bi jednostavno morali izvršiti određene preraspodjele, a za siromašnog radnika koji ne može izvršavati sve svoje obveze ne nosi cijeli teret financiranja zdravstva izuzev onog dijela koji se daje iz državnog proračuna već da pokušavamo promjenama u poreskoj politici dio tog tereta prebaciti na financijska tržišta. I neće, izvinjavam se, prihode od kapitala. I neće to ugroziti financijska tržišta. Neće. Jer razvojni projekti, ulaganja će oživjeti financijska tržišta, ali stagnacija, nizak gospodarski rast je nešto što će itekako odmoći financijskim tržištima a ne promjena poreske politike gdje bi i bogatiji trebali dati nešto više za javne potrebe u socijali.
Hvala. Ispravak, gospodin Nedjeljko Strikić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin uvaženi zastupnik Linić iznio je više netočnih podataka, ja ću ispraviti samo neke. Kod strategije energetskog razvoja Hrvatske mislim da doista zastupnik nije u pravu, jer prošla Vlada, Vlada HDZ-a pokrenula je najveću investiciju u HEP-u to je izgradnja prve hidrocentrale u Republici Hrvatskoj, centrala Lešće koja se gradi i koja će biti završena u ovom mandatu. U strategiji energetike također gospodin Linić morao je reći ili se prisjetiti da je HDZ imao strategiju i kupio "Bijele noći" u Sibiru, ali naravno njegova Vlada kada je došla to je prodano kao nerentabilno iako se kasnije, svi mediji su pisali i danas su ta naftna polja vrlo vrlo isplativa, tada nisu bila isplativa za Hrvatsku. Dalje, u željezničkoj infrastrukturi strategija postoji i svi smo svjedoci projektiranja nizinske pruge, a da ne govorimo o plinifikaciji gdje je napravljen plinovod Pula-Karlovac i gradi se prema Dalmaciji. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa eto, ja ću ispraviti netočan navod kada je uvaženi kolega kazao da ova Vlada ništa nije učinila niti napravila na području energetike. To je apsolutno netočan navod, pa notorna je činjenica da upravo u oblasti energetike, nešto je i kolega o tome govorio, na području plinifikacije upravo ova Vlada omogućila da se doslovce Hrvatska plinificira i to svi njezini krajevi, dakle od Slavonije, Like i Dalmacije i to po prvi puta upravo dakle pod vodstvom ove Vlade. O drugim izvorima energije i ulaganjima u alternativne izvore energije mislim da nije niti potrebno govoriti. Hvala.
Hvala. Ispravak, gospodin Stjepan Miliković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Linić je netočno naveo da hrvatska Vlada u svom programu energetskom gradi samo objekte za uvoz energije što nije točno. Dakle spomenuta je Hidrocentrala Lešće, ali isto tako je potrebito reći i iskorištavanje geotermalne energije u Koprivničko-križevačkoj županiji Lunjkovec-Kutnjak i naravno i vjetroelektrane i mnogi drugi izvori energije. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
S pravom kolega Linić ističe problematiku energije odnosno s posebnom napomenom da hrvatska Vlada nema odgovor za energetski udar. Naime, iz udruge poslodavaca gospodin Popijač je o tome govorio nedavno pa je istaknuo da napredne zemlje promišljaju i oblikuju svoju energetsku budućnost za idućih 20 do 25 godina, a da Hrvatska nema cjelovitu dugoročnu energetsku budućnost. Jednako tako bilo je iz same struke istaknuto kako je nedopustivo upravo da se krajnja cijena energije, da je krajnja cijena energije u biti čvrsto u rukama Vlade i da ona ima prostora iz nekoliko razloga, prije svega poreznom politikom koja je možda u ovom slučaju i ključna i najvažnija, dakle i drugim mjerama poticati razvoj i iskorištavanje alternativnih izvora energije. Ali u svakom slučaju da krojenje cijene upravo jeste čvrsto u rukama Vlade, ali da je savršeno loše kada se punjenje proračuna u velikoj mjeri temelji na oporezivanju energenata. Možda je za napomenuti još da je domaće gospodarstvo pri tome u takvoj situaciji da ima dvostruko nižu energetsku učinkovitost nego gospodarstvo Europske unije.
Odgovor gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Kolegice Ingrid, mislim da treba biti optimista i da će hrvatska Vlada čuti sugestije koje daju i ekonomisti, koje daju i ja bih rekao poslodavci iz udruge poslodavaca, da jednostavno je potrebno u ovom trenutku kada govorimo o 2008. ne biti samo zadovoljan, ne biti opčinjen samo nekakvim indeksima koji govore o makroekonomskim veličinama nego zaista pokušati zajednički naći rješenja da bi odgovor na krizu u svijetu, krizu u Europi, u Hrvatskoj bio kvalitetniji. Tako da ja sam još uvijek optimista da će i predsjednik Vlade sa cijelom Vladom poslušati sugestije i pokušati shvatiti kolika je moć u rukama Vlade ako trgovačka društva koja imaju enormne kadrovske potencijale, financijske potencijale i tehničke potencijale, ako njih pokrenu da daju svoj doprinos razvoju Hrvatske. Ako njih pokrenu, da koriste hrvatske resurse i trgovačka društva u Hrvatskoj za izgradnju snažnije i neovisnije energetske Hrvatske.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Ljubo Jurčić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, članovi Vlade, predstavnici, kolegice i kolege! Pa evo, prije nego što počnem svoj osvrt na proračun, ja bih samo napomenuo da sam slučajno ja 2002. godine u 10. mjesecu predložio strategiju izgradnju plinifikacije Hrvatske. I čak smo napravili rovove, kupili cijevi, to je sve Pula-Karlovac, trebalo je biti gotovo do kraja 2004., ali bilo je malo kasnije, tako da se malo kasnilo. … [[Govornik se ne razumije.]] nisi to znao, ali evo, sad ja tako da iskoristim ovu priliku. A ova Vlada je to završila. Malo im je trebalo, jedno dvije godine da shvati o čemu se radi. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da. Dobro. Ja bi imao nekoliko komentara na proračun zapravo, na obrazloženje proračuna. Tu se dosta pričalo o makroekonomskoj stabilnosti. I mi definiramo makroekonomsku stabilnost kao stabilnost cijena, stabilnost ekonomskih odnosa sa inozemstvom, stabilnost proračuna, nezaposlenost vrlo nisku i visoke stope i održive stope gospodarskog rasta. Hrvatska je sad suočena sa jednom situacijom gdje je došlo u pitanje ta makroekonomska stabilnost koju smo do neki dan možda i čuvali. Čuvali smo ili smo smanjivali državni proračun, održavali smo niske cijene. Međutim, sada cijene rastu. Ravnoteža s ekonomskim odnosima s inozemstvom odnosno vanjska trgovina je sve više u deficitu. Nezaposlenost je relativno visoka, a i stope rasta gospodarstva kao sljedeći element makroekonomske stabilnosti počela se smanjivati. Pa kad se stopa rasta počme smanjivati i kad Vlada predviđa to da će bit, naredne tri, četiri godine planira stope rasta između 4 i 4,5% kako je jutros rekao gospodin premijer, onda se radi o stagnaciji ili ako je stagnacija rezultira još i povećanom nezaposlenosti, onda se radi o recesiji. Ovaj proračun možemo definirati kao restriktivan proračun. I to kad se radi o inflaciji, jednoj vrsti inflacije onda bi to bila opravdana politika proračuna. Naime, postoje općenito dvije vrste inflacija. Jedna je inflacija koja nastaje zbog velike potražnje koja se ne može zadovoljiti pa cijene rastu. I druga vrsta inflacije nastaju kad troškovi rastu. Onda troškovi rastu, oni se prebacuju u cijene itd. Kad je za to, kad je prva vrsta inflacije zbog velike potražnje onda se provodi politika restriktivnog proračuna. Međutim, kad je troškovna inflacija onda tu politika restriktivnog proračuna ne pomaže, nego dapače još i više odmaže. Tako da u ovoj situaciji kad imamo stagnaciju proizvodnje i kad imamo inflaciju pogrešna je politika restriktivnog, restriktivna politika proračuna. Ja znam da to ne leži, ta odgovornost na ministru financija, ja to javno kažem, zato je ministar financija mora imati politike industrijske, regionalne politike, dohodak i investicija koje će pokrenuti gospodarstvo. A onda oni dolaze u Ministarstvo financija i tražu sredstva za pokretanje gospodarstva za veće stope gospodarskog rasta. I onda ministar financija odnosno Ministarstvo financija radi proračun koji može biti onda i ekspanzivan. Pa u svakom slučaju, ovaj proračun koji je restriktivan, on će još više pogoršati ili povećati stagnaciju koja može nažalost rezultirati i recesijom na Hrvatsku. Što se tiče okruženja međunarodnoga, to je jedno objašnjenje koje se baš ne može lako dokazati odnosno utjecaj kako piše u ovim ovdje dokumentima u obrazloženju državnog proračuna. Kriza je hipotekarnih kredita u Americi. To je na dugačkom štapu i to je teško dokazati. To je vrlo mali utjecaj ima. Pogoršanje situacije na kapitalnom tržištu isto je teško dokazati egzaktno ili teško vidljivo jer naša poduzeća se i tako financiraju iz bankarskih kredita, a vrlo malo ili nimalo sa tržišta kapitala. Tako da situacija na tržištu kapitala ništa posebno ne pogoršava situaciju u našim poduzećima. Doduše to će se odraziti malo u kamatnim stopama. Inače kad govorimo o proračunu i kad gledamo na recesiju u svijetu koja se najavljuje eventualno, od Amerike, Engleske i Europe onda vidimo da i te države koje su uvijek bile protiv miješanja države kroz proračun u gospodarstvo, vidimo da sada posežu za tim instrumentom. Pa tako smo prije dva, tri tjedna čuli da su Amerikanci imali neke mjere kako potaknuti gospodarstvo, pa Europljani o tome razmišljaju. I zapravo se dogovara monetarna i fiskalna politika kako to riješiti. Kaže se obično i o tome ćemo pričati kad bude došao na red Izvještaj Hrvatske narodne banke, da na prvoj liniji obrane inflacije stoji Hrvatska narodna banka ili Centralna banka, a druga linija obrane inflacije je fiskalna politika. Druga tema koja je ovdje danas spomenuta kao cilj ovog proračuna je konkurentnost. Pa malo je ovdje teško shvatiti ili ekonomski je teško razumjeti kako ciljamo na povećanje konkurentnosti, znači na povećanje plasmana robe, na povećanje proizvodnje koja treba roba za plasman, a planiramo niže stope gospodarskog rasta. To je zapravo u koliziji samo sa sobom. Obećavamo povećanje konkurentnosti, a konačni rezultat planiramo da će biti smanjenje proizvodnje. S druge strane povećanje konkurentnosti znači smanjivanje troškova proizvodnje. A inflacija sama po sebi znači povećanje troškova proizvodnje. A povećanje troškova proizvodnje prevaljuje se u cijene, cijene onda opet povećavamo inflaciju. Za malu zemlju kao Hrvatska situacija je još malo teža, jer konkurentnost se mjeri po tome koliko izvozimo, koliko uvozimo. Ovdje imamo inflaciju koja će povećati troškove proizvodnje. Troškovi proizvodnje povećavaju cijenu i naša roba sada postaje skuplja u inozemstvu. Da bi ona postala konkurentna u inozemstvu, onda bi trebalo eventualno korigirati tečaj prema dolje odnosno deficirati. Međutim, ja znam da tečaj, cijene su nadležnost Narodne banke, ali svejedno mora u Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, postoji tamo jedan članak koji govori da fiskalna i monetarna politika moraju surađivati, e sad, imamo rast cijena, imamo rast troškova proizvodnje koja će se prevaliti u cijene koje se dobivaju na svjetskom tržištu, a ovdje u ovom obrazloženju državnog proračuna kaže se više-manje explicitno da će se štititi stabilnost tečaja. E sad se postavlja pitanje kako ćemo ostvariti konkurentnost u Hrvatskoj kao maloj zemlji koja se realizira na svjetskom tržištu ako troškovi izvoznicima rastu, a tečaj im ostaje isti? Ja znam da je teško otvoriti temu tečaja ali bojim se da Hrvatska se približava toj situaciji da i tečaj ne smije biti više svetinja nego nam zapravo glavni cilj treba biti povećanje domaće proizvodnje jer jedino iz povećanja domaće proizvodnje mogu rasti plaće, mogu rasti mirovine i onda mogu rasti proračunski prihodi uz isto porezno opterećenje. Inače, jutros je premijer točno rekao da je stopa rasta izvoza 19% i to je točan pokazatelj. Ali isto tako je zaboravio napomenuti da je rast uvoza bio 20%, odnosno da je 2007. godine deficit vanjsko-trgovačke bilance bio 13 i još nešto milijardi dolara u usporedbi sa deficitom iz 2006. koji je bio 11 milijardi i 111 milijuna dolara. A zapravo deficit u odnosima za inozemstvo je pravi pokazatelj jer nije dovoljno samo da izvoz raste, bitna je ona ravnoteža što sam rekao na početku u ekonomskim odnosima sa inozemstvom, a ta neravnoteža što se tiče samo robnog izvoza bila je 2006. 11 milijardi i 111 milijuna, lako se pamti a 2007. je bila preko 13 milijardi. Znači, ta neravnoteža se još više pogoršava. A ta neravnoteža, to je višak uvoza nad izvozom koji mi ne možemo platiti, nemamo čime platiti jer nemamo tog izvoza osim ovo što kompenziramo sa turizmom 5, 6 milijardi ili 7, 8 milijardi i ta razlika se onda prebacuje na vanjski dug, tako da možemo vrlo precizno izračunavati koliki će biti vanjski dug Hrvatske na kraju ove godine, a to će biti sadašnji vanjski dug plus ono što smo više potrošili nego što zaradimo u 2008. godini. Tako da što se tiče konkurentnosti bojim se da ovaj pristup ovom proračunu neće rezultirati povećanjem konkurentnosti, nego naprotiv rezultirat će smanjenjem konkurentnosti. Treća točka koja je naglašena bila je približavanje Europskoj uniji i približavanje NATO-u. NATO je čista politička tema, Europska unija ima političku i ekonomsku, pa bih ja rekao samo ekonomsku. Naša stopa rasta kako je premijer rekao od 4 do 4,5% na 7 tisuća eura po glavi stanovnika bruto domaćeg proizvoda znači godišnje povećanje za 300 eura po stanovniku Hrvatske, a 2% koliko se planira da bi mogla biti stopa rasta u Europskoj uniji na njihovih 30 tisuća eura po glavi stanovnika čini 600 eura. I tu se pojavljuje razlika, za 300 eura se udaljava Europa od Hrvatske odnosno Hrvatska sve više kasni za Europom. I budući da vrijeme ističe ima jedna tvrdnja da će smanjenje deficita smanjiti vanjski dug. To se nije pokazalo protekle četiri godine, hrvatska Vlada smanjiva proračunski deficit, vanjski dug raste jer država nije zadužena samo za svoj deficit nego zadužena je za sve institucije gospodarskog i političkog sustava. I na kraju, fiskalna politika se nije promijenila tako da će i nadalje siromašniji relativno više plaćati porez, bogati će relativno manje plaćati porez, siromašni će postati siromašniji, bogati će postati još bogatiji. Ukratko, može se reći da proračun niti je razvojni niti socijalni.
Hvala. Imamo jedan ispravak gospodin Krešimir Ćosić. Izvolite.
Ja bih ipak morao ispraviti netočan navod uvaženog zastupnika Jurčića koji je okarakterizirao ovaj proračun kao restriktivni. To potpuno nije točno. To pokazuju brojevi. Ovaj proračun je veći po apsolutnim iznosima, ovaj proračun je veći po relativnim iznosima. Čuli smo ministra znanosti ulaganja u istraživanje i razvoj, obrazovanje rastu. To je jedna stvar. Druga stvar koja nije isto tako točna. Povećanjem proračuna ne regulira se niti se upravlja konkurentnošću hrvatskog gospodarstva. Konkurentnost hrvatskog gospodarstva ostvaruje se drugim instrumentima i na drugi način a ne instrumentima proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Moja zadaća nakon jednog profesora govori drugi profesor pa će mi biti teško. Dakle, makroekonomisti teško mogu o ovoj temi bitno različito govoriti. Ali ja ću pokušati zapravo ukazati na jedan problem koji nije danas dovoljno istaknut a tiče se mikroekonomskih aspekata i karaktera ovog proračuna. Pri tome neću se služiti ni ovim atributom razvojni ni socijalni nego ću pitati sebe i vas je li ovaj proračun reformski. Ono što Hrvatskoj treba u današnjoj situaciji je definitivno reforma, reforma u čitavom nizu sektora za koju jednostavno nema dovoljno hrabrosti da se s tim procesima započne. Ono što zapravo u najvećoj mjeri opterećuje državu i ono što je porezne obveznike posredno najviše opteretilo jesu velika socijalna davanja. Na neki način možemo govoriti i to je i danas ovdje spomenuto nekoliko puta o negativnim efektima neracionalnosti javne uprave koja definitivno zahtijeva reformu, o tome uvijek govorimo ali nikako da krenemo u tom pravcu. Treća bitna stvar jesu ogromne državne potpore. Područje u kojem definitivno zapinjemo jer naše državne potpore u GDP-u danas sudjeluju desetak puta više nego što je to prosjek u zemljama Europske unije. Ovdje je već bilo govora i o željeznici, i o brodogradnji i o drugim sektorima koji zahtijevaju vrlo brzu akciju. Čitamo i u novinama, znamo kakva je situacija tu, čekaju se neki odgovori iz Europske unije i definitivno nemamo dovoljno vremena a da bi sebi dopustili luksuz da u te strukturne reforme ne krenemo odmah. Ali te strukturne reforme se moraju očitovati i u proračunu. O tome želim danas govoriti. Ono što je maloprije već bilo ovdje u nekoliko navrata istaknuto to su rekli bismo vrlo skromni ciljevi koje je Vlada pred sebe postavila. Ja se u najvećoj mjeri mogu složiti s ciljevima koje je gospodin premijer u uvodnom govoru spomenuo. Međutim, moram vas upozoriti da u proračunu nije jasno moguće identificirati niti do kraja kvalitetu ili bolje rečeno potencijal ulaganja u ono što se zove ekonomija znanja, dakle niti u konkurentnost hrvatskog gospodarstva kao ni svi kvalitativni pomaci koji se očekuju a vezano uz ove reforme koje sam maloprije spomenuo. Neću sada ponavljati koliko je zapravo, da je negdje oko ¼ niža projecirana stopa od onoga što smo razmišljali samo prije par mjeseci, da je inflacija narasla, da je neminovno usporavanje gospodarskog rasta u odnosu na već danas prisutne monetarne mjere koje ako ne naiđu na odgovor Vlade kroz fiskalnu politiku će definitivno usporiti gospodarski rast pa će i ove konzervativne procjene postati realne zapravo. Ali zato se upravo zalažemo za jedan proaktivni pristup u fiskalnoj politici, a ja moram priznati u ovom proračunu ga ne vidim. Ja ću to kasnije malo elaborirati konkretnim brojkama. Moram naglasiti, da ovaj problem inflacije, da ne ponavljam sada sve one uzroke koje su do toga doveli, eksterne prirode, moram spomenuti da se moramo osvrnuti na vlastitu neefikasnost posebno u gospodarstvu koja u nekom kratkom i srednjem roku također može uvjetovati ovakve efekte. Samo ću spomenuti načelno i dati vam na razmišljanje stanje u našoj poljoprivrednoj proizvodnji, negdje 50% ukupne razine poljoprivredne proizvodnje je uvoznog porijekla, oko toga se moramo zamisliti. Neću ponovo govoriti o energetskoj situaciji i mogućnostima razvoja energetskog sektora koji bi kompenzirao dio uvezene inflacije zbog rasta cijene energenata. Kao i neke druge aspekte, recimo upravljanja robnim zalihama, što se pokazalo vrlo kritičnim u ovom trenutku kada je trebalo intervenirati na tržištu određenih proizvoda. A recimo, vrlo indikativan podatak u ovom proračunu, u ovom prijedlogu proračuna je da se ne mala sredstva u 2007. vide na stavci upravljanja robnim zalihama, negdje čak oko 300 milijuna ukupno kuna, a da nismo sve ove dane čuli što je zapravo sa tim robnim zalihama. Pa se evo u 2008. onda jedno za 4, 5 puta još smanjuje taj iznos za upravljanje robnim zalihama. I opet ne znamo zapravo što iza toga, i kakve ideje iza toga stoje. Ono što bih mogao zaključiti na ovu temu pokazatelja makroekonomske situacije, jeste da definitivno postoji puno problema i kolega Jurčić je rekao već, da to sve skupa miriše i na nekakve recesijske trendove. Analitičari spominju i pojam staglacije. Međutim, definitivno je da problemi postoje, i da je potrebno tražiti određene izlaze, kažem u najvećoj mjeri u ovom trenutku i kroz fiskalnu politiku. Međutim, ja još većim problemom smatram zakašnjele reakcije Vlade na određene trendove, jer mislim da određene fiskalne mjere u svim ovim prethodnim godinama bi sigurno dale još veće efekte nego što to danas u ovakvim uvjetima te mjere mogu polučiti. Ono što je bilo riječi o konkurentnosti iznimno je važno. Zašto? Mi smo pred ulaskom u Europsku uniju, bez obzira na ove probleme koji nas sada kratkoročno opterećuju, ja zaista smatram da smo pred ulaskom u Europsku uniju i jedan od temeljnih zahtjeva i zapisanih stvari u ugovoru sa Europskom unijom će biti da je hrvatsko gospodarstvo, tržišno djelotvorno gospodarstvo, i da tvrtke koje djeluju na tom tržištu se mogu nositi sa konkurentskim pritiscima na jedinstvenom europskom tržištu. Zamislimo se samo trenutak i procijenimo jesu li sve naše tvrtke u ovom trenutku sposobne i konkurentne da bi djelovale na tom i takvom jedinstvenom tržištu. Ova fiskalna politika sadržana u proračunu mora doprinijeti tome vrlo brzo u ovom vremenu u kojem očekujemo pridruživanje i potpisivanje ugovora, krajnjeg ugovora o pridruživanju. Međutim, što se događa? Trenutna politika koja je zapisana u obrazloženjima ovoga Proračuna svodi se na jednu kratku sentencu koja kaže, politika je vlade daljnja fiskalna konsolidacija uz restriktivne monetarne mjere. Već znamo, restriktivne i monetarne mjere neminovno dovode do nekoliko negativnih nuspojava. Dakle, cilj je naravno smanjiti cijene, zaustaviti inflaciju. Ali što se događa s druge strane? Prvo, smanjuje se likvidnost na tržištu novca, rastu kamate, rastu troškovi našim tvrtkama, definitivno problem, problem koji treba na određeni način riješiti. Ovaj aprecijacijski pritisak na tečaj, kao što je Ljubo malo prije već rekao, definitivno pogoršava poziciju izvoznika, opet stvaramo još veće poticaje u uvoznoj ekonomiji. To je neodrživo. Zašto je neodrživo? A produbljuje vanjsko trgovinsku bilancu. Dovodi do deficita u platnoj bilanci, to su sve stvari koje ne možemo sebi dopustiti, odnosno koje nas vode ka daljnjem inozemnom zaduživanju, dakle, rastu duga, i to su stvari protiv kojih se želimo boriti. E, sada vidite, što se tu očekuje od Vlade? Prije svega kroz fiskalnu politiku jer je to glavna politika Vlade, prvo, od Vlade se očekuje kompenzacija dijela povećanih troškova izazvanih restriktivnim mjerama HNB-a. Prema tome, fiskalna politika je usko vezana za monetarnu politiku. Posebno u nepovoljnoj poziciji su izvoznici i prema njima politika koju će Vlada voditi u narednom razdoblju mora biti još kvalitetnije oblikovana. To nažalost nije vidljivo iz ovog Proračuna, jer imate recimo stavku HIO, Hrvatska izvozna openziva ima na raspolaganju svega 17,5 milijuna kuna. Ja zaista mislim da je to premalo za važnost koju izvoz u Hrvatskoj, hrvatskom gospodarstvu bi trebao imati. Međutim, što se događa? Nema fiskalnog rasterećenja, ma nema nikakvih ni naznaka da bi do tog fiskalnog rasterećenja moglo doći. U tom kontekstu zapravo se traži reforma i relativno smanjenje udjela javnih troškova u ukupnoj potražnji, agregatnoj potražnji. Onaj koji u ovom kontekstu pažljivije promatra što radi HNB, će svakako shvatiti da HNB svojim mjerama zapravo tjera Vladu na početak spomenutih reformi. Jer ako itko se kratkoročno može prilagoditi, svoju politiku, onda je to upravo HNB. Međutim, fiskalne reforme su daleko dublje, daleko teže, jako ih je teško, jako ih je teško provesti. U tom smislu, Vlada treba refromski proračun.
Vrijeme, vrijeme je jako važna stvar, pogotovo danas kada imamo 79 prijavljenih, upravo je istaklo.
Evo, to je rečenica zadnja, dakle, Vlada treba refromski proračun. I ja se nadam da će to vrijeme u 2008. pokazati i da mi već na rebalansu ovoga proračuna ćemo neke nove stavke vidjeti i da ćemo biti puno zadovoljniji i da ćemo dočekati taj rebalans sa puno povoljnijim vijestima.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Grčiću. Deveti prijavljeni za pojedinačnu raspravu je gospodin zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo ja bih par konkretnih primjedbi, molbi ili pokušaja da se reformira proračun u, na onaj način da se udovolje možda neke potrebe koje postoje i u onom dijelu gdje ja živim. Prvo bih napomenuo da autocesta Dubrovnik-Zagreb itekako, to ne treba posebno spominjati značajna za Hrvatsku, promijenila je puno toga na bolje. Split se nalazi u jednoj specifičnoj situaciji. Naime Splitu su potrebna barem dva spoja, normalna na tu autocestu, on ih nema. Ima ovaj sadašnji jedan koji ide od Splita preko Solina, Klisa, Dugopolja, pa se tu spaja na autocestu. I upravo bih nešto rekao prvo o tome. Mislim da je nužno da se na ovoj dionici koja je na tom spoju najopterećenija i najkritičnija a to je Solin-Klis izgradi brza četverotračna cesta. Split kao drugi grad po veličini u Hrvatskoj, a posebno u ljetnim periodima je zagušen, to je jedno usko grlo koje je gotovo neprevladivo i de facto kada rijeka auta stigne autocestom do Dugopolja dalje dolazi do nerješive situacije ukoliko se tu nešto ne napravi. Zato ja predlažem našem ministru koji će vrlo rado to vjerojatno i prihvatiti, da izdvoji 100 milijuna kuna, to nije dovoljno normalna stvar za to, ali da se nešto poradi da i oni radovi koji su već započeli da se nešto poradi kako bi se dakle na dionici između Solina i Klisa izgradila brza četverotračna cesta kao dio spoja na autocestu kod Dugopolja. Drugi normalan spoj bi bio ustvari preko čvora Vučevice. Vučevica je onaj čvor koji vodi ka jednom selu koji se zove Dugobabe i ispada tu slijepi put ukoliko nema neku drugu funkciju, a druga funkcija normalna bila bi ustvari da se spoji na Kaštela preko Kaštela ili mostom do Splita ili preko Solina što iziskuje i izgradnju tunela Kozjak. Pa ja predlažem upravo zbog toga to bi bio drugi spoj prema autocesti koji bi bio i najbrži de facto i najlogičniji s obzirom i na cijenu tog čvorišta Vučevica, da se izdvoji 50 milijuna kuna radi početka rada na projektnoj dokumentaciji i dakle rješavanju imovinskih odnosa za izgradnju tunela Kozjak. Treći da tako kažem najveći problem Splita je ustvari u cijelom onom dijelu od Trogira do Omiša je jedna velika zagušljivost, ali između Splita i Omiša je to strašno. Na tom jednom kilometarski malom dijelu ljeti se satima vozi i ja predlažem dakle da radi izgradnje zaobilaznice kroz općinu Postrana, kroz općinu Postrana sve to ustvari jest ono zašto se opredijelila ja moram kazati i sama Vlada načelno, ali zaista bi trebalo poraditi da i u proračunu evo i izgradnja te zaobilaznice da se pokuša naći barem 100 milijuna kuna da se nešto na tome poradi. Split je zagušen, on je de facto poluotok jedan koji živi na dvije obale. Nije to samo ona obala koju gledate kada dolazite s Brača, on ima svoju drugu obalu, dakle onu sjevernu obalu. Moram kazati da je tu logično bi bila i trajektna luka koja bi Split povezivala sa Europom, mislim prije svega na teretnu trajektnu luku i utoliko onaj dio prema Kozjaku dobija još više na značenju, a kažem i rješava besmislenost ili upitnost čvorišta Vučevica koji vodi u jedno malo selo koje se zove Dugobabe. Dakle to je to što se toga tiče. Još bih zamolio ministra da pokuša naći sredstva, to nisu velika sredstva. Zaista se radi o minimalnim sredstvima. Naime, radi se o Milni na Braču. To mjesto tamo postoji projekt sustava odvodnje i dispozicije kanalizacijskih voda, naselja Milna koji je već, taj projekt se već nalazi u projektu C4 i na njemu se radi i očekuje se tijekom 2008. godine nastavak građenja sustava odvodnje i dispozicije kanalizacijskih voda šta i sami znate koliko je važno za sve posebno uz more, posebno za otok poput Brača, posebno za mjesto Milnu. Ja dakle molim ministra da pokuša iznaći minimalna sredstva koja ću kasnije spomenuti, za cestovnu obilaznicu naselja Milna na Braču ovaj je projekt neposredno vezan i uvjetuje nastavak izgradnje ovog kanalizacijskog sustava. Naime, milnaska obala je ujedno i prometnica, ustvari jedina prometnica kroz naselje Milna i radi izgradnje kanalizacijskog sustava radi se da o tome da je sjeverozapadni dio naselja prometno odsječen. Ukupna vrijednost ovog projekta je oko 5 milijuna i 700 tisuća kuna. Milna je iz sredstava općine, dakle iz vlastitih sredstava osigurala 47% sredstava, 2 milijuna i 700 tisuća. Dakle iz proračuna bi bilo dovoljno osigurati 3 milijuna kuna da se to riješi. Mislim tko je bio na Braču zna o čemu se radi, zaista se radi o jednoj važnoj stvari. I na kraju uređenje obalnog pojasa luke Milna, druga faza. I ovo je neposredno vezano za gradnju kanalizacijskog sustava i rješavanje kanalizacijskog sustava općine Milna u dijelu pomorskog dobra na šetnici koja predstavlja ustvari i najduži dio dužobalne prometnice i jedine prometnice u naselju. Tu bi se predvidjelo proširenje na oko 3 metra. Procijenjeni troškovi su oko 3,5 milijuna kuna. Milna je sama iz svojih sredstava, dakle općina osigurala milijun kuna. Ukoliko bi se naišlo na razumijevanje zaista bi tu se uz minimalni napor gospodina ministra koji ćakula s ovim čovjekom iz Istre, to moglo riješiti. Ministre govorim vam zastupnik, a kolega Kajin će kasnije s vama na hodniku. Znam da je on zastupnik, samo nema riječ trenutno. Spomenuo bih još jednu stvar za koju mi nije jasna da se nije uvažila do sada ni u bivšem proračunu nije, ali radi se ipak o bitnoj stvari i to je onaj problem alge "kaluer" pa različitih njezinih varijanti koja napada podmorje hrvatskog Jadrana i koja je zaista opasna, neke od tih vrsta su jako agresivne. Radi se o Ministarstvu kulture u čijoj je to nadležnosti. Ostala je predviđena ista svota od 845 tisuća kuna. To je zaista mislim ne znam kako bi je nazvao, smiješan iznos i ja predlažem 15 milijuna kuna ako se radi o Jadranu u kojeg se svi kunemo i koji je zaista biser jedan svjetski, zaista mislim da to ne bi bilo puno, a posljedice mogu biti gadne. Samo bih napomenuo da je Hrvatska zahvaljujući jednoj čudnoj stvari izgubila iz pretpristupnih fondova Europske unije dosta novca, ja ću spomenuti samo jedan projekt koji je meni poznat, a to je onaj projekt sigurnosti plovidbe po moru. Mi smo tamo izgubili novac zato što smo ustvari dali povlaštenu informaciju jednom od onih koji su se natjecali pa je Europska unija to doznala pa je rekla čekajte nećemo dozvoliti, to kod nas nije uzus. To nije normalno da netko dobije povlaštenu informaciju i da mu se dok natječaj nije završio kaže, ti ćeš dobit, ti ćeš pobijediti, Prije nego su se i otvorile kuverte. I onda su nam uzeli sav taj novac. Tu smo izgubili milijun i 100 tisuća eura. Evo, da nismo bili rodjački raspoloženi ili ne znam ja kako politički, podobnički, mi bi imali milijun i 100 tisuća eura iz čega smo mogli izgradit i Milnaranima dat' da izgrade tu cestu, zaobilaznicu itd., a nešto pomoći gradu Splitu iz kojeg ja dolazim. Hvala.
Za repliku se javio gospodin zastupnik Živko Nenadić.
Hvala lijepa. Evo, namjerno za repliku da mi kolega Jurjević iz Splita može odgovoriti. A zapravo nemam ništa specijalno prigovoriti. Ove projekte koje je i sam kolega Jurjević navodi, ja zapravo podržajem. Ne da podržajem, već mi je drago da ih on sada podržaje jer ih mi sada, ova Vlada sadašnja i bivša prije četiri godine i ova nova zapravo i provodi. Drago mi je da ste spomenuli i tunel ovaj 1., a neka niste i onaj drugi, nije bitno. Taj će se raditi. Svojevremeno se govorilo da ništa od tih tunela, pa i od tunel Sveti Rok kao i ovaj kroz Kozjak. A doista se i s vama slažem da je to jedno rasterećenje pristupa Splitu, a s druge strane i oživljavanje ovog Zagorskog dijela, jer doista kao što treba voditi ravnomjerni razvoj cijele Hrvatske, mi imamo potencijala i u Dalmatinskoj zagori, iza Biokova, iza Mosora, iza Kozjaka ima potencijala da se razni pogoni prebace gore, a da se ova kvalitetnija i zemlja uz samo more može bolje iskoristiti za druge stvari, za one koje ne postoje iza brda, ja bi to tako rekao. Dakle, slažem se i drago mi je da ste i vi do toga došli. Ali samo uz jedno napomenu, zbog toga sam se zapravo najviše i javio, a to je da svi ovi projekti se zapravo i planirani su i već se rade i grade a novaca će biti onoliko koliko se bude to moći raditi bilo u početku projektnom dokumentacijom, izvlaštenjima i ostalom i drugo gradnjom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za odgovor na repliku se očekivano javio zastupnik Marin Jurjević.
Živko! Nitko sretniji od mene da se realizira to. I meni je drago da ministar može čuti ovdje kako se Nenadić iz HDZ-a i Jurjević iz SDP-a jako dobro razumiju i slažu oko ovih stvari kad je riječ o kraju iz kojeg dolazimo. Ja bih jedino zamolio ministra da on i uvaži i da se on pridruži nama, pa možemo to riješiti bez problema. Nismo dovoljni ja i ti. Možemo malo na ti biti, je li kao što jesmo inače. Dakle, a šta se tiče novca. Živko, izgradili smo, ona Vlada je izgradila autocestu, nismo baš mogli sve. Ajde neka i ova to malo okolo evo, napravi ove spojeve do Splita.
Hvala lijepa. Sada je na redu uvažena zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite!
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege. Analizom prijedloga državnog proračuna sa žaljenjem mogu utvrditi da Šibenska bolnica bez obzira na katastrofalno stanje u toj ustanovi ni ove godine nije uvrštena u prijedlog državnog proračuna, pa mi je tim više nejasno na koji se način vidi rješenje trenutnog stanja? Limit Opće bolnice Šibensko-kninske županije iznosi 12 milijuna kuna. Plaće, putni trošak i ostale obveze prema zaposlenicima su oko 11 milijuna kuna. Da bi bilo koja bolnica mogla poslovati bez gubitaka odnos plaća i materijalnih troškova u ukupnoj strukturi troškova je 60% za plaće i 40% za materijalne troškove. U slušaju Opće bolnice Šibensko-kninske županije to bi značilo da limit treba iznositi najmanje 15 milijuna 400 tisuća kuna. Lako se da zaključiti koje mjere za poduzeti. Hitno sanirati gubitak i povećati limit, dok bolnica funkcionira na dvije lokacije, u Šibeniku i Kninu, i u okviru važećih ugovorenih kapaciteta. Napominjem da mrežu zdravstvene zaštite ne određuje ni bolnica ni županija kao vlasnik već Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Dakle, ono što propiše mora i platiti. Kako problem šibenske bolnice nije u višku djelatnika i neracionalnoj potrošnji već u višku ugovorenih kapaciteta, paviljonskom tipu bolnice na lokaciji Šibenik sa najstarijim zgradama iz 1883. godine, prostornim kapacitetima koji ne odgovaraju standardima a dijelom i zastarjeloj opremi pod hitno se mora pristupiti cjelovitom rješenju ovog problema, a to je izgradnja nove, moderne bolnice u Šibeniku. Na osnovi iskustva, na osnovu standarda nekih europskih zemalja za potrebe nove, opće bolnice s ukupno 320 bolesničkih kreveta treba osigurati 25 tisuća 600 metara kvadratnih bruto izgrađene površine. Postavlja se pitanje kakva bolnica u Kninu? Bolnica u Kninu ima idealna uvjete da postane bolnica za produženo liječenje, fizikalnu medicinu ili plućne bolesti. Upravo rezultati poslovanja na lokalitetu Knin pokazuju da su kreveti produženog liječenja maksimalno iskorišteni i da postoji potreba i za povećanjem broja kreveta za tu namjenu, a da su akutni kreveti neiskorišteni i kao takvi nepotrebni. Izloženom koncepcijom cjelovito se rješava bolnička zdravstvena zaštita na području Šibensko-kninske županije. Zbrinjavaju se svi djelatnici, nema gubitaka u poslovanju, stvaraju se uvjeti za poslovanje u skladu sa europskim i svjetskim trendovima. Međutim, što napraviti sa objektima Opće bolnice Šibensko-kninske županije na lokalitetu Šibenik koji su se počeli urušavati? Neophodno je iz proračuna Republike Hrvatske osigurati sredstva za adaptaciju kirurgije, ginekologije, rodilišta i ušnog odjela. Nažalost, budući da se radi o istom ministarstvu ne mogu ne dotaknuti se i sustava socijalne skrbi. Po razvijenosti Republike Hrvatske po županijama Šibensko-kninska županija nalazi se na 19 mjestu. Zbog stope nezaposlenosti od 20,8% županija je na visokom mjestu po broju primatelja stalne pomoći. Centar za socijalnu skrb Šibenik obavlja zahtjevan, iznimno odgovoran i težak posao u prostorno neadekvatnim uvjetima na dvije lokacije. Danas je to centar u kojem su uvjeti rada najlošiji u Hrvatskoj. Radi se o staroj zgradi, sa starim instalacijama zbog kojih je bilo nemoguće ugraditi klimatizacijske uređaje, pa je rad u ljetnim mjesecima gotovo nemoguć. Gradnja novog centra u Šibeniku nažalost nije predviđena ni u razdoblju od 2008. do 2010. godine. Jednako značajno je za spomenuti da u razdoblju od 2004. do 2007. godine Centar za socijalnu skrb Šibenik je bio zapostavljen i po pitanju zapošljavanja stručnih radnika. Analizom zapošljavanja u centrima za socijalnu skrb da se zaključiti da uprava za socijalnu skrb nije vodila računa o dinamici zapošljavanja u centrima za socijalnu skrb pa su neki centri u razdoblju od 2004. do 2007. godine zaposlili čak 15 stručnih radnika kao što je to primjerice Centar za socijalnu skrb Zagreb, Zadar čak 7 dok Šibenik tek 2. S tim da Centru Šibenik po pravilniku nedostaje još 12 stručnih radnika. U Šibeniku je hitno potrebno obaviti pripremnu fazu za gradnju novog centra, a to je za početak da grad Šibenik pronađe adekvatno građevinsko zemljište i ustupi ga Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi kako se ne bi dogodilo da se i u ovoj ustanovi počnu urušavati stropovi kao što imamo slučaj sa šibenskom bolnicom. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Crljenko i pozivam za raspravu sljedećem prijavljenog. Poštovani zastupnik gospodin Krešimir Čosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre evo dozvolite kratki osvrt na ovaj proračun. Apsolutni iznos proračuna kao i njegova interna struktura izbor je, izbor koji je karaktera uglavnom dominantno političkog. On pripada onima koji imaju najveću odgovornost prema hrvatskim građanima, onima koji su dobili potporu i povjerenje hrvatskih ljudi s očekivanjem da će taj izbor ograničenih državnih financijskih sredstava na najbolji mogući način zadovoljiti sve različite i vrlo često suprotstavljene tj. konfliktne interese svih onih koji sudjeluju u igri koja se zove raspodjela državnog proračuna. To je dakle demokratsko-političko pravo koje pripada stranci odnosno koaliciji tj. vladi koja je dobila izbore. To je i odgovornost, to je i obveza. U svakom slučaju ono o čemu mi najviše govorimo je sljedeće kako na pojedinoj stavci nešto povećati. No međutim moramo pri tome svakako biti svjesni one činjenice da se u teoriji igara taj problem prepoznaje pod nazivom igra pod nultom sumom ili igra sa konačnom sumom i kakve su posljedice tih pravila igre čini mi se da u ovim našim raspravama o državnom proračunu nismo previše svjesni. Vlada je napravila izbor svakako vodeći računa ne samo o političkim kriterijima kako bi zadovoljila potrebe hrvatskih građana i kako bi na budućim i svakim drugim izborima maksimizirala svoje šanse za pobjedu tj. za povjerenje hrvatskih birača. Na proračun se može gledati i na drugačije načine kao na nekakav formalni matematički problem optimizacije ograničenih državnih sredstava sukladno određenim formalnim kriterijima koji moraju uvažavati dana ograničenja. Taj problem optimizacije državnog proračuna itekako je jedna interesantna istraživačka tema i očekujem svakako a na tome koliko znam radi Ministarstvo financija u suradnji sa Ministarstvom znanosti da to bude potpora svim onim odlukama koje su vezane uz strukturiranje državnog proračuna kako bi on na najbolji mogući način mogao zadovoljiti kriterije razvoja, rasta ali i socijalne osjetljivosti odgovornosti prema hrvatskim građanima i činjenici da je prošlo ne puno više od 10 godina nakon završetka Domovinskog rata. Prema tome i te formalne matematičke metode itekako mogu poslužiti da bi kvalitetnije, bolje, cjelovitije ne samo raspoređivali nego razumijevali državni proračun i o njemu raspravljali. Analitika državnog proračuna dakle ona je tema koja zaslužuje puno više pažnje i u svakom slučaju vjerujem i nadam se da ćemo u budućim izvješćima te analitičke ocjene proračuna sa različitih aspekata imati kad budemo razgovarali o ovim stavkama. Ono što mi se čini zaslužuje posebnu pažnju o državnom proračunu odnosi se na investicije. Investicije predstavljaju onu stavku državnog proračuna u kojoj se može kriti potencijal za više stope gospodarskog rasta. Optimizacija investicijskog portfelja državnog proračuna itekako može biti važna i interesantna tema kako bi po svakoj stavci investicija mogli procjenjivati koju novu dodanu vrijednost svaka od takvih investicija doprinosi ne samo gospodarskom rastu nego i boljitku i kvalitetnijem životu svih hrvatskih građana. O nekim važnim karakteristikama tog proračuna čuli smo izlaganja ministra znanosti, investicije u sveučilište, investicije u veleučilišta. Investicije u jačanje tehnološke baze i tako dalje i to su važne karakteristike proračuna i zbog toga držim kad govorimo o proračunu ne samo gdje šta treba dodati ili oduzeti nego o toj metodologiji koja omogućuje da se postojeći proračun u smislu svojih performansi, u smislu svojih mogućnosti optimizira posebno s aspekta rasta i razvoja. Svakako govoriti o hrvatskom proračunu državnom i idealizirati i smatrati da je to jedino i isključivo sredstvo rasta, rasta i razvoja nije dobro jer moramo se sjetiti činjenice da je Hrvatska bila početkom 90-tih godina suočena sa ogromnim materijalnim štetama. Da je gotovo jedna trećina Hrvatske bila srušena. Da je veliki broj energetske infrastrukture o kojoj danas govorimo bio srušen i da je ta energetska infrastruktura, razvojna infrastruktura, gospodarska infrastruktura bio cilj agresije u prvim danima rata. Ne treba govoriti o Ernestinovu. Treba govoriti o TLM-u i mnogim drugim gospodarskim objektima koji su nažalost srušeni i zbog toga Hrvatska napreduje, ali ne onom brzinom kojom je mogla da se nije dogodila agresija na Republiku Hrvatsku. Svakako ono što mislim da je specijalnost ministra Šukera to je vrhunsko upravljanje poreznim prihodima i to je možda jedna stavka u kojoj se svim onim što Vlada radi na području i Hrvatske kroz i fiskalizaciju može unaprijediti i ubrzati naplata poreza u Republici Hrvatskoj. Minimizacija sive ekonomije upotrebom novih informacijsko-komunikacijskih tehnologija također je jedan instrumenata koji se uz postojeće porezne stope može maksimalizirati prihod u državnom proračunu svakako je ona stavka koja zaslužuje pažnju. Jedna ovako improvizirana ad hoc procjena ako je konzervativna procjena maloprodaje godišnje oko 20-tak milijardi i ako se u tom segmentu upravo uvođenjem novih informacijsko-komunikacijskih tehnologija može unaprijediti pouzdanost naplate za 10% onda bi to moglo značiti da u državnom proračunu možemo ciljano osiguravati nekoliko milijardi kuna više upravo za ono o čemu govorimo istraživanje, razvoj obrazovanje. Svaka transakcija napravljena uz pomoć takvih informacijsko-komunikacijskih tehnologija znači neregistraciju transakcije samo na jednom od gotovo 150 tisuća maloprodajnih mjesta, nego znači istovremenu registraciju transakcije u realnom vremenu i na serverima porezne uprave. Svakako koliko sam upoznat to je jedan od puteva na koje Ministarstvo financija surađujući sa hrvatskom znanošću radi kako bi unaprijedilo poreznu politiku i povećalo prihode državnom proračunu uz postojeće, ali čak možda i uz smanjene porezne stope. I na kraju, rekao bih slijedeće. Različite ocjene ovog proračuna, restriktivni. Nije točno. To smo imali prilike čuti izlaganja premijera, ministra, ministra znanosti. Ono što je točno i što je važno kontrola deficita državnog proračuna je jedan od prioriteta hrvatske Vlade, ali ne samo hrvatske Vlade nego i sveukupne europske financijske politike i ne bez razloga se inzistira na kriterijima iz Mastrichta kako bi se osiguravala makro ekonomska stabilnost na taj ja bih rekao prvi nužan ali možda nedovoljan način sa aspekta sveukupnog gospodarskog rasta ne samo Republike Hrvatske, nego i Europske unije u cjelini. Svakako na zapadu se često čuje i izrečica. Nju ću na kraju naglasiti. Smrt i porez se ne mogu izbjeći! Ja bih rekao takva restriktivna, ozbiljna, odgovorna, fiskalna politika i disciplina je jedna od karakteristika Ministarstva financija i zbog tih karakteristika i tih sposobnosti to ministarstvo je dalo posebno važan i značajan doprinos kvaliteti sveukupne politike hrvatske Vlade u proteklom razdoblju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. U zraku je bila žuta pločica za repliku. Visoko ju je podigla zastupnica Marija Lugarić.
Visoko ili nisko manje bitno. Naime, kolega Ćosić je dosta zanimljivo počeo svoju diskusiju pokušavajući objasniti svoje viđenje proračuna između ostalog i teorijom igre odnosno velikih brojeva. Meni, koliko god to zanimljivo bilo kao pokušaj podsjetilo na onu narodnu da se ponekad od šume ne vidi drveće i negdje podsjeća na ono vrlo često opravdanje i svi kad govore o proračunu da u državi nema novaca. I sve bi to možda stajalo da mi nismo dobili ovih skoro 600 stranica vrlo gusto tiskanih tablica u kojima pišu vrlo konkretne brojke. Te vrlo konkretne brojke kažu primjerice u jednom slučaju da su u tom istom državnom proračunu predvidjeli povećanje od preko 350% ili ukupno 8 milijuna kuna za uređenje zgrade Ministarstva obrazovanja i sporta, a s druge strane da smo predvidjeli samo 700 000 kuna za adaptaciju svih osnovnoškolskih objekata u Republici Hrvatskoj kako bi oni postali dostupni i djeci i mladima sa invaliditetom. To se ne može tumačiti velikim ili malim brojevima, nego se može samo tumačiti da je ipak prioritet ove Vlade očito uređenje zgrade ministarstva od adaptacije objekata osnovnih škola. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku ima uvaženi zastupnik Krešimir Ćosić.
Zahvaljujem se na komentaru. A možda je ova priča o igrama vas asocirala na neke igre nekog drugog karaktera. Ali ja bih ipak naglasio da je teorija igara jedna od najozbiljnijih teoretskih disciplina koja se bavi vrlo složenim problemima tipa maksimiziranja, minimiziranja, istovremeno pronalaženje optimalnog rješenja između različitih konfliktnih zahtjeva. Prema tome, svakako neću govoriti i replicirati u kontekstu onoga što ste vi rekli. Ali želim naglasiti da takvi elementi analize itekako su dobri i korisni kad razgovaramo o ovako kompleksnim i složenim stvarima. A mislim da je državni proračun i njegova optimizacija definitivno ako hoćete ne samo sa političkog aspekta, nego i sa teoretskog aspekta jedan od najsloženijih problema s kojima se suočavamo ja bih rekao najmanje dva puta godišnje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada ćemo čuti raspravu poštovane zastupnice Dragice Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Zanimljivo je da prije tri, četiri mjeseca hvalili smo se sa visokim gospodarskim rastom. On će se vjerojatno za 2006. godinu i ostvariti u odnosu na tri godine prethodnog mandata. Međutim, što se desilo samo u tri do četiri mjeseca. Odjedanputa nemamo više visoku stopu rasta, u proračunu planiramo rast od svega četiri do četiri i pol posto i koja su obrazloženja zašto se to dešava. Obrazloženje nam je najslikovitije rekao predsjednik Vlade. Rekao je visoka inflacija od 5 cijela i nešto posto i uvežena inflacija kao da to nije problem hrvatske Vlade i hrvatskog društva. Kao da nije problem što smo u prošloj godini uvezli više roba za 13 milijardi i nešto dolara, nego što smo izvezli. Dakle, problem je i suša. I ako je u toj inflaciji, dakle u toj stopi inflacije u siječnju najveći utjecaj ima prehrana onda ja pitam a zašto Vlada nije reagirala sa robnim zalihama. Vjerojatno zato što ih nema. Jer ako se pšenicu otkupljivalo po jednu kunu ona od žetve u tih 6 mjeseci kamate i skladišni troškovi nisu tako visoki da je tako visoko trebala otići cijena kruha, cijena brašna, cijena ulja itd. Dakle, ipak je problem vjerojatno negdje drugdje. Moglo se očekivati da će biti povišenje cijena, da će inflacija rasti, da je to točno možemo konstatirati i na izjavama guvernera Hrvatske narodne banke koji je to već početkom ili u toku ljeta najavljivao. Vlada nije imala odgovor na to. Ja mogu samo spekulirati i reći da Vlada vjerojatno nema niti koncepciju gospodarskog razvoja, nema predviđanja što se može desiti u tako kratkom roku od tri do četiri mjeseca. I sada da krenemo na ovaj proračun po kojem se projecira gospodarski rast od 4,5%, inflacija od 5,2%, deficit tu negdje oko 2%, ukupni oko 2,3%. I nominalni rast proračuna za 6,5 milijardi kuna. I onda takav proračun nazovemo uz one epitete koje svaki proračun u Hrvatskoj ima da je razvojni i socijalni i još ga nazovemo da je to proračun za konkurentnost društva. Ja se pitam kakvu to konkurentnost očekujemo na primjer u industriji kad nemamo industrijsku politiku, kakva je to konkurentnost u našoj brodogradnji kad nismo uspjeli ne samo u ovom mandatu Vlade nego i u svim prethodnim mandatima izvršiti restrukturiranje brodogradnje, kakva je to konkurentnost u poljoprivredi ako ništa ne radimo na organizaciji poljoprivrede i ako nam poljoprivreda značajno utječe na trgovinski deficit. Recimo u prošloj godini poljoprivreda je ostvarila negativni saldo od gotovo 2 milijarde kuna. I kad sam već počela govoriti o poljoprivredi osvrnut ću se na taj dio proračuna, dakle na poljoprivredni proračun. Može se ovako na oko konstatirati da je to bitno ili značajno povećanje ovog proračuna u odnosu na ukupni proračun koji raste negdje u rashodovnoj strani negdje sa 5,5%. Međutim, ako se pomnije analizira što je to u tome proračunu onda vidimo da zapravo je izostala jedna strategija za konkurentnost u ovoj grani djelatnosti. Zašto ja imam takvu konstataciju? Pa reći ću na jednom primjeru. Recimo, potpore se vraćaju na onaj sustav da se isplaćuju po jednom hektaru i za jedno grlo. To bi meni bilo prihvatljivo za neke dijelove Hrvatske. Dakle, da imamo u planu donijeti zakon o regionalizaciji poljoprivredne proizvodnje onda bismo vjerojatno u ovim brdsko-planinskim područjima koja su slabo naseljena, koja raspolažu sa malim zemljišnim resursima mogli ići sa takvom politikom poticaja. Ukupno gledajući mislim da to neće dati efekte i da neće povećati se proizvodnja, pogotovo se neće promijeniti struktura proizvodnje. Dalje se konstatira u tom dijelu proračuna da će se sada obuhvatiti daleko veće površine. Dakle, dosadašnji poticaji su se isplaćivali negdje za površine od 660 tisuća hektara, sad se planira da će se one isplaćivati na 950 tisuća hektara. Ako znamo da ukupno raspolažemo ili koristimo nešto više od milijun hektara onda je to praktički gotovo 100%. To ne radi niti jedna država. S time da nemamo niti plan ni program kako to činiti. Osobno mislim da bi bilo daleko pametnije da se veća sredstva i financijska i stručna, i svaka druga ulažu u to da se naše poljoprivrednike osposobljava da oni uče kako koristiti nove tehnologije da mogu okrupniti svoj posjed i da mogu se udružiti i ti sitni poljoprivredni proizvođači kroz udruge, dakle kroz kooperacije, kroz zadruge onda postizavati i konkurentnost na tržištu i osiguravati plasman svojih proizvoda. Kad sam već govorila o zemljištu ponovimo podatak da se tih naših negdje oko milijun i 100 tisuća korištenog zemljišta nalazi na gotovo 2 milijuna parcela. U ovom proračunu nemamo odgovor kako ćemo doći do okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta jer su premala sredstva planirana za tu namjenu. Dobro je što se planira osnivanje Agencije za upravljanje državnim poljoprivrednim zemljištem ali treba dočekati taj zakon, treba dočekati da se ona ustroji, da ona počinje funkcionirati. To će trajati možda više od pola godine, možda i godinu dana ako na vrijeme ne dobijemo zakon. Naši gotovo 400 tisuća kućanstava raspolažu sa manje od 5 hektara zemljišta. Dakle, na ovaj način još i poticajima stimulirati sitnu proizvodnju mislim da nije dobro. Ja se stalno zalažem da se odvoji socijalni dio na selu od pravog robnog proizvođača. Prenesimo ta sredstva u socijalni proračun i na taj način oslobodimo sredstva za one koji žele napredovati, koji žele napredak svoga domaćinstva i koji žele veću proizvodnju. I za ruralni razvoj zaista je predviđeno puno novaca. Međutim, ja uz svu pažnju čitajući taj dio proračun nisam mogla do kraja shvatiti u što će se ona trošiti. Osobno mislim da se najveći dio ili najveći dio problema na selu i ostanak ljudi na selu veže uz to da mora biti dobra infrastruktura. Bez dobre infrastrukture neće ostajati niti stanovništvo ali neće se razvijati niti industrija, odnosno neće se razvijati niti proizvodnja. Ne možete imati stočarsku proizvodnju ako nemate vodovod, ako nemate plin, ako nemate dobre prometnice itd. Da bi stanovništvo ostalo na selu trebaju i određeni projekti odnosno objekti društvenog standarda, od škola, od društvenih domova, od ambulanti, od ljekarnica itd. Dakle, to bi nešto za mene značilo ruralni razvitak u Hrvatskoj kad je naše selo u takvoj situaciji. I nešto na kraju ovih nešto više od minutu vremena da kažem da ovaj proračun slijedi sve dosadašnje proračune od 2004. godine što se tiče visoke centralizacije. Dakle, nemamo daljnju decentralizaciju. I zato postoji veliko nezadovoljstvo na razini regionalnih i lokalnih jedinica samouprave jer oni zapravo sa sredstvima s kojima raspolažu nisu u stanju ići u neke veće projekte. Upućuje ih se da veće projekte financiraju kroz javno privatno partnerstvo, međutim to je najskuplji oblik financiranja projekata. Zato sam ja eto s kolegicom pokušala kroz amandmane nabrojiti koji su to problemi u Međimurskoj županiji od objekata u školstvu, u kulturi, u cestogradnji u kulturi, u cestogradnji, u odvodnji itd.. Nemam nikakvih iluzija da će oni biti prihvaćeni, jer kada bi se ti projekti prihvaćali, oni bi bili u samom proračunu. Međutim, kroz pisanje takvih amandmana zapravo želimo ukazati na neodrživo stanje koje je u jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave.
Hvala lijepa gospođi zastupnici. Sada će svoje poslovničko pravo na repliku iskoristiti zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, kolegice s pravom upozoravate na ovu činjenicu i pitate se kako je i gdje nestao optimizam Vladin, koja je u ljeto pompozno najavila prognozu o gospodarskom rastu u iznosu od 6,1%. Sada evo vidimo u ovom Proračunu da se predviđa gospodarski rast negdje oko 4,5%. A pitanje je hoće li i to se postići. Uvoz hrane, govorite da je drastično porastao, i to je točno. Uvoz hrane je za 1,74 milijardu kuna veći od izvoza. Dakle, gdje su tu mjere, Vlada očito ne nalazi mjere, kako da suzbije prije svega inflaciju i kako da dade odgovor na ova pitanja. Vlada bi trebala se, meni se čini, ja mislim da se oko toga svi možemo složiti prestati služiti nekim mandarinskim jezikom prave stvari nazvati pravim imenom. Jer u ovakvim konstrukcijama koje služe jednoj masovnoj konzumaciji, onih poznatih Potenkinovih kulisa, od toga nitko neće imati koristi, a svi ćemo zbog toga platiti vrlo visoku cijenu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku dati će zastupnica Dragica Zgrebec.
A meni je jasno gdje je nestao optimizam. Optimizam je bio u izbornoj kampanji, mi smo već tada dostizali po tadašnjim izjavama predsjednika Vlade i 7% rast društvenog bruto proizvoda. Sada nam ministar jučer kaže na Odboru za financije ma to je tamo u zadnjoj godini mandata ćemo to realizirati, nismo mi to rekli da će to biti kontinuirana stopa rasta u četiri godine. A što se tiče uvoza hrane, to je zaista jedan apsurd, da država koja ima potencijale da proizvodi hranu za četiri puta više stanovništva, je ovisnik o uvozu hrane, o tome zaista ne bi trebalo niti govoriti. Jer to je nešto što je nezamislivo u 21. stoljeću.
Hvala lijepa. Imamo i drugu repliku. Ovoga puta od gospodina zastupnika Nevia Šetića.
Evo, uvaženi gospodine potpredsjedniče, htio bih replicirati kolegici. Naime, ona je govoreći o poljoprivredi nekoliko puta spomenula da se ništa ne radi na ruralizaciji poljoprivrede. Ja se slažem sa nekim dijelovima što je ona govorila o poljoprivredi, to je jedan važan potencijal Hrvatske, ali ću reći da se u Hrvatskoj i u prošlom mandatu Vlade iznimno puno učinilo. Gdje? Prije svega znamo da imamo Institut poljoprivrede i turizma u Poreču, da imamo u Splitu takav institut. Možemo reći da je na razini maslinovog ulja i vina u Hrvatskoj, da su učinjeni takvi iskoraci, da imamo svjetske proizvode. Uzmite samo analize i statistike koje imamo dostupne svugdje. A to je šansa za Hrvatsku. Ja, kolegici želim replicirati na način da šansa postoji u Hrvatskoj, ali ona ovisi i o nama, da li ćemo to iskoristiti. Znamo i za neke druge institute u kontinentu koji također daju infrastrukturu. I još nešto želim reći što je Vlada učinila, potpore u ruralnom razvoju, vi imate danas u Istri preko 200 objekata koji na ruralnim imanjima mogu na visokim kategorijama, klasama primiti goste. To znači da je učinjeno, a to je učinjeno u posljednjih 3, 4, 5 godina. Prema tome, htio bih zbog hrvatske javnosti u ovoj replici reći da šanse postoje ali one ovise o nama. A i u ovom proračunu kao što sam vidio, Vlada, odnosno ministarstva suportiraju taj daljni razvitak poljoprivrede u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku i poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja ne negiram da nekih pomaka nema ali oni su nedostatni, oni nisu dovoljni. Evo kolega, a vi govorite o Istri, ali vi pogledajte Slavoniju, u 6 godina nestane, mislim 16 sela, 6 sela. Napuštene su do zadnje kuće. Vi kažete imamo svjetsku marku vina, a je li vi znate da mi ne možemo realizirati onu kvotu izvoza jer nemamo dovoljno vina, nemamo dovoljno kvalitetnog vina. A vi kažete, bilo je programa da, bio je izvrstan program u stočarstvu. I ljudi su sagradili farme, recimo, muznih krava, imaju osnovno stado od 100 komada, to je negdje ukupno gledajući oko 120 do 130 grla na toj farmi. Onda se raspiše natječaj za zakup zemljišta i onda oni ne dobe niti jedan hektar zemljišta u zakup. I šta da rade? Da pokolju čitavo osnovno stado za koje su digli kredit, koje je sufinancirala, koje se sufinanciralo iz proračuna. Je li to politika? To nije smišljena politika.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, već su moje kolege u nekoliko svojih rasprava ustvrdile kako se po ko zna koji puta, a evo sada i na ovom Proračunu spotičemo na obećanja koja su dana u predizbornoj kampanji, jer je činjenica da se građanima obećavalo porast gospodarstva za 7%, sada se govori da očigledno neće biti više od 4,5%. To samo govori o neodgovornosti ove Vlade prema građanima kojima jedno obećava, u predizbornoj kampanji, a onda drugo radi kada osvoji vlast. Obećavalo se i ukidanje administrativne takse, pa ni toga prijedloga nema i s punim pravom možemo biti suspektni, da li će i takav jedan zakonski prijedlog doći u proceduru, ili će i to ostati nešto što će ostati na razini predizbornih obećanja. Ovaj proračun je ustvari poruka građanima da im u ovoj godini neće biti ništa bolje, da neće ništa bolje živjeti, da mogu i dalje očekivati samo pad standarda i sve veću nesigurnost za svoju sadašnjost ali i budućnost. Ništa bolje nije ni gospodarstvo, i gospodarstvo i građani prepušteni su sami sebi. Činjenica je da cijene rastu, da inflacija u siječnju iznosila 6% i da takva inflacija realno smanjuje svako povećanje plaća i mirovina, smanjuje realno i socijalne naknade za one koji su najugroženiji. Dakle, po mom mišljenju a i po mišljenju kluba zastupnika, koji je izrekao naš predsjednik kluba, inflacija, niski gospodarski rast, sve veće zaduženje zemlje, pad standarda građana, posljedice su ustvari loše gospodarske politike koje je ova Vlada vodila u protekle četiri godine. U 12. mjesecu prošle godine plaće su realno pale za 1,1% i svakome ozbiljnom u ovoj zemlji to je trebalo biti svojevrsno zvono na uzbunu. Mi smo nakon dakle službenih podataka koje smo vidjeli, koji su u javnosti obznanjeni donijeli i neke, i neka svoja rješenja koja su upućena u ovaj Sabor. Jer je činjenica da što god mi ovdje govorili, o kojim god brojkama govorili s jedne ili s druge strane činjenica je da građani možda puno toga i ne znaju. Ne znaju možda jedan dio građana ni što znači «crobegs», ni što znači «GDP» ni, puno stvari koje su se i ovdje danas govorile u ovoj dvorani. Ali ono što sasvim sigurno znaju to je da osjećaju nesigurnost za to kako će preživjeti danas i kako će živjeti sutra. Zbog toga smo mi smatrali da treba povući neke poteze i predložiti neke mjere koje bi išle ka tome da se ublaži dakle pad standarda i da se pomogne povećanju plaća radnicima. Budući da je gospodarstvo takvo kakvo je da ne možemo iz tog dijela osigurati povećanje plaća predložili smo da se ide na smanjivanje nekih doprinosa. Na taj način ne bi bilo opterećeno dodatno gospodarstvo odnosno poduzetnici ali bi dakle sasvim sigurno država morala pronaći neke nove izvore financiranja. Na taj način bi se povećala plaća, dakle oslobodio bi se prostor za povećanje plaća radnicima. Dakle država mora pronaći neke svoje izvore financiranja i činjenica je da je to samo stvar političke odluke da li to hoće ili neće. Činjenica je da postoji jedan ne tako mali broj ljudi u ovoj zemlji koji jako dobro zarađuju i jako dobro žive. Žive od dobitaka zarada dakle u svojim udjelima u tvrtkama, dionicama, zarađuju na burzama dakle ono što se kaže špekulativnim radnjama. Zarađuju jednako tako i na prodaji dakle svojih udjela. Ja ću samo pripomenuti ovdje da je u protekloj godini jedan vlasnik prodao dakle svoju tvornicu ili bolje rečeno tvornicu koju su ovi građani 40 i nešto godina stvarali, a on je u privatizaciji dobio za izuzetno male pare. Prodao ju je za dva, za dvije milijarde kuna da nije platio niti lipu poreza državi. To nećete naći sasvim sigurno niti u jednoj zemlji Europske unije, to možete naći samo u Hrvatskoj. U protekloj godini po onome što se moglo čitati u novinama jedna visoka dužnosnica Vlade je dobila dobit od 70 i nešto tisuća kuna. Nije se namučila za to za razliku od radnika koji uredno odrađuju svojih 8, 10 ili 12 sati u nekim tvrtkama, plate na svoju plaću porez. Umirovljenici plate na svoje mirovine porez ali dotična visoka dužnosnica nije platila niti lipu poreza na dakle dobit koju je zaradila. E to je dakle krug ljudi za koje mi tražimo da se oporezuju zbog toga što nije pošteno i nije korektno i nije socijalno osjetljivo da samo teret ovakvog gospodarskog stanja u državi ali i loše politike Vlade snose radnici, umirovljenici i ljudi koji teško žive. Dosadašnja politika Vlade se odrazila i na položaj umirovljenika. Gotovo polovica umirovljenika, negdje njih oko 600 tisuća prima mirovinu nižu od dvije tisuće kuna što znači da dnevno imaju za potrošiti ni manje ni više nego 66 kuna. Neka svatko ovdje u ovoj dvorani i ljudi koji sjede u Vladi pokušaju živjeti svaki dan sa 66 kuna pa će vidjeti da je to ustvari nešto što vam ne osigurava niti da budete siti a kamoli što drugo. Činjenica je da je u protekle 4 godine mirovina pala na 38% i da ako se ovako nastavi spirala inflacije svako povećanje koje je predviđeno neće moći osigurati bolji život umirovljenicima. Dakle i njihov standard će i dalje padati. Druga najugroženija kategorija danas su jednoroditeljske obitelji. Sva istraživanja pokazuju da su to obitelji koje u najvećem dijelu imaju ozbiljnih problema sa preživljavanjem čak štoviše mogu vrlo lako kliznuti ili jedan dio je već i kliznuo u zonu siromaštva, a činjenica je da niti u ovom proračunu a niti u jednoj strategiji nema niti jedne jedine mjere koja bi bila usmjerena ka toj kategoriji naših sugrađana. U ukupnom broju dakle obitelji sa djecom jednoroditeljskih obitelji ima negdje oko 20%. Dakle brojka nije zanemariva. Treća ugrožena skupina su sasvim sigurno nezaposleni i oni koji žive od socijalne pomoći. Veliki dio ljudi koji su korisnici socijalne pomoći su radno sposobni, nažalost ne mogu dobiti posao i prvenstveni zadatak države je da im osigura posao s kojim mogu dakle se sami brinuti za svoju egzistenciju međutim za one koji zbog niza okolnosti nisu u stanju raditi ni zarađivati država se dakle dužna pobrinuti. Budući da se u ovom proračunu proračunska osnovica ne mijenja, dakle ona ostaje ista proračunska osnovica je temelj za isplatu svih socijalnih naknada, invalidnina, dječjih doplataka, naknada za bolovanje. To znači da od tih povećanja isto nema ništa jer ta povećanja su dakle ostala samo na razini predizbornih povećanja i za tu kategoriju ljudi isto tako nema boljeg života u ovoj godini. I na kraju bih htjela reći da je problem ovog proračuna i to pokazuje svojevrsnu da tako kažem i socijalnu neosjetljivost ove Vlade i jednu, pomalo, pomalo jednu, jednu politiku koja pokazuje svojevrsnu aroganciju a to je izdvajanje i povećanje sredstava na stavkama za vladinu administraciju. Dakle u ovoj godini ta sredstva su povećana čak 30%. Sav taj novac odlazi ne na povećanje plaća državnih službenika nego na povećani broj ljudi koji su zaposleni u državnoj upravi posebice sada kada je HDZ sa koalicijskim partnerima trebao zbrinuti dobar dio svoje stranačke vojske ali i ljude koji su vezani uz koalicijske stranke. Tako da je to pojačano zapošljavanje u državnoj upravi gomilanje kadrova u državnoj upravi i 30% više sredstava za plaće pokazuju samo jedno neracionalno trošenje novca jer imamo veliku državnu upravu već do sada vrlo neefikasnu što pokazuju i pregovori sa Europskom unijom gdje naprosto stvari dobrim dijelom i zbog toga ne funkcioniraju. I na kraju mogu samo zaključiti da je ovaj proračun nešto što će održati koaliciju u Saboru ali ide na štetu građana i budućnosti Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa naime kolegica u svom prepoznatljivom stilu «crne kronike» pored ostalog navodi, veli loše, da je bila gospodarska politika u posljednje četiri godine. Pa ja ne znam na koji način objasniti i po koji puta već da je Vlada u posljednje četiri godine pomogla razvoju velikom broju gospodarskih zona koje se itekako popunjavaju, da je pomogla i kod plinifikacije plinifikacijom gospodarstvenicima da postoje razni načini izgradnjom cesta. Dakle, Vlada stvara okruženje, ali ne može Vlada graditi tvornice kao državne tvornice kao što ste vi predlagali. Problem je u nečem, problem je u radnicima. U mom okruženju radnika na žalost nema.
Suzana Bilić Vardić. Poštovana zastupnica slijedeći ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Želim ispraviti netočan navod uvažene kolegice saborske zastupnice Opačić koja je rekla citiram: “Ovaj proračun poruka je javnosti i građanima da im ove godine ništa neće biti bolje“, a taj isti navod je imala i u zaključnoj svojoj riječi i želim ga ispraviti jer to nije istina. Ovaj proračun je razvojni i socijalni. Sve kategorije, ugrožene kategorije za koje je uvažena zastupnica rekla da njihova prava nisu poštivana, odnosno da su dovedena u gori položaj u ovome proračunu, u ovome prijedlogu proračuna sve te stavke su povećane i ne možemo iz ovog Visokoga doma iako ja uvažavam i dajem pravo oporbi da javnosti odašilje poruke koje njima odgovaraju ne mogu se složiti sa ovako zlovukim porukama koje je desna strana ove sabornice tijekom cijeloga dana šalje javnosti. A dobro, meni su desno. Ispričavam se.
Poštovani zastupnik Krešo Filipović. Što bi desno bi lijevo, što bi lijevo desno bi.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] koja je rekla da je Vlada Republike Hrvatske u proteklom razdoblju vodila lošu gospodarsku politiku jer to naprosto nije istina. Probat ću podsjetiti gospođu Opačić da je rast gospodarstva u 2007. godini u određenim kvartalima dosezao i 7%, da je inflacija zadržana kroz sve četiri godine unazad na razini tri i ispod tri posto, da je nezaposlenost smanjenja za 80 000 u odnosu na broj nezaposlenih koji je bio u 2003. godini, da je broj zaposlenih porastao za 130 000 godina u odnosu na onaj broj koji je bio u 2003. godini. Isto tako, da je smanjen deficit državnog proračuna sa 6,2% iz 2003. godine na 2,6% u 2007. godini. Ja mislim da ovi podaci jasno govore o tome da li je Vlada Republike Hrvatske vodila lošu ili dobru gospodarsku politiku.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin slijedeći ispravak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ima niz netočnih navoda koje su već moje kolege ispravile, a ono na što bi se htjela osvrnuti to je da je kolegica izgleda krivo čitala pa podatke o socijalnoj skrbi o njima govori da su manji, da neće biti dovoljni, da nema ih nigdje, pa ću je samo podsjetiti da za ostvarivanje prava iz sustava socijalne skrbi su povećana sredstva 3,2 milijuna kuna više nego prije. Odnose se i na alimentaciju, na udomiteljstvo itd. da ne nabrajam. Iz proračuna svakodnevno za zbrinjavanje udomljene djece ili odraslih osoba planirana su sredstva od 26,5 milijuna kuna. Za skrb djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi izdvaja se 93 milijuna kuna. Značajna su i izgradnja novih centara za socijalnu skrb 790 milijuna kuna. Dakle, 34% više za kapitalna ulaganja, negdje više za 200 milijuna kuna. I tako niz podataka. Ali ovo što želi za podizanje kvalitete i dostupnosti socijalne skrbi tu zaista niste pročitali, jer proračun za 2007. bio je 61 milijun kuna, a za 2008. 137 milijuna. Dakle, indeks 221.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica je rekla u svojoj zadnjoj rečenici da ovaj proračun ne ide na korist hrvatskih građana, nego na štetu hrvatskih građana. To naprosto nije točno. Povećanje od 6,6 proračuna u odnosu na prošlu godinu i povećanje na svim stavkama. Dakle, to nam ne ide na štetu, nego u korist hrvatskih građana. Nikome nisu umanjena prava, niti jednom korisniku državnog proračuna. Realizacijom ovog proračuna realizirat će se izgradnja škola, bolnica, domova, infrastrukturnih projekata, svega onoga što ide u korist hrvatskih građana, isključivo u korist za razliku od vaše vlasti koja je umanjivala prava i rodiljama i umirovljenicima i bolesnicima i braniteljima i svim ostalim korisnicima državnog proračuna.
Poštovani zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o dokumentu koji određuje kvalitetu života hrvatskih građana u tekućoj godini, o dokumentu u kojem bismo trebali vidjeti svu raskoš predizbornih obećanja, o dokumentu temeljem kojeg bi se ako ne svi ali onda barem najveći dio hrvatskih građana trebao osjećati zadovoljno, sretno, sigurno i poštovano. Ali na žalost nije tako. Jer sam premijer je u svom uvodu priznao nesposobnost, ne znam da li svoju ili svojih ministara, i usto za bezidejni i defanzivni proračun optužio unutarnje i vanjske neprijatelje. Unutarnje građanke i građane Hrvatske jer su sudjelovali na parlamentarnim izborima koji su se održali u vremenu kad su i planirani od strane te iste Vlade i to ne može biti opravdanje osim ako ste sami znali da u proračun nećete ugraditi sve ono što ste obećavali ako dobijete povjerenje. Vanjske, jer gle čuda cijelu prošlu godinu nas je Vlada uvjeravala kako je dobra, kako su brojke izvrsne, kako smo najbolji, da nam je samo nebo granica za gospodarski rast. A odjednom nakon izbora teško okruženje, inflacija u Europi i svijetu. Stoga je ovakav proračun rezultat i posljedica prošlog četverogodišnjeg mandata HDZ-a i nova Vlada Ive Sanadera nema ni viziju ni znanje kako osigurati viši standard građana, veće plaće i veće mirovine. Vlada je bila i sada je bez ambicije i bez ekonomske politike pa je takav i proračun što je zapravo dokaz da nema ljudi sa idejama, znanjem, radnom energijom i vizijom. Zato ovaj proračun ostavlja slavonske županije ponovo na začelju hrvatskog razvoja, ako se uopće može govoriti o bilo kakvom razvoju i rastu. Taj tako životno važan gospodarski rast za budućnost Hrvatske i njenih građana će ako bude sreće, jer samo nam je ona ostala obzirom da znanja i sposobnosti nema iznositi u 2008. godini 4 i pol posto. U ušima nam još uvijek zvoni priča iz predizborne kampanje sedam osam, sedam osam posto gospodarskog rasta. Uz inflaciju koja je u prošloj godini u 12. mjesecu bila 5,8% a u siječnju ove godine 6,2%, a inflacija je rezultat ekonomske politike Vlade, hrvatske Vlade a ne nekih drugih u bližoj i daljnjoj okolici. I Hrvatska ima nesreću da ima istu Vladu i da su sada sve ove zabrinjavajuće brojke lako usporedive sa brojkama iz prošlog mandata, a o izbornim brojkama loše je govoriti jer je razlika još veća. Sa ovim proračunom Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska, Požeško-slavonska, Virovitičko-podravska i Osječko-baranjska županija ponovo će biti najsiromašnije županije. Sa ovakvim proračunom razlika u bruto društvenom proizvodu između razvijene Hrvatske i Slavonije i Baranje gotovo sigurno neće ostati na 3,5 puta na štetu Slavonije nego će nezaustavljivo rasti. Danas smo čuli ovdje od nekih zastupnika kako je zadovoljan sa Brodsko-posavskom županijom. Ne znam odakle se temelji zadovoljstvo ako je bruto društveni proizvod najniži u Brodsko-posavskoj županiji i iznosi 46,2% ispod državnog prosjeka. U izbornoj kampanji vladajućima su bila puna usta regionalnog razvoja, ulaganja, otvaranju prostora investicijama. Na žalost od svega toga ništa posebno se u proračunu iz perspektive Slavonije ne vidi, a čak nije bitno vidim li ja to ili ne. Bitno je vide li to ljudi u Slavoniji i Baranji, a bojim se da ne, jer im ovaj proračun daje za pravo. Oni će i dalje ostati ovisni o državi, o milostinji u smislu socijalnih davanja, o državnoj nemoći da riješi nezaposlenost koja iznosi 28,4% u Vukovarsko-srijemskoj županiji, 26,9% u Virovitičko-podravskoj, 26,3% u Brodsko-posavskoj, 22,8 u Osječko-baranjskoj i 20% u Požeško-slavonskoj županiji. A što im nudi država? Nudi im zapošljavanje podobnih u državnoj službi i državnim poduzećima, nudi im ovisnost u državnim davanjima, nudi im nedovoljno za preživljavanje, a kamoli za dostojan i ponosan život. Najteže žive najstariji. Nema ništa od mirovina za starije od 65 godina. Mi u SDP-u smo predlagali Zakon o socijalnoj mirovini nekoliko puta u proteklom mandatu, rekli ste mi ćemo, nema ništa. U Slavoniji i Baranji se ništa nije promijenilo u protekle četiri godine i u tome je jednaka sa ostatkom Hrvatske, samo će za ljude u Slavoniji posljedice biti pogubnije. Iako se proračun nominalno povećava, plaće i mirovine padaju, nezaposlenost raste, a gospodarstvo stagnira. Što to znači za hrvatske građane? To znači da će u ovoj godini naši građani za plaću moći kupiti manje, to znači da u ovoj godini naši umirovljenici neće moći kupiti gotovo ništa, to znači da je pred nama godina nesigurnosti i teške borbe za preživljavanje velikog broja naših građana i građanki.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani kolega je u svom pročitanom referatu spomenuo, a što nije točno, citiram: "premijer Sanader optužio unutarnje i vanjske neprijatelje". Zadnji puta je u ovoj prostoriji unutarnji i vanjski neprijatelj spomenut prije izbora 90-te. Ovo je potpuno netočno. Drugo što je netočno, kaže odjedanput je nakon izbora nastala teška situacija. Da, jer je barel nafte skočio preko 100 eura, ali to treba čitati. Treće, inflacija u Hrvatskoj je posljedica politike Vlade i zato je Vlada loša. Onda je loša Vlada i Amerike i svih zemalja Europske unije jer je inflacija svagdje porasla, to je zakon spoljnih poslova kolega. I na kraju citiram, netočno je rekao, Hrvatska ima nesreću da ima istu Vladu. Pitajte birače.
Poštovani zastupnik Frano Matušić, sljedeći ispravak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa već je rečen navod netočan u tome da je premijer spomenuo unutarnje i vanjske neprijatelje. To nije točno. Očito se vama po glavi i članovima vaše partije još uvijek pojavljuju unutarnji i vanjski neprijatelji, ali to je vaš problem. A što se tiče smanjivanja mirovine i plaća to nije točno. U ovom proračunu možete vidjeti projekcije, ono sve što je predviđeno ovim proračunom, to je povećanje i mirovina i plaća. Pogledajte svaku stavku proračuna koji se odnosi na plaće djelatnika vidjeti ćete da je riječ o povećanju, a nikako o smanjenju.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa zastupnik je pokušat ću citirati čitav niz njegovih netočnosti, ali samo evo nekoliko. Ova Vlada nema viziju kako osigurati veće plaće i mirovine. Kolega Dragovan ima viziju ova Vlada kako osigurati veće mirovine i plaće, kolega je već nešto napomenuo. Pa izdvajala je ova Vlada i sada znatna sredstva za mirovine, a u 2008. godini ako iščitavate proračun izdvojit će 3,1 milijardu više u odnosu na 2007. godinu, a ne na prijašnje godine. Poboljšala je standard naših umirovljenika čitavim nizom podzakonskih i zakonskih akata, a da vas podsjetim samo i pokušala je smanjiti ovu veliku razliku između tzv. starih i novih umirovljenika.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović sljedeći ispravak.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo kolega Dragovan je čitav niz stvari krivo naveo, izveo, dakle ima netočnih navoda, pored ostalog bezidejni proračun, optužba, vanjskih i unutarnjih neprijatelja i sada trebalo bi reći. Znači reagira kolega, ako mi spomenemo vanjske i unutarnje probleme, a ne neprijatelje. A stranka iz koje ste potekli, u kojoj ste izbornoj noći pjevali ode, je vanjski i unutarnji neprijatelj uredno likvidirala ma gdje bili.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Igor Dragovan.
Povrijeđen je Poslovnik, članak 209. stavak 2. u kojem se kaže da se treba navesti navod koji se ispravlja. Poštovani kolega Markovinović to nije naveo, on može imati svoje mišljenje i nitko mu ne uskraćuje na njegovo mišljenje, neka uzme repliku, neka lijepo kaže svoje mišljenje pa ćemo onda razgovarati.
Ovo o citatu je prijedlog u inicijativi Kluba zastupnika HDZ-a da se izmjenom Poslovnika navede u prijedlogu izmjena da zastupnik koji ispravlja netočni navod treba odmah citirati taj dio navoda koji se ispravlja. Dakle ne radi se o povredi Poslovnika. I poštovani zastupnik Goran Maras, povreda Poslovnika.
Gordan Maras. Ja bih znači po članku 209. čini mi se, Poslovnika, gospodin Markovinović nije ispravio netočan navod kolege Dragovana, a s obzirom kako dobro znaju kolege iz HDZ-a kako je to bilo u partiji, ja sam uvjeren da oni to puno bolje zna ju od mene i kolege Dragovana.
Sada tko je ispravio koga, ali o povredi Poslovnika očito nije. Koja su vremena bila u neko vrijeme, to je… I poštovani zastupnik Željko Turk, ispravak netočnog navoda.
Također ispravljam, gospodine potpredsjedniče, netočan navod gospodina Dragovana da ova Hrvatska ima nesreću što ima ovakovu Vladu. Ovu Vladu posebno je izabralo hrvatski narod, a hrvatski narod zna što bira pa je njegov navod apsolutno krivi. Hrvatska ima Vladu kakovu zaslužuje, ima sreću da ima Vladu koju vodi HDZ.
Poštovani zastupnik Krešo Filipović, konačno.
Pa ja ću ispraviti samo jedan netočan navod iako je uvaženi kolega rekao slično kao i maloprije uvažena kolegica Opačić o katastrofalnoj ekonomskoj politici. Kolega je rekao da nezaposlenost u Hrvatskoj raste. Ja ne znam da li je kolega prije toga slušao ono što sam ja rekao u ispravku netočne tvrdnje gospođi Opačić, da je nezaposlenost smanjena i da imamo trenutno najnižu stopu nezaposlenosti u Hrvatskoj u povijesti države Hrvatske. Ja znam da je teško mijenjati napisani govor kada dođe na red govornik da govori, ali mislim da treba uvažiti određene činjenice koje su tu nesporne.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Igor Dragovan.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zastupnik je opet prekršio Poslovnik po istom članku govoreći da sam izrekao nešto što nisam izrekao i nije ispravio moj navod. Brojke bole, ali su istinite jer je to Hrvatski zavod za zapošljavanje dao kao takve u ovih pet županija.
Zastupnik nije Filipović ispravljao vaš navod koji se odnosi na Slavonske županije. On je ispravljao nešta drugo na koje se referira, ne nešta o unutrašnjem i vanjskom neprijatelju. Preporučam jedan svoj esej iz nove revije '87. godine kako otkriti unutrašnjeg neprijatelja. Replika, poštovani zastupnik Boris Kunst.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolege zastupnici. Pa meni je interesantno slušati kolege iz Socijaldemokratske partije koji trenutno izvode desant na proračun s osvrtom na najosjetljivije područje, jasno da je to pitanje socijale, u odnosu vremena kad su oni bili na vlasti i stalno briga o tim socijalnim kategorijama, pa da to ne ponavljam jer sam o tome već govorio. No, moram reći da vjerujem ako su kolege čitale proračun da su onda mogle primijetiti da se radi o tome da broj nezaposlenih, mislim da sam to već danas spomenuo je pao od one čarobne brojke dok su i oni bili u vlasti sa 300 tisuća na 250 tisuća, da sredstva za poticanje zapošljavanja u 2008. godini rastu u odnosu na prošlu godinu za 8%, a da od 2004. godine su porasla čak šest puta. Zatim, vjerujem da su uočili da sredstva planirana za teže zaposljive kategorije radnika na tržištu rada za, normalno to su za osobe koje su sa invaliditetom, da se taj program ostvaruje od ove Vlade i da je taj program u ostvarenju. Vjerujem da ste isto tako primijetili kao umirovljenici da se za umirovljenike planira povećanje 10% više sredstava što bi značilo da će i ovu godinu biti redovita isplata mirovina, a i tko se malo dalje sjeća, sjećamo se da je bilo vremena kad umirovljenici nisu znali kada će im se isplatiti mirovina. Zatim, isto tako moram reći da od 1. listopada 2007. godine se isplaćuje i dodatak na mirovinu za one umirovljenike koji su eto ostvarili pravo da budu umirovljeni poslije '99. godine što je isto tako jedna nepravda se ispravlja koju koalicioni. Ne koalicioni, koji naši kolege nisu ostvarili dok su bili na vlasti. Isto tako moram reći da od 1. siječnja ove godine primjenjuju se bolji način određivanja prijevremene mirovine i najniže mirovine što će.
Gospodine Kunst, molim zaključite.
Što će rezultirati sa povećanjem prosječne mirovine. I tako da ne nabrajam jer bih još mogao nabrajati što je povoljnije, ali isto tako i sredstva za rodiljne naknade se planiraju u povećanom iznosu. Znači, ne stoji priča vezana uz proračun koji kolega.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
To što ste naveli poštovani kolega mi smo svojevremeno da završimo tu priču oko te koalicijske Vlade. Naš angažman, trud, rad i posao koji smo radili četiri godine u tom mandatu završili i prema tome nakon jednog određenog mandata HDZ-ove Vlade puno se i u novom mandatu se vraća na neke stvari od 2000. godine ma više neće tako lako ići. Drago mi je da ste spomenuli kao bivši sindikalni lider da se nisu isplaćivale mirovine 90-tih godina i nisu. Pokradene su bile. Zbog toga se sad vraćaju sve te mirovine jer su bile ukradene 90-tih godina, 90-tih godina nisu bile usklađivane, nije se poštivala odluka Ustavnog suda, nije se poštivala, sve se to ignoriralo. Nisu se isplaćivale niti plaće. Što se tiče nezaposlenosti, mene interesira visoka nezaposlenost i žao mi je zbog toga u Slavoniji i Baranji i govorio sam samo i jedino isključivo nezaposlenosti u ovih pet slavonskih županija. I možete vi gledati na stvari kako god hoćete, ali ljudi u Slavoniji i Baranji vrlo dobro znaju koliko imaju perspektive, koliko imaju prostora za dobiti novo radno mjesto. Hvala.
Poštovani zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih odmah na početku pozdravio činjenicu da je ovim državnim proračunom uvaženo sve ono što je do sada bilo rađeno na temeljnim infrastrukturnim projektima u županiji iz koje dolazim, dakle Dubrovačko-neretvanskoj županiji i da se nastavljaju svi temeljni projekti koji se tiču razvoja moje županije, a to je prije svega autocesta koja ide prema Pločama i nastavlja se prema Dubrovniku, zatim tu je most, tu su brojni projekti vezani uz obnovu, luka, luke Ploče, luke Dubrovnik, izgradnja i cestovne i sveukupne druge infrastrukture, a koje će doista značiti još snažniji razvoj i Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije. Pa dopustite mi da se osvrnem na područje koje posebno pratim, a to je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa i da govorim zapravo što je značajno u ovom državnom proračunu u odnosu na prethodne godine, ali i da usporedim sa onim što se događalo u prethodne četiri godine, dakle od kraja 2003. godine, od kad je Vlada koju predvodi doktor Sanader preuzela i odgovornost za razvoj i ovog područja naravno, uz sva ostala područja djelovanja u Republici Hrvatskoj. Pa stoga, odmah želim usporediti rast proračuna u području znanosti, obrazovanja i športa u području ovog ministarstva. I odmah moram reć' da je ukupan rast od kraja 2003. godine do ovog prijedloga proračuna iznosi 50,48% ili u konkretnom iznosi 3 milijarde 929 milijuna i 997 tisuća kuna. Ja mislim da ova činjenica dovoljno govori koliko je doista ova hrvatska Vlada i ovaj Hrvatski sabor čiju većinu čine i zastupnici Hrvatske demokratske zajednice sa svojim koalicijskim partnerima, koliko su doista opredijeljeni za društvo znanja, za Hrvatsku kao društvo znanja, jer ova ogromna ulaganja i ovo veliko povećanje, zapravo neviđeni rast sredstava u odnosu na sve ostalo, kad pogledate dovoljno govori o sebi, koliko smo doista i stvarno opredijeljeni za Hrvatsku kao društvo znanja. Što se tiče proračuna za 2008. godinu usporedit ću ga samo sa prethodnom 2007. godinom u ovom području dakle, znanost, obrazovanje i šport. Moramo reći da je on povećan kad se gleda prijedlog proračuna, izvorni proračun iz 2007. za 12,12% ili za milijardu i 270 milijuna kuna. A u odnosu na rebalansirani proračun povećanje iznosi 8,66% odnosno 933 milijuna kuna. Ono što je važno, što je značajno naglasiti, to je i činjenica da su rasle i da će rasti plaće zaposlenih u sustavu obrazovanja i znanosti. I konkretno, da konkretiziramo prema ugovoru koji je potpisan i sa sindikatima, osnovica raste iz godine u godinu dakle, od 1.8.2007. za 6% plus dodaci koji se iz godine u godinu mijenjaju ali iznose najmanje 2% godišnje, u prvoj godini dakle 2007. do 2012. kada završava ta projekcija u tom dijelu ugovora gdje je dodatak 2,3%. Ili konkretno. Ukupno kumulativno povećanje tijekom dakle ovog razdoblja od 1.8.2007. do 1.7.20102. dakle tog projeciranog razdoblja je 61% povećanje plaća za zaposlene u sustavu obrazovanja i znanosti. Ili konkretno 4 milijarde i 110 milijuna kuna. Što to znači konkretno za jednog profesora, prosječnog profesora u osnovnoj i srednjoj školi dakle profesora sa visokom stručnom spremom i 15 godina staža? To znači konkretno, 2006. godine neto plaća je iznosila 4 tisuće 561 kunu. 2008. dakle ove godine će iznositi 5 tisuća 337 kuna što je povećanje od 17% u odnosu na tu 2006. godinu. Ili u konačnici kad gledamo završetak ovog ugovora iznosit će 7 tisuća 358 kuna odnosno 61,32% više. Također neto plaća docenta s deset godina staža na visokom učilištu 2006. godine iznosila 6 tisuća 500, 2007. 7 tisuća i 028 kuna, a 2008. će iznositi 7 tisuća i 606 kuna odnosno povećanje od 17%. Dat ću temeljne značajke proračuna za 2008. godinu odnosno ono što se predviđa ovim proračunom i što sam siguran da ćemo i usvojiti. Dakle, osim ovog rasta plaća i osim samog rasta proračuna koji se može vidjeti jasno i iz proračuna reći ću da je ovim proračunom osiguran nastavak projekta produljenja trajanja obveznog školovanja koji je jedan od najzahtjevnijih i najznačajnijih projekata za Republiku Hrvatsku. S tim u svezi a u sklopu Nacionalnog programa mjera za uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja osigurana su sredstva za financiranje međumjesnog prijevoza učenika srednjih škola u iznosu od 105 milijuna kuna te za smještaj u učeničkim domovima u iznosu od cca. 19 milijuna kuna. Što se tiče škologradnje već je ovdje ministar znanosti, obrazovanja i športa rekao da je u razdoblju od 2004. do 2007. godine iz sredstava državnog proračuna i programa C5, da se ili izgradila ili dogradila 288 škola u Republici Hrvatskoj. Dakle, to je doista jedan impresivan broj. A za projekt škologradnje u 2008. godine osigurano je dodatnih 124 milijuna kuna. A u iduće četiri godine Vlada Republike Hrvatske i Svjetska banka će izdvojiti oko 500 milijuna kuna dakle za škologradnju te dodatnih 400 milijuna kuna za opremanje škole, ostvarenje cilja o postavljenih planom razvoja sustava odgoja i obrazovanja od 2005. do 2010. godine o čemu je već također bilo riječi ovdje kad smo se dotaknuli obrazovanja. Ili putem … [[Govornik se ne razumije.]] 2 osigurano je u naredne četiri godine 300 milijuna eura, a sasvim sigurno da će se dio koji će se odnositi na obrazovanje da će taj dio iznositi oko 450 milijuna kuna. Također što se tiče oprema, opremanja škole osigurana su sredstva za opremanje kabinetsko-didaktičko-informatičkom opremom osnovnih i srednjih škola u iznosu preko 100 milijuna kuna. Za visoko obrazovanje možemo reći da je povećanje proračuna najveće u proteklom razdoblju. Naime, što se tiče razdoblja od kraja 2003. do 2008., to povećanje iznosi čak 65%, a u odnosu na 2007. godinu to povećanje iznosi 216 milijuna kuna odnosno 8,88%. Pored navedenog a za izgradnju sveučilišnih kampusa osigurana su kreditna sredstva u iznosu većem od 3 milijarde kuna od čega je samo posljednjih mjeseci osigurano 1,4 milijarde kuna. Što se tiče potpora za magisterije i doktorate u sustavu visokog obrazovanja i znanosti po prvi put uvedena je potpora za magisterij i doktorat kao i stipendije za doktorske studije u iznosu od 3,5 milijuna kuna. O studentskim domovima već je bilo riječi, pa ne bih posebno govorio o izgradnji studentskih domova. Ali za poboljšanje studentskog standarda osigurano je 81 milijun kuna što je za 11,48% više ili 8,3 milijuna kuna više u odnosu na 2007. godinu. Za subvencioniranje stambenih kredita za učitelje i nastavnike što je također jedna novina ove Vlade, za sljedeću godinu je osigurano 2 milijuna kuna, dakle, za subvencioniranje stambenih kredita za učitelje i nastavnike, za otprilike oko 500 zaposlenika što je doista naišlo na vrlo pozitivan odjek među učiteljima i nastavnicima. Od ostalih stvari također bih izdvojio međunarodnu suradnju koja nam je doista izuzetno značajna. Izdvajanja za međunarodnu suradnju iz područja znanosti i obrazovanja povećana su za 19,26% ili otprilike 11 milijuna kuna i to najvećim djelom uspješno prijavljenim projektima međunarodnim organizacijama za koje su nam i odobrena sredstva što znači da smo pristupili ispravnom. Za samo informatizaciju sustava znanosti i obrazovanja bit će povećana sredstva u iznosu od 15,2 milijuna kuna ili 14,45% od čega značajni dio ide na izobrazbu zaposlenika osnovnih i srednjih škola te nabavku opreme i računalnih programa. Nešto što je također izuzetno značajno za sve one koji su u sustavu obrazovanja to je naravno Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja kojemu su osigurana sredstva prije svega za izgradnju samog centra, same zgrade u iznosu od 8 milijuna kuna. Jednako tako centru su povećana sredstva za 87% dodatnih, dakle 27 milijuna kuna za provođenje eksperimentalne države mature trenutačno zasigurno jednog od najvažnijih projekata ove Vlade u području obrazovanja a kojem će slijedeće škole godine imati prilike pristupiti svi učenici završnih četvrtih razreda gimnazije i četverogodišnjih strukovnih škola kao i umjetničkih škola. Evo, ja mislim da je to dovoljno. Dovoljno je bilo … [[Govornik se ne razumije.]] projekata koji se tiču Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa što govori koliko smo opredijeljeni doista za Hrvatsku kao društvo znanja.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani kolega Matušić je u svom izlaganju rekao da u ovom proračunu imamo neviđen rast, to je točan citat, proračuna za obrazovanje. Ne znam što bi onda rekli na rast proračuna drugih resora. Vlada raste za 30%, Ured za upravu za 9,82, Ured za E Hrvatsku 29,5, Ured za razvojnu strategiju 81%, Ured za upravljanje državnom imovinom 35,99%, Sigurno-obavještajna agencija za 10%, MORH za 19,51%, Ministarstvo gospodarstva za 9,66%, Ministarstvo poljoprivrede za 12,05%. I to su kolega Matušić iz ovog proračuna svi resori koji rastu više od ovog našeg obrazovnog koji je 8,66. Ako je ovo od obrazovanja neviđeno onda ovo sve ostalo ne znam što bi bilo u vašoj terminologiji, ali očito je da nije prioritet.
Pridjev neviđeno. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočni navod kolege Matušića koji je rekao da je sporazum o plaćama osigurani rast plaća za 6% u 2008. jer da bi bio osigurani rast plaća onda moramo razgovarati o nominalnom ili realnom rastu. To je sporazum koji je ministar Šuker maloprije spominjao potpisan je sa sindikatima kada je inflacija u Hrvatskoj bila 2,6%. Za ovu godinu u prijedlogu proračuna planirana inflacija je 5,2%. Dakle, jedino što je točno da taj sporazum od povećanja plaća od 6% može eventualno jamčiti povećanje plaća od 0,8% i ništa više, osim u onim državnim upravnim jedinicama u kojima proračun predviđa veće povećanje plaća od 5,2%. Na prvom mjestu je Vlada Republike Hrvatske sa 30% povećanje izdataka za plaću i tamo će doista doći ili do realnog rasta plaća ili do enormnog povećanja broja zaposlenih.
Replike. Prva poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Vi kolega Matušiću kažete da će plaća srednjoškolskih profesora u ovoj godini iznositi 5 tisuća 317 kuna i s time se hvalite i to ističete kao veliki uspjeh ove Vlade s tom plaćom od 5 tisuća 317 kuna koja je stvarno da se poslužim vašim riječima neviđena. Vi mislite ostvariti društvo znanja. Pa slušajte, vi s tom plaćom od 5 tisuća 317 kuna možete zadiviti jedino svog kolegu Kunsta poznatog sindikalistu a možda i predsjednika sindikata srednjoškolskih učitelja gospodina Laktašića čija sindikalna plaća iznosi preko 22 tisuće kuna a vjerojatno i Kunstova sindikalna nije bila bitno manja. A sa 5 tisuća 317 kuna za nastavnike u srednjim školama vi ne da nećete ostvariti društvo znanja. Vi ćete ostvariti neviđeni nazadak.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče.
Samo malo. Frano, samo malo. Povreda poslovnika poštovani zastupnik Boris Kunst.
Potpredsjedniče, ja mislim da je zastupnik Stazić povrijedio poslovnik jer ja ne znam s kim on replicira, je li on replicira sa mnom ili. … [[Upadica se ne čuje.]] 209. članak. S kim on replicira i kakve veze ja i moja plaća ima sa ovim problemom. Možda ako kolegu Stazića interesira ja to njemu mogu reći ali ovo je vrlo bezobrazno od njega iako to nije ništa neobično za njega.
Ovo nije povreda poslovnika ali nije uobičajeno da se u replici spominje ime trećega zastupnika koji nije u igri, pa je i to malo neuobičajeno. Ali mi ćemo sada vjerojatno kao što Odbor za Ustav prati primjenu poslovnika a sada u fazi su razne inicijative za promjenu poslovnika ovo aktualno. Današnja rasprava će doista poslužiti kao jedan poligon i kao jedan zorni školski primjer razloga zbog kojih treba izvršiti izmjenu poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Bez Mate Arlovića će to biti teško a Mate Arlović će biti, njegov duh će bar biti tu. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stazić, prvo ste rekli netočno pet tristo sedamnaest, pet tristo trideset sedam dakle će iznositi plaća profesora sa petnaest godina staža što je povećanje u odnosu na 2006. 17%. U vaše vrijeme su se potpisivali ugovori koji se nisu ni poštivali. A vidite, mi bismo svakako htjeli da te plaće u prosjeku budu veće. Ja sam osobno došao iz prosvjete i nije me sram reći da sam radio u tu sustavu i da radim u tom sustavu itd. U vaše vrijeme je ta plaća bila ispod 4 tisuće kuna kad sad već tako govorim. Ali je sramotnije ono što se događalo kod potpisivanja ugovora. Vi ste potpisivali kolektivni ugovor za te iste zaposlenike u sustavu srednjoškolstva i niste im to isplatili. Mi ćemo ispoštivati ugovore i zato ovo povećanje nije … [[Govornik se ne razumije.]] posto u odnosu na 2006. godinu. A vi im to niste isplatili i na taj način ste stavili državu u situaciju da i dan danas moramo vraćati te dugove po ovrhama. Preko milijardu i 200 milijuna kuna samo za one koji su zaposleni u školama. Dakle, samo za njih još uvijek isplaćujemo dugove po ovrhama kroz državni proračun, samo za njih bez računanja onih, također onih policajaca koje ste izbacili nezakonito pa za njih je bilo prošle godine 600 milijuna kuna. I sad zamislite recimo da smo ta sredstva mogli dati srednjoškolskim profesorima i osnovnoškolskim profesorima za povećanje plaća. Pa tko bi bio sretniji od nas? 17% je doista značajan rast i u tom smislu doista se vidi opredijeljenost da se popravi status i ispoštivat ćemo do kraja, do kraja ćemo ispoštivati ugovor koji smo potpisali sa sindikatima.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marija Lugarić. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas bez zbornog pjevanja odnosno repliciranja.
Imam repliku na isti dio navoda kolege Matušića na koji je replicirao i kolega Stazić. A očito da se ovdje ne možemo složiti oko temeljnih podataka i činjenica. Mene pomalo čudi moram priznati što kolega Matušić nije spomenuo i «Viktor Lenac» jer čim on počne nabrajati dugove «Viktor Lenac» i slično onda očito pokazuje nervozu i da smo u pravu. Ali ja kolega Matušić vama predlažem da mi vašu diskusiju koju ste imali na ovu temu lijepo fotokopiramo i pošaljemo u svaku školu jer onda mislim da će svaki onaj nastavnik u srednjoj školi, učitelj u osnovnoj školi koji dobiva svoju plaću koja mu u prosjeku je od 40 do 70 kuna veća mjesečno ipak možda moći živjeti u uvjerenju da mu je zaista tako dobro kao što vi pričate kad već mu nije po onim njihovim isplatnim listama.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem kolegice što ste mi dali mogućnost da vam repliciram. Što se tiče «Lenca» ja vjerujem da će mjerodavne institucije koje se bave kriminalom da će znati naći pravi odgovor za «Lenac» dakle jer je tamo doista bio kriminal koji se dogodio SDP-u, njihovim vezama pobočnim, bočnim i tako dalje jer je iz državnog proračuna izvučeno na stotine milijuna ne samo kuna nego EUR-a i to je otišlo tko zna gdje i čije džepove ali ja se nadam da će institucije koje se bave tragom novca pronaći gdje su otišla ta sredstva i što se događalo u «Viktoru Lencu». A što se tiče povećanja plaće kolegice nije to povećanje od 40 ili 70 kuna to je konkretno u odnosu na 2006. povećanje sa 4 tisuće i 561 kune na 2008. 5 tisuća 337 kuna. Dakle to nije 40 kuna. To nije 40 kuna. Oduzmite 4 tisuće 561 od 5 tisuća 337 pa ćete dobiti znatno, znatno veći iznos kolegice.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Slavko Linić.
… [[Govornik se ne razumije.]] 209. Poslovnika. Moj kolega zastupnik optužuje presudu izriče, čita optužnicu a već smo nekoliko puta čuli sa ovih govornica da je Državno odvjetništvo završilo istrage oko «Lenca». Čuli smo nekoliko puta ovdje. Prema tome mislim da širiti laži iz saborskih kluba je povreda Poslovnika i je ponašanje nedolično zastupniku. Lažima se ne može pobjeđivati stvarno stanje.
Kolega Linić ne radi se o povredi Poslovnika. Radi se o polemici između zastupnika Frane Matušića i zastupnika, zastupnice Marije Lugarić. O nikakvoj povredi Poslovnika. Ovo je školski primjer povrede Poslovnika sa druge strane. Vi ste komentirali … … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? [[Upadica: Nema problema …]] Vi znate da je to isto potom nedopušteno.
Ali ovdje govorimo o lopovima, krađama [[Upadica: Naravno.]] Je da, ali onda odi radi u Državno odvjetništvo, a ne u zastupnike.
Povreda Poslovnika zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja nisam iznosio laž. Ja sam iznosio svoje sumnje u to i rekao sam da će nadležne institucije kolega Linić vi ste povrijedili članak i 214. jer ste rekli da mimo pravila ovog Sabora da sam govorio laž, to nije istina. Ja sam rekao da će nadležne institucije utvrditi gdje je išao taj novac. Ja naravno da sumnjam da je to bila pljačka. Moje je pravo da sumnjam da je to bila pljačka. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospodo ne radi se, i jedan i drugi zastupnik, ne radi se o povredi Poslovnika. Radi se o polemici, nedopuštenoj polemici po Poslovniku koji ste vi sada pokrenuli. To ne možete, a znate da to ne možete. … [[Upadica se ne razumije.]] Slavko pitanje, uvijek je pitanje stegovne mjere da li bi ona, stegovne mjere bi, da li bi imala odgojnoga utjecaja. To je, da li bi preventivno djelovala. Ja, znate da se ja neću služiti represijom. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Sljedeća replika.
Pa evo ja bih prije svega, prije svega želio pozvati, pa ne možete imati odgovor na repliku, ja nisam još počeo govoriti. Kako će, na što ćete mi odgovoriti ako sad budem šutio? [[Pljesak.]]
Odgovor na repliku. Ne morate, zastupnik povlači svoj prijedlog za repliku što može. Poštovani zastupnik Gvozden Flego, replika.
Gospodine predsjedavajući i gospodine zastupniče ja se nadam da niste čuli da itko od vas govori da ništa nije učinjeno. Mi svi ovdje govorimo da je učinjeno, ali da nije učinjeno dovoljno i da mi smatramo da nije učinjeno dovoljno. Ja sam prije dva sata bio kazao da smo održali tempo koji smo si obećali i kojim smo se obavezali da ćemo sprovoditi reforme da bismo danas imali proračun od 15 milijardi, ne od 12 milijardi. Pročitat ću vam jednu rečenicu. Ona se nalazi na stranici 66 programa Vlade: «Hrvatsko društvo svoju budućnost ima samo ako obrazovanje postane nacionalnim prioritetom». Ako se nacionalni prioriteti iščitavaju iz povećanja proračuna onda imate 15-tak nacionalnih prioriteta koji su prije obrazovanja, a one, ona sredstva koja su predviđena nisu dovoljna niti odnosno dovoljna su za jednu tijesnu proširenu reprodukciju. Imali smo tokom kampanje puna usta govora o novom Harwardu, borongajskom Harwardu. Kao da se Harward sastoji od zgrada. U dodjeli ili odobravanju sredstva za zaduživanje za novi investicijski ciklus od milijarde 780 milijuna. Zagrebačko sveučilište koje ima više od 50% studenata i 50% nastavnika i 80% znanstvene produkcije je dobilo 370 milijuna. I to je ono što stavlja u pitanje vjerodostojnost svega ovoga što danas čitamo u proračunu što se tiče obrazovanja, odgoja, znanosti i tehnologije.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Pa mogu se dijelom složiti s vama da nikada ne možemo biti zadovoljni sa sveukupnim iznosima koji se tiču obrazovanja, znanosti i ovog područja o kojem sam posebno govorio. Dakle, ali se ne mogu složiti da se ne vidi iz povećanja proračuna da se ne vidi da je to doista prioritet ove Vlade. Mislim da je ovo stvarno sveukupno povećanje u odnosu na prošlu godinu, na onaj prvotni prijedlog plana je bio 12,12% i sada u odnosu na rebalansirani 8,66 a sasvim sigurno da će u rebalansu ovo ministarstvo vjerujem dobiti i povećana sredstva. Dakle, da će opet biti veća, da to doista znači da je država svjesna i odgovornosti i da je doista znanje prioritet ovog društva. Mislim, pa pogledajte konkretne stavke. Ja sam govorio o konkretnim stavkama. Neću se sad osvrtati posebno na zagrebačko sveučilište. Ali gledajte, i zgrade su ono što znači napredak. Mi bez izgradnje novih školskih zgrada u cijeloj Hrvatskoj ne možemo provesti onaj temeljni dio programa, a to je obrazovanje u jednoj smjeni. Dakle, i to je jedan od preduvjeta normalnijeg razvoja i boljeg razvoja rekao bih i stvaranja boljih preduvjeta za ostvarenje svih onih programa naravno koji se ostvaruju u školama i svim tim institucijama o kojima smo govorili. Prema tome, ne mogu se složiti s vama da iz ovoga se ne može iščitati da je ovo prioritet obzirom na povećanja u drugim područjima. Spomenuli ste povećanje na stavci Vlade, ali i u tom dijelu ima povećanje za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Dakle, na svim tim stavkama opet ima povećanja koja se direktno odnose na ovo ministarstvo. Ja mislim da je sam konkretan iznos sredstava od milijardu i 270 milijuna u odnosu na prošlu godinu dovoljno govori o kakvom je povećanju riječ. Vi znate koliko je povećanje sveukupno proračuna, pa onda to kad stavite u taj kontekst povećanja konkretnih sredstava onda vidite da je to doista ogroman iznos povećanja.
Poštovana zastupnica Mirjana Ferić-Vac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, kolegice zastupnice i kolege zastupnici. U ovom Visokom domu svjedočili smo o silnim i vrlo osebujnim naputcima odobravanjima programu Vlade Republike Hrvatske i kritičkim osvrtima opozicije na istu temu. A namjera svake Vlade je naravno toliko vjerodostojna koliko se zrcali u proračunu koji je ta ista Vlada evo upravo uputila u proceduru u Parlament. Prvenstveno bih se htjela u ovom dijelu osvrnuti na one elemente koji se tiču međunarodnog položaja Republike Hrvatske i kako Vlada predlaže financiranje tog važnog dijela funkcioniranja institucija RH. Držim da je to jedan od ključnih elemenata za budući razvoj Republike Hrvatske ne samo stoga što znači asocijacije koje su zajednički cilj na dobrobit građanki i građana Republike Hrvatske, nego i stoga što povlače čitav niz reformi u unutrašnjem zakonodavstvu koje su važne za sve nas. Moj najkraći komentar na ovo područje bio bi malo izgubljeni u proračunu. Razbacane po raznim odjeljcima mjere za financiranje kvalitetnog angažmana na međunarodnom polju su nedovoljne i u cjelini gledajući su nedovoljne. Dakle, ali su nejasne, neprecizne i nedorečene. I vrlo često ne sadrže komponentu projekciji za 2009. odnosno 2010. Imamo odjeljak koji se tiče sudjelovanja Republike Hrvatske u programu Europske unije koji se kao takav sasvim izgubio. Istina fondovi preuzimaju jedan dio ovog programa, ali ako se pojavljuje i nestaje onda je dužna barem u popratnim objašnjenjima naći zašto je to. Također bih navela na području međunarodnih suradnji i jedan elemenat koji se tiče međunarodne aktivnosti u zaštiti obitelji, mladih i djece 700 000 za 2008., a potom nema nikakve projekcije. Nije moguće valjda da nema na tom području nikakve projekcije. Provođenje vanjske politike Republike Hrvatske u kojem se s obzirom na obrazloženja mogu prihvatiti. Ja ih osobno mogu prihvatiti i porez plaća za redovan rad, ali se pitam zapravo što znače usluge promidžbe i informiranja i zašto je ta suma tako razbacana, niska je, prema zahtjevima koji stoje pred nama u ovim složenim vremenima pristupa Europskoj uniji. Zatim, zadnji stavak promidžbe i informiranje pojavljuje se i dalje, izgubljen je u proračunu jer kao suma sumarum bio bi možda impresivan. Ovako se čovjek pita tko zapravo promiče, što promiče i gdje promiče jer to su vrlo važna pitanja u određenju i zaokruženju jednog nastupa na međunarodnom području. Također u proračunu mogu se složiti sa povećanjem sredstava planiranih za redovan rad. Ali mislim da itekako nedostaje sredstava za usavršavanje stručnjaka jer vrlo često upravo o usavršenosti i o kvalitetnom radu zavisi i odgovarajući tretman, pa rekla bih i tretman Republike Hrvatske u određenoj zemlji, a u svakom slučaju predstavljanje Republike Hrvatske u određenoj zemlji. Ima nekih naznaka o adaptacijama i opremanju diplomatskih misija, konzularnih ureda. Naravno, imam saznanja o tome da je to nužno. Ali nama je ipak potrebno znati gdje i zašto i kako, jer nije svejedno koje se misije i gdje opremaju, a iz proračuna na primjer nije uopće razvidno kako se pojačano financiraju diplomatsko-konzularna predstavništva i misije u Bruxellesu i New Yorku koje je sticajem okolnosti središte Europske unije i članstva u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija su itekako referentna mjesta za vanjsku politiku Republike Hrvatske danas. Spomenula bih jedan važan elemenat u kojem svi uvijek govore, svi ga spominju. On je nedostatno financiran. Promocije kulture u svijetu. Od 2006. do 2008. milijun i petsto, a projekcija za 2009. uvećana je za 82 000. Pa kad ne bi bilo smiješno bilo bi tužno jer znamo koja je to mala suma novca za projekciju kulture koja nam je važna. Spomenula bih također jedan elemenat, a to je značenje gospodarske diplomacije. O tome nema podataka kako se namjerava financirati i gdje se taj elemenat izgubio. Da li se dakle i financiranje gospodarske diplomacije izgubilo u proračunu? Želim se također osvrnuti na onaj dio proračuna koji se odnosi, koji je evo premijer na sjednici, prvoj sjednici Sabora baš ničim izazvan u svom dodatku ovdje prezentirao. Radi se o spolnoj ravnopravnosti. Osobno ću govoriti o rodnoj ravnopravnosti jer taj izraz je točniji i meni je osobno i bliži. Danas se itekako u svijetu razvijene demokracije raspravlja o rodno senzibilnom proračunu, pa ako je ovdje bilo elemenata o tome kako nije transparentan, kako nije poticajan onda nije ni rodno senzibilan. Ja vjerujem da ovdje ima zastupnika i zastupnica kojima je to strana riječ, ali dobro se informirati o tome jer je to važan dokaz i onoga što smo sami usvojili u ovom Visokom domu u našim nacionalnim politikama itd. itd. Također bih spomenula područje civilnog društva. Mislim da je vrlo bitan elemenat, a i dug svake Vlade građankama i građanima svoje zemlje omogućiti kvalitetan i financijski potpomognut angažman u svojoj zajednici. U tom kontekstu spominjem izvješća i Europske komisije, pa potom moram reći i nekih i nama priznatih i eminentnih organizacija u kojima se često vrlo problematično ocjenjuje stanje ljudskih prava. Mislim da bi bilo zaista nužno da Vlada u tom području ostane na onoj jednoj razini koju smo započeli prije pet-šest godina, jer je bitno nešto. Ljudska prava se odjednom pojavljuju 2008. u sumi od 500 i nešto tisuća, a poslije ništa. Da, prenosi se nešto na organizacije civilnog društva i savjete, ali svaka Vlada je dužna stvarati okružje u svijesti građana i u javnosti o ljudskim pravima. Gospodo nisu ljudska prava samo ispisana na tisućama stranica papira, ona su itekako usječena i upisana na najfinijim dijelovima ljudske kože. Suma sumarum program svake Vlade vjerodostojne, dakle toliko koliko je ta ista Vlada spremna uložiti sredstava u njegovo provođenje na dobrobit građanki i građana. Ovaj prijedlog proračuna je pred tim istim građankama i građanima … vidljiv svakodnevno na svim referentnim mjestima za kvalitetu svakodnevnog života, a o dugoročnom planiranju da i ne govorimo. Ja bih zamolila predstavnika, dakle ministra, predstavnika Vlade i druge predstavnike Vlade da u analizi amandmana na ovaj proračun prihvate korekcije jer za sve one izgubljene pozicije u proračunu financiranje prema prijedlozima koji će doći u amandmanima biti će znak da ova Vlada sluša glas svih svojih građanki i građana, onoga što oni danas trebaju i da im omogućava zaista gospodarski razvoj koji će im osigurati kvalitetan život u ovoj zajednici i u zajednici europskih naroda. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ću i kao jedan dio mojih kolega zastupnika i zastupnica prije mene, reći o ovom proračunu da je ustvari ove godine pred nama proračun Vlade koji je s jedne strane posljedica rada HDZ-ove Vlade u zadnje četiri godine, ali s druge strane i na neki način kompromis jasno u odnosu na ono što piše u sporazumu vladajuće koalicije i u osnovi poslužit će da održi vladajuću većinu i u ovom Parlamentu. Iz proračuna stoji da se ne mogu iščitati novi projekti. Stopa gospodarskog rasta je preniska i neambiciozna i nedovoljna je za osiguravanje razvoja, a ne mogu se iščitati niti sve potrebne reforme o kojima u zadnjih nekoliko godina jako puno govorimo, a premalo radimo. Međutim i do sada se taj nedostatak ambicije i jedne jasne vizije ekonomske politike ustvari pokazivao pa ne čudi što je to tako i prilikom ovog proračuna. Ustvari definitivno se iz proračuna, u proračunu nema vizije ni znanja kako osigurati ono po čemu će ustvari građani percipirati jednu godinu kao uspješnu ili neuspješnu. Percipirati će je prvenstveno u odnosu na kvalitetu vlastitog života što znači da li im je standard porastao, da li je porastao za sve u ovoj državi a ne samo za neke. Percipirat će je kao uspješnu ukoliko je došlo i ukoliko se očekuje realan rast plaća i mirovina, nova radna mjesta itd. Međutim u osnovi ovaj proračun ove godine nudi nominalno veći, dakle veći proračun, a ustvari plaće i mirovine kolegice i kolege realno padaju, nezaposlenost raste šta god netko ovdje mislio o tome, a gospodarstvo stagnira. Kada govorimo o nezaposlenosti ja se nadam da ste pogledali izvješće Hrvatskog zavoda za zapošljavanje za siječanj mjesec ove godine i kako to da nikoga nije zabrinuo podatak da je po prvi puta nakon dužeg vremena u siječnju ove godine u odnosu na prethodni mjesec nezaposlenost porasla za 2,6%. Čini mi se da to danas ovdje u ovoj dvorani nitko nije izgovorio pa se nezaposlenost popela na 262 tisuće otprilike. Ili kada su u pitanju plaće. Kolegice i kolege to se također može iščitati iz različitih statistika, da su po prvi puta od ožujka 2002. godine plaće realno pale za 1,1% u siječnju mjesecu ove godine. To kažem može se naći u svim statistikama, u svim državnim statistikama. A inflacija više puta je ovdje danas rečeno, za siječanj mjesec je bila 6,2%, za prosinac je bila 5,8%. I u osnovi ono što se može očekivati, a to pokazuje ovaj proračun, i daljnji realni pad plaća. U krajnjoj liniji pa i sindikati su između ostaloga i zbog toga nisu htjeli dati zeleno svjetlo za ovaj proračun na Gospodarsko-socijalnom vijeću. U ovoj državi gotovo 300 tisuća obitelji, ne osoba, 300 tisuća obitelji živi na rubu siromaštva. Kada govorim o tim obiteljima tada tu pretežno govorimo o starijim kućanstvima, o osobama starijim od 65 godina i o jednoroditeljskim obiteljima. Kada smo kod jednoroditeljskih obitelji, kolegica Opačić je govorila o tome kako Vlada nije niti u jednom svojem programu, niti u jednoj svojoj stavci proračuna predvidjela ništa što se tiče jednoroditeljske obitelji i to je točno. Ali postoji nešto što stoji u nacionalnoj politici za ravnopravnost spolova, gdje kaže da će se izraditi program za ekonomsko osnaživanje samohranih roditelja, glavni nositelji te zadaće su Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Ministarstvo obitelji, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Ministarstvo zdravstva, rok provedbe 2007. godina. Koliko je meni poznato, od toga 2007. godine ništa nije učinjeno, a prema proračunu takav kakav je sada, neće biti učinjeno niti ove godine, a niti nije ni predviđeno u projekcijama do 2010. godine. Govori se danas ovdje o povećanju mase za mirovine, izdvaja se nekakvih čini mi se 10-tak posto više za mirovine ove godine. Da, ali se pri tome zaboravlja da to povećanje umirovljenici neće osjetiti kada se govori o prosječnoj mirovini u odnosu na prosječne plaće. Pa ona je danas negdje na razini 38% i te mirovine prosječne već duže vrijeme padaju. O tome ovdje danas vi u ime Vlade ne govorite. Ili, neki dan sam postavila pitanje premijeru Sanaderu na aktualnom satu. Prošle godine smo usvojili Zakon o dodatku na mirovine kojima smo kao trebali riješiti pitanje o problema zaostatka u mirovinama, tzv. novih umirovljenika i kad smo mi tvrdili, a govorimo sad da nije točno, pokazalo se ove godine da 200 tisuća tih novih umirovljenika ne ostvaruje pravo na taj dodatak i neće ga ostvarivati, a mi smo upozoravali i nudili smo druga rješenja, a tim gore je to što je tih 200 tisuća umirovljenika upravo onih sa najnižim primanjima između 500 i tisuću 500 kuna. U najmanju ruku je pomalo onda neodgovorno govoriti kako će tih 10% za mirovine osjetiti itekako i naši umirovljenici. U Hrvatskoj tri četvrtine kućanstva ima problem sa pokrivanjem osnovnih životnih mjesečnih troškova, a njima i sličnima njima ovaj proračun bojim se ipak ne daje previše nade. U drugom dijelu svoje današnje rasprave željela bih nekoliko rečenica kazati oko problematike s kojom se posebno bavim zadnjih nekoliko godina, a to je problematika ravnopravnosti spolova i sa ove govornice najprije ću izraziti svoje negodovanje, protest ili kako god hoćete što jučer Odbor za ravnopravnost spolova nije mogao održati sjednicu na kojoj će raspravljati o proračunu zbog toga što kolegice i kolege iz vladajuće stranke nisu došli na sjednicu odbora. Mislim da je to neodgovorno zato što se ipak radi o raspravi o državnom proračunu kao jednom od najznačajnijih dokumenata koji se donosi u jednoj godini. Drugo, obzirom da je to ministar Šuker ja bih ustvari željela postaviti pitanje zbog čega ova Vlada uporno već nekoliko godina, to se pokazuje i ove godine prešućuje ili zanemaruje da tako kažem jedan dokumenat koji je donio ovaj Sabor 2006. godine nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova. Po toj nacionalnoj politici, ne govorim o prošloj godini gdje nije polovica toga izvršena, i u slijedećoj, dakle u ovoj godini 2008. godini niz ministarstava koja imaju određene obaveze iz ove nacionalne politike u svojim proračunskim stavkama niti jednom riječju nisu predvidjeli niti kune za provođenje nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Izuzetak su ministarstva, kao što su ministarstva obitelji u kojem su izdvojena sredstva za provođenje strategije zaštite od nasilja u obitelji kao i Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo razvitka i obnove ove godine po prvi puta unijelo stavku od 50 tisuća kuna, a Ministarstvo obrazovanja i to u onom dijelu sporta, stavku od 100 tisuća kuna. Ja ću zbog toga pripremiti amandmane kojima ću tražiti da Vlada kroz sva ministarstva uvede nove stavke koje će govoriti o provođenju nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova, jer se ne mogu složiti sa time da se čitava politika ravnopravnosti spolova, provođenja ustvari politike prebacuje na teret, odnosno na leđa jednog ureda kao što je Ured za ravnopravnost spolova. On to ne može sam odraditi. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, netočno je da Vlada ignorira provedbu Nacionalnog programa za ravnopravnost spolova, jer iz ovoga proračuna je vidljivo da je za provedbu Nacionalnog programa za ravnopravnost spolova ova Vlada izdvojila u 2008. godini 2 milijuna i 45 tisuća što je 22% više nego prošle godine, dakle.
Kolegice molim vas, molim vas [[Upadica: Ali rekli ste netočno, da Vlada ignorira.]] Ne možemo na ovakav. Moje dame, nemojte ovako, to. I poštovani zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, kolegica Sobol je kazala i utvrdila činjenicu da u siječnju je povećan broj nezaposlenih i stoga izvukla tezu kako se ne smanjuje broj nezaposlenih što je netočno. Radi se jednostavno o sezonskoj oscilaciji, ali za vašu informaciju 38 tisuća zaposlenih je više u siječnju 2007. godine u odnosu na siječanj 2006. godine. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Vesna Škulić. Trebao je biti zastupnik gospodin Ronko, ali uvijek ćemo napraviti prednost. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo poštujemo načelo pozitivne diskriminacije. Hvala vam lijepa na tome. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo ja bih najprije htjela čestitati gospodinu ministru i Vladi na dosljednosti u ignoriranju. Još prije četiri godine kada sam postavila pitanje kada će se ukinuti diskriminacijska mjera plaćanja PDV-a na uvoz automobila za civilne invalide dobila sam odgovor potpredsjednice Vlade kada država za to bude imala novaca, pa sam nakon toga vas osobno to isto pitala na što ste mi odgovorili da ćete naći model, ali da ne znate kada, pa sam dobila odgovor da ne smijete to pravo vratiti zbog usklađivanja sa Europskom unijom. Dakle, niste toliko bili dosljedni u odgovorima koliko ste bili dosljedni u nastojanju da ne vratite to pravo koje koriste kategorije invalida Domovinskog rata. Čestitam vama i Vladi što ste ustrajno uspjeli četiri godine ignorirati potrebe ljudi kojima je automobila zaista ortopedsko pomagalo. Čestitam i vama na dosljednosti što ni ove godine niste podignuli osobnu invalidninu ni za lipu, a broj korisnika koji će je moći ostvariti morat će ispuniti jako prestroge kriterije. Čestitam vam što ste prepoznali u ovoj kategoriji socijalno ugroženih jake ljude koji doslovno mogu živjeti mjesečno na kruhu i vodi. Priznat ćete da se čak i vi morate zadiviti nekome tko može preživjeti mjesec od 270, pa najviše do tisuću i 200 kuna na mjesec i pokriti sve životne troškove, no nemojmo se zavaravati. S ovim nečinjenjem gurnuli ste korisnike osobnih invalidnina, korisnike doplataka za pomoć i njegu daleko ispod granice siromaštva, zaključali ste ih i bacili ključ u bunar već četvrtu godinu za redom. Čak i kada primaju ta svoja primanja to bude negdje pred kraj mjeseca. Ovaj mjesec npr. su primili svoju osobnu invalidninu tek 25. u mjesecu, dakle prije dva dana. Već sam izrazila svoje nezadovoljstvo u Odboru za ljudska prava oko ovakve raspodjele sredstva državnog proračuna koja ne prate rast životnih troškova, odnosno ne nude nikakva rješenja za zaštitu onih kojima će ionako mala primanja progutati inflacija. Ne tješi me naznaka da je osnovana još jedna radna grupa koja će utvrditi tko su te osobe s najtežim stupnjem invaliditeta koja ostvaruju svoja primanja u različitim sustavima jer znamo čemu služe takve radne grupe, da nikada ne završe posao. Također čestitam i na kontinuitetu nerada Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom koje je prošle godine održalo čak jednu ili dvije sjednice. Kažem jednu ili dvije jer je do zapisnika tih sjednica nemoguće doći, a na raspolaganju su prošle godine imali 422 tisuće kuna. Ove godine su im dali samo 586 tisuća kuna pa se nadam da će održati barem tri sjednice. A kada bi malo pogledali web. stanicu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti vidjeli bi da Povjerenstvo svoju stranicu ažurira rjeđe nego što održava sjednice. Na stranicama osim imena članova Povjerenstva i plana i programa rada Povjerenstva za 2005. godinu nema apsolutno ništa. A između ostalog Povjerenstvo je savjetodavno i stručno tijelo Vlade Republike Hrvatske koje bi trebalo davati prijedloge, mišljenja i stručna obrazloženja iz područja položaja, zaštite i rehabilitacije osoba s invaliditetom i njihovih obitelji te da provodi aktivnosti usmjerene na njihovu dobrobit. Pitam se na čiju dobrobit radi ovo Povjerenstvo? Zanima me samo da li je Povjerenstvo sudjelovalo u davanju prijedloga za sredstva ovog proračuna? I ove godine opet vidimo ovdje stavku afirmaciju prava i unapređivanje politike za osobe s invaliditetom, socijalno osnaživanje osoba s invaliditetom. Međutim, kako osnažiti osobe koje žive uglavnom od socijalnih primanja, kojima je obrazovanje nepristupačno, koji nemaju pristup otvorenom tržištu rada jer nakon dvije godine sna probudio se fond koji još uvijek pospano tapka u mraku i uglavnom radi na zadržavanju radnih mjesta već zaposlenih osoba s invaliditetom. Pa zar ova Vlada ne potiče poduzetništvo, zapošljavanje, socijalno uključivanje. Naravno da ne potiče i mogu se samo pridružiti očaju svih onih koje ste gurnuli na marginu društva puštajući dimnu zavjesu privida kao da se nešto radi putem pilot projekata koji nikada neće pretvoriti u zakone. I ja vam na tome čestitam. Vjerujem da shvaćate moju ironiju. I naravno da neću podignuti ruku za ovaj proračun. Hvala.
Hvala. Replika, poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Ja bi samo kratko, ne bih ispravljala netočne navode. Mislila sam najprije to. Ali iz izlaganja kolegice Škulić ispada da ova Vlada apsolutno ništa nije učinila za osobe s invaliditetom i da su oni najugroženija skupina u današnjem društvu. Ne mogu reći da žive prekrasno i bajno kao mnogi u ovom društvu, jer zahvaljujući svom radu mogu doprinijeti svom vlastitom uzdržavanju. Ali se ne može reći, iz ovog proračuna vidimo koliko ova Vlada misli na osobe s invaliditetom iz povećanja državnog proračuna Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje. A svima nam je u interesu zapošljavanje osoba s invaliditetom kako bi što manje bilo onih koji su na socijalnim naknadama i kako bi što manje bilo u grupaciji osoba s invaliditetom socijalno ugroženih. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Vesna Škulić.
A ne mogu se složiti a ne mogu se ne složiti. Naravno da svaka Vlada radi nešto, neka više, neka manje. Međutim, kada bi samo se držali oko zapošljavanja, tu se daju ispričati priče. Dakle, najprije me zanima gdje su sredstva 2004., 2005. iz fonda kada se niti jedna osoba nije zaposlila iz fonda, preko toga fonda. Kao drugo. Taj fond podržava već postojeća radna mjesta. Međutim, ja bi počela od obrazovanja. Dakle, gdje su pristupačne škole, vrtići i ostalo. Isto tako država je dužna ove godine prilagoditi sve javne ustanove. Međutim, jako mali broj ministarstava pokazuje stavke na kojima osigurava sredstva za pristupačnost tih istih objekata itd. A mi znamo dobro i gospođa Lukačić i ja kako osobe s invaliditetom žive i od kojih novaca, počevši od 270 kuna pa recimo najviše do tisuću, tisuću i 200 kuna ako imaju sreću da žive u gradu Zagrebu. Hvala lijepa.
Hvala. Državna tajnica Zrinka Kovačević.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene gospodo zastupnici! Evo, samo kratko bi se osvrnula na pitanje koje je prije nekoliko sati postavljeno, zapravo na problematiku koju je uvaženi gospodin zastupnik Radin postavio, vezano uz izgradnju športske dvorane u Puli, u talijanskoj srednjoj školi koja je ugovorena, koja bi se trebala financirat zajedno sa Talijanskom unijom u jednakom omjeru. Dakle, htjela bih istaknuti da su financijska sredstva osigurana i to u glavi 015 na poziciji KP79064 dakle Kapitalne investicije u školstvu. Evo, samo toliko kratko. Hvala vam lijepa.
Molim. Poštovani zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Pa evo, kao što je rekao maloprije kolega Linić, Vlada ima veliku moć. Obzirom da sam ja tu moć i osjetio, ja ne bih danas govorio o tome da li je ovaj proračun razvojni, socijalni, da li je u funkciji povećanja nezaposlenosti ili stagnaciji gospodarstva, pardon. Išao bi radije govoriti po pritiscima te vlasti, te središnje vlasti ili kako je netko ovdje preko spomenuo "desant na lokalnu upravu i samoupravu", dakako demokratskim metodama kako je to i rekao neki dan predsjednik Vlade. Pa evo, sve je krenulo negdi 2004. godine uspostavom nove vlasti. Vi znate da je Ministarstvo financija početkom 2004. godine zakočilo isplatu 14 milijuna kuna gradu Požegi na ime kupoprodajnog ugovora porezne zgrade, porezne uprave, računajući da ćemo vjerovatno pasti ili pokleknuti. To se nije dogodilo. Tad se poseže za drugim metodama. Ja bih rekao demokratskijim, a to znači da su nam u Požegu poslali sve moguće inspekcije i sve moguće nadzore. Pa kad ni oni nisu dali rezultata, a onda je jednostavno ministar Rončević vojnim demokratskim udarom sredio u Požegi stvar. I vi jako dobro znate da je tamo bio odnos snaga 10:9. I kada bismo mi sazvali sjednicu gradskog vijeća, ministar bi jednostavno da ne kažem regrutirao ili mobilizirao predsjednika vijeća pozvavši ga u Zagreb. Ako nije prošlo to, vi znate da je ministar Rončević slao depeše da kad god mi sazovemo sjednicu, upravo u to vrijeme se obavijesti predsjednik gradskog vijeća da mora bit prisutan. I na taj način, ja sam bio miran pa budite i vi dok govorim, pa je na taj način ako bi mi zakazali u 13 sati sjednicu, ministar Rončević bi poslao depešu u 13 da se izvoli nacrtat. Ako mi pomaknemo vrijeme u 8 ujutro, dogodi nam se da pošalje depešu u 8.
Ali molim vas, molim vas kolega zastupniče …
Jeste. Dobro. Evo, toliko o tim metodama. No eto, uspjeli su srušili vlast, raspisali su nove izbore i nakon novih izbora znate kako je prošao HDZ. I tada je krenulo ovo što je krenulo a krenulo je ustvari ja bih to rekao na neki način đoniranje jer od tada su vrata za nas zatvorena, od tada više ne možete se kandidirati gotovo nigdje jer svugdje dobijete odgovor kandidirajte se slijedeće godine, ove je gotovo pa sve do toga da imate paralelnu vlast u našem kraju, to vi jako dobro znate preko stranke i da pojedini dobivaju sankcije ukoliko imaju određene kontakte. I dakako, kada je u pitanju ovaj kupoprodajni ugovor do dana današnjega mi nismo dobili 14 milijuna kuna, prisiljeni smo bili na tužbu.
Kolega Ronko, molim vas, tema je proračun.
Da, tema je proračun 14 milijuna, točno. Postoji protutužba. Na kraju krajeva, da skratim. Općinski sud i županijski sud i za tužbu i za protutužbu donijeli su presudu u korist grada Požege i ta presuda je pravomoćna i izvršna a to znači 14 milijuna kuna plus 9 milijuna kamate. Mi do sada nismo išli na ovrhu čisto iz razloga što bila je zima, nije nam trebalo, kamata je dosta dobra. A mi ćemo i očekivali smo da će ministar to staviti u proračun da se izmiri u toku ove godine ili kroz projekciju ove tri godine. Međutim, iščitavajući ovaj proračun mi nismo nigdje naišli na tu stavku. Dakle, izgleda da se ovo zaboravilo i zato ćemo kroz amandman predložiti da se poveća pozicija "Objekti porezne uprave" za 14 milijuna i nova pozicija 9 milijuna kuna kamata. I predložili smo da se to smanji na poziciji "Nabava prijevoznih sredstava u cestovnim motornim vozilima" gdje je predviđeno 73,7 milijuna kuna. Drugo o čemu ću govoriti je zasigurno teško financijsko stanje u županiji Požeško-slavonskoj. Najdugovječniji HDZ-ov župan ostavio nam je u amanet i dugovječnu štetu od 308 milijuna kuna a kako danas čujem jer je ministar rekao da su županije dužne izmiriti i gubitke u zdravstvu dodajemo još tome 48 milijuna kuna gubitaka u zdravstvu u Požegi. Dakle, nešto preko dvadeset proračunskih godina. Taj najdugovječniji župan dakako prvi nam je u Hrvata patentirao stečaj u jednoj županijskoj upravi za ceste. Jedini smo koji imamo ljekarnu u bankrotu. Županijski centar smo poslali u likvidaciju i ostali su bez županijskog radija. Dakle, situacija je kako je rekla državna revizorica, to je njezina izjava a ne moja, daleko gora nego što govori Ronko. Ovog trenutka stanje u županiji je slijedeće. Temeljem ovršnih rješenja i rješenja trgovačkog suda imamo 112 milijuna na leđima, 180 milijuna kuna je još u sporu i imamo teret od 16 milijuna kuna jamstava. S bankama i vjerovnicima smo kroz reprograme 112 milijuna kuna rasporedili na 23 godine. Prošle godine smo uspjeli iz skromnih sredstava jer naš proračun je negdje na bazi 18 izvornih prihoda, 18 milijuna kuna, izmirili smo 7,5 milijuna kuna. Međutim, ove godine u tim reprogramima nama slijedi 17,8 milijuna kuna. Sami znate, naš proračun je negdje 19 milijuna kuna, to je nemoguća varijanta da bismo mi mogli to izmiriti i dakako Požeško-slavonskoj županiji prijeti potpuni kolaps i financijski slom ukoliko se sredstva ne osiguraju u državnom proračunu. To zna i ministar Šuker i predsjednik Vlade jer su i od mene ali i od novog župana dobili zahtjev za namirenje štete i razrješenje ovoga stanja. Znate da je Zakonom o sustavu državne uprave utvrđeno da ako šteta nastane nezakonitim, nepravilnim djelovanjem tijela državne uprave da se nadoknađuje na račun državnog proračuna odnosno nadoknađuje Republika Hrvatska. Znate također da smo negdje preko deset zahtjeva uputili nadležnim tijelima Vlade Republike Hrvatske za kontrolu ali da se nije pomaklo ništa ni sa mjesta. Naime, šta se desilo? Jednostavno je Vlada stavila glavu u pijesak i zaboravila na Požeško-slavonsku županiju. Kontrole su bile stalne u gradu ali nijedna u županiji iako su pozivi za to bili. No, smatramo da je sada došlo vrijeme da se ovo razriješi, da se ovo raščisti i prije nego što se nas prisili na neki način da obavijestimo svu hrvatsku i europsku javnost i sve relevantne institucije i od njih zatražimo pomoć za eventualni teror onih demokratskih metoda borbe za vlast kako ste rekli mi ćemo još predložiti jedan amandman a to je da se osigura za 2008. godinu tih 17,8 milijuna kuna koliko ovog trenutka od nas traže vjerovnici a za 291 milijun bez onih šteta u zdravstvu smo spremni na daljnje dogovore i iznalaženje načina kako da ovo prevladamo. I na kraju, spomenuo sam kako je HDZ-ov dugovječni župan uspio ljekarnu dovesti u stečaj. Nastojali smo ju spasiti, pokušali smo spasiti objekte od dražbe. Do sada smo uspjeli izmiriti 4,4 milijuna kuna, ostalo nam je još 360 tisuća kuna koje smo dužni poreznoj upravi. Trgovački sud nas požuruje da napravimo nagodbu ili odoše objekti na dražbu. Uputili smo pismenu molbu poreznoj upravi, pedeset puta smo telefonirali ministru Šukeru, ne možemo doći do njega, tajnica nam ne dozvoljava itd., da ne govorim sada o tome. Međutim, dobili smo odgovor. Htjeli smo samo da nam Ministarstvo financija jednostavno da se povuče prijava one tražbine a mi smo spremni obročnu otplatu i tražili smo obročnu otplatu. Dobili smo odgovor 14. od porezne uprave. Jedina mogućnost za povlačenje prijave tražbine od strane Ministarstva financija je prethodno namirenje tražbine u iznosu od 100%. Gospodine ministre, nismo tražili da nam oprostite nego smo tražili samo obročnu otplatu 360 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo povredu poslovnika gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa, kolega Ronko je povrijedio poslovnik cijelim, tijekom svog izlaganja i to članak 210. Govorio je isključivo o problemima svoje županije. Tako svatko od nas od 153 zastupnika mogli bi raspravljati o državnom proračunu. Prema tome, ovo nije županijska skupština nego rasprava o državnom proračunu i molim ubuduće kolega pročitajte stranice 78 člana 210.
Nisam slušao gospodina, ne mogu komentirati pa ćemo prijeći preko toga. Imamo ispravak netočnog navoda gospodin Huška izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče pa ispravit ću dva netočna navoda bivšeg župana, sadašnjeg gradonačelnika i zastupnike u Hrvatskom saboru. Prvo, da je Ministarstvo financija zakočilo isplatu. Pravo pitanje je kad je ministar Crkvenac, bivši ministar financija potpisao kupoprodajni ugovor sa gradom Požegom? Da li je imao mandat za potpisivanje takvog ugovora na kraju mandata kad su izbori već bili raspisani i uvaliti Ministarstvu financija i uvaliti Ministarstvo financija u takvu dubiozu kad su već znali da će izgubiti izbore je li SDP? Druga ispravka netočnog navoda je sljedeća: ministarstva, vrata ministarstava nisu zatvorena našoj županiji. Činjenica je da u dvije godine od revolucionarne promjene vlasti u županiji Požeško-Slavonskoj i dolaska SDP-a na vlast niti jedan program nije kandidiran u Ministarstvo Republike Hrvatske. Niti jedan jedini program nije kandidiran i onda nije čudo da nema sredstava u našoj županiji, da je izvorni proračun županije kao jedne … [[Govornik se ne razumije, govornici govore uglas.]]
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Boris Matković.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Uvaženi kolega Ronko je izrekao jednu neistinu odnosno tvrdnju a to je da Vlada ima moć. Gospodine Ronko Vlada nema moć. Istina je da je Vlada u službi građana koji su joj dali povjerenje, a vi znate kako je prošao tu SDP koji se očito ne može pomiriti da je nekad davno imao svemoć. Hvala lijepa.
Replika gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega Ronko tvrdite i što je javnosti našoj poznato da je sud presudio, dakle egzistira pravomoćna sudska odluka koju izgleda ovdje ni u Saboru neće neki da priznaju i Vlada neće da prizna tu odluku, 14 milijuna kuna a zbog toga što na vrijeme nije priznat taj dug 9 milijuna kamata. Dakle šteti je, državi je prouzročena šteta takvim samovoljnim nečijim a zna se točno i čijim postupanjem. Dakle egzistira pravomoćna sudska presuda. U ovom proračunu nema za platež 23 milijuna kuna gradu Požegi. I sada to molim vas Vlada koja želi i vi svi skupa ovdje nastupiti i prema vlastitim građanima i prema Europi u 5. brzinu vozilo reforme pravosuđa stavlja u pogon i takvi dakle koji neće da priznaju sudske odluke mogu dreformirati hrvatsko pravosuđe. Ignorira se ovdje odluke pravosudnih tijela. Pa kako može netko reformirati pravosuđe? Najprije bi trebao reformirati samog sebe. A za početak izvolite postupiti po, jer to je, jer to nije pitanje hoćete li vi tako postupiti ili ne nego vi to morate tako postupiti. To je kazneno djelo nepoštivanja sudske odluke. Ono oduvijek egzistira u našem hrvatskom zakonodavstvu.
Gospođo zastupnice ništa od toga gospodin Ronko nije rekao na što vi replicirate. Gospodin Ronko izvolite.
Hvala lijepa. Ja bih samo replicirao u onom dijelu koji govori o tome da li smo mi imali kvalitetno zaključen ugovor? Dakako da je kvalitetan. To je potvrdio i jedan i drugi sud. Međutim dozvolite ja ću vam reći šta piše u presudi? U presudi piše da je Vlada Republike Hrvatske ustvari odugovlačila postupak, da je zlorabila sudbenu vlast, da je se pozivala na zakone koji su nepostojeći, koji više ne vrijede i da se pozivala na zakone koji će se tek napisati. Hvala.
Hvala. U ime Vlade ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo zastupnici kao prvo trebali bi znati da državu u sporovima zastupa Državno odvjetništvo. Prema tome dok god Državno odvjetništvo ulaže žalbe i radi prigovore na presude dotle ne možemo. Međutim zbog hrvatske javnosti i zbog istine u rebalansu proračuna koji je napravljen u desetom mjesecu 2003. godine predviđena su sredstva za kupnju porezne uprave u Slavonskoj Požegi. O tome kako, zašto ne želim govoriti jer mislim da je to jedina porezna uprava koju je država kupovala od jedinica lokalne samouprave. Isto tako je vrlo interesantno da je po procjeni ovlaštenog sudskog vještaka procjena te porezne uprave bila negdje 12 milijuna, oprostite mi ako možda pogriješim koju stotinu tisuća kuna. Također procjena ovlaštenih osoba u poreznoj upravi je bila oko 12 milijuna kuna. I sad gledajte dvije procjene po 12 milijuna kuna istovremeno gospodin Ronko i gospodin Crkvenac sklapaju ugovor na 14 milijuna. Također od 2000.-te, zapravo 1999. do 2003. godine u uređenje porezne uprave utrošeno negdje oko 3 milijuna i 300 tisuća kuna što uopće nije akceptirano prilikom sklapanja ugovora. Treća stvar, određeni objekti koje je napravilo Ministarstvo financija, to se može vidjeti iz vjerodostojne dokumentacije kao nadstrešnice također su prodani poreznoj upravi. Pa kako može netko poreznoj upravi predavati ono što je porezna uprava napravila. Također je prodano parkiralište za kojeg Grad Požega uredno svih proteklih godina naplaćuje parkiralište. Dakle to je ono što je bila prethodnica. Vlada na čelu koje je bio pokojni gospodin Ivica Račan je donijela odluku 23., praktički poslije izbora da se taj ugovor potpiše međutim … [[Govornik se ne razumije.]] vrlo interesantno u odluci te Vlade. Ja to smatram korektnim i poštenim. Rečeno je da se taj pravni posao mora završiti do 31.12.2003. godine. To stoji u odluci Vlade Republike Hrvatske. Neću sad reći koji, ljudi koji su u to vrijeme ispred SDP-a bili na čelu pojedinih organizacijskih jedinica u Ministarstvu financija nisu htjeli potpisati naredbu za taj ugovor. Druga stvar, kad govorimo o tome da je netko htio ili netko ne htio, ministar financija uopće ne potpisuje niti jedan dokument za plaćanje što se tiče porezne uprave. Praktički niti jedan drugi. Prema tome ravnatelj porezne uprave da je htio mogao je do kraja godine potpisati i platiti taj račun. No, očigledno se krije nešto drugo. Grad Požega je zbog na čudan način izdanih mjenica došla u financijsku krizu i trebala joj pomoć. I hajmo pomoći na ovakav način. I sad netko, meni je drago da se gospodin Ronko smije na račun kamata i meni je drago da on kaže da će grad Požega toliko zaraditi. Pa i grad Požega je isto hrvatsko. Prema tome, to nešto nije sporno. Ali ovdje je stvar pravde i stvar principa. Gospodine Ronko vaši stranački kolege koji su bili na vlasti do 23.12. dakle dok nije došlo do preuzimanja vlasti su mogli uredno potpisati i platiti to. Korektna odluka Vlade je bila i to sam rekao i naglasio, jer bi bilo nepošteno da to ne kažem da se taj pravni posao treba završiti do 31.12.2003. godine. Zašto ga vi niste napravili ja to ne znam. Prema tome, nemojte okrivljivati danas niti ovu Vladu niti HDZ, nešto što vi niste sami napravili. Ali ponavljam a to bi bivša ministrica pravosuđa trebala jako dobro znati da interese Republike Hrvatske zastupa državno odvjetništvo. Državno odvjetništvo je pokrenulo još jedan spor paralelno sa ovim sporom, a to je da poništi ovaj ugovor, u stvari da se ispita njegova pravnost. I još ću nešto reći. Kolegice i kolege, nije u redu, i niti želim komentirati odluke pravosudnih organa. Međutim, vrlo interesantno da u ugovoru stoji da je nadležan sud u Zagrebu, a da su se svi postupci vodili u slavonskoj Požegi. Ponavljam, koje je to moralno pravo nekome da plati ono što si već platio. Ponavljam tri milijuna je Ministarstvo financija uložilo u uređenje Porezne uprave, nekoliko stotina tisuća kuna u izgradnju nadstrešnice i svako tko sklapa bilo kakav kupoprodajni ugovor ja bih volio vidjeti da ste vi kolega Crkvenac sklapali takav kupoprodajni ugovor, pa da ste prodavali privatnu imovinu kako bi napisali 2 milijuna veći ugovor i kako se ne bi tukli oko onoga što ste uložiti u objekat i povisili vrijednost objekta. Dakle, to je ono što trebamo raspravljati kad govorimo o moralu i o poštenju. Hvala. [[Pljesak.]]
Gospodin Zdravko Ronko.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] Drugo, sasvim je ugovor na pravnoj osnovi i moralan i reći ću vam da ispravim krivi navod koji ste rekli gospodine ministre, a taj je da je ugovor procijenjen na 12 milijuna kuna, odnosno da je zgrada procijenjena na 12 milijuna kuna. Točno je samo jedno da smo mi 2002. godine otpočeli pregovore, da smo u proljeće u trećem mjesecu izvršili jednu i drugu procjenu, da je procjena bila 12 milijuna 780 000 kuna i to vi dobro znate. Dakle, ne 12 nego 12780, da su trebale se donijeti sve odluke kako na Vladi tako valjda i na našem poglavarstvu i na našem gradskom vijeću, a donošene su od siječnja mjeseca 2003. pa do 9 mjeseca 2003. godine. Dakle, u tom razdoblju, obzirom da je ugovor sklopljen u 11 mjesecu nakon što je Vlada dala zadnje svjetlo, onda morate znati da je i cijena od 12 milijuna i 780 kuna došla do 14 i postoji procjena koja govori o 14 milijuna kuna i vi to znate.
Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Ispravak netočnog navoda.
Evo poštovani gospodine predsjedniče, sve što je gospodin ministar u svezi ovog ugovora navodio je netočno i neistinito i relevantno, jer o tome, al' o tome gospodine ministre presudio je sud i vi to trebate platiti, odnosno osigurati ta sredstva, a državno odvjetništvo nema što dati ovdje zeleno svjetlo jer je državno odvjetništvo ovdje bila stranka u postupku. A državno odvjetništvo je izgubilo spor po vašem naputku, jer da nije bilo tako uporno i manji trošak bi bilo, pa bi onda i platež ta bila manja. Ali vi ste uporni bili i odugovlačili s postupkom, izjavljivali žalbe i onda se kamata popela na 9 milijuna kuna. I vi morate poštivati sudsku odluku, a žalosno je da se u Hrvatskom saboru plješće tako jednoj upornosti da se ne priznaju sudske odluke.
I ispravak netočnog navoda gospodin Josip Leko.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zaista je neprimjereno da ministar u Vladi i u zemlji koja ima demokratski ustroj i podjelu vlasti poziva se na nalaz vještaka, a ignorira i negira pravomoćne presude naših sudova. U državi koja za sebe kaže da je demokratska ima podjelu vlasti da ministar izvršne vlasti negira i ignorira pravomoćnu presudu hrvatskog suda. To je više od rušenja pravnog sustava. Dakle, nemojte negirati i ignorirati presude. Izvršite ih i to je vaša obveza, a ne pozivati se na nalaz vještaka kad postoji već pravomoćna presuda.
Ne znam u čemu je ispravak osim te tvrdnje sadašnje. Na redu je gospodin zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo dozvolite mi nekoliko riječi vezano za proračun, odnosno vezano za postupak u kojem se nalazi Sabor, a to znači donosimo najznačajniji financijski dokument i generalno jedan od najznačajnijih dokumenata na temelju kojega će se mnoge stvari i u pozitivnom i u negativnom smislu dešavati u državi. Da je tome tako govori sva pažnja koja je usmjerena iz jedinica lokalne, regionalne samouprave, naših općina, gradova prema centralnoj vlasti i prema postupku, samom postupku donošenja državnog proračuna. Postupak proračuna donosi Vlada, izrađuje ga Ministarstvo financija, nadležna ministarstva i on je tu danas pred nama. Kada otklonimo malo ja bih rekao čak i akademsku raspravu o proračunu i u brojkama. Bile su tu izjave da se radi o velikoj igri, da se radi o velikoj ili visokoj tehnologiji izračuna, proračuna, brojki itd. Međutim, ne možemo se oteti dojmu kada stvari pojednostavimo da postoji jedan problem s kojim su se suočili mnogi u državi u postupku donošenja proračuna suočili smo se i mi obzirom da smo dobili proračun u kojem su naznačene većinom brojke. Znači, brojke. Nalaze se stavke na temelju kojih mi i danas raspravljamo. Puno bi lakše bilo raspravljati o proračunu kada bi sastavni dio tog postupka bili i programi koji prate, odnosno kada bi brojke i financijski pokazatelji i financijski planovi i proračun pratio programe rada, pa kada bi mogli paralelno sagledavati znači i brojke i stavke. . / . Zašto da je tomu tako moram reći da jedan razlog. Imali smo evo ga, u prethodnom sazivu jedno ministarstvo, danas su iz tog ministarstva nastala dva ministarstva znamo iz kojega razloga. Isto tako postoji jedno ministarstvo, znači postoji Ministarstvo turizma, Ministarstvo regionalnog razvoja koje je isto nastalo iz jednog ministarstva, regionalni razvoj, šumarstvo itd. i sada smo se susreli da imamo nekoliko stavki, a ja ću govoriti samo o toj jednoj famoznoj stavki koja se zove kapitalne potpore. I stavka kapitalne potpore evo konkretno kroz tri ministarstva možemo sagledavati kapitalne potpore u objekte ovakve, onakve, znači decidirane itd. Međutim te su stavke u pravilu velike, znači veliki su iznosi, nalaze i milijunski iznosi i ne sumnjam da je u toj svakoj stavki su sadržani kao sastavni dio određeni projekti. Međutim činjenica je da danas se niti jedan značajniji projekat u javnom sektoru u Republici Hrvatskoj ne može napraviti bez sufinanciranja bitnoga ili manje bitnoga, odnosno da li primarnog ili manje primarnog bez sufinanciranja Vlade ili centralnih vlasti. Stoga je životni interes i općina i gradova jedinica lokalne (regionalne) samouprave da saznaju da imaju uvid, odnosno da znaju da li su im određeni projekti prihvaćeni, nisu prihvaćeni, da li su sastavni dio tih stavki koje se nalaze na pojedinim, znači u pojedinim stavkama po pojedinim ministarstvima, fondovima kako proračunskim tako i vanproračunskim. Kada to kažem moramo uzeti u obzir i nadovezujem se na tome da se niti jedan značajniji projekat ne može napraviti u pravilu bez centralne vlasti govori i tome, a to ćete se svi složiti, jer su gotovo sve stranke u izborno vrijeme imale jednu od bitnih odrednica da moramo poraditi na decentralizaciji države. Samim time smo svi zajedno, mislim da većina je priznala da nam je država centralizirana, da u europskom okruženju postoji već viši nivo dostignute decentralizacije i da ćemo mi kao država morati ići ka tome. Normalno da ta decentralizacija jedan postupak koji treba napraviti i to je jedan, jasno nam je da je to jedna procedura, da je to jedan postupak, da je to nešto što traje, što se ne može donesti dekretom. Međutim činjenica je da u tom periodu dok nemamo suštinske decentralizacije ja sam osobno i mi smo očekivali da će vjerojatno doći i do suštinske decentralizacije. Kada govorimo o suštinskoj decentralizaciji mislim o tome da će općine, gradovi, odnosno jedinice lokalne (regionalne) samouprave imati svoje izvorne prihode, znači izvorne prihode koji će biti sastavni dio. Mi smo danas u fazi kada moramo iz centralizirane kase, znači iz proračuna imati, imamo dvije razine novaca, znači imamo razinu novaca za decentralizirane funkcije i imamo razinu novaca koja se skuplja, koju nazivamo fond poravnanja. Oko decentraliziranih novaca isto tako ne bi bilo sporno kad bi one bile u tehnici, one jesu prihod jedinica lokalne samouprave, međutim u tehnici raspodjele decentraliziranog novca postoji točno jedna tehnika, a to su kriteriji. Kriteriji se opet rade unutar ministarstva, znači postoje tijela koja se bave utvrđivanjem kriterija i onda na temelju tih kriterija dolazi do spuštanja sredstava za one decentralizirane funkcije koje su danas u nadležnosti općina, gradova i županije. Dolazim iz izborne jedinice, a zadržat ću se na Istarskoj županiji koja je u pravilu sa decentraliziranim sredstvima ili sa fondom poravnanja, odnosno sa kriterijima ima u pravilu problema. Ima problema iz toga razloga šta ti kriteriji obzirom na dostignutu razinu, razinu pojedinih i standarda i pojedinog stupnja, ti kriteriji i ta raspodjela novca u pravilu nije dostatna za podmirivanje onih funkcija i potreba koje su potrebne za te pojedine djelatnosti koje su decentralizirane i što želim reći, iziskuju dodatna financijska sredstva iz proračuna općina, gradova i županija. Prema tome suština cijele neću reći priče nego svega onoga što hoćemo mi ili nećemo, znamo da su europske zemlje decentralizirane negdje u suštinskom smislu do 30% možda više, možda manje, međutim evo bez da se hvatamo za brojku, tu se negdje krećemo. Mi moramo doći do suštinske decentralizacije koja će samim time osloboditi i inicijativu i kreativnost na nižim razinama, a u smislu i boljeg i kvalitetnijeg razvoja ukupno Republike Hrvatske. Što se tiče županije iz koje dolazim, ne mogu izraziti zadovoljstvo kao što je tu uvaženi kolega prije izrazio zadovoljstvo i sa do sada uloženim i sa onim što će biti ulagano u ovom periodu obzirom na ono što se da iščitati iz ovog proračuna. Osim onoga šta ne možemo iščitati iz onih stavki koje se zovu kapitalne potpore itd. ne možemo biti zadovoljni i imati ćemo i dalje očekujem probleme upravo iz razloga što nekoliko i djelatnosti koje determiniraju istru, a to je i cestogradnja, znači stanje cestovne infrastrukture je kao što je rekao danas uvaženi kolega da nemamo niti jedan metar autoceste a plaćamo i cestarine i mostarine, imamo problema sa bolnicom, imamo problema sa željeznicom da ne kažem, usudit ću se reći da ona nije, ne me shvatiti bukvalno, i sastavni dio Hrvatskih željeznica jer je fizički praktički odvojena od Hrvatskih željeznica. Prema tome sve to probleme koje imamo i svima onim šta se suočavamo ne možemo biti optimisti da će ovaj državni proračun uvažiti te interese pogotovo sa razine Istarske županije. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe zastupnice, zastupnici, poštovani gospodine ministre, članovi Vlade. Eto govoreći o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu sa projekcijom za 2009. i 2010. ja mislim da, a i zbog javnosti treba ipak naglasiti neke makroekonomske prilike u okruženju, jer činjenice govore da proračun o kojemu danas govorimo planira se na 115 milijardi, odnosno 119 a recimo pred četiri godine, 2004. godine taj proračun je iznosio svega 80 milijardi. Znači evidentan je rast htjeli mi to priznati ili ne, a još ću vam reći jedan podatak koji mi se čini da je za hrvatske građane jako važan i za svih nas. Bruto nacionalni dohodak ili BDP 2000. godine u Hrvatskoj je bio vjerovali ili ne, 48 tisuća 419, a danas 2007. … govorimo je 61 tisuća 860, a planira se u 2008. rast na 68 tisuća 202. Dakle je to puno ili malo to su činjenice, to je naše, to je mogućnost našeg zajedničkog rasta najbolje upotrijebiti kako je to moguće taj rast. Evidentno je da Hrvatska raste, da hrvatsko društvo se razvija, a da možemo i više i bolje u to sam isto tako uvjeren. Ja isto tako želim reći da je kontinuirano od 2004. za Vlade dr. Ive Sanadera pa do 2008. da su ovi pokazatelji u stalnom rastu. Prema tome svi koji govore da su to pad, da ide na lošije, oni su u krivome. Isto tako želim reći jednu drugu važnu činjenicu da uz to uspjeli smo smanjiti državni deficit koji je u stalnom padu i stvaramo urednije državne financije, a tako i ono što planiramo. Isto tako želim reći da se to odnosi i na upošljenost. Ja danas želim govoriti o dva područja ovog najznačajnijeg rekao bih dokumenta za Republiku Hrvatsku i sve naše građane, a to je državni proračun. Želio bih im govoriti o ovim razvojnim projektima koji se odnose na infrastrukturni razvitak Republike Hrvatske i razvitak društva znanja. Infrastrukturno gledajući, ako gledate pomorski promet, željeznički, cestovni, tu je kontinuirani rast u proračunu kao što je za 2008. planirano, tako i za projekcije 2009. i 2010. godinu. Kao zastupnik iz 8. izborne jedinice želim reći da me veseli činjenica da će ove godine biti zavrešena autocesta do Rijeke, da je već započeta izgradnja, riječ je o zaobilaznici, da se već razmišlja i počinje izgradnja autocesta istarski ipsilon, pretvaranje autocestu, to znači i probiti drugu cijev tunela Učku. A ono što je za nas Istrane, i ono što hrvatska javnost mora znati iznimno važno uz most preko Pelješca pa do južne Hrvatske, Hrvatska ostaje još neintegrirana u željezničkom prometu kroz tunel Učku i danas je doista apsurdno da mi preko Slovenije dolazimo u svoj glavni grad i mislim i ova Vlada i premijer Sanader je to najavio imat će hrabrost u ovu projekciju nekoliko godina da i počnemo rješavati to pitanje. Ali tu moramo biti sasvim otvoreni. Tako ogromne projekte očekivati da ćemo kvrcnuti prstima i riješiti pa to je apsurdno i nemoguće, ali ja sam uvjeren da svi skupa imamo snage to učiniti i učiniti onu zadaću što svaka suvremena država ima, a to je da bude integrirana, povezana, da raste iz sebe. Mi očekujemo da je i ovaj pravac željezničke pruge prema Rijeci koja se radi, da je ta dobar temelj da nakon toga i taj željeznički tunel kroz Učku definitivno integrira i taj prostor. Oprostite na ovoj maloj digresiji, ali to se uklapa u ovu projekciju za dalje. Ja ovdje želim nešto više reći u društvu temeljenu na znanju. Kamo god krenete, s kojim god državom susjednom surađujete, svi govore o gospodarstvu temeljenu na znanju, znanje kao glavni aktivator društva i ovdje i oni najkritičniji čitatelji ovoga proračuna vide da hrvatska Vlada kontinuirano od 2004. godine ulaže veća sredstva u obrazovanje i znanje nego što ulaže u druga ministarstva, što govori da trend rasta i ostvarenja ove politike je tu. Ja ću reći to opet u brojkama. 2003. godine Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa imalo je proračun od 7,7 milijardi, a danas taj proračun 2007. godine bio je 10,7 milijardi, a projekcija 2008. je 11,7 milijardi. Prema tome, evidentan je rast i evidentno je ulaganje u društvo utemeljeno na znanju koje se realizira po svim segmentima tog kompleksnoga područja. Ja ću reći, a to možda ne znate svi da Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa koje mahom provodi planske dokumente i strategijske razvitak tog područja, upošljava 83 tisuće ljudi, od predškole pa do sveučilišta, instituta i svega onoga što spada. Činjenica je da bi htjeli odmah sve. To me podsjeti na onu anegdotu kada Franjo Josip I. 1918. malo prije primao delegaciju iz Hrvatske i onda kad su rekli došli su Hrvati, onda je rekao, a to su oni koji hoće sve odmah i ne znaju što hoće. Ja bih volio da zauvijek zanemarimo i zaboravimo takva razmišljanja. Mi moramo znati što hoćemo, mi moramo znati upotrijebiti to što imamo, ja vas uvjeravam da znamo. Nešto mogu reći iz točke kao državni tajnik koji je bio u ovom ministarstvu i reći ću sljedeće. Hrvatska, a to u ovom proračunu se prati i razvija, možete pratiti kroz sve dokumente, približila se svom nacionalnom curiculumu u obrazovanju, a to nisu male stvari svih ako želimo biti pošteni pred tom činjenicom. Jer svi znamo da nismo imali nezavisno vanjsko vrednovanje u obrazovanju, svi znamo koliko je bilo muke generacija Vlada se mučila s time. Danas smo korak i do tog segmenta koji upotpunjava ukupni obrazovni tijek u obveznom obrazovanju. Što smo još učinili i što potiče ovaj proračun koji je pred nama. On potiče i zaokruživanje obveznog obrazovanja u Republici Hrvatskoj, ali točka obveznog obrazovanja se proteže do 18. godine. Sve zemlje koje misle o sebi obvezno obrazovanje su produžile do prvog zanimanja obvezati sve učenike da pohađaju školu kako bi mogli steći bolju kvalifikaciju, bolju šansu za život, bolju šansu za tržište rada i Hrvatska je to učinila. To nam služi svima na čast. To je dobro za jedne, druge i treće, obrazovanje nas ne može dijeliti. Ja mislim da to usmjerenje treba podržati, ono je ovdje materijalno podržano sa sredstvima, to treba učiniti. Ali gledajte, to ne može se učiniti preko noći. Znači mora se taj postupak poštivati. Isto tako obvezna srednja škola se uvodi postupno, znate da ove godine ide drugi razred, pa će ići treći itd. Isto tako želim reći da dorada ili izrada nacionalnog curiculuma koji se nastavlja i na sveučilišne i veleučilišni rad treba reći sljedeće. Hrvatska je prihvatila bolonjski proces, to je kompleksan proces, to je kompleksno restrukturiranje iznutra, ali taj binarni sustav već daje ogromne rezultate. Uzmite samo šest novih veleučilišta koje imamo, šest novih poligona, mi imamo već svi naši ugledni vinari … [[Govornik se ne razumije.]] već su na veleučilištu iz vinarstva recimo u Istri. To im možda i ne treba, možda su i bez te škole to učinili, ali oni drže do našeg sustava, drže da se obrazuje, drže da podignu infrastrukture kvalitete i to mi se čini da je zajedničko dobro i to mi se čini da je u ovom proračunu nešto što se dalje financira, nešto što se dalje razvija. To su takvi projekti koji naprosto moraju rasti zajedno s nama, moraju rasti zajedno sa makroekonomskim i drugim situacijama u Republici Hrvatskoj. Isto nešto ću reći što smo započeli recimo 2004. godine intenzivnije, a to je škologradnja. Htjeli ili ne priznati mi smo danas korak do one situacije da više nećemo imati tri smjene u hrvatskim osnovnim školama. Uzmite samo Grad Zagreb koji je imao 23 škole u tri smjene 2004. i dobrom aktivnošću iznutra već će za četiri godine pasti na 10-tak, a vrlo brzo i ispod tog broja. Mislim da je to uspjeh za svih nas. Isto tako želim reći da ulaganje u opremanje škola na svim razinama vidan je rast. Naravno da to nije dovoljno. Pa kako će biti dovoljno kad samo pred četiri, pet godina imali smo sasvim suprotnu situaciju. Uzmimo samo primjer za Grad Zagreb, onda nam je to jasno. Prema tome, prostor je ogroman za investiranje, transparentno i jasno je u taj segment je najviše uloženo i ulaže se i trend raste očekujemo i u narednom razdoblju. Hvala vam.
Hvala. Replika, gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite!
Pa evo i kolegica Lugarić je imala ispravak prije. Pa dobro. Ja sad doista se nalazim u jednoj nezgodnoj situaciji. Pokušavam slušati što govorite vi, pa što je kolega Matušić, pa još neki što su govorili. A onda se pitam zašto su srednjoškolci u Vinkovcima i Vukovaru štrajkali? Zašto su oni štrajkali, ako je srednja škola za sve? Zašto je njima preskupa karta za autobus, ako imaju besplatni prijevoz? Nešto tu ne štima, znate. Tu je još jedna ona izmaglica kroz koju se mi krećemo, kao što je izmaglica i škologradnja. Ja sam tri puta pitao kao zastupnik ministra Primorca da mi dostavi podatke kojih je to 244 škole izgrađeno ili dograđeno. Nisam dobio odgovor na to. Dakle, nema podatak, mi nemamo podatak koje 244 škole je izgrađeno i dograđeno državnim novcem. Ali imamo situaciju da je EIB2 bio u ovom Saboru 2004. godine, a da još nijedna lopata iz EIB2 nije zapiknuta, zato je Ministarstvo mora, prometa i veza i onog sveg ostalog što je imalo dosada tri godine nije uspjelo odabrati projekte nego su se projekti odabrali tek u 9. mjesecu prošle godine. I ove godine EIB2 postaje operativni program iz kojeg će se graditi škole. Dakle, to je činjenica. Nitko ne spori ono što je napravljeno. Ali nemojte praviti jednu izmaglicu o tome da je besplatni prijevoz za sve srednjoškolce kad nije. O tome da su sagrađene škole kad nisu. O tome … … [[Upadica se ne čuje.]] EIB2 govorim. Ja govorim o EIB2, ne. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da. Dajte, onda konkretni budite. Prema tome, činjenica je da, činjenica je da su u državi znanja, u zemlji znanja srednjoškolci u Vukovaru i Vinkovcima štrajkali zato jer njihovi roditelji nisu imali za prijevoz do škole i natrag.
Hvala. Odgovor, gospodin … Hvala. Odgovor, gospodin Šetić. Izvolite!
Želim odgovoriti na repliku gospodinu Mršiću. Mislim da je Luigi Pirandello napisao onu dramu "Evivo" oko koje je nesporazum. U Vinkovcima je bio nesporazum. Učenike je netko izmanipulirao i njihovo pravo je bilo osigurano, napisano. Oni su mislili da nije. Dakle, to je riješeno. Ja isto tako dopuštam da je moguće bit i problema oko primjene ovoga. A što se tiče škologradnje. Osobno sam otvorio barem 70.-tak objekata. Iako ne volim otvarati, ali postoji dokumentacija temeljna u financijskim i drugim izvodima za 288 objekata u četiri godine.
Replika, gospodin Gvozden Flego. Izvolite!
Hvala. Meni je drago da je toliko škola izgrađeno, ali kada u raspravi o proračunu u 2008. godine volimo toliko 2003. bilo bi zanimljivo znati koliko je tih koje ste vi izotvarali otpočeto 2002. i 2003.? Ali to je sada defemerno. Ono zapravo što sam htio primijetiti je nacionalni curriculum. Meni je izrazito drago da se od HNOS-a prešlo na nacionalni curriculum jer je riječ i o drugačijoj koncepciji, ne samo terminologiji i o osuvremenjivanju programa obrazovanja i odgoja. Nije mi međutim jasno kako je moguće nacionalni curriculum protegnuti na visoko obrazovanje pogotovo sveučilišta. Tako da ministarstvo ne može raditi nacionalni curriculum za sveučilišta jer je program visokog obrazovanja u izrazitoj i isključivoj autonomiji sveučilišta jel, tako da bih onda molio da ispravite to, nisam se javio za netočni navod, da ispravite tu svoju tvrdnju, jer to naprosto ne može biti činjenica. I oko još nekih elemenata koje ste navodili bih rado raspravljao o nekim detaljima. Ali ponovno ističem, u recimo visokom obrazovanju koje je neposredno vezano uz znanstvena istraživanja, sve one programe koji su bili iscrtavani, isticani itd., nije moguće riješiti s ovom da tako kažem financijskom infrastrukturom. U obrazloženju ministarstva, za određene stavke gledam, exspress verbi stoji da je 30, nešto manje od 35 milijuna predviđeno za znanstveno istraživačku opremu koje je za njezino održavanje i nabavku nove, što je apsolutno neizvediv odnosno nedostatan iznos za izvođenje svih onih programa koje su između ostalog u znanstveno istraživačkoj djelatnosti i u znanstveno tehnološkoj djelatnosti bili precizirani i odobravani.
Hvala. Odgovor gospodin Šetić. Hvala lijepa.
Da. Evo, uvaženi gospodine zastupniče. Oko nacionalnog curriculuma se slažem. Nisam ni mislio da će ministarstvo radit, ali na takvim temeljima autonomno će akademska zajednica to učinit. I mi smo već to dobili i u veleučilišnom i u sveučilišnom dijelu i to se dosta lijepo razvija. Drugo, što se tiče radnje i započetih gradnja. Pa naravno da je toga bilo i da smo sve to dovršili. I obrazovanje je jako teško dijelit na jedno i drugo razdoblje. Znači, taj kontinuitet mora biti. To cijenimo. I u kurikulum smo ugradili oko 800 osoba. Nismo nikoga pitali tko je … [[Govornik se ne razumije.]] , nego što zna, osnovno obrazovanje, ono što nas spaja. I ono što želim reći, da, to je uglavnom to što sam htio reći na ovu vašu repliku.
Hvala. Replika, gospođa Marija Lugarić. Izvolite!
Ja bih samo pitala kolegu Šetića, kako to i koje to točno ste započeli škole graditi odnosno o kojoj škologradnji pričate kada je po zakonu iz 2001. čini mi se godine, gradnja škole i cijelo investicijsko održavanje decentralizirano odnosno ovo što se radi uvjetno rečeno iz sredstava državnog proračuna ide preko CEB-a odnosno EIB-a odnosno je uglavnom u Ministarstvu prometa i svega onoga ostaloga? Ja evo, recimo osobno znam za primjer za školu u okrugu Gornjem koji su aplicirali za CEB4 koja se nije škola mogla sagradit zato što više od godinu dana se čekalo suglasnost vašeg ministarstva na idejni projekt škole. Mene samo zanima koje to škole gradi Ministarstvo obrazovanja?
Moram iskreno reći, nisam govorio o samom Ministarstvu obrazovanja, jer naš sustav izgradnje škola je na nekoliko razina. Prvo što ste spomenuli decentralizirana sredstva, druga razina je nešto iz Ministarstva obrazovanja, znanosti i onda je Ministarstvo mora. I na tim razinama odnosno se, ja sam govorio ukupno o proračunu ono što se razvija. I u tom pogledu ja ne bih mogao sad nabrojit sve škole, ali možda bi 50, ali ne bih mogao svih 288.
Ispravak netočnog navoda, gospođa Marija Lugarić. Izvolite!
... [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] kolege Šetića da se u Ministarstvo obrazovanja ulaže više nego u druga ministarstva. I to je točan vaš citat bio. Obzirom da se u Ministarstvo obrane ulaže 19% više, Ministarstvo gospodarstva 9,66% više, Ministarstvo poljoprivrede 12,05%, a bolje da vam ne govorim postotke Vlade koji su uglavnom iz središnjih državnih ureda koji su uglavnom preko 30%. Podsjećam, Ministarstvo obrazovanja je 8,66%.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, članovi Vlade, poštovani zastupnici. Dozvolite da obzirom da se ovaj proračun svodi na konkretiziranje programa Vlade kroz novčane iznose vidljivo je i iz ove današnje rasprave da zastupnici SDP-a sa punom odgovornošću kako su raspravljali o programu Vlade tako isto danas raspravljaju i o prijedlogu proračuna želeći upravo dati i svoj prilog donošenju što boljeg proračuna. Ja ću svoj dio rasprave posvetiti dijelu proračuna koji govori o poljoprivredi. Obično se poljoprivreda i poljoprivredna proizvodnja vezuje za istočnu Hrvatsku, odnosno Slavoniju i Baranju ali i ostale dijelove Hrvatske koji ovise o toj proizvodnji te ta proizvodnja sa većom ili manjom mjerom utječe i na standard i na rad tih stanovnika i život tih stanovnika. U dosadašnjem procjenjivanju razvoja poljoprivrede kroz tradicionalne čimbenike a to su zemlja, rad i kapital i Slavonija i Baranja je bila tada obećana zemlja. Međutim, sve više su značajna prisustva tržišta znanosti, tehnologije, poduzetništva, ekonomske politike. Kad bi na neki način raščlanili sve ovo došli bi i do odgovora koje su razvojne mogućnosti poljoprivrede Hrvatske. To je da smo zemlja koja ima perspektivu u poljoprivredi. Međutim, te projekcije nažalost danas se ne vrednuju ni u programu Vlade a koji je prihvaćen a ni u predloženom proračunu u dijelu poljoprivrede. Ni program Vlade a ni ovaj proračun nam nije dao naznake da će se u poljoprivredi učiniti veći zahvati, da će doći do reformi. Reforme su ponekad bolne i vjerojatno zbog toga nam se i nude kompromisni pomaci koji su u funkciji svakodnevne politike kojima se privremeno sanira problem. To je kao otkup svinja, otkup junadi, naknade za štete od suše ali se ne rješava uzrok. A u isto vrijeme osiguranje dovoljnih količina hrane ne može se zamisliti bez vlastite proizvodnje. Hrvatska kao zemlja koja ima vlastite proizvodne resurse i može stvoriti samodostatnu proizvodnju jer ima i znanje i ljude, vlastite tehnologije. Nekada poznata slavonsko-baranjska tehnologija u proizvodnji pšenice i kukuruza koji su rezultati bili na nivou europskih pa i svjetskih. Govorimo o obrazovanju. Imamo fakultete, veleučilišta koji se bave sa znanjima i prenose znanja iz poljoprivredne proizvodnje. A imamo i ljude koji mogu voditi i stvoriti tu proizvodnju. Međutim, kraj svih ovih pozitivnih čimbenika mislim da smo pali na najnižu stepenicu sa uvozom hrane od preko 2,1 milijardu dolara i sa najvećim debalansom u prošloj godini od 837 milijuna dolara. Posebno je prisutan i evidentan debalans u uvozu živih svinja i mesa od 259 milijuna dolara ili 31% ukupnog debalansa. Ovdje vrijedi ovo što je danas predsjednik Vlade spominjao da je indeks izvoza u prošloj godini Hrvatske bio 119,1 jer je izvoz u poljoprivredi indeks 110,3 a uvoz 116,4. Znači, opet više uvozimo. Međutim, pošto je taj izvoz toliko malen debalans je rastao indeksom 127,3. Sve ovo upravo prezentirano ne može i ne vidim izlaz odnosno odgovor koji bi nam dao ovaj proračun. Dio proračuna za intervencije na tržište od 200 milijuna kuna djelomično se odnosi na interventni otkup svinja 44 milijuna odnosno goveda 50 milijuna a istovremeno za kapitalna ulaganja koja su završena u 2007. za govedarstvo planira se 60 milijuna, za svinjogojstvo 38 milijuna. Iz ovoga što sam iznio ukazuje nam da prva sredstva djelomično rješavaju nastali problem "viška" utovljene stoke a drugo omogućavaju daljnju neizvjesnu proizvodnju. Postavlja se pitanje zašto kažem neizvjesnu. Zato što sa stokom i mesom koja će izlaziti iz farmi poslije završetka akcije otkupa od 1.4. da i s tim otkupom će se popuniti zalihe mesne industrije a šta će se desiti daljnjom proizvodnjom koja bi se trebala preuzimati i otkupljivati. Kad gledamo na ovaj debalans koji je prisutan ako preračunavamo iz tona. U tonama uvezeno je u 2007. godini 470 tisuća tovnih prasaca od 30 kila odnosno 180 tisuća tona tovne junadi od po 150 kila koji su utovljeni na našim farmama i išli su za tržište. Međutim, zbog čega se pojavljuje ovaj višak? Pa pojavljuje se i u ovome dijelu jer smo isto tako uvezli zaklanoga mesa ako preračunamo u živu stoku 324 tisuće tovnih svinja od 100 kila i 13 tisuća tovne junadi od 500 kilograma. Ta pitanja trebala bi se rješavati i proračunskim sredstvima u realizaciji i ustrojavanju proizvodnih odnosa jer će se inače i ovo malo proizvodnje jer vidimo koliko uvozimo naći u situaciji nestajanja. Već danas postoje određeni signali sa terena posebno iz Slavonije gdje se na nekim svinjogojskim farmama kolje i osnovno stado. A kad se to pokolje onda znamo na čemu ćemo, da ćemo sasvim ovisiti o uvoznom dijelu. Još bih spomenuo jedan primjer nestajanja nekad značajne proizvodnje u Hrvatskoj a o kojoj ovaj proračun ne govori baš nešto posebno. To je vezano za slatkovodno ribarstvo. Nekad je bilo 12 i pol tisuća hektara gdje se proizvodilo 16 tisuća tona ribe slatkovodne, a danas je na 7 tisuća hektara proizvodi se samo dvije i po tisuće. Gase se ribnjaci kao benski Vrbovljani, Lipovljani, Dragalić, Stečaj Našički i tako dalje. Međutim ja … [[Govornik se ne razumije.]] isto djelomično im, smanjeno je veliko, prije svega ta proizvodnja je izvožena van. 60% je izvoženo u Europu te ribe, a tko izvozi danas na to tržište ribu? Izvoze naši susjedi Mađari, Česi. Oni su uspjeli izvršiti strukturne reforme, zadržati proizvodnju i predloženo i na taj način preuzeti ta tržišta. Predloženi proračun spominje samo 10 milijuna za održavanje eko sustava ribnjaka. To je prevedeno za namirivanje šteta od riba … [[Govornik se ne razumije.]] ptica. Izlaz je kompletna konsolidacija, prodaja, privatizacija tih ribnjaka i smanjivanje vodnih naknada da ne prelazi 4% od ukupnog prihoda. I kvalitetno povećanje po hektaru proizvodnje. Na kraju bi rekao da i ministar poljoprivrede na Odboru za poljoprivredu, ministar na Odboru za poljoprivredu rekao da se globalni odnosi u poljoprivredi mijenjaju. Od korištenja poljoprivrednih proizvoda za energetiku, biodizel i tako dalje pa do klimatskih promjena. Česte suše. Mislim da bi to trebali prevazići i postati zemlja koja neće ovisiti o uvozu hrane jer hranu uvoze najsiromašnije zemlje i potrebno je zato pojačati konkurentnost naše poljoprivrede ulaganjima. Nažalost, to iz ovog proračuna ne vidimo jer on nije razvojni već zadržava postojeće stanje. A to postojeće stanje iz ovih dijela podataka koje sam iznio nije sigurno baš dobro kod nas. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega je netočno naveo da niti program Vlade niti ovaj proračun ne nudi nikakva rješenja teškog stanja u poljoprivredi što je netočno. Program Vlade vrlo jasno navodi mjere i zemljišne politike, poticanja poljoprivredne proizvodnje i stvaranje konkurentnog, konkurentne poljoprivrede u okviru svojih programa i tako dalje. A isto tako bilo bi vrlo loše poručiti ako je proračun za poljoprivredu povećan za 2008. na 32,6% u odnosu na 2007. da to nešto ne nudi. Naravno ovi, zajedno i program Vlade naravno i proračun nudi bolju budućnost našem selu i poljoprivredi. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege iz Prijedloga državnog proračuna za 2008. godinu a ni iz projekcije za 2009. i 2010. nažalost ne možemo izvući zaključak da će lokalna uprava i samouprava proći bolje. Jer proračunski trend je i dalje centralizacija a ne decentralizacija financijskog susetava. Navodim samo dva primjera da općine, gradovi i županije prolaze jednako loše kao prijašnjih godina ili čak lošije. Prvo, kapitalne donacije županijskim upravama za ceste u 240 milijuna kuna jednake su kao prije 5 godina što znači da danas vrijede upola manje. A 2009. i 2010. se ponavlja ista projekcija tih kapitalnih donacija županijskim upravama za ceste. Drugo, Fond za regionalni razvoj. Dolazim iz Krapinsko-Zagorske županije koja nažalost razvojno gleda u leđa većini hrvatskih županija pa je za nas i slične siromašnije županije osnovan 2001. godine Fond za regionalni, Fond za regionalni razvoj čija djelatnost je poticanje ujednačenog regionalnog razvoja kako bi se postepeno i što prije smanjile razlike između bogatijih i siromašnih područja naše zemlje. Jedan od dva programa fonda koji bi trebao voditi tom cilju je program za poticanje regionalnog razvoja infrastrukture i gospodarstva. Prema Pravilniku o uvjetima i načinu korištenja sredstava Fonda za regionalni razvoj sredstva Fonda su namijenjena i realizaciji infrastrukturnih projekata koji su preduvjet za gospodarski razvoj i gospodarskih projekata koji su rentabilni izvozno orijentirani i potiču zapošljavanju lokalnog stanovništva. Lijepo zvuči ovako u teoriji, ali praksa preko ovog proračuna nažalost govori drukčije. Naime uz svu ovu lavinu povećanja po ovim ili onim ministarstvima i fondovima Fond za regionalni razvoj ima planirana sredstva po županijama u nepunih 60 milijuna kuna za razliku od prošle godine kada je to bilo oko 150 milijuna kuna. Moja županija je primjerice lani dobila 13 i pol, a ove bi trebala dobiti trostruko manje tj. 3,6 milijuna kuna. A naravno radi se o projektima koji su započeti i trebali bi se odvijati u nekoj pristojnoj dinamici, a sa ovim novcima možemo samo kupiti sredstva potrebna za konzerviranje započetih investicija. U čemu je trik? Znamo naravno svi da su prošle godine u pitanju bile pojačane predizborne podjele po ciljanim dijelovima županija, ali 2006. nije bila izborna, a u toj godini je po tim projektima sa imenom i prezimenom naravno po županijama, govorim o ovom dijelu raspodjele unutar Fonda je raspodjeljeno skoro duplo više novaca nego što se planira sada u 2008. godini. Ovo nije dobro. Ovim drastičnim smanjivanjem pomoći siromašnijim županijama Vlada šalje veoma lošu poruku. Ovako nikako i nikad nećemo postići ujednačeni regionalni razvoj. Sljedeća naša točka dnevnog reda nakon ovog Državnog proračuna je Nacionalni program željezničke infrastrukture za idućih 5 godina; od 2008. do 2012. Na stranici 17. tog Nacionalnog programa stoji da će on biti poduprijet sa dvije milijarde 644 milijuna kuna u 2008. godini, a ovdje u proračunu Ministarstva mora, prometa i infrastruktura pod čistom stavkom hiljadu 688 na stranici 261 stoji da će za provedbu nacionalnog programa željezničke infrastrukture u 2008. godini izdvojiti se dvije milijarde 244 milijuna kuna. Dakle ni manje ni više nego punih 400 milijuna kuna već u prvoj godini provedbe nacionalnog programa. Pitam kolika će tek biti razlika do 2012. godine? … [[Upadica se ne razumije.]] Manje da. I s kakvim ćemo to uvjerenjem i vjerodostojnošću sutra raspravljati o provedbi ovog petogodišnjeg Nacionalnog programa željezničke infrastrukture? Ja znam da postoje još druge željezničke stavke unutar proračuna ali tu lijepo stoji provedba Nacionalnog programa željezničke infrastrukture jasno i glasno. Živim u županiji sa katastrofalnim stanjem prometne infrastrukture. O željeznici ću govoriti sutra u sklopu rasprave o nacionalnom programu, a sada samo o dijelu zagorskih cesta. Svatko tko se od vas probao voziti po njima znat će o čemu govorim. Prvo, auto-cesta Zagreb – Krapina – Macelj složit ćete se jedan od najznačajnijih cestovnih pravaca u Republici Hrvatskoj. Ta cesta predstavlja vrata prema Europi i trebala bi biti znatno veći prioritet od mnogih drugih projekata smatram u Republici Hrvatskoj. Ugovorom iz 2004. godine sa koncesionarem riješeno je da 3,7 km auto-ceste na najzahtjevnijem dijelu od Krapine do graničnog prijelaza Macelj bude u polu profilu sa po jednim kolničkim trakom. Godinama tražimo gradnju punog profila auto-ceste kako radi sigurnosti prometovanja tako i zbog nepreglednih kolona vozila u vrijeme turističke sezone, državnih blagdana i praznika. Prema neslužbenim podacima prosječni dnevni godišnji promet u 2007. godini bio je oko 17000 vozila, a prosječni ljetni, dnevni promet između 35 i 40 000 vozila. Drugo. Auto-cesta od Zaboka do Krapine građena je tako da je državna cesta D1 popularno zvana “zagorska magistrala“ na potezu od Zaboka do pred Krapinu ugrađena u jedan trak nove auto-ceste, pa je od “zagorske magistrale“ ostala samo dionica od Zagreba do Zaboka, te od Krapine pa do graničnog prijelaza Macelj. Grad Krapina i županija u vrijeme gradnje auto-ceste uporno traže da se prije završetka auto-ceste izgradi alternativna spojna cesta između Zaboka i Krapine. 9.2.2006. zatvoren je sustav naplate na auto-cesti a da prije toga nije izgrađena paralelna cesta za potrebe lokalnog prometa stanovništva i gospodarstva. Cestarina je skoro duplo skuplja na auto-cesti od prosječne cijene na ostalim auto-cestama u Republici Hrvatskoj, a ponavljam 3,7 km je poluprofila. Ovu godinu dočekujemo sa poskupljenjem cestarina u prosjeku za 11% za sve kategorije vozila. Napominjem da su cestovni prijevoznici s područja Krapinsko-zagorske županije ti koji posjeduju 10% od ukupnih prijevozničkih kapaciteta u Hrvatskoj i najmasovnija su gospodarska grana u županiji, a imaju neusporedivo najskuplju cestarinu i nikakvu alternativu. Tek tri tjedna prije puštanja u promet auto-ceste zbog političkog pritiska. Naime, expresno prikupljenih 10 000 potpisa građana naše županije ministarstvo daje suglasnost za izgradnju spojne ceste između Zaboka i Krapine s očekivanim početkom rada u ovoj prvoj polovici 2007. godine. Evo sad će i prva polovica 2008. godine, a mi imamo tek rješenje Ministarstva zaštite okoliša da je namjeravana gradnja prihvatljiva za okoliš. Bagera niti na vidiku. Vjerovali smo da će ih ovaj proračun dovesti na gradilište, ali smo se prevarili. Treće. Cesta koja život znači i lokalnom stanovništvu i gospodarstvu je brza cesta Zabok – Marija Bistrica – Popovec sa spojem na Breznički Hum koja spaja nekih 15-tak općina i gradova naše županije koja već davno u svim državnim prometnim strategijama i prometnim prostornim planovima. Još se rade papiri, a čujemo da ćemo dobiti običnu cestu sa dva kolnička traka i to ne tako skoro. I zadnje, cesta smrti, stara “zagorska magistrala“ od Zagreba do Zaboka niti ove godine ne ide u rekonstrukciju. Sagrađena je kasnih pedesetih godina i od tada na njoj skoro pa ništa nije rađeno. Vožnja relacijom Zaprešić – Jakovlje – Bistra ravna je avanturi. Mnogi su u toj avanturi izgubili i glavu. U posljednjih 8 godina zabilježeno je oko 450 nesreća i poginulo 35 osoba. Samo prošle godine u 70 nesreća osmero poginulih i pedesetero ozlijeđenih. Očito nedovoljno da to vidi i sačuva ljudske živote predlagač Državnog proračuna za 2008. godinu. Zahvaljujem.
Imamo ispravak gospodin Krešimir Gulić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Moram ispraviti jedan netočan navod gospodina kolege Vincelja. Već se u nekoliko navrata ovdje u ovoj našoj dvorani spominje kako evo lokalna samouprava zadnjih ne znam nekoliko godina, kolega je rekao zadnjih pet godina gradovi i općine nisu osjetile na svom proračunu nikakva poboljšanja. Moram to demantirati pošto dolazim iz općine i četiri mandata sam načelnik jedne veće općine da nije točno, pogotovo kad se vratimo godinu dana unazad izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne samouprave di onaj dio poreza na dohodak išao jedinicama lokalne samouprave a dio poreza na dohodak državi bilo je puno kritika i jadanja da neće neke općine i gradovi da će izgubiti velike milijune i milijune. Na kraju se pokazalo da to nije točno, da su samo neki građani u našoj državi možda smanjili proračun. Hvala.
Hvala. Milivoj Škvorc. Ispravak.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moj kolega Vincelj je iznio nekoliko netočnih navoda. Ja ću komentirati tri. Pitanje, ispraviti tri. Pitanje Fonda za regionalni razvoj izrekao je činjenicu da je smanjeno na trećinu od realizacije u 2007. To jednostavno nije točno, jer je plan 175 milijuna, ali nije sve raspoređeno direktno na županije nego su posebne dvije stavke za infrastrukturu, a isto tako znamo da je državni proračun u više elemenata planira izdvajanje za lokalnu infrastrukturu. Isto tako, pohvalno je da je spomenuo neke infrastrukturne probleme u Zagorju. Međutim, netočno je da je ugovor o gradnji auto-ceste Zagreb – Macelj napravljen 2004., nego je to bilo onda kada je ministar Čačić bio na čelu tog ministarstva i poznata je priča i uzrečica kad je on rukovodstvu županije rekao “samo možete sanjati paralelnu cestu“.
Hvala lijepa. Replika. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih kolegi replicirati što se tiče doista cestogradnje. Mi smo prije jedno mjesec dana imali ovaj dokument koji se zove program Vlade Republike Hrvatske za mandatno razdoblje 2008., 2011. Prva godina mandata je 2008. godina i bilo je logično da se u ovom proračunu barem jedna četvrtina ili naznake ovoga što ovdje piše budu upisane u proračunu. Jedna od najznačajnijih stvari za nas koji dolazimo iz lokalnih sredina, pa onda pričamo i o svojim županijama i svojim gradovima jer smo s time najbolje i upoznati je i da će se napraviti i preraspodjelu sredstava u korist županijskih uprava cesta ili proračun jedinica lokalne samouprave itd. itd. koji se dobivaju od države za najmanje 70% na godišnjoj razini što znači da ovo što imamo već petu godinu za redom zapisano 240 milijuna kuna za ŽUC-ove je trebalo ove godine biti povećano za 70% i to je jedan od brojnih stavki koji iz koalicijskog sporazuma HSS-a, HSLS-a i HDZ pretočen u program Vlade nije ni u natruhama upisan u ovaj proračun ove godine niti u projekcijama za sljedeće tri godine. Dakle ova stavka apsolutno je potpuno ignorirana. Najlošije stanje u cestama trenutno u hrvatskoj su županijske ceste jer se od 96. godine kontinuirano zanemaruju i nisu se uopće niti jedna nova upisala, kao da se ni jedna županijska cesta nije napravila od 96. godine do danas. One su ostale zakonski onako rečene. Prema tome u potpunosti Vlada svojim temeljnim dokumentom koji opisuje što će se zbivati ove godine i projekcijama za ovaj mandat koji je upisan ovdje u programu ignorira ono što je zapisano, a to je da će se svake godine povećati sredstva ŽUC-ovima za 70%.
Odgovor, gospodin Vincelj.
Podaci koje sam ja spominjao sa Fond za regionalni razvoj odnose se sa točnom adresom, to su podaci onih stotinjak milijuna 2006. 150, 2007. i ovih 60-tak 2008. To su taksativno navedeni iznosi od županije do županije. Slažem se sa kolegom Škvorcom da postoje unutar proračuna Fonda za regionalni razvoj još dodatni iznosi, ali oni su okruglo pa na čošak i tu ne vidimo kome što ide. Ovdje govorim samo o komparaciji onoga što je bilo i onoga što se dobiva danas, a ovi iznosi su naravno selektivne naravi i odlučuju o nekim drugim raspoloženjima unutar Vlade. I još samo kratko. Što se tiče popisa ugovora sa koncesionarem, točno je da je ugovor potpisao ministar Kalmeta 2004. godine, ali nevezano na to tko je potpisao, Vlada Republike Hrvatske je rekla i pristala da će paralelno spojenu cestu graditi, obećala ju 2007. a još nismo došli niti do faze onih prvih osnovnih papira.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Najprije ću početi sa jednom malom digresijom. Izuzetno mi je drago da je danas gospodin ministar s nama cijeli dan za razliku od drugih ministara, ali on sjedi u klupama zastupnika. U mnogim europskim parlamentima predsjednik bi ga upozorio, jer u Poslovniku jasno stoji da članovi Vlade ne smiju izlaziti van prostora za njih namijenjenih. Nitko nije iznad narodnog zastupnika, a mi se ovdje ponašamo bitno drugačije. Ja ću nastaviti na način, a nadam se da mi nećete zamjeriti, neću govoriti ni o vanjskim ni o unutarnjim neprijateljima, o njima smo raspravljali par minuta prije nego što se je predsjednik vratio u sabornicu, jer sam duboko uvjeren kolegice i kolege da mi možemo i bez njih jednako destruktivno djelovati. Dajte mi najprije priliku da kažem nekoliko riječi o onome što sam čuo na početku ove točke, vezano uz izjave predsjednika Vlade i ministra financija. Predsjednik Vlade započeo je svoje izlaganje na način da je povezao makroekonomsku politiku Hrvatske, Domovinski rat i proračun za 2008. godinu. Mislim da je nepotrebno, mislim da je deplasirano čak i neukusno baš uvijek se vraćati na Domovinski rat čak i onda kad nam taj rat ni u čemu ne sprječava da osmislimo strategiju razvoja ove zemlje. Ja vas molim kolega ja sada govorim, ja ću poštivati vas kada budete vi govorili. Ako hoćete i primjer zbog čega to kažem. Njemačka je bila u pepelu i prašini. 15 godina nakon 2. svjetskog rata u Njemačkoj je radilo nekoliko milijuna Turaka, Talijana i građana iz bivše Jugoslavije. Nadalje, u raspravi je bilo puno govora danas o tome što je gospodarski rast, što je inflacija itd. itd. Kolegice i kolege ako se planira, a čuli smo jutros od ministra financija, vi ste kolegice također o tome govorili, da će gospodarski rast biti 4,6% a da će inflacija biti 5,2%. Ne ulazim u to je li to uspjeh, za neke je to uspjeh, za neke nije uspjeh. Ali to vam je otprilike to da ćete zaraditi 4 kune više ali ćete da bi opstali morati platiti 5 kuna. Ako vam dam 4 kune, a uzmem 5, to nazivate uspjehom? To se kod nas u Primorju zove lopovluk, pljačka, krađa, bezbroj imena imamo za to, kada uzmete više nego što date. Ja to sada karikiram, ali oprostite ako će inflacija biti veća od gospodarskog rasta, a on približno prati i rast plaća itd. gospodine ministre dozvolite i taj pristup morate dozvoliti da se barem spomene ako se ne slažete sa mnom. Nadalje, deficit proračuna 2,3% bruto društvenog proizvoda, lijepo ste objasnili zašto i kako. Međutim, da li se s time trebamo ponositi, isticati da je to dobro. Poruka je građanima više trošimo nego što uprihodujemo. Tako je. Više ćemo potrošiti negoli što ćemo imati jasno novaca i tako trebate gledati. Da, da simplificirajmo to za jednog radnika, za jednog ribara, za jednog seljaka. Recimo mu o čemu se radi. Imati ćemo obvezu plaćanja 5 milijardi kuna kredita rekli ste … … [[Upadica se ne čuje.]] Kamata na kredite. Prema tome sada je pitanje da nam se pojasni ono ključno, kakvi su to bili krediti. Da li su to bili razvojni krediti, ja ću to prihvatiti jer će se brzo isplatiti, građani će se zaposliti, puniti ćemo proračun itd. to je ključno reći, to je jedino ključno reći vezano uz 5 milijardi, ništa drugo nije važno. Jesu li lijepi ili ružni nije važno nego je struktura tog kredita važna. Ništa nam se nikada o tome ne kaže. Poticanja, poticanja poduzetnika, gospodarskog razvoja itd. Opet ne znamo koje su djelatnosti u pitanju, ne znamo koji će biti prioriteti ove Vlade, ne znamo koji će biti kriteriji za davanje određenih poticaja. Puno toga neznamo. Kolegice i kolege, samo uđete na Internet stranicu bilo koje europske vlade pa ćete vidjeti kako oni to jednostavno svojim građanima prikazuju. Ako mladi čovjek hoće da se samozaposli, da otvori svoj obrt, svoje poduzeće malo, šta mu se nudi? Da li mu država pomaže? Itekako, ali čak i sugerira. Mladi čovjek će doći u Zavod za zapošljavanje, u lokalnu banku ili općinu, imat će na jednom, drugom i trećem mjestu istu informaciju. Koju informaciju? Stajat će. Vidite u našoj državi, ovih 224 proizvoda uvozimo. Gospodo ako želite to proizvoditi, vi ćete dobiti najpovoljnije kredite sa najdužom odgodom plaćanja. Mi ćemo jasno vam u tom slučaju pomoći. Točno se zna što koja država treba, u kom pravcu idu poticaji, koji su kriteriji, uvjeti dobivanja takvih poticaja. Mi nikada o tome nismo ozbiljno raspravljali niti naši građani imaju neku pomoć u smislu sugestija. E gledajte, tada kad takav građanin u Europi uzme takav kredit, tko mu je jamac? Odmah država stoji iza njega, jer je državi u interesu da skine taj uvoz, da potakne izvoz itd. Europska unija je spomenuta nekoliko puta od našeg premijera jutros, kao jedan od naših prioriteta. Ja se potpuno s njim tu slažem. Međutim, ponovo moram reći da neke stvari su nam ostale potpuno nedorečene. Nitko danas nije govorio o onome čemu teži Europska unija, a to i mi težimo. Europska unija svoj razvoj temelji na čemu? Na strategiji iz Lisabona koji su donijeli prije 8 godina, koji su 2005. godine doradili. Mene zanima, kako naša Vlada sebe vidi u tom okviru koji je Europska unija predložila, preporučila zemljama članicama, pa vjerojatno se onda podrazumijeva da bi jedna zemlja kandidatkinja trebala ići istom logikom, postaviti jasne ciljeve i onda na to jasno postaviti i budžet i svoje cjelokupno ponašanje. Mi nikada nismo progovorili o toj strategiji, o načinu na koji se želimo priključiti toj strategiji itd. Čuli smo sve moguće hvalospjeve o obrazovanju, znanosti itd. Čuli smo sve i svašta o bolonjskoj deklaraciji, i danas na odboru i ovdje u tijeku današnjeg dana. Ja ne znam da li ijedan ministar u Vladi nam može reći o bolonjskoj deklaraciji, koliko se predviđa izdvajati 2010. godine za znanost i istraživanje? Nitko to spomenuo nije. Da li ćemo mi stvarno za dvije godine doseći taj cilj? Ja sam duboko uvjeren da ga nećemo dostići ni u sljedećih 20 godina, duboko uvjeren. Nitko ne spominje taj postotak. Nitko ne kaže zašto i kako. Bježimo od tih brojki, od podataka, a Hrvatska je potpisnica bolonjske deklaracije. To je međunarodni sporazum od kojeg bježimo, ne želimo govoriti o njemu. Hrvatska društvo znanja. Lijepo je čuti, ali 26%, dakle svaki četvrti visoko obrazovani građanin Hrvatske danas radi gdje? Izvan granica Republike Hrvatske što ja ne mogu prihvatiti. To je sramno, to je loše, to je strahoviti gubitak potencijala. Mi smo te ljude obrazovali, mi smo ih stvorili i onda su otišli raditi za drugoga. Ni riječi o tome. Ukratko, proračun za 2008. godinu je proračun bez jasnih ekonomskih smjernica, bez jasno postavljenih ciljeva. To je proračun bez razvojne strategije, to je proračun bez jasnih prioriteta i kriterija. Taj proračun će možda, kolegice i kolege, zadovoljiti vaše koalicijske partnere u Vladi, ali definitivno neće zadovoljiti očekivanja naših radnika, građana i drugih.
Hvala. Gospodine zastupniče, primijetili ste i da tako kritizirali posjetu ministra zastupničkim klupama, o povremenim posjetama ministara zastupničkih klupama, nema ništa u Poslovniku, a ujedno sam primijetio i posjete zastupnika ministarskim klupama često. I jedno i drugo po meni je pozitivna stvar, težimo međusobnom razumijevanju i dobroj suradnji. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega je netočno naveo da je deplasirano i nepotrebno spominjati i danas Domovinski rat vezano za proračun 2008. godine. Pa nije točno iz jednog jedinog razloga što se posljedice Domovinskog rata financiraju u ovom državnom proračunu za 2008. godinu sa gotovo 10 milijardi kuna. Dakle izravne posljedice Domovinskog rata se financiraju kroz ovaj proračun 2008. godine, da ne govorim da su potrebe vjerojatno još i veće. Ja mislim da je sasvim netočna ta vaša tvrdnja i da trebamo spominjati i da se trebamo prisjećati, a ako hoćete govoriti o II. svjetskom ratu, II. svjetski rat se puno češće na žalost spominje u Hrvatskom saboru, nego Domovinski rat.
Hvala lijepa. Ispravak, gospodin Željko Turk. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Zapravo je uvaženi kolega odgovorio na ispravak krivog navoda gospodina Dorića, samo da potvrdim, a teško mi se ne osvrnuti i na neke druge činjenice vezane uz Domovinski rat, ali uz proračun 119 milijuna kuna, preko 8 milijardi kuna sredstava u različitim stavkama koje su u ovom proračunu spomenuti svakako su dostojna tema za razgovor, a kad je riječ o Domovinskom ratu u okviru ove teme.
Hvala. Ispravak, gospodin Boris Matković. Izvolite.
Kolega Dorić je naveo nekoli8ko netočnih odgovora, ali ja ću se bazirati samo na jedan, a to je da nemamo vidljivih pokazatelja i podataka o poticanju poduzetništva. To ne odgovara istini. Sredstva namijenjena u proračunu za jačanje konkurentnosti gospodarstva vidljiva su kroz poticanje upravo poduzetništva i poticanja zapošljavanja kolega Doriću. Da je tome tako jasno, govorim vam, istina je da imamo pokazatelje i u ovogodišnjem proračunu za male i srednje poduzetništvo, predviđeno je praktično 48% više sredstava. Konkretno, za poticanje, vi ste kazali da nema toga. Imate iznos predviđen od 247 milijuna. Za razvoj obrta 23,6. Poduzetništva 712 i da vam ne nabrajam uvaženi kolega. Za poticanje zapošljavanja 273,8 milijuna kuna itd. Dakle, treba u biti krenuti putem da ponuda na tržištu rada mora odgovarati potrebama gospodarstva. Nemojte iznositi ono što ne odgovara istini.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Sabora, kolege zastupnici! Gledajući ovaj proračun danas i jučer uvidio sam da je to proračun koji će nekom biti majka a nekome maćeha. Svugdje se nešto gradi, dorađiva, radi, razbija se, osim na prostoru Sinja i Cetinske krajine. Za neupućene ja ću vam nešto reći. Cetinska krajina je teško stradala i devastirana je bila u Domovinskom ratu. Skoro pola te stare Općine Sinj je bilo okupirano, uništeno, zapaljeno i popaljeno. Mnoštvo ljudi je raseljeno. Jedan dio se sada vratio, a dio je ostao dole oko Splita i šire. Paralelno sa tim i gospodarstvo je stagniralo, propadalo, pa tako je i ovih dana tvornica "Sinj", tvornica konca "Dalmatinka" u Sinju, morala je i ona staviti ključ u bravu i nalazi se u stečaju. Oko četiri tisuće ljudi se nalazi na birou za zapošljavanje u gradu Sinju. To je jedna velika brojka, s obzirom da je Cetinska krajina jedna mala sredina koja nije tako masovna i nema tako puno ljudi kao na nekim drugim prostorima. Kao i mnogo puta i ovaj puta je proračun zaobišao grad Sinj i Cetinsku krajinu onako obuhvatno, što bi rekli vojnici u širokom luku poput nekakvog vihora ili od same oluje. Ja mislim da to nije korektno i da je trebalo napraviti nešto za tu Cetinsku krajinu i za ljude koji žive dolje. Nijedna kapitalna investicija bitna za Sinj nije uvrštena, nije u ovoj projekciji proračuna za 2008. godinu. Nema ni "B" od brze ceste Dicmo-Sinj, a ona je vitalno važna, ona je strašno bitna za te ljude. Kolega je govorio, to je jedna cesta koja je strašno prometna, puno ima nesreća, puno ima pogibija i nužno je i bitno je što prije spojiti Sinj sa Splitom odnosno sa autoputom. Također nema u projektu ni zaobilaznice grada Sinja. A onaj koji je prolazio kroz Sinj tijekom ljeta mogao je vidjeti koje su to strašne gužve i koliko se samo čeka dok se prođe tih nekoliko stotina metara, jer Sinj je mali grad. Također nije predviđena ni gradnja športske dvorane, ni gradnja Osnovne škole "Fra Petar Vučković". A o plinifikaciji Dalmacije Republike Hrvatske, Sinja uopće nema. Kao nekakav duh taj grad je naprosto iščezao sa ovih prostora. Vidite također je ovih dana novim preustrojem Hrvatske vojske, nastavno središte Sinj, također je premješteno iako 300 djelatnika će dobiti raspored negdje od Dubrovnika do Vukovara, što će također isto dodatno složiti situaciju u samom Sinju. Sinj se kao što vidite mijenja. Više to nije militantna, ratoborna sredina, pa će tako čini mi se glavni događaj biti u Sinju gostovanje turbo folk ove narodne pjevačice Seke, već kako se zove, i to je onako čini mi se jedina zanimacija za te ljude dolje. Ništa, nula od života važnih projekata. Što treba napraviti da se nešto dolje pokrene? Ja ne znam. Kome se treba ulizati? Spremni smo sve napraviti. Ako treba, proglasit ćemo SAO Krajinu, SAO Cetinsku krajinu samo da nešto napravimo da se dolje pokrenu stvari sa mrtve točke. Možda da se, nema tu gospodina Jarnjaka, možda je on, zna odgovor na pitanje, jer je on postao evidentno ovih dana stručnjak za prilike i neprilike u Sinju, pa bi možda on znao odgovor što i kako i da li se može nešto napraviti za taj prostor. Jedan dio Cetinske krajine također nalazi se pod minama, ali mi smo ove godine Hrvatskom centru za razminiranje, za Hrvatski centar za razminiranje odvojili 176 milijuna. I još dobit ćemo nešto oko 60.-tak milijuna zajma od Svjetske banke. Znate li koliko Hrvatska danas ima kvadratnih kilometara nerazminiranih i onih koji su pod sumnjivom površinom? Oko 900 kilometara kvadratnih. Po nacionalnom programu koji je još Matešina Vlada donijela na već, znači skoro jedno stoljeće, to je nacionalni program po kojem bi se Hrvatska Država morala razminirati do 2010. godine. Nema govora, nema šanse. Ja apeliram i na ministra financija koji pozna situaciju o razminiranju da povećamo sredstva za razminiranje. One su vrlo važne i bitne. Vidite samo koliko se svake godine, koliko svake godine pogine ljudi, pogine pirotehničara. A imamo tako dobre i uvježbane tehničare kojih ima otprilike 600 u Hrvatskoj. Imamo državnu tvrtku "Mungos" koja svako malo štrajka zato što nema posla. A mi sredstva definitivno moramo naći i iznaći, te mogućnosti da napravimo nešto korisno i da razminiramo Hrvatsku Državu. Hrvatska je turistička zemlja također. I nije bilo ugodno slušati prije neku godinu kada je nastradao onaj turist na Visu, kad je ostao bez noge. Kada govorimo o Ministarstvu branitelja i gledajući u proračun, ja sam načelno zadovoljan u smislu povećanja sredstva što pozdravljam. Također pozdravljam i one nove stvari koje su predviđene u samom proračunu i mislim da je to dobro. Ali ono što mene na jedan način zabrinjava, to su sredstva predviđena za Nacionalni program psihosocijalne i zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskog rata koja su neznatno smanjena u odnosu na prošlu godinu. Mi smo danas imali i odbor. Nešto smo razgovarali na samom odboru i donijeli smo nekakve zaključke. Ali ja smatram da mi moramo poboljšati zdravstvenu skrb za branitelje zato što imamo puno branitelja koji nisu invalidi, a ti ljudi nisu baš dobro obuhvaćeni ovim Zakonom o braniteljima, niti su posebno nešto prikazani. Ja bi želio od ovog Sabora i želio bi da ova Vlada napravi jedan program koji će preventivno djelovati na branitelje koje kažem nisu invalidi, a to znači da bi trebalo možda svako dvije godine za ljude koji su bez posla, a koji su bili pet ili više godina u Hrvatskoj vojsci ili manje, da uvedu neke preventivne preglede, da vidimo od koje kategorije ljudi umiru. A ljudi umiru konstantno, u kontinuitetu. I da imamo nekakav taj stav i način na koji možemo riješiti taj problem. Također nisam zadovoljan sa tom stabilnom problematikom kada govorimo o ovoj kategoriji ljudi. Sredstva za stabilnu problematiku invalida su povećana i čini mi se dostatna za ovu godinu što je dobro i to naravno treba pozdraviti. Ali opet govorim o ljudima koji nisu invalidi. Hrvatska ima negdje 40.-tak tisuća invalida, a imamo brojku od 500 tisuća branitelja. Što ćemo sa onom razlikom velikom? Kako te ljude, kako im naći posao, kako im osigurati stan? Ja predlažem nešto slično ono što je radila Vlada sa POS-om. Pokrenimo nekakvu inicijativu, napravimo nešto i da toj kategoriji ljudi koji su stvarno ugroženi socijalno ekonomski da nešto napravimo, da poduzmemo da dobiju nekoliko sredstava. Na kraju ovaj proračun za mene nije razvojan. On zapostavlja neke sredine te ne daje mogućnost … [[Govornik se ne razumije.]] Republike Hrvatske. Ja zato pozivam svoje kolege, prvenstveno ove kolege iz IX. izborne jedinice da me podrže u onim amandmanima koji su vezani za Cetinsku krajinu grad Sinj da skupe hrabrosti one ljudske hrabrosti i da me podupru bez obzira koja je to politička opcija bila i koja je to bila stranka. Ponavljam, na tom prostoru stanje nije dobro. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak gospodin Boris Matković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Moram uvaženom kolegi Kotromanoviću ispraviti netočan navod i tvrdnju da će Vlada nekome biti majka a nekome maćeha. Očito moram u međuvremenu kazati prije nego odgovorim pravu istinu da vi vjerojatno to govorite kolega Kotromanoviću zbog toga što je u Sinju sada vaša vlast pa mislite da se naša vlast ponaša kao što su se vaši ponašali što ja mogu odgovorno tvrditi od 2000. do 2003. godine. Ja mogu potvrditi samo istinu a to jer iz te županije dolazim i ja, da je situacija u Cetinskoj krajini sasvim drugačija. Infrastrukturno Cetinska krajina počev od gradova Sinja i Trilja, pa djelom i Vrlike sada a da ne govorim o općinama je sigurno i kroz vodoopskrbu i kroz prometnu infrastrukturu pokrivena i više nego dobro kao što su to i moj Vrgorac i svi ostali gradovi i općine naše županije koja je najveća prostorno. Očito je da tamo nešto drugo ne štima kada govorite o gospodarstvu a to je nesposobnost vaše Vlade tamo koja ne zna staviti u funkciju zonu Kukuzovac.
Hvala. Replika gospodin Miljenko Dorić.
Kolega Kotromanović, meni je jako drago da ste se evo javili neposredno iza mene obzirom da su mnogi namjerno interpretirali moju intervenciju vezanu uz Domovinski rat na potpuno krivi način. Žalosno je kolega da taj vaš kraj danas još uvijek nije obnovljen. To je žalosno. Moja intervencija išla je u pravcu kome? U pravcu da branitelje danas ne treba podsjećati na ono što je bilo u ratu nego im treba jasno reći šta ih čeka sutra, koji posao, što čeka njihovu djecu, da li ćemo ih obrazovati, da li ćemo ih moći zaposliti. To je ono gdje sam ja stavio naglasak i nadam se da se slažete sa mnom. A ja vas žestoko podržavam u tome da se trebaju takvi krajevi što brže obnoviti.
Odgovor gospodin Kotromanović. Izvolite.
Ja dobro znam kakva je situacija u Sinju gospodarska i svaka druga. Ali ja ću samo podsjetiti kolegu da je HDZ bio na vlasti dole puno više od ove dvije i pol godine koliko je sad koalicija na vlasti i da ja znam probleme koji su dole vezani za grad Sinj, i da ne treba biti tako kolega žestok. Ja poznam puno ljudi dole sa prostora sa kojeg ste vi dole rođeni. Ja tražim pomoć dole za taj kraj. Ja sam rođen u tom kraju, ja dole živim, moji su dole roditelji i ne treba biti tako žestok nego pomozite. Hvala.
Gospodin Matković povreda poslovnika.
… [[Govornik je naknadno uključen, ne čuje se.]] pa nisam vam ja replicirao.
Replika je tako širok pojam da možete govoriti o meteorološkim pojavama ako vas je volja. Na redu je gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene kolegice i kolege. Dozvolite mi da u ovoj početnoj raspravi oko proračuna Vlade Republike Hrvatske probam to na jedan jednostavan način probati objasniti zašto mislim da ovaj proračun ovako kako je ovdje nama predložen ne može zadovoljiti one osnovne uvjete a to je da će se u Hrvatskoj bolje živjeti. Naime, ja imam susjeda koji je prosječan hrvatski građanin, koji ima trideset godina radnog staža, ima plaću ispod prosjeka Republike Hrvatske, oženjen je na njegovu sreću i gospođa njegova je u prijevremenoj mirovini i imaju dvoje djece koje školuju. Kako ja dolazim iz Rijeke, iz Primorsko-goranske županije uobičajeno je da se najprije od tih skromnih i takovih primanja podmire sve one normalne obaveze koje trebaju biti plaćene kao što su struja, voda, stanarina i ostali troškovi, i ono što ostane za školovanje i hranu to je to. Kada je poslije izbora i prije i poslije formiranja ove koalicijske vlasti kako smo jako dobri susjedi a ja ne znam za koga on glasa, on zna za koga ja glasam, pitao me je "Čuj, što ti misliš? Hoće li nam sada biti bolje?". Ja ovakav kakav jesam jer jesam SDP-ovac mogao sam zločesto kazati nakon toga "Ne, neće biti bolje.", ali kako je to moj dobar prijatelj i dobar susjeda rekao sam mu "Iskreno, ne znam. Da bi vidjeli da li će nam biti bolje u Hrvatskoj sačekajmo da se izradi jedan ovakav proračun jer kroz proračun se onda može vidjeti da li će nam biti bolje.". E pa sada, bio sam malo i skeptičan jer bio sam u strahu da ću mu možda morati reći "Da, biti će bolje.". No nažalost, kada se sada iščitaju ovi makroekonomski okviri o kojima je maloprije i puno danas bilo govoreno gdje se očekuje realni rast bruto društvenog proizvoda od 4,5% a naravno inflacija od 5,2% i unatoč tome što smo, pročitali smo kao i vi da će biti nešto novaca za povećanje plaća i mirovina, očito je da će onda te plaće i te mirovine biti premale i da će se s njima moći kupovati manje nego što se kupuje danas ili nego što se kupovalo jučer. I to je jedna paralela koja meni daje za pravo da to mom dobrom prijatelju kažem "Nažalost, neće ti biti bolje.". Kada smo razgovarali jer smo to pročitali negdje u subotu na mom CD-u kad smo dobili ove makroekonomske pokazatelje i kada sam mu ja probao objasniti da je zbog tog makroekonomskog okvira i usporavanja rasta ali i zbog povećanja inflacije ali i zbog nekih drugih stvari koje smo ovdje govorili koje nisu u ingerenciji ove Vlade i nemoćna je ta Vlada da to razriješi jer to su stvari koje se događaju kao što su hipotekarni krediti doslovce ovdje tako rečeni i neke druge stvari poskupljenja goriva. Znači, Vlada na to ne može utjecati. Pružila nam se prilika pa smo onda otišli prijeko. Mi to prijeko zovemo ne u Sloveniju nego idemo u Trst, u Italiju. To je za nas preko iz Primorsko-Goranske županije i gle čuda očekivali smo ovakvi kakvi mi jesmo kao Hrvati ako je nama tako teško, ako je nama tako kako je tek njima? Jer i njih muči isto to. Isto ih muče hipotekarni krediti, isto ih muči poskupljenje goriva i kako smo ovdje, u ovom razdoblju koliko ovdje živimo i radimo naučili kupovati hrvatsko nekako smo upali u dućan i gle čuda! U tom dućanu je Barilla pašta jeftinija nego što je ovdje jer mi to volimo paštu tamo jesti. Pa su i pelati jeftiniji nego što su ovdje. I onda mi sad malo nije jasno, znam, ne može se uspoređivati ali simplificiram da pojasnim kako je to što se događa u svijetu ima i mora imati naravno odraza i na ovaj proračun ali pokušavam reći da je u proračunu nije učinjeno ono što se moralo učiniti u proračunu. Da se samim svojim snagama probamo oduprijeti tom i takovom padu standarda na ovaj način kako će on neminovno, neminovno izgledati. I naravno vraćajući se doma ja sam mu na kraju ipak rekao biti će, neće biti bolje. Nisam rekao da će biti gore. Vjerujem da neće biti gore nego što je danas. Želim u to vjerovati ali neće sigurno biti bolje. Potkrijepio bih to sa još jednom konstatacijom koja je ovdje nije izrečena, ali koja je jasna i ono što sam ja mislio da će ova Vlada kroz proračun mjerama koje stoje njoj na raspolaganju, a to su mjere fiskalne politike i neke druge mjere učiniti barem to ako nas je iznenadilo i rast goriva i ako su se hipotekarni krediti i neke druge stvari odrazili na ovakav makroekonomski okvir koji je kod nas mislio sam da će onda Vlada jer to ih je ako sam shvatio zateklo. Mislio sam da će Vlada ono što nas neće sigurno zateći ali ono što nas zasigurno očekuje i što je najavljeno, a čini mi se da je to najavio premijer Ivo Sanader davši izjavu da energenti u Hrvatskoj a to su i struja i plin i drugi energenti neće poskupjeti do 6. mjeseca. Što znači ako neće do 6. iza 6. hoće poskupjeti. E sad nigdje u proračunu nisam našao mjere kojima ova Vlada misli to i takovo poskupljenje energenata u 6. mjesecu koje će se onda drastično odraziti na standard naših građana kojim mjerama misli liječiti tu bolest koja se zove poskupljenje energenata a koje očekujemo svi nekako u 6. mjesecu. Naravno ja sam očekivao i bio sam iznenađen kako su se, jedno sam vrijeme imao osjećaj da se nalazim u crkvi a ne u Hrvatskom saboru jer smo ovdje čuli da se taj proračun karakterizira i krsti. Da je korizmeni, da je kako je ono? Konzervativan, da je dinamičan, da je razvojni. Ja sam očekivao, znači sad bi bilo vrijeme po starom dobrom običaju da onda sad kad se ja javim za riječ da ga i ja krstim, ja bih ga krstio da je trebao biti možda europski proračun. Ima osjećaj i želim vjerovati da i ova Vlada a i cijela oporba nema ništa spornoga u razmišljanjima da nam je zajednički cilj što prije doći i ući u Europsku zajednicu. Svjesni smo toga da taj put u Europsku, do Europske zajednice želimo prijeći što prije i što brže i što bezbolnije naravno. U svakom slučaju ako su nekakve projekcije da bi trebali biti primljeni u Europsku uniju 2009. pa otvoriti nekakve razgovore, pa 2011. očito je da za prilagodbu EU standardima su i potrebne i zahtjevne i zahtijevaju se određene reforme. Nužno je provesti te reforme već danas započeti da bi bili spremni kad uđemo u Europu, te reforme nisu naznačene u ovom proračunu jer ih danas moramo početi provađati da bi stigli na vrijeme provesti te reforme. I da skratim, vidim da mi vrijeme ističe, naravno da pozdravljam, običaj je da se, meni morate oprostiti pa se moram privikavati na ove nove običaje. Običaj je da se uvijek kaže ona Vlada je kriva za nešto. Pozdravljam da je ova Vlada rekla da je poljoprivreda nešto što je jako važno, nešto što je ušlo u proračun sa velikim novcima jer da nam je ta poljoprivreda takova potrebna. Ali se zato pitam je li to sad krajnje vrijeme zbog toga što je koalicijska vlast takova pa je i HSS u toj koaliciji. Zašto se ta poljoprivreda nije u one 4 godine prijašnjeg mandata prepoznala kao nešto što je važno, nešto što je bitno? Isto tako replicirat ćete mi da vjerojatno nije dobro, da je to katastrofično što ja sad ovdje govorim ali ja ću samo reći ovako. Ja se vodim i poštujem ovo što je rekao premijer Sanader na početku da je iznimno teško vrijeme za Hrvatsku. U ovim raspravama i replikama koje su dobre i vaše je pravo da branite ovakav proračun. Isto tako moje je pravo i naše je pravo da kažemo da ovaj proračun nije dobar. Nemojte zaboraviti da je to rekao vaš premijer, da je to iznimno teško vrijeme za Hrvatsku i u takvom mi teškom vremenu ovaj proračun ne može zadovoljiti onog mog susjeda kojemu ja moram reći da mu u ovom narednom razdoblju neće biti bolje. A bojim se niti u sljedećim godinama.
Hvala lijepa gospodinu zastupniku Denoni. Za ispravak netočnoga navoda javio se zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao, iz onoga što je govorio da bi se moglo zaključiti da prošloj Vladi nije bilo važno niti bitno poljoprivreda. Dakle to nije točan navod zato što je itekako bila važna poljoprivreda u prošlom mandatu s kraja 2003. do kraja 2007. kao što je to jednako i danas. A tome u prilog govore brojne subvencije, brojna sredstva koja su dana i za otvaranje novih farmi i za poticanje sadnje novih nasada, maslina, novih nasada vinograda i za sve one subvencije koje su koristili poljoprivrednici diljem «Lijepe naše». Prema tome to je potpuno netočan navod koji nema uporišta u činjenicama.
Zahvaljujem. … [[Upadica se ne razumije.]] Koje? Ne, ništa. Idemo sa 26. prijavnicom za pojedinačnu raspravu. Ta je od poštovane zastupnice Marije Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ova rasprava traje već dosta dugo. Ja ne znam kako vama ali meni je stvarno kad slušam cijeli dan ovu ovdje raspravu već pun kufer prostituiranja pojma društvo znanja i ne samo danas ovdje u Saboru nego inače u svim javnim diskusijama. Sam premijer je u svom uvodnom izlaganju rekao da se ta za Republiku Hrvatsku strateška orijentacija na društvo znanja vidi i u državnom proračunu. Posebice kroz otvaranje novih škola i podjelu besplatnih udžbenika. No poštovane kolegice i kolege društvo znanja ima mnogo više komponenti od samog stjecanje znanja. Uz stjecanje znanja tu su još i inovacije, regulativa i ICT. Za ono što se u Hrvatskoj voli paušalno ocjenjivati, a uglavnom se to voli sve isto vrijedi i za društvo znanja. U svijetu za to postoje mjerljivi indeksi. Svjetska banka je u tom smislu razvila najprecizniji alat za pozicioniranje država na ljestvici društva znanja, a generira i indeks gospodarstva znanja. Hrvatska je na toj ljestvici koja obuhvaća 140 država na 38 mjesto što linearno gledano nije loš rezultat, ali ako promatramo Hrvatsku u kontekstu zemalja Europske unije i Europe šire onda smo loši. Iza nas su samo Rumunjska i Bugarska iako nam se u posljednjih godina i te dvije države opasno približavaju. Posljednjih godina su na toj ljestvici napredovale za deset odnosno 12 mjesta dok je istovremeno Hrvatska nazadovala za 6 mjesta, pa su nas preskočili i Litva i Letonija i Barbados. Prosječni godišnji rast naših indeksa u donjem je prosjeku rasta Unije što nije dobro, jer moramo rasti brže ako želimo doseći indeks osam. To je naime pozicija s koje možemo početi, ali tek početi govoriti o Hrvatskoj kao društvu znanja. Mi smo sada na 7,05. Indeks za obrazovanje još slabiji. On je 6,47. Koliko još posla imamo mogu ilustrirati rezultat i … [[Govornik se ne razumije.]] istraživanja. Rezultati naših učenika su statistički ispod prosjeka 57 zemalja članica i partnerskih zemalja OECD-a. Još jedan podatak. Godišnje u Hrvatskoj fakultete završava manje od 15 000 studenata, a da bi dosegli prosjek Europske unije taj broj mora narasti na najmanje 35000 godišnje. Dakle, više nego dvostruko. Istovremeno, u prošloj akademskoj godini bilo je 11% manje upisanih na poslije diplomske studije nego što je to bilo u godini prije nje. Ti, a još i mnogi drugi javno dostupni podaci govore kako nam je napredak spor, prespor, ako nam je strateški interes postizanje društva znanja. Istina, mi imamo mnoge inicijative. Imamo mnoge planove i strategije, ali one ostaju mrtvo slovo na papiru. Jedno takvo mrtvo slovo na papiru je i program rada Vlade Republike Hrvatske koji je usvojen prije nepunih mjesec dana ili nešto malo više od mjesec dana ovdje u Saboru. U programu Vlade izrijekom stoji citiram “povećat će se izdvajanja iz državnog proračuna za sustav obrazovanja, znanost i tehnologije u 2008. godini za 10 do 15% kako bi se realizirali svi programi. Jedan dio tih programa je naveden i u programu rada Vlade. I gdje smo sad kad imamo proračun, kad pred sobom imamo konkretne brojke, a ne samo obećanja. Kada smo suočeni s činjenicom da je Vlada ili odustala od dijela svog programa za obrazovanje ili nije baš napisala istinu o programu rada Vlade. Proračun za obrazovanje se povećava za 8,6% što nije niti ono što je bilo obećano, ali nije niti najveći rast od svih sektora. Sredstva za Vladu rastu za 30%, za upravu gotovo 10%, većina središnjih državnih ureda oko 30%, sredstva za MORH rastu za 19%, Ministarstvo gospodarstva gotovo 10%, poljoprivreda 12% itd. Tako da nije baš točno da nam je obrazovanje apsolutni prioritet kao što je to bilo istaknuto u obrazloženjima ovog proračuna i kao što su to danas govorili jedan dio kolega. Situacija je još tragičnija ako pogledamo strukturu obrazovnog proračuna. 70% predviđenog i planiranog novca odlazi na plaće. To znači da nam za projekte inovacije zapravo ostaje jako malo novaca. Od tih 8,7% povećanja 6,1% ide na plaće, a za sve ostalo investicije, planove, obveze, programe ostaje nam svega 2,6% od tih 8 i nešto postotnog povećanja proračuna. Jedna digresija naravno. To povećanje uključuje i ono mizerno povećanje od prosječno 50 kuna za plaće nastavnika i učitelja koje je više nego sramotno nego stvarno potrebno povećanje. Jer meni osobno ni dan danas nije jasno kako država ima milijarde kuna za izgradnju mosta čija je izvedba i ekonomska isplativost usporediva s izgradnjom stepenica do mjeseca, a nema za ono što je obećala u svom vlastitom programu za obrazovanje. Ako cijelu priču dodamo i matematiku i inflaciju od 5,2% te planirani gospodarski rast od 4,5% onda ovo bajno povećanje za obrazovanje od 8% postaje realan pad od 1,7%. Tako poštovane kolegice i kolege mislim da ja vas negdje molim da prestanemo bajati o društvu znanja već se pod hitno moramo trgnuti i početi osiguravati dovoljno sredstva ali i programe kojima društvo znanja postaje naša realnost, a ne samo još jedno od brojnih potemkinovih sela koji mi se čini pomalo mogu postati i patent rada ove Vlade. O pojedinim stavkama i pojedinostima iz obrazovnog proračuna i drugom dijelu mislim da će biti više prilike za raspravu po amandmanima, pa o tome kad za to dođe vrijeme. Osobno kao i ostali kolege iz Kluba SDP-a neću podržati ovaj proračun. On je neambiciozan i konzervativan. On ne nudi razvoj i napredak i koliko god se mi trudili tražiti objašnjenje u negativnim globalnim kretanjima mi ne smijemo remen stezati preko leđa građana. Ovaj proračun unatoč nominalnom povećanju nudi i stagnaciju plaća, te pad mirovina. Uz stagnaciju gospodarstva i nisku stopu rasta to znači da će naši građani živjeti lošije i da će manje moći kupiti za svoje plaće i mirovine. To uz izrazito neambiciozan proračun za obrazovanje, znanost i tehnologiju koji može biti naša jedina razmjerna snaga znači i nedostatak dugoročnih vizija za napredak, te još najmanje koju godinu tapkanja i nekakvog pretakanja iz šupljeg u prazno. Koliko dugo to pretakanje može trajati ne znam, ali znam da neće dugo. Hrvatska u svojoj 18 godini samostalnog postojanja, dakle negdje na pragu punoljetnosti mislim da je već trebala preboljeti dječje bolesti i od pukog preživljavanja se okrenuti ka životu punim plućima. Naime, naši građani mislim i svi zajedno zaslužuju bolje živjeti, no na žalost ovaj proračun im to ne omogućuje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, a bio bih još zahvalniji za manje spominjanja vrlo starih zanata u sabornici. Sad ćemo nastaviti sa slijedećom prijavnicom za raspravu, a ta je od gospođe zastupnice Karmele Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Svojom raspravom željela bih podržati prijedlog proračuna, jer je u našim uvjetima zaista realan sa jednim jasnim ciljem i sa strategijom razvoja. Ova Vlada nastavlja trend zaista planiranja većeg rasta prihoda od rasta rashoda čime se smanjuje i deficit, ulaže u regionalni razvoj u poljoprivredu, ratarstvo kao poticanje turizma, u infrastrukturne objekte i sve to naravno pridonosi kao što je rekao i premijer konkurentnosti gospodarstva, a i podiže kvalitetu života naših građana. Očito je da je zaista da su proračunska sredstva raspodijeljena uvažavajući okruženje gdje se dešavaju mnoge promjene. Ne možemo zanemariti makro ekonomske podatke o nižoj gospodarskoj stopi od 4,5% i višoj stopi inflacije od 5,2%. Navest ću neke od primjera koji govore o socijalnoj osjetljivosti ove Vlade. Tako su u državnom proračunu za 2007. godinu osigurana 871 milijun kuna za korištenje dodatnog porodiljnog dopusta i opreme za novorođene djece sa projekcijom povećanja u 2008. na 910 milijuna kuna, 2009. 250 milijuna kuna i 2010. 988 milijuna kuna. Povećana su i sredstva za dječji doplatak na milijardu i 900 milijuna kuna 2008., dakle za 22,1 milijun kuna u odnosu na prethodnu godinu. Porodiljne naknade rastu u 2008. godini za 170 milijuna kuna u odnosu na 2007. godinu s dijelom naime i zbog delimitiranja naknade plaće za vrijeme obveznog porodiljnog dopusta. U 2007. godini osnovane su i četiri obiteljska centra među njima i jedan u mojoj Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Tada je bilo osigurano 14 milijuna i 900 tisuća, a za 2008. godinu povećanje iznosit će 23 milijuna i oko 500 tisuća. Za socijalno osnaživanje obitelji, djece i mladeži povećana su sredstva za 63,5% i to najvećim dijelom za upotpunjavanjem mreže obiteljskih centara čija je zadaća pružanje savjetodavne i psihosocijalne potpore obitelji, bračnim partnerima i djeci. Povećana su sredstva i za razvijanje uslužnih djelatnosti za starije osobe na 23 milijuna kuna. Znatna su i sredstva za potporu programu za međugeneracijsku solidarnost za … [[Ne razumije se.]] milijun kuna više nego u 2007. godini a sa indeksom od 106,2 u projekciji za 2010. godinu. Žao mi je da nema kolegice Škulić koja je u svojoj raspravi ironično čestitala Vladi na rezultatima u ovome proračunu, međutim ja bih čestitala upravo na onome što je ova Vlada učinila za invalide. Od pristupačnosti objekata, potrebama, za potrebe invalida gdje su sredstva preko 2 milijuna, za godišnju naknadu za uporabu javnih cesta i cestarina za najteže invalide gdje imamo 35 milijuna, za afirmaciju prava i unapređivanje osoba sa invaliditetom gdje imamo 59, skoro 60 milijuna i osobno za pilot projekte uvođenje osobnog asistenta za osobe sa najtežim invaliditetom gdje je uključeno preko 8 milijuna kuna, a 176 osoba sa najtežom vrstom i stupnjem invaliditeta to koriste. Za financiranje i sufinanciranje programa profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom uz olakšice i poticaje pri zapošljavanju osoba cifre nisu zanemarive ako pogledate na proračun 2006. 20 milijuna, 2007. 43 milijuna, a za 2008. godinu 48 milijuna 250 tisuća sa indeksom 110. Za osposobljavanje za samostalni život i rad Vlada je osigurala ove godine 14 milijuna i 996 tisuća. Još samo kratko za zdravstvo. U zdravstvu se povećavaju troškovi iz godine u godinu i ne samo kod nas nego zaista i na globalnoj razini i sigurno da tome pridonose i novi lijekovi, nova dijagnostika, aparatura, ali isto tako i produljenje života. Čuli smo da je u Ministarstvo zdravstva izdvojeno oko 22 milijuna kuna. U našoj zemlji izdvajanja za zdravstvo su deset puta manja nego u drugim razvijenim zemljama i unatoč tome vanjski stručnjaci priznaju da je naša medicina na višoj razini nego što bi mogli očekivati obzirom na sredstva koja se u zdravstvu izdvajaju. Nedavno sam na aktualnom satu i postavila pitanje o nedostatku liječnika u Republici Hrvatskoj i vjerujem zaista da će povećana ulaganja za pripravnički staž zdravstvenih djelatnika od 65 milijuna kuna i veća ulaganja za specijalizacije pridonijeti rješavanju ovog problema. Naime osigurava se staž za tri mjeseca nakon završenog fakulteta što ubrzava zapošljavanje. Sagledavajući stavke iz Ministarstva zdravstva vidljivo je da se ova Vlada odlučila za prevenciju bolesti i to me posebno veseli. Primjer prevencija ovisnosti osigurano je 16 milijuna kuna, prevencija šećerne bolesti, prevencija smanjenja prekomjerne težine, malignih bolesti preko 11 milijuna što je za 236% više nego 2007. godine. Slijede prevencije ranog otkrivanja karcinoma dojke, primarna i sekundarna prevencija alkoholizma, prevencija HIV-a više od 4 milijuna kuna i zaista hvala ovoj Vladi jer prednjačimo po prevenciji i zato nemamo povećanoga broja oboljelih od HIV-a ili zaraženih u našoj Republici. To je jedan od primjera kako se vrši prevencija HIV-a. Ured za suzbijanje opojnih droga u 2008. godini dobiva 24% sredstava više 9 milijuna kuna. Zdravstveni programi usmjereni su i na prevenciju karcinoma kolona, maternice, ušća vrata maternice, karcinoma prostate uz program očuvanja i unapređenja zdravlja žena. Za ostvarivanje prava iz sustava socijalne skrbi povećana su sredstva na 3,2 milijuna kuna, 9,4% više nego prije, a odnose se na promjene u Obiteljskom zakonu o alimentaciji ili se odnose na povećana sredstva za udomiteljstvo. Za isplatu osobnih naknada udomiteljima za pruženu skrb i uložen trud u svakodnevnom zbrinjavanju udomljene djece ili odraslih osoba u proračunu sa 2008. godine planirana su sredstva od 26,5 milijuna kuna. Za skrb djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi izdvaja se 93 milijuna kuna. Slijede zaštita vojnih i civilnih invalida rata. Značajna su izdvajanja za izgradnju novih centara za socijalnu skrb 790 milijuna kuna što je 34% više za kapitalna ulaganja. Iz socijalnog programa kapitalna ulaganja povećana su 5,6%. Dalje se ulaže u zdravstvenu zaštitu na otocima, za stručno usavršavanje i druge usluge izdvaja se 20 milijuna kuna te za poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima za objekte i medicinske laboratorije 11. Jedan od prioritetnih javno zdravstvenih problema je mentalno zdravlje koje utječe na čitavo društvo, ima visoku prevalenciju često zaista kroničnog tijeka te početka u dječjoj dobi, Vlada je to prepoznala te potrebe i u proračunu za Hrvatski zavod za mentalno zdravlje izdvojila milijun 897 tisuća 761 kunu. 2007. godine bilo je to 80 tisuća kuna. Zaista mi je drago da je prepoznala važnost mentalnog zdravlja u našoj sredini. Za nacionalnu strategiju za borbu protiv nasilja u obitelji izdvojeno je oko 300 tisuća kuna što se sa programom ide dalje. Naravno da u Ministarstvu zdravstva i cijelom zdravstvu postaje i ostaje dalje pitanje sanacije duga u zdravstvu, a saniranje sustava, ali i pitanje ponašanja nas samih. Tu mislim na racionalizaciju i na kontrolu potrošnje. Što se tiče provedbe nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova to sam već kolegici replicirala i samo bih se kratko osvrnula na Bjelovarsko-bilogorsku županiju gdje bi posebno izdvojila izdvajanja za vodoopskrbu od 4 milijuna kuna sa daljnjom projekcijom izdvajanja pogotovo ako se zna da u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji svega 30% stanovništva ima tekuću vodu. Ponosni smo na izgradnju zajedničke zgrade za četiri srednje škole gdje je izdvojeno iz proračuna prošle godine 40 milijuna kuna, a i dalje se nastavlja sa ulaganjem za opremu po 3 milijuna kuna svakodnevno. Posebno bih istakla još i Dom za psihičke bolesne odrasle osobe u Bjelovaru i Centar za prihvat djece mladeži iz Bjelovara gdje se izdvajaju znatna sredstva iz ovoga proračuna. Zaključno bih rekla iz prethodnog zaista je vidljivo kako se u ovom proračunu uklopila i socijalna i razvojna komponenta, međutim pred nama je veliki posao, jedan od njih je zaista reforma zdravstva koju očekujemo. Hvala.
Hvala lijepa zastupnici Caparin. Sljedeća je na redu replika, za koju se javio zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa budući da kolegica Caparin i ja dolazimo iz iste izborne jedinice, a SDP je imao tu sreću da građani Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije ukažu veće povjerenje SDP-u nego stranci iz koje ona dolazi, onda i ja imam obavezu ovdje reći da sam očekivao da će gospođa Caparin kao predstavnica vladajuće većine ovdje izraziti zadovoljstvo da će se ove godine napokon početi graditi bolnica u Bjelovaru. Na žalost to nije izgleda nigdje niti na vidiku, a bolnica u Bjelovaru je otprilike u sličnom stanju kao što je i bolnica u Šibeniku i očito će se trebati napraviti puno više napora da doista dođe do toga da se sagrade primjereni uvjeti za zdravstvenu skrb i građana Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije, a ne da zastupnica iz Bjelovara priča o tome kako je evo zdravstvena skrb u Dalmaciji jednako dobra. A isto tako se nadam kada se to bude dogodilo da se neće onda s time otezati kao što se otezalo sa izgradnjom četiri srednje u Bjelovaru koje su u proračun ušle 2001. godine, koje su na pol otvorene tek u drugom polugodištu ove školske godine, a vidimo da u projekcijama proračuna za te četiri srednje škole još se planira u naredne tri godine investiranje u te srednje škole. Dakle, četiri srednje škole u Bjelovaru se grade sedam godina i još nisu uvijek završene, za razliku od škole primjerice u Koprivnici koja je sagrađena za godinu dana ili interne u Koprivnici koja je sagrađena za dvije godine nakon što smo prebrodili onu silnu opstrukciju unutar kluba HDZ-a kad je prvo srušen ugovor, a poslije toga je taj ugovor obnovljen. Dakle, ja očekujem od vas doista kao što ću se ja zalagati, kao što ću ja napisati amandman da se i vi založite kao predstavnica vladajuće većine da se još ove godine počne graditi nova bolnica u Bjelovaru, jer građani Bjelovara to zaslužuju.
Hvala. Zahvaljujem. Odgovor na repliku dat će poštovana zastupnica Caparin.
Hvala lijepo. Pa kolega gledajte, apsolutno sam za bolnicu u Bjelovaru, jer to građani Bjelovara zaslužuju, međutim vi ste donesli zakon po kojem se ta bolnica ne može financirati iz državnog proračuna, jer iz državnog proračuna se financiraju državne ustanove i ustanove iz područja od posebne državne skrbi, a što se tiče gradnje bolnice ona će ići i sve dalje u programu. Četiri srednje škole koje su napravljene evo sada su u ove preseljene, počele su sa radom, a ova sredstva u proračunu koja stoje to su za opremu i ostalo šta je potrebno.
Zahvaljujem. Bez rasprave iz klupa, osim za prijavljenu raspravu. Sad ćemo nastaviti sa prijavnicom gospodina zastupnika Rajka Ostojića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine dopredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Posljednjih nekoliko mjeseci, pet mjeseci možemo gledati sa tri faze, 10. i 11. mjesec kampanja, sve te tri faze imaju svoje brojke. Kampanja sa svojim brojkama, primjerice formulom 3 puta 7, 7% rasta BDP-a, 7% više ulaganja u zdravlje ljudi. Druga faza je faza konstituiranja vlasti, 12. i 11. mjesec i brojke se sukladno tome mijenjaju. 12. siječnja, dakle prije nepunih 40 dana usvojen je program Vlade i citiram: "Ulaganje u zdravlje je ulog u budućnost države, demografski oporavak i svekoliki napredak države.", završen citat i to je točno. Ulaganje u zdravlje je temeljna investicija strategija svake države na svijetu, pa bi trebala biti hrvatske države, ali kako stoje stvari u trećoj fazi danas, kad imamo državni proračun pred sobom. Državni proračun raste 4,3, u kulturi 7, u znanosti, obrazovanju 8,6. Istom stručnom i znanstvenom metodom koju nam je pripremilo Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske proračun Ministarstva zdravstva je niži 0,4% na poziciji 100, a HZZO-a na poziciji 115 niži 4,3%. HZZO niži 4,3% isto koliko raste državni proračun. Potpuno isto. Pozicija 115. Naravno da je predlagač, da je Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo financija, naravno da je Vlada toga svjesna i naravno da Vlada pokušava smanjiti štetu pa u obrazloženju na stranici 278 navodi između ostalog, citiram: "Izuzmemo li ta sredstva iz 2007. godine tada su planirana sredstva za 2008. veća za 4,06%. Nastavno tome, konačni plan za 2007. iznosio je 18 milijardi 880 milijuna i kada se iz tog iznosa izuzme 1,2 milijarde kuna tada je prijedlog plana za 2008. veći za", sviđa mi se ova riječ "svega 2,15%.", završen citat, stranica 278 obrazloženja. I to je i legitimno. Vlada je svjesna, Vlada pokušava naći obrazloženja, ali brojke su neumoljive. Pozicija 100 minus 0,4%, pozicija HZZO-a 115 minus 4,3%. Naravno, vraćam se na 12., 11. i 12. siječnja, vraćam se na usvojeni program Vlade. Vraćam se na temeljni citat: "Ulaganje u zdravlje je budućnost države, demografski oporavak i svekoliki napredak države.", završen citat. Logičnom, identičnom, stručnom i znanstvenom interpretacijom predloženog citata i usvojenog programa Vlade Republike Hrvatske za sljedeće četiri godine slijedi zaključak ne ulaže se puno u budućnost, ne ulaže se puno u budućnost države i svekoliki napredak države, to je naravno moja interpretacija potpuno istom metodom kao što sam izveo. Pa gdje se može uštedjeti? Odnosno gdje se namjerava uštedjeti prema predloženom proračunu? Ja se nadam da se proračun za Ministarstvo zdravstva ovakav neće usvojiti. Dakle gdje su namjere? U medicini možete uštedjeti na dva mjesta. U dijagnosticiranju bolesti ili u terapiji, liječenju bolesti. I zbilja nevjerojatno. Na poziciji 14, 15. Lijekovi na receptu minus 2,0%. Lijekovi na recept. A na poziciji 69 064 nešto što je značajno i što smo napravili zajedno u prethodne dvije Vlade fond skupih lijekova indeks je nevjerojatan, 34,6%. O tome sam jučer govorio na našem Odboru za zdravstvo pa sam danas evo prije sat vremena provjeravao. Mislio sam da se u međuvremenu možda desila greška, da je, nemoguće da je Fond skupih lijekova manji za 34,6%. Ili smo izliječili sve pacijente što nismo, to sam također sad provjerio u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo ili se namjerava štedjeti što meni kao liječniku, kao osobi, kao saborskom zastupniku je potpuno nelogično. Potpuno nelogično. Nadalje prema državnom proračunu na poziciji 12 92 program informatizacije. Prošle godine informatizacija zdravstvenog sustava 32 milijuna. Ove godine drastično smanjena na 4,7. Danas je 27. veljače 2008. godine, 21. stoljeće, 3. mileniju svi imamo mobitele, i-Pod. Vido sam da neki zastupnici imaju i-Phone. Svi imamo laptope. Samo je zdravstvo gospodine ministre ostalo u papirnatoj tehnologiji. Samo je zdravstvo, vi ste predlagač, ostalo u papirnatoj tehnologiji. I sad se smanjuje proračun u vremenu kada komunikacija nam je dozvolila da možemo iskoristiti njegove blagodati. Nevjerojatno je da je informatizacija zdravstva možda greška je snižena sa 32 na 4,7. Naravno brojke su neumoljive. Državni proračun raste 4,3%. Pozicija HZZO-a pada 4,3%. Pozicija 115, pozicija Ministarstva zdravstva, pozicija 100 pada 0,4%. Sve su to argumenti zašto jasno ćemo glasati protiv proračuna. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku. Ovo, na ovo izlaganje imamo dva prijavljena ispravka netočnoga navoda. Prvi je od poštovanog zastupnika gospodina Andrije Hebranga.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] uporno ponavlja krive podatke iako smo mu jučer lijepo objasnili na Odboru za zdravstvo. Dakle citiram netočnu izjavu: «Proračun za zdravstvo je niži nego 2007. godine.» Nije točno. Proračun za zdravstvo za 4,06%. Ako uspoređujete planirani proračun 2007. sa planiranim 2008. Izvršenje 2007. to je nešto drugo jer je Ministarstvo financija saniralo dio dugova i tako dalje. Ali to se, ne uspoređuju se kruške i jabuke nego kruške i kruške ili jabuke, jabuke. Drugo skupi lijekovi, indeks je manji za 36%. Nije indeks manji nego će se skupi lijekovi na drugačiji način obračunavati. To smo jučer također rekli na Odboru za zdravstvo, rad i socijalnu politiku. Jedan dio će se snositi iz limita bolnice. Isto tako sredstva za informatizaciju, citiram, su smanjena. Nije točno. Sredstva nisu smanjena nego je velik dio primarne zdravstvene zaštite informatiziran u protekle 4 godine pa je preostalo … …
[[Upadica: Zahvaljujem.]] puno manje potreba za sredstvima. Zahvaljujem. Drugi je ispravak netočnoga navoda od poštovanog zastupnika gospodina Nedjeljka Strikića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo cijenjeni zastupnik Ostojić iznosi ovo što je rekao gospodin Hebrang netočne podatke. Ja ću reći samo za informatizaciju. Dosta morali bi znati, bili ste i doministar da je informatizacija primarne zdravstvene zaštite završena, sa 4. mjesecom ove godine će biti potpuna. A isto tako vi radite u kliničkom centru bolnice, ja ću reći poput karlovačke, mi smo kompletno informatizirani. Bolnica Pula informatizirana. Mnoge bolenice. Zavisi o onome tko hoće se informatizirati. Prema tome nije točno da smo ostali na papirologiji i da se služimo samo papirima. Doista nemojte širiti deplasirane informacije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom uvažene zastupnice Romane Jerković. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja spadam u red onih koji apsolutno ništa nisu očekivali od koalicijskog sporazuma. Još manje od programa rada Vlade u mandatnom razdoblju a moram priznati da nisam previše očekivala niti od proračuna. I nažalost dogodilo se odnosno obistinila se ona stara narodna kada ništa ne očekuješ ništa ni ne dobiješ. Međutim radi se svakako o vrlo zanimljivom dokumentu. Ovaj dokument predstavlja more dokaza kako aktuelna vlast apsolutno ne raspolaže niti jednim adekvatnim odgovorom niti rješenjem na goruće probleme hrvatskoga društva. Ovaj dokument između ostalog pokazuje da su svi dogovori, pregovori, razgovori navodno programskog tipa zapravo bile samo političke tlapnje. Jer proračun ne predviđa čak niti ono što je bilo, što je bio navodno predmet dogovora koalicijskog sporazuma. Rješenja koja ovaj proračun nudi pokazuju gotovo nevjerojatno odbijanje da se uhvatimo ukoštac sa stvarnim problemima hrvatskoga društva. Drugim riječima uz vrlo ozbiljne strukturne probleme koje danas hrvatsko društvo ima a čije posljedice građani dnevno osjećaju kroz divljanje cijena, kroz robničko, kroz dužničko ropstvo građana, zaustavljanje proizvodnje i izvoza ovim proračunom Vlada jednostavno zatvara oči kao da problemi ne postoje. Što se to u makroekonomskoj politici Vlade kroz ovaj proračun promijenilo i koje to odgovore kroz ovaj proračun Vlada daje na te probleme? Ako iz proračuna eliminiramo ono što je nužno za funkcioniranje države «per se» što ostaje? Kako je moj prethodnik, Ostojić, kolega Ostojić rekao odnosno pitao se i ja se pitam što je na primjer proračunski odgovor na katastrofalno stanje u zdravstvu? Kojim će se financijskim i programskim potezima u narednih godinu dana razriješiti dugovanja u zdravstvenom sustavu koja se, koja su davno premašila 4 milijarde kuna, plaćanje unutar sustava je preko 180 dana. I laik da skratim, razumije da to predstavlja veliku prijetnju održivosti zdravstvenog sustava. U društvu u kojem je zdravstvo bolesno, a naše to doista jest čini mi se da će i zdravi postati bolesni. U segmentu tako pompozno najavljivanih razvojnih iskoraka recimo u željezničkoj infrastrukturi, od velike priče o izgradnji dvokolosječne ravničarske pruge Rijeka-Zagreb u proračunu je ostala samo velika priča. Od cijelog projekta koji je trebao biti izveden brzo, usmjereno, intenzivno razvukli smo priču na 7 odnosno 9 godina. A čekat ćemo i novih 5 godina do završetka proširenja kapaciteta Riječke luke. Pa se ja gospodo pitam, da li je itko u vladajućoj garnituri svjestan kako će u tih 9 godina izgledati mreža prometnica oko Hrvatske? Predviđam da ćemo se ne samo kao grad Rijeka, ne kao Primorsko-goranska županija, već kao Hrvatska u cijelosti, da ćemo postati slijepo crijevo tih prometnih pravaca. Dakle, 2012. godine Europa će biti premrežena vlakovima koji će voziti 350 km/h, a mi ćemo izgraditi 45 kilometara pruge. Da nije tragično bilo bi smiješno. Poštujem da je Projekt Most Kopno-Pelješac važan infrastrukturni projekt. Ali me žalosti što gospodina Kalmetu brine to što u Neumu moramo pokazati svoje putovnice ali ga ne brine i ne razmišlja o tome kako npr. željeznički sustav Istre integrirati u željeznički sustav Hrvatske. Bilo bi dobro da je ova Vlada rekla koji će projekt od globalne, ponavljam globalne važnosti započeti i završiti? Mislim da su hrvatski građani očekivali odgovor na to pitanje. Optimist će možda pomisliti da je to projekt razvoja zračnih luka, ali optimist se vara, jer nije. Gospodi iz Vlada i dalje nije jasno da Hrvatska svoje prometne probleme u funkciji turizma ne može razvijati bez koncepta razvoja regionalnih zračnih luka. A mi u proračunu ne vidimo što je politika razvoja regionalnih aerodroma, a trebali bismo. I ne samo to. Trebali bismo vidjeti u proračunu ministarstva gospodina Kalmete, ali tamo toga nema. Ali ima nešto drugo. U proračunu njegovo ministarstva nalazimo financiranje dvorane sportsko-rekreativnog centra "Višnji" u Zadru. Vjerojatno se ta dvorana nalazi nasred nekakve prometnice. Ne znam kako se to drukčije objasniti. Najdramatičnije stanje je u gospodarstvo ma što vladajući o tome mislili i govorili. Ovaj proračun u svojim stavkama nigdje ne predviđa završetak onih poslova koje je ova Vlada započela prije četiri godine bilo da se radi o donošenju zakona ili o implementaciji tih istih zakona. Npr. Zakon o regionalnom razvoju kao jedan od temeljnih zakona na koji bi se trebala osloniti sva razvojna politika poticanja malog poduzetništva, kasterizacije, podizanje tehničko-tehnološke razine itd., svega što se tiče novog razvoja pa onda i novog zapošljavanja. Toga u ovom proračunu nema. Gospodin Šuker je otišao. Međutim, htjela sam komentirati njegov današnji poziv, prilično simpatičan da udružimo snage u interesu hrvatskih građana. Radi se naime o čistoj demagogiji kojom se želi odgovornost za nepostojanje koncepta rješavanja problema u brodogradnji konkretno, prebaciti na nekog drugog. Prebaciti na opoziciju jer to tako dobro zvuči. Ali odgovorna politika jest politika rješavanja problema a ne prebacivanja i socijalizirana odgovornosti. I nikakvim čarobiranjem ni prelijevanjem iz resora u resor i nikakvim argumentima se nešto, da se nešto nalazi na nekoj drugoj poziciji se ovi nedostaci ne mogu braniti. Svjedoci smo da su se ministarstva i prije donošenja proračuna u ovih nekoliko proteklih mjeseci natjecala u trošenju sredstava kupnjom novog voznog parka. Takvih i sličnih stavki kroz novu opremu, nove kancelarije ima gotovo u svim pozicijama, svih ministarstava ove države. Pa kada na jednoj strani čujemo premijera koji apelira na borbu protiv inflacije i za smanjenje opće potrošnje a na drugoj vidite što piše u proračunu tada se s pravom možete pitati je li ovo proračun Hrvatske Države ili je ovo proračun Švicarske konfederacije. Mada smo u jednom sigurno bolji od Švicaraca, a to je vozni park. I rekla bih čak i to da je proračun složen po matrici čudnovatog kljunaša. S jedne strane kad nam to odgovara, probleme ističemo i to uglavnom u svrhu političkog discipliniranja prije svega sindikata. A onda kad imamo priliku napraviti strateške i razvoje iskorake koje možemo iskazati kroz proračun, e tad se zabije glava u vodu kao da problema nemamo. Na kraju, meni je savršeno jasno da je pravo vladajućih da donesu ovakav proračun, proračun kakav žele. Njihovo je pravo da iz čistog inata i odbiju sve amandmane koje ćemo kao klub podnijeti na prijedlog proračuna. Naravno njihova je i odgovornost za sve posljedice koje će iz ovog proračuna izaći. Ali nažalost, posljedice ovakvog proračuna neće snositi samo vladajući nego će prije svega posljedice snositi ni krivi ni dužni građani Republike Hrvatske. Oni jesu glasovali ali njihov izbor sigurno nije bio ovaj i ovakav proračun. Zbog toga naravno neću ga podržati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođi zastupnici. Ovako. Imamo tri ispravka netočnoga navoda i jednu repliku. Po redu najprije ispravak netočnoga navoda i gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolegica je netočno rekla, dugovanja u zdravstvu su davno premašila 4 milijarde kuna. Dospjele obveze u zdravstvu su milijardu i pol kuna a ne 4 milijarde. I to je najniža stopa obveza od kad pratimo financije hrvatskog zdravstva. A pod kraj prošle godine HZZO je imao u jednom trenutku čak obveze nula. Dakle jednu i pol a ne četiri milijarde. Toliko da ne bi uplašili dobavljače lijekova, da ne obustave opskrbu. Drugo. Nije točno što ste rekli citiram: "… zdravstvo je bolesno…", jer smo po svjetskoj zdravstvenoj među 200 zemalja na 20 mjestu, na visokom 20 mjestu među 200 zemalja svijeta po dostupnosti zdravstvene zaštite i to samo za 350 dolara godišnje po stanovništvu. Tog nema zaista nigdje u svijetu. I treće je netočno, citiram, gospodi iz Vlade nije jasno da Hrvatska ne može razvijati turizam bez regionalnih zračnih luka. Gospodi to iz Vlade jest jasno i upravo zato su krenuli u razvoj velike regionalne zračne luke u Velikoj Gorici.
Hvala lijepa. Slijedeći je ispravak netočnog navoda od gospodina zastupnika Borisa Matkovića. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Moram kazati da je netočan navod uvažene kolegice da u proračunu nema ništa vidljivo u resoru regionalnog razvoja. Mislim da to ne odgovara istini jer zapravo upravo u tom resoru možemo vidjeti sve ono što je i predviđeno njime a to je da kroz program regionalnog razvoja imamo zapravo predviđen razvitak infrastrukture i to prvenstveno prometa, vodoopskrbe i svega onoga što jasno potpomaže uravnoteženom razvoju a što posebice ima znakovito za razvitak malih mjesta kao što je ono iz kojeg ja potječem a ne kao što ste vi iz Rijeke ali nema veze, svejedno ja vas razumijem. Vi ste sada polažete da li ste položili domaći uradak ili ne. Ono što vam želim još kazati to je da jasno je da ne samo ti projekti kroz regionalni razvoj će poticati tu uravnoteženost nego su to isto tako i kapitalni u izgradnji obrazovnih, pravosudnih i.
Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme.
Ima nešto što je istina … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Hvala. U treći ispravak netočnoga navoda gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala. Kolegica je rekla da političko discipliniranje sindikata je od strane Vlade što je netočan navod jer prošlo je ono vrijeme kada je SDP u svoju koalicijsku Vladu negdje vrbovao 10% kadrova saveza samostalnih sindikata a i sam je rekao da ima važnu ulogu u sadašnjem organiziranju prosvjeda saveza samostalnih sindikata. Tako, možda ste pobrkali strane. A mislim, znate probajte više očekivati pa ćete i više dobiti.
Hvala, iako mi se čini da se ovaj ispravak netočnoga navoda nije ograničio na ispravak navoda nego malo šire od toga. … [[Upadica se ne čuje.]] To je komentar bio navoda. Imamo i repliku, gospodin zastupnik Luka Denona.
Kolegica je s pravom utvrdila da se u ovom proračunu ne prepoznaju nužne reforme koje su bitne za prilagodbu Europskoj uniji i kako sam ja i prije naglasio ne znamo kad ćemo početi sa reformama. Ako govorimo o jednoj velikoj reformi koju smo trebali napraviti a ona se zove brodogradnja onda u ove četiri godine Vlade Republike Hrvatske je učinjeno to da su se po brodogradilištima, ja neću kazati da Vlada ne zna jer i to dozvoljavam da ne zna ali su zato iskoristili sve moguće konzultante domaće, strane koje smo platili i koji su bili u brodogradilištima i koji su donijeli nekakve knjige i nekakve planove što s tom brodogradnjom treba učiniti. Sve to je rezultiralo tako da su, citiram, planovi restrukturiranja 6 hrvatskih brodogradilišta nisu dobri i moraju na doradu jer to je ocjena Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja jer ti planovi nisu ekonomski održivi jer ne garantiraju profitabilno poslovanje nakon restruktuiranja. Pitam kako će naši pregovarači dobiti povoljniji status za našu brodogradnju ako jedna ovakova reforma, jedno ovakovo važno restrukturiranje u sustavu u kojem radi 20 tisuća direktno zaposlenih i još toliko indirektno kroz malo i srednje poduzetništvo, da oni danas ne znaju koja je njihova sudbina, u kom pravcu ide, hoćemo li ih privatizirati, hoćemo li ih objediniti, hoćemo li ih prodati ili što ćemo s njima napraviti. To govori o nesigurnosti građana i u budućnosti.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Trideseti na redu je gospodin zastupnik Željko Turk.
Poštovani gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, kolegice i kolege dužnosnici, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Obećajem predsjedavajućem odmah na početku da neću rabiti niti riječi dužničkog ropstva, niti prostitucije, niti sličnih termina a što ste vi sami prokomentirali kao pozitivno, pa ću reći slijedeće. Svakako da izglasavanje novoga proračuna dokument koji je program hrvatske Vlade, to je svima jasno, za to netko snosi političku odgovornost a to je hrvatska Vlada, dakle oni koji vladaju. Vidljivo je iz toga svakako i njezino strateško promišljanje u uvjetima u kojima danas djeluje te isto tako iz toga se nazirati i smjer kretanja države u vremenu koje je pred vama, to je svakako mandatno razdoblje od četiri godine a prije svega razdoblje od jedne godine dana a što je i tema ovoga današnjega proračuna. Logično je normalno da svatko ozbiljan a kad se govori o proračunu jedne države ovako male kao što je naša a ovako osjetljivog okruženja uzima to vanjsko okruženje u obzir jer mi ne živimo i radimo pod staklenim zvonom nego smo sastavnica međunarodnih odnosa gdje prije svega a učili smo o tome i u osnovnoj školi je cijena osnovnih energenata a tu je nafta jedan od bitnih segmenata i elemenata razvoja, da je isto tako izuzetno veliki poremećaj na financijskom tržištu, međunarodnom financijskom tržištu posebice američkom osjetljivo pitanje a rast cijena poljoprivrednih proizvoda isto tako. I to su sve elementi koji bitno utječu na formiranje proračuna ove godine. Sve to potvrđuje da je oprez i više nego nužan te stoga zaista pozdravljam rashodovnu stranu prijedloga Vlade koji sa plana za 2007. godinu od 13,8 milijardi povećanja rashod ove godine u prijedlogu je stavljen na 6,6. Svjesni pozicije težine kamatnih stopa u vremenu koje slijedi Vlada je na vrijeme preduhitrila moguća kretanja te na taj način maksimalno pozitivno djeluje na daljnje smanjenje zaduženja u okviru države. Ako se uzme u obzir sam onaj segment a koji se odnosi na prihode državnog proračuna, da ostvaruje se primarni suficit ako uzmemo u obzir van onih 5 milijardi kamata i mislim da to vrijedi pozdraviti. Svakako da je u prošloj godini imali smo vrlo kvalitetan BDP-a, smanjenje nezaposlenosti i činjenica je da na godinu dana unatrag je 38 000 ljudi bilo više na Zavodu za zapošljavanje. To je neumitna činjenica o kojoj mi možemo pričati na ovaj ili onaj način, a činjenice govore. Svakako i želim reći nekoliko rečenica i netko je zgodno rekao da je kako formiranje Sabora tako i rasprava o proračunu mogla biti i ranije. Da, uvažene dame i gospodo, mogla je biti ranije ali očito na nama je ili nekima trebalo više vremena da bismo prebrojili glasove i nakon prebrojavanja pa da bismo svi iole ozbiljno krenuli u rad oko bitnih odrednica za proračun ove godine. I mislim da o tome se ne treba puno dvoumiti. Reći ću i to da danas ovdje kao saborski zastupnik evo prvi put uzimam riječ u raspravi, ali gradonačelnik jednog mladog perspektivnog grada u razvoju da smo se zajedno sa našim komunalcima našli u neobranom grožđu u 12 mjesecu ponukani iznenadnim prijedlozima rasta cijena komunalnih usluga prvenstveno od nekih većih jedinica lokalne samouprave, te na taj način pitajući sami sebe što se tu događa i da li za to objektivno postoje razlozi i da li možemo u vremenu, a podsjetit ću i vas i nas da je to vrijeme tehničkog funkcioniranja Vlade dok još nova nije formirana i danas znam odgovor na to pitanje i zgodno ga je spomenuti u ovom momentu kada raspravljamo o ovom našem proračunu i kad razgovaramo o elementima mogućeg generiranja inflacije i mislim da dobrim dijelom kolege koji rade u izvršnoj vlasti mogu potvrditi ova moja razmišljanja. Svakako da je na taj način stvorena jedna umjetna atmosfera prema inflaciji u ovoj godini i jedan negativistički trend i pristup upravo u prijedlogu proračuna koji slijedi. Međutim, ovo što sam rekao kao međunarodno okruženje i ono što nam se događalo dio je naše realnosti koja je ovdje ovog momenta iza nas. Pokušat ću se sada sa nekoliko riječi osvrnuti upravo na ono što je temeljni preduvjet sveukupnog razvoja, te razvoja gospodarstva, jedan segment koji se odnosi uz njega a to je razvoj malog gospodarstva i poduzetništva koje i u razvijenom dijelu Europe generator i motor razvoja, te stoga pozdravljam 1,8 milijarde novaca koji ukupno ide u razvoj maloga i srednjega poduzetništva što čini povećanje od 25% a to ne govorim samo konstatacije radi, nego ta sredstva koja je država namijenila za daljnji razvoj poduzetništva sastavni su dio. A kada je o investicijama riječ to podrazumijeva i još nešto. To je formiranje kvalitetnih prostorno-planskih uvjeta, a podsjetit ću nas na usvojene prostorne planove ili pred usvojenjem u vrijeme mandata ove Vlade koji ima nekoliko stotina, 200 ili 300 u ili pred usvajanjem i podsjetit ću nas na još nešto a to je svakako obavezu rješavanja kvalitetnih imovinsko-pravnih odnosa i stjecanje preduvjeta za rješavanje imovinsko-pravnih odnosa koji zajedno sa kako kapitalom investitora, državnim novcima stvara preduvjete upravo kvalitetnoga razvoja u vremenu koje slijedi. Dakle, institucionalan okvir je taj koji daje osnovu, a tada zajedno kako sam investitor. Ali ovdje ću zapravo reći ono što je također bitno i lokalne uprave i samouprave kako županijske tako i one na lokalnom nivou svojim ukupnim pozitivnim ili manje pozitivnim pristupom daju daljnji ili kvalitetniji ili manje kvalitetniji doprinos tom ukupnom razvoju. S tim u vezi svakako da je kvalitetno da sredstva iz različitih resora su u tom jednom zajedničkom cilju … [[Govornik se ne razumije.]] preduvjeta kako bi se gospodarstvo što je moguće bolje razvilo. Da ne spominjem u tim novim uvjetima zapošljavanje i sva sredstva za prekvalifikacije sa jedne strane. S druge strane zadavanje mogućnosti kako za mlade ljude tako i one radno sposobne starije životne dobi, da nađu svoje mjesto u okviru radno sposobnog stanovništva, a kada govorimo o daljnjem segmentu smanjenja zaposlenosti. Svakako i ovdje neću više duljiti vrijeme i vama oduzimati vrijeme vezano na poticaje u obrazovanju i informatizaciji. Ali to sve zajedno čini ono što je svima nama cilj zajedno neovisno o tome kojoj političkoj opciji pripadamo ili koji predznak unosimo. Mislim da svima nama predznak jeste bolji život svih nas, a u kontekstu toga sveukupni i bolji razvoj hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Turku. Za ispravak netočnoga navoda javio se gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ako sam dobro razumio kolegu on je gradonačelnik mladog grada. Provjerio sam 13 godina otprilike koliko taj grad ima status i bilo bi jako dobro da nakon 13 godina postojanja grada Zaprešića još 3 godine plus toga od kad je u Hrvatskoj na svu sreću ukinuta sintagma lokalna uprava i samouprava. Jer to vam je isto kao da i kažete drveno željezo predstavimo barem u Parlamentu koristiti nešto što Hrvatska nema. Hrvatska ima državnu upravu i lokalnu regionalnu odnosno područnu samoupravu. Kad je nešto uprava to je državno, kad je lokalno regionalno onda je samouprava. I ovim ponavljanjem te velike greške lokalna uprava i samouprava stalno se asocira na ono razdoblje do 2001. kada je dio regionalne samouprave imao dio državnih ovlasti. Ali očekujem da od čelnih ljudi lokalne samouprave to bar znaju.
Hvala lijepa. Ovo je bio edukativni ispravak netočnoga navoda što je bio netočan navod. Sada nastavljamo sa slijedećim prijavljenim zastupnikom za raspravu gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gospodine ministre. Kao što su moje kolegice i kolege iz SDP-a već naglasile prijedlog proračuna koji je pred nama proizlazi iz metoda i načina rada Vlade HDZ-a u proteklom mandatu, te koalicijskog sporazuma kojim je aktualna Vlada Ive Sanadera pokazala da nema niti viziju niti znanje kako osigurati veću kvalitetu života građana Hrvatske, a to bi se najlakše i najprije moglo učiniti porastom plaća, realnim porastom plaća i mirovina. Na žalost u ovom proračunu kao i u koalicijskom sporazumu mi ne vidimo da Vlada ima rješenje za realni rast plaća. Naravno da bi veće plaće omogućile i veća izdvajanja npr. za zdravstvo. Stavke proračuna za 2008. godinu namijenjene očuvanju i unapređenju zdravlja, prevenciji i liječenju bolesti, dodatna su potvrda da u HDZ-u nedostaje vizija, ideja, znanje, kako provesti zdravstvenu reformu a ne ugroziti pravo pacijenata. Dakle proračun u cjelini nominalno raste, plaće i mirovine padaju, nezaposlenost raste, a gospodarstvo stagnira. Što to znači za hrvatsko zdravstvo? To znači da će u ovoj godini naši građani uz to što će za plaću i mirovinu moći kupiti puno manje i da će živjeti lošije, istovremeno imati još manje dostupnu i manje kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Dakle proračun u cjelini raste, a zdravstvo dobiva manje pa se pitam kakav je to proračun kolegice i kolege, koji restriktivnim odnosom prema zaštiti zdravlja ugrožava ne samo sadašnjost nego i budućnost svojih građana. Prema tome ja se neću sada nadmetati sa time da li je proračun za zdravstvo manji u odnosu na plan, da li je veći u odnosu na ono što je bilo planirano 2006. Činjenica da je on manji u odnosu na ono što je u zdravstvu uloženo 2007. godine i to je najbitnija poruka vezano za proračun u zdravstvu. Brojni su primjeri koji potvrđuju da su obećanje iz koalicijskog sporazuma bile samo puka nabrajana želja bez stvarne ambicije da se ta obećanja ostvare, pa dozvolite samo nekoliko primjera. Ističe se u koalicijskom sporazumu da će u narednom periodu posebna pažnja biti posvećena unapređenju rada hitne medicinske pomoći. Valjda se zato onda pod stavkom poboljšanja predviđa za stručno usavršavanje manje sredstava nego 2007. godine, a i tada su bila mizerna. Dakle za stručno usavršavanje djelatnika hitne medicinske pomoći prošle godine utrošeno 195 tisuća kuna, a za 2008. planirano je 165 tisuća kuna. Nevjerojatno je da se smanjuju sredstva za unapređenje transplantacijskog programa gotovo za 10% ili 17% ovisno koju poziciju gledate, a npr. na poziciji transplantacije u bolnicama predviđeno je čak smanjenje za 36%. Unatoč proklamaciji unapređenja otočne medicine i negdje se povećavaju sredstva za otočnu medicinu, sredstva za stručno usavršavanje ljudi koji će raditi na otocima se smanjuju za 12% a usporedbe radi one iznose samo 132 tisuće. Istovremeno u stavci farmaceutska inspekcija za stručno usavršavanje zaposlenika predviđena je 141 tisuća kuna, a koliko ja znam u Hrvatskoj postoji samo jedan farmaceutski inspektor. Što inače on može raditi, to je druga priča. Još jedan apsurd. Kao u velikom dijelu svijetu tako se i u Hrvatskoj kardiovaskularne bolesti vodeći uzrok pobolijevanja i smrtnosti. Pa ljudi moji, gotovo revolucionarni pomak u smanjivanju te stope omogućila je intervencijska kardiologija. Međutim u proračunu za 2008. godinu predviđeno je 25% manje sredstava nego što su ostvarene u 2007. godini. I za kraj ostavio sam u ovom dijelu svoje rasprave fond skupih lijekova. Ako je nešto dobro napravljeno onda je to bio fond skupih lijekova upravo iz razloga kojeg kolega Hebrang navodi da će možda biti novo rješenje, da će se ta sredstva naći u limitu bolnica, a upravo zato je fond skupih lijekova oformljen jer ti bolnički limiti nisu omogućavali da se pacijenti liječe tim skupim lijekovima. I onda je prošle godine što je za svaku pohvalu, utrošeno 306 milijuna kuna, krajem godine tadašnji aktualni ministar Ljubičić obećao je na sastancima stručnih društava da će se i nove dijagnoze uključiti u taj fond što znači da smanjenjem od 106 milijuna kuna apsolutno se neće moći ostvariti prava pacijenata koji traže te skupe lijekove, a uzalud nam preventivni programi, uzalud nam efikasna dijagnostika ako ti ljudi kojima se dijagnosticira određena bolest trebaju skupe lijekove koje ne mogu dobiti. Dozvolite mi da se sa nekoliko riječi osvrnem i na jedan da ga nazovem lokalni problem, ali zapravo se radi o državnom problemu, a to je Klinički bolnički centar Rijeka. Sredstva predviđena za poslovne objekte, a to znači gradnju i medicinsko-laboratorijsku opremu Kliničkog bolničkog centra Rijeka, a to je druga najvažnija bolnička ustanova u Republici Hrvatskoj iznose 43 milijuna kuna. Međutim već sada znamo da su radovi ugovoreni za 2008. godinu u projekt ugradnje nove Sveučilišne bolnice u Rijeci u iznosu od 85 milijuna kuna. Prema tome ova sredstva su apsolutno nedostatna i ona pokazuju jedanput još da je Vlada krajem prošle godine mislila ozbiljno kada je rekla da će Riječanke i Riječani svoj novi KBC dobiti 2020. godine. Mislim da je ovo nedopustivo i da ovakav način ignoriranja potreba Primorsko-goranske, Istarske i Ličko-senjske županije koji svi gravitiraju prema Kliničkom bolničkom centru Rijeka zaslužuje da se u ovom proračunu barem ta stavka promijeni. Ono što također moram naglasiti da grad Rijeka iako formalno nema nikakve obveze izdvajati za medicinsku opremu Kliničkog bolničkog centra, za 2008. godinu osigurao je milijun i 500 tisuća kuna. Milijun i 500 tisuća kuna, a državni proračun je predvidio 377 tisuća kuna. Za te novce se mogu kupiti dva monitora za jedinicu intenzivnog liječenja i gotovo, ništa više u 2008. godini ne bi mogli dobiti zaposlenici tog centra. Ovaj prijedlog je pa ja bih se usudio reći tužan, tragičan i uvredljiv za sve one zaposlene u Kliničkom bolničkom centru, ali i za bolesne ljude koji se u njemu liječe. Mi u klubu SDP-a pripremili smo amandmane vezano za Klinički bolnički centar Rijeka i eto uvaženi ministar Šuker pozvao nas je na konsenzus oko zdravstvene reforme pa ja pozivam na konsenzus oko budućnosti gradnje Kliničkog bolničkog centra Rijeka i pozivam vas da podržite amandmane koje je pripremio SDP. Za kraj još nekoliko primjera neozbiljnog pristupa za provedbu u ovom proračunu. Za provedbu privatizacije državnih poduzeća planirano je samo 200 tisuća kuna što nije dostatno niti za studiju privatizacije nekog od tih državnih poduzeća. Za uspostavu lokalnih i regionalnih agencija planirano je također samo 200 tisuća kuna, a to nije ni kap u moru s obzirom na velike potrebe formiranja novih, financiranja postojećih razvojnih agencija posebno vezano uz fondove Europske unije. Za modernizaciju, obnovu i izgradnju ribarskih luka u svjetlu ZERP-a planirano je 12 milijuna i 900 tisuća kuna. Možda se čini puno, međutim to je nedostatno, a primjer iskustva ribarske lučice i veletržnice ribom u Rijeci pokazuju da su ta sredstva nedostatna i neozbiljna. Na kraju još završan primjer za strategiju zračnog prometa planirano je milijun i 200 tisuća kuna. To je opet neozbiljno s obzirom na ugroženost i sigurnost zračnog prometa, s obzirom na strategije koje stoje u ladicama neotvorene, s obzirom da se u potpunosti zanemaruje zračna luka Rijeka. Evo, još bih mogao nabrajati. Međutim, vrijeme je odmaklo pa vas neću opterećivat. Mi saborski zastupnici ovdje smo izabrani voljom građana Republike Hrvatske i naš je mandat da svima njima osiguramo bolju kvalitetu života bez obzira kojoj stranci pripadali, bez obzira u kojem dijelu Hrvatske živjeli. Ja vas pozivam da kada budete čitali amandmane, čitajte ih sa razumom a ne sa razmišljanjem kojoj stranci pripadate. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu zastupniku. Prijavljen je jedan ispravak netočnoga navoda, gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega zastupnik Jovanović iznio je doista niz, niz netočnih podataka. Ja ću citirati samo jedan. "Ne postoji prevencija bolesti u Republici Hrvatskoj." Pa dragi kolega, zar ste živjeli zadnjih godina vani. Najveća akcija koja je bila, rano otkrivanje raka dojke još uvijek je u tijeku. U 11. mjesec prošle godine je krenula akcija ranog otkrivanja i prevencija raka debelog crijeva. Mislim da ipak živite u Hrvatskoj, da ste to bili i mogli pročitati ako niste medicinski educirani, ne znam što radite. Reforma hitne medicinske pomoći je u tijeku. A morali bi znati, ne znam gdje radite, da usavršavanje djelatnika ide iz budžeta pojedine ustanove. Znači, ustanova je ta koja usavršava kadrove i država kroz HZZO plaća u budžet tih ustanova da bi se mogli kadrovi usavršavati. Mislim da je to savršeno jasno i vama, samo pričate iz drugih razloga.
Hvala lijepa. Sljedeći prijavljeni je za raspravu gospodin zastupnik Josip Đakić ali ga ne vidim u sabornici, pa po članku 211. stavak 4. gubi pravo na govor o ovoj temi. I prelazimo na sljedećeg prijavljenog zastupnika, to je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite!
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Hrvati u Australiji i Novom Zelandu otišli su spavat. Ovi u Americi i Kanadi još rade, pa ovih desetak koji nas gledaju putem satelita i Interneta lijepi pozdrav. Svjestan sam riziku rasprave svoje osobne, u vlastito ime, da nakon moje rasprave ministar Šuker dođe za govornicu i počne spominjati moje pseudonime kojim se koristim ili sam se koristio, kao što sam napravio kolegi Beusanu, moram priznati neuobičajeno dosad u zadnjih četiri i nešto više godina koliko sam ja u Parlamentu, ali eto ipak ću nešto reći o predloženom državnom proračunu koliko mi vrijeme dozvoljava. Bruto društveni proizvod prema dokumentima državnog proračuna planiran je rast u idućoj godini od 4,5 mada je danas premijer rekao od 4 do 4,5 pa je snizio očekivanja od onoga što u obrazloženju proračuna piše. I u obrazloženju proračuna također i piše da za 2007. Vlada očekuje da rast BDP-a bude 6%, jer je sjajne rezultate u prva tri dijela godine pokvario zadnji kvartal. A mi smo uporno upozoravali da nije dobro raspravljati o BDP-u na temelju jednog tromjesječja ili dva, nego počekati ili sačekati cijelu godinu i onda vidjeti što će se desiti. Inflacija je planirana sa 5,2% u ovoj godini. Dakle, svaka stavka u državnom proračunu rashoda, plaća i materijalnih primanja građana koje su niže od 5,2 povećanja zapravo jeste nominalni rast ali je i realni pad. Ako su niže, ako su 5,2 onda je stagnacija. I tek iznad 5,2 dolazimo do realnog rasta. Nadalje piše, da je u 2007. industrijska proizvodnja rasla za 5,6%. Ja tom podatku vjerujem. Ali isto tako piše da je potrošnja struje, plina i vode, dakle, struje, plina i vode rasla za 1,3%. E sad, nešto se malo u gospodarstvo razumijem od davnih dana. Koja to industrijska grana povećava proizvodnju za 5,6% ako potrošnja struje, plina i vode raste za 1,3%? Kakva je to djelatnost koja sa potrošnjom energije raste 1,3 a efekat njen je 5,6 na kraju godine? Ili su cijene te industrijske proizvodnje u pitanju ili je nešto se drugo desilo sa cijenom energenata struja, plin i voda, jer gospodarstvenici kažu da pokretanju ili podacima utroška struja, plina i voda odmah možete vidjeti što se u gospodarstvu jedne države dešava. Raste, pada ili stagnira. Krivi razlozi odnosno što je krivo da najedanput rast bruto društvenog proizvoda očekujemo manje od 4,5 dakle 4 do 4,5 i kažu ovako: Okruženje, suša, burze, to je pisalo u obrazloženje, a danas je rečeno i rast svjetske populacije. Rast svjetske populacije, valjda broja stanovnika. Ovo okruženje sam identificirao. Tražio sam na Internetu i našao sam popodne. I siguran sam da sam u pravu da je poskupljenje cijene ananasa u Vijetnamu od 250% bitno utjecalo na kretanje cijena u Hrvatskoj. Međutim, ovo rast svjetske populacije nisam do kraja razumio, da je moguće da u jednoj kalendarskoj godini rast populacije toliko narastao da je ugrozio makroekonomske stabilnosti Republike Hrvatske. I mi smo doista čudna država. Kada su makroekonomski podaci dobri, zato je zaslužna vlast bez obzira tko je na vlasti. Kada su podaci loši, kada je inflacija viša od planirane, kad pređe 2,6%, kad rast bruto društvenog proizvoda neće biti više od 6, nego od manje od 4,5 onda je krivo okruženje poput ananasa iz Vijetnama i rasta svjetske populacije. Ja sam uvijek mislio da iza dobre i loše stvari su zaslužni oni koji su na vlasti. Inozemni dug Republike Hrvatske prema podacima iz obrazloženja proračuna iznosi 32,3 milijarde eura, ako sam dobro zbrojio. 2003. on je iznosio, na kraju 2003. 19,7 milijardi eura, a 2000. 10 milijardi. Dakle, od 2003. do kraja 2003. s 10 na 19,7, od kraja 2003. do danas 19,7 na 32,3 milijarde. I planirano je da u ovoj godini idemo s novim zaduženjem od 10,5 milijardi kuna od čega je 8,1 povrat starih dugova, a 2,4 milijarde kuna novih zaduženja. I koliko god se 2003. tumačilo da u ukupnom dugu koji država ima trebamo razlikovati dug središnje države, banaka, gospodarstva i građana, tada je to bilo obducivano kao hereza i tvrdilo se da je bitni samo podatak u ukupnom dugu. Danas se tvrdi da je bitno da se udio države u ukupno ino zaduženje strašno smanjio. Što se dakle promijenilo u sustavu u Republici Hrvatskoj da je tada bilo nebitna struktura duga, a danas je strašno bitna struktura duga pa naglašavamo da udio države u bruto društvenom zaduženju, ino zaduženju pada, ali nečiji raste. Efekti decentralizacije u 2007. su vidljivi usporedbom podataka o ostvarenim i planiram prihodima poreza na dohodak, pa je 2006. to bilo 3,4 milijarde u korist države, a u ovoj godini 1,9. Porez na dobit sa 5 milijardi, dolazi na 9,6 milijardi ili je to neto zarada u korist države od 3,1 milijardu. To je podatak. Da li on sa sobom nosi dobre konotacije ili ne u ovom trenutku nije bitno, ali je bitno da je lokalna i regionalna samouprava ostvarila manje prihode … [[Govornik se ne razumije.]] više, neki isto, a neki manje. Jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave projektima javnoprivatnog partnerstva mogu se zaduživati do 35% od svojih proračunskih prihoda, što je jako dobro gospodine ministre, ali sad ide nastavak, ali su proračunske prihode ne obračunavaju ostvareni prihodi lokalne i regionalne samouprave s povećanog udjela u porezu na dohodak i decentraliziranih funkcija. Ja pitam zašto? Ako program javnoprivatnog partnerstva ide za izgradnju škole, bolnice, ambulante ili centra za socijalnu skrb koja je decentralizirana funkcija i je obaveza općina, odnosno županije da to financira, zašto prihodi s povećanog udjela od poreza na dohodak i decentralizirane funkcije s tog naslova nisu osnov za izračun prava za zaduženje, jer ne govorimo o zaduženju van tog kriterija, van tih obaveza i ovlasti koje županija ili gradovi koji su preuzeli i školski sustav imaju. Hrvatski fond za privatizaciju rečeno je da će se ukinuti, ali imamo financijski plan i za ovu godinu. Dakle on ostaje. Malo čudno, nakon svih modifikacija koje smo u javnosti čuli o njemu, on ostaje. Ne gubi ni značaj, ni kapital, ni sredstva. Robne rezerve, 24. milijuna kuna za nabavu, za robe u robnim rezervama istovremeno država planira ostvariti prihod od 4,8 milijuna kuna prodajom strateških rezervi. Dakle, plan je države da u ovoj godini potroši 19,2 milijuna za nabavu nove robe. Gospodine ministre Šuker, po bilanci strateških robnih rezerva koliko je ove godine trebalo nabaviti robe za robne rezerve, strateške i robne zalihe? 208 milijuna ako se ne varam po godišnjem planu. Ovdje je u planu 24 trošak, 4,8 prihod od prodaje stare robe. Dakle, svega 19 milijuna na teret države. I završavam sa HEP-om. Na ovoj strani sabornice bilo je pljeska nakon spominjanja hidroelektrane Lešće. Prema programu uprave HEP-a 2004. do 2008. trebalo je izgraditi ili početi izgradnju objekata za proizvodnju struje od tisuću 54.
Hvala lijepa.
Ako mi date još pola minute, povlačim prijavu od 5 minuta i uštedim vrijeme predsjedniče. Evo. Je li korektno. Dakle, bilo je planirano početak ili završetak izgradnje objekata od tisuću 54 megavata. Lešće su 40 megavata, 40 napram tisuću 54 i kažete da je to veliki uspjeh. Zašto uvozimo struju s Kosova i iz Bosne i Hercegovien po duploj cijeni koju prodajemo na domaćem tržištu?
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Za ovaj proračun koji se danas našao na našim klupama je rečeno i da je konzervativan i da je afirmativan i da je agresivan, pa čak i da je korizmeni. Ono što ću ja reći je da ovaj proračun ne može biti razvojni, jer gospodarski rast od 4,5% uz inflaciju od 5,2% ne osigurava razvoj, već u najboljem slučaju samo status quo. Dakle, reći ću da je ovo proračun zadržavanja postojećeg stanja. Na dodjeli "Zlatne kune" Hrvatske gospodarske komore u ponedjeljak premijer je priznao da su ovo nešto niže stope od onih koje su obećavane, ali da su još uvijek više od onih u europskom okruženju. Takva pod navodnicima "argumentacija" je potpuno neprihvatljiva jer uvijek treba imati u vidu osnovicu rasta, dakle apsolutnu razinu razvijenosti, jer 1% gospodarskog rasta u Europskoj uniji donosi daleko više eura nego što donosi npr. i 5, 6 ili 7 postotni rast u Hrvatskoj. Previše zaostajemo za Europom da bismo si dozvolili komociju niskih stopa gospodarskog rasta. Ako je proračun temeljni instrument ostvarivanja politike stranke ili koalicije na vlasti, a to on zasigurno jest, tada je proračun za 2008. godinu prije svega trebao biti proračun decentralizacije, jer ako je išta bilo zajedničko gotovo svim strankama u izbornim programima na proteklim parlamentarnim izborima, onda je to bila potreba decentralizacije. Na decentralizaciji je, mogli bismo reći, zapravo postignut politički koncenzus. Zašto je decentralizacija toliko važna? Zato što je Hrvatska doista visoko centralizirana zemlja i ja ću to ovoga trenutka potkrijepiti s nizom podataka. U Zagrebu ovoga trenutku i u prstenu oko njega, dakle u Zagrebačkoj županiji sjedište ima gotovo 40% svih hrvatskih poduzetnika koji zapošljavaju 44% ukupnog broja zaposlenih u hrvatskom gospodarstvu i raspolažu sa 62% ukupne poduzetničke imovine. Sa tom i takvom poduzetničkom imovinom i dakle s tim poduzetničkim resursima Zagreb i Zagrebačka županija ostvaruju 57% ukupnog prihoda i preko 60% dobiti nakon oporezivanja hrvatskog gospodarstva kao cjeline. Poduzetnici Grada Zagreba i Zagrebačke županije ostvaruju 45% hrvatskog izvoza. U Zagrebu je sjedište 45% ukupnog broja banaka, imamo ih 33 i 62% temeljnog kapitala banaka. Dakle, svi relevantni podaci potvrđuju izrazitu dominaciju Zagreba te koncentraciju tvrtki, bankarskog i financijskog kapitala, intelektualnog i ljudskog kapitala što je potpomognuto i izrazitom koncentracijom političke te diplomatsko-poslovne moći. Prema najnovijim podacima Državnog zavoda za statistiku o visini bruto domaćeg proizvoda po stanovniku po županijama samo tri hrvatske županije imaju veći bruto domaći proizvod od hrvatskog prosjeka koji je za 2005. godinu iznosio preko 7 tisuća eura. To su grad Zagreb, Istarska županija i Primorsko-goranska županija. Pri tom je bruto domaći proizvod grada Zagreba s iznosom od gotovo 13 tisuća kuna čak 83% veći od hrvatskog prosjeka dok je bruto domaći proizvod Istarske županije koji iznosi nešto preko 9 tisuća eura veći 30% a bruto domaći proizvod Primorsko-goranske županije u iznosu od 8,3 tisuće eura 19%. Sve ostale županije su ispod državnog prosjeka s tim da najnižu razinu bruto domaćeg proizvoda, dakle svega 3 tisuće 785 kuna po stanovniku ili 46,2% manje od hrvatskog prosjeka ima već danas spominjana Brodsko-posavska županija. Građani grada Zagreba imaju u prosjeku 3,4 puta veći bruto domaći proizvod od građana Brodsko-posavske županije. Dobar pokazatelj razlika u razvijenosti hrvatskih regija je i stopa nezaposlenosti. Za Hrvatsku kao cjelinu ona iznosi 14,7%, međutim u Istri i gradu Zagrebu ona iznosi svega 6,3 odnosno 6,5% što su niže stope nezaposlenosti nego u Europskoj uniji gdje ono iznosi 6,8%. S druge strane međutim u Vukovarsko-srijemskoj županiji stopa nezaposlenosti iznosi čak 28,4%. Dakle, četiri i pol puta je veća nego u Istri. Ili još jedan drastičan primjer regionalnih razlika. Prema podacima Instituta "Ivo Pilar" najvišu stopu ekonomske aktivnosti u Hrvatskoj ima Međimurje. To je 63% dok u Hrvatskoj ta stopa iznosi 53%. Istovremeno, Međimurje već godinama ima najniže plaće u državi i to ne bilo kakve najniže nego 25% od hrvatskog prosjeka. Dakle, u Međimurju se najviše radi a najmanje zarađuje. Jasno je da je ovakva situacija u određenoj mjeri uvjetovana gospodarskom strukturom koju karakterizira još uvijek visoka zastupljenost radno intenzivnih djelatnosti, ali Međimurje istodobno ima i osjetno viši udio izvoznih prihoda u ukupnom prihodu gospodarstva od prosjeka Hrvatske i daleko veću pokrivenost uvoza izvozom. Ona iznosi čak 92%. To je zapravo podatak koji je za Hrvatsku nedostižan jer ona ima negdje tek oko 47%. I zato je teško miriti se s činjenicom da veće plaće imaju čak i one županije koje u velikoj mjeri žive od različitih oblika državnog suporta. Pri tom naravno ne kritiziram županije koje oslanjaju na državnu pomoć jer to zasigurno nije njihov izbor, one izbora zapravo nemaju. I to nepostojanje izbora znatnim je djelom posljedica nepostojanja strategije regionalnog razvoja. Prilikom predstavljanja nove odnosno stare Vlade i programa Vlade premijer je u svom obraćanju izrekao i ovo, citiram: "Uravnotežen razvoj svih dijelova Hrvatske preduvjet je stabilnosti zemlje i ravnopravnog položaja svih njenih stanovnika.". S ovim se ne možemo ne složiti, s tim da mi iz SDP-a dodajemo i slijedeće. Regionalni razvoj je i mjerilo demokracije. Naime, visoko centralizirana država razvija ovisnički mentalitet kod nerazvijenih regija a centralnoj vlasti omogućava redistribuciju sredstava prema kriteriju političke podobnosti. Razvijene zemlje Europske unije daju 20 do 25% sredstava javnih financija na raspolaganje regionalnim i lokalnim zajednicama. Hrvatska je specifična po velikom broju jedinica regionalne i lokalne samouprave. Znamo da imamo 20 županija pa grad Zagreb sa statusom županije, još 127 gradova i čak 429 općina. Svim ovim jedinicama država spušta tek 8% ukupnih javnih prihoda i po tome je Hrvatska pri samom dnu u Europi. Da mi demonstrirala svoju uvjerljivost u provedbi decentralizacije nova Vlada osnovala je i posebno i ministarstvo regionalnog razvoja. No, ministarstvu koje bi trebalo imati ključnu ulogu u ravnomjernom razvoju Hrvatske u prijedlogu proračuna dodijeljene su tek 2 milijarde kuna ili 1,7% ukupnog proračuna. I sudeći po ovim brojkama Hrvatska nažalost i dalje ostaje mala zemlja velikih razlika. I na kraju, što Međimurje očekuje od proračuna u 2008. a kroz projekciju i za 2009. i 2010. jer ovaj dokument, dakle ovaj proračun praktički pokriva ¾ mandata aktualne Vlade. Obzirom na još uvijek velik značaj tekstilne i obućarske industrije u ukupnom međimurskom gospodarstvu značajniju pomoć očekujemo u sanaciji ovih djelatnosti i ako dobro vidimo predviđenih 5 milijuna za sanaciju i restrukturiranje industrijskih i gospodarskih subjekata je puno premalo. Druga stvar koju Međimurje očekuje od proračuna obzirom na relativno velik udio stanovnika koji žive od poljoprivrede je značajnija pomoć za projekte navodnjavanja, okrupnjavanja poljoprivrednih posjeda i zaštitu voda i tla kroz pomoć u izgradnji sustava odvodnje. I treće, obzirom na lošu obrazovnu strukturu stanovništva veću pomoć, dakle više državnih sredstava očekujemo u izgradnji i opremanju osnovnih i srednjih škola odnosno u praćenju programa novosnovanog veleučilišta. Ovo su naime tri najslabije točke odnosno tri grupe najvažnijih ograničavajućih čimbenika bržeg gospodarskog razvoja Međimurske županije te smo kolegica Zgrebec i ja dale nekakvih dvadesetak amandmana kroz proračun kroz koje su eto iskazana naprijed spomenuta očekivanja građana Međimurske županije i za koje apeliram da se uvaže. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Nema ga. Gubi pravo rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Gospođa Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici i predstavnice hrvatske Vlade. Danas u ovoj dugoj raspravi analiziramo prijedlog proračuna za ovu godinu a proračun za jednu državu predstavlja njenu krvnu sliku, čak iz onih stavki koje se u njemu ne nalaze mogu se razvidno iščitati mnoge stvari. Iz prijedloga proračuna ove Vlade može se jasno na primjer vidjeti da planirani gospodarski rast manji je od realne stope inflacije. Može se iščitati da iako proračun nominalno raste plaće i mirovine realno padaju. Nezaposlenost raste, gospodarstvo stagnira. No prije svega dopustite mi jednu osobnu opasku jer smatram da ovakav Prijedlog proračuna rijetko da bi prihvatilo nekakvo ozbiljnije gradsko ili općinsko vijeće. Smatram da je, da bi takav prijedlog bio vraćen na dodatnu razradu jer su njegove stavke zaista veoma poopćene. To pogotovo vrijedi za financijske planove Hrvatskih auto-cesta i cesta čije se stavke, čije su stavke više nego općenite. Na primjer u programu Hrvatskih cesta imamo stavku 103. koja glasi: «Ulaganje u državne ceste po programima a ona iznosi milijardu 147 milijuna, 149 tisuća i 800 kuna» a ne zna se koje ceste, gdje, u kojem iznosu i kada će se one graditi? Kada će se one graditi? Zar hrvatski građani nemaju pravo znati kad će se i kako konkretno njihov novac utrošiti? Ili možda to znači da će se ulaganjima u, i gradnjama cesta licitirati i nagađati sa pojedinim jedinicama lokalne uprave, sa njenim vijećnicima, načelnicima ili gradonačelnicima? Isto naravno vrijedi za gradnju auto-cesta, spojeve na auto-cesti, pomoć u izgradnji županijskih cesta, programe Hrvatskih voda, šuma i tako dalje i tako dalje. Nadalje iz ovog Prijedloga proračuna se može iščitati da ne postoje promišljanja i vizije o dugoročnim ciljevima koji se žele postići u razvoju naše zemlje. Koji su to strateški pravci budućeg razvoja Hrvatske? Smatram da se ne može osporiti da na geopolitičkoj karti Europe Hrvatska dobrim dijelom predstavlja pomorski subjekat te treba poticati ostvarivanje pomorsko-jadranske orijentacije gospodarskog razvoja ove zemlje jer su more i geografsko-prometni položaj naš nezamjenjiv i neiscrpan prirodni resurs koji je do sada bio nedovoljno korišten i valoriziran. Ovdje se poglavito želim osvrnuti na sjeverni dio Jadrana i Istru, područja iz kojeg i ja dolazim. Ta su područja sustavno zanemarivana od strane centralne države unatoč tome šta je jutros premijer Sanader govorio u ovom sabornici. Premijer a nitko od Užeg kabineta Vlade ne živi na tom području. Prema tome možda su neki drugi upućeniji da o tome govore. Područja su to izvanredno povoljnog geoprometnog položaja te su raskrižja važnih europskih kopnenih i morskih puteva što je utjecalo da se to stanovništvo tog područja već od davnina opredijelilo za pomorstvo i druge gospodarske djelatnosti usmjerene na more. No državna ulaganja u Primorje i Istru su zanemariva poglavito na području prometne infrastrukture, zdravstva, socijalne skrbi pa čak i obrazovanja. Ali da li da se pitamo zašto je to tako? Mislim da znamo odgovor. To su sredine gdje HDZ nije na vlasti. Ni u županijama a bogami ni u velikoj većini lokalnih jedinica. Netko će možda primijetiti da su to najrazvijenije sredine u Hrvatskoj i to ponosno jesu. Ali to ne znači da ih državni novac treba sustavno zaobilaziti. Istra i Primorsko-Goranska županija motori su razvoja cijele Hrvatske i mogle bi i žele puno više doprinijeti cjelokupnom razvoju «Lijepe naše» ali zato trebamo ulagati i u našu infrastrukturu, u kadrove, u zdravstvo i u turizam. Danas u Istri državne ceste prepoznajemo po tome što su one ceste, to one ceste koje su u najgorem stanju. Istarski «ipsilon» osim što je opasan i radi njega se u Istri bilježi najveći rast smrtnosti na hrvatskim cestama ne završava nigdje jer se iz državnog proračuna neće financirati njegovo priključivanje na državne i županijske prometnice.On doslovno završava na jednoj livadi usred ničega. Ili uzmimo tunel Učku. Jedan je od najnesigurnijih, mislim čak i najnesigurniji tunel u Europi ali zato bogami za njegov prelazak treba plaćati 28 kuna u jednom smjeru. Možda bi trebalo na kasi tunela inkasirati 28 tih istih kuna za pretrpljeni strah radi prelaska tunela svojim vozilom. Stoga niti ne čudi da je velik broj građana i građanki Istre na primjer u Zagreb dolazi preko Slovenije. Istra je u potpunosti prometno izolirana od ostatka Hrvatske a to je zato jer Hrvatska nema vizije ni strategije ravnomjernog razvoja cestovnog, željezničkog ni prometnog, ni pomorskog prometa. To vrijedi i za luku Rijeka, za riječku luku koja u usporedbi sa sjevernojadranskim konkurentnim lukama Koprom i Trstom znatno je lošije povezana na prometnu mrežu cesta i željeznica a vidimo da se iz ovog prijedloga proračuna, iz ovog proračuna ako se ovakav usvoji to i dalje neće mijenjati. Nisu izgrađeni odgovarajući prilazi riječkoj luci i razne lokalne ceste za brže uključivanje u europske prometne koridore. Rješavanje ovih pitanja nije samo lokalni problem nego zadire u vitalne interese Hrvatske kao pomorske zemlje. Oni nadilaze mogućnosti dvaju županija o kojima govorim i njihovih gradova i općina te se oni, te se trebaju uključiti u opću politiku i strategiju pomorske orijentacije Hrvatske. Kada govorimo partikularno o Istri prioriteti izgradnje cestovne infrastrukture svakako su pulska zaobilaznica, porečka zaobilaznica, izgradnja autoputa Labin-tunel Učka. Nastavka izgradnje «istarskog ipsilona» do Medulina. Izgradnja priključka «ipsilona» na lokalne i županijske ceste. A dobro znamo, više puta se danas čulo. Istra sama donosi u državni proračun više od jedne trećine hrvatskog prihoda od turizma. Samo grad Poreč od turizma zarađuje više od Šibensko-Kninske i Zadarske županije zajedno. Ali zato nema ni poštenu zaobilaznicu. Ali prijeđimo na zdravstvo i socijalu. Govorilo se danas o općoj bolnici Pula koja grca znamo u dugovima. Osim toga iziskuje i mnoga ulaganja kako bi se građanima i građankama Istre mogla pružiti cjelovita zdravstvena zaštita. Ali ni ovim proračunom građani i građanke Istre opet tu Ustavom zajamčenu zdravstvenu zaštitu adekvatnu neće dobiti. Ni socijalna skrb starijih i nemoćnih građana u Istarskoj županiji za državu nije na listi prioriteta jer se za potrebe triju grada i općina na sjeveru Istre smatra dostatnim samo jedan jedini dom za starije i nemoćne. Onaj u gradu Novigradu na kojega se čeka više od dvije godina za jedan krevet. A kada bogati istarski gradovi, pod navodnicima bogati, odluče sami graditi svoje domove za starije i nemoćne onda se oni ne mogu staviti u mreže, umrežiti u hrvatsku mrežu takvih domova. Ili ako se pak i uvrste u mrežu domova za starije i nemoćne onda se pogodite oni uopće ne sufinanciraju. Pa tako u gradu Poreču imamo dom koji je u sustavu domova za starije i nemoćne i koji iz državnog proračuna ne dobiva niti jedne kune za sufinanciranje 30 ležajeva, nego građani moraju plaćati previsoku tržišnu cijenu, te dom zjapi prazan. Obje županije o kojima govorim lišene su značajnijeg prirodnog bogatstva osim šuma i voda i mogle su u svojoj povijesti iskorištavati more i prometno-geografski položaj oslanjajući se na prilično razvijene djelatnosti pomorskog gospodarstva, brodogradnju, morsko brodarstvo, luke i turizam. No, Primorsko-goranska i Istarska županija u ovih proteklih 17 godina sustavno su i tendenciozno zanemarivane od strane Vlade Republike Hrvatske i tako je onemogućen njihov dodatni razvoj, razvoj njihovih potencijala i strateško-komparativnih prednosti. Već kad su naša nekoć velika uspješna i konkurentna poduzeća kao recimo nekadašnji “Digitron“ opljačkana i uništena tokom famozne privatizacije i tranzicije dozvolite bar primorju i Istri da se slobodno razvijaju u turističkom smislu. Ali zato potrebna je opet infrastruktura. Prioritete treba izgraditi na razvoj velike i lokalne infrastrukture u svim oblicima cestovne, prometne, zračne, željezničke, energetske i komunalne infrastrukture. Vidim da mi istječe vrijeme pa ću onda priječi i na školstvo i reći da je sramota da grad Umag, grad iz kojega dolazim nema srednju školu. Ali zato ima.
Nemate više vremena kolegice! Hvala lijepa. Gospodin Boris Matković ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Netočna je tvrdnja koju ste naveli da nemate uvida gdje su raspoređeni milijardu i 800 milijuna kuna za koje tvrdite. Očito je istina nešto sasvim drugo, a to je da vi niste pročitali ovaj materijal. Jer vam lijepo unutra navodi da su ti novci na osnovu programa napravljeni. Ako ste ikada radili u gradskoj upravi ili negdje onda biste morali znati da se proračun ne pravi bez programa. To je jedna neistina. Druga je da se ne ulaže u Istru i da je ova Vlada zapustila Istru. To ne odgovara istini. I na kraju jedan savjet. Druga njegova zapovijed kaže: “Ne spominji moje ime uzalud!“
Hvala lijepa. Savjetujem da se taman smo prošli pola. Ne možete. Pola smo prešli spiska ovdje. Savjetujem da se suzdržimo od nepotrebnih. To je kolegice treća tablica koju ste podigli, pa treća sreća izvolite.
Hvala na sreći vama predsjedniče Sabora. Pa želim reći evo zlorabit ću članak 209. i reći da je kolega zastupnik meni pokušavao uskratiti moje pravo da govorim u hrvatskom Parlamentu, pa ću ja spominjati ime koje ja hoću. Dvaput i koliko god bude trebalo. Hvala.
Članak 209. govori o tome nema replike. Članak 209. govori i o tome što zastupnik može, a ne što, ne znam zbog čega ste digli baš i spomenuli ovo. Ali kako je bolje pustiti da se govori, nego raspravljati o tome prijeđimo i preko ove činjenice. Na redu je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Evo danas slušajući cijeli dan ovu raspravu nekako kao da je rašomon ovdje u ovom Saboru. Da netko sada uđe ovdje i da ne zna koja je tema mislio bi da govorimo o dva različita dokumenta. Mi s ove strane i vi s one strane. Vi iščitavate na jedan način, mi iščitavamo na drugi način, a evo budući da se vratio i ministar ja zapravo želim okrenuti retoriku u drugom smjeru i čestitati Vladi i ministru koji su u ovako kratkom roku uspjeli složiti ovaj proračun. Zašto ovo govorim? Zato što svi mi koji radimo u lokalnoj i regionalnoj upravi i samoupravi znamo kako je teško složiti proračun, kako je teško prihodovnu i rashodovnu stranu izbalansirati i zato koristim ovu prigodu s obzirom da je prije onog zakonskog roka o prijevremenom, o privremenom financiranju došao proračun na naše klupe. Koristim prigodu kažem ponovo čestitati. Želje su velike, potrebe su velike, nije lako udovoljiti u okolnostima o kojima smo čuli i jutros govoriti i od našeg premijera i od ministra. Svi znamo da je teško uskladiti i prihode i rashode. Međutim, očito su to u našem Ministarstvu financija uspjeli. Često smo danas čuli tri riječi. To su bile transparentan proračun, socijalan proračun i razvojan. Ja želim reći i složiti se sa sve te tri konstatacije. Činjenica je da je transparentan iz razloga što su svi rashodi i prihodi iskazani kroz programe u okviru kojih su planirane aktivnosti i projekti i u svakoj organizacijskoj jedinici proračuna potpuno je vidljivo na što se troše novci i u kolikom iznosu. Kad govorimo o socijalnoj komponenti onda mogu reći da proračun ostaje razvojan, a sva stečena prava su i dalje tu. Znači, sve mirovine, sva prava branitelja, svi dječji doplatci i sva ostala prava iz ove socijalne kategorije, a kad govorimo o razvojnoj komponenti onda mogu reći da je ministarstvo opravdano prijedlog koji je uputilo nama u ovim malim knjižicama dalo naslov za konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Ovim proračunom se potiče snažniji razvoj poduzetništva, a istovremeno se nastavlja sa ulaganjem u infrastrukturne objekte. Po meni naslov za konkurentnost hrvatskog gospodarstva opravdavaju činjenice da je povećanje planiranih sredstava i poticaja za gospodarstvo i poljoprivredu znatno veće od prosječnog rasta proračuna. Znači, poticanje poduzetništva sa 26% više nego lani, ulaganje u poljoprivredu i ruralni razvoj se povećava za 32%, sredstva za regionalni razvoj i kapitalna ulaganja rastu čak za 67%. Kad se to zbroji turizam se puno nije spominjao. Ali i turizam može očekivati povećanje od 49%. Istina, nisu velika sredstva ali je povećanje i sredstva za informatizaciju rastu za 23%. Da je ovaj prvi proračun nove koalicijske Vlade po meni realan potvrđuje i činjenica da su u njega ugrađene nastale promjene u Hrvatskoj i svijetu o kojem je jutros bilo govora i cijeli dan, a koje izravno utječu na gospodarski rast. Na prijedlog makroekonomista proračun je rađen uz projekciju realnog rasta bruto društvenog proizvoda od 4,5% a ne 6,1 kako je bilo predviđeno. Također je predviđena inflacija od 5,2% i ovo po meni dokazuje da je predlagatelj bio krajnje realan, da je bio krajnje odgovoran kao što je jutros bilo rečeno i možda oprezan pa i štedljiv i da je prijedlog proračuna prilagodio novonastalim okolnostima. Ja želim isto ovdje napomenuti da je potrebno poduzimati sve raspoložive mjere da bi se inflacija zadržala na projiciranom rastu. Činjenica je da su prihodi proračuna realno iskazani a nastavljeno je usporavanje državne potrošnje što znači da se u 2008. godini nastavlja fiskalna konsolidacija. To također govore brojke da je prošle godine u 2007. su rashodi rasli za 13,8 milijardi a u ovoj 2008. su planirani za samo 6,6 što ponovo upućuje na odgovornost i opreznost. Željela bih se samo kratko osvrnuti na proračun koji se odnosi na visoko obrazovanje i znanost. Čuli smo puno danas o tome, ali brojke nije loše ponoviti. 4 milijarde kuna više u zadnje četiri godine, rekao je ministar i još jedanput ponavljamo 7 tisuća ljudi zaposleno što znači poboljšan standard u osnovnim školama, sve su škole dobile profesore informatike i drugog stranog jezika. Bolonjski proces se polagano implementira, srednje školstvo obvezno, prijevoz i sve ono o čemu je bilo jutros govora. Tisuću i 700 novih znanstvenih novaka, 10 tisuća stipendija, 400 milijuna naslijeđenih obveza po sudskim presudama i nagodbama te veliki planovi oko sveučilišta po cijeloj Hrvatskoj, ja ovdje posebno govorim o dubrovačkom sveučilištu. 100 milijuna kuna za dubrovačko sveučilište. Morate kada govorimo o projektima voditi računa da se novac ne može izdvojiti ako nisu gotovi projekti. Ako nisu gotovi urbanistički planovi i ako nisu gotovi detaljni planovi, možete vi imati ne znam koliko novaca ali nemate ih gdje potrošiti što je bio kod nas u Dubrovniku slučaj. Znači kad su se stekle okolnosti, tako i niz ovih amandmana koje smo ovdje večeras dobili na klupe, svi oni trebaju biti potkrijepljeni sa projektnom dokumentacijom i sa građevinskim dozvolama da bi točke bile uvrštene ako sam dobro to sve shvatila. Znači ne bih željela previše duljiti. Brojke su neumitne, 60 tisuća manje nezaposlenih, 120 tisuća novih radnih mjesta, najava oslobađanja doprinosa za novozaposlene i cijeli niz mjera koje je ovaj proračun obuhvatio. Što se tiče infrastrukturnih ulaganja u jug Hrvatske ili bolje rečeno Dubrovačko-neretvansku županiju ja mogu reći bez obzira što brojke možda to sada ne iskazuju, mogu reći da sam zadovoljna zbog toga što autocesta ide prema Dubrovniku, ne može doći u Dubrovnik prije nego što je stigla u Ploče. Most ide vjerujemo u taj projekt. Plinifikacija ide, znamo da je do Dubrovnika teško, do Splita će doći, Dubrovnika s obzirom na naš geografski položaj ne možemo očekivati nešto što nije realno. Luka Gruž se gradi istina kreditom EBRD-a, ali kredit treba vraćati, to je veliki infrastrukturni projekt i jednostavno znamo da smo, ne da smo posljednji u vladinim prioritetima nego smo posljednji iz razloga što tako infrastruktura i tako projekti zahtijevaju. Znači jednostavno bilo je ovdje puno govora o tome da nedovoljno se ulaže u infrastrukturu ali znamo nasljeđe, znamo posljedice, mogli smo imati 50 godina imati autoceste kao što imaju ostale europske zemlje, nismo imali i stoga ja pozdravljam način na koji to ova Vlada radi, na koji je u krajnjoj liniji ova Vlada nastavila raditi, bivša Vlada pa ova nova Vlada i vjerujemo da ćemo u ovom četverogodišnjem razdoblju uspjeti ove projekte realizirati. A kada je riječ o decentralizaciji, silno se zalažemo i mi sa ove strane za decentralizaciju, svima je to interes, svima je to cilj i svi to zovemo i znamo da je civilizacijski doseg. Međutim, ne može se ni to preko noći dogoditi, radi se i o prijenosu ovlasti i o prijenosu zaduženja. Ali koliko se sjećam kada smo govorili o programu rada Vlade u koalicijskom sporazumu jesmo usvojili ovdje većinom glasova, da će se u sljedeće četiri godine postupno doći do 2011. godine do 20% sredstava koja će se odvajati za proračune lokalnih, jedinica lokalne i regionalne uprave i samouprave. Stoga vjerujem u taj projekt, vjerujem u Vladu i vjerujem da će se decentralizacija polako, polagano dogoditi i u Hrvatskoj. Evo, za sada toliko. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine predsjedniče ispravak netočnog navoda uvaženoj kolegici Šuici. Nismo ovdje ništa dogovorili nego je to vjerojatno dogovoreno na sastancima koalicije ove nove, a ovdje mi nismo usvojili nikakvu decentralizaciju u četiri godine.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Odmah na početku obrazlaganja ovoga proračuna jutros, premijer Sanader je kao neku vrstu isprike za ovakav proračun priznao loše makroekonomske pokazatelje u zemlji. Za makroekonomiju uvijek je i u svakoj zemlji odgovorna aktualna Vlada pogotovo onda ako ej na vlasti u svom drugom mandatu. Premijer Sanader je međutim za inflaciju optužio svjetsko pučanstvo, a za neuspješnu makroekonomsku politiku monetarnu vlast, odnosno guvernera Rohatinskog. To da na inflaciju u Hrvatskoj utječe porast svjetskog pučanstva i to bitno, toliko da to čak i premijer mora isticati kod obrazlaganja proračuna, predstavlja originalnu misao i vjerojatno će biti temelj za izučavanje generacija ekonomista u budućnosti. Sumnjam da će oni moći produbiti ovu duboku misao jer ona dotiče dno, same temelje makroekonomije … [[Ne razumije se.]] moći će samo ponavljati i ponavljati, bez da je uspio dodati nešto novo i na taj način neće eto uspjeti proširiti granice ekonomske znanosti u onoj velikoj mjeri u kojoj je to jutros učinio premijer Sanader. Premijer Sanader je eto optužio svjetsko pučanstvo, a ministar Šukera je pak za visoke državne troškove optužio koalicijsku Vladu koja je prestala djelovati prije više od 5 godina. Kada su odmah nakon izbora cijene počele skakati u nebo, a životni standard se urušavati, premijer Sanader je krivca pronašao u gradonačelnicima koji podižu cijene komunalnih usluga, a time urušavaju standard građana. Kao što vidimo krivaca je mnogo. To su i svjetsko pučanstvo i Rohatinski i Račan i njegovi ministri, i gradonačelnici i načelnici općina, a nevin je samo jedan, premijer Sanader. Krivi su dakle oni koji veze nemaju s lošim makroekonomskim stanjem, ni s ovim proračunom, a onaj koji takav proračun predlaže i koji je jedini odgovoran za makroekonomska kretanja, sam sebe oslobađa svake odgovornosti. Da takve isprike počne iznositi bilo koji premijer bilo koje zemlje, da za inflaciju u zemlji okrivi nekog gradonačelnika ili predsjednika neke male seoske općine doživio bi opći podsmijeh. Njega bi ismijali i ekonomski stručnjaci, i analitičari, i novinari, zapravo cijela javnost. Vi ste gospodo na poziciji vlasti naslijedili sami sebe i vaše neprestano izvlačenje na Vladu koja je na vlast došla prije 8 godina, a s vlasti sišla prije više od 5 godina djeluju ne samo otrcano, nego gotovo jadno. Ta mantra koju neprestano ponavljate možda može biti dobra za uspavljivanje na pozicijama na kojima ste se zatekli, a ona ne dokazuje ništa osim vaše vlastite nesposobnosti da se uhvatite u koštac s problemima koji postoje i da ih konačno počnete rješavati. U jednu riječ da ponudite nešto više od neprestanih isprika za nešto što niste učinili. Za početak da barem ponudite istinu. Prije izbora najavljivali ste gospodarski rast od 7%. Sada nakon izbora planirate ga na 4 i pol posto. Prije izbora obećali ste bolji život umirovljenicima. Sada nakon izbora vidimo da je prosječna mirovina pala na 38% prosječne plaće i da nikada nije bila niža. 600 tisuća je takvih kojima je mirovina niža od 2 tisuće kuna. Ti ljudi za život imaju 66 kuna dnevno. Pa kako živjeti sa 66 kuna dnevno? O njima je trebao govoriti premijer Sanader, a ne optuživati raniju Vladu za vrijeme koje je prosječna mirovina iznosila 44,6% prosječne plaće. Sada je pala na 38. Umirovljenik je tada jednostavno mogao kupiti više nego što može kupiti danas. To je realnost. To su činjenice. Činjenice ne treba braniti. Činjenice brane same sebe. Ali nisu to samo činjenice. Nisu to samo brojke. To je na žalost i život. Svakodnevni, jadan život, mukotrpan život svih ljudi. Ima rješenje. Dajte, uzmite porez onima koji na dionicama zarađuju milijune, pa onda tim novcem pomognite onima koji imaju 66 kuna dnevno. Ali vi to nećete. Vi otvoreno kažete da to nećete. Vi štitite bogate na račun siromašnih. Vi ste kao Alan Ford. Treba uzeti siromašnima jer su oni ionako siromašni i mala pomoć ih ionako neće učiniti bogatijima i to dati bogatima da bi bili još bogatiji. To je vaša politika, Alana Forda. Kad je riječ u odnosu prema lokalnoj samoupravi, vidljivo je da je odnos prema općinama i gradovima ovisan o tome tko tamo obnaša vlast. To se ne prikriva. Tu se otvoreno prijeti i ucjenjuje. Glavni tajnik HDZ-a traži od vijećnika u Sinju da izdaju volju svojih birača, da budu nitkovi bez bilo kakvog poštenja i morala, čak i bez želuca pa da promijene dres i priđu HDZ-u. On ih poziva da mimo izbora i nasuprot volji građana izborima u Sinju dovedu HDZ na vlast. I što nudi zauzvrat? Novac. Čiji? Svoj? Ne. HDZ-ov? Ne. On nudi novac državnog proračuna. On kaže, ne učinite li to, nećete dobiti novac za razvojne programe. Testirat ću istinitost ovoga što sam sad izgovorio kroz amandmane koje ću podnijeti ministra Šukera. Ticat će se onih jedinica lokalne samouprave gdje HDZ nije na vlasti, pa da vidimo je li Vlada spremna pomoći i njima, a ne samo svoje HDZ-ovske općine. Od stavaka u proračunu spomenut ću samo dvije. Govorit ću o jednoj koja postoji i jednoj koja ne postoji. Postoji stavka za informatizaciju Sabora koja je bitno manja od one za prošlu godinu. Smanjuje se dakle svota za informatizaciju Sabora, a mi se ovdje za rasprave npr. prijavljujemo na najblesaviji mogući način. Najprije moramo tamo u hodniku u onoj hrpi prijavnica naći onu prijavnicu za točku dnevnog reda o kojoj hoćemo raspravljati, pa ju onda moramo ispuniti i nositi tu tajniku za stol. Kao da računala ne postoje. Kao da to sve ne bi mogli raditi na jednostavniji način. Evo vidite ove ekrane. Oni sad su tu zacrnjeni bez ikakve funkcije, kao da na njima sada ovoga momenta ne bih mogao pisati, ako ništa drugo, pa barem raspored prijavljenih za raspravu. To bi olakšalo posao i zastupnicima i novinari koji prate rad Sabora. Ne, toga neće biti. Toga neće biti zbog toga što su smanjena sredstva za informatizaciju. A sada o stavci koje nema. Tiče se novinske kuće "Vjesnik". Neki dan smo ovdje raspravili izvješće Državne revizije u kojem smo saznali kakvo je stanje u kući "Vjesnik". Vlada kuću "Vjesnik" obilato pomaže ili pomagala je u godinama koje je revizija pročešljala s 30 milijuna kuna, a tamo plaća direktora iznosi 20 tisuća kuna. E sad, "Vjesnika" u proračunu nema. Pitao sam i ministra Šukera da mi pomogne naći, ali veli nema, ako nisi našao onda ni nema ili je "Vjesnik" sa svojih 7 tisuća prodanih primjeraka i remitendom od 65% postao rentabilan, pa sam sebe uzdržava ili se on i dalje uglavnom financira iz proračuna kao što je bilo i do sada, samo to u proračunu nigdje ne piše. E, pa sad. Ako je skriven "Vjesnik", ja se pitam tko zna što je tu još neiskazano, sakriveno, zatajeno? Zbog onoga što u ovom proračunu piše i zbog onoga što u njemu ne piše, ja za taj proračun ne mogu glasat. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je kao i obično sa bezbroj netočnih navoda opteretio svoj govor, ali ispravit ću nekoliko. Naime, netočno je da je glavni tajnik HDZ-a davao novac da bi netko iz SDP-a eventualno prešao u HDZ. To je netočno, pa bio njegov ili iz državnog proračuna itd. Dakle, to je potpuno netočno. Ali recimo, podsjetit ću vas na jednu situaciju kad je vaš ministar unutarnjih poslova hitro doletio iz Zagreba da bi pokušao uvjeriti i utjecati na jednog DC-ovca da pređe na stranu SDP-a. Dakle, to je istina kolega. Ispravio sam vaš netočan navod da je glavni tajnik HDZ-a htio sa novcima kupiti nekog SDP-ovca. A što se tiče likova iz Alan Forda, kolega Staziću, vjerojatno vam je poznat i onaj Super Hik.
Povreda Poslovnika, zastupnik Nenad Stazić.
Člankom 209. može se ispraviti netočan navod. Ja ovdje imam Sporazum o realizaciji gospodarsko političkih interesa za grad Sinj koji je …
Ne možete …
Oprostite …
Ne možete …
Ono što sam iznio ovdje …
Pa ne možete …
I ne može se ispravljati nešto što je točno …
Ne možete … Kolega Stazić! Molim vas. Ne možete. Ne možemo do te mjere karikirati Poslovnik. Ne možete ispravljati netočni navod netočnim navodom, tvrdnjom za netočni navod. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne možemo utvrđivati kroz povredu Poslovnika, istraživati netočni navod. To znate. Ovo je već prevršilo svaku mjeru sada kod, povreda Poslovnika na ovaj način. … [[Upadica se ne čuje.]] pa, nemojte kolega. Huška Davor poštovani zastupnik, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina zastupnika vezano za činjenicu da Vlada ne pomaže općinama i gradovima gdje HDZ nije na vlasti. Imam samo jedan primjer. Ovdje nije nazočan više gospodin Ronko, gradonačelnik grada Požege gdje HDZ nije na vlasti, a u proračunu je osigurano 25 milijuna kuna za gimnaziju i dvoranu u gradu Požegi. Hvala.
Replika, poštovani zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Staziću! Vi ste rekli nešto šta je poznata činjenica a šta se dosad često čulo u obrazlaganju porasta inflacije. A to da je dosta često i premijer i drugi članovi Vlade su obrazlagali to sa time da je kak ti lokalna samouprava odnosno gradovi i općine da su dominatno utjecali na stopu inflacije prošle godine u Hrvatskoj. To je netočno. Najviše je utjecala na stopu inflacije porast cijena prehrane sa 34%. Nakon toga odjeća i obuća sa 15%, a tek treća po redu je bila utjecaj cijene stanovanja odnosno komunalnih usluga na šta mogu utjecati gradovi i općine. Tako da vrlo je jasno da nema govora o tome da su općine, gradovi, županije krivi za ono šta je danas pogodilo hrvatske građane. No, s druge strane u Europi kada pogledamo isto te omjere, onda se vidi gdje su Vlade efikasne, gdje pomažu svojim građanima. Recimo u Europi vam je utjecaj cijene inflacije gospodine Staziću 20%. Prehrane na inflaciju je 20%, kod nas je 35. Znači u Europi države odnosno njihove Vlade procjenjuju šta je građanima bitno i gdje im najviše mogu pomoći. A ovo što se tiče Sinja. Slažem se da je nedopustivo i nije korektno da glavni tajnik jedne političke stranke ide okolo i na taj način rabi tuđe riječi.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Kolega Maras! Ne ide glavni tajnik okolo. On potpisuje Sporazum o realizaciji gospodarsko političkih interesa za grad Sinj gdje stoji: Prvo, razvoj gospodarske zone Okuzovac. Drugo, realizacija projekta sanacije odlagališta otpada. Treće, dodjela vojarne … [[Govornik se ne razumije.]] gradu Sinju. Četvrto, potpora Vlade RH-a i resornih ministarstava i javnih tvrtki u izgradnji kapitalnih objekata. Peto. Slušajte me dobro. Peto. Formiranje gradske vlasti, poglavarstva i gradskog vijeća na način HDZ gradonačelnik. To je potpisao glavni tajnik. Ovo je dokument a ne izmišljotina. Ne ide on okolo pa nešto priča po kafićima. On nudi sporazum po kojem od vijećnika traži da izdaju povjerenje građana, da budu nitkovi, a zauzvrat nudi novce iz proračuna kao što vidimo za razvojne projekte. On novcima proračuna kupuje, pokušava kupiti gradske vijećnike. To je primjer najgore moguće političke korupcije, najgore. I ovaj dokument treba poslati u Europu, pa kad premijer ide okolo pa se hvali kako se bori protiv korupcije neka objasni ponašanje svog glavnog tajnika.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Ranko Ostojić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja bi želio prije svega štovanom kolegi Staziću, moram se malo sagniti očito, štovanom kolegi Staziću upozorit, na zapravo replicirat na njegovu priču o Sinju, jer mislim da je vrlo važno isto da se to odnosi samo na dio građana. Na dio građana Sinja koji su bili spremni na takvu vrstu trgovine da za 300 milijuna kuna dođu u priliku da izdaju ostale. A to nisu napravili svi građani Sinja. I drugo. Molio bi ga da ne pretjeruje sa tiražom "Vjesnika". Ona sigurno nije 7 tisuća nego je puno manja. Hvala.
Poštovani zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite! Pardon. Imamo prije. Ovo je malo zakašnjela reakcija kolega Vinković. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne možete, ne možete, na zakašnjelu reakciju. Potpredsjednik Doma Neven Mimica.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pred nama je Prijedlog državnoga proračuna za 2008. godinu. Opće mjesto svih proračunskih rasprava je pokušaj opisivanja proračuna u što kraćem sklopu riječi. Od tuda i oni poznati najčešće neuvjerljivi atributi o razvojnom, socijalnom, uravnoteženom, restriktivnom, agresivnom, konzervativnom ili poticajnom proračunu. Ovoga puta sve bih njih zamijenio samo jednim. Radi se o bespomoćnom proračunu. Predlaže ga Vlada koja ima tek jasne ciljeve a nema jasnu predodžbu o načinu njihovog ostvarivanja i izlazu iz objektivno postojećih gospodarskih teškoća s rastućom inflacijom i nedovoljnim rastom gospodarstva. Zato i te objektivne teškoće Vlada ovakvim proračunom čini subjektivno još težim. Bez poticanja gospodarske politike, bez provedbene razvojne strategije, bez razrađene regionalne politike, bez industrijske politike Vlada i ne može ponuditi proračun koji bi izveo gospodarstvo i standard građana iz sve većih opasnosti. S ovakvim proračunom koji je napravljen u najboljoj maniri politike bit će što bude građani i poduzetnici prepušteni su sami sebi u nesmiljenoj utrci inflacije i rasta i inflacije i ulaganja, inflacije i životnoga standarda. A kada od Vlade nema razvojne pomoći, kada nema osmišljene strategije i programa pomoći onda u takvim utrkama uvijek pobjeđuje inflacija a strada životni standard građana. I zato je ovo bespomoćan proračun bespomoćne Vlade. Sada bih se osvrnuo na samo dva konkretna pitanja u svezi s Prijedlogom državnog proračuna za 2008. godinu. To su pitanja jamči li ovaj proračun učinkovitu reformu javne uprave i jamči li on učinkovitu provedbu komunikacije Europe građanima. Pitam se shvaća li itko u Vladi ozbiljno pozive na reformu državne uprave koji dolaze iz Europske unije ali i od hrvatske javnosti. Ako bi itko u Vladi to shvatio dovoljno ozbiljno ne bi dopustio da prijedlog državnog proračuna za ovu godinu uopće ne odrazi potrebu provedbe reforme državne uprave, da ustvari potpuno zakoči provedbu te reforme i tako dodatno ugrozi ionako zastalu dinamiku naših pristupnih pregovora s Europskom unijom. Danas je nažalost premalo onih koji se mogu pohvaliti da su uočili da se ostvaruju obećanja koja je Vlada uporno ponavljala tijekom prve četiri godine svoga mandata da će odlučno provesti još jedan hvale vrijedan projekt, onaj o stvaranju nove, moderne, sposobne i profesionalne državne uprave. Ako se ovakav prijedlog proračuna usvoji bit će to konačni dokaz da reforme državne uprave neće biti niti u petoj, niti u bilo kojoj godini mandata ove Vlade. Naime, Vlada predviđa da rashodi za plaće zaposlenih u državnoj upravi u 2008. godini rastu za 7,2% što ukazuje da će se povećavati ne samo plaće zaposlenih nego da će rasti i broj zaposlenih u državnoj upravi. Istovremeno, zaposleni u državnoj upravi stvarali bi sve veće materijalne troškove i to za čak 12,6% više nego u prošloj godini. A reforma državne uprave da bi bila učinkovita i uvjerljiva morala bi pored sadržajnih promjena u načinu djelovanja državnih službi dovesti i do smanjivanja proračunskih rashoda za plaće zaposlenih i do smanjivanja materijalnih troškova. Odmah naglašavam, ovakva tvrdnja ne znači da se ja ili SDP zalaže za otpuštanje zaposlenih u državnoj upravi ili za smanjivanje plaća u državnoj upravi. Dobra Vlada zna da je moguće i kako je moguće znatno smanjiti ukupne rashode za plaće zaposlenih a da oni koji su otišli iz tijela državne uprave ne ostanu bez posla a oni koji su ostali u tijelima državne uprave da imaju i znatno veće plaće nego ranije. Dobra Vlada to može napraviti ako zna kako provesti reformu državne uprave u kojoj će ministarstva i tijela državne uprave biti znatno manja po broju zaposlenih a višak državnih službenika će se zapošljavati u agencijama i javnim službama koje se samo manjim djelom financiraju iz državnog proračuna a većim djelom iz vlastitih prihoda od pružanja javnih usluga, ili će se zapošljavati u jedinicama lokalne i regionalne samouprave u znatno decentraliziranom državnom ustroju. Ova Vlada nažalost ne pokazuje tu sposobnost da osmisli i provede promjene u državnoj upravi. Zato pribjegava najlakšim ali i najlošijim i društveno najskupljim rješenjima minimalnog povećanja plaća postojećim državnim zaposlenicima uz omogućavanje da oni naprave još i znatno veće materijalne troškove nastavljajući svoj neučinkoviti posao. Tako se niti za milimetar nećemo spustiti sa visokoga drugoga mjesta među tranzicijskim zemljama u mjerenju udjela troškova javnog sektora u bruto društvenom proizvodu koji za Hrvatsku iznosi previsokih 11%. Temeljita reforma kojom bi se osposobio učinkovitiji upravni sustav mogla bi i morala dovesti do smanjivanja udjela proračunske potrošnje javnoga sektora na najviše 8% bruto društvenog proizvoda čime bismo se približili upravno učinkovitijim tranzicijskim zemljama. I zato će hrvatska javnost iz ovakvoga prijedloga državnoga proračuna nesumnjivo znati iščitati njegovu temeljnu poruku ne vjeruj Vladi koja priča o reformi a ne predlaže proračunski okvir za njenu provedbu. Nikakve priče više neće moći uvjeriti hrvatsku javnost u bilo što suprotno od onoga što ona sada već sasvim sigurno zna a to je da je hrvatska javna uprava troma i birokratizirana, skupa i opsegom velika i da u nju građani nemaju povjerenja. Za uspješne prilagodbe i za funkcioniranje u uvjetima članstva u Europskoj uniji neće više biti dovoljno samo velike priče nego će se u relativno kratkom razdoblju morati učiniti stvarni pomaci i reforme koji će našu javnu upravu dovesti na razinu funkcionirajućeg sustava sposobnog ravnopravno sudjelovati u europskom administrativnom prostoru na europskim načelima javne uprave. Zakon o državnim službenicima iz 2005. godine nije pomaknuo granice učinkovitosti Vlade jer se njegovi stvarni učinci na području depolitizacije i profesionalizacije državne uprave mogu mjeriti tek neuspješno prikrivenom politizacijom pri nazovi javnim natječajima za prevođenje bivših pomoćnika ministara u državne službenike. Tu do izražaja dolazi neskriveno dogovaranje koalicijskih partnera o kvotama nazovi profesionalnih i stručnih rukovodećih državnih službenika. Takva praksa s jedne strane dovodi do naglog i velikog povećanja broja državnih tajnika a s druge strane unosi nered u kriterije stručnosti u kojima postoji moguće da ravnatelji odnosno bivši pomoćnici ministara imaju znatno manje traženog radnoga iskustva nego njima podređeni državni službenici. Osvrnuo bih se i na još jednu važnu aktivnost za koju držim da nije na odgovarajući način vrednovana u prijedlogu državnog proračuna. Radi se o provedbi komunikacijske strategije o pristupanju Hrvatske u članstvo Europske unije. I ponovno, informiranje javnosti i poticanje javnoga dijaloga o Europskoj uniji ostat će samo još jedna lijepa želja koja se neće moći ostvariti jer Vlada nije predvidjela dovoljno novaca za njenu realizaciju. Na poziciji Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija za 2008. godinu predviđeno je 9 milijuna kuna za provedbu programa informiranja i obrazovanja, znači za provedbu komunikacijske strategije. To je tek za 127 tisuća kuna ili tek za 1,4% više nego li je za istu namjenu potrošeno prošle godine u kojoj je svima bila jasno da nisu provođene gotovo nikakve sustavne komunikacijske aktivnosti o Europskoj uniji. Dugoročan održiv rast javne potpore hrvatskome članstvu u Europskoj uniji i uspjeh na sve bližem referendumu o članstvu. Bit će moguće poticati i podržavati samo sustavnom komunikacijskom strategijom. Učinkovita komunikacija Europe građanima traži barem dvostruko više sredstava negoli je uloženo u neučinkovitoj 2007. godini. Dakle barem 18 milijuna kuna umjesto predviđenih 9 milijuna kuna iz prijedloga proračunu za 2008. godinu. Svi oni koji žele i očekuju da državni proračun omogući ostvarivanje važnih razvojnih ciljeva kao što su prihvaćanje standarda i vrijednosti Europske unije odbacit će ovakav prijedlog državnoga proračuna već samo zbog toga što on ne jamči da ćemo imati državnu upravu koja bi bila sposobna komunicirati sa europskim administrativnim okruženjem i koja bi bila sposobna komunicirati Europu hrvatskim građanima. Kolegice i kolege iz Kluba SDP-a argumentima su pokazali da ovakav prijedlog proračuna treba odbaciti i zbog drugih razloga. On može dobro izgledati samo predlagatelju i njegovim skupim partnerima koji iz proračuna traže i dobivaju svoj dio a za što previsoku cijenu plaćaju hrvatski porezni obveznici koji s pravom očekuju a ne dobivaju ubrzani i ravnomjerni razvoj Hrvatske. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora pa u nizu netočnosti ja ću ispraviti samo jednu tvrdnju gdje je gospodin Mimica ustvrdio da se oni ne zalažu za smanjenje plaća u državnim službama tj. u javnoj upravi. Naime vi ste dokazali i pokazali da ste za vrijeme vaše koalicijske Vlade baš vi smanjili za 5% plaće u javnoj upravi. I da ne želite otpuštati te radnike nego da ih želite presipati u nekakve agencije to ste isto imali u svom mandatu. Jasno je vidljivo da želite smanjiti plaće državnim službenicima i jasno je da ih želite otpustiti kao što ste to učinili sa vojskom i policijom. I želim naglasiti sljedeće: bez simuliranja državnih službenika i zaposlenika nema ni projekata, nema ni programa, nema ni korektnog rada, nema ni servisa građanima Hrvatske koji im je nužno potreban. Ako nemaju plaće sigurno da nemaju za čega ni raditi.
Ispričavam se. Poštovani zastupnik Zlatko Horvat, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa naslušao sam se danas cijeli dan ovih priča o proračunu koji je razvojan, koji je poticajan, koji je socijalno osjetljiv ali ne samo danas. Vlada nas pokušava uvjeriti u posljednje 4 godine da svaki novi proračun koji se predlaže je upravo takav. I poticajan i razvojan i socijalno osjetljiv i još puno toga. Međutim rezultati govore drugo. Brojke su vrlo egzaktne. Gospodarski rast je manji. Inflacija raste. Penzije realno padaju. Čuli smo brojke od 44% i nešto više iz 2003., danas su 38% realno pale na prosječnu plaću. Dakle nezaposlenost je i dalje visoka. Učitelji su nezadovoljni i tako dalje i tako dalje. Dakle te brojke govore da svi ti proračuni koji su predlagani i za koje se tvrdilo da su i poticajni i razvojni da nisu bili takvi. Dapače da su bili sasvim nešto drugo. Danas smo također čuli jednu tako da kažem novu stvar pod navodnicima, da je za sav taj … [[Govornik se ne razumije.]] nered kriva koalicijska Vlada. I mislim zaista mi je degutantno to slušati i mislim da takav alibi jednostavno je neozbiljan da se govori o tome da je koalicijska Vlada kriva za sve ove nedaće koje su snašle, koje su snašle državu. Međutim kad pogledate i ove brojke u ovom proračunu, kad pogledate da 62% sredstava se troši na državni aparat koji upravlja proračunom. Da se smanjuju sredstva za regionalni razvoj onda naravno nema puno mjesta za razvoj, nema puno mjesta za poticaje a o socijalnoj osjetljivosti da uopće ne govorim. Treba samo pitati penzionere što misle o tome ili sindikate koji pripremaju javne prosvjede i iz kojih se jasno vidi kakva je socijalna osjetljivost kroz taj proračun. Danas je bilo ovdje puno riječi o centralizaciji, o centraliziranim sredstvima, državnim potporama i pokušava nas se uvjeriti da su sve jedinice lokalne samouprave otprilike u istom položaju. Da su kriteriji za dodjelu tih sredstava i potpora objektivni međutim naravno da situacija nije takva i evo ja ću to ilustrirati samo sa jednim primjerom. Varaždinska županija je u protekle dvije i pol godine napravila 15 športskih školskih dvorana i dogradila preko 20 objekata osnovnih škola pripremajući ih za jednosmjensku nastavu. Sve to napravljeno je bez ali vjerujte ali vjerujte doslovno bez i jedne jedine kune državne potpore ili državne pomoći. Dakle isključivo vlastitim sredstvima i županije i sredstvima jedinica lokalne samouprave bez obzira tko je na vlasti u kojoj, u kojoj općini ili u gradu. Dakle tu se jasno vidi da zaista nismo svi u istom položaju i da ona stara poslovica tko je bliže vatri taj se bolje grije itekako važi i da je itekako interesantna. Ali o svemu tome danas su govorili moje kolege prije svega iz Hrvatske narodne stranke i pokazali na sve anomalije i nedorečenosti u priloženom državnom proračunu tako da ja taj dio preskačem. Ali bih se najkraće osvrnuo obzirom na poodmaklo vrijeme na nekoliko, sa nekoliko rečenica na one stvari koje se tiču direktno grada Varaždina iz kojeg ja dolazim i područja koje predstavljam. Naime mi danas u gradu Varaždinu imamo 5 tisuća studenata koji studiraju, žive u gradu, koji studiraju na 5 novih studija u novo, novom veleučilištu i još na nekoliko fakulteta u gradu. I moram reći da smo prije dvije godine i pošteno treba reći i uz potporu Ministarstva obrazovanja i ministra Primorca ali i uz velike napore i grada i županije izgradili prekrasan studentski dom. Međutim nismo, nije riješena i nije adekvatno riješena, riješeno pitanje prehrane tih 5 tisuća studenata u gradu Varaždinu. U projektu kojim je građen studentski dom predviđen je i jedan posebni restoran studentski pa mislim da je vrijeme i prilika da se u državnom proračunu naravno uz sredstva i grada i županije pronađe potreban novac da se izgradi takav restoran i da onda ta, jedna cjelina bude zaista zaokružena i da tih 5 tisuća studenata ima i uz adekvatni smještaj da ima i adekvatnu prehranu. Dalje moram spomenuti da također u gradu Varaždinu djeluje Centar za obrazovanje i odgoj djece sa teškoćama u razvoju. To je jedan od najvećih centara u državi ali je smješten u potpuno neadekvatnim uvjetima, uvjetima koji zaista ne odgovaraju tim učenicima koji inače trebaju pojačanu njegu. Da bi riješili taj problem grad Varaždin je dodijelio 6 i pol tisuća kvadrata za izgradnju nove zgrade takvog centra i to moram vam reći na lokaciji u gradu gdje je cijena zemljišta nije ispod 100 eura po kvadratnom metru, pa sad vi izračunajte koliko je 6 i pol tisuća kvadrata sa najmanje sto eura po kvadratu. To je doprinos grada, ali naravno tražimo potporu i tražimo kroz amandmane i kroz ovu raspravu da se uključi i državni proračun i da riješi jedno takvo pitanje. I samo još jedno uz naravno još niz amandmana koje ćemo dati i za koje očekujemo da se ne bace u koš, nego da se ozbiljno o njima razmotri. Pitanje prometa u gradu Varaždinu. Naime, željezničke pruge koje su dugo godina i grad Varaždin je bio jedan od prvih u Hrvatskoj koji je imao željezničku prugu. One prvo presjecaju grad na jedan potpuno neprihvatljiv način i stvaraju potpuno prometno nespojive cjeline. Mi imamo situaciju da preko jedne, mogu reći crne točke križanja, suprotnoj ulici, ulici Vilka Novaka svaki dan prelazi nekoliko tisuća automobila, a ta rampa se spušta po 25, 30 puta dnevno. Istovremeno grad Varaždin na tom području gradi jedan novi kvart grada, gdje će biti 1500 novih stanovnika i neophodno je da riješimo pitanje tog prometa, pa zato evo apeliramo da se, mi imamo projekte za jedan podvožnjak koji bi to pitanje riješio i naravno da očekujemo tu da se to pitanje vrlo ozbiljno razmotri i da se u gradu riješi jedna takva crna točka. Obzirom da ja dolazim iz Varaždina, iz prvog slobodnog kraljevskog grada moram vam reći da mi nije svejedno kad vidim u prijedlogu proračuna potpore za pojedine grane, gospodarske grane što ja pozdravljam, dapače. Ali ne vidim nikakvu potporu za ono što je u Varaždinu posebno interesantno. To je tekstil. To je drvo. Tu su još neke druge djelatnosti, ali prije svega ove dvije koje zapošljavaju nekoliko tisuća ljudi, a ja ne vidim nikakvu potporu za razliku kažem od nekih drugih grana, pa mislim da je to nedopustivo i da o tome treba voditi računa kad se stvara konačan prijedlog državnog proračuna. A mi ćemo kroz amandmane i kroz raspravu o onim financijskim planovima ovih državnih poduzeća staviti još neke, u raspravi istaknuti još neke točke.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Anđelko Mihalić.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo, kolege u Saboru. Evo ja sam u veći ovog izlaganja mojeg uvaženog kolege saborskog zastupnika gospodina Horvata slažem. Njega kao dogradonačelnika Varaždina izuzetno cijenim. Međutim, da bi stvari bile malo jasnije moramo ipak reći da se dakle podržavam sve ono što priča za grad Varaždin da treba podržati i ovu inicijativu oko subvencija za tekstil, zatim one probleme oko čvorišta tamo na prugama. Zatim, gradnja centra “Tomislav Špoljar“ i ostalo. Međutim, ne slažem se time da je ova Vlada u proteklih 4 godine koja je sada bila kao što je bilo razvidno iz njegovog izlaganja rečeno da je bila maćeha prema Varaždinu. Ja bih morao samo reći da je ova Vlada kroz niz svojih mjera i aktivnosti uveliko pridonijela tome da Varaždinska županija ovog momenta bilježi nezaposlenost negdje ispod 10%, 7 ili 8%. Jedna od najmanjih u državi Hrvatskoj, a prije svega moram reći da je ova Vlada prije četiri godine sa 20 milijuna direktno sredstava pomogla oko izgradnje elektro energetskih sustava u slobodnoj zoni Varaždin.
Kolega Mihalić?
Evo još dvije konstatacije samo.
Pa nemojte! Poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Jel to bila replika ili ispravak netočnog navoda. Netočnog navoda? Poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja sam govorila u ime kluba i sasvim je logično da ću podržati ovaj proračun kao što sam i rekla. No, imam i obvezu reći nekoliko stvari obzirom na lokal patriotizam i županiju iz koje dolazim, a to je Sisačko-moslavačka županija. Obzirom da je u listopadu 2006. godine održana sjednica Vlade u Sisku tamo su doneseni određeni zaključci o kapitalnim projektima u kojima će uz Sisačko-moslavačku županiju pojedine jedinice lokalne uprave i samouprave sudjelovati i Vlada Republike Hrvatske. Jedan od tih kapitalnih objekata je i gradnja Obrtničke škole u Sisku i meni je evo izuzetno drago da je taj projekt podržan i od resornog ministarstva i da je ušao u one projekte koje će financirati Svjetska banka. Mogu reći da smo mi ishodili sve potrebne dozvole i riješili pitanje vlasništva i da se grad Sisak obavezao na izgradnju športske dvorane i kompletne infrastrukture. Sam trošak izgradnje objekta škole iznosi 28 milijuna kuna. Županija je također osigurala sredstva i vjerujem da se ovim sredstvima Svjetske banke i sredstvima ministarstva već slijedeće godine ćemo riješiti taj ogroman problem. Drugi kapitalni projekt koji je također podržan zaključkom Vlade je gradnja nove osnovne škole u Popovači. Naime, općina Popovača bilježi najveći porast nataliteta na području Sisačko-moslavačke županije. I danas učenici pohađaju tu školu u tri smjene što je doista preveliko opterećenje za njih, jer počesto dolaze u samo jutro u školu, a odlaze u osam navečer. Ako tome dodamo da su većina učenika učenici iz okolnih mjesta. To znači da se oni moraju dići puno ranije i putovati. Mi smo ovog trenutka izgradili arhitektonsko, urbanističko rješenje i vjerujemo da ćemo projektnu dokumentaciju, lokacijsku, građevinsku dozvolu imati do kraja 2008. godine. Obzirom da se sam objekt škole procjenjuje na 46 milijuna kuna zasigurno će nam tu biti potrebna također pomoć ministarstva prije svega u onom dijelu dva i pol milijuna kuna koliko je potrebno za dovršenje projektne dokumentacije tako da vjerujem da na ovim postojećim pozicijama ministarstva će se naći sredstva i za ovaj kapitalni projekt u Sisačko-moslavačkoj županiji. Treći izuzetno važan projekt i možda infrastrukturno najvažniji projekt u našoj županiji je rekonstrukcija ceste Ludina-Kutina-Novska s tim da ta cesta ustvari seže od Zagrebačke županije, dakle sa područja Ivanić Grada pa sve do Novske. To je projekt koji je težak 65 milijuna kuna. Mi smo krenuli sada sa rekonstrukcijom te ceste i naravno ovdje želim apelirati bez obzira što je riječ o županijskoj cesti, da se u sufinaciranje te rekonstrukcije uključe i Hrvatske ceste i ministarstvo infrastrukture, jer ako želimo tu alternativnu cestu, autocestu doista sanirati u pravom smislu riječi, biti će potrebna velika sredstva koja ovog trenutka Sisačko-moslavačka županija nema na raspolaganju. Također dva kapitalna projekta sa kojima smo započeli i gdje smo imali podršku Hrvatskih voda i vjerujem da će to tako biti i ubuduće su dva regionalna vodovoda. Jedan vodovod koji obuhvaća Moslavinu i Posavinu, dakle područje od Kutine do Ivanić Grada, regionalni vodovod moslavačka Posavina i drugi koji obuhvaća područje Lekenik-Petrinja-Sisak gdje je također izrada dokumentacije pri kraju i evo vjerujem da će Hrvatske vode imati sluha za oba dva projekta. Ono što je nama posebno interesantno u Sisačko-moslavačkoj županiji jest ulaganje u poljoprivredu. Bilo je ovdje počesto rasprava sa strane opozicije da građani Hrvatske skupo plaćaju ovu koaliciju. Pa mene zanima da li možda opozicija smatra da su poljoprivredna obiteljska gospodarstva ljudi koji žive na selu građani trećeg reda i da njima doista nije potrebna niti jedna kuna da bi preživjeli. U upisniku poljoprivrednih obiteljskih gospodarstava na području Republike Hrvatske ima 100 tisuća obiteljskih gospodarstava. Ako pomnožimo to sa četiri, a neke obitelji su i mnogobrojnije onda dolazimo do pola milijuna ljudi koji žive na tom seoskom prostoru koji se isključivo bave poljoprivrednom proizvodnjom i sigurno da je došlo vrijeme da se i njima pomogne. Osim toga to su ljudi koji su čuvari našeg hrvatskog prostora, naših hrvatskih sela, naše tradicije, jezika, kulture i nošnje i sigurno su zaslužili veliku pažnju. Bez tih ljudi teško da bi u Europi nas bilo tko prepoznao jer ona obilježja koja su oni čuvali kroz godine i prenosili na generacije jest ono što će nas u Europi činiti posebnima. Ista stvar je dakle i kada govorimo o Sisačko-moslavačkoj županiji gdje smo doista uložili iznimne napore da povećamo proračun za poljoprivredu i pomognemo obiteljskim gospodarstvima i u brendiranju proizvoda i očuvanju seoskog prostora, ali i da na neki način napravimo regionalizaciju poljoprivredne proizvodnje, odnosno da omogućimo ljudima koji znaju proizvesti šljivu da proizvode šljivu, onima koji se bave s jabukom da proizvode jabuku i u tom smislu smo krenuli u osnivanje centara. Prvi takav centar koji smo osnovali za šljivu i pitomi kesten na području Banovine u suradnju sa gradom Petrinja već je mogu reći saživio, njegova djelatnost biti će proširena i na ekološku proizvodnju hrane jer smo evo nedavno i dobili značajna priznanja kao županija koja je napravila najveće iskorake u ekološkoj proizvodnji hrane. S tog aspekta doista očekujemo i pomoć resornog ministarstva i to sa pozicije ruralnog razvoja. Sličan centar mislimo napraviti za područje Moslavine, za jabuku i za škrlec. Škrlec je naša autohtona sorta koja se doista dobro pokazala na terenu, a isto tako područje Moslavine najjače po proizvodnji jabuka u Republici Hrvatskoj i tim ljudima treba dati značajniju stručnu i znanstvenu pomoć. Ono što također krasi Sisačko-moslavačku županiju jest najveći broj konja u Republici Hrvatskoj, autohtonih pasmina hrvatskog posavca i hrvatskog hladnjokrvnjaka koji održavaju naše pašnjake prohodnima, naravno koliko je to moguće obzirom na velike pašnjačke površine, ali koji se mogu koristiti i u turizmu i u ekološkoj proizvodnji hrane. Ja naravno čestitam svima onima koji su radili na povratu naših lipicanaca iz Srbije u Hrvatsku i čestitam i gradu Lipiku koji je doista napravio velike iskorake i pomake da se ergela Lipik vrati u svoje matične štale. Obzirom da je konjogojstvo u drugim zemljama doista zastupljeno na visokoj razini i čini čak jedan značajan dio bruto nacionalnog dohotka drugih zemalja mislim da to može biti i odlika Hrvatske posebno onih dijelova koji imaju iskustvo i tradiciju u konjogojstvu. Druge zemlje u okruženju imaju specijalizirane ustanove za konjogojstvo pa se mi u Sisačko-moslavačkoj županiji obzirom na najveći broj konja u Republici Hrvatskoj također preporučamo na potporu uspostavi takvog jednog centra, stručne institucije koja bi brinula o konjogojstvu. I napokon kada je riječ o zaštiti okoliša naravno da nije tajna da postoje problemi sa kakvoćom zraka u gradu Sisku i gradu Kutini. Županija uz pomoć Fonda za energetsku učinkovitost proširila lokalnu mrežu za praćenje kakvoće zraka, no svakako očekujemo i daljnju pomoć fonda u uspostavi automatskih njenih postaja koje su doista skupe, cijene se kreću od milijun i pol do dva milijuna kuna. Da bi doista bili sigurni da veliki zagađivači ne stavljaju i objavljuju podatke koji možda ponekad i nisu u potpunosti točni, mi ih volimo kontrolirati i zbog njih i zbog nas samih i zbog našeg zdravlja i zbog toga dakako očekujemo pomoć Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, za uspostavu automatskih mjernih postaja u Sisku i u Kutini, ali naravno i pomoć u uspostavi regionalnog centra za gospodarenje otpadom u Sisačko-moslavačkoj županiji. Obzirom da svi ovi projekti koje sam nabrojala su već u velikoj fazi realizacije na terenu, imaju potporu jedinice lokalne samouprave, same županije, a i resorna ministarstva iskazala su veliki interes podržati ih. Vjerujem da usvajanjem ovog proračuna za 2008. godinu će se za to stvoriti i uvjeti i zbog toga ću podržati donošenje proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Prošlogodišnji proračun nazvan je proračunom za ravnomjerniji razvoj Hrvatske, no svima nam je jasno da se to nije ostvarilo. Pred nama je sada Prijedlog proračuna za 2008. godinu iz kojeg bi trebali mi zastupnici i građani Republike Hrvatske iščitati ravnomjernu brigu središnje države prema svima. Da li je to zaista tako i da li se u ovom prijedlogu proračuna Vlada odnosi prema svima majčinski ili pak prema nekima i maćehinski. Ja dolazim iz Varaždinske županije o kojoj često u medijima imamo priliku čitati i slušati pohvale, no koliko tih pohvala se može pripisati Vladi, a koliko spretnosti i umijeću političara koji sudjeluju u upravljanju na lokalnoj razini. Iako se kolege već godinama žale na nepreglednost i netransparentnost prikaza proračuna, Vlada se za prošlog mandata nije potrudila da danas ispred sebe imamo pregledan, transparentan tekst. Očito nekima odgovara ova zbrka brojeva i slova u koje se samo vrsni financijski stručnjaci u potpunosti mogu snaći. Prijedlog proračuna za 2008. godinu toliko je neprecizan, netransparentan i općenit da se iz njega ne mogu iščitati nikakvi projekti i programi za Varaždinsku županiju, kao ni za druge dijelove Hrvatske. Može se samo nagađati da li će Vlada putem nekim natječaja kanalizirati novac u određene projekte i programe, ali ako je suditi po projektima kao što je onaj grada Ivanca za arheološka istraživanja starog grada koji je u više navrata prijavljujemo i ne dobijemo, dobijamo sredstva, onda možemo biti sigurni da samo pogodni pod navodnicima zaslužuju financiranje iz državnog proračuna. Toliko o ravnomjernoj razvijenosti lijepe naše države. Kako u Varaždinskoj županiji i u većini sredina vlast ne obnašaju iz vladajuće koalicije, čini mi se opravdanim moj strah da će se neke sredine tretirati majčinski, a neke maćehinski. Strah se temelji na konkretnim podacima, jer npr. grad Ivanec višekratno … [[Govornik se ne razumije.]] projekte za financijsku potporu iz državnog proračuna, a dobio nije dobio gotovo ništa. S druge strane, neke manje općine i županije kojima je na vlasti HDZ dobivaju kontinuirano višemilijunske iznose. Bojim se zato da ovaj Prijedlog proračuna širom otvara vrata takvom načinu raspodjele financijskih sredstava. Tim prije, jer nas 2009. godine očekuju lokalni izbori, na kojima će do punog, odnosno do potpunog … [[Govornik se ne razumije.]] doći ovakvo netransparentno financiranje. Ja kao mlada osoba ulazeći u politiku mislio sam i vjerovao da država mora voditi jednaku brigu o svima, o svim građanima Hrvatske, da mora biti pravedna, da mora biti poštena. Ovakav Prijedlog proračuna poljuljao je to moje uvjerenje. Kao što ministar Šuker navodi, meni je žao što ga trenutno nema, ovaj proračun je usporeno osporavanje državne potrošnje, no da li to osporavanje treba ići na štetu građana Republike Hrvatske. Poticanje poduzetništva zaista je pohvalan cilj, ali što je s onim građanima koji nemaju kapital da bi se odvažili da budu poduzetni? Glavno da smo mi odvojili turizam u zasebno ministarstvo, a socijalu i zdravstvo ostavili zajedno. Izdvajanje za taj sektor uopće ne prati rast cijena, komunalnih naknada. Sudeći po izdvajanjima ne vidim nigdje mogućnost povećanja naknada za socijalno ugrožene skupine. Pa što onda očekivati od ovakve Vlade? Kad sam već kod socijalno ugroženih skupina, mi u Ivancu imamo muški odgojni dom. U tom domu svakodnevno rade stručnjaci koji svojim radom nastoje oblikovati mlade koji su iz raznih razloga upali u sustav socijalne skrbi. Pitam se da li je netko tko je sudjelovao u kreaciji ovog Proračuna osjetio ikada ovu ustanovu. Uvjeti u kojima ta djeca žive, uče, socijaliziraju se i uvjeti u kojima rade zaposlenici te ustanove su ispod svakog minimuma, kvalitete života i rada. Ova Vlada koja uporno naglašava važnost obrazovanja, koja naglašava rast životnog standarda očito ne zna o čemu govori, jer kada tu djecu smjestite u takve uvjete onda možete zaboraviti na životni standard i kvalitetno obrazovanje, a trud svih zaposlenih tada pada u vodu. U koalicijskom programu ove Vlade najavljena je brza cesta Varaždin-Krapina, no iz ovog proračuna vidljivo je da to neće krenuti ove godine. Pa zašto i bi kada ovo nije predizborno vrijeme? Ceste će se početi graditi malo pred izbore, što je jednostavno stil HDZ-ove Vlade, no na to smo već svi ionako navikli. Obećanja ostaju samo obećanja, sve dok se pokaže pogodno vrijeme, vrijeme izbora, kada se tek krene s nekim aktivnostima, pa moram priznati da je ova Vlada zaista poduzetna kada se radi o prikupljanju glasova. Poštovani predstavnici Vlade, iskreno se nadam da sam u krivu sa svojim procjenama, jer bi to značilo da će građani ove zemlje živjeti bolje, dostojanstvenije, jer mislim da su to zaslužili, svaki građanin ove zemlje, jer ipak oni su vam ukazali povjerenje, a vi, vi ih već s prvim proračunom ovog novog mandata izigravate. I to ne one bogate, one potkovane, već one najslabije, bilo da govorimo o ljudima ili lokalnim sredinama, a slabiji politikom vaše Vlade ne mogu opstati. Hvala vam.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Cijeneći da smo danas odradili dobru satnicu i da smo plaćeni po satu ovo bi se isplatilo, a i cijeneći kao pragmatičan čovjek iz lokalne samouprave da zapravo danas je najteže bilo ministru Šukeru. Zna da mu je proračun prošao, a mora sjediti i slušati i pohvale apologetske i kritike na mjestu ili manje na mjestu. Ja ću pokušati samo ukazati na nešto što je ovako, do sad nije dovoljno spomenuto ili nije spominjano. Mi smo danas imali sastanak Odbora za ratne veterane, evo zamjenik predsjednika, član sjede tu, sa predstavnicima udruga proizišlih iz rata. Kolegice ispričavam se, nisam skrenuo pogled dovoljno široko. I stavili su nam jednu osnovnu primjedbu. Da su prekasno dobili materijal da prouče i da vide ono što se tiče njih i njihovih sudbina u ovoj godini i projekcije za iduće godine. Jedina utjeha koju smo im mogli mi pružiti je bila ta da smo im mogli reći da smo i mi kasno primili i da ja sad kao predstavnik lokalne samouprave mogu reći da kod mene je HDZ u oporbi ne bi došli na sjednicu, odbili bi doći na sjednicu ako ne bi dobili prijedlog proračuna najmanje 8 dana ranije, ne zbog nas, zbog onih drugih koji nas pitaju mislim da bi trebalo izbjegavati takvu praksu. Ja znam da su ove godine izvanredne okolnosti oko proračuna, jer zbog izbora bili smo na privremenom financiranju. Žuri se sad svima i nama se žuri, no mislim da bi takvu praksu trebalo izostaviti kao standard u Hrvatskom saboru. Kad se radi o samom proračunu treba reći neke stvari koje su već naglašene ovdje. Jest, dolaze na žalost na naplatu neke stvari koje smo puštali inerciji, povoljna kretanja gospodarska u našem okruženju, naznake našeg ajde možemo reći skorog ulaska u Europsku uniju, ulaganja, dotok kapitala kroz različite vidove stranih investicija. Sve je to možda zavelo Vladu u uvjerenje, dovelo Vladu u uvjerenje da se treba samo prilagoditi dobrim programima i pripremiti se za trošenje sredstava. Nažalost, kao i u životu svakog od nas i u gospodarstvu i obitelji neke stvari treba planirati, o nekim stvarima treba računati unaprijed i u lošijoj i u boljoj varijanti. To mi u Hrvatskoj nismo napravili. I zapravo nemamo sad odgovore na sva moguća pitanja koja će se pojavljivati kao što je rekao i objektivno ali postoji naša subjektivna odgovornost ili subjektivna odgovornost Vlade. Ali s obzirom da svi mi participiramo kroz neku funkciju u društvu da li kao gradonačelnici je li ili načelnici, kreiramo isto tako gospodarske i životne uvjete. Onda svatko u svom dijelu, netko manje vlada, najviše snosimo i odgovornost za posljedice. I kad se radi o samom proračunu, opet ću biti pragmatičan, ja sam rekao kad se Vlada predstavljala i kad smo govorili o povjerenju Vlade, da neću dugo govoriti, da neću biti kritičan i sumnjičav nego da ćemo na kreiranju proračuna testirati ono o čem se govorilo tada. Tu ću biti sad malo regionalan. Da uglavnom ono o čemu smo svi govorili u predizbornoj kampanji, u III. izbornoj jedinici Hrvatsko zagorje. Svi ti projekti se tu nalaze. Međutim, mislim da i cijenjene kolege iz HDZ-a, ali oni ne smiju to reći, nisu prezadovoljni da te pozicije nisu praćene adekvatnim iznosima, a možda još i više početkom i dinamikom financiranja određenih projekata. Stoga se nadam da će u periodu do usvajanja ovog proračuna moja glasna molba, a tihe molitve članova vladajuće koalicije da se neke stvari unaprijede biti uslišene. U općem dijelu želio bih posebno naglasiti pitanje osiguravanja sredstava za Županijske uprave za ceste. Ja želim podsjetiti da je udruga gradova zajedno sa USID-om isfinancirala jednu studiju koja predlaže druge varijante raspodijele cestovnog novca. Sadašnjim načinom raspodijele nismo zadovoljni, pa mogu reći svi, od općina i gradova preko županija, a vjerojatno i kolege u Hrvatskim cestama, normalno bi daleko lakše bilo raditi da je to izdašnije. No, mislim da je vrijeme da krenemo u pripreme da barem u sljedećoj godini uđemo sa novom koncepcijom preraspodijele tog novca i da sa relativno ograničenim izvorima maksimaliziramo rezultate i efekte u održavanju i unapređenju cestovne infrastrukture za koju smo svi odgovorni jer građani ne znaju koja je županijska, koja je državna, koja je gradska. Njih zanima da li je u redu, da li je prometno dobrom signalizacijom obilježena. I isto tako neophodno je da na dnevnom redu Sabora se nađe, vjerojatno za sljedeću godinu i razmatranje Prijedlog izmjena Zakona o financiranju lokalne samouprave jer isto tako slažemo se svi da je nemoguće postići ravnomjerni razvoj, da trebaju biti instrumenti solidarnosti na nivou države. No, isto tako treba reći da u nekim potezima, ja govorim o hrvatskoj vlasti od '90. pa do danas, neovisno tko je obnašao vlast, da u nekim potezima nije se dalo dovoljno pomoći i podrške onima koji su mogli povući razvoj. Evo, gledam i kolegu Turka i neke druge gradonačelnike kojih sad nema pa ih ne mogu gledati ali ih se sjetim. Gradovi koji su imali mogućnosti da ubrzaju razvoj ne samo svoj, nego i svog okruženja da multiplikativnim efektima utječu i na razvoj onih područja koja su sada i dosada bila nerazvijena. Utoliko moja očekivanja su bila zaista veća, moja očekivanja u proračunu su bila veća i s obzirom na ono o čemu su govorili kolege iz HSS-a i HSLS-a. Međutim, očito je da i njihove želje nisu uslišene, da je dio njihovih želja iz predizborne kampanje uslišeno vjerojatno da bi bilo i manje primjedbi s naše strane. No, to je tako. Mrtvom tijelu pomoći nema i rekli bi Zagorci, kasno je za križima popevati. Proračun je u suštini donesen i evo, ovo je moj mali doprinos samo razmišljanju da se mogu pozvati da sam ipak nešto rekao. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora! Ispravit ću netočan navod kolege Hanžeka koji je ustvrdio da su Udruge branitelja nama uputili kritiku zbog toga što nismo održali Klub veterana. Poslovnik o radu Hrvatskog sabora jasno govori tko saziva sjednice klubova tj. odbora. I jasno je da je vaš predsjednik odbora taj koji je trebao jučer sazvati sjednicu Odbora za ratne veterane i raspraviti materiju koja je bila dostavljena u materijalima u pretincima. Da je točna druga stvar, a vi ste ustvrdili da je netočna, da se mi bojimo reći da ima propusta i da nema svih financijskih pokazatelja za projekt točno je sljedeće. Mi jasno govorimo što je vidljivo iz obrazloženja. Vi podržavate ovaj proračun samo ga ne smijete reći zbog partijske stege.
I poštovana zastupnica Božica Šolić, ispravak navoda.
Hvala lijepa. Upravo me je kolega ispravio, ali ja ću reći da nije točno kolega da mi iz HDZ-a ne smijemo priznati to da sve lokalne jedinice nisu jednako zastupljene u proračunu. Ne, nego upravo je bila riječ o tome i to je točno sjetite se, da ste vi rekli da apsolutno braniteljska populacija je u proračunu jako dobro zastupljena i da ju vi podržavate, ali da javno ne smijete to priznati. To je točno. Sjetite se.
Sad kad radimo na … [[Govornik se ne razumije.]] sada je li kolega Hanžek tako ćemo biti i plaćeni po akordu. Poštovani zastupnik Gvozden Flego.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ako država treba služiti dobrobiti građana onda je proračun osnovni instrument za tu dobrobit kao uostalom i mjerilo kojim se realizacija proklamiranih strategijskih ciljeva koji službe tom prosperitetu mjeri. U Hrvatskoj je nažalost potreban napredak u gotovo svemu, posebice u zapošljavanju, u životnom standardu, visini mirovina, uklanjanju siromaštva, u zdravstvenoj usluzi, u izgradnji infrastrukture, u svim stadijima obrazovanja a posebice postdiplomskim studijima, cjeloživotnom učenju itd. Država i onda državni proračun treba služiti prvenstveno zadovoljavanju ovih potreba odnosno ispunjavanju zacrtanih strategijskih ciljeva a među tim ciljevima vrlo visoko pokatkad i najviše mjesto pripada obrazovanju i znanosti. O strategijskim iskoracima posebice u obrazovanju i znanosti kazuju svi ključni dokumenti i ove i prošle Vlade, koalicijski sporazum od 8.1. ove godine, program Vlade od 2008. do 2011., strategijski okvir za razvoj 2006. do 2013. godine. Mogao bih nabrajati i dalje. O istome govore brojne europske i svjetske konvencije, deklaracije, pisane rasprave kao i temeljni razvojni dokument Europske unije, naime onaj koji nazivamo lisabonskom strategijom 2010. Ispunjava li Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu proklamirane ciljeve i slijedi li on načela koja je proklamirala Vlada 12.1. ove godine prije mjesec i pol dana. Razmotrimo malo podrobnije područje obrazovanja i znanosti. Na početku 14. poglavlja program Vlade između ostalog kazuje i slijedeće, to je 66. stranica, "Želimo učiniti Hrvatsku društvom temeljenom na znanju te do godine 2010. stvoriti najuspješniji obrazovni sustav u široj regiji.". Nešto ranije citirana rečenica "Hrvatsko društvo svoju budućnost ima samo ako obrazovanje postane nacionalnim prioritetom i upravo znanje je danas jedini istinski kapital.". Povećanje postotka visoko obrazovnog stanovništva omogućit će nam razvoj i povećati konkurentnost Hrvatske na sve zahtjevnijem europskom globalnom tržištu rada i izgradnja društva znanja jedini je put za Hrvatsku u europski vrh. U strategijskom okviru za razvoj premijer Sanader pri kraju svoga uvoda piše slijedeće: "Strateški okvir prepoznaje obrazovanje, kvalitetu znanja, produktivnu upotrebu znanstvenih rezultata i upotrebu informacijsko-komunikacijske tehnologije kao temelje razvoja i transformacije hrvatskog društva.". Upravo će znanje, obrazovanost i izvrsnost omogućiti da prepoznamo i iskoristimo sadašnje i buduće izazove kako bismo ostvarili rast, zapošljavanje i napredak. U istom dokumenti, da vas podsjetim, prvo poglavlje nakon uvoda posvećeno je ljudima i znanju te mjerama koje je u tom sektoru potrebno poduzeti da bi naš obrazovni sustav postao razvojno poticajan, a slijedeće poglavlje razmatra znanost i tehnologiju kao potrebne mjere u toj djelatnosti da bi sustav znanosti pokrenuto novi ciklus razvoja hrvatskog gospodarstva i pridonio boljitku u njemu djelujućih i u Hrvatskoj živućih ljudi. Potrebne su promjene i u sustavu obrazovanja i u sustavu istraživanja i znanosti. Promjene koštaju ali svaka sredina koja se kani razvijati i napredovati zna da je ne samo nužno već i daleko najisplativije ulagati u ljude odnosno u njihove kako se to danas kaže generičke i specifične kompetence. Promjene obrazovanja koštaju ali su isplative. Riječ je o vrlo dobrim dokumentima i ne znam tko bih ih mogao ne podržavati i ne poticati. Određeni su i definirani visoki vrlo često i dobri ciljevi, a kako oni, kako njih opslužuje prijedlog ovog proračuna. On ih kolegice i kolege iznevjeruje. Tako u programu Vlade kako smo već u nekoliko puta ponavljali na 68. stranici piše da će se povećati izdvajanje državnog proračuna za obrazovanje, znanost i tehnologiju u 2008. godini za 10 do 15% kako bi se realizirali ovi programi. Prijedlog proračuna projicira povećanje od 8,66% i tim prijedlogom je Vlada iznevjerila samu sebe, iznevjerila je Sabor, obmanula je narod. HDZ kao glavni tvorac koalicije je na neki način prevario koalicijske partnere ili su se oni dali a koalicijske stranke su prevarile same sebe samo preuzete obveze i dana obećanja. Napušteno je načelo pouzdanosti koje je premijer prije mjesec i pol dana ponosno proklamirao u ovoj dvorani. Predloženi proračun nažalost nije dostatan ni za potpuno povećanje plaća i dinamiku zapošljavanja za bolonjski proces, a kvalitetno obrazovanje te znanstveno istraživanje i razvoj jedine su djelatnosti koje u globalnome svijetu mogu uključiti Hrvatsku u globalno gospodarstvo te našim građanima omogućiti prosperitet. Dokumenti i tekstovi koje sam spominjao a ima ih još naravno stoga su samo svojevrsna obmana, nerealna obećanja jer nema dovoljno novca za implementaciju onoga što je zacrtano i to je naš paradoks. Imamo odlične projekte, imamo vrlo dobre dokumente i onda na kraju posustanemo u finalu. Nije riječ samo o tome da li je 10% ili 8,66%. Analitički gledano svaki onaj proračun obrazovne a pogotovo znanstvene institucije u kojem 70 ili više posto proračuna odlazi na plaće je nerazvojan. Svaki onaj proračun visoko organizirane znanstvene institucije u kojoj iznos za plaće preko 70% je faktički socijalna pomoć a ne ozbiljan znanstveno-istraživački institut. U proračunima 2005. i 2006. godine uvedena je disproporcija u financiranju sveučilišta po broju studenata i po broju nastavnika. Ta disproporcija se i dalje nastavlja jer je praktički linearno povećanje proračuna za sveučilište u Hrvatskoj čime se održava a jednako tako uvećava razlika u ovim financijskim odnosima za manje-više jednake djelatnosti. Za znanstveno istraživačku opremu koja je temelj ili osnovni instrument za znanstvena istraživanja i stoga razvoj temeljen na znanosti i izgradnje društva znanja predviđeno je 35 milijuna kuna. Kada smo imali iznose od 100-tinjak milijuna kuna to je bilo kritizirano kao puno premalo. Sada smo došli na 35 milijuna kuna sa pri tome i s određenim troškovima održavanja te opreme izrazito prema, novozaposleni su znatno manji od onih koji su realno, od novih radnih mjesta. Mi danas imamo dvije tisuće 700 znanstvenih novaka. U 2003., na kraju 2003. smo ih imali dvije hiljade 200. Prema tome zaposleno je novih hiljadu 700 ako je zaposleno zato što je jedan dio njih otišao iz sustava. Jedan dio njih nije zadovoljio. Jedan dio njih je napredovao u docente. Ali to ne znači da je otvoreno hiljadu 700 novačkih radnih mjesta jednako kao što ne znači da je otvoreno 7 hiljada 700 novih radnih mjesta u sustavu obrazovanja nego je riječ o naprosto ili generacijskoj smjeni ili uobičajenoj rotaciji. Studentski centar u Zagrebu raste ispod 100%. Dakle on pada u apsolutnim iznosima. U trenutku … [[Govornik se ne razumije.]] 66 i tako dalje i tako dalje. Mi ćemo naravno amandmanima nastojati iz naše vizure popraviti taj proračun. I nastojati vam pomoći kolegice i kolege iz koalicije da ovaj proračun bude mnogo bliže u mogućnosti realizacije ono što smo proklamirali ili ono što ste vi proklamirali. Uz krajnje ili zadnje upozorenje kada imamo poteškoću i krizu a u Hrvatskoj je to sigurno slučaj jer Hrvatska ima samo 7,4% visokoobrazovanih. 40% onih sa osnovnom školom. Onda ulažemo u onu djelatnosti koja nas najviše i najbolje može izvući iz tog stanja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Hvala gospodine potpredsjedniče državnoga Sabora. Htjela bih ispraviti netočan navod uvaženog zastupnika koji je rekao da je ovim proračunom koji se odnosi na znanost, obrazovanje i šport Vlada Republike Hrvatske izgubila odnosno iznevjerila načelo pouzdanosti koje je dala prilikom predstavljanja Vlade i programa Vlade za razdoblje od 2008. do 2011. godine. Tvrdim da to nije točno i ponavljam ono što je danas i rekao premijer i ministar znanosti, obrazovanja i športa a i moji kolege u raspravama a to je: podizanje proračuna za znanost, obrazovanje i šport 8,66%, 933 milijuna. Znači da ovo što je kolega Flego iznio nije točno. A on sam i njegova stranka iznevjerili su načelo vjerodostojnosti jer da su se dok su bili na vlasti ponašali ovako kao što se ponaša HDZ-ova Vlada ulažući i podižući proračun znanosti, obrazovanja i športa za 50% u posljednje 4 godine sigurno da bi današnja ulaganja bila puno veća nego što je ovih 8,66% s kojima kolege iz oporbe nisu zadovoljne.
Hvala. Na redu je gospodin Damir Kajin kojega nema pa gubi pravo rasprave po ovoj točki dnevnog reda. To je jedna velika katastrofa. Gospođa Biserka Vranić izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici dozvolite mi da se uključim u raspravu po pitanju donošenja državnog proračuna za 2008. godinu kao i projekcije za 2009. i 2010. Logično je da je državni proračun dokumenat s kojim nikad neće svi biti zadovoljni. Uvijek će neki biti, neki djelomično a neki uopće neće. Međutim ono što je bitno, bitno je naglasiti da se radi o programskom dokumentu u kojem bi trebalo biti vidljivo kud Vlada smjera i koji uopće pravac mi kao država imamo ne ove godine ni sljedeće nego za dvije, tri, četiri i više godina. Uvidom u državni proračun za 2008. godinu vidljivo je da nije planirana nikakva promjena u poreznom sustavu ili u poreznoj politici te da i dalje ostaje na snazi odredba po kojoj jedinice lokalne samouprave imaju najviše prihoda, najznačajnijih prihoda od poreza na dohodak a državni proračun se puni najvećim dijelom i iz poreza na dobit. PDV se ovdje uopće ne spominje niti se ne predviđa bilo kakova promjena u tom sustavu zakona. Ono što je bitno naglasiti da se više godina posebno u izbornoj kampanji svi na neki način hvalimo sa činjenicom da smo svjesni da je bitno u državi uvesti decentralizaciju i to stvarnu decentralizaciju. I to znači ekonomsku, pravnu i političku. Međutim iz ovog proračuna to se ne vidi, a posebno bih naglasila činjenicu da je i odredbom i odlukom Vlade, a posebno resornog Ministarstva rada odnosno gospodarstva, rada i poduzetništva i velikim zalaganjem tadašnjeg ministra Vukelića je donijeta odluka da se inzistira da u Hrvatskoj postoji čim više kvalitetnih radnih zona. Govorilo se o 200 radnih zona u Republici Hrvatskoj što su i jedinice lokalne samouprave u cijelosti prihvatile. One koje su imale za to uvjeta. Utrošile su velika sredstva za izradu programa, isto tako za otkup zemljišta, za uređenje infrastrukture i za sve ostale pripreme koje su potrebne da bi se kapital ili gospodarski razvoj razvio i doveo u sredinu u kojoj se to želi. Međutim upravo onda kada smo se svi ponadali da smo konačno riješili problem zapošljavanja, problem visoke stope nezaposlenosti i na kraju krajeva i kvalitetnije punjenje naših proračuna posebno na lokalnim razinama. Pri tome mislim na općine, gradove i županije. Dogodio se obrat i pojavila se, pojavio se zakon gdje porez na dobit ide u državni proračun. Nama se sad dogodilo na lokalnim razinama činjenica da smo osuđeni i na neki način ovisni o porezu manjih obrtnika, manjih gospodarstvenika i svih onih osoba koje privređuju i dobro došli su u naše krajeve. Međutim, njihova gospodarska i financijska moć je relativno slaba. Sve ono što je jače je na dobiti i to naravno ima veću mogućnost razvoja, veću mogućnost investicija, veću mogućnost širenja i normalno da državni proračun danas bilježi daleko, daleko veće prihode od ovog novog sustava oporezivanja nego što to čine i bilježe jedinice lokalne samouprave. Iako ne tajimo i ne smatramo da su time sve jedinice lokalne samouprave oštećene ili da su sve tim zakonom dobile. Smatram da je izuzetno nužno da o ovom problemu počnemo čim prije raspravljati, čim prije provoditi mjere pa makar u nekakvim etapama ili fazama jer će nam se dogoditi da uđemo u Europsku uniju i da jednostavno nećemo biti al pari niti konkurentni da zajedno radimo i surađujemo sa državama koje već jesu u Europskoj uniji jer ćemo se tek prilagođavati na novi sustav decentralizacije na koji mi uopće nismo spremni ili smo spremni u izuzetno malom obimu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Bruno Kurelić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane članice i članovi Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici. Puno toga je danas, a sad je već i duboko noć ovdje rečeno o proračunu. Analizirao se on ovdje i sa ekonomske i sa političke strane. Jesmo li se mi možda upitali što o ovom proračunu misle građani. Oni koji su nas danas možda čuli i vidjeli posredstvom javnih medija. Mnogi od njih ne razumiju što je to bruto domaći proizvod kao što je danas i rekla moja cijenjena kolegica Opačić. Mnogi se ne brinu što je to konkurentnost, a što to njih zanima? Njih zanima kako će živjeti, da li će dobiti veće mirovine, veće plaće i da li ih inflacija neće ugušiti. Ovo ugušiti je metaforički. Da li će imati dostupniju i bolju zdravstvenu zaštitu? A što misle čelnici koji vode jedinice lokalne samouprave. Oni misle kako će realizirati svoje projekte i projekte građana uz pomoć sredstava iz državnog proračuna. Ponekad su to projekti koji su nužni za zadovoljenje osnovnih životnih potreba odnosno minimuma egzistencije. Jer dok se neki bude i liježu sa internetom, drugi ni danas nemaju struju ni tekuću vodu, pa i u područjima odakle ja dolazim iz Karlovačke županije. Da li je proračun elementom vidljivosti dostupan za čitanje i onima koji nisu sudjelovali u njegovom stvaranju. Imaju li od ovog proračuna korist samo oni koji su naši ili možda miljenici vlasti. Možda ima i onih iz baze zbog hijerarhijskih stečevina koji ne traže dovoljno iz centra jer smatraju odnosno ovih iz centara upućuju da sada nije vrijeme za to. Negdje u jutro na početku ovog pripetavanja jedan uvaženi zastupnik je konstatirao. Ova vlast ima jasan put i ne podliježe zahtjevima sa strane. Ma koliko se trudili skriti ove sumnje stoje kad se čita preraspodjela. Danas su se ovdje upotrebljavale i biblijske izreke da bi se pojačala argumentacija. Biti ću zločest. Sada je 22,00 sata pa ću i ja reći: “Blago onima koji vjeruju, jer njihovo je kraljevstvo nebesko.“ Bit ću ciljan, dati ću samo neke opservacije Prijedloga proračuna za 2008. godinu i uključenost Karlovačke županije i jedinica unutar nje u ovaj proračun. Krenimo redom. Ministarstvo financija, strana 71. pomoći lokalnoj i područnoj upravi, tekuće pomoći opće države, gradovi. Samo Slunj. Jedno cijelo tri milijuna uz rast predviđeni u projekciji 2009. i 2010. za 6 do 7%, a grad Karlovac kao središte 189 000. Općine su prošle njih 6 koje su dobile nešto bolje. Sedma Barilović nije dobila ništa, a prošle godine je dobila 42 000 kuna. Od ukupno 46,3 milijuna tekuće pomoći namijenjenih županijama Karlovačka ne dobiva ništa, a dobila je prije dvije godine 61 000 kuna. Program razvoja vodoopskrbnog sustava i odvodnje unutar Ministarstva za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo nema sredstava namijenjenih za vodoopskrbne sustave na području Karlovačke županije. Niste baš bili izdašni ni u socijalnoj skrbi prema Karlovačkoj županiji. Dom za djecu “Vladimir Nazor“ dobio je svega 200 000 kuna, a to je kapitalna donacija. A centar za rehabilitaciju “Jaškovo“ nadati će se tek 2010 godine milijunu kuna. Sredstva za regionalni razvoj po županijama su vrlo skromna. Karlovačka županija dobila je 2,8 milijuna kapitalne pomoći, a kada se to razdijeli po jedinicama lokalne samouprave unutar županije zamislite koliko će ovaj dobiti. Cijenim vašu i svoju biologiju. Ako bih produžavao s obzirom na vrijeme mogli bi i zaspati ovdje. Prije nego završim, ja proračun shvaćam kao dotaciju, a ne darivanje. Dotaciju za konkretne i stvarne probleme stanovništva i područja koja ih trebaju. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče i pozdravljam vas cijenjene kolege i kolegice i članove Vlade ma gdje god bili. Ovo je prvi puta da Hrvatski sabor raspravlja o proračunu, a da niti jedan član Vlade nije ovdje u saborskoj dvorani i da Vlada nema potrebu čuti što to saborski zastupnici misle o temeljnom dokumentu politike u jednoj proračunskoj godini sa projekcijama za sljedeće godine. Ali dobro, naviknuli smo se mi na svašta, nadam se da se nećemo morati navikavati na nešto lošije od onoga što smo imali prethodne četiri godine, mada ovo ne vodi ka boljem. Meni je ovo peti puta da raspravljam o državnom proračunu i četiri puta sam raspravljao o rebalansima državnog proračuna, dakle deveti put …
Ja sam 18.
Dobro, možda vas stignem. Dakle deveti put raspravljam o ovom dokumentu. I uvijek sam tražio nekako, pokušao razumjeti zašto nikada unutra ne piše Koprivnica i stvarno mislio sam pa evo ljudi su zaboravili, pa predvidjeli su, pa nisu uspjeli. Ja sumnjam u to da ministri nisu to htjeli upisati. Ja naprosto sam počeo vjerovati da postoji greška u softveru. Da je u softver Vlade ušao virus, virus koji se zove "poli" i koji sve ono što se tiče Koprivnice naprosto automatski izbaci iz ovog državnog proračuna. I bilo bi sasvim korektno da taj virus djeluje ne samo na rashodovnoj strani nego i na prihodovnoj strani. Kada nam već ne dajete da nam onda niti ne uzimate. Nemojte onda uzimati tako izdašno poreze iz Koprivnice i Koprivničko-križevačke županije ako već ništa u tu županiju i taj grad i jedinice lokalne samouprave na području županije ne vraćate. Znate još mi odzvanjaju radio emisije koje su držali kolege sa liste HDZ-a u 2. izbornoj jedinici, ne da su se razmetali, to je bilo teško za čuti, milijunima. Na kraju kada više nisu mogli uvjerit ničim birače, milijardama koje su trebale s ovim proračunom doći u Koprivnicu i Koprivničko-križevačku županiju. E sada se ja pitam gdje su. Nema niti članova Vlade niti milijardi. Da li se to odjedanput tako zaboravilo ili se nije niti željelo uopće ugraditi nego se htjelo naprosto prevariti birače i reći o.k. glasajte za nas, silne milijarde će doći, a onda tih milijardi ionako vidjelo se da ih neće biti zato jer smo danas čuli svašta o tom proračunu, te ovakav, te onakav, te moramo razumijevati kretanje hipotekarnih kredita u Americi, jer to strašno utječe na prihode od nekih poreza u Hrvatskoj itd. itd. I ja bih sasvim konkretno ovdje postavio pitanje. Ne zašto ne ispunjavaju se predizborna obećanja vladajuće koalicije nego zašto se ne izvršavaju odluke Vlade, jer Vlada je 20. lipnja 2004. godine u Koprivnici donijela sasvim konkretne odluke. Jedna od njih je da se treba 1.1.2009. godine fizički isprazniti dom za djecu bez odgovarajuće obiteljske skrbi "Svitanje" vratiti crkvi, a do tada će država sagraditi novi dom "Svitanje" i toj djeci omogućiti da se premjeste tamo. Tko to u Vladi ne želi da ta djeca imaju novi dom nego da 1.1. završe na ulici? Djeca koja nisu imala sreće da žive u obitelji nego ih je socijalna skrb izuzela iz obitelji, stvorila im novi dom bez kojeg sada ostaju. Zar na 118 milijardi nema 2-3 milijuna za taj dom? … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega vikao sam ja i u pola tri u jutro, a vikat ću uvijek kada ću se boriti za interese i prava građana, a posebno ću vikati onda kada će nam biti pune uši vaših obećanja, neispunjenih obećanja posebice koja se odnose na djecu bez obiteljske skrbi. Tek toliko o socijalno osjetljivom proračunu. Tko će toj djeci reći za Božić da se nemaju gdje vratiti? Nije obećanje SDP-a, nije obećanje nekog drugog, HDZ-a, to je odluka Vlade. To je odluka Vlade. Četiri godine se obećava izgradnja brze ceste prema Koprivnici. Neki tu govore o prometnoj izoliranosti i ovom, četiri godine prometno se govori o brzoj cesti prema Koprivnici. Do dana današnjeg nema još niti lokacijske dozvole, a obećavalo nam se, čak je potpredsjednik Vlade otvarajući jedan sajam u 10. mjesecu rekao da će netko sljedeće godine doći u Križevce autostopom, on će doći brzom cestom. Neće doći zato jer nema niti lokacijske dozvole, ne zna gdje bi ju trebao sagraditi čak i kad bi ju mogao sagraditi i znao da za to treba novce i bagere imati. I to se ponovno obećava, a ništa od toga neće biti ove godine. Prije par dana je bila 18-godišnjica HDZ-a u Koprivnici. Kao da se zaboravilo da su izbori završili i da nema predizbornih obećanja. Ponovno se obećavalo da će biti pruga do Koprivnice drugi kolosijek gotov u mandatu ove Vlade, a imamo program izgradnje željeznica tek 2011. će se početi graditi, u jednoj godini se ne može to završiti. U jednoj godini se to nikako ne može završiti. Ništa drugo ni na jednom mjestu nije spomenuta Koprivnica, nisu spomenuti brojni drugi projekti obećanja koji su dani u predizbornoj kampanji i ono što se govorilo posljednjih dana. Na žalost Koprivnica ponovno služi samo kao krava muzara, a ti novci se negdje drugdje pretaču jer mi očito nemamo nikakvih potreba. Podravska magistrala, na toj sjednici Vlade u Koprivnici je donesena odluka da će se formirati, odnosno izraditi studija isplativosti podravske magistrale u profilu brze ceste. To je cesta koja treba spojiti Sloveniju, dakle Ptuj, Varaždin, Ludbreg, Koprivnicu, Viroviticu, Našice, Osijek i do Vukovara i dalje prema Srbiji. Ne možemo imati samo jednu cestu u Hrvatskoj, Zagreb-Lipovac. I tada je donijeta odluka da će se napraviti studije isplativosti. U godinu i pol dana Vlada nije uspjela ugovoriti izradu studij isplativost. Te ceste nema u proračunu. Smanjuju se iznosi za gradnju i rekonstrukciju brzih cesta sa 571 milijun na 118 milijuna u 2009. godini. Neće biti dovoljno novaca da se ovo završi, a kamoli da se napravi brza cesta do Bjelovara i dalje do Virovitice, kamoli da se napravi brza cesta do Križevaca i dalje do Koprivnice, odnosno do Botova, kamoli da se napravi brza cesta po podravskoj magistrali u profilu brze ceste. I u ovome svemu ja deveti put govorim, i nitko to ne čuje. Nekad su i bili ministri neki koji su to mogli slušati. I na kraju dozvolite mi svega par riječi o toj famoznoj fiskalnoj decentralizaciji. Došlo je do promjene zakona. Prošle godine milijardu i 600 milijuna kuna su jedinice lokalne samouprave ostvarile više poreza na dohodak. Iz tih milijardu i 600 milijuna, 900 milijuna kuna su vratili povrata poreza na dohodak. Istovremeno država je ostvarila 3 i pol milijarde kuna više prihoda poreza na dobit i ako je ostvarila prošle negdje oko 8 i pol milijardi, 30% od toga je pripadalo jedinicama lokalne samouprave, što znači to je negdje oko 3 milijarde. Kada od te 3 milijarde oduzmete milijardu koju smo stvarno prihodovali, očito je da fiskalna decentralizacija rezultirala time da država ima 2 milijarde kuna više u proračunu nego što bi imala da je ostao stari zakon na snazi.
Hvala lijepa. Ispravak, gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, ispravit ću netočan navod u vezi cestovne infrastrukture i da se ona neće izgraditi, a slušali smo danas gospodina Mršića da je rekao da podravske brze ceste neće biti ništa. Naime, segmenti podravske brze ceste Ormoš-Ilok se grade, u segmentima su izdane i građevinske dozvole. Evo za dva tjedna raspisuje se natječaj za segment brze podravske ceste Slatina-Virovitica pa i sjeverno … [[Govornik se ne razumije.]] koja je isto u tom segmentu također i brza cesta do Koprivnice se dokumentacija radi, jedino grad Koprivnica još nije donio odluku s koje će s lijeve strane ili s desne ući brza cesta na grad Koprivnicu.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite
Hvala lijepo. Gospodine Mršić, smatram da zbilja nije pošteno da već evo koliko puta ste rekli da čekate već peti mandat da vidite Koprivnicu u proračunu i da se nešto napravi za taj grad, ali evo dat ću vam ja jednu ideju. Ima u jednom gradu se gradi dvorana, sportska dvorana velika. Možda da ste stavili u Koprivnicu program otoci i priobalje, možda bi uspjeli dobiti novce za novu dvoranu u Koprivnici.
Odgovor, gospodin Mršić. Izvolite.
Pa hvala, kolega Maras vi ste ukazali na neravnopravnost između građana Republike Hrvatske jer dok se u nekim gradovima grade dvorane državnim novcem, negdje drugdje, a to je primjerice grad Koprivnica, mi ne možemo čak dobiti niti povećanje decentraliziranih sredstava za školu i dvoranu koju smo sagradili po modelu javnoprivatnog partnerstva. Mogla nam je država čak nagraditi nas malo sa onim što smo je podarili u znanju i iskustvu koje smo tom prilikom stekli, jer su smjernice praktično pisane po onome kako se u Koprivnici radila dvorana i gimnazija "Fran Galović" po modelu javnoprivatnog partnerstva. Ali kada Vladi treba onda iz rukava izvuče i mogućnost i stavke da bi se u Osijeku u predizborno vrijeme započela graditi nova sportska dvorana, kada ima potrebe onda se izvuče stavka i novac da se u Zadru financira nova dvorana, ali za novu školu u Koprivnici nema novaca i to pokazuje koliko ustvari i ovaj proračun usmjeren ka tome da Hrvatska bude država znanja. Očito da je puno važnije da li će se i gdje igrati svjetsko prvenstvo u rukometu, nego u kakvim uvjetima će nam naši srednjoškolci ići u sljedećoj godini u srednje škole.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Prijedlog proračuna s planiranim prihodima od 115,6 milijardi i rashodima od 119,4 milijarde temeljen na rastu bruto domaćeg proizvoda od 4 i pol posto i inflacije od 5,2% zasigurno ne može zadovoljiti sve želje i planove koji su danas izrečeni, a još će biti i u ovoj sabornici dodani. Po jednima ključno obilježje ovog proračuna je štednja. Po drugima ravnomjerni regionalni razvoj svih krajeva, odnosno onih koji po svome bruto domaćem proizvodu perkapita daleko su čak iza susjednih nam istočnih zemalja. Grad Zagreb sa gotovo 13 tisuća eura po bruto domaćeg proizvoda po stanovniku 3 i pol puta je razvijenije od Brodsko-posavske županije, najslabije županije sa svega 3 tisuće 785 eura po stanovniku ili čak štaviše Grad Zagreb nam je dva puta jači od državnog prosjeka kada je u pitanju bruto domaći proizvod, a opet svega eto trećina europskog prosjeka. I dok sjeverozapadna Hrvatska stvara skoro polovicu bruto domaćeg proizvoda 48,2% i stalno je u porastu, udio Panonske Hrvatske permanentno pada, iznosi svega 20%. Kako poljoprivreda ima najveći udio u bruto domaćem proizvodu Slavonije, to najbolje ukazuje na stanje poljoprivrede i kuda ide naša poljoprivreda. Stoga mi nemojte zamjeriti da ću si ipak dozvoliti nešto reći o upravo o poljoprivredi, iako je zaista cilj ravnomjerni razvoj svih krajeva Hrvatske, kao što sam naglasila, u Slavoniji to podrazumijeva ulaganje u poljoprivredu, u povećanje konkurentnosti, u orjentaciju na izvoz. Ministarstvo poljoprivrede, kao što je ovdje već nekoliko puta rečeno, na raspolaganju će imati 4 i pol milijarde kuna ili 12% više u odnosu na prošlu godinu. Za subvencije je osigurano 3 i pol milijarde, odnosno 400 milijuna više nego prošle godine. Hoće li to biti dovoljno za restrukturiranje poljoprivrede, uređenje novih tehnologija, te može li se postići racionalizacija troškova s maksimalizacijom učinaka poljoprivredne politike, odnosno možemo li s tako predloženim proračunom povećati konkurentnost naše poljoprivrede ne računajući normalno trenutačni trend nižih cijena u odnosu na europske. Godinama Ministarstvo poljoprivrede ne provodi Zakon o poljoprivredi. I ja, ponovit ću tko zna po koji puta i neka to bude izazov ministru poljoprivrede kojeg nažalost ovdje nema, da zaista ovaj Sabor niti jednom nije raspravljao i ocijenio djelotvornost pojedinih mjera te njihovu učinkovitost kao i stanje poljoprivrede i ribarstva. Jedanput govorimo o navodnjavanju i proračunu za te pozicije, a stvarno stanje na terenu je ispod 10 tisuća hektara navodnjavanih. Drugi put govorimo o odvodnji, posebno … [[Govornik se ne razumije.]] poplave. Jedanput favoriziramo višegodišnje nasade, a zaboravimo da je intenzivno radna kultura i povrtlarstvo i cvjećarstvo koje upravo na malim površinama kao što su naše, može dati financijske rezultate uz adekvatnu poticajnu politiku. Ove godine tri puta povećamo sredstva za kontrolu kvaliteta tla. Konačno smo shvatili da nema uređenje zemljišta bilo da se radi o melioracijskim zahvatima, okrupnjavanju poljoprivrednog zemljišta ili pak o fizikalnoj i kemijskoj kvaliteti tla u cilju usmjeravanja proizvodnje eko hrane ili organske hrane kako god ju nazivali. Nema održivog gospodarenja poljoprivrednim površinama bez analiza kvalitete tla. Priznali smo i važnost zaštite bilja i kontrolu pesticida jer se povećavaju sredstva zavodu radi praćenja onečišćenja prirode, a posebno upravo poljoprivrednog zemljišta te rezidua u hrani, ali i edukaciju u poljoprivredi. Izdvajamo sredstva za monitoring slatkovodnog ribarstva. Konstatira se da treba donijeti vjerodostojne podzakonske akte. Znači li to da postojeći to nisu i tko ih ustvari donio? Moram reći da ova grana gospodarstva zaslužuje više, s više od četiri i pol tisuće hektara koliko smo imali pred rat. Danas u proizvodnji imamo 20%, ostalo smo pretvorili u šikare i neću o tome govoriti iako sam željela još nešto reći, ali već su kolege govorili o tome da smo nekada izvozili gotovo 70% proizvodnje, da danas nemamo dovoljno niti za svoje potrebe. Nije dobro da smanjujemo sredstva sjemenarstvu i rasadničarstvu. Imali smo povećanje jedne godine s 2,8 na 7,9 milijuna. Sada ponovo predlažemo smanjenje za 43%. Puna su nam usta očuvanja biljne raznolikosti, održanja vrste, ali zaboravljamo svoju selekciju. Zaboravljamo da smo nekad bili veliki proizvođači i veliki izvoznici sjemenarstva, dok danas evo, i to uvozimo. Još jedna pozicija zaslužuje posebnu pažnju. Konačno osigurana su i sredstva za ergelu "Lipik". … [[Govornik se ne razumije.]] nije dovoljno samo vratiti konje iz Srbije jer su oni naši, jer čine dobru genetsku osnovu. Naprotiv, ergela "Lipik" mora postati punovažan segment hrvatskog konjogojstva kao što je i ergela "Đakovo". Nažalost, moram reći da su smanjena sredstva za intervenciju ravnateljstva za tržišnu i strukturnu potporu za gotovo 42% odnosno ako gledamo sa 340 milijuna na 200 milijuna. Nije dovoljno intervenirati samo kada su u pitanju mandarine, masline i jabuke. Poremećaji na tržištu su mnogo veći, pogotovo u stočarstvu kada je u pitanju govedarstvo, svinjogojstvo čije posljedice nepravovremene ili nedovoljne intervencije osjećaju se onda više godina i trajno nam mogu utjecati na gospodarske grane. Dobro je da se nastavljaju programi unaprjeđenja tržišta poljoprivrednih proizvoda uspostavom tržišne infrastrukture u vidu zadruga, udruga time što će se plaćati ili što se već prošle godine u jednom segmentu počeli plaćati djelatnici, jer se upravo pri donošenju još 2001. ovog zakona, ukazali smo na to da neke zemlje koje su prošle tranziciju upravo na taj način postigli su tržišnu stabilizaciju vodeći male poljoprivrednike. Osigurana su sredstva za programe potpore marketinškoj pripremi poljoprivrednih proizvoda za tržište, za izgradnju, adaptaciju, opremanje pogona za preradu, konfekcioniranje i pakiranje poljoprivrednih proizvoda. Nažalost, osnivanje novih institucija poput Agencije za poljoprivredno zemljište, Agenciju za ruralni razvitak pa sve do Poljoprivrede komore koju punih 7 godina nismo uspjeli oživiti ili nismo donijeli zakon, bez prave strategije koja će bazirati na analizi svih resursa može umjesto povećanja konkurentnosti poljoprivrede doprinijeti jedino povećanju trošenja proračunskog novca. Spominjanjem mreže seoskih inžinjera pored savjetodavne službe koja dobro radi, ali zbog nedostatka kadrova i sredstava ne stiže sve i svuda prilično je neozbiljno. Očuvanje kulturne baštine i poticanje rada kulturno umjetničkih društava u seoskom prostoru zasigurno vodi kao očuvanju tradicijskih obećanja i manifestacija te etno baštine. Po tome ćemo u Europskoj uniji biti prepoznatljivi. Ali zar za to nemamo Ministarstvo kulture već taj segment guramo u poljoprivredu što zaista nema ništa zajedničko. I ako k tome dodamo da praktički moramo sufinancirati upravo programe tehnološkog unapređenja prehrambene industrije, tu je važno i zaista je dobro da ova pozicija raste jer u nekoliko navrata smo upozoravali da za Europu moramo ponuditi gotovo proizvod, dorađen, spakovan. Malo revoltira ja moram reći, da donosim negdje odnosno učestvujem u donošenju devetog proračuna. Ono nesretno spominjanje … [[Govornik se ne razumije.]] hladnjača. Da smo ih gradili koliko smo sredstva uvijek izdvajali a ne znam gdje su zapeli, onda bismo uskladištili sve proizvode Europske unije. Godinama se financiraju projekti izravne prodaje. Treba konačno reći da takvom prodajom teško je plasirati više od 10% proizvodnje. Bez ozbiljnih tržnica, a naši projekti nisu realizirani, bez tržnica koje će biti dostupne svakom proizvođaču, bez te tržišne infrastrukture sve ostalo ispada samo šminka. Potpore su značajan segment razvoja i postizanja konkurentnosti poljoprivrednih proizvoda. Povećavamo sredstva, potičemo sve i svašta. Bojim se da to neće biti dovoljno odnosno da poticati 950 tisuća hektara ovog časa je neozbiljno i molim da se preispita trošak subvencija.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, pa ćete moći nastaviti. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite!
Gospođo Čuhnil! Ja sam vas neobično pažljivo slušao. Moram reći da sam potpuno zbunjen ovom raspravom. Vi kažete, dobro je da to postoji ali je nedovoljno. Dobro je da se povećava, ali ni to nije dosta. Dobro je da potičemo ne znam kulturne, zaštitu kulturnih dobara, ali to ne spada u poljoprivredu, to spada u kulturu. Ja nikako da shvatim je li vi ovaj proračun podržavate ili ga ne podržavate.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Da kolega, ja ovaj proračun podržavam ali moram reći da imam pravo ukazati s čime sam zadovoljna i s čime sam nezadovoljna u ovom proračunu. Želim ocijeniti ono što je u ovom proračunu pozitivno. Jednako tako želim ukazati na sve ono što bi se moglo popraviti. Ja moram reći da svaki puta govorim o poljoprivredi i to ste sigurno primijetili, i posebno mi je drago da su neke od upravo onih da kažem mjera na koje sam ukazivala 2001., 2002. pomalo ipak saživjeli i da se kreće. Nisam imala prilike jer je prekinuto govoriti i ono o čemu ste vi govorili o poticaju, o dohotku, o sredstvima koja nažalost se troše iz poljoprivrede a čista su socijala. Prema tome, ukazivat ću zajedno sa svima onima koji smatraju da je mjesto tome negdje drugdje upravo da neke stvari promijenimo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Marin Brkarić kojega nema pa gubi pravo rasprave po ovoj točki dnevnog reda. Na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici, predstavnici Vlade. Evo već je malo kasno pa ću ja probati biti što brži. Pred nama se danas nalazi prijedlog državnog proračuna koji bi trebao biti temelj za ostvarenje odrednica neke politike, politike hrvatske Vlade. Neću danas o programu Vlade, koalicijskom sporazumu nego o tome što mislim zbog čega ovaj proračun prvi takav nove Vlade vodi Hrvatsku u krivom smjeru. Nešto o makro-ekonomskim okvirima. U proračunu piše da se polazi od postavke da će gospodarski rast biti 4,5% godišnje. Do samo prije mjesec, dva slušali smo kako ćemo imati gospodarski rast od preko 7%, da ćemo imati gospodarski skok a sada se najavljuje 4,5% što je više skokić nego skok, priznat ćete. Smatram da je ova stopa od 4,5% konzervativna, neambiciozna i preniska da hrvatskim građanima osigura bolji život u 2008. godini. Imamo također podatak da će inflacija u 2008. godini iznositi 5,2% što nužno dovodi do zaključka da će realna razina neto plaća hrvatskih građana u ovoj godini pasti. Primjera radi, neto plaća u studenome prošle godine vrijedila je 0,5% više nego godinu dana ranije. Zapamtite i morate uvijek imati pred sobom činjenicu da u Hrvatskoj imamo danas 27% od prosječne europske plaće. Kada bi dakle svake godine neto plaća rasla za pola posto realno, negdje za otprilike 140 godina bili bi na europskom prosjeku. Ali problem je u tome što ćemo naredne godine imati realni pad neto plaća. Zbog odnosa stope inflacije i gospodarskog rasta, znači 4,5% s jedne strane 5,2% s druge strane prosječna plaća i to svi realni pokazatelji pokazuju iznositi će manje, realno će vrijediti manje nego ove godine. Katastrofalan je to podatak i hrvatski će građani za svoju plaću naredne godine moći kupiti manje roba i usluga potrebnih za život nego što to mogu ove godine. Čini mi se da ovu Vladu kao i onu prethodnu uvijek nešto iznenadi. Prvo nam govore nitko se nije nadao ovakvoj inflaciji. Poslije nam govore iznenadila nas je recesija na svjetskom tržištu. Također mi nije jasno, ali kako to da vas je to sve tek nakon izbora iznenadilo i to gotovo preko noći. Mislim da je danas u Hrvatskoj na dijelu dogovorna ekonomija koju smo ostavili za sebe mislio sam prije dvadeset, trideset godina. Dogovorili ste da cijene ne idu gore do izbora a nakon toga nas je zapljusnuo iznenadni rast cijena. Također kažete da ste dogovorili da cijene struje i energenata miruju do ljeta. Možemo samo misliti kakav će tek val poskupljenja nastupiti onda na jesen. Postavlja se pitanje može li uopće nešto Vlada napraviti da se realno poboljša standard hrvatskih građana, da realne plaće budu veće. Netko u Vladi će možda reći što mi tu možemo. Pa mi na plaće utječemo samo za 220 tisuća zaposlenih u državnoj upravi. A može isto tako reći ako se u hrvatskom gospodarstvu podignu plaće još ćemo stimulirati porast stope inflacije. Ali Vlada mora znati da ona svojom politikom i ovim proračunom i programom kreira okružje kojim utječe na sve hrvatske građane pa i na one koji ne rade u državnoj upravi. Vlada mora znati da ima alat kako trenutno riješiti problem rasta plaća hrvatskih građana. Potrebno je samo promijeniti nekoliko zakona koji definiraju prihodovnu stranu proračuna i dio tog novca vratiti hrvatskim građanima kako bi im se popravio standard. Naravno, da biste to mogli napraviti morate imati hrabrosti kroz neke druge zakone, uzeti onima koji imaju više da biste pomogli onima koji su socijalno najugroženiji. Morate imati hrabrosti uspostaviti efikasnu državnu upravu a ne svake godine zapošljavati desetke tisuća novih državnih službenika po stranačkom ključu i pritom se hvaliti iz godine u godinu kako smanjujete stopu nezaposlenosti i kako je ona trenutno na najnižoj razini. Naravno kada se najviše ljudi zapošljava u državnoj upravi. Umirovljenici su još u goroj situaciji nego zaposleni. Prosječna mirovina je na nikad nižim granama, iznosi samo 38% prosječne plaće ili 66 kuna dnevno za sve potrebe umirovljenika. 6 stotina tisuća hrvatskih umirovljenika živi sa samo 66 kuna dnevno za sve potrebe koje imaju. I ovaj proračun, duboko sam uvjeren, neće popraviti lošu poziciju umirovljenika a umirovljenici su ti koji plaćaju najveći račun zbog neefikasne i skupe države. Još nešto oko inflacije. Dokument je rađen, znači prema pretpostavki da će ona biti okvirno oko 5,2% iako mnogi stručnjaci procjenjuju da će zbog ovih svih utjecaja rasta cijena energenata i u Hrvatskoj biti na kraju godine i preko 6%. Stopa inflacije se opravdava utjecajem recesije u svijetu. Govori se da je kod nas inflacija niža nego u zemljama nam u okruženju. Govori se o tome da je Vlada poduzela ozbiljne mjere da kontrolira inflaciju pogotovo kod prehrambenih proizvoda. Ja smatram da nije poduzela dovoljne mjere. Smatram da s obzirom da prehrambeni proizvodi najviše utječu na porast inflacije u Hrvatskoj da Vlada tu nije napravila ono šta može. Sve ozbiljne države u svijetu najviše subvencioniraju i proizvodnju prehrambenih proizvoda i na taj način omogućavaju da utjecaj rasta cijena tih proizvoda na hrvatske odnosno na svoje građane bude što manja. Znate li kako definiramo inflaciju koja je sada po zadnjim pokazateljima, čak u jednom mjesecu je dosegla preko 6%. I činjenica je da kao što sam rekao prehrambeni proizvodi najviše utječu na nju. Obično se obrazlaže da i komunalne usluge u određenim općinama i gradovima utječu na porast inflacije. Da evo općine, gradovi, županije krivi su zbog toga što je inflacija danas na djelu u Hrvatskoj. To nije točno. Tek je, inflacija je tek pod utjecajem komunalnih usluga porasla za 10% u prošloj godini. Znači od stope 2,9% 10% se odnosi na, na komunalne usluge i ono što su one poskupjele. Vladina politika i proračun bi trebali stvarati pozitivno gospodarsko okruženje u Hrvatskoj. Trebali bi poticati ulaganja u industrijsku proizvodnju, pomagati da hrvatska poduzeća postanu što konkurentnija a ne miriti se sa činjenicom da Hrvatska iz godine u godinu ima sve veću negativnu platnu bilancu s inozemstvom koja je ove godine dosegla rekordnih 72 milijarde kuna. Toliko smo naime prošle godine više roba i usluga uvezli nego izvezli. I onda je normalno da je utjecaj stranih gospodarstava na Hrvatsku i njenu stopu inflacije velik. Vlada će možda reći pa nije to naša zadaća da hrvatska poduzeća proizvode i budu konkurentna na svjetskim tržištima. Jer danas je problem, nije problem proizvesti. Problem je to negdje prodati. Znači morate biti konkurentni. Možda i nije to temeljni, temeljni problem Vlade i možda ona ne bi tome trebala prvenstveno brinuti. Ali njezin problem je da stvori jedno pozitivno gospodarsko okruženje. Da pomaže poduzetnicima da pokreću tvrtke, da budu konkurentni pa ako i treba da im pomaže i kroz proračun na nekim subvencijama i na druge načine. I na kraju dozvolite da zaključim zbog čega ja neću podržati ovaj proračun? To je ogroman proračun od 100, skoro 115 milijardi kuna koji se u velikoj mjeri troši za povećanje broja zaposlenih u državnoj i javnim službama. Politički mi se čini da ovaj proračun ne osigurava hrvatskim građanima sigurnost radnih mjesta i mogućnost da dostojanstveno žive od svoga rada. Uz ovakav prijedlog državnog proračuna realna vrijednost, plaća hrvatskih građana će pasti u narednoj godini i građani će teže živjeti i manje će moći kupiti od tih svojih plaća. I na kraju posebno me razočaralo niska razina povećanja ulaganja u obrazovanje i znanost kao jedne od temeljnih odrednica daljnjeg razvoja Hrvatske. Kada pogledamo neka druga ministarstva vidimo da je obrazovanje prošlo lošije nego mnoga od njih. Toliko o mojem viđenju proračuna, a sad pošto nema gospodina ministra ja sam mu htio predložiti da prihvati neke od naših amandmana jer ćemo na taj način sigurno omogućiti da ovaj proračun bar malo popravite. Hvala lijepa.
Ovdje je nazočan državni tajnik za financije Zdravko Marić pa prema tome on potpuno zadovoljava zahtjeve po Poslovniku za raspravu. Tako eto možete se obratiti državnom tajniku kao i ministru. Na redu je gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, ja ću govoriti o proračunu Ministarstva zaštite okoliša i proračunskim stavkama koje su vezane za zaštitu okoliša o čemu nije baš do sada bilo previše riječi. Kada je riječ o ovom dijelu proračuna kao i uostalom o proračunu u cjelini može se reći kod HDZ-a ni s koalicijskim partnerima nažalost ništa novo. Proračun je kopija prošlogodišnjeg a to ne budi previše optimizma. Podsjećam proračun je temeljni dokument iz kojeg je vidljiva politika Vlade u tekućoj godini, a ovaj proračun govori da Vlada nema ni viziju ni znanje kako osigurati viši standard građana, veće plaće i veće mirovine, učinkovitiju zaštitu okoliša i održivi gospodarski razvoj. Proračun govori da je Vlada dosljedna u svojoj neambicioznosti i dokazuje da u HDZ-u nema stručnih i talentiranih ljudi s idejama, znanjem, radnom energijom i vizijom. Iako nam je premijer u uvodnom izlaganju obrazlagao da je ovaj neambiciozni proračun posljedica objektivno teških gospodarskih okolnosti na svijetu i na taj način pokušao amnestirati vlastitu odgovornost i opravdati lažna obećanja izrečena u kampanji, činjenica jest da je ovaj, ovakav proračun upravo rezultat i posljedica prošlog četverogodišnjeg mandata Ive Sanadera. Žalosno je da čak ni neambiciozni gospodarski rast od 6,5% nije predviđen proračunom Ministarstva zaštite okoliša kao glavnog tijela uprave zaduženog za provedbu politike zaštite okoliša. A zaštita okoliša je navodno u samom vrhu prioriteta ove Vlade. Proračun ovog Ministarstva nakon rebalansa povećava se za 2,91%, a u toj, a u taj proračun su uključeni i Agencija za zaštitu okoliša i Agenciju za posredovanje nekretninama. Najveće povećanje proračuna planirano je za Agenciju za zaštitu okoliša, čak 41,87% ali da se ne bi pretjerano i prerano razveselili to povećanje nije posljedica iznenadnog rasta svijesti Vlade o važnosti zaštite okoliša već kako to stoji u obrazloženju posljedica zahtjeva Europske komisije i što govori i da je žalosna činjenica da je strancima izgleda važnija zaštita našeg okoliša no našoj administraciji. Ponovno moram upozoriti na besmislenost sadašnjeg ustroja Ministarstva koje objedinjuje zaštitu okoliša i graditeljstvo a odvaja zaštitu okoliša od zaštite prirode i prirodnih resursa. Proračuni za zaštitu prirodnih resursa razbacani su u cijelom nizu resora a neambiciozni financijski planovi za sanaciju cijelog niza tzv. crnih točaka su nedovoljni. Tu je nužno spomenuti nerješavanje tragedije stanovnika Vranjica koji su već godinama, desetljećima taoci salonita zatim nedovoljna planirana sredstva za gospodarenje otpadom, bijednih 50 milijuna kuna za opremu i plovila obalne straže koja je osnovni preduvjet za provedbu ZERP-a. A stručnjaci govore da je cijena neophodnih 4 većih plovila i 60 manjih plovila za stvarnu provedbu ZERP-a nekih 800 milijuna kuna. Smanjeni su i proračuni za zaštitu voda i mora iako je voda strateški resurs i danas, a pogotovo u budućnosti. Zatim Jadran koji je stalno povećanjem prometa tankera i brodova konstantno izložen sve većem onečišćenju s brodova o tome uostalom svjedoči nedavni slučaj sa turskim brodom. A sada bih malo nešto govorila i o financijskom planu Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Iako je današnja ministrica a tadašnja oporbena zastupnica HDZ-a prilikom donošenja zakona bila oštro protiv ovog Fonda danas joj jako dobro dođu sredstva koja akumulira taj isti Fond pa tako su i prema njenim riječima najveći uspjesi Ministarstva omogućeni upravo sredstvima tog Fonda. I bilo bi to jako dobro kad u poslovanju Fonda u protekle dvije godine ne bi bili zabilježeni veliki gubici. Preciznije 302 milijuna kuna nastalih provedbom Pravilnika o ambalažnom otpadu. Iako Fond to tumači kao plaćanje naknade građanima za zatečeni ambalažni otpad koji je nastao prije donošenja Pravilnika što se možda i može smatrati opravdanim argumentom za nastale gubitke u 2006. godini činjenica jest da je gubitak Fonda u ovom području enormno rastao i u 2007. godini kada je sva ambalaža na hrvatskom tržištu već bila plaćena. To naravno govori da je višak ambalaže došao izvan granica Hrvatske. Osim toga razlog donošenja Pravilnika bio je uporaba ambalažnog otpada kao vrlo vrijedne sekundarne sirovine zbog čega je i država putem svojih fondova sufinancirala i subvencionirala gradnju tvornice «Iz boce u bocu», tvrtke «BBS» pod rutama s više od 4,5 milijuna EUR-a. Ta tvornica danas na tržište izbacuje žalosnih 12 tona ampula pet ambalaže, a ostatak od fonda za otkupljene pet sirovine prodaje na vanjska tržišta uz enormnu zaradu od 450 eura po toni. Zašto fond sam ne prodaje pet ambalažu na vanjskim tržištima i tako stvaraju profit u korist građana Republike Hrvatske i konačno za projekte zaštite okoliša, a s obzirom i tako naravno ostvaruju profit, a s obzirom na to da je iz provedbe očigledno znači provedbe pravilnika o ambalažnom otpadu očigledno da … [[Govornik se ne razumije.]] otpada nije stvarni cilj pravilnika, pa se postavlja pitanje iz kojih će se to sredstva pokriti i pokriva gubitak fonda od 302 milijuna kuna koji je nastao čišćenjem ambalaže u Bosni i Srbiji. Fond u planu za ovu godinu nigdje ne govori kako će riješiti ovaj problem i kako će sanirati ambalažne gubitke koji enormno i konstantno i dalje rastu. Nereagiranje Vlade i nadležnih tijela na ovakve i cijeli niz drugih problema, kao i odsustvo novih projekata u proračunu govori da je ova Vlada nesposobna rješavati probleme ove zemlje. Kako je jedina svrha ovog proračuna održavanje vladajuće većine u Saboru i to na štetu građana Hrvatske i njihove budućnosti pozivam vas kolegice i kolege zastupnici i zastupnice da nipošto ne podržite ovakav proračun.
Nadam se da će kolege uzeti u obzir. Na redu je gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo kasno je skoro petnaest do, deset do jedanaest. Evo ja ću par riječi reći o zdravstvenom proračunu i zabiti zadnji čavao u ovaj proračun, zdravstveni proračun koji je najmanje razvojan, a najviše služi tome da se iz zdravstvenog sustava izvade sredstva i namire se neke druge potrebe. Kao što znate, zdravstveni sustav je jedan od najosjetljivijih državnih sustava i nije usmjeren samo ka liječenju bolesnika, nego je usmjeren i kao jedna od socijalnih kategorija. A stoga sve promjene u tom sustavu trebaju biti pažljivo planirane i dobro provedene. Kreatori ovog sustava očito nisu shvatili da je jedna od poluga promjena u zdravstvenom sustavu je zdravstveni proračun koji bi trebao biti uravnotežen, ali i osiguravati dosegnutu razinu zdravstvene zaštite uz osiguranje financijske stabilnosti sustava. Uvidom u ovaj proračun vidi se da proračun ne samo da ne osigurava financijsku stabilnost sustava nego nije i uravnotežen jer u raznim stavkama proračuna stavke su pod planirane što će i dodatno izazvati nestabilnost u sustavu i po mojoj procjeni dovesti do ako se rebalansom proračuna u sedmom mjesecu nešto ne napravi dovest će do kraha sustava. Prije nego što se osvrnem na glavne točke moje rasprave u proračunu smatram potrebnim da ukažem na sadašnje stanje u sustavu. Ono što imamo sada je nejednakost građana, pad kvalitete zdravstvenih usluga, nezadovoljni su i građani, nezadovoljni su liječnici. Sustav bi najbolje funkcionirao kada ne bi bilo bolesnika, nego bi funkcionirao sam za sebe. Ono što je u protekle četiri godine HDZ-ova Vlada napravila je da je bolesnik postao broj, da su dugovanja evo prema jednoj izjavi ministra Milinovića bila 3 milijarde i sto, na Odboru za zdravstvo 2 milijarde i 900. Ono što mi je drago je da je i administracija priznala da postoje dugovi u zdravstvu i da su ti dugovi prisutni, a ne kao što se govorilo da nema nikakvih dugova u zdravstvu. Svjesni smo dugih lista čekanja, imamo prekomjerno administriranje. Imamo administrativnu pristojbu u kojoj se već obećalo par puta da će se ukinuti, pa se nadamo da ćemo biti svjedoci toga u ovom sazivu Sabora, a evidentno je zaostajanje, ulaganje u opremu, kadrove i prostor. Proračun koji nam je dostavljen ne rješava niti jedan od tih problema, a Vlada Republike Hrvatske barem što se tiče zdravstva, a vidim i u ostalim dijelovima proračuna kao noj gura glavu u pijesak i ne vidi, odnosno ne želi riješiti nagomilane probleme. Ako pogledate u tablicu prihoda proračuna vidi se da je ukupni rast proračuna 6,36% dok je rast proračuna odnosno namjenskog poreza za zdravstvo, znači zdravstvenog doprinosa negdje oko 9,63% što se na godišnjoj razini predviđa prikupiti 18 milijardi 559 kuna. Na rashodovnoj strani proračuna rashodi rastu za 4,63% dok ukupni rashodi zdravstva rastu za 5,23%. Nedostaje 500 milijuna kuna koje očito da je Ministarstvo financija upotrijebilo u neke druge svrhe, a ne za ono što su građani Republike Hrvatske izdvojili iz svojih plaća, a to je liječenje i poboljšanje zdravstvene zaštite. Dakle, ostaje pitanje gdje se krije ostatak sredstava za zdravstveni sustav. A kako rashodi izgledaju to je nešto što bi svaki tko je, svatko tko je u sustavu bi mogao vidjeti da su sami rashodi podplanirani. Da samo kažemo da su po kolektivnom ugovoru rasle plaće 6%, znači a rashodi su planirani za 5%. Ostaje pitanje gdje će se naći sredstva za lijekove, medicinski potrošni materijal što znači da ćemo opet u sustavu imati bolnice koje će biti u gubitku od 64 bolnice. 62 bolnice su u gubitku preko 150 milijuna kuna. Sve to će dovesti do produbljivanja financijske krize u zdravstvu, a što će dovesti do još većeg perioda plaćanja u sustavu koji je da podsjetim danas za ljekarne 6 mjeseci, a za bolnice preko godinu dana imamo primjera da su neke županijske bolnice dužne za lijekove i potrošni medicinski materijal već skoro dvije godine. Ono što me iznenadilo da iako je ministar sam rekao da dugovi u zdravstvu postoje, nigdje u proračunu nema iznosa za sanaciju sustava iako je to programom Vlade najavljeno. Znači, konsolidacija sustava koja se ne vidi u samom proračunu. Ministar je prema svojim vlastitim, prema izjavama na Odboru za zdravstvo rekao da će se sjesti Uži kabinet Vlade i pronaći te dve zarez milijarde kuna sredstava. Čini mi se da to neće biti priča koju ćemo čuti ove godine. Kad govorimo o nelikvidnosti sam Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje na dan 31.12. ima manjak sredstava od 800 milijuna kuna, a obzirom da je proračun HZZO-a umanjen i da ne prati rast troškova za predvidjeti je da će u 2008. godini nedostajati daljnjih 1,2 milijarde kuna što sa ovakvim proračunom znači bez sanacije da će HZZO u 2008. godini imati manjak od 2 milijarde kuna što će kao što sam i ranije rekao, dovesti do daljnje financijske krize u zdravstvu uz pitanje funkcioniranje sustava zbog neplaćenih računa a moglo bi se po prvi puta desiti da u zdravstvu dođe u pitanje isplate plaća, jer se nigdje ne predviđaju sredstva koja su potrebna za povećanjem sredstava za plaće zdravstvenih djelatnika. Također u programu Vlade je navedeno da će se transparentno financirati zdravstvo temeljem članka 67. Zakona o zdravstvenom osiguranju. U proračunu se nigdje ne vidi u kojem obimu će biti financiran zdravstveni sustav temeljem tog članka. Posebna priča je pod planiranjem stavki, a ono što posebno iznenađuje je ponovno pod planiranje stavki lijekova na recept gdje je ove godine potrošeno, prošle godine potrošeno 3,1 milijardu kuna, a predviđeno je za ovu godinu 2,3 milijarde kuna što znači da će dug koji je nastao ove godine plus očekivani dug u sljedećoj godini za lijekove na recept biti preko 1,5 milijardu kuna, a što to znači za opskrbu lijekovima možete i sami pretpostaviti. Administracija sama po sebi se hvali s time da su ušteđena sredstva sa listom A i listom B i uvođenjem generičkih lijekova. Mislim da bez realnog planiranja potrošnje u zdravstvu, a posebno potrošnje na stavci lijekovi na recept neće se moći uravnotežiti sustav. U svrhu uštede sredstava u proračunu ono što me isto tako iznenađuje i zbog toga kao medicinar, a i kao građanin Republike Hrvatske ne mogu prihvatiti ovakav proračun je da su smanjena sredstva za transplantacijski program, da su smanjena sredstva za intervencijsku kardiologiju, ortopedska pomagala što znači da će ti bolesnici imati manje šanse da dobiju liječenje kakvo zaslužuju, odnosno biti će dovedeno u pitanje liječenje a neki bolesnici zbog toga vjerojatno neće dobiti adekvatnu zdravstvenu skrb i neki od toga će umrijeti. Očito se radi o programima za građane Republike Hrvatske koji izgleda da nisu važni za dobivanje glasova, ali se na račun sredstava koja su potrebna za liječenje tih bolesnika podmirilo neke druge apetite. Sa žaljenjem moram konstatirati da je zdravstveni proračun očito silom prilika bio izvor sredstava za pokrivanje drugih dubioza u proračunu, jer kao što se vidi da sredstva ne samo da su umanjena nego su većina stavki i nerealno planirana te smatram da ovakav proračun ne bi trebalo prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa vezano uz dostavljeni Prijedlog državnog proračuna za 2008. godinu ja ću se u svome izlaganju prvenstveno osvrnuti na ono što taj proračun znači za Virovitičko-podravsku županiju od kuda dolazim. Uvodno moram reći da Slavonija pa tako i Virovitičko-podravska županija gospodarski zaostaje za ostalim dijelom Hrvatske. Danas je to na žalost činjenica da je Slavonija postala najsiromašniji dio Hrvatske pa tako i naša županija. O tome govore svi ekonomski pokazatelji. Danas smo ovdje od mojih kolega u raspravi čuli da je stopa nezaposlenosti, da je Virovitičko-podravska županija na drugom mjestu po stopi nezaposlenosti u našoj državi. Upravo stoga da bi se riješilo znači problem velikog gospodarskog zaostajanja Slavonije pa tako i Virovitičko-podravske županije očekivala sam da će ovaj proračun početi rješavati bar neke od toliko važnih i nagomilanih problema. Spomenuti ću uvodno i ono što smatram da je vrlo bitno, a to je problem prometne izoliranosti naše županije. Danas naša županija to je svima poznato, ima samo jednu cestovnu prometnicu, to je podravska magistrala a s pravom je zovemo i magistralom smrti. Moram reći da aktualna županijska vlast već od 2005. godine najavljuje izgradnju za nas rekla bih tih žila kucavica, dvije vrlo bitne cestovne brze ceste i to brza cesta Vrbovec-Bjelovar-Virovitica te brzu cestu, dionica ceste Virovitica-Slatina kao dio ceste Varaždin-Ilok. Mogu reći da su te dvije ceste ušle u koalicijski sporazum ove Vlade. Uoči ovih izbora HDZ je za 4. izbornu jedinicu čak i tiskao jednu publikaciju gdje je najavio kao kapitalno ulaganje upravo cestu Vrbovec-Bjelovar-Virovitica, vrijednost investicija 800 milijuna kuna. Nadalje, izgradnja dijela brze ceste to je podravske ceste Virovitica-Slatina, vrijednost investicije 400 milijuna kuna trebala je znači po onome što su govorili naši lokalni čelnici na županiji, započeti već tijekom 2006. godine. Međutim na poziciji Ministarstva prometa, Hrvatskih cesta koje sam zaista detaljno iščitavala ja ne vidim da će započeti izgradnja tih zaista vrlo bitnih prometnica kako za Slavoniju tako i za Virovitičko-podravsku županiju. Pa ja se onda pitam, kako riješiti problem gospodarskog zaostajanja Virovitičko-podravske županije ako niste prometno povezani, recite kako i na koji način dovesti investitore i ulagače koji će doći ulagati u našu županiju ako ne postoji taj osnovni uvjet, a to je znači cestovna povezanost. Ono šta smatram zaista bitnim, ja dolazim iz županije gdje se najveći dio stanovništva bavi poljoprivredom, to je svakako projekt navodnjavanja. Cilj programa navodnjavanja je doći do stabilne dohodovne poljoprivredne proizvodnje, omogućiti proizvodnje dovoljnih količina hrane za potrebe građana Hrvatske te stvoriti bolje pretpostavke za život na selu. Ukupnom analizom utvrđeno je da treba pristupiti navodnjavanju na razini Slavonije i Baranje, a isto tako i Virovitičko-podravske županije. Ja zaista mislim da je konačno došlo vrijeme da poljoprivrednik zaista danas više ne smije ovisiti o vremenskim prilikama. Navodnjavanjem bi se štete poljoprivrednih usjeva od suše, znamo da je za katastrofalna za Slavoniju bila i naša županija 2003. i ova 2007. godina, promijenila … sjetve u korist dohodovnih kultura, a omogućile bi se i dvije sjetve godišnje na dijelu površina. Reći ću samo da su procijenjene štete od suša za prošlu godinu u našoj županiji iznosile preko 66 milijuna kuna pa se pitam ne bi li bilo pametnije da su ti novci koji su znači dati za tu elementarnu nepogodu, da su bili utrošeni na sustav navodnjavanja pa nam se te suše, pa nam se te zaista štete ne bi dogodile. Ja ne kažem da bi sustav navodnjavanja riješio sve probleme vezano uz suše, ali veći dio svakako bi. Ono što je isto bitno iščitavajući znači obrazloženje financijskih planova korisnika državnih korisnika do 2010. godine to strana 205, sustav za navodnjavanje govori se u tekstualnom dijelu je sustav navodnjavanja Kapinci-Vaška. To je pilot projekt navodnjavanja koji je započeo kod nas u našoj županiji tijekom 2006. godine. Međutim na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja znači pod sustavom za navodnjavanje, na toj poziciji su osigurana sredstva u iznosu od 125 milijuna kuna. Međutim izrijekom se nigdje ne spominje navedeni ovaj projekt Kapinci-Vaška. Međutim, pilot projekt Kapinci-Vaška nigdje ne spominje znači, a riječ je o investiciji vrijednoj 40 milijuna kuna koje bi se navodnjavalo tisuću 260 hektara poljoprivrednog zemljišta, a zasada su samo izvršeni radovi na izgradnji mosta vrijedni oko 2 i pol milijuna kuna. pitam da li je i koji iznos osiguran u državnom proračunu za navedeni kapitalni projekt koji je itekako potreban za našu županiju? Moram naglasiti da čisto sumnjam u to, budući da iznos od 3 i pol milijuna kuna koji je trebao biti doznačen za taj pilot projekt tijekom još 2007. godine koliko mi je poznato nije došao u našu županiju pa onda zaista ne mogu vjerovati i zaista sumnjam u to da su određena sredstva u proračunu za 2008. godinu uopće planirana za sustav navodnjavanja Kapinci-Vaška. I ono što bi htjela posebno reći i što je zaista problem građana naše županije koji se na žalost povlače od 2003. godine, a to je problem izgradnje opće bolnice Virovitica. To je bio projekt tadašnje koalicijske vlasti, projekt koji je vrijedan 120 milijuna kuna, koji je dobio znači odobrenje resornog ministarstva tijekom 2006. godine, međutim što se dogodilo. Tadašnja županijska vlast je znači na projekt koji je dobio odobrenje ministra Ljubičića zatražila da se ipak odobrenje za dobivenu suglasnost, idejni projekt ukine i zamislite koliko je to Ministarstva zdravstva ažurno, drugi dan je stiglo odgovor da se znači taj zahtjev, da se ukida, dat odobrenje za izgradnju opće bolnice Virovitica. Znači 5 godina je prošlo u nepovrat, građani naše županije moraju odlaziti na liječenje u druge institucije. Sada se opet govori o nekakvom projektu koji je vrijedan 80 milijuna kuna, ali ne znam na koji način i kojim modelom će se financirati. Koliko je meni poznato država bi trebala navodno davati svake godine iznos od 3 i pol milijuna kuna iznad decentraliziranih sredstva, a ovih dana čujem da se naša bolnica kreditno zadužila, da su digli kredit na 10 godina i da će vraćati zamislite taj kredit iz decentraliziranih sredstava koje doznačava Ministarstvo zdravstva. Pa se ja pitam koja će to biti razina usluge koja će se pružati u našoj općoj bolnici. I na kraju eto, moram zaključiti da Vlada i nadalje ne vodi brigu o … [[Govornica se ne razumije.]] razvoju cijele države, Slavonija i dalje zapostavljena u svome razvoju, a za to je isključivo odgovorna ova Vlada i ovaj proračun to očito ništa neće promijeniti nabolje. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravit ću navod kolegice Čavlović gdje navodi da od projekta Krapinci-Vaška navodnjavanja te općine Sopje ništa. Zapravo projekt je u cijelosti u provedbi, sredstva su osigurana i povlače se i troše, novi projekt navodnjavanja općine Gradina također se dokumentacija ishodi i rješava i zapravo kompletni projekt vodoopskrbe i odvodnje kao i navodnjavanja u našoj županiji se provodi u punom jeku, ne znam gdje živi gospođa Čavlović da nije to primijetila. Što se tiče opće bolnice Virovitica, Vlada Republike Hrvatske svojom odlukom odredila je 3 i pol milijuna povećanja decentraliziranih sredstava godišnje kako bi se mogao refundirati kredit koji će biti podignut za gradnju bolnice, a onaj projekt koji je bio od strane vaše koalicijske vlasti potpisan 23.11. poslije izbora i poslije mandata vaše vlasti, zapravo je bio projekt koji po medicinsko-tehnološkom projektu nije odgovarao ničemu nego praonici novaca u Virovitici koja je trebala biti odrađena. Evo to je bio vaš projekt.
Replika, poštovana zastupnica, potpredsjednica Doma Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa rasprava uvažene zastupnice me je potakla da se malo pobunim zato što mislim da ona nije u punoj mjeri istakla ono što je najveći problem i najveća sramota odustajanja, pa otezanja, pa onda na kraju vraćanja na projekt izgradnje virovitičke bolnice. Nabrojila je kolegica sve ono što su, pobrojila je ustvari sve smiješne procedure, sve smiješne izlike, sve politikanstvo koje se dogodilo u vezi tog projekta. Spomenula je ona da su i građani bez adekvatne zdravstvene zaštite, ali nije spomenula nešto što je izuzetno važno, a to je da je sve to koštalo najmanje milijun kuna, sve te igre sa obezvrjeđivanjem jednog projekta da bi se smijenila jedna ravnateljica bolnice, pa da bi se našao izgovor za njenu smjenu. Sve je to koštalo porezne obveznike i to čitave Hrvatske, ne samo one koji su pacijenti ili bi trebali biti pacijenti virovitičke bolnice, koštalo je najmanje milijun kuna. I onda se ponovo vraćamo na projekt, vraćamo se na ono da tu netko ustvari doista kako je maloprije u ispravku navoda rekao gospodin Đakić, pere novac, ali pere ga na žalost u negativnom smislu, pere ga na štetu poreznih obveznika, na štetu kvalitete zdravstvene zaštite, a u korist nekih privilegiranih koji su iznova radili projekte i to lošije nego što su bili oni prethodni.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nada Čavlović Smiljanec.
Pa ja bih samo replicirala gospođi Antunović i na njezino izlaganje rekla 700 tisuća kuna je košta idejni projekt opće bolnice Virovitica, nakon toga se išlo novi idejni projekt koji je koštao nešto možda malo manje, a rekla sam nepovratno otišlo 5 godina, građani Virovitica znači nemaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu, liječnici koji su otišli na specijalizaciju nemaju se gdje vratiti, a jasno je zašto je to učinjeno. Učinjeno je samo zato što je to bio projekt koalicijske vlasti. Moram naglasiti da je projekt, idejni projekt opće bolnice ocijenjen kao jedan od najboljih projekata na ovim prostorima, jer on je sadržavao, rađen po sustavu bolnica pod jednim krovom. Ovo što se sada nudi nije … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik, Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ja ću malo drugačije. Svojevremeno je predsjednik kluba HDZ-a, a današnji predsjednik Vlade rekao da za tako malu državu kao što je Hrvatska nema razlike između vanjskog i unutarnjeg duga i ja se s njim slažem. Ja se s njim slažem, jer to je u konačnici dug koji ostavljamo našoj djeci, ali sam istovremeno i zabrinut. Jer što je dug? Dug je vanjski, unutarnji, dug je privatni ili državni. Dug je u konačnici svaki i utječe na gospodarstvo na ovaj ili onaj način. Dobro je zadužiti se da se gospodarstvo razvija, loše je zadužiti se da se krpaju rupe. Iščitavajući državni proračun bilježim na ovo zaduženje od 11 i pol milijardi kuna. 8 i pol milijardi kuna plasmana novih državnih obveznica, i to 3 milijarde na domaćem tržištu, dakle rast u unutarnjem dijelu duga. Pa naravno ni ne može biti 8,5 milijardi vezanih ukupno na domaće tržište jer bi to i urušilo naš financijski sustav. 5 milijardi plasiranih van. 2 milijarde kuna zajmova i više od milijardi prodaje poduzeća. To je ono što je novo zaduženje. No, samo iz ovih planova vidi se da su i institucije u vlasništvu države, poput Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta i Hrvatskog fonda za privatizaciju, ukupno znači po ovom planu zaduženja preko 4 milijarde uzele novih zaduženja. To nije 11,5, to je već 16. To je dug. U ovoj godini, sljedećoj godini na otplate kamata i zajmova odlazi 9,3 milijarde. 23% više na zajmove, 11% više na kamate. I to je dug. Prije neki dan ministar Milinović je izjavio da je ukupan dug HZZO-a zajedno sa županijskim bolnicama dakle, negdje blizu 5 milijardi kuna. I to je dug. No međutim, vanjsko trgovinska bilanca odnosno njen deficit u ovoj godini iznosi 13 milijardi dolara. Što to znači? To znači da tu robu koja stigne u Hrvatsku, netko mora platiti. Nešto je plaćaju turisti kad dođu španjolske mandarine na našu obalu. Ali većinu je plaćaju ovi građani. A kako je plaćaju. Zadužuju se vani da bi robu izvana platili ovdje. To je vanjsko trgovinski deficit. Od zadnje četiri godine ukupan dug, vanjski dug, ukupan dug narastao je za 60% u zadnje četiri godine i preko je 87% GDP-a. To je statistika. Kako kaže predsjednik Vlade, tu ne može se ništa intonirati. Povećan je isto tako i unutarnji dug. A privatni sektor je otvoren prema stranim izvorima financiranja. I to je statistika. Tu se isto tako ne može ništa intonirati. I sad, gledajte ovaj primjer. Ako uzmemo statistiku i uzmemo da vanjsku dug, ukupan dug raste za 20 milijardi kuna godišnje, to je 6% GDP-a. 6% kompletnog društvenog rasta u Republici Hrvatskoj. Šta to znači? Da je naš gospodarski rast cijeli uvezen. Mi smo uvezli ljudi moji gospodarski rast. Nismo ga stvorili, mi smo ga uvezli. A sad prema projekcijama, ako imamo 4,5% gospodarskog rasta u ovoj godini, inflaciju koja ne potiče konkurentnost, ne potiče gospodarstvo, a istovremeno nivo zaduživanja od 6% GDP-a na godinu, to znači da ćemo uvesti i više. Sve je to nažalost garancija da će u sljedećoj godini građani sigurno teže živjeti. U odnosu na prošlu godinu pola posto je rasla realna plaća. Bojim se da u sljedećoj godini će stagnirati ako ne i padati. Volio bi da se to u godinama iza te promijeni. No međutim, i podatak da je rast gotovinskih kredita premašio rast stambenih kredita, što znači da ljudi ne mogu kupovati više stanove i nemaju za njih novaca, oni su preskupi, hrpa i nekakvih projekata i stagnira. Ali zato dižu kredite da bi trošili, da bi trošili na hranu, da bi dug na jednoj kartici prebili dugom na drugoj kartici. To je javna potrošnja i to je hrvatska realnost. I zbog svega toga što imamo, a evidentirajući i referirajući se i na rast proračuna koji se i ove godine mršavo puni unatoč zaduženjima, mada i uspješnom manevru o redistribuciji sredstava jer je u plusu po novom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave, a iz statistike za prošlu godinu razvidno da je 2 milijarde kuna od poreza na dobit ostalo više, tj. ostala je država u plusu, mada očito je da to nije dovoljno. Druga stvar je ukupna stavka za poticanje proizvodnje. Prema ovoj tu slikovnici na strani broj, čak i ne vidim koja strana, 12. i 13., je smanjeno za 17 milijuna kuna u odnosu na prošlu godinu. A samo je proizvodnja garancija stope gospodarskog rasta. Samo domaća proizvodnja. Ništa drugo. I uvidjevši to i uvidjevši proces približavanja Europskoj uniji, a proces približavanja Europskoj uniji košta, on nije jeftin, nužne su strukturalne reforme, nužno je ulaganje u kapitalnu infrastrukturu, nužno je i ulaganje i u jaču administraciju. Mi ćemo umjesto da pojačamo tu ulaganja, imam osjećaj biti prisiljeni vrlo jako štedjeti idućih godina. I ovaj proračun kakav je danas, upravo zbog svih tih parametara, danas je on složit ću se s nekim od govornika stagnacijski, ali se bojim i apeliram na vas poštovani zastupnici i kolege i ljudi iz ministarstva, da napravite što možete da ne bi u sljedećih godina bio sanacijski. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Goran Heffer. Izvolite!
Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici! Svoju raspravu o predloženom proračunu neću opteretiti općim stavovima o tome da li je predloženi proračun takav da omogućuje razvoj Hrvatske ili je on pretežito socijalni, da li daje podlogu za potrebite reforme ili je tek riječ o zadovoljavanju potreba i interesa koalicijske vlasti. Da li će pružiti priliku svim dijelovima Hrvatske za ravnomjernim razvojem ili će i dalje neki dijelovi ostati u zapećku, odnosno da li se ovaj proračun prema nekim dijelovima Hrvatske odnosi majčinski a prema nekim maćehinski. I na kraju da li će ovaj proračun lokalnim jedinicama dati novi razvojni poticaj ili je on kako reče uvaženi kolega Ronko "desant" na lokalnu samoupravu. O tome smo dosad već u više rasprava govorili moji prethodnici, uvaženi zastupnici i iznijeli su svoja mišljenja s kojima se ja u najvećoj mjeri slažem, naročito sa onima koje su izrekli kolege iz SDP-a. Iščitavajući predloženi proračun svatko od nas koji dolazimo iz lokalnih sredina, iz svojih izbornih jedinica ili da tako kažem iz svojih izbornih baza iz kojih smo glasovima i dospjeli u Hrvatski sabor primarno traži one elemente proračuna koji izražavaju ulaganja u područja iz kojih dolazimo. Tako sam i ja učinio. U proračunu sam najprije potražio, zatim označio i analizirao one dijelove koji se odnose na Vukovarsko-srijemsku županiju i posebice na grad Vinkovce koji je evo, odnedavno i veliki grad. Uvažavajući dosadašnju dužinu rasprave kolega kao i sve one zastupnike koji će slijediti iza mene, evo ja ću svoju raspravu usmjeriti samo na jedan konkretan problem. Naime, usmjerit ću na jedan objekt od izuzetne važnosti za građane Vinkovaca koji se niti u jednoj stavci državnoga proračuna ovdje nije spomenuo uključivši i one dijelove izvanproračunskih korisnika. Naime, riječ je o izgradnji istočne obilaznice grada Vinkovaca kao drugoj fazi izgradnje cjelokupne obilaznice grada Vinkovaca koja treba supstituirati jednim djelom postojeću državnu cestu D55 a koja danas prolazi kroz neposredno uže područje grada Vinkovaca. Naime, postojeća državna cesta D55 omogućuje vezu južnog dijela Vukovarsko-srijemske županije odnosno grada Županje sa gradovima Vukovarom i Osijekom te sjevernim djelom Slavonije. Ovim smjerom svakodnevno prometuje izuzetno veliki broj vozila, posebice teških teretnih kamiona koji voze iz Mađarske i iz Srbije ka Bosni i odnosno Bosni i Hercegovini. Takav promet je izuzetno veliko opterećenje za lokalne gradske ceste ali isto tako još veće opterećenje za stanovnike koji žive uz te ceste, da ne kažem da dio tog prometa teče da tako kažem kroz vinkovačku Opću bolnicu. Naime, budući da prolazi tik uz nju djelivši na pola parkirni prostor za sve one koji dolaze u bolnicu može se slobodno reći da prolazi kroz vinkovačku Opću bolnicu. Navedena cesta D55 čiji je dakle upravo dio navedena istočna obilaznica zacrtana je kao značajna cesta kako Strategijom prostornog uređenja Republike Hrvatske iz 1997. godine tako i Programom prostornog uređenja Republike Hrvatske iz 99. te Strategijom prometnog razvitka Republike Hrvatske iz iste godine. Prva faza izgradnje cjelokupne obilaznice, tzv. južna obilaznica kako je mi poznajemo na onim prostorima izgrađena je prije tri godine i puštena u promet. Ona je značajno rasteretila navedeni promet kroz dio grada potvrdivši time potrebu za što bržim nastavkom izgradnje istočne obilaznice. No nažalost, evo u ovom proračunu nema niti naznake vezane uz nastavak navedene izgradnje. Moram reći da je izgradnja istočne obilaznice grada Vinkovaca bila vrlo eksploatirana tema predizbornih govora, različitih intervjua i obećanja brojnih političara i to u prvom redu iz redova vladajuće stranke, kako na lokalnoj razini dakle u Vinkovcima i Vukovarsko-srijemskoj županiji tako i na državnoj razini. Svi oni obećavali su da će u ovom mandatu završiti projekt obilaznice grada Vinkovaca i Vukovara povezujući ih sa auto-cestom te na taj način povezujući građane Vukovarsko-srijemske županije s ostatkom Hrvatske. Neki od tih ljudi su danas saborski zastupnici, neki su ministri, neki su visoki dužnosnici u ministarstvima, neki su u rukovodećim strukturama javnih poduzeća. No, danas iščitavajući iz prijedloga državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika ne vidi se niti naznaka o izdvajanju sredstava za dovršetak vinkovačke obilaznice. Možda će netko reći kako je tek početak mandata, no budući da je riječ o zaista ozbiljnoj investiciji koja se zasigurno neće moći riješiti u godinu, dvije dana. Čudno je da se unatoč tim bučnim najavama gotovo ništa nije planirano odnosno ništa nije planirano već u ovom proračunu. Ja osobno mislim da je tek riječ o predizbornom obećanju koje je imalo rok trajanja do 25. studenog 2007. godine a nakon toga se poput svakog papira može zgužvati i baciti u koš baš kao i izjava ministra Čobankovića, citiram, "da će se na prvoj sjednici idućeg saziva Sabora donijeti prostorni plan što će značiti i službeni početak radova na kanalu Sava-Dunav". Izrečeno u plaćenom oglasu na 9. stranici vukovarskih novina od 23. studenog 2007. godine. Zbog svega ovoga vjerujem da nitko tko iole shvaća važnost navedenog objekta za grad Vinkovce i Vukovarsko-srijemsku županiju ne bi podržao predloženi proračun te slijedom toga neću ga niti ja podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih samo ispravio da se nikad više nije napravilo u Županiji Vukovarsko-srijemskoj za ove zadnje četiri godine. Napravilo se više za godinu dana nego što je koalicija napravila za četiri godine. Uzmite da se sada radi južna obilaznica oko Vinkovaca, da se radi sad pripreme za kanal su gotove, kanal će se uskoro već početi kopati. Uzmite da, brza cesta ide iz Iloka prema Vinkovcima na auto-cestu, brza cesta iz Vukovara, obilaznica Vukovara negdje oko 3 milijarde je pripremljeno za ove poslove koji se rade i plus toga četiri trake idu iz Vinkovaca prema Županji druga dva traka. Hvala lijepo.
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Goran Heffer.
… [[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] čujem se i ovako. Apsolutno nisam izrekao … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Potpredsjednica doma poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Evo, ja ću svoje izlaganje započeti prvo sa jednom pohvalom. Ova velika hrpa papira svake godine prilikom donošenja proračuna sve je veća i sadržava sve veći broj informacija. I mislim da je to dobro, dobro što su te informacije ovdje, dobro što ih imamo na uvid iako najvjerojatnije ne služe onako kako bi mogle poslužiti jer stručnost zastupnika da prelistava sve ove standardizirane stavke usklađene sa nekim međunarodnim standardima teško da može se iz nje iščitati sadržaj i ono što je za nas koji odlučujemo na političkoj razini doista bitno. Ono što kad govorim o ovoj hrpi papira suprotno od pohvale želim izrazito pokuditi je ovih nekoliko stranica obrazloženja državnog proračuna i mislim da je ovo ispod svake razine i mislim da je ovo ove godine gore nego ikad prije. Iz ovog se materijala vide pokazatelji, vide se pokazatelji ostvareni u 2007. Vide se projicirani pokazatelji za 2008. iz kojih bi trebalo iščitati taj nekakav makroekonomski okvir na kojemu se temelji ovaj proračun. Ali iz ovog obrazloženja ne vidi se ono o čemu se danas cijeli dan govori u ovoj sabornici. Bar se govori sa ove naše oporbene strane. Ne vidi se puno onoga na što će se uložiti i s kojim ciljem će se uložiti i potrošiti ovih planiranih 115,9 milijardi kuna. Ne vidi se koji dio će se od ovih velikih nacionalnih projekata izvršiti u ovoj godini, koji u nekim narednim razdobljima. Ne vidi se da je većina tih projekata naslijeđena i da svoje korijene vuče unazad 4, 5, 6 ili više, ili više godina. Ne vidi se koji su od ovih projekata koji se ovdje planiraju novi, kreirani u prethodnim razdobljima a sad dolaze u fazu izvršavanja. Ne vidi se, ne vide se one važne strateške odrednice koje ne možemo iščitavati samo iz ovih brojki jer to naprosto bez dodatnih informacija ili bar bez temeljnih informacija nije moguće. I zato nije čudo da s one strane zastupnici vide sve najbolje u tom proračunu, a s ove strane zastupnici vide sve najgore u tom proračunu. Možda je istina negdje po sredini. Ali zašto mi ni s jedne ni s druge strane ne možemo doći do objektivnih ocjena ovog proračuna? Kriva je Vlada koja nam je uvalila hrpu papira, hrpu informacija, hrpu brojki ali nam nije dala jasne ciljeve. Nije nam dala jasne strateške odrednice. Nije nam ustvari rekla što hoće. Ima još jedan dokument u kojem piše, koji se zove obrazloženje pojedinih stavaka onog posebnog dijela proračuna. Kad uzmete taj dio onda ćete iz pojedinih obrazloženja možda nešto i saznati. Ali iz većine tih obrazloženja a radi se ovako podebljoj knjizi, nećete ustvari saznati ništa. Da ne bi ostala samo na suhoparnim svojim tvrdnjama navest ću jedan primjer. U proračunu se vidi da je stavka izdavanja za Ministarstvo unutarnjih poslova pa onda i za zaposlene u tom Ministarstvu smanjena cirka 7%. Nije mi jasno šta se to događa, da li se to misli tamo otpuštati ljude ili se, ili se radi o nečem drugom? Da li se misli smanjivati plaće ili otkud sad smanjenje te stavke? Pa sam onda išla gledati u obrazloženje. I znate što piše u obrazloženju? Piše da je planirani iznos projiciran na broju zaposlenih od 26 tisuća 600. I sad ja kao zastupnica u 4. mandatu bi trebala potrošiti jedno 5 dana da u Ministarstvu dobijem informaciju koliko je bilo prošle godine zaposleno pa da onda mogu usporediti da li se to smanjenje za zapošljavanje u Ministarstvu unutarnjih poslova pa i u cijelom razredu tog Ministarstva odnosi velim na otpuštanje ljudi, na smanjenje ljudi ili na ne znam što drugo. Drugo što želim spomenuti je moj opći dojam bar po onim projektima ili onim projektima infrastrukture o kojima nešto više znam i koje pratim već čitav niz godina kao obećanja prošle Vlade pa onda predizborna obećanja ove nove Vlade. Pa sad opet neke stavke ali podfinancirane stavke u ovom ovogodišnjem proračunu. Radi se o brojnim najavljenim i obećanim projektima infrastrukture o kojima slušamo neke, nekima smo već dva put prisustvovali; počinjanju radova pa onda i nekima i triput počinjanju radova a kad pogledate u proračun onda vidite da su tu u pitanju veliki projekti ali neki smiješni iznosi. Pa da opet to ne bude samo na općoj priči iz glave sam izvukla neke koji mi ostaju u sjećanju. Još krajem, u 11. mjesecu prošle godine mogli smo čitati velike napise i to vrlo detaljne kako se za sveučilište u Dubrovniku, kako je Vlada za sveučilište u Dubrovniku izdvojila 100 milijuna kuna. Tih 100 milijuna kuna slušamo prethodne 4 godine. Ali evo sad na kraju mandata izdvojilo se 100 milijuna kuna. Znate koliko je planirano za tu, za taj projekt izgradnje odnosno renoviranja jedne zgrade koja je dodijeljena Sveučilištu da bi ju se privelo svrsi. Planirano je u proračunu 15 milijuna kuna. E šta sad to znači? Gdje je onih 100 milijuna kuna? Bilo je rečeno da se radi o kreditu. Ako je dignut kredit onda taj kredit mora biti vidljiv i u proračunu. Onda tih 100 milijuna kuna mislim negdje treba biti prepoznato. Međutim ovdje se radi o 15 milijuna kuna. Spomenut ću projekt na primjer brze ceste Trogir-Omiš. Nema toga ničega ovdje. A i tu su već započeti radovi koliko ja znam. Spomenut ću dva tunela. Ni više ni manje nego dva tunela kroz Biokovo. Znaju mnogi od vas poštovani kolege koliko se puta započimalo radove, koliko se puta tamo držalo političke govore i to ne kraj jednog nego kraj dva tunela. Nema nego neki sitni iznosi od par milijuna i to za jedan tunel. A za drugi onaj važniji i prioritetniji, onaj za koga je gotova projektna dokumentacija, onaj za kojeg postoje prostorni planovi sređeni i sve uređeno čak čini mi se do visoke razine zato, zato nema niti kune. Dozvolite da spomenem i još nešto što pronalazim u ovom obrazloženju kao veliku i važnu stvar. Smanjenje broja nezaposlenih. Piše da je smanjen broj nezaposlenih prošle godine u apsolutnom iznosu za 25 tisuća 800 ljudi. Tako otprilike. Međutim ne piše, piše čak i u apsolutnom iznosu da je povećan broj, broj zaposlenih. Ali statistika je neumoljiva i ona kaže za prošlu godinu da je broj nezaposlenih smanjen za 0,3% ukupno na razini Hrvatske, a u industriji čak i za nešto više, za 0,4%. Prema tome možemo mi sebi zamagljivati. Možemo mi sebe zavaravati. Možemo mi smanjivati broj nezaposlenih. Ali nažalost pada nam i broj zaposlenih. I zato se pitam od kud one tri milijarde povećanja dodatnih doprinosa za mirovinsko osiguranje? Pitam se gdje je i zašto još uvijek skriveno iz proračuna ono što treba isplatiti na ime povrata duga starim umirovljenicima. Pitam se šta će se dogoditi sa onim umirovljenicima koji će sutra pasti na prosjački štap zbog toga što se ne izvršava i ne odrađuje zamišljeni projekt mirovinske reforme i povećanog izdvajanja za drugi stup. I zato ne preostaje ništa drugo nego biti protiv ovog proračuna. I ja ću to biti i složiti se sa kolegom Mimimicom koji je rekao da ovaj proračun možda nije upotrijebio tu riječ, ali u stvari nemoćan da riješi sve nagomilane probleme koje se dugo, dugo vremena trpa pod tepih.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Boris Matković.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Moram ispraviti kolegicu Antunović u svezi netočne tvrdnje da nema ništa od onog drugog projekta. Nije to tunel. Očito vi kao nositelj dolje u izbornoj jedinici vašoj ne znate niti kako se zove taj projekt. Ta projekt se ne zove tunel, nego se zove spojna cesta. To je jedno. Drugo. Taj projekt ne može ni biti u državnom proračunu jer još uvijek je u sporazumu između auto-cesta i cesta u završetku dakle dobivanja lokacijske dozvole i izrada glavnog projekta. Kad se dobije građevinska dozvola onda se može govoriti o tome da se ulaže u investicije u njemu. Toliko.
Eto i replika poštovani zastupnik Josip Đakić.
Pa evo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa želim se osvrnuti na raspravu i reći nekoliko konkretnih stvari. Kao što je gospođa potpredsjednica ovoga Doma navodila i kritički se osvrtala o projektima i o nerealizaciji i neposjedovanju proračunskih sredstava do odrađivanja projekata. Naime, želim naglasiti da u nizu obećanja koja su bila u vrijeme vašega mandata kada ste bili potpredsjednica Vlade za vašu Viroviticu i vašu županiju Virovitičko-podravsku na žalost nismo vidjeli obilaznicu da je bila gotova i osigurana sredstva u tadašnjem proračunu. Nismo vidjeli ni jedan projekt koji bi zaživio. Nismo vidjeli 350 km vodovodne kanalizacijske i plinifikacijske mreže koju smo mi učinili u protekle četiri godine. Nismo vidjeli ni bolničku zgradu, niti projekte za bolničku zgradu, ni osigurana sredstva dok niste u zadnji čas poslije izbora 23.12. napravili i potpisali sporazum za virovitičku bolnicu. Bolnica će biti građena. Ovih dana će biti raspisan natječaj za njezinu izgradnju kao i za izgradnju slatinske obilaznice koja će biti gotova već iduće godine. Isto tako i sjeverne virovitičke obilaznice i tako da ja ne znam zapravo zašto se usuđujete sumnjati u nešto kada ste vidjeli da vaš rodni grad se preporodio. Onda ste pobjegli iz njega i otišli u drugu izbornu jedinicu kako bi tamo pokupili glasove. Razlozi su jasni i vidljivi. Niste ostvarili ni jedan projekt. Niste ostvarili ni jedno obećanje, pa ste morali promijeniti mjesto gdje ćete se natjecati za glasove. Stoga vas lijepo molim budimo konstruktivni u priznanju onoga što je odrađeno. Budimo kreativni u onom što je vidljivo iz ovoga proračuna da je on zapravo i dalje proračun koji će služiti u razvoju naših svih jedinica lokalne samouprave, naših županija i cijele države Hrvatske.
Odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Doma Željka Antunović.
Uvaženi kolega Đakiću. Danas tijekom rasprave kolega Frano Matušić nešto je spominjao. Ne mogu se sjetiti u kojem kontekstu Alan Forda i neke likove iz Alan Forda i onda je spomenuo i lik super Hika i vi ste se primijetila sam gledajući u vašem smjeru jako slatko smijali na tog super Hika, pa tako sam se i ja sad slatko smijala vašim obrazloženjima i upletanju mog rodnog grada sa mojom kritikom prema vrlo realnom, vrlo utemeljenom kritikom prema priči o projektima i stalnom odgađanju i izdvajanja sredstava, planiranja sredstava za te projekte i realizacije tih projekata. Pune četiri godine stare, nove Vlade slušamo o jednim te istim projektima. Radi se o projektima koji su idejno zamišljeni još prije te Vlade, zamišljeni u vrijeme koalicijske pa čak i prije koalicijske Vlade. Do dana današnjeg, iako su neki kao što je virovitička bolnica koju ste spominjali dovedeni do uporabne, do građevinske dozvole, gotovo do građevinske dozvole vi ste ih zaustavili i to ne Vlada nego upravo politikantska igra lokalne samouprave u kojoj vi igrate ulogu sive eminencije, na žalost. I zato moj grad, koliko god napredovao, moj rodni grad u kojem više ne živim 30 godina, koliko god napredovao još uvijek bi mogao napredovati više kada bi njime upravljali kao i ovom državom što očekujem upravljala Vlada ili vlast koja bi imala više odgovornosti, više razumijevanja za stvarnu realizaciju projekata a manje gubila vrijeme na puste priče i predizbornu propagandu.
Eto, nemojte sada tražiti Alana Forda. Poštovani zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Ja bih prije svega podsjetio na ovu malu slikovnicu. Pretpostavljam da ministar Šuker s obzirom da se vratio možda nama može svima skupa objasniti na koji način saborski zastupnici prije nego što su uopće došli u priliku da glasaju o proračunu Republike Hrvatske imaju štampani materijal, odnosno koliko je meni jasno ovo je tiskano izdanje normalno na račun poreznih obveznika u kojima je savršeno prejudicirana odluka Hrvatskog sabora, odnosno ovih zastupnika i mislim da to ne bi bilo u redu da ovo bude materijal koji se nama nalazi na stolovima puno prije nego što smo mi odlučili o proračunu. Druga stvar koju mislim da u šukerici mogu primijeniti možda je ona simbolički napravljena na način da je složena vjerojatno simbolički osam razreda pa bi to valjda trebalo nama olakšati posao kod svih ovih situacija. To znači kad se borimo sa svim ovim hrpama papira vjerojatno u namjeri da u onom skučenom periodu koji nam je ostavljen uopće da možemo razgovarati o proračunu ili se pripremiti za to možda olakša posao. Ali nju ću zaboraviti što se tiče toga, ali mislim da je u njoj najvažnije i u prvom razredu naznačeno da je riznica nešto što je dosta važno. Ja o tome želim govoriti. Izbjeći ću ove rasprave iako moram spomenuti da bih volio da vrlo konkretno budem u situaciji da se vozim sa izvršenim projektima kao što je gospođa Željka Antunović imala priliku doći u izbornu jedinicu s jednom cestom sa kojom se i vi svi morate ponositi, sa kojom svi možemo biti zadovoljni da možemo doći do juga Hrvatske a propos priče i realizacije proračuna u prethodnim stanjima. Što se tiče proračuna mislim da je on ogledalo načina vladanja, a ja ću se koncentrirati samo na onaj dio koji se odnosi na ono šta nama najčešće nije prikazano, a to je prihodi. Ja želim govoriti o onome što je zanemareno, odnosno da zapravo država kao loš gospodar odnosi se prema milijardama, prema svojoj imovini, a inače kao proračun trebao je biti plan vladanja, odlučivanje o načinu kako ćemo trošiti nešto šta bi isto kao i obitelji rekli, budžet i da imamo racionalno prihode i isto tako i rashode. Ono što mislim da ovdje nedostaje, odnosno šta je potrebna slika u priči, a to je kako mi možemo u situaciji kada imamo državnu imovinu još od Zakona o naknadi iz 1997. godine u kojoj je država vlasnik, u kojoj imamo zakupe poslovnog prostora kao što smo čuli kod rasprave kod državne revizije da se ne naplaćuje zakupnina niti tu imamo bilo kakve prihode, da nam se šljunak krade gdje god hoćete pa i u centru Zagreba ako treba, da sva ona rudna bogatstva more i ostalo nije pokriveno koncesijama. Ja tu vidim prostor da bi mi možda imali puno manje problema oko toga koju bolnicu u ovom trenutku treba graditi jer ipak je meni poznato da ova država ponaša se na način da svaki građanin uredno u njoj plaća svoje zdravstveno osiguranje, a onda čujemo da imamo besplatno zdravstveno osiguranje. Nitko od nas nema besplatno zdravstveno osiguranje pa me onda boli činjenica kada moram gledati da se humanitarnim akcijama rješavaju problemi unutar bolnica. Ako je to način i stil, mislim da je to još jedna od naznaka da zapravo propuštamo priliku da svo ono bogatstvo, a tvrdim da se radi o milijardama procijenjenog bogatstva sa kojim se ne gospodari na pravi način. Podaci su dati ne samo za MORH i za njegove poslovne prostore, ne samo za onu imovinu kojoj je država doslovno vlasnik temeljem Zakona o naknadi i isto tako o svim onim drugim prirodnim bogatstvima koja ova zemlja ima. Ja bih samo u onome drugome dijelu govorio, mi imamo vrlo bujan aparat administraciju i sigurno smo u prilici da možemo puno toga odraditi. Pa u tom dijelu je moja molba i suzdržavam se od bilo kakve ocjene oko ovog proračuna jer ja sam siguran da on sigurno nije korizmen, jer bi to bilo odricanje, a ovdje nema odricanja od kontinuiteta loše politike. Loše politike ako loše gospodariš. Ako u ime građana ne rukovodiš njihovim bogatstvom na način da te prihode pretočiš u bolnice, zdravstvo, u sve ono ostalo šta ide. Hvala vam.
Hvala. Poštovana zastupnica Vesna Pusić. Nema je. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Proračun je uvijek politička poruka urbi et orbi. To je poruka svake aktualne vlasti hrvatskim građanima, domaćem gospodarstvu, inozemnim poslovnim partnerima, stvarnim i potencijalnim. Njemački kancelar Bizmark koji je znao puno o državnim poslovima rekao je jednom kako se u raspravama o proračunu uvijek može čuti grmljavina povijesti, ali i sasvim banalno prenemaganje. Ministar Šuker danas je otkrio kako se ove godine ravnao, citiram: "konzervativnim pristupom pri izradi proračuna", a zbog izloženosti negativnim kretanjima u našem okruženju i na globalnoj razini. U Hrvatskoj i svijetu doista su zaredale loše ekonomske vijesti. Slom tržišta hipotekarnih zajmova u Americi, eksplozija cijena nafte i hrane, pad burzovnih indeksa, probuđena inflacija. Ali koliko je baš ovakav proračun posljedica i negativnih procesa koje je potakla sama Vlada ili je rezultat nedostataka njezine proaktivne politike za predviđanje i sprječavanje globalnih i regionalnih nedaća. Koliko uostalom ovakav proračun rasterećuje, a koliko opterećuje gospodarstvo i građane. Svemu ovome valja pridružiti činjenicu početka djelovanja i nove koalicijske Vlade. Poznato je da se takav tip Vlade teže nosi s deficitima, a naročito u situacijama nepredviđenih vanjskih šokova kao što je porast cijena energenata i hrane. Kažu upućeni analitičari da nije toliko bitan omjer glasova u parlamentu kolik okolnosti u kojima je neka Vlada nastala. U programu Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008. do 2011. godine a koja je predstavljena u ovoj sabornici, u odrednicama makroekonomske politike i državnog proračuna u provedbenim mjerama stoji da će Vlada na temelju postojećeg strateškog okvira za razvoj kao i pretpristupnog ekonomskog programa donijeti nacionalni strateški referentni okvir kao krovni makroekonomski dokument u kojem će definirati smjernice nacionalnog i regionalnog razvoja. Kolegice i kolege pretpristupni ekonomski program je jedan od ključnih vladinih dokumenata, ali njega je stvarnost ozbiljno demantirala svega nekoliko mjeseci od usvajanja, od brojki predviđenog realnog rasta bruto domaćeg proizvoda, rasta inflacije, pada osobne potrošnje i deficita opće države. Državna potrošnja i dalje čini previsokih 49% BDP-a. Umjesto obećanog rasta od 7% ove nam godine prijeti inflacija od gotovo 7%. Jedna od zbirnih posljedica stagnacije, lutanja i promjena u vanjskim procjenama investicijskog rizika i poskupljenja financiranja u Hrvatskoj. Ove godine na naplatu dolazi i 25 milijardi tzv. "samuraj" obveznica. Kamate na dug će koliko sam informiran, biti 5,3% BDP-a ali ekonomski rast će svakako biti manji što će zakonito izazvati i probleme sa riznicom. Izjava ministra Šukera da je priča o korupciji u Hrvatskoj bazirana na percepciji jedna je od najskandaloznijih rečenica koju je ministar financija danas rekao predstavljajući ne samo brojke nego i političku platformu ovogodišnjeg proračuna. Nasuprot tome osim domaće javnosti ni europska komisija ne doživljava korupciju u našoj zemlji tako umjetničkim kao ministar Šuker, jer je zbog loše provedbe antikorupcijske politike već blokirala novac iz svojih pretpristupnih fondova a riječ je o ozbiljnih 68 milijuna eura. Ni Svjetska banka nije isplatila 150 milijuna eura iz programskog zajma za prilagodbu PAL3, jer je hrvatska Vlada odustala od dogovorenih točaka ugovora. Nadalje, bez obzira da li nezaposlenost mjerimo anketnom ili administrativnom stopom, ostaje činjenica da smo jedna od tri države sa najmanjim udjelom radno aktivnog stanovništva u ukupnom stanovništvu u Europi uz Poljsku i Bugarsku. Na žalost naša zemlja je jedna od zemalja u Europi koja bilježi najvišu stopu nezaposlenih sa visokom stručnom spremom. Dakle, ne samo da nedovoljno školujemo mlade stručnjake, nego ih i gubimo rekordnom brzinom. Što je sa poreznim opterećenjima? Kako se misli osigurati konkurentnost ne samo tvrtki nego i hrvatskih građana sa 7 milijardi kuna u kojima su prikrivene sve subvencije? Da li se stimuliraju novi čimbenici uspješnog gospodarstva, prije svega marketing, kvalitete, inovacije presudni za jačanje ukupne konkurentnosti? Da li se potiče industrijsko naslijeđe Hrvatske? Da li se ulaže u tzv. virtualnu infrastrukturu? Da li se stimuliraju pozitivni socijalni indikatori? Podržavam ambiciju vodećih hrvatskih poslovnih ljudi koji zahtijevaju da Hrvatska u idućih tri, četiri godine uđe u klub 40 najkonkurentnijih zemalja svijeta. Najbolji odgovor na to pitanje, kao i na sve ekonomske probleme je naravno jačanje gospodarstva. Pitanje glasi, može li naše gospodarstvo koje uz najpasivniju Vladu može spontano rasti oko 4% godišnje, može li ubuduće nositi sve teži teret neprovedenih reformi u Hrvatskoj, pogotovo uz problematičan trošak poljoprivredne politike, manjkava neposredna strana ulaganja, izostanak suradnje na razini radni poslodavac, te nedostatnu zaštitu investitora. Kolegice i kolege, osobito značajno pitanje koje nezasluženo ostane nespomenuto u današnjoj raspravi i u sjeni svih drugih problema neriješenih ovih proračunom je što ćemo sa stvaranjem zaliha, kako roba, tako i energenata? Javnost je posljednjih mjeseci učestalo obavještavana o nesređenom stanju u ravnateljstvu za državne robne zalihe. Informacija da je država oštećena za čak 435 milijuna kuna preko trgovanja sa 108 tvrtki ozbiljno zabrinjava, pogotovo u vrijeme kada i Vlada priznaje veliku izloženost domaćeg gospodarstva vanjskim faktorima poput hrane i energenata. Ravnateljstvo je novac čak prestalo potraživati jer se većina tvrtki o kojima je riječ našlo u stečaju. Koliko se problem tretira površno svjedoči i dio govora premijera Sanadera na dodjeli ovogodišnjih "Zlatnih kuna". Preksinoć je naime premijer kazao kako je skok cijena žitarica izazvan činjenicom da je primjerice kukuruz postao ne samo prehrambeni artikl, nego i energent. Budući da je to zaista tako, brine zašto nije krajnje ozbiljno istražio alarmantan nedostatak žitarica iz spremišta državnih robnih rezervi. Umjesto 580 tisuća tona raspolažemo sa svega 30-tak tisuća tona što je 5% potrebne količine. Budimo svjesni da napuštamo jedno duže razdoblje makroekonomske stabilnosti. Proračun za 2008. godinu predviđa svega 41 milijun kuna za stvaranje, obnavljanje i korištenje robnih zaliha, a što je svega 17% u odnosu na proračun iz lanjske godine ili znatno manje od tada izglasanih 243 milijuna. Ono što nas sve dodatno zabrinjava je velika redukcija sredstava za nabavu robnih zaliha od preko milijardu kuna iz 2006. godine na svega 24 milijuna kuna predloženih za 2008. godinu. Neozbiljnost kojom je u proračunu tretirano ovo strateško pitanje ne ulijeva mi povjerenje u dokument koji je od ključne važnosti za ukupnu stabilnost i prosperitet Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvaženi kolege zastupnici. Nadam se da nakon izmjena najavljenog saborskog Poslovnika neću morati prvo pozdravljati Vladu, pa predsjedavajućeg Parlamenta i u tom smislu nadam se da ni sad nisam pogriješio što sam ovim redoslijedom pozdravio. Iako vrijeme nije uobičajeno za rasprave, pritom ne mislim na meteorološko vrijeme, nego na ovo ponoćne sate, ono za nas otočane i nije nešto pretjerano čudno. Naime, vansezonski vozni red plovidbe, posebno na manjim udaljenim otocima dosta nas često stavlja u situaciju da nam ova doba dana budu radna pa u tom smislu moje izlaganje o otočnoj problematici čak i vjerodostojnije u ovo doba dana. Ali ja sam ipak došao na red, a prema Prijedlogu ovog proračuna mnogi otočni projekti ipak neće doći na red u 2008. godini jer je većina stavki koja se odnose na otoke i otočane i otočne projekte smanjen u odnosu na prošli proračun, što me neugodno iznenadilo. Odmah ću reći nisu svi otoci u istoj poziciji, nemaju svi otoci iste prioritete, ali ono što treba naglasiti svi su otoci zaslužili ići naprijed i zato kolegice i kolege onaj vaš slogan "Idemo dalje" otočani uvijek razumiju kao idemo bliže, idemo bliže uvjetima života i rada na kopnu, ali to približavanje ovim proračunom bit će usporeno, iz treće brzine prebacit ćemo u drugu i kako se Hrvatska želi približavati Europi u petoj brzini očito je netko premijeru podmetnuo ovakve proračunske stavke koje nas malo usporavaju, barem nas na tom putu. A kakva je stavka za Ured predsjednika Vlada povećana za 6% u odnosu na prošlu godinu, to mi je bio orijentir, nekakav orijentir za predlaganje novih iznosa u amandmanima na proračun koji sam podnio. Usvajanjem tih amandmana povećao bi se iznos proračuna koji se tiče otoka oko 60 milijuna kuna, što iznosi točno onih popularnih 0,5 promila od ukupnog državnog proračuna. Pa krenimo redom na što se to odnosi. Ulaganje u sanaciju i rekonstrukciju luka sa 64 milijuna ove godine smanjena su na 60 milijuna. Ne znam čime su se otočani i građani u priobalju zamjerili, čime su zaslužili to smanjenje, ali ne treba objašnjavati zašto su luke bitne za poboljšanje kvalitete života na otocima. Bolje luke omogućavaju pristanak većih, modernijih i bržih brodova, a što su brodovi brži, manje traje putovanje do kopna i zato mi želimo biti bliže, a ne dalje. Uostalom evo imali smo zadnji slučaj da je u luci Lopar na Rabu trajekt koji je počeo novu liniju oštetio luku. Također proračunska sredstva za obnovu putničke flote "Jadrolinije" ostala su ista kao i ove godine, a ja predlažem ovo pojačanje od 6%, dakle za 2 milijuna kuna što bi nadoknadili i smanjenje npr. Središnjem državnom uredu za upravljanje imovinom jer nam je izvješće revizije … [[Govornik se ne razumije.]] zašto nije popisana sva imovina koja se odnosi recimo na stanove, pa bi se onda kada se sve popiše i nađu ti novi, neki novi stanovi, moglo bi se dakle uštedjeti tih 2 milijuna kuna i recimo dati na obnovu putničke flote "Jadrolinije" koja je za većinu vas važna ljeti, a za ostale važna i tijekom cijele godine. Ide jedna pohvala u pojačanje na stavku interventni heliodromi. Samo posebno s mogućnošću noćnog slijetanja gdje je sa 100 tisuća kuna povećano na 1,2 milijuna kuna. Međutim nedavni događaji kod hitne medicinske intervencije kad se dogodilo da je jedno dijete rođeno u helikopteru, a na svu sreću sve se dobro završilo, vjerojatno su utjecali na višestruko povećanje stavke, međutim mislim da je to jedna od onih najosnovnijih uvjeta, dakle da postoji heliodrom s noćnim slijetanjem za hitne medicinske slučajeve da bi se na taj način povećala dodatna kvaliteta života na otocima i mislim da bi iznos od 2 i pol milijuna kuna bio primjereniji da ne bi previše opteretio proračun. Kad smo već na zračnom prometu, valja istaknuti da neki naši otoci imaju zračne luke a da se na nekim planiraju izgraditi. Tim više i prostorni planovi na nekim otocima što smo imali prilike čuti, predviđaju da bi na njima boravilo čak 5 ili do 10 puta više ljudi u ovim famoznim apartmanskim i turističkim zonama. Dakle, višestruko više ljudi nego što se danas ima stanovnika, pa onda evo, recimo da bi ti ljudi i turisti mogli lakše dolazit da se i taj dio za otočne zračne luke malo poveća. Naime, on je već u projekciji za 2009. Predviđeno je iznos koji ja sad predlažem da bude za 2008., ali ajmo preduhitriti, idemo biti godinu brži, jer obično te projekcije se ne ispunjavaju na taj način. Nakon luka, brodova, helikoptera i aviona vratimo se na ono najosnovnije, a to je voda. Iako se nalazimo u 21. stoljeću još uvijek neki otoci nemaju riješenu vodoopskrbu. I predlažem povećanje tog iznosa i za više od onih 6% premijerovih dakle, za 9 milijuna kuna. Meni je poznato da su se i neka otvaranja na otocima i poluotocima proslavljala šampanjcem i to po nekoliko puta. Kako se to nakon toga malo razvodnilo čini mi se da bi bilo loše da tamo gdje ima šampanjca nema vode, da se to na neki način malo i razvodni. I sada preostaju još dva amandmana. Kapitalne investicije su smanjene realno za 8, a ustvari nominalno za 8 a realno za 23 milijuna kuna. Ne znam doista čime su se otočani zamjerili vladajućoj garnituri. Niste baš najbolje prošli na izborima na otocima, ali niste ni tako loše da se baš tako te stavke moraju smanjivati. Očito je da umjesto pete brzine imamo petu kolonu koja podmeće premijeru i Vladi i smanjuje, ponavljam ovu najvažniju stavku za razvoj otoka. Druga važna stavka je poticanje redovnih pomorskih, putničkih i brzobrodskih linija. Treba reći da je u proteklih osam godina, pa tako i u protekle četiri godine, još jedna pohvala ovoj, a i prethodnoj Vladi, došlo je do pozitivnih pomaka u povezivanju otoka s kopnom. Evo, za dvadeset sekundi ide zadnji trajekt koji je uveden za vrijeme vaše vladavine na čemu vam zahvaljujem, za otok Brač. Međutim, nema još uvijek nastavka pa da to ide i na ostale otoke. Primjerice za otok Hvar noćna linija ide preko Drvenik-Sučuraj što je jedno stotinjak kilometara od Splita. I mislim da bi trebalo u 2008. godini uspostaviti noćnu liniju Split-Stari Grad tijekom cijele godine. Ona ide već ljeti. Ili još jednu liniju za otok Vis. Dakle, da se može i na taj otok zbog posla doći i otići isti dan, da se ne mora prespavati, jer mislim da je sadašnje slobodne vrijeme da se isti dan dođe i ode negdje oko 45 minuta ili sat vremena. Mogu u ime otočana reći da se ne mjerimo sa stagnacijom dok Hrvatska ide naprijed, dalje, bolje ili kako god hoćete dok proračun raste. Broj stanovnika nam pada. Proračunska sredstva realno padaju, nominalno stagniraju na najvažnijim stavkama za kvalitetu života na otocima. Još za vrijeme usvajanja Zakona o Vladi neki zastupnici SDP-a upozoravali su da je upravi za otoke mjesto u Ministarstvu za regionalni razvoj, ali ja sam osobno bio mišljenja da je bolje da je u Ministarstvu mora jer je i ministar s mora. Ali očito je da ni u Ministarstvu mora o otocima se skrbiti baš i ne mora, jer je sada priobalje dodano u tu proračunsku poziciju. I od svih dvorana samo se ova u Zadru nalazi u proračunu ovog a ne nekog drugog ministarstva. Pretpostavljam da to sigurno je zbog grada iz kojega nam dolazi većina rukovodeće strukture tog ministarstva. Zapravo, možda bi doista onda u tom slučaju trebalo promijeniti naglasak da nam Ministarstvo mora ne bude Ministarstvo mora, a obzirom na vrijeme, nas da te more i ta mora neće biti noćna. Neki će reći da je proračun razvojni, neki da nije razvojni, ali moje mišljenje je da s pozicije otoka i otočana razdvojni jer izgleda da nas sve više razdvaja od priobalja za koje je predviđeno povećanje sredstava a za otoke je u ovom proračunu i ovome Ministarstvu nažalost smanjeno. Hvala.
Poštovana zastupnica Sonja Šimunović. Izvolite!
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre, poštovani državni tajniče! Može jedna digresija na početku. Razmišljam cijelu večer odakle poznajem državnog tajnika i sad mi je sinulo da dolazimo iz istog grada, iz iste škole, pa evo, ovo je samo jedna kratka priča o našem gradu. Željela bih vas pozdraviti, samo sam pozdravila čovjeka. Željela bih vas pozdraviti ispred najsiromašnije županije u Republici Hrvatskoj. To je županija koja je u Domovinskom ratu teško stradala a koju su vladajuće garniture zaboravile i devastirale njezino gospodarstvo u dobro nam poznatim pretvorbama i privatizacijama. Po ulaganjima u županiju i glavni grad Istre očigledno su zaboravili da se nalazi na karti naše zemlje. Da vas podsjetim, to je županija koja se zove Brodsko-posavska županija, a grad se zove Slavonski Brod. To je županija koja je imala gigante "Đuru Đakovića", "Jasinje", "Veterinarsku". To je županija koja je imala BDP-i od preko 10 tisuća eura po stanovniku prije Domovinskog rata. Danas, na našu žalost i najsiromašniji dijelovi Rumunjske imaju veći BDP-i od Brodsko-posavskog koji iznosi mizernih i nedovoljnih 3 tisuće 785 eura. To je županija koja se nalazi na čvorištu puteva, koja je između četiri glavna grada, koja ima plovnu rijeku i obradive površine. To je županija s ogromnim mogućnostima koje se nažalost ne iskorištavaju. Čak je nevjerojatno, možda čak i suludo da se jedan takav izuzetan potencijal sustavno ignorira i zatire. Zašto je tomu tako? Ne znam. U svojoj glavi ne mogu pronaći niti jedan suvisao odgovor. Ne mogu čak ni zamisliti kakav to interes mora postojati i biti u pitanju, koji opravdava takav maćehinski odnos države prema mojoj županiji. Ja ne mogu, ali očito da neki mogu i vrlo dobro znaju koji su to interesi. Vrlo često se spominje jednakomjeran razvoj Hrvatske. Očigledno da se mnogi naši građani pitaju da li je u jednakomjeran razvoj uložiti u Zadar milijarde kuna, dok je Slavonskom Brodu, gradu od 70 tisuća stanovnika dovoljan pokoji milijun? Da li je jednakomjeran razvoj graditi Pelješki most za milijarde kuna koji će imati manji promet nego pružni prijelaz u Slavonskom Brodu? Očigledno da neki misle da Slavonskom Brodu ne treba nadvožnjak iako dnevno preko njega prođe preko 12 tisuća vozila. Da li je normalno da državni ministri otvaraju razne praonice vagona u Slavonskom Brodu koji dobivaju račun za vodu u iznosu manjem od stotinu kuna? Da li je to dovoljno za pranje očiju pojedinaca? Očito je, ali za stanovnike naše županije nije. Da ne bude zabune, nemam ništa protiv izgradnje i ulaganja u ostale dijelove Hrvatske, ali sam apsolutno protiv sustavnog ignoriranja Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije. Županija koja mora biti u trgovinskom suficitu a ne u deficitu kako je to danas slučaj. Županija koja može hraniti Hrvatsku, a u koju je ironično ili ne uvoz hrane ogroman, dok poljoprivredno-prerađivačka industrija polako kapitulira pred uvozno političkim lobijima. Dobro je jedan građanin negdje prije u dnevnim novinama komentirao stanje u našoj županiji riječima: Zar političare nije stid što smo pali na dno dna? Svaki put razno-razni političari uredno u predizborno vrijeme dolaze otvarati razne radove poput radova na zapadnoj, na istočnoj veznoj cesti, otvaraju se radovi na policijskoj upravi, carini, da ne nabrajam, tom nizu nema kraja. Dok mi slavimo godišnjicu otvorenja gradilišta razni nam se cinici smiju i to s pravom, jer ta gradilišta postoje samo do otvorenja a nakon toga postaju fikcije, iluzije koje se nisu ostvarile i neće jer onima koji su ih otvorili naprosto nije stalo i ne osjećaju moralnu odgovornost da započeto realiziraju. Građanima i dalje ostaju jedino obećanja po čemu smo ravnomjerni ostatku Hrvatske. Jedini je problem što je realizacija obećanog ravna nuli. Ne kaže se uzalud obećanje ludom radovanje. U većini Brodsko-posavske županije pa čak i samom gradu Brodu još nisu riješeni osnovni infrastrukturni problemi poput kanalizacije i vodovoda a da ne govorim o izgradnji sustava navodnjavanja i raznih drugih projekata koji bi pospješili poljoprivrednu proizvodnju. Očigledno da ova županija ima samo jednu perspektivu a to je nazadovanje. Slavonski Brod šesti po veličini grad u Hrvatskoj ponovo ponavljam sustavno se ignorira. U Slavonskom Brodu imamo jedino veleučilište u Hrvatskoj koje država ne financira. Slavonski Brod je stvorio sve preduvjete za osnivanje srednje glazbene škole ali nažalost ona je godinama na čekanju a naši klinci sviraju u prazno. U Slavonskom Brodu imamo kuću hrvatskog brenda Ivane Brlić-Mažuranić u čiju se kupnju država ne želi uključiti. Neprestano se govori o jednosmjenskoj nastavi u školama, država nije pokazala želju da to sufinancira. Zar ste zaboravili da je Slavonski Brod poslije Domovinskog rata primio preko 20 tisuća novih stanovnika? Zar ste zaboravili da svi živimo u istoj zemlji bez obzira na politički izbor? Očigledno da jeste jer Slavonski Brod više nije brod nego oronuli nasukani čamac koji tone sve dublje i dublje. Kažete da se brinete o Brodsko-posavskoj županiji i da se brinete o Brodu. Molimo vas, nemojte se više brinuti jer Slavonski Brod je danas grad slučaj. U ovom proračunu ne vidim nikakvog velikog pomaka. Zato se iskreno nadam da ćete me vi kolege zastupnici s moje lijeve strane ugodno iznenaditi i podržati amandmane koji se tiču Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije ne zato što su to amandmani SDP-a nego zato što su to amandmani ljudi koji zaista zaslužuju bolji i dostojanstveniji život. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Mato Bilonjić.
Gospodine potpredsjedniče, ispravio bih niz netočnih navoda kolegice jer dolazim iz te županije. Činjenica je da smo mi jedna od najsiromašnijih županija i da to nije ova Vlada učinila nego Domovinski rat, jedna trećina okupiranog područja i duž rijeke Save granica sa Bosnom i Hercegovinom. Kad je u pitanju vodovod i odvodnja to nije stvar državnog proračuna nego grada Slavonskog Broda a možemo kazati da u Slavonskom Brodu vlast obnaša SDP. U protekle četiri godine u Brodsko-posavsku županiju iako to nije dostatno je uloženo više sredstava nego što je uloženo u proteklih petnaest godina, a čamac o kojem vi kolegice govorite vi njime kormilarite i budite uvjereni da se neće nadvožnjak raditi, vodovod i kanalizacija kad nemate ni generalnog urbanističkog plana vašeg grada odnosno nažalost mi ga donosimo putem županije da bi kroz županijske institucije mogli nešto uraditi u Slavonskom Brodu. Prvo morate svoj grad dovesti u red. Hvala.
I drugi ispravak poštovana zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam nažalost netočni navod kolegice koja je također iz grada Slavonskog Broda iz kojega i ja dolazim jer smatram da ovdje kad pred ovim Visokim domom iznosimo neke činjenica onda prvo trebamo poznavati situaciju u svome gradu odnosno u svojoj županiji a ne ovaj dom a onda i hrvatskoj javnosti reći pa nema večeras prijenosa dezinformirati. Ispravljam netočni navod koji je kolegica iznijela a to je da se država zalaže za rad škola u jednoj smjeni a za ono što je u Brodu ne mari. Nije istina. Istina je da je država u gradu Slavonskom Brodu u programu Svjetske banke uvrstila izgradnju nove škole zbog toga što jedna osnovna škola radi u tri smjene a jedna srednja škola, Srednja medicinska škola također radi u tri smjene. Oba projekta je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa prihvatilo, uvrstilo ali do izgradnje nije moguće doći upravo iz razloga koje je kolega Bilonjić naveo jer grad Slavonski Brod u kojem je SDP sa koalicijom na vlasti nije u stanju ni donijeti izmjene i dopune generalnog urbanističkoga plana grada Broda.
Hvala. Sada poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Želio bih najprije zapravo budući da je ovo moje prvo obraćanje ovome Saboru i ovome domu i to u ovom povodu čestitati kolegama iz HDZ-a što su formirali Vladu i dakako onda i promotriti prvi učinak te Vlade a to je proračun koji je donesen. Možda bi trebalo podsjetiti da je ovo sedamnaesta godina u kojoj postoji ova naša samostalna Hrvatska i da su tu razne faze da tako kažem je ta zemlja prošla od samostalnosti, rata, poraća, velikih problema, izgradnje demokracije, određenih sporazuma i nesporazuma pri pristupanju na neku sigurnu stazu da tako kažem prema Europskoj uniji i da bi vjerojatno sada a pogotovo nakon da tako kažem takvog angažmana da se na ovaj način formira koalicijska Vlada ovaj sporazum trebao govoriti o povijesnom trenutku Hrvatske danas. Međutim, od toga nema ništa. Svi znamo da su proračunski podaci šturi, ali naravno svi znamo da se iza njih kriju ako se kriju neki stvarni fakti i događaji, ideje, perspektive. Te perspektive je teško očitati iz brojki ali onda barem nastojimo ih čuti ako se mogu čuti od onih koji tumače sporazum. Mi od toga ništa nismo čuli. Mi nismo dakle ocijenili ovim proračunom gdje smo to mi danas odnosno sutra 2008. pa nadalje u odnosu na ključne izazove spram kojih smo suprotstavljeni. Nemamo vizija i kažemo da ih nemamo. Rast ne planiramo jer ga i ne možemo. O nacionalnim resursima i stavljanja u pogon nacionalnih resursa kao aspekta nacionalne ekonomije kojom ćemo se na neki način nositi sa novim izazovima ne govorimo jer i nemamo ta saznanja. Mi bi morali naći na neki način faktore koji bi mogli odrediti Hrvatsku prema izazovima u kojima se danas nalazi ali ih ne nalazimo. Ne nalazimo ih zbog jednostavnog razloga. Ne nalazimo ih zbog toga što između nas koji bi možda i mnogo toga htjeli pa ja pretpostavljam tako i subjektivni činioci ovog sporazuma da bi mnogo toga htjeli i onoga što oni mogu stoji jedan veliki procjep. Stoji procjep klijentelizma, stoji procjep nesposobnosti, stoji procjep nepoznavanja ili nepriznavanja vlastitih resursa. Stoji procjep koji se na kraju rezultira kao što smo čuli neambicioznim proračunom i koji zapravo onda prebacuje problem neambicioznog proračuna na okruženje, na vanjsko okruženje. Pa ako je vanjsko okruženje takvo kakvo jest onda bi upravo proračun trebao biti strašno ambiciozan. On bi trebao prepoznati vlastite resurse. On bi se trebao postaviti prema mobilizaciji političkih i drugih snaga, gospodarskih snaga i nešto učiniti. Ja nisam uspio u tom pogledu pronaći niti jednu akciju ili niti jednu da tako kažem brojku niti jednu veličinu da bi podsjećala na nešto od toga, na neku da tako kažem od takvih ideja, na neku od takvih perspektiva. Umjesto industrijskog razvitka nemamo ništa. Umjesto regionalnog razvitka nemamo ništa. Umjesto političke izgradnje također nemamo ništa. Imamo zapravo rekapitulaciju poboljšanja proračunskih brojki otprilike koja se poklapa istodobno i sa inflacijom u koju idemo. Dakle koja stagnacija koja bi možda u nekakvoj standardnoj situaciji razvitka zemlje mogla i biti prihvatljiva. U situaciji ovoga trenutka kada zapravo koncipiramo našu budućnost i prema Europskoj uniji ona je zapravo potpuno nestala i mi se zapravo ne nosimo ničim sasvim određeno, mi zapravo plivamo. Mi zapravo plivamo kao i sami klijentelistički dio onih zahtjeva koje će pred nas postavljati Europska unija a da prema tome nemamo sasvim određeno niti mišljenje niti sasvim određene reakcije niti tomu suprotstavljamo bilo kakvu aktivnu gospodarsku politiku. Nekativnost gospodarske politike naravno je prepoznatljiva onda i u kulturi. Listajući ove cifre kada je barem riječ o kulturi možemo primijetiti da su tako sve stavke otprilike nešto sitno napredovale ali ništa se tu nije dogodilo što bi ukazalo na prepoznavanje nekakvoga smisla ili nekakvoga toka ili neke orijentacije. Međutim ipak se čak i u takvoj situaciji događa nešto što je inače anomalično i za ovu Vladu koja inače sebe voli smatrati konzervativnom, a to je da baš na zaštiti kulturnih dobara ponovo pada budžet i to za 11 milijuna kuna. Dakle još uvijek imamo, imamo anomaliju da je u 2003. godini taj budžet iznosi za zaštitu kulturne baštine 120 milijuna a da sada iznosi 130 milijuna sa 80 milijuna spomeničke rente. To znači treba odbiti 80 milijuna. To su dakle neke stvari koje ne možemo razumjeti. Ne mogu razumjeti zašto investicije u kulturi padaju sa 191 milijun na 170 milijuna i tako dalje. Naprosto nema ambicioznosti. Nema se ideje što je važno, kako da se ide. Na kojim punktovima ostvariti nekakvu, nekakvu izvrsnost pa onda od toga nešto početi. Mi ćemo tavoriti, mi ćemo dakle nastaviti ovu našu egzistenciju ovakva kakva je sve manje sigurni u sebe i sve više izloženijim i svim efektima i globalizacije, gubitka identiteta jer ako nismo u stanju da prepoznamo nakon 17 godina da nam je upravo rast kulturne baštine, budžet za kulturnu baštinu jedan od bitnih stavki onda ne znam što ćemo? Ali prepoznajemo u jednom malom detalju zapravo bit ovoga, ovga sporazuma. Taj detalj je, možda će biti zanimljivo ako ovdje sjede i neki drugi pripadnici nacionalnih manjina vrlo karakteristični. Jedna od stavki koja je izuzetno porasla to je baš mislim u troškovima kulturnih ustanovama stavka poduzeća «Edit» koja je inače d.o.o. i ne spada u kulturne ustanove. Dakle pomoću Ministarstva kulture se financira «Edit» koja nije kulturna ustanova i to ovako: sa milijun kuna na 4,3 milijuna kuna. Gospodo radi se o nečemu što možemo lako prepoznati. Sad da, sad da ja to ne nazovem tako dalje jer ne bih htio da se konfrontiram sa onima sa kojima ste i vi tako dobri ali se pitam čemu služi proračun? Da li proračun služi da se na ovakav način da tako kažem zaobilazno pokrpavaju rupe, da se pokrpava lojalnost, da se zapravo mimo interesa i mimo da tako kažem zakonskih određenja jer ne može biti da se u proračunu za kulturu preko Ministarstva kulture financiraju ustanove koje ne djeluju u kulturi i koje nisu kulturne ustanove da se zapravo naplaćuje i … [[Govornik se ne razumije.]] na neki način priskrbljuje nešto sasvim drugo. Dakle ovako, ja mislim da je zapravo klijentelistički odnos prema faktorima opozicije, prema vlastitim ministarstvima, prema kadrovima koji su već davno trebali napustiti ovu politiku, nesposobnost i ključ nesposobnosti da se ide u ambiciozni proračun. Ne može se ići u ambiciozni proračun a da se istodobno ima hipoteke pokrivanja svih tragova onoga što smo slušali zadnjih godina i što je da tako kažem punilo stranice i naših medija. Žalosno je da dakle imamo proračun pokrpavanja a ne proračun uzleta. Da dakle 17 godina u ostvarivanju naše nezavisnosti imamo jedan od standardnih proračuna kao da smo postali standardna zemlja a nismo. Taj deficit će trebati objasniti jedanput. Treba će objasniti i onima koji će doći iza nas. Nažalost ovaj proračun je nešto što će biti prilična, veliki znak da tako kažem rezignacije one ekipe koja u ovom trenutku vodi Hrvatsku. Ona je ostvarila svoj izborni uspjeh. Proračun je njena legitimacija i delegitimacija. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin Daniel Mondekar.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici i sa političke desnice i ljevice jer nam je centar malo zamro večeras svoju raspravu o proračunu ja bih započeo i završio obećajem za par minuta, … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne za par minuta. Pola sata onda u redu. Za par minuta i raspravu bih znači koncentrirao kroz par primjera. Znači raspravu o proračunu kroz par primjera na području visokog školstva, znanosti i suradnje s organizacijama civilnog društva. Neosporna je činjenica da u obrazovanju imamo povećanja. Moje prvo retoričko pitanje je koliko to povećanje koristi našim studentima koji ove godine izlaze na tržište rada sa titulom prvostupnika. Novom titulom za koju još dan danas traže objašnjenje šta oni s tom titulom mogu raditi. Na žalost, mnogi od tih studenata neće moći nastaviti dalje na diplomski studij iz različitih objektivnih razloga i jednako tako znači vrlo objektivno i radi svojih vlastitih interesa postavljaju pitanje gdje će raditi i kako. Jednako tako pitanje postavljaju i poduzetnici. Što mogu ti prvostupnici raditi? Ja ću vas podsjetiti da reforma visokog obrazovanja, dakle Bolonjski proces ima u nadležnosti Ministarstvo znanosti koji ima zadatak educirati, savjetovati i financirati reformu. Odmah već sada možemo vidjeti da u ovom proračunu nema na primjer poticanja projekata ishoda učenja kako bi se naši poduzetnici odmah uključili u pomoć kreiranju visoko obrazovnih programa. Ja odmah sada dajem i dobronamjernu preporuku Vladi da u proračunu nađe sredstva za poticaje za zapošljavanje prvostupnika. Trebat će vam još u ovoj godini sigurno. Nadalje, nisu studenti jedini koji se nalaze u mraku oko same reforme visokog školstva. Problem je i sa našom administracijom koji još uvijek raspolaže sa lošim polu informacijama, ali sa mnogim našim profesorima. Upravo sada sam vidio kratko prije par dana iz jednog istraživanja o informiranosti o Bolonjskom procesu gdje jedno kažu dekani, drugo kažu profesori tog fakulteta, treće kaže studenti, četvrto kaže nadležno ministarstvo. Naši fakulteti još uvijek nemaju potrebne administrativne kapacitete za Bolonjski proces. Znači, nove urede koje pri fakultetima treba država financirati, dakle osnovati. Toga također nema u proračunu. Ono što vam mogu sada reći je da koliko god mi pričali da smo mi u drugoj fazi Bolonjskog procesa i da reforma napreduje 2010. kada dođu nam prve hajmo tako reći međunarodne inspekcije Hrvatskoj će prijetiti i moguće sankcije u obliku nepriznavanja naših diploma na europskom tržištu rada. Istom onom tržištu kojem Hrvatska stremi sa ulaskom u Europsku uniju. Tada i sve zgrade koje smo izgradili, taj hrvatski Harward bit će mrtvi kapital ako nam diploma ne vrijedi jer nismo dobro sproveli reforme. Nadalje, već godinu dana čitamo u novinama o mobilnosti i vaša djeca su studenti i vi ste čitali da će biti priča svaki semestar drugo sveučilište i da sada Vlada maksimalno stisne i uđemo u programe zajednice za mobilnost studenata i naših znanstvenika to se ne može dogoditi jer naša sveučilišta nisu akreditirana za mobilnost. Ni toga nema u proračunu. Znači, pomoć sveučilištima da se akreditiraju za mobilnost. Turska je ove godine uspjela akreditirati 5 sveučilišta. Mi smo i dalje na nuli. Ministar Primorac je jutros bio jako ponosan i na povećanje sredstava recimo kako je i sam rekao za Agenciju za obrazovanje odraslih. To je dobro, samo ono što je zaboravio reći da je agencija narasla. Znači, gotovo se udvostručio broj zaposlenih u zadnjih par mjeseci. Ni to nije sporno da se posao dobro radi. Osobno pratim rad agencije. Pripreme za i slijedeće programe zajednice i da sada mali upitnik pošaljemo u agenciju o cjeloživotnom obrazovanju jedan značajan dio ljudi iz agencije ne bi znao odgovoriti, a žalosno je da dio ljudi u toj agenciji ne zna čak niti engleski jezik. Samo malo! Agencije su te koje trebaju biti elita državne službe i one moraju otvarati i krčiti put jednako tako kao i Vlada Hrvatskoj da brže uđe u Europsku uniju. Znanost, isto je neosporno da imamo povećanje. Ali kuda to i kako ide? Znači Hrvatska danas a vjerojatno znate vi koji ste u znanosti ima velik, velik broj znanstvenih projekata koji se financiraju sa smiješnim iznosima. Osobno sam suradnik jednog znanstvenog projekta na kojem radi sedam znanstvenika i čija je znači vrijednost projekta kojeg država daje 20 000 kuna godišnje. To kad odete na sastanak u Bruxelle pa kaže pričajte sa ljudima koji rade na velikim … [[Govornik se ne razumije.]] projektima pa kažete da je protuvrijednost 3000 eura. Smiju vam se svi. Znači, i sa povećanjem neće se povećati taj iznos. Povećat će se dalje broj tih malih projekata sa sitnim malim iznosima. Jednako tako veliki problem znanstvenih novaka je i nedostatak mentora u sustavu. Znači, ima ih jako malo di za neke nove, moderne teme po dvoje, troje profesora moraju pomagati svome novaku i često ni to nije dovoljno. Znači, nama treba još redovnih profesora, još docenata, to treba povećati. I na kraju civilno društvo. Iz proračuna Republike Hrvatske, udruge građana dobit će kroz različite natječaje značajna sredstva. Ono što Vlada nije iskoristila a trebala je akumulirani društveni kapital jakih organizacija civilnog društva koji su ujedno i dobro umrežene sa različitim bruxellskim organizacijama i mogu pomoći Republici Hrvatskoj u pristupanju Europskoj uniji. Mi nemamo u proračunu niti jedne jedine kune za projekte udruga koji imaju cilj znači ulazak hrvatskih organizacija civilnog društva u različite europske mreže poput vjerojatno ako ste čuli Europien Citizen Activation … [[Govornik se ne razumije.]] u kojem se nalaze u članstvu i mnogi bivši komišeneri odnosno povjerenici iz Europske komisije. Ako to nije dobro za Hrvatsku onda stvarno ne znam šta je. Na kraju vam mogu reći da ovih par zaista jednostavnih primjera iz obrazovanja i znanosti se pokazuje da niti ove godine proračun nije usmjeren tome da Hrvatska postane zemlja znanja, jer zemlja znanja kako vidite ovdje ako vidite mali broj projekata, nedovoljan broj profesora, zaista jedna velik floskula i da na kraju krajeva i na ovom primjeru civilnog društva se pokazuje jedan odraz razmišljanja HDZ-a da Vlada može jedina i sama prokrčiti sav put prema Europskoj uniji što na žalost nije točno. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Gospođa Tatjana Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Jedna kratka replika u ovo sitno vrijeme. Naime, kolega Mondekar ne znam da li slučajno ili ne kada ste govorili o civilnom društvu niste spomenuli volonterstvo, volonterstvo kao jedan od oblika razvoja socijalno osjetljivog društva. Naime, volonterizam jest vezan uz inicijativu civilnog društva i u praksi vrlo često svi mi koji se bavimo time često je zapravo nemoguće utvrditi i broj udruga odnosno broj volontera u tim udrugama. Zapravo ne postoji jedna sustavna regrutacija volontera što se naravno može poboljšati daljnjim razvojem mreže volonterskih centara, a potreba naravno za volonterima, odnosno za voluntarizam postoji i u javnom sektoru i u privatnom i u ustanovama razno-raznim. Kada gledamo proračun tada vidimo da je izdvajanje za razvoj voluntarizma svega milijun, nešto preko milijun kuna što govori zapravo o odnosu prema vrijednostima koje donosi voluntarizam. Po tome nema poticaja, nema jasne strategije valorizacije voluntarizma. Evo samo jedan podatak iz Velike Britanije, da je vrijednost volonterskog rada u 2005. godini iznosila 50 milijuna funti. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega o.k. Izvolite odgovorite, ali ćete pokazati drugi puta tablicu znate, da ja znam da vi želite odgovoriti. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne sve je u redu. O.k.
Ja se ispričavam. Ja se stvarno ispričavam. Voluntarizam je bitna stvar. Država treba puno više pažnje pokazati i prema voluntarizmu, volonterima, volonterskim centrima i nadam se da se negdje u proračunu k rije neka stavka s kojom bi se moglo pomoći recimo udrugama mladih da iz teme voluntarizam unutar programa za mlade Europske unije povuče nešto više sredstava. Evo nadam se, toliko o tome. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Dobro jutro. Jeste umorni? … [[Upadica se ne čuje.]] Niste? Onda možemo. Gle čuda, ostali smo samo mi. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, pomalo je i otužno, a to možda i najbolje govori i o odnosu Vlade prema ovom Saboru, prema svim zastupnicima i pozicije i opozicije što ovdje više ne sjede ministri, sjedi samo jedan ministar koji je … … [[Upadica se ne čuje.]] Gospođo daj malo, mislim malo reda. Čitavo vrijeme upadate, ne kao vi opomenite. Nisam sjedio ovdje do pola jedan da me vi prekidate, jel' tako. Molim da mi to vrijeme dodate. Bilo bi sasvim u redu da su ovdje svi ministri i da je ovdje i predsjednik Vlade, jer ako možemo mi izdržati mislim da i Vlada može izdržati ovu maratonsku sjednicu. Na svu sreću da tako kažem, iako ima obaveza i na Hrvatskoj televiziji, malo je ministar Šuker popravio ovaj sastav Vlade ovdje danas. Da upotrijebim nogometni rječnik, ovdje da se državni tajnik ne naljuti, ali u ovoj nekoj hijerarhiji on je ipak četvrta liga, ništa osobno nego mislim na nivo vlasti. Ali gle čuda, ovdje također nisu i predstavnici vaše koalicije, odnosno koalicijskih stranaka. Uz jednu časnu iznimku predstavnika, jednog predstavnika nacionalne manjine. No, krenit ću ipak na proračun. U ovom dijelu, dakle u ovom proračunu … … [[Upadica se ne čuje.]] Jesu one svijetle tradicije, ali su mrtvo doba noći, odnosno pred jutro jel'. Vezano za sam proračun, ja bih molio stvarno mislim malo da se zastupnici HDZ-a smire. Vezano za sam proračun, u samom proračunu iako je to najavljivano i kroz program Vlade Republike Hrvatske, ali to je najavljivano i na svakom predizbornom skupu, isto tako i ovim razgovorima koji su trajali mjesec i pol dana kako bi se sastavila i formirala Vlada, jedna od najvažnijih točaka je bila decentralizacija. Na žalost u ovom proračunu nema niti slova D o decentralizaciji. Jedna uvažena saborska zastupnica je rekla da se ta decentralizacija ne može napraviti preko noći, naprotiv to je napravljeno 24. studenoga 2006. odnosno na zasjedanju Sabora kada je također donesen Zakon o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Smatram da ovakav proračun koji praktično vodi u daljnju centralizaciju Republike Hrvatske, takav proračun ne može donijeti ništa dobro jedinicama lokalne samouprave, dakle gradovima i općinama, isto tako i županijama i vrlo brzo kažem ovdje će ići i prijedlog izmjena tog zakona gdje će se predložiti da se ovaj dio pozicija za pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije od 21% pribroji udjelima općine, odnosno grada, a da se nadomjesti kroz porez na dobit. Na taj način država ne bi bila ni malo zakinuta, a jedan veliki dio sredstava bi išao upravo prema jedinicama lokalne samouprave i županijama. Ne spominjem ovdje još uvijek PDV niti ima naznaka o smanjenju PDV-a u ovom proračunu, iako je i to najavljivano. Sam proračun je definiran daleko ranije nego što je došao na saborske klupe. Jedna od najvažnijih stvari u svakom slučaju i kao primjer mogu navesti i ovaj zakon koji je nedavno Hrvatski sabor usvojio, to je ovaj ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj koji u krajnjoj liniji predstavlja i određeni skandal u financijskom poslovanju, da Sabor ovlašćuje četiri mjeseca predsjednika Vlade da potpiše jamstvo, a ugovor je potpisan prije četiri mjeseca. Ovdje na žalost danas nema niti, očigledno je otišao spavati, niti predstavnika, odnosno saborskog zastupnika iz Hrvatske stranke umirovljenika koji je očigledno zadovoljan svojim statusom i svojom saborskom plaćom pa je zaboravio da upravo kroz ovaj proračun i postojeću inflaciju ti umirovljenici neće dobiti ništa novo, odnosno neće doći do povećanja mirovina s obzirom da će ih inflacija pojesti. Ja ću navesti samo primjer i to doista nije smiješno da čovjek sa 62 godine koji može steći uvjete za mirovinu, s obzirom da ima 42 godine staža, koji je radio i na dakle pošteno odradio svoj radni vijek, da mu je izračunata mirovina od tisuću 642 kune. To doista nije smiješno, to je žalosno s obzirom da je danas litra ulja 12 kuna i 99, to možete provjeriti, a kila kruha 6 do 7 kuna. Mene osobno čudi i izjava ministra Šukera koji je dao vezano za sudski postupak i sudski presudu u kojem je grad Požega dobila oko 23 milijuna kuna, koji neizostavno se moraju naći u ovom proračunu, ja ne želim ovdje zaključiti da naše pravosuđe nije neovisno, smatram upravo da ono mora biti neovisno i da se svaka sudska presuda mora ispoštovati, bez obzira koju dobio, a koju izgubio. Nadam se da u ove kasne sate i nadam se da još uvijek ovaj dio sjednice bar prenosi onaj HRTplus pa je možda i otužno što većina hrvatskih građana, dakle oni koji žive ovdje u Republici Hrvatskoj i koji dijele potpunu sudbinu ove zemlje ne mogu gledati ovu raspravu. Ovu raspravu na žalost ne mogu gledati niti, odnosno mogu ju gledati, ali ne vjerujem da gledaju u ove sate i Hrvati u Bosni i Hercegovini, vojvođanski Hrvati, gradišćanski Hrvati, pa i Hrvati diljem svijeta za koje u ovom proračunu iako je to prilikom izbora za dijasporu bar od strane HDZ-a bilo najavljivana i velika pomoć. Ja ovdje nisam vidio niti kunu sredstava za pomoć našim Hrvatima u dijaspori. Ovaj proračun, s obzirom i na samu veličinu i s obzirom na sve ove opće pozicije i s obzirom na samo obrazloženja, da ne ponavljam sve ono što su moji prethodnici izrekli je prilično i poprilično netransparentan i ponovno, ja se nadam da to ovaj put neće biti takav slučaj, omogućava financiranje projekata kako mi to u Slavoniji kažemo po babi i po stričevima, dakle po političkoj podobnosti, a ne prema projektima i prema izdanim građevinskim dozvolama. Ja ću samo podsjetiti da upravo u ovom proračunu, iako je to najavljivao i državni tajnik, a da smo upravo razmatrali o ovoj luci Ploče, u Slavoniji postoje četiri luke za kojih niti jedna kuna nije ovdje predviđena, niti Slavonski Brod, niti Vukovar, niti Ilok, niti Osijek, za razliku od gradnje sportske dvorane u Osijeku od 70 milijuna kuna koju je bez, ovo će tek sada biti potvrda te gradnje gdje nije potpisan ugovor, gdje je Vlada isključivo jamčila na osnovu budućeg donošenja proračuna. Evo s time bih završio, s time da ću samo citirati predsjednika.
Hvala lijepa.
Dopustite mi za ono što su mi još samo dvije rečenice. Citirat ću predsjednika Vlade dr. Ivu Sanadera i složit ću se s njime da je ovo doista iznimno teško vrijeme za Hrvatsku i da je stanje u Hrvatskoj teško i složeno, samo se nadam da nećemo tražiti unutarnje i vanjske neprijatelje.
Hvala. Ja mislim, ne znam da li prenosi ovo HRTplus. Ako ne prenosi možemo prepričati raspravu sutra. Petar Mlinarić, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, ispravit ću samo dva netočna navoda. Prvi je da luka Vukovar nema perspektivu. Luka Vukovar ima veći promet po broju uposlenog riječke luke i premašila je milijun tona pretovara. Druga stvar da, rekao je netočno da je državni tajnik četvrta liga. Ovako mlad već je državni tajnik, a osim toga je prva liga Bundesliga Šukerova. Hvala.
Gospodin Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ali upravo zbog onih koji gledaju u ove sitne sate negdje ne znam gdje da jesu, ja ih pozdravljam. Treba vas, dužan sam vas ispraviti jer ste kazali kako niste našli niti jednu stavku vezano za potporu Hrvatima izvan Hrvatske. Pa npr. program obrazovanja djece hrvatskih građana u inozemstvu stoji oko 22 milijuna kuna, zatim hrvatska nastava u inozemstvu, zatim. To je druga stavka. Treća, obrazovanje pripadnika hrvatskih nacionalnih manjina u inozemstvu, iseljenika. Četvrta, program pomoći BiH u sustavu znanosti, obrazovanja i športa i još drugih pet stavki u Bosni i Hercegovini i ukupno oko 15 stavki potpore Hrvatima izvan Hrvatske. Da smo načisto, ja bih mogao još uzeti kad bi to bilo moguće, međutim mi smo posve zadovoljni s ovoliko, jer ni Hrvatska ne može više nego što može. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Deneš Šoja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. … [[Upadica se ne razumije.]] Mogu nastaviti? Dozvolite mi da kažem samo par riječi, jer vidim da smo stvarno danas umorni, ovo je naporna sjednica, ali ja bih želio da kažem sljedeće. Čitajući ove materijale, pokušao sam pronaći tražiti sve ono što se tiče Osječko-baranjske županije i posebno unutar toga našeg baranjskog trokuta, između Dunava, Drave i mađarske granice. I ja moram ovdje konstatirati i ukazati na jedan specifičan problem kad je u pitanju istočna Hrvatska, odnosno posebno Županija osječka i taj baranjski trokut. Naše lokalne samouprave stanovništvo je vezano subvijski sa položajem poljoprivrede, velika većina njih. U tom pogledu ja ovdje moram istaći jednu specifičnost kad su baranjske općine u pitanju, uključujući tu dijelom i grad Beli Manastir, da smo u posebnom položaju jer dok je u Hrvatskoj državno zemljište, oranice kvalitetne, 75% ili 70% i u prijeratnom periodu a i poslije rata u privatnom vlasništvu, kod nas, na našem području je to bilo društveno vlasništvo korisnik "Belje", a sad je državno vlasništvo. I te su površine na određen način privatizirane odnosno država je sklopila ugovor o dugoročnoj koncesiji sa "Beljem" za preko 60% tih površina. I ta koncesija, ja moram reći to, npr. općine Kneževi Vinogradi gdje sam ja načelnik, koja je općina po tom pitanju, mogao bih reći ovako "najbogatija", jer raspolaže sa najvećim površinama u državnom vlasništvu, pa moguće i u privatnom preko 9 tisuća hektara od kojih preko 7 tisuća se nalazi u toj koncesiji. A koncesija iznosi po hektaru za proračun općine 165 kuna odnosno ukupno 330 u prosjeku. To znači negdje otprilike milijun kuna. I tu sve općine gube najviše znači oni koji imaju veće površine. No međutim, to govorim zbog toga što zahvaljujući razumijevanju u posljednjih nekoliko godina Ministarstvu financija i velikim sustavima kao što su Hrvatske vode, Hrvatske ceste, "Elektroprivreda" u Baranji, neovisno o političkoj opciji puno je učinjeno upravo takvom razumijevanju jer su se ti prihodi koji su izgubljeni kompenzirali i dvostruko i napravljen je velik pomak u izgradnji infrastrukturnih objekata i naše gospodarstvo je počelo oživljavati. Ja iskreno očekujem da će se to nastaviti i u ovoj godini i u ovoj šumi podataka koje smo mi dobili, koje sam ja i proučavao. Mislim da je rezervirano i u tim velikim sustavima i u proračunu da se to može nastaviti. I da ne bude dileme da kažem, upravo iz tih razloga ja podržavam taj proračun i glasat ću za njega. I dozvolite mi predsjedniče vrlo kratko još samo dvije stvari da zamolim da se to registrira u zapisnik. Naime, na području Baranje postoje tri granična prelaza. Dva su cestovna, jedan je željeznički. Ja moram reći da prošlo je deset godina od mirne reintegracije i gotovo ništa osim krečenja na tim prelazima nije učinjeno ili vrlo malo. Posebno je kritičan prijelaz u Batini koji naravno prije rata nije postojao, i ta pristupna cesta koju smo mi krstili tenkovskom cestom. I ja molim ako nema da se u jednom rebalansu ili jednom razumnom roku predvide određena sredstva jer je to ja bih blago rekao jadno, jer to ne smijemo dozvoliti da taj granični prijelaz tako izgleda iz pravca Vojvodine. Evo, to je jedna molba. Druga molba odnosno sugestija i nekako iznenađen sam što je u ovom proračunu ako sam ja dobro zbrojio ove cifre, negdje tridesetak milijuna ukupno predviđeno za predškolski odgoj. Mislim da je to mali iznos jer govorimo o osnovnoj školi, o srednjim školama, o puno je ovdje bilo, o znanosti i obrazovanju. Mislim da i predškolski odgoj zaslužuje više jer je to prepušteno općinama. I meni je iskreno žao one dječice kad gledam koji pripremaju programe, koji idu u vrtiće i oni koji u drugim selima gdje ta općina nema mogućnosti. Mislim da bi tu trebalo napraviti u perspektivi postepeno jedan znatniji pomak i osigurati određena sredstva onim sredinama, jer kod nas još 50% na području Baranje djece nije obuhvaćeno predškolskim odgojom. To govorim zbog toga, uvijek se sjetim jedne izreke jednog poznatog francuskog pedagoga, to sam čitao još svojevremeno kao student, nikad nisam zaboravio, koji je rekao ovako, dajte mi dijete na odgoj pet godina, a poslije u prvih pet godina života, posle radite s njim šta god želite. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Klub IDS-a, pet minuta, gospodin Damir Kajin. Nema ga. Gubi pravo. Zaključno ministar financija Ivan Šuker. Izvolite!
… [[Govornik naknadno uključen]] i u vrijeme koalicijske Vlade. Iskreno govoreći jedna možda od najmirnijih rasprava o proračunu u zadnjih sedam, osam godina. Dakle, hvala lijepo svima na konstruktivnim raspravama. Bilo je danas ovdje izvrsnih ekonomskih analitičara, pa čak sam čuo da su nam i zamrznuta sredstva za PAL3 za koji još uopće nismo počeli pregovore. No, bez obzira na to hvala lijepo i … … [[Upadica se ne čuje.]] /Pljesak./
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom na 3. sjednici Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Pozdravljam i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Za rad na današnjoj sjednici u pretince ste primili pregled amandmana na Prijedlog državnog proračuna a na klupe vam je podijeljen amandman Vlade Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Tablica amandmana vam je kao što rekoh u pretincima dostavljena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandmane poslije roka. Amandmane ste primili na sjednici. Prvo ćemo sukladno članku 166. Poslovnika glasovati hoćemo li raspravljati i glasovati o tim amandmanima. Izvolite, gospodin Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, predlažem u ime kluba glasovanje rukom jer nemaju svi zastupnici ključiće.
Hvala. Stavljam dakle amandmane koji su naknadno stigli da li će se o njima raspravljati koje je podnijela Vlada. Tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržanih? Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 amandmana odlučeno da se raspravlja o prijedlogu amandmana Vlade. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži amandmane. Ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Dakle, Vlada sa svojim amandmanom predlaže da se Ministarstvu obrane izvrši preraspodjela sredstava u iznosu od 2 milijuna 495 tisuća 624 kune na aktivnostima "Opremanje i modernizacija potrebnih sredstava" a prije svega se odnosi na otplatu kamata. Slijedeći dio amandmana je u Ministarstvu vanjskih poslova i europskih integracija. Predlaže se povećanje ukupnog proračuna tog ministarstva za 8,5 milijuna kuna. Za isti iznos se predlaže smanjenje proračuna Ministarstva financija na poziciji otplata kamata. A ova sredstva će se iskoristiti za razvojnu suradnju u ukupnom iznosu od 2 milijuna kuna i NATO aktivnosti u ukupnom iznosu od 4,5 milijuna kuna, i Međunarodnu konferenciju Croatia summit 2 milijuna kuna. Također se predlaže unutarnja preraspodjela u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Tako se predlaže da se umanje sredstva KBC-u Rebro a da se za 3,5 milijuna kuna otvori nova pozicija na kojoj će biti predviđena sredstva od 3,5 milijuna kuna za uređenje Odjela za babinjače za KBC Zagreb na lokalitetu Petrova. Također se predlaže da se sa 4,5 milijuna kuna radi provođenja projekta Zaklade "Ana Rukavina" predlaže se otvaranje nove aktivnosti pod nazivom Obrada uzoraka tkiva za Zakladu "Ana Rukavina" u iznosu za 4,5 milijuna kuna. Dakle, to je ukupno promjena unutar samog proračuna nešto više od 18 milijuna kuna. I ja predlažem Saboru da usvoji amandman hrvatske Vlade. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Na temelju članka 166. stavak 2. samo predstavnici klubova mogu raspravljati. Izvolite. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. U ovim amandmanima je jedna vrlo pozitivna akcija a to je Zaklada "Ana Rukavina", akcija koja je krenula prije otprilike godinu i pol dana pismom Ane Rukavine i cijela Hrvatska se stala iza te zaklade, i meni je drago da je amandman SDP-a koji smo predložili da se i država odnosno Vlada stane iza tog projekta, da je taj projekt prihvaćen i da je Vlada sa svojim amandmanom stala iza tipizacije koja će pomoći ne samo građanima Republike Hrvatske nego će pomoći i građanima odnosno oboljelima od leukemije iz cijelog svijeta jer taj registar nije samo hrvatski nego je i svjetski. Stoga će zbog toga klub SDP-a glasati za ove amandmane jer to je jedna pozitivna akcija unatoč svima ostalima o čemu smo svjedoci ovih dana. I klub SDP-a će stati iza tog amandmana jer stoji iza građana Republike Hrvatske koji stoje iza Zaklade "Ana Rukavina".
Hvala lijepa. Ovo je amandman Vlade, dakle klubovi. Ima li još neki klub potrebu da raspravljaj o ovome? Nema. Ako nema stavljam amandman Vlade na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Protiv? Hvala. Amandman je prihvaćen sa 121. Dakle, jednoglasno. Hvala lijepa. Sada molim vas da pripremite tablicu u kojoj su svi amandmani, sistematizirani. I idemo redom. … [[Govornik se ne razumije.]] je ministar financija. Prelazimo na 1. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Molim ministra financija da se očituje.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća iz razloga što Klub SDP-a predlaže da se sredstva doprinosa za zdravstveno osiguranje od 16 milijardi umanji za 4 milijarde. I to obrazlaže da bi se taj iznos naknadio porezom na kapitalne transakcije. S obzirom da bi se moralo pristupiti nizu izmjena zakona, a druga stvar, iskreno govoreći, ne znam koliki bi promet trebao biti na Zagrebačkoj burzi u godini dana da se naplati 4 milijarde poreza na kapitalnu dobit. No, dakle, da, o tome ne dužim. Zbog tehničke neprovedivosti u jednom kraćem vremenu ovoga Zakona, a zbog situacije u hrvatskom zdravstvu predlagati u ovom trenutku da se sigurni prihodi zdravstva umanje za 4 milijarde kuna bi bilo izuzetno opasno za funkcioniranje hrvatskog zdravstva koje je inače u teškoj situaciji.
Hvala lijepa. U ime Kluba SDP-a, gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolege i kolegice. Slažemo se da je to opsežan posao, ali jednostavno ovakvim prihvaćanjem amandmana pokazali biste ipak želju da u ovoj godini se pokuša promijeniti porezna politika Republike Hrvatske. Porezna politika kojom bismo željeli pokazati da je dio građana koji žive lakše u Republici Hrvatskoj moraju participirati u sredstvima koja služe hrvatskom zdravstvu liječenju svih građana Hrvatske. U isto vrijeme ovim amandmanom, vi biste osigurali mogućnost da podignete neto plaću radnika Republike Hrvatske a s obzirom na vrlo visoku stopu inflacije koju ste planirali u Državnom proračunu. I ja bih rekao, ono što je ostvareno u zadnja dva mjeseca vezano za rast cijena. Prema tome, rast cijena ide brže nego plaće, radnici iz mjeseca u mjesec manje mogu kupiti roba i žive teže. I ovim amandmanom mi bi omogućili barem zaustavljanje realnog rasta plaća i mogućnost da se parira toj visokoj inflaciji. Prema tome, želja oporezivati one koji žive lakše u Republici Hrvatskoj, jer to traži zdravstvo. I s druge strane brige za radnika, to je značio ovaj amandman. Žao nam je u ime SDP-a da niste pokazali da možete u ovoj godini pokušati promijeniti poreznu politiku i brinuti i o zdravstvu i o radniku. Tražim glasanje.
Hvala. Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2. zastupnika Davorka Vidovića. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća iz razloga što će se obnova i rekonstrukcija zgrade ZAVNOH-a u Topuskom riješiti prema prijedlogu odbora, koji će u tu svrhu imenovati Hrvatski sabor.
Gospodin Davorko Vidović. Izvolite.
Ja doista moram citirati, prije šest mjeseci potpredsjednika, sada Predsjednika Hrvatskoga sabora, koji je rekao da Hrvatski sabor će osnovati Odbor za obnovu zgrade u Topuskom kojoj se 44. održano 3. zasjedanje ZAVNOH-a, a Sabor je zadužio Vladu da osigura mjere za poboljšanje materijalnog položaja boraca iz II. Svjetskoga rata, dakako i izgradnju i obnovu ovoga objekta. Iznenađen sam da ne prihvaćate ovaj amandman. I shvaćam ga pomalo kao pljusku Vlade predsjedniku Sabora. Uvjeren da ćemo svi ovdje zaštiti dignitet i ono što je Predsjednik Sabora javno obznanio prije nekoliko mjeseci, ja tražim glasovanje o ovom amandmanu tim više što gospodine ministre tražimo 500, 600, ne kažem da to treba biti milijun kuna da počnemo sa izgradnjom i obnovom ovoga objekta ZAVNOH-a kojega svi prepoznajemo kao opće kulturno i povijesno dobro hrvatskoga naroda i ove države. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 3. amandman, zastupnika Ranka Ostojića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što u sabornici … [[Govornik se ne razumije.]] postoje svi tehnički uvjeti za korištenje prijenosnog računala. A isto tako u niz prostora je omogućeno zastupnicima korištenje računala.
Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine Predsjedniče Sabora, štovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ili me ministar nije razumio, ili Vlada zapravo nije razumjela, cilj je bio da se sve ove hrpe papira koje mi imamo na stolu zamijene na način da zapravo svaki zastupnik bude u situaciji da ispred ima računalo, sa kojim bi zapravo puno lakše i na puno efikasniji način bili u situaciji da pratimo sjednice Sabora. Ali meni je jasno zašto to ne radite zato što to ne radite ni Vladi, ni u Vladi, iako tamo imate sva ta računa, pa se onda ne čudi što i sada odbijate ovu inicijativu, da umjesto da svaki put kada uđu ljudi iz Sabora ovdje unesu jedno hrvatski stablo posjećeno. Mislim da bi to trebalo promijeniti i da bi u tom cilju trebalo razumjeti taj amandman. Ja ipak tražim glasovanje o tome. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Peti amandman. Oprostite. 4. amandman zastupnika Zdenka Franića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća. Iz razloga što je video nadzor i sustav zaštite štićenog objekta izrađen po najvišim sigurnosnim i stručnim standardima a na takav način bi se ušlo u privatnost djelatnika i korisnika restorana.
Gospodina zastupnika Franića, koliko vidim nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5. amandman, gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinovnić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća, iz razloga što s obzirom na sredstva koja su uložena i u, za Ustavni sud u prethodnim godinama i koja su predviđena u ovom Proračunu će biti dostatna za stručno usavršavanje zaposlenika.
Gospođa Antičević-Marinović. Izvolite.
Meni je žao što se ne shvaća izobrazba, sustavna izobrazba pravosudnih dužnosnika, pa tako i sudaca Ustavnog suda i zaposlenika, prije svega mislim na savjetnike u Ustavnom sudu koji određuju najveći dio posla. Također, treba znati da u Ustavni sud je svake godine na žalost sve više i više opterećen novim predmetima, da je mandat ustavnog suca 8 godina što znači da dolaze novi ustavni suci, da dolaze i novi savjetnici i zasigurno je, to ne treba biti poznavatelj dobar niti rada na samom Ustavnom sudu da bi se znalo da ovaj iznos od 436000 kuna godišnje ni u kom slučaju nije dovoljan za ovu svrhu pogotovo i tim više što smo najavili veliku reformu. Dakle, u petoj brzini reformu pravosuđa, a evo iako Ustavni sud nije dio redovnog sudovanja ali u svakom slučaju itekako je on prvi pozvan da zaštiti ljudska prava, temeljne slobode zajamčenih Ustavom Republike Hrvatske i zato evo žalosno je da ovako mali iznos je odobren za izobrazbu zaposlenika i sudaca Ustavnog suda. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Šesti amandman također zastupnice gospođe Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što provedba Nacionalnog programa za suzbijanje korupcije se nalazi na nekoliko pozicija po različitim ministarstvima koja sudjeluju u tom nacionalnom programu i smatramo da predviđena sredstva na ovoj poziciji i na svim ostalim pozicijama će biti u potpuno dostatna za ovaj dio koji se odnosi. A ukoliko slučajno sfali sredstava uvijek još postoji tekuća pričuva.
Izvolite gospođo Antičević-Marinović.
Vidite, na ovoj stavci za provedbu Nacionalnog programa suzbijanja korupcije i to su prije svega usluge promidžbe i informiranja odobren je iznos 27500 kuna. To je točno da se program borbe protiv korupcije odvija kroz različita ministarstva. Ali molim vas, onda treba ukinuti ovu stavku, objediniti onda ta sredstva i snage. Jer što se može učiniti za 27500 kuna? A promidžba i informiranje javnosti je itekako važno, jer važno je mijenjati društvenu klimu, pa će onda i borba, dakle sva ona sredstva koja su za konkretne onda akcije usmjerena biti odnosno trebat će manje sredstava na tim stavkama. Ovo je jedan vrlo važan i opsežan posao i meni nije shvatljivo da je u ovu svrhu odobreno samo 27500 kuna. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sedmi amandman zastupnika gospodina Zlatka Koračevića.
Ovaj amandman Vlada ne može prihvatiti iz nekoliko razloga. Prvi i osnovni je što PHARE program nije moguće mijenjati retroaktivno, a kao što znate Europska komisija je i jer su ugovori potpisani sa Europskom komisijom prije 2 godine. Također, programom PHARE 2005. i 2006. prema pravilima Europske komisije trebalo je legalizirati romska naselja da bi se mogla ta sredstva koristiti. A s obzirom da ovo naselje o kojima vi govorite nije legalizirano, nije moglo ući u ove projekte što ne znači da u slijedeće projekte koje će Vlada pregovarati za ovaj program se neće sredstva predvidjeti za to. No, u ovom trenutku s obzirom da vi govorite direktno o sredstvima koja su osigurana u PHARE programu ne možete mijenjati ugovore koji su već potpisani sa međunarodnim institucijama.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Gospodine ministre, ovo naselje je legalizirano i taj takav isti amandman je bio i prije godinu dana za proračun 2007. i upravo tim obrazloženjem je odbijen amandman. U međuvremenu općina Cestica i općina Petrijanec su legalizirale to naselje i u tom naselju uvjeti života su stvarno minimalni. Jedino što je izvedeno i što je napravljeno iz mogućih sredstava Varaždinske županije i sredstava općine cestica, a to je da se minimalni uvjeti naprave. Organizirani su uvjeti za predškolski odgoj. Međutim, problem u tom naselju ostaje i dalje od pitke vode pa na dalje. Prema tome, ja tražim glasanje za ovaj amandman, a vjerujem da će i predstavnici nacionalnih manjina podržati ovaj amandman a da stvorimo uvjete tim ljudima u naselju Strmec.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Osmi amandman zastupnice gospođe zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Vlada ne prihvaća iz razloga jer smatramo da su predložena sredstva dostatna za podmirenje obaveza vezanih uz Nacionalni odbor za suzbijanje i trgovanje ljudima.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Činjenica je da ta sredstva nisu dostatna i da čak i vi znate da ta sredstva nisu dostatna i vi tako svaki amandman možete reći Vlada smatra. Ali to onda treba obrazložiti kako to smatrate, a ako je neosporna činjenica dakle iz svih izvješća proizlazi kako trgovina ljudima, a naročito djecom je u porastu u čitavoj regiji, pa tako i u našoj zemlji. To su pokazala sva izvješća i zato je i predložen iznos ovaj koji ja predlažem svojim amandmanom od 5 milijuna kuna, minimalan iznos da se nešto može konkretno i više napraviti upravo zbog povećanog opsega poslova zato što trgovina ljudima raste. To su vam i ponavljam sva izvješća pokazala. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Ponovo amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
S obzirom da se radi o izradi vizualnog identiteta za obilježavanje dana zaštite na radu smatramo da su predložena sredstva dostatna.
Gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Ova stavka ne nosi naslov niti naziv izrada nekakvog amblema ili značaja, nego ovo su sredstva koja treba osigurati Nacionalnom vijeću za zaštitu na radu. Dakle, to je čitav obim poslova i ova stavka ima iznos 11000 kuna. Nikakav smisleni posao ne može to nacionalno vijeće obaviti. Dakle, ovaj iznos od 200000 kuna on je minimum, a također je nesporna činjenica koju nitko ne može negirati da na žalost broj povrijeđenih na radu upravo zbog smanjenih sredstava i nebrige čitavog društva o zaposlenicima jer su oni jednostavno sretni da rade, a jednostavno zaštita na radu smatra se luksuzom i zato kažem da tako nešto treba mijenjati jer kasnije upravo zbog povrede na radu čitavo društvo i država prije svega, a da ne govorim onaj povrijeđeni ima itekako velike štete. Zbog toga evo ovaj iznos od 200000 kuna bi bio ono minimum na ovoj stavci smislenog nekog sredstava koji bi omogućili kakav takav smisleni rad. Zato molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 10 amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva namijenjena provedbi edukacije mjeritelja na razini pojedinih županija, a na osnovu prikupljenih prijedloga županijskih gospodarsko-socijalnih vijeća.
Hvala. Izvolite gospođo zastupnice Antičević-Marinović.
Alternativni način rješavanja spora, tj. mirnog rješavanja sporova omogućen je zakonom iz 2003. godine. Na žalost evo pet godina ima već da nikakvi pomaci nisu u tom smislu napravljeni. Ja vjerujem da ovako nekako veće zainteresiranosti po županijama i nije bilo, ali Vlada i država se ne mogu na to osvrtati već upravo moraju biti promotor jednostavno takvog načina da se ljudi što više stimuliraju pa čak i nađe jedne adekvatne i promjene u zakonu da se koristi ovaj model, odnosno nekoliko modela koji je taj zakon iz 2003. omogućio. Da ne govorimo koliko bi to rasteretilo sudove, koliko od toga bi imali koristi ne samo oni koji su u sporu nego i čitavo društvo, a to na kraju krajeva rađa i nekakve kasnije i buduće poslovne odnose jer miran način rješavanja spora je daleko daleko bolji nego sudska odluka koja onda na neki način i blokira stvari, da ne govorimo o svim onim opterećenostima sudova svih vrsta i svih razina. Zato ovaj iznos od 130 tisuća kuna kojim bi se išlo upravo u edukaciju za mirenje u individualnim radnim sporovima ne može, on će figurirati tu i tamo ali sustavno, dakle jedna snažna akcija u tom smislu, a to je temelj reforme pravosuđa i rasterećenja sudova, a ne samo ukidanje sudova i zamjena tabli. Dakle ovaj iznos od 500 tisuća kuna, odnosno pola milijuna kuna je minimum zaista da se nešto u ovom smislu učini, a višestruku korist biste imali od svega toga i svi mi skupa, čitavo društvo, država bi zaštedila ukoliko bi nešto više sredstava uložila u napor za mirno rješavanje sporova. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 11 amandman također gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite ministre.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što smatramo da su predviđena sredstva dostatna za stručno usavršavanje zaposlenika.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Ako se misli sustavno usavršavati zaposlenike koji se bave vrlo ovim teškim poslom, dakle suzbijanja zlouporabe opojnih droga, onda iznos od 50 tisuća kuna molim vas, pa i za našu siromašnu državu zaista je ispod svakog minimuma. Nema tu smislenih akcija, to je tek onako da neku imamo stavku da nešto radimo, ali nema od toga koristi. Onda bolje ukinite pa zaštedite ovih 50 tisuća kuna. 300 tisuća kuna je minimum nekakve akcije i kontinuiranog, ali vrlo isto tako ograničenog obrazovanja. Sa 50 tisuća kuna sami znate da se ne može ništa učiniti. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 12 amandman gospođe zastupnice Marije Lugarić. Izvolite.
Vlada odbija iz dva razloga. Jedan je što smatramo da predložena sredstva su dovoljna za provedbu navedenih aktivnosti, a druga stvar što pozicija s koje bi se trebalo skinuti, a to su osnovne djelatnosti Vlade Republike Hrvatske, ugrozilo bi redovno poslovanje Vlade Republike Hrvatske.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre zanimljivo je što kažete da bi ova pozicija ugrozila poslovanje Republike Hrvatske. Ja sam napisala amandman da se za iznos povećanog, traženog povećanja smanje sredstva za reprezentaciju Vlade. Ako smanjimo sredstva za kave vaše, sokove, ručkove smatrate da bi to ugrozilo poslovanje Vlade, onda stvarno ne znam. Ali govorim ovdje o prioritetima. Za reprezentaciju Vlade, dakle bez ministarstava predvidjeli ste milijun i pol kuna. Milijun i 500 tisuća kuna. S druge strane za edukaciju na području suzbijanja zlouporabe droge u ovoj državi planira se 225 tisuća kuna i ta sredstva za suzbijanje zlouporabe droga smanjujete u ovom proračunu za više od 30%. Kada ste bili i vi zastupnik, gospođa Kosor kada je bila zastupnica inzistirali ste na povećanjima sredstva za suzbijanje zlouporabe droga. Ja se nadam da će i kolege podržati taj amandman, jer mislim da je sramotno, dobiti ćemo ovdje izvješća o provedbi programa za suzbijanje droga, vidjeti ćemo povećanje broja ovisnika, a stalno smanjujemo sredstva za suzbijanje opojnih droga. 225 tisuća kuna za suzbijanje droga predlažete, a milijun i pol tisuća kuna, 500 tisuća kuna za reprezentaciju Vlade. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na područje Ministarstva financija, 13 amandman zastupnici Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je granični prijelaz Mursko Središće na granici Republike Hrvatske i Slovenije izgradilo Ministarstvo financija da bi došlo do promjene lokacije gdje bi trebalo biti to novo predloženo, gdje bi trebao biti novi granični prijelaz, trebalo bi pokrenuti inicijativu putem Ministarstva vanjskih poslova i stupiti naravno u kontakt sa susjednom državom da bi se eventualno odredilo novo mjesto graničnog prijelaza.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Ovo je ravno peti puta da ja dajem inicijativu za rješavanje problema graničnog prijelaza sa Slovnijom u Murskom Središću. Ne očekujete valjda da to zastupnici rade. To je funkcija Vlade i mislim da Vlada mora pokrenuti takvu inicijativu. Granični prijelaz nalazi se u samom centru grada na glavnom trgu, smješten je na cesti D209. Kako je u Sloveniji granični prijelaz koji je bio preko puta graničnog prijelaza u Hrvatskoj premješten u naselje Petešovec, izgrađena potrebna infrastruktura i sada se očekuje umjesto godišnjeg prometa od 60 tisuća teretnih vozila daleko veći promet jer će se granični promet iz Slovenije sav preusmjeriti, dakle iz Slovenije i iz Mađarske na ovaj granični prijelaz. Protočnost prometa u Murskom Središću je gotovo nikakva, mora se prijeći stari most na Muri koji ima samo dvije trake, koji je u zadnjoj poplavi oštećen, gospođa potpredsjednica je i vidjela kakva je to situacija i gotovo je neizdrživo stanje u gradu Murskom Središću. Ja vas molim da ukoliko je potrebno neke inicijative raditi, grad se i obraćao i prema Ministarstvu vanjskih poslova i prema Vladi i eto neka nakon pet pokušaja amandmana kroz državni proračun ovo bude inicijativa za promjenu mjesta graničnog prijelaza Mursko Središće. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 14 amandman zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz razloga što su navedena sredstva planirana za općine, gradove, županije koje su preuzele decentralizirane funkcije temeljem prijedloga odluke i temeljem Prijedloga odluke o minimalnim financijskim standardima i Prijedloga uredbe o načinu izračuna iznosa između pomoći izravnanja Vlade Republike Hrvatske za 2008. godinu. Dakle, s obzirom na one jedinice koje bez tog dodatnog udjela poreza na dohodak ne mogu se prenositi decentralizirane funkcije do razine utvrđenih navedenom odlukom.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite!
Pa mene čudi evo, da po peti puta ministar odbija taj, ovaj amandman. Ja svake godine predložim vam van da se ta stavka poveća. Na kraju kada dođemo do Izvještaja o realizaciji državnog proračuna onda je ta stavka točno otprilike onolika koliko sam ja predložio u amandman. I ja sam uvjeren da će kad budemo dobili Izvješće o proračunu za 2008. godinu stavka tekuće pomoći unutar države biti milijun i 800 tisuća kuna. I doista me čudi zašto jednom ne priznate i ne prihvatite taj amandman. Ovo je u skladu sa programom Vlade koji je Vlada podastrla Saboru i koji je Sabor usvojio. Ali ovo je jednako tako i sa potrebama rasta troškova decentraliziranih funkcija koje trenutno imamo u Hrvatskoj. Mi smo imali prije desetak dana štrajk učenika u Vukovaru, prije dva, tri dana smo imali štrajk učenika u Belom Manastiru jer u državi znanja, u državi u kojoj je srednja škola za sve, njihovi roditelji nemaju novac da bi platili karte autobusa da idu u tu srednju školu. Ovo je stavka kojom se osiguravaju novci da se tim roditeljima i toj djeci omogući da idu u školu, da se omogući drugim decentraliziranim funkcijama da naprosto odgovore svemu onome što će se dogoditi ove godine, a to je porast cijene struje, porast cijene plina i svega ostaloga. I ja sam uvjeren da ćemo na kraju biti i na ovih milijun i 800 tisuća kuna, milijardu i 800 milijuna koliko ja tražim, samo vi to na žalost nikada kada donosimo proračun ne želite priznati. Zato ja tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15. zastupnika gospodina Zorana Vinkovića. Izvolite!
Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva planirana sukladno ekonomskoj, fiskalnoj politici za razdoblje od 2008. i 2010. godine. A u odnosu na izvršenje koje se podnesenim programom za navedene namjere stavka u 2008. godini povećan je za 16,5%, dakle četiri puta više nego što je bilo predviđeno povećanje fiskalnom projekcijom od 2008. do 2010.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite!
Obzirom na to da se Hrvatska Država mora skrbiti o svim Hrvatima van Hrvatske smatram da su ova sredstva nedostatna i upravo iz tog razloga sam tražio povećanje ovih sredstava. A imajući u vidu da i pet zastupnika dolaze iz Bosne i Hercegovine odnosno iz tzv. dijaspore, ja bi tražio tajno glasanje, jer ne znam čemu služe ovi ključevi i dugmad.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 16. istog zastupnika gospodina Zorana Vinkovića. Izvolite!
Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva planirana na poziciji Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija za aktivnosti pomoći nacionalnim manjinama u inozemstvu i to u iznosu od milijun i 500 tisuća kuna te na aktivnosti stipendiranja studenata u iznosu od 3 milijuna kuna.
Gospodin Zoran Vinković. Izvolite!
Smatram da je taj iznos koji i nije vidljiv dodatno u proračunu Republike Hrvatske izuzetno mal', a s obzirom da gotovo 5 milijuna Hrvata živi van Republike Hrvatske smatram da bi ovaj iznos od 20 milijuna kuna dodatno pomogao svim Hrvatima van Hrvatske dakle, u Vojvodini, Srbiji, Crnoj Gori, Sloveniji, Makedoniji, Mađarskoj, Italiji, Austriji, Slovačkoj, Češkoj, Rumunjskoj, Bugarskoj, posebno ovim drugim prekooceanskim zemljama. A imali ste i priliku vidjeti tijekom predizborne kampanje da je čak i jedan Diego koji doduše ne zna gdje je Hrvatska bio na ovim izborima i glasao na izborima za Republiku Hrvatsku. Tražim glasanje.
Hvala. Tako je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 17. amandman gospodina zastupnika Nenada Stazića. Izvolite!
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje. S obzirom da je amandman identičan amandmanu zastupnika Vinkovića samo što je iznos drugačiji dakle, uz isto obrazloženje Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite!
Niste, vi ste sada mene jako neugodno iznenadili. Naime, Račanova Vlada je na svojoj 57. sjednici 2003. godine ovu stavku unijela u svoj proračun. 10 milijuna kuna za financiranje obrazovnih, kulturnih, znanstvenih i sportskih programa hrvatskih manjina u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, Sloveniji, Mađarskoj, Italiji itd. U proračunu ja pet godina, jer vi kad ste došli na vlast 2003. godine odmah ste to izbacili iz tog proračuna. Ja pet godina vas pokušavam uvjeriti da biste trebali za te Hrvate u drugim zemljama izdvajati bar onoliko koliko je izdvajala Račanova Vlada koju toliku napadate. Pet godina vi to odbijate. Ja shvaćam da vi pomažete Hrvate u Federaciji Bosne i Hercegovine s 27 milijuna i 300 tisuća kuna. To je razumljivo. Ali zašto dijeliti Hrvate u Federaciji Bosne i Hercegovine od Hrvata koji žive u drugim zemljama? Zašto pomagati samo jednima, a ne pomagati drugima? Tu logiku ja ne mogu shvatiti. Dobro. Ja znam da su Hrvati u Federaciji Bosne i Hercegovine tradicionalno glasaju za HDZ i živi i mrtvi za kandidate HDZ-a. Ali, i ovo su naši sunarodnjaci. Zbog čega njih kažnjavati? Prema tome, ja vas molim da još jedanput razmotrite ovu svoju odluku, da prihvatite ovaj amandman, da konačno pomognete bar toliko tim ljudima koliko je to … [[Govornik se ne razumije.]] Račanova Vlada. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 18. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite ministe!
Vlada ne prihvaća iz razloga što je na poziciji Ministarstva financija porezna uprava planirala u svom financijskom planu aktivnosti izvršna uprava i administracija za usluge tekućeg investicijskog održavanja i također objekte za potrebe porezne uprave opremljen je informatizacija isto iznos od 72 milijuna kuna i uz sudjelovanje Istarske županije smatram da se ta upravna zgrada može urediti jer ju neće koristiti samo porezna uprava nego će je koristiti neke županijske službe.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik doktor Marin Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Mi bi inzistirali da se ova sredstva odobre u proračunu u iznosu od 15 milijuna kuna s razloga ova zgrada admiraliteta ili bivšeg zapovjedništva za sjeverni Jadran koja se nalazi u gradu Puli upravo bi bila zgrada gdje bi se zajednički našle i državne službe i službe područne samouprave, znači porezna uprava, carinska uprava, služba zaštite i spašavanja i sama Istarska županija. Okvirna cijena toga je 30 milijuna kuna i mislim da bi bilo nužno odobriti tih 15 milijuna kuna. Molim glasanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19. amandman gospodina zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je u Konačnom prijedlogu državnog proračuna za 2008. godinu predviđeno je da porast poreza na dohodak i poreza na dobit za područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja idu iz državnog proračuna a ne iz proračuna tih jedinica lokalne samouprave. Također je u prijedlogu državnog proračuna za Varaždinsku županiju su planirana sredstva pomoći koja predstavljaju razliku između pomoći koje bi županija ostvarila temeljem zakonskih kriterija i povrata poreza na dohodak građanima koji se vraćaju na teret prihoda koji pripadaju državnom proračunu te sredstava raspoloživih za tu namjenu 2008. godine.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Gospodine ministre, ovom uvjetno rečeno decentralizacijom ili bolje rečeno ili točnije rečeno preraspodjelom a vama je to poznato vjerujem da je kroz porez na dobit država zaradila a isto tako je poznato da je Varaždinska županija izgubila ili ima umanjene prihode za milijun i pol kuna. I upravo to i je razlog podnošenja mog amandmana i ova pozicija u proračunu je u funkciji podmirenja onih pozicija u kojima je lokalna i regionalna uprava oštećena. Tražimo glasovanje o amandmanu.
Tko je za ovaj prijedlog amandmana? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. amandman zastupnika gospodina Zdravka Ronka. Izvolite.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što su u konačnom prijedlogu predviđena sredstva za pomoć županijama i općinama, a u konačnom prijedlogu državnog proračuna također su predviđena sredstva za Požeško-slavonsku županiju planirana sredstvima pomoći koje predstavlja razliku između pomoći koje bi županija ostvarila temeljem zakonskih kriterija i povrata poreza na dohodak građana koji se vraćaju na teret prihoda koji pripadaju državnom proračunu.
Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Gospodine ministre, znate da je šteta u Požeško-slavonskoj županiji … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna bez štete u zdravstvu, znate da smo rješenjem Trgovačkog suda i ovršnim rješenjima preuzeli 112 milijuna ovog trenutka, raspodijelili na dvadeset i tri godine. Ove godine nam dolazi dakle temeljem tih rješenja 17,8 milijuna kuna. To je isto koliko je i izvorni prihod naše županija, dakle bez dotoka sredstava iz državnog proračuna nema šanse da ne uđemo u kolaps i da ne doživimo financijski slom. Vjerujem da nemate takvu namjeru i zato ja molim i Vladu Republike Hrvatske i zastupnike da glasaju za ovaj amandman jer time spašavamo upravo Požeško-slavonsku županiju kao hrvatsku županiju, spašavamo od toga sloma koji već itekako puno i dugo trpe građani naše županije. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 21. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz razloga što ne možemo prejudicirati odluke sudske vlasti. A druga stvar, ovaj amandman ipak zaslužuje malo šire obrazloženje. Dakle, procjena vrijednosti zgrade porezne uprave od komisije je 11 milijuna 770 tisuća kuna plus parkirališta od 873 tisuće kuna, znači 12 milijuna i 644 tisuće kuna. Istovremeno, porezna uprava je od 97. do 2002. u tu zgradu uložila 2 milijuna 324 tisuće kuna i još je napravila neke objekte koji su temelj prodaje. Prilikom sklapanja ugovora sve ove činjenice nisu uzete u obzir, niti procjena porezne uprave niti to što je Ministarstvo financija uložilo u tu zgradu. Druga stvar, rekao sam o tome prilikom rasprave o proračunu Vlada na čelu koje je bio pokojni gospodin Račan je donijela korektnu odluku da se ovaj ugovor mora izvršiti do 31.12.2003. godine. Zašto taj ugovor nije izvršen meni nije poznato jer ja u to vrijeme još nisam bio ministar financija. I dakle, kao što postoji jedna presuda Državno odvjetništvo zastupa interese Republike Hrvatske i čisto sumnjam da bi jedan ovakav ugovor sklopio bilo tko od sudionika u potpisu ovog ugovora da se radilo o kupoprodaji njihove vlastite imovine.
Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Pravomoćna i izvršna presuda po meni se ne komentira. Sasvim je razvidno da je Ministarstvo financija kroz tužbe i protutužbe oba spora izgubila, dakle pravomoćno je i izvršno a ta igra na koju ste se pozivali i na propise koji ne postoje, koji su zastarjeli, koji će tek doći je rezultirala sa cirka 9 milijuna kuna kamate i ja molim da se o ovome glasuje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Gospodin zastupnik Zdravko Ronko 22. amandman. Izvolite.
To je 22. amandman. A da, praktički za 22. amandman je isto obrazloženje jer se radi o iznosu od 14 milijuna kuna. Ovdje se govorilo o kamata a ovdje se govori o glavnici. Prema tome, potpuno isto obrazloženje. I ponavljam da su sudionici ovog sporazuma prodavali i kupovali svoju imovinu sigurno ne bi zanemarili procjenu porezne uprave, ne bi zanemarili ulaganje koje su napravili u protekloj godini i garantiram da nikada ne bi sklopili ovakav ugovor da se radilo o njihovoj privatnoj imovini. A ovako se radilo o porezima građana Republike Hrvatske, radilo se o nekim potencijalnim obvezama koje su dolazile gradu Požegi na naplatu, radilo se u trenucima kad je bilo evidentno da su se izgubili izbori pa ajmo raskrčmiti. Ali ponavljam, Vlada na čelu sa gospodinom Račanom je donesla korektnu odluku, da se taj pravni predmet treba završiti do 31. 12. 2003. godine. Zašto ga tadašnji ministar financija i šef porezne uprave, koji je nadležan za potpisivanje ovoga nije izvršio, ne znam. Druga stvar, Ministarstvo financija ne vodi ovaj postupak, ovaj postupak vodi Državno odvjetništvo koje inače zastupa Republiku Hrvatsku. Interese Republike Hrvatske.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Ovaj Ugovor je zaključen na 14 milijuna. Nakon pregovora više od godinu dana, temeljem procjene porezne uprave i temeljem procjene nezavisnog vještaka. Dakako, da smatram da je potrebno danas glasati i to u jednom drugom pravcu a to je da se Vlada stavi u okvire izvršne vlasti i da ju se ovim glasovanjem za amandman obveže da poštuje odluke pravosudne, osnovno sudbene vlasti. Molim glasanje. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23. amandman gospođe zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva za razdjelu 122 pravobraniteljice za ravnopravnost spolova povećana u odnosu na 2007. za 9,3%. A unutar tog programa koje obuhvaća područje svih županija i gradova i općina u Republici Hrvatskoj sredstva za intelektualne i osobne usluge koje se odnose na 2007. godinu povećana su za 26,4%. Normalna stvar da su ovo aktivnosti koja uvijek iziskuju veća sredstva. Ali kada govorimo o kontekstu planiranja ukupnih sredstava Državnog proračuna, onda nastojimo da, kako sredstva, da sva sredstva rastu u nekakvih okvirima koji su predviđeni fiskalnim projekcijama.
Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ja sam stvarno i to će kasnije vidjeti kroz ostala ministarstva predložila gotovo pa simboličke iznose u različitim ministarstvima za provođenje nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Jer gospodine ministre, ono što je vama zadaća, vašem Ministarstvu i sve nacionalne politike sa nekakvim rokovima koje ovdje pišu ne može odraditi pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Stoga vas molim, u nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova, Ministarstvo financija između ostaloga piše ovako. "Razmotriti će se uvođenje poreznih olakšica za samozaposlene žene i žene poduzetnice. Žene zaposlene u poljoprivrednim djelatnostima i obrtništvu.". I onda još i ovako piše: "Razmotriti će se uvođenje poreznih olakšica Izmjenama zakona o porezu na dobit za organizaciju odgoja i obrazovanja djece predškolske dobi u trgovačkim društvima i poslovnim organizacijama radi odgoja, obrazovanja djece zaposlenih sukladno ulaganjima i organizacijskim troškovima trgovačkih društava." I kod jednog i kod drugog je rok provedbe 2008. godine. I lijepo piše zadužen za provođenje Ministarstvo financija. Ja sam svjesna toga, da u ovom slučaju se radi o mjerama koje bi vaše Ministarstvo trebalo razmotriti. Pa i za to motrenje je potrebno imati neka financijska sredstva namijenjena upravo za to. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na Ministarstvo obrane. Hoćete li vi, tko? Ministar Branko Vukelić. Izvolite. 24. amandman zastupnice Mirele Holy. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što je u Proračunu za ovu godinu, što na poziciji obalna straža, što na poziciji opremanje, modernizacija Oružanih snaga, predviđeno ukupno 95 milijuna kuna koji su ciljano namjenski predviđena za obalnu stražu. To je točno 236% više nego li sredstava što je bilo u Proračunu 2007. za obalnu stražu. I kroz ova predviđena sredstva ovako kako je u Proračunu i predloženo sve zadaće, sve troškove koji su važni za obalnu stražu biti će dakle moguće izvršiti sa predviđenim sredstvima.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani ministre, prema procjenama stručnjaka za obalnu stražu i potpuno opremanje obalne straže je potrebno oko 800 milijuna kuna. S obzirom da se radi o prvoj godini provedbe Zakona o obalnoj straži mislim da bi trebala Vlada Republike Hrvatske pokazati svoje opredijeljene prema tome i podržati ovaj amandman. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 25. zastupnice gospođe Gordane Sobol. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime riječ je ovdje o simboličnim sredstvima od 100 tisuća kuna za provedbu programa nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Ovo Ministarstvo kroz svoje druge aktivnosti i pozicije i do sada je trošilo i značajno veća sredstva i podržavamo snažno program i provedbu nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Tim više što treba i podsjetiti sve nas da ova godina i godina kada je suspendiran obavezni vojni rok, kada krećemo na dragovoljno služenje vojnog roka, kada će u tom dragovoljnom služenju biti ili je otvorena mogućnost služenja i ženama. Prema tome, puno je aktivnosti i puno veća sredstva će se trošiti kroz razne druge programe i projekte kada je u pitanju upravo ova Nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova. Prema tome, smatramo da nije potrebno ići na ovaj simbolički način pozicioniranja jedne posebne pozicije sa tim nazivom.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Pa vidite, gospodine ministre, mislim da je potrebno, makar i simbolički naglasiti da su sva ministarstva dužna provoditi ono što im piše u jednoj politici koju je ovaj Parlament osvojio kada je u pitanju ova politika prije nešto manje od dvije godine. Između ostalog i vaše Ministarstvo u ovim, u ovoj politici ima određena zaduženja koja su vezana uz provođenje Rezolucije 13 25 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda i obaveza iza Pekingške platforme. Kao i npr. između ostaloga i uvođenje programa obuke za pripadnice ili pripadnike sigurnosnih službi iz perspektive rodne ravnopravnosti i ljudskih prava žena. Gospodine ministre, ne možete mi na ovaj način kazati, biti će u nekakvim drugim programima. Iskustvo govori da ukoliko nema posebne stavke koja će između ostaloga ukazivati na provođenje ove nacionalne politike da od toga neće biti ništa. Ja tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na Ministarstvo unutarnjih poslova. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Amandman 26. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman jer je u okviru financijskog plana za 2008. godinu … [[Govornik se ne razumije.]] predviđeni su izdaci za najam poslovnih zgrada čija će se izgradnja financirati putem javnog i privatnog partnerstva te nije potrebno osiguravati dodatna sredstva u okviru projekta poslovni objekti.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Gospodine ministre, nisam razumio hoće li se to graditi ili se neće graditi?
Graditi će se iz projekta javnog, privatnog partnerstva koji podrazumijeva najam. … [[Govornik se ne razumije.]] onda na poziciji poslovni objekti i radnja.
Ako je to tako, ja neću inzistirati na amandmanu. Ali želim upozoriti da je grad Sisak donirao što je, državi Hrvatskoj zemljište da se sve te službe i ta policija koja radi u nenormalnim uvjetima. To morate otići vidjeti ako niste da se smjesti. I to je projekt koji je gotov pet godina. E sada, hoćete li ga ove godine … [[Govornik se ne razumije.]] u javno, privatno, ne znam kojem drugom partnerstvu, sasvim svejedno. Ali važno mi je ovo što ste sada izjavili da ovo ide. I zanima me je li to ide u ovoj godini?
Ja vam kažem da je tako. Imate dvije opcije vjerovati ili ne vjerovati pa odlučite.
Jeste li odustali? Hvala. Amandman je povućen. 27. amandman zastupnici gospođa Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman jer izgradnja zgrade Policijske uprave Slavonski Brod planira se također iz sredstava koja će se po provedbi javnog nadmetanja osigurati iz projekta javno-privatno partnerstvo, te nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz proračuna za ovu namjenu.
Hvala. Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine ministre, Policijska uprava Brodsko-posavska odnosno njeni djelatnici već godinama rade u neadekvatnim radnim uvjetima. S jedne strane, s druge strane građani i građanke Brodsko-posavske županije imaju dosta problema u komunikaciji, potrebama koje imaju sa policijskom upravom. Ne radi na jednom mjestu, radi na više lokacija koje su u najmu i koje između ostaloga proizvode i određene troškove samog tog najma. Činjenica da već godinama se radi priprema na izgradnji nove policijske uprave, da je zemljište riješeno, da je riješena i građevinska dozvola. Iz ovog prijedloga proračuna se ne vidi da postoji prioritet da se ide u izgradnju zgrade te policijske uprave. Stoga molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 28. zastupnika Ranka Ostojića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman jer je ova aktivnost planirana u okviru glave 020 Državna uprava za zaštitu i spašavanje i procjena je da će planirani iznos u 2008. biti dovoljan.
Hvala. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani, ja bih se mogao složiti sa takvim planovima. Ali s obzirom da je Hrvatska gorska služba spašavanja pokazala da kao udruga građana zapravo funkcionira kao najelitnija postrojba. Pretpostavljam da je i ovaj plan zapravo rađen po sistemu da se neće dogoditi katastrofa. Ja se nadam da iskustva koja imamo od prošlog ljeta dovoljno dobro govore zašto bi tu situaciju trebalo promijeniti i da se ne može dogoditi da sigurnost građana u najtežim uvjetima zapravo gradimo na volonterskom pristupu članova udruge i u tom smislu sam predložio ovu izmjenu. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29. gospođe zastupnice Gordana Sobol. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman. U svrhu promicanja ravnopravnosti spolova osigurana su dovoljna sredstva u okviru redovnog financiranja a planirana su na različitim pozicijama temeljem rashoda na razini proteklih godina. Prema tome, smatramo da je dostatno.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine ministre, eto i kod vašeg ministarstva sam predložila da se na simbolički način odrede sredstva za provođenje nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Ajde navest ću samo dva razloga. Jedan je što imate određene obveze iz nacionalne politike, pa bi bilo zgodno da netko u vašem ministarstvu to pročita i da se u skladu sa tom politikom i djeluje. A između ostalog vezano je kao i kod Ministarstva obrane za programe obuke za pripadnice i pripadnike sigurnosnih službi s perspektive rodne ravnopravnosti i ljudskih prava žene. I drugo. Najnovija strategija za borbu protiv nasilja u obitelji između ostalog kaže ovako da će se u državnom proračunu, dakle da je potrebno u ovoj godini uvesti stavku u državni proračun u razdjelu svakog državnog tijela nadležnog za problematiku nasilja u obitelji radi osiguranja sredstava za provođenje aktivnosti, unapređenja zaštite od nasilja u obitelji. Između ostalog, navedeno je i Ministarstvo unutarnjih poslova, a to je sve dio nacionalne politike za ravnopravnost spolova. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim gospođu potpredsjednicu i ministricu Kosor. Trideseti amandman zastupnika Ivice Pančića i Ante Kotromanovića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, radi se o amandmanu vezano za podršku programima za zatočene i nestale, gdje se traži povećanje iznosa od tisuću, milijun i 500000 kuna. Međutim, želim reći da je za programe za zatočene i nestale u ovoj godini izdvojeno više od 8 milijuna kuna, točnije 8 milijuna i 291000 i nešto više kuna. A ovaj iznos od milijun i pol odnosi se na plaće zaposlenika u Upravi za zatočene i nestale, materijalne troškove, uredski materijal, dnevnice itd. i smatramo da to nije potrebno povećavati. Usput, mi smo evo povećali sredstva na pozicijama za zatočene i nestale od 2003. kad su iznosile 752000 kuna na evo iznos od 8 milijuna i 291. Dakle, smatramo da ne treba povećati ova sredstva, da će biti dostatna za sve naše aktivnosti u ovoj godini.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice. Bilo bi dobro da je to tako. Ali prvo bih rekao da je bilo žalosno jučer slušati članove Vlade koji govore o amandmanima saborskih zastupnika isključivo kao vid njihove promocije. Upravo ovi amandmani među ostalim služe da bi se ukazalo na određeni problem koji u društvu postoji, a sigurno da pronalazak zatočenih i nestalih je jedan od velikih problema ovoga društva. Na žalost ukidanjem državne uprave za zatočene, Državnog ureda za zatočene i nestale poslovi ekshumacije, identifikacije, potrage za nestalim su zapali u teškoće i upravo jedan od simboličkih vidova da ih pokrenemo jeste i ovaj skromni iznos povećanja na ovoj stavki. Zato molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31. istih zastupnika.
Hvala lijepa. Također se odnosi na pozicije zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja i civila. Dakle, za ekshumaciju mi amandman, Vlada ne prihvaća jer smatramo da su sredstva koja smo predvidjeli u ovoj godini više od šest milijuna kuna. Točnije 6748000 vezanih za prikupljanje informacija, provođenje probnih iskapanja i ekshumacija, proces identifikacije i sve ono ostalo što uz taj težak posao ide dovoljno naime na temelju predviđenih sredstava u prošloj godini. Evo, budući da je gospodin Pančić spomenuo što naravno u ime Vlade želim apsolutno odbiti da je potraga zapela u poteškoće. Želim najaviti da je upravo ovih dana počela jedna nova potraga, odnosno probna iskapanja na području Vukovarsko-srijemske županije nešto i u Vinkovcima i vjerujem da ćemo doći do nekih pozitivnih rezultata. Ta su sredstva u odnosu na 2003. više nego podvostručena i smatramo da će biti dostatna za aktivnosti u ovoj godini. Ako bi bilo potrebe za većim sredstvima naravno da će ih Vlada osigurati.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Pa naravno da nam je cilj sigurno zajednički vas na vlasti i nas u oporbi da ovaj proces se što prije privede kraju jer i vi znate kao što znamo i mi da svake godine veliki broj roditelja ode a da ne sazna istinu o svojim najmilijima. Međutim ovdje ste rekli da je u odnosu na prošlu godinu udvostručen iznos, u odnosu na 2003. Međutim ovo je već četvrta godina gdje se iznos planira otprilike na razini prijašnjih godina, znači 2006., 2007. i 2008. kao i projekcije za buduće dvije godine, nema nekakvih promjena. Ja smatram da Vlada mora biti na ovim pitanjima biti daleko ambicioznija i još dodatni trud ukoliko naravno to njezini resursi ljudski i ostali potencijali dopuštaju, mora uložiti da se ovo pitanje što prije koliko-toliko skine sa dnevnoga reda. Ja molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32 amandman također zastupnici Ivica Pančić i Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, odnosi se naime ortopedska i ostala medicinska pomagala. Sredstva koja smo planirali biti će dostatna i više od toga za ovu godinu. Naime radi se uglavnom o nabavki invalidskih kolica za najteže invalide. Mi smo ove procjene radili na temelju dosadašnjih iskustava protekle četiri godine, ali i utrošenih sredstava u prošloj godini. Ona će biti apsolutno dostatna, zadovoljavajuća. Usput spominjem evo da su u 2002. npr. iznosila 220 tisuća kuna, a sada je to 3 milijuna i 100.
Hvala. Gospodi zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospođa potpredsjednica je neumorna kada podsjeća na 2002. ili 2003. godinu. Da ja počnem podsjećati na 92., 93. ili 99. godinu. Neće nas to daleko odvesti. Međutim problem postoji. Ovdje nisu samo invalidska kolica, tu su i ostala ortopedska pomagala za najteže invalide. Ako se možemo složiti da su u pravima naši invalidi ili naši veterani nekako izjednačeni sa veteranima u najrazvijenijim dijelovima svijeta, mislim da to nije sporno iako ste to 2001. i 2002. stalno dovodili u pitanje, a ja sada to potvrđujem da je to tako bilo i 90-tih i da je to tako 2002. bilo i da je to tako i sada. Kod zdravstvene skrbi za njih, mi zaostajemo zbog gospodarskih i inih razloga u odnosu na te najrazvijenije zemlje i zbog toga ovo povećanje od milijun ili dva milijuna kuna sigurno da vjerojatno problem neće riješiti, ali će pokazati dobru volju da uistinu ovu problematiku najtežih invalida želimo što bolje riješiti, zato molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 33 amandman također zastupnici Ivica Pančić i Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Radi se naime o sredstvima za rehabilitaciju hrvatskih ratnih vojnih invalida u zdravstvenim ustanovama. Mi smatramo, naime tvrdimo na temelju i prošlogodišnjeg iskustva da su ova sredstva dostatna. Naime radi se o jednom novom programu od novog zakona iz 2005. koji je stupio na snagu 1. siječnja 2005. Dakle hrvatski ratni vojni invalidi imaju pravo na medicinsku, odnosno fizikalnu rehabilitaciju i mi smo evo i u prošloj godini raspisali natječaj i potpisali ugovore sa nekoliko lječilišta u Hrvatskoj i tu je mogućnost koristilo oko 150 ratnih vojnih invalida više i nije moglo zbog toga što je naravno trebalo ispuniti i neku dokumentaciju. Prema tome tvrdimo na temelju prošlogodišnjeg iskustva, ali i iz godine prije, da su ova sredstva dostatna. Evo na žalost prošle godine nisu niti bila sva utrošena ona koja su bila planirana, naprosto zbog toga što više nije bilo interesa. Eto iz tih razloga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Onda smo ovdje u problemu planiranja sredstava, ali dobro ostavimo to kako se ona planiraju. Ali 2006. godine bilo je planirano 900 tisuća kuna, 2007. milijun kuna, za ovu godinu milijun kuna, za naredne dvije godine milijun kuna pa onda ste mogli makar uračunati ovu predviđenu inflaciju pa onda povećati taj iznos za nekoliko stotina tisuća kuna. Jer smatram da ne treba štedjeti na pitanjima rehabilitacije posebno najtežih vojnih invalida. Sami ste rekli to je vaš program, odnosno projekat iz novoga zakona. Mi ga podržavamo, ali smatramo da se zadržavanje na milijun kuna da nije dostatno već da treba to proširiti i za što veći krug korisnika. Uopće ne sumnjam da će rebalansom proračuna ako bude potrebno sredstava da će se on iznaći, ali bolje planirati na početku i biti ambiciozniji, to prigovaram i na ovome amandmanu i na ona prethodna tri. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 34 gospodin zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, s obzirom da se iz amandmana gospodina zastupnika Zorana Vinkovića ne vidi zapravo vrsta naknade za slijepe osobe, ističemo da se naknade za trajna prava koja se odnose na hrvatske ratne vojne invalide osiguravaju u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Ona su apsolutno dostatna jer se odnose na najteže invalide, dakle prve skupine. Međutim, vjerojatno je gospodin zastupnik možda ja pretpostavljam, mislio na nešto drugo, ali to su onda pozicije znači na ostale slijepe osobe, ali to su pozicije Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. A što se tiče hrvatskih ratnih vojnih invalida prve skupine, znači najtežih, njima pripada sve što je određeno prema zakonu i sve se to osigurava znači za sve najteže pa tako i za slijepe osobe.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Radi se o naknadi za slijepe osobe, a sam amandman je stavljen na ovu poziciju s obzirom da se radi o Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Pa, podsjećam da je ta naknada u drugim zemljama u našem okruženju npr. u Srbiji, Bosni i Hercegovini 175 eura, kod nas je ona 280 kuna. I upravo stoga je povećano za 20 milijuna kuna za povećanje naknada za slijepe osobe. S obzirom da je i pitanje koje je bilo postavljeno na aktualnom satu gdje je traženo da ta naknada bude pola iznosa odnosno 50% prosječne neto plaće u Republici Hrvatskoj, tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 35. amandman zastupnik Ivica Pančić, Ante Kotromanović.
Gospodine predsjedniče! Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se o pozicijama za zapošljavanje hrvatskih branitelja. Mi tvrdimo da su sredstva koja smo predvidjeli za ovu godinu u iznosu od 40 milijuna kuna dostatna naime, za kvalitetnu provedbu programa. I nema potrebe za povećanjem sredstava. Naime, svi naši programi idu evo, na natječaj. Znači raspisuje se natječaj za sve programe. Oni su se pokazali uspješnim. Vlada je već prošle godine donijela Program za zapošljavanje hrvatskih branitelja za sljedeće mandatno razdoblje znači od 2008. nadalje. I mi smo na temelju odličnih iskustava dakle, budući da je zaposleno više od 7 i pol tisuća hrvatskih branitelja predvidjeli da će ta sredstva biti dostatna na temelju ponavljam raspisanih natječaja, rezultata tih natječaja. Moram reći da smo evo, kod nekih mjera koje su se pokazale osobito uspješnim kao što je osnivanje hrvatskih zadruga imali i dva natječaja u prošloj godini. Sve je uspješno završilo. Prema tome, još jedanput ponavljam sredstva će biti apsolutno dostatna.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite!
Predsjedniče Sabora, ministrice! S obzirom da je rak rana hrvatskog društva nezaposlenost, velika nezaposlenost, a u toj, u tom općoj nezaposlenosti imamo negdje danas oko 20 tisuća nezaposlenih branitelja ja podržavam ove programe koje je Ministarstvo branitelja napravilo za zapošljavanje branitelja. Ali ja smatram da su ova sredstva nedostatna jer bi trebalo osigurati više sredstava i da sa dodatnih 20 milijuna bi mogli zaposliti možda još par tisuća ljudi. Tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 36. amandman istih zastupnica … [[Govornik se ne razumije.]] Ivice Pančića i Ante Kotromanovića. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se naime o sredstvima za provođenje Nacionalnog programa psiho-socijalne i zdravstvene pomoći. Naime, želim evo, upozoriti gospodu zastupnike da su ta sredstva koja smo ukupno osigurali u ovoj godini i veća od amandmana odnosno sredstava koje predlažete amandmanom. Naime, u ta sredstva treba uračunati i 3 milijuna i 100 tisuća kuna koje smo predvidjeli za novi program zdravstvene odnosno psiho-socijalne pomoći koji će se provoditi za najteže invalide odnosno njihove obitelji, za obitelji hrvatskih branitelja oboljelih od posttraumatskog stresnog poremećaja odnosno za djecu koja su ostala bez oba roditelja. Mi počinjemo već u ovoj godini dakle, u opsegu odnosno okviru ovih 3 milijuna i 100 tisuća kuna i sistematske preglede kojima će biti obuhvaćeno otprilike 2 i pol tisuće hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Dakle, ukupno su to sredstva veća od 15 milijuna kuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite!
Meni je jako drago što će ove godine počet preventivni pregledi za branitelje. Ali zašto ja smatram da treba povećati sredstva za upravo u ovoj stavci, a to je za one branitelje koji nisu invalidi? Mi imamo problem veliki u društvu, mi danas imamo oko 500 tisuća branitelja. I uglavnom ovaj zakon je dobro riješio stradalnike Domovinskog rata i invalide i druge kategorije. Ali ja mislim da moramo dati težište na one ljude koji su sada, koji nisu invalidi i da bi morali upravo tu zdravstvenu skrb posvetiti ljudima koji su, niti imaju, niti su zaposleni, nit su invalidi. I u tom kontekstu ja molim predsjednice, da bar u idućem periodu vidimo što možemo napraviti za branitelje koji kažem, koji uglavnom, ako ima dvadesetak tisuća ljudi koji ne rade, a koji su u teškoj socijalnoj i materijalnoj situaciji. I bilo bi korisno da vidim o u idućem periodu da se uvedu ti preventivni pregledi za one ljude koji nisu ranjeni. Ja bi molio da glasamo i za ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37. amandman istih zastupnica Ivice Panačića i Ante Kotromanovića. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče! Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Radi se naime o sredstvima koja su predviđena za Udruge hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Naime, mi smatramo da su sredstva koja smo predvidjeli više od 19 i pol milijuna kuna dostatna za rad udruga iz Domovinskog rata naime, za njihove programe. Budući da iz godine u godinu ta sredstva i povećavamo, moram istaknuti da i ovom dijelu života znači, i u ministarstvu u kojem sam na čelu se itekako pridržavamo kodeksa pozitivne prakse koju je donio Hrvatski sabor. I sva sredstva koja raspoređujemo prema programima dodjeljuju se putem natječaja. Dakle, još jedanput ističem za programe i smatramo da je ovaj iznos od, više od 19 i pol milijuna kuna dostatan za provedbu dobrih programa u ovoj godini.
Zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite!
Želio bi ispraviti i predsjednika Sabora. Ja sam još zastupnik, nisam zastupnica, ne mijenjam ja spol ovih dana. A što se tiče ovoga amandmana samo jedna rečenica. Radi poboljšanja rada udruga iz Domovinskog rata zato smo predložili povećanje sredstava i molim da se glasa u ovom Saboru.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine potpredsjedniče! Amandman zastupnice Marije Lugarić Vlada ne prihvaća. Naime, radi se o amandmanu koji se vezuje uz pozicije politike za mlade, jer se predlaže među ostalim i promjena naziva pozicije Politika za mlade koja bi se promijenila u Provođenje Nacionalnog programa djelovanja za mlade. Želim upozoriti da provedba mjera iz Nacionalnog programa djelovanja za mlade je vezana i uz neke druge programske aktivnosti Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, ali naravno i uz pozicije drugih ministarstava, ali naravno sad govorim samo o svojem. Dakle, to je potpora za programe usmjerene djeci i mladima. Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih i druge i evo, ne možemo ovu poziciju vezati samo uz provedbu spomenutog programa. Naime, iz svega iznesenog proizlazi da je iznos planiranih sredstava za provedbu nacionalnog programa i veći od ovoga kojeg vi predlažete.
Zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovana gospođo Kosor, tim više. Ja sam upravo i predložila preimenovanje ove pozicije upravo stoga što ove druge aktivnosti postoje kao posebne pozicije, dakle nekakve subvencije odnosno potpore za programe namijenjene djeci i mladima postoji. Postoje posebne pozicije. A pozicija provedbe nacionalnog programa djelovanja za mlade ne postoji. Ja ću vas upozoriti, ja mislim da se i vi toga dobro sjećate da je Nacionalni program djelovanja za mlade jednoglasno usvojen ovdje u Hrvatskom saboru, da je njemu napisano da je to upravo službena politika Republike Hrvatske za mlade pa se tako treba i zvati. A s druge strane, vi ste bili ako se ne varam jedna od onih koja je upravo izražavala skepsu da neće biti dovoljno sredstava i tražili da upravo ovolika sredstva budu izdvajana za provedbu nacionalnog programa. Mislim da imamo jedno izvješće našeg Odbora za obitelj, mladež i šport da se Saboru dostavi izvješće o provedbi nacionalnog programa obzirom da negdje njemu ističe rok trajanja ove godine i da treba napraviti novi. Ali ja vas molim, ako nećete bar prihvatiti ovo povećanje stavki da prihvatite izmjenu naziva pozicije jer je to tako i stajalo, ponavljam tim više zbog onoga što ste sami rekli, jer inače nam se dešava kao što nam se dešavalo i proteklih godina da u politiku za mlade trpamo i ono što jest nacionalni program djelovanja za mlade što je ovdje u Hrvatskom saboru jednoglasno utvrđena politika ali i ono što to nije, primjerice nabavke kompjutera za obitelji s osmero i više djece koji jesu dobra mjera ali politika za mlade nisu. Zato molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Vesna Škulić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, Vlada ne prihvaća amandman pod rednim brojem 39. Naime, mi smatramo da za prihvaćanje ovog amandmana nemamo zakonskog utemeljenja u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti jer se prijedlog zastupnice Škulić ne odnosi na djelokrug rada Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.
Zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministre obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, potpredsjednice Vlade za humanitarne djelatnosti i ljudska prava i predsjednice Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom. Dakle, meni ovo obrazloženje vaše ne drži vodu. Ja mislim da vi kao potpredsjednica Vlade i upravo kao predsjednica Povjerenstva Vlade za osobe s invaliditetom trebate skrbiti upravo o ovom pravu a to je oslobađanje PDV-a na uvoz automobila za civilne invalide. To isto pravo, podsjećam vas, imaju invalidi Domovinskog rata. Na neki način vi podržavate diskriminaciju unutar same populacije osoba s invaliditetom. Jest, gospođo ministrice, na to vas je obvezala i nacionalna strategija od 2003.-2006. da krenete s izjednačavanjem prava svih osoba s invaliditetom bez obzira na mjesto i način sticanja invalidnosti. Isto tako, podsjećam vas da ste prije nekoliko mjeseci rekli da je automobil ortopedsko pomagalo za invalide Domovinskog rata. Sad ne znam zašto mijenjate mišljenje u odnosu na civilne invalide. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnice Marije Lugarić.
Gospodine potpredsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, zastupnica Lugarić je predložila da se potpora za programe usmjerene djeci i mladima razvije u dvije stavke, na potporu za programe usmjerene djeci i potporu za programe usmjerene mladima. Naime, mi ove amandmane prihvaćamo zbog toga što je struktura ove aktivnosti unaprijed određena od strane Ministarstva financija i zbog toga što se ta sredstva dodjeljuju putem natječaja i nije moguće unaprijed znati točan broj kvalitetnih projekata i programa namijenjenih djeci, mladima. Naime, i mnogi od njih se međusobno vrlo često isprepliću odnosno dopunjavaju. Prema tome, mi mislimo da je na ovaj način moguće racionalnije trošiti sredstva.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovana gospođo Kosor, vi hoćete reći da vama Ministarstvo financija određuje vaš proračun. Ja sam mislila da se proračun donosi u parlamentu. No, ovo je amandman kojim ja ne tražim povećanje sredstava. Ja tražim da se samo razdvoji i da se točno zna koja su to sredstva za mlade, koja su to sredstva za djecu. Jako se dobro zna što je što i mi možemo naprosto planirati jedno i drugo. Ta raspodjela može biti ovako kako sam ja predložila ali ću pristati i na bilo kakvu drugu raspodjelu ovih sredstava. Naime, u 10. mjesecu će Republika Hrvatska podnositi opet izvješće Odboru za prava djeteta UN-a u Ženevi i izrijekom je traženo da se znaju koja su sredstva za djecu namijenjena u državnom proračunu. Ista priča vrijedi i za mlade, i ako nećete prihvatiti ove godine, mislim ovaj amandman ja podnosim petu godinu za redom jer do 2003. smo to imali razdvojeno, onda ćete prihvatiti nakon preporuka odnosno obveznih traženja Odbora za prava djeteta UN-a u Ženevi ovu jesen i vidjet ćemo do godine da ćemo naprosto morati to razdvojiti jer Ministarstvo financija ne može biti to koje će diktirati koje će programske aktivnosti biti u vašem ministarstvu. Dakle, ponavljam možda ste se predomislili da na neki način to se i dogovorimo jer se ne traži povećanje financijskih stavki ali da naprosto znamo što ide za što. Kažem ponavljam, pristajem i na bilo kakvu drugu raspodjelu koja vama odgovara. Niste se predomislili? A budete nakon što vas pritisnu ove međunarodne organizacije.
Slijedeći put.
Onda tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnice Dragice Zgrebec i Nadice Jelaš.
Gospodine potpredsjedniče, Vlada ne prihvaća amandman zastupnice Zgrebec i Jelaš. Naime, one su podnijele amandman vezano za osnivanje kuće za zbrinjavanje žrtava obiteljskog nasilja u Međimurskoj županiji i traže za to 100 tisuća kuna. Mi ne prihvaćamo ovaj amandman zato što ministarstvo nema nadležnosti niti osnivačka prava nad pravnim osobama koje se bave ovakvim djelatnostima ali želim vas uputiti dakle da u trenutku kad bude potrebna potpora ovoj kući odnosno vjerojatno će se zvati kuća za zbrinjavanje ili tako nešto da uputite sve one koji će biti uključeni u taj proces na natječaj koji ćemo također raspisati za potporu udrugama koje se bave ovom aktivnošću, dakle zaštitom žena žrtava nasilja i vjerojatno će uspjeti dobiti potporu u ministarstvu kojem sam na čelu. Naime, mi smo u protekle četiri godine davali uvijek potporu takvim programima, do sada više od 6,5 milijuna kuna i pretpostavljam da će onda i ovaj program u Međimurskoj županiji biti tako dobro osmišljen da će dobiti potporu putem natječaja.
Zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Gospođo ministrice, ja vam zahvaljujem na ovom vašem uputu ali moram reći svejedno da sam vrlo ponosna što eto Skupština Međimurske županije koncem prošle godine usvojila elaborat o osnivanju kuće za zbrinjavanje žrtava obiteljskog nasilja. Naime, nositelji projekta su Centar za socijalnu skrb i društvo za psiho-socijalnu pomoć, predračunska vrijednost projekta 560 tisuća kuna. Dio sredstava već je osiguran u proračunu Međimurske županije. Dio sredstava bi osigurali i proračun i jedinice lokalne samouprave. A obzirom na izraženu potrebu za osnivanjem sigurne kuće u Međimurskoj županiji prije svega zbog eskalacije obiteljskog nasilja, izazvanog problemima alkoholizma. Ja sam eto, tražila svega 100 tisuća kuna. To nije puno, ne bi falilo na projektu rekonstrukcije kockice, a projektu "sigurne kuće" bi značilo jako puno. I zato bi ta podrška Ministarstva vašeg pokazala da podrška ovakvim projektima nije samo deklarativne naravi nego da je stvarna. Ja ipak molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala potpredsjednici. Ministarstvo vanjskih poslova i Europskih integracija. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Jer u okviru financijskog plana za 2008. godinu Ministarstva vanjskih poslova nije planiralo opremanje tajništva Jadranske euroregije u Puli. Budući da isto nije u nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova i Europskih integracija.
Zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ja bih s jedne strane predložio, odnosno tražio da se glasa o ovom amandmanu iz razloga što je sjedište Jadranske euroregije u gradu Puli, što je Jadranska euroregija okuplja regije iz 6 europskih zemalja, zemalja uz Jadran. Što Istarska županija koordinira rad Jadransk euroregije. I mislim da je, i siguran sam da je Jadranska euroregija značajna za Republiku Hrvatsku jer promiče europske, proeuropske integracije na prostoru jugo-istoka Europe. I s tog razloga nužno bi bilo da jedna takva tajništvo, da tako kažem Jadranske euroregije ima i kvalitetno opremljen, uređen objekt u samom sjedištu tj. u gradu Puli. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnice Gordana Sobol.
Amandman se prihvaća jer u financijskom planu za 2008. godinu Ministarstvo vanjskih poslova i Europskih integracije u okviru redovitih sredstava financirati će se i troškovi u vezi sa provedbom nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Znači isti su već predviđeni te nema potrebe za otvaranjem nove pozicije.
Zastupnice Gordana Sobol. Izvolite.
Gospođo državna tajnice. Ja ne znam gdje su ta sredstva predviđena. Ja ih nisam uspjela pronaći u financijskom proračunu, odnosno nisu evidentirana kao sredstva za provođene nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Nažalost, to nisu bili niti prošle godine, pa zbog toga, koliko je meni poznato, niti prošle godine, niti ove, a niti u projekcijama za 2010. se neće ostvariti zadaća koju između ostalog i … [[Govornik se ne razumije.]] ima u ovoj knjižici, gledajte, nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova. Inače mislim će ispasti da mi u Parlamentu usvajamo nekakve dokument, mašemo sa njima kada idemo van i hvalimo se. A ministarstva, unutar dakle, same Hrvatska ne predviđaju sredstva i ne provode. A između ostalog NBP bi trebao planirati, dakle, uključivanje stručnjakinja za pitanja roda u političke aktivnosti vezane za izgradnju mira, regionalnu suradnju i sigurnost u zemlji. Znate, ove godine će Odbor za ravnopravnost spolova zatražiti Izvješće o provođenju ove nacionalne politike. Ne znam kako će ona izgledati a jako me zanima kako će izgledati vezno uz zadaću NBP-a. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. Zastupnica Mirela Holy, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, Vlada ne prihvaća navedeni amandman, i amandman iz razloga što su sredstva predviđena na ovoj poziciji prema aktivnostima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva dostatna u iznosu od 300 tisuća kuna i aktivnosti su i proteklih godina već provođena.
Zastupnica Mirela Holy.
Poštovani ministre, ja smatram da Vlada Republike Hrvatske mora imati strategiju korištenja obnovljivih izvora energije ukoliko želi u bližoj budućnosti povećati udio obnovljivih izvora energije u ukupnoj energetici sa sadašnjih 11%, na 20, najkasnije do 2020. godine, što je na kraju krajeva i europski cilj. Jer se taj cilj bez strateškog određenja i konkretnog plana provedbe neće moći postići. Stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 45. također zastupnice Mirele Holy amandman.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman zbog toga što su sredstva predviđena na poziciji A 560 035 program učinkovitije korištenje energije prema aktivnostima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva dostatna u iznosu od navedenih 300 tisuća kuna zbog toga što su aktivnosti po ovom programu se odvijale i u proteklom razdoblju.
Zastupnica Mirela Holy.
Poštovani ministre, ja apeliram, znači na Vladu i na zastupnike da podrže ovaj amandman. S obzirom da je konsenzus svih političkih opcija u Hrvatskoj održivi razvoj. I stoga inzistiram znači na povećanju ovih sredstava koja bi dovela do toga da se izradi strategija energetske učinkovitosti koja bi dovela do znatno uštede energije. Stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Davor Bernardić 46. amandman.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što su sredstva predviđena na navedenoj poziciji za državne potpore za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije prema realizaciji naših programa dostatna za 2008. godinu u navedenom iznosu.
Zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pa evo, na početku kada se obrazlagao Proračun imali smo priliku slušati o tome kako nas je snažno pogodio i hipotekarni … [[Govornik se ne razumije.]] hipotekarnih kredita u Americi i rast cijena energenata. I upravo je ovo stavka gdje se trgovačka društva potiče na korištenje obnovljivih izvora energije. I stoga čudi da je ta stavka manja nego prošle godine. Dakle, ili nemamo energetsku politiku ili očito nešto ne štima. I stoga tražim glasanje o tome amandanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Također zastupnika Davora Bernardića 47. amandman.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga što je u programima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva predviđeno više od 280 milijuna kuna za aktivnosti malih i srednjih poduzetnika i obrtnika, te za međunarodne, te međunarodne aktivnosti malih i srednjih poduzetnika pratimo i po drugim projektima gdje su osigurana dostatna sredstva.
Zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, nema međunarodne aktivnosti poduzetnika u onoj knjižici koju smo dobili, knjižica glasi Za konkurentnost hrvatskog društva. Nema konkurentnog društva bez tj. nema bez konkurentnog gospodarstva, dakle bez pojačane aktivnosti, međunarodne aktivnosti poduzetnika. I iznos od 287000 kuna koji se predviđa ovim amandmanom, ne amandmanom nego ovim prijedlogom Vlade je i više nego malo za tu stavku. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 48. također zastupnika Davora Bernardića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća navedeni amandman zbog toga što je prema dinamici korištenja sredstava u prethodnom razdoblju i prema programu rada za 2008. godinu utvrđeno da su predviđena sredstva dostatna za navedenu aktivnosti, a odnose se samo na sektor malog i srednjeg poduzetništva.
Zastupnik Davor Bernardić.
Hvala lijepa. Kad smo kod malog i srednjeg poduzetništva, kad su pitali jednog od bivših predsjednika uprave Coca-Cole na što bi utrošio zadnjih 100000 dolara rekao je na reklamu. I stoga je zadržavanje iste razine poticanja marketinga za male i srednje poduzetnike kao i za prošlu godinu znači da sigurno nećemo povećati izvoz, odnosno nećemo stvoriti novu dodanu vrijednost. Ono što je bitno vezano za ovaj amandman da hrvatski poduzetnici i oni koji rade u državi imaju kvalitetne proizvode koji bez kvalitetne prezentacije i kvalitetnog marketinga ne mogu biti konkurentni. A ponavljam opet da je proračun 2008. godine glasi za konkurentnost hrvatskog društva i stoga tražim ovim amandmanom dupla sredstva i apeliram na sve zastupnike da ga prihvate.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 49. također zastupnika Davora Bernardića.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što uz Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva i HAMAG ima sredstva predviđena za tu namjenu i ona su dostatna.
Zastupnik Davor Bernardić.
Hvala lijepa. Malo gospodarstvo, obrt, malo i srednje poduzetništvo su strateške grane hrvatskog gospodarstva, barem ih se tako prikazuje i stoga čudi što je za jamstva za malo gospodarstvo predviđeno ovim prijedlogom Vlade 50% manje sredstava nego u odnosu na prošlu godinu. I moj je apel ovime da se ta sredstva puno podebljaju i stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 50. također zastupnika Davora Bernardića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva prema projektima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva dostatna prema dinamici realizacije a uz ovaj program postoji i niz drugih programa za poticanje obrtnika.
Zastupnik Davor Bernardić.
Subvencije poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima za razvoj obrta novim su prijedlogom proračuna, dakle ponavljam opet manja nego u odnosu na prošlu godinu i to je već jedna u nizu stavki. A slikovnica kaže konkurentnost hrvatskog društva. Pa ja bih stvarno molio da se prihvati ovaj amandman i bitno povećaju sredstva za tu stavku, dakle u odnosu na prošlu godinu i tražim glasanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Gordan Maras.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što prema dinamici i programima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva je predviđeno za razvoj i poticanje malog i srednjeg gospodarstva više od 280 milijuna kuna za ukupne aktivnosti, pa prema tome smatramo navedena sredstva dostatnim.
Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Ovaj prijedlog je iako postoji povećanje u odnosu na prošlu godinu nedostatan, pogotovo zato što u poticanje proizvodnje u situaciji u kojoj je Hrvatska niti ova sredstva po meni neće biti dovoljna. Znate da rast proizvodnje u Hrvatskoj ne prati čak ni stavku gospodarskog rasta, odnosno nije proporcionalan stavci gospodarskog rasta tako da mislim da bi trebali još dodatna sredstva dati za poticanje proizvodnje. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 52. zastupnika Davora Bernardića.
Navedeni amandman ne prihvaćamo zbog toga što je prema dinamici korištenja sredstava u prethodnom razdoblju utvrđeno da su predviđena sredstva dostatna za navedenu aktivnost, a odnose se samo isključivo na sektor malog i srednjeg poduzetništva.
Zastupnik Davor Bernardić.
Poticanje proizvodnje je najvažnije i ovdje je predviđeno tek neznatno povećanje u odnosu na prošlu godinu. Samo poticanje proizvodnje i nova proizvodnja može stvoriti uvjete za što kvalitetniju Hrvatsku i za snažniji gospodarski rast i aktivnost i kako i proračun glasi za konkurentnost hrvatskog društva. Znači, ja se već sa ovim sad počinjem pitati da li je to za konkurentnost hrvatskog gospodarstva koje ima za zadaću dignuti hrvatsko društvo ili je to za konkurentnost hrvatskog društva u smislu da će naši hrvatski nezaposleni građani biti konkurentni sa onima nezaposlenima u Europi. Dakle, volio bih da se ova stavka za poticanje proizvodnje duplo poveća, a ne tek neznatno da bi naša proizvodnja mogla biti konkurentna sa europskom, a nedavno smo svjedočili izglasavanju Zakona o memorandumu za poduzetništvo i inovacije upravo povezanog sa ovom stavkom, stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 53. zastupnika Ante Kotromanovića. Izvolite.
Hvala lijepa. Navedeni amandman se odbacuje kao nepotreban s obrazloženjem da je za poticanje poduzetničke infrastrukture, razvoj poduzetničkih zona na navedenoj poziciji predviđeno 98210000 kuna, te će se po objavi objekta izgradnja poduzetničkih zona za 2008. godinu grad Sinj moći javiti na javni poziv svojim zahtjevom za radnu zonu Kukuzovac, a usput budi rečeno s obzirom da sam u kontaktu sa ljudima mislim da još nemaju spremnu projektnu dokumentaciju da bi se u ovoj godini uspjeli javiti. Ali ja se nadam da će uspjeti.
Zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Ako sam dobro razumio, znači planirana sredstva su 98 milijuna kuna u idućem periodu za ovu radnu zonu… [[Govornik se ne razumije.]] To mi je drago čuti. Nisam to znao. Ako je zbilja ovo, ja ću vjerovati ministru gospodarstva. Nema potrebe, ne treba, neću uopće, amandman povlačim i mislim da je to dobra vijest za svih. Ja se nadam da će to biti istina i ja vam kažem da u Sinju ima preko 4000 nezaposlenih ljudi. On je u teškom stanju. Gospodarstvo je u kolapsu, jedino radna zona … [[Govornik se ne razumije.]] može nešto napraviti. I ja molim Vladu i ministra bivšeg, ministra policije, današnjeg potpredsjednika Sabora Jarnjaka koji je bio u Sinju i obećao dole ljudima da će nešto napraviti ako padne vlast, da se nešto napravi za taj Sinj i za Cetinsku krajinu. Hvala lijepa.
Hvala. Amandman povućen. 54. amandman zastupnici Dino Kozlevac i Tanja Vrbat.
Također smatramo ovaj amandman nepotrebnim s obrazloženjem da je još jedanput za poticanje poduzetničke infrastrukture razvoj poduzetničkih zona predviđeno u proračunu Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva 98210000 kuna, te će se po objavi projekta izgradnje poduzetničkih zona za 2008. godinu objaviti javni poziv na koji će općina Brtonigla moći također kandidirati svojim zahtjevom za izgradnju, za sufinanciranje izgradnje infrastrukture u poduzetničkoj zoni Brtonigla.
Zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege i kolegice zastupnici. Pa evo dozvolite mi nekoliko riječi vezano uz ovaj projekt Brtonigle, jer je to jedan klasični projekt, odnosno jedna klasična potreba općina i gradova u razvojnom smislu. S obzirom da smo u visoko centraliziranoj državi gdje se gotovo 95% fiskalnih prihoda prihoduje na razini države gdje moram reći na žalost nije na vidiku suštinska decentralizacija koja bi omogućila disperziju izvornih prihoda nemoguće je realizirati niti jedan bitni razvojni projekt na lokalnoj sredini bez učešća, bez pomoći države. U tom smislu općina Brtonigla je jedna od manjih općina u ruralnom području između većih centara koja je puno učinila na svom razvoju, na razvoju poljoprivrede i vinarstva i upravo je taj projekt razvoja poduzetničke zone jedna od pretpostavki za stvaranje, odnosno tamo gdje može jedinica lokalne samouprave utjecati u stvaranju pretpostavki razvoja. Prema tome opravdano očekujemo sufinanciranje države i upravo stoga što je gospodin ministar rekao, s obzirom da su stavke bile prikazane isključivo u brojkama, nemoguće je vidjeti da li je i što je i koliko u tim brojkama. Prema tome očekujem ovo što je on rekao da će se moći kandidirati i da će biti usvojen taj zahtjev. Hvala. Tražim glasanje o tome.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 55 također zastupnika Dine Kozlevca i Tanje Vrbat.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle još jedanput slijedi nam pet amandmana koji su istog karaktera. Ja još jedanput želim jasno i glasno napomenuti. Na pozicijama Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva za poticanje poduzetničke infrastrukture, razvoj poduzetničkih zona rezervirano je 98 milijuna 210 tisuća kuna. Program je pri kraju izrade. Nakon izrade programa za 2008. objaviti će se javni natječaj, sve navedene općine koje su zainteresirane, svi gradovi, sve jedinice lokalne samouprave moći će na javnom natječaju kandidirati svoje poduzetničke zone i mi ćemo prema navedenom programu i utvrđenim kriterijima odabrati one koje ćemo sufinancirati. Dakle i amandman 55 vezan uz poduzetničku zonu Vodnjan, smatramo nepotrebnim, neopravdanim i još jedanput ih pozivamo da se jave na javni poziv, na javni natječaj koji će biti uskoro objavljen.
Zastupnik Dino Kozlevac izvolite.
Evo ga, znači famozna ili magična riječ decentralizacija sve su je stranke, gotovo sve stranke u predizbornoj kampanji upotrebljavale i koristile kao jedno obećanje do kojega će doći i moram naglasiti da samo suštinska financijska decentralizacija će omogućiti snažni pa i ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske jer će omogućiti i mehanizme u tom pravcu. Moram reći da su potrebe i projekti Istarske županije u smislu izdvajanja iz Istarske županije fiskalnih prihoda i potreba i razvojnih projekata koji su zastupljeni u ovom proračunu gotovo bih se usudio reći na simboličnoj razini. Prema tome za očekivati je da će možda tokom godine možda nešto biti i uslišeno kojih zahtjeva u smislu kojeg zahtjeva u smislu onoga što je rekao ministar. Općine, gradovi i županije čine enormne napore i uz pomoć raznih mehanizama kreditiranja, investicija, ulaganja, partnerstva da bi napravili određene pretpostavke za razvoj gospodarstva. Općina Vodnjan je isto tako jedna sredina u blizini velikog centra koja se razvija, koja čini napore, međutim fiskalni prihodi su ograničeni. Očekujemo da će se pomoć koja je potrebna prije ili poslije omogućiti da bi se mogli realizirati ti razvojni projekti. Tražim glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 56 također zastupnika Dine Kozlevca i …
Hvala lijepa predsjedniče. I ovaj amandman se odbacuje kao nepotreban sa istim obrazloženjem, ali usput budi rečeno u prethodnih nekoliko godina od kada dakle Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva sufinancira izgradnju infrastrukture u poduzetničkim zonama, mora reći da su općine, općenito jedinice lokalne samouprave s područja Istre u prosjeku dobivale više pomoći za izgradnju infrastrukture u svojim poduzetničkim zonama nego što je to u nekim drugim županijama. Naravno da je to dobrim dijelom zato što su i programi bili vrlo dobro pripremljeni i kandidati su ispunili sve kriterije, a ja sam uvjeren da će tako biti i dalje, pa eto pozivam i grad Labin da se kandidira na javni natječaj i vjerujem da će se naći prostora u proračunu Ministarstva gospodarstva da se podrži i poduzetnička zona Vineš.
Zastupnik Dino Kozlevac izvolite.
Pa evo ga, područje labinštine je jedno od područja koje je bilo vezano na rudarstvo, na industriju i koje je mogu reći pretvorbu na hrvatski način i našu privatizaciju osjetilo na najgori mogući način. Prema tome 91., 92., 93. i te godine su za to područje posebno labinštine bile izuzetno teške. Dovele su do migracije stanovništva, do fluktuacije stanovništva Velike, ljudi su bili prisiljeni trbuhom za kruhom otići raditi. Prema tome to je jedno područje koje je doživjelo velikih problema u proteklom periodu. Isto tako naporima i grada Labina i regionalne samouprave se čine napori da bi se upravo to stanje poboljšalo. Moram reći da su pozitivni trendovi u posljednje vrijeme posljednjih godina se događa na tom području, došlo je do prestruktuiranja cijeloga gospodarstva odnosno do cijelog niza aktivnosti koje omogućavaju. Upravo poduzetnička zona Vinež je za područje Labina i labinštine jedno od krucijalnih pitanja daljnjega razvoja toga područja i stvaranja pretpostavki da ja bih rekao još uvijek, da se stanovništvo zadrži i građani zadrže doma, da imaju gdje raditi i da omogućimo razvoj tog područja. Tražim glasanje i o tome.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 57 također zastupnici Dino Kozlevac i Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle i ovaj amandman se odbacuje kao nepotreban i neopravdan, ali usput budi rečeno ja ću i u petak boraviti u Istri i posjetiti neke od ovdje navedenih općina koje kandidiraju za sufinanciranje izgradnje infrastrukture u poduzetničkim zonama. Duboko sam uvjeren da tamo rade kompetentni ljudi i dobro pripremaju projekte. Neka se jave na javni poziv, imati će podršku Ministarstva gospodarstva ukoliko će zadovoljavati kriterije i grad Pazin i grad Labin i grad Vodnjan i svi ostali imaju dobre šanse, dobre prilike da Ministarstvo gospodarstva sufinancira izgradnju infrastrukture u njihovim poduzetničkim zonama. Hvala lijepa.
Zastupnik Dino Kozlevac izvolite.
Pa evo ga, grad Pazin ne moram podsjećati da je sjedište županije u Istriji, nije najveći i najrazvijeniji grad i grad Pazin je isto tako osjetio sve dobre, odnosno loše strane pod navodnicima dobre, privatizacije. Prema tome došlo je do pada niza, do nestanka niza gospodarskih oslonaca, dovoljno da spominjem "Pazinku" i grad se našao u velikim problemima. Obzirom da se radi o centralnoj Istri i o ruralnom području gdje uz Pazin su vezano i ostale jedan dio općina i gradova. Prema tome, Pazin je da kažem tako motor razvoja odnosno trebao bi biti predvodnik razvoja upravo u tom središnjem dijelu Istre. Stoga su očekivanja da Vlada ima senzibilitet i podršku pogotovo prema gradu Pazinu kao sjedištu županije. I da na takav način omogući kako razvoj Pazina evo, kroz konkretan jedan projekt koji bi povukao i cijeli onaj dio općina i gradova u središnjoj Istri. Ja očekujem da saborski zastupnici iz Istre, iz vladajuće koalicije isto tako podrže ovaj projekt odnosno da podrže ovaj prijedlog upravo u razvoju i u cilju razvoja središnjem područja Istre. Inače, neprihvaćanjem tog amandmana odnosno ne imajući razumijevanje za taj amandman teško će se biti oteti dojmu da su područja i građani u Istri bili i penalizirali možda zato što nisu dali povjerenje, očekivano povjerenje vladajućoj koaliciji. Hvala i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 58. zastupnici Nenad Stazić, Josip Leko, Bruno Kurelić i zastupnica Milanka Opačić. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici, predlagači ovoga amandmana! Amandman se odbacuje kao nepotreban s istim obrazloženjem. Dakle, na pozicijama Ministarstva gospodarstva je predviđeno 98 milijuna 210 tisuća kuna za sufinanciranje izgradnje infrastrukture u poduzetničkim zonama. Malo i srednje poduzetništvo jest visoko rangirano u našim prioritetima. Dajemo njemu poseban značaj. Gotovo 100 milijuna kuna raspodijelit će se svima onima koji zadovolje kriterije i na javnom natječaju dokažu da mogu financirati izgradnju poduzetničkih zona. Mi ćemo im pomoći sufinanciranjem, pa predlažemo i općini Draganić da se javi na javni natječaj koji će uskoro biti objavljen.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite!
E, sad ministre! Vi kažete amandman je nepotreban. Vama je nepotreban, njima je potreban. Radi se o poduzetničkoj zoni Draganić I u Draganiću. O proširenju poduzetničke zone. To općina Draganić, siromašna ne može sama napraviti bez pomoći države. E, sad vi njima poručujete neka se oni jave na javni natječaj. Ako ispune kriterije onda će dobiti novce. Ali ja vas pitam ministre koji su kriteriji? Ako su kriteriji koje je postavio gospodin Jarnjak, glavni tajnik HDZ-a općini Sinj, da ne promijene li oni izabranu vlast ne mogu računati na novce iz državnog proračuna. Onda vas moram upozoriti da u općini Draganić taj uvjet, taj kriterij neće biti ispunjen. Tamo na vlasti nije HDZ. Tamo je na vlasti SDP. Prema tome, ako tamo bude taj kriterij oni novaca za proširenje ove poduzetničke zone neće vidjeti ništa. Ali ja zato vas pozivam, nemojmo mi sad te kriterije koje ovdje unosi gospodin Jarnjak u državne poslove, nemojmo mi to ad infinitum prolongirati, nego ako vi stvarno hoćete pomagati svim općinama bez obzira gdje su i bez obzira tko je u njima na vlasti, onda prihvatite ovaj amandman, ljudi će moći proširiti svoju poduzetničku zonu. Poduzetnici će moći raditi. To bi bio princip kod svih ovih amandmana. Odbili ste ih ne znam koliko uvijek sa istim obrazloženjem. Prema tome, ja tražim glasovanje u ime transparentnosti, u ime ne uvođenja onih kriterija koje HDZ uvodi u ovoj državi.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59. Klub zastupnika IDS-a.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Navedeni amandman se također odbacuje kao nepotreban. Pokušat ću još jedanput obrazložiti iz kojeg razloga. Kada bismo sufinancirali izgradnju infrastrukture u poduzetničkim zoni prema kriteriju toga tko će se sjetiti koje poduzetničke zone i kandidirati amandman onda to ne bi bilo dobro. Pa u tom slučaju ne bismo imali situaciju da je, kao što je imamo danas da je ukupno dakle iz državnog proračuna sufinancirano iz proračuna Ministarstva gospodarstva izgradnja infrastrukture u 292 poduzetničke zone po jasno utvrđenim kriterijima. Kriteriji su utvrđeni u Programu poticaja razvoja projekta izgradnje poduzetničkih zona koje definira Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva svake godine. Ti su kriteriji javno obznanjeni i objavljeni. Možete ih pročitati kada objavimo ovaj program. I na osnovu tog, tih kriterija se podnose i dakle kandidature. Stoga pozivam sve jedinice lokalne samouprave s bilo koje županije da li je to istarska ili bilo koja druga, sada govorimo o amandmanu koji se odnosi na Istarsku županiju da pročitaju kriterije, pripreme projekte i jave se. A mi ćemo ih podržati jer malo i srednje poduzetništvo, mali i srednji poduzetnici jesu nova vrijedna snaga razvoja hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepa.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite!
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre! Zasigurno da je područje gospodarstva malog i srednjeg poduzetništva jedno od najbitnijih i stoga je Istarska županija upravo još 2002. godine izgradila strateški plan razvoja poduzetničkih zona na području Istarske županije. Istina je da postoje programi, javni pozivi iz godine u godinu. No, isto tako je istina da udio sufinanciranja države na području naše županije kad govorimo o poduzetničkim zonama je minoran odnosno kreće se oko 10%. To su tek … [[Govornik se ne razumije.]] brojevi. Znači županija, gradovi, općine upravo uz uređenje poduzetničke infrastrukture izdvajaju preko 90%. Stoga smo bili itekako zadovoljni jednim programom koji je išao za time da se za jednu kunu lokalno veže jedna kuna državnog novca. Međutim, do danas smo svjedoci da se to ne poštuje. A upravo je infrastruktura, razvoj malog i srednjeg poduzetništva preduvjet daljnjeg gospodarskog razvoja. Stoga zahtijevam glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 60. amandman zastupnika Davora Bernardića.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva predviđena u ovoj stavci dostatna prema planu realizacije predviđenom za 2008. godinu. I još jedanput napominjem dakle, da su ukupna sredstva za poticanje i ulaganje u klastere 5 milijuna kuna.
Zastupnik Davor Bernardić. Izvolite!
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre! Poticanje ulaganja u klastere je jedna od dobrih praksi Europske unije. Znači, sad u godini u kojem smo usvojili 121 paket zakona koje moramo donijeti, mi predviđamo zadržavanje iste razine tih ulaganja i ove godine. Znači, stagnacija tih sredstava. A nema veće proizvodnje bez novih sredstava poticanih upravo u proizvodnju. I stoga tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61. također zastupnika Davora Bernardića.
Amandman se ne prihvaća jer sredstva koja su predviđena proračunom smatramo dovoljnim za 2008. godinu prema našem programu i planiranoj realizaciji. I još jedanput 5 milijuna kuna jesu sredstva predviđena ukupno za poticanje i ulaganje u klastere.
Zastupnik Davor Bernardić.
Ja ću ponoviti. Znači, subvencije poljoprivrednicima, obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima ostale su iste kao i prošlu godinu. Dakle, nema povećanja proizvodnje bez dodatnih sredstava za poticanje proizvodnje. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62. amandman klub zastupnika IDS-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što je također i u ovom slučaju predviđen natječaj za dodjelu sredstava pa se Istarska razvojna agencija može javiti na navedeni natječaj. Hvala lijepo.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Istarska razvojna agencija sigurno je jedna od prvih razvojnih agencija na području Republike Hrvatske. Kao takva je do sada potaknula preko tisuće poduzetničkih projekata na području županije. Isto tako, možda je značajno reći da je to razvojna agencija osnovana od strane županije i svih istarskih gradova. Stoga smatramo obzirom da je upravo ta agencija uključena u poduzetnički život Istarske županije i s obzirom da provodi niz međunarodnih projekata vrlo dobro znamo da i Europska sufinancira one projekte koji imaju apsorcijsku moć. Stoga smatramo da bi trebala država prepoznati rad ove institucije i na taj način doprinijeti daljnjem razvoju gospodarstva u Istarskoj županiji. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63. amandman također kluba zastupnika IDS-a.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća navedeni amandman iz sličnih razloga, dakle stavka subvencije kamata za kredite i potpore. Subvencije se prihvaćaju ili ne prihvaćaju temeljem javnog natječaja. Stoga predlažemo da svi oni koji su zainteresirani za subvencioniranje kamata imaju za to uvjete, neka se jave na javni natječaj koji će biti objavljen.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Sigurno je da prepoznati poduzetničke projekte puno je jednostavnije kad je institucija na terenu odnosno kada se radi o jamstvenoj shemi koja poznaje poduzetnike. Sigurno je pri ocjeni poduzetničkog projekta kad ste u doticaju sa samim poduzetnikom da puno bolje možete prepoznati i njegove potpore. Stoga je Istarska županija predvidjela u svom proračunu i provela program regionalnog jamstvenog fonda. Mislim da je to prvi regionalni fond u Republici Hrvatskoj i stoga smatramo obzirom na uspješno polučene rezultate u proteklom razdoblju kako bi i Ministarstvo gospodarstvo trebalo i prepoznati takve programe i sufinancirati. Stoga tražim da se glasa o navedenom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 64. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što su sredstva predviđena za sve ciljne skupine, dakle početnici žene, mladi predviđena. U proračunu se ne iskazuju projekti već ukupno predviđeni iznos sredstava što je u ovom slučaju i učinjeno.
Zastupnica Marija Lugarić.
Hvala. Gospodine ministre, pa ja niti ne polemiziram sa iznosom stavki. Ja ovim amandmanom ne tražim povećanje sredstava, ja samo tražim da se vrlo jasno iskaže što su to ciljne skupine društva i s kojim iznosima raspolažemo za pojedinu skupinu. Naime, vrlo često se dešavaju na ovoj nižoj razini manipulacije sa sredstvima namijenjenima za ciljne skupine i mislim da je dobro radi transparentnosti proračuna da zapravo vratimo ono što smo do 2003. godine u proračunu imali a to je da se vrlo jasno i vrlo transparentno iskaže koliko za koju skupinu imamo sredstava. Mislim, dakle ja ne tražim naprosto nikakvo povećanje. Ja vama vjerujem kada kažete da je to dovoljno, ali naprosto želim da se točno prikaže kako što stoji. Ja se nadam da ćete se predomisliti vezano uz ovaj amandman. Ako nećete, tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 65. amandman zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga što su sredstva predviđena za sve ciljne skupine u aktivnostima Ministarstva gospodarstva i u proračunu se još jednom dakle ne iskazuju projekti već ukupno predviđena stavka.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine ministre, ja pretpostavljam da bi Vlada prihvatila ovaj amandman kad bi Vlada provodila obveze i zadaće koje joj daje ovaj Hrvatski sabor. Mi ćemo izgleda danas bar kad sam ja u pitanju se svi skupa podsjetiti na to što smo zapisali u Nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova, pa unutra vam lijepo piše da je Ministarstvo gospodarstva trebalo odvojiti stavku vezanu oko poduzetništva žena i kao takvu je zasebno prikazati. To vam piše u nacionalnoj politici. Ja vas ljubazno molim da pogledate pa možda ćemo za proračun za iduću godinu izvršiti ovu zadaću. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 66. amandman zastupnika Davora Bernardića.
Vlada naravno ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su predviđeni i drugi projekti za ovu namjenu a prema dosadašnjoj dinamici realizacije i planu realizacije za 2008. godinu smatramo da su sredstva dostatna ovako kako su osigurana u državnom proračunu.
Zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Nema jakog gospodarstva bez mobilnog gospodarstva odnosno bez mobilnosti i u tom smjeru dokvalifikacija, prekvalifikacija i zapošljavanje obrtnika je nužna stavka i mislim da je ova stavka koja je predviđena proračunom nedostatna. Pa bolje je i planirati više pa rebalansom smanjiti na manje ovisno o potrebama. No, kad planirate više onda imate i strategiju kako da poduzetnici konzumiraju više. No međutim, ako ne planirate više onda je negdje strategija vjerojatno izostala. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Davor Bernardić slijedeći amandman.
Ovaj amandman odnosi se na izgradnju, modernizaciju i obnovu ribarske flote i predlaže se dakle povećanje subvencija trgovačkim društvima izvan javnog sektora u koloni dakle šest. Međutim, amandman ne možemo prihvatiti iz jednostavnog razloga što smo svjesni dinamike realizacije izgradnje ribarske flote i sredstva koja smo predvidjeli za tu stavku u 2008. godini prema dinamici izgradnje ribarske flote dostatna su za 2008. godinu.
Zastupnik Davor Bernardić.
Što se tiče ovog amandmana, znači to je vezano za ZERP upravo i sada u medijima čujemo da će se pribjeći možda i postupnom uvođenju ZERP-a što god to značilo. No međutim, ono što je osnova toga je obnova i modernizacija ribarske flote. E sada ja vama postavljam pitanje zašto su ta sredstva za obnovu i realizaciju ribarske flote u godini kada uvodimo ZERP 12 puta manja nego u odnosu na prošlu godinu, to me zanima. Zašto su ta sredstva 12 puta manja u odnosu na 2007.? Hvala.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 68. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Dakle, ovdje se predviđa povećanje iznosa za hrvatsku izvoznu ofanzivu. No, moram reći da smo mi duboko svjesni mogućnosti realizacije u prvoj pravoj godini implementacije hrvatske izvozne ofanzive te smatramo da, je planirani iznos od 17 milijuna 750 tisuća kuna dostatan za realizaciju planiranih aktivnosti hrvatske izvozne ofenzive predviđeni za 2008. godinu stoga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Iako dosta jakog naziva hrvatska … [[Govornik se ne razumije.]] ofanziva, mislim da nije dobila dostatna sredstva da pokušamo promijeniti ono što nas u hrvatskom gospodarstvu dugi niz godina najviše muči. A to je negativna bilanca odnosno odnos sa obnovom, razvojno sa inozemstvom. Mi smo ove godine imali peko 70 milijardi više uvoza nego izvoza. I nadam se da ćemo sa ovakvim projektima barem nešto od toga, tog trenda preokrenuti. I htio bih na neki način tu i vama pomoći da dobijete nešto više sredstava za taj hvale vrijedan program. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 69. zastupnika Davorka Vidovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, prije svega još jedanput želim zahvaliti svima onima koji su predlagali amandmane sa željom da mi pomognu. Što se tiče amandmana broj 69. on se odnosi dakle, na iznos planiranih mirovina za borce narodno oslobodilačkog rata. Moram reći da taj amandman ne možemo prihvatiti iz jednostavnog razloga što smatramo da je 612 milijuna kuna predviđenih za mirovine boraca narodno oslobodilačkog rata dostatan iznos sredstava za isplatu svih mirovina u 2008. godini. A smatramo da ne treba povećavati broj, dakle, iznos ukupan jer pratimo i ukupni broj korisnika koji se smanjuje iz godine u godinu. Hvala lijepa.
Zastupnik Davorko Vidović.
Gospodine potpredsjedniče Vlade. Istina je da smo 2005. 12. travnja donijeli Deklaraciju o antifašizmu. Istina je da smo tom prigodom utvrdili da su u jednom dijelu ostvarivanja svojih prava borci … [[Govornik se ne razumije.]] zakinuti. Nažalost, 17. godina, ja tu sada računam i razdoblje jedne druge vlade, mi nismo činjenicu da su mirovine boraca NORA u 92. smanjena za, na 63,22% ondašnje vrijednosti uspjeli ispraviti svih ovih godina. Dakle, ovih 612 milijuna o kojima govorite dostaju ali ne poboljšavaju niti materijalni položaj zašto smo se opredijelili, niti osiguravaju da se očigledna nepravda koja je učinjena tim ljudima ispravlja. I zato molim glasanje o ovom.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 70. zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne može prihvatiti navedeni amandman. Amandman, obrazloženje je sljedeće. Sredstva za rashode aktivne politike zapošljavanja u 2008. godini na poziciji aktivna politika zapošljavanja planirana su na temelju izvršenja programa iz godišnjeg plana poticaja zapošljavanja u 2007. godini. Te na osnovi procjeni izvršenja za 2008. godinu. Naime, provedba mjera iz godišnjeg plana poticaja zapošljavanja za 2007. godinu. U tu svrhu utrošeno je 150 milijuna 353 tisuće 898 kuna, za zapošljavanje i obrazovanje 8 tisuća 494 osobe, dok su u 2008. godini planirani sredstava dakle, prvo broj, planiran je porast broja osoba uključenih u zapošljavanje i obrazovanje za 5% uz povećanje planiranog iznosa sredstava od 4% što smatramo dostatnim za realizaciju plana.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani ministre. Ona znači da vam plan ne štima. Dakle, u zemlji koja ima jako puno ne zaposlenih vi predlažete smanjiti za 4 milijuna kuna sredstva za aktivne mjere politike zapošljavanja. Istovremeno, predviđate za 15 milijuna kuna povećati sredstva za administraciju i upravljanje unutar Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Kada bih ja vjerovala da će ta sredstava koja planirate povećati za administraciju uroditi većom, na neki način i produktivnošću, pa da onda, da na neki način ne morate ovdje opet dolaziti sa relativno tankim obrazloženjem, da je izvršenje bilo loše nego što ste planirali, onda bi to još negdje držalo vodu. Vašim programom zapošljavanja vi predviđate u 2008. godini subvencionirati zapošljavanje 1081 osobe, mlade osobe bez radnog iskustva, 1248 dugotrajno nezaposlene osobe, 753 starije osobe i 499 osoba iz posebne skupine nezaposlenosti. Mislim da je i vama isto kao i meni, ali mislim i svima ovdje u dvorani, jasno da to, dakako nisu dovoljne brojke obzirom na broj nezaposlenih i da nije dobro, a to je vaš prijedlog, koji se nadam da zastupnici neće podržati, da u 2008. godini smanjujemo sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I 71 amandman zastupnice Marije Lugarić.
Planirana sredstva za aktivnost aktivne mjere za zapošljavanje skupina kojima prijeti socijalna isključenost odnose se na sredstava iz … [[Govornik se ne razumije.]] projekta. Ista su u potpunosti u skladu sa ukupnom vrijednošću projekta i terminskim planom izvršenja pojedinih ugovornih obveza, pa stoga ne možemo prihvatiti navedeni amandman.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine ministre. Sve to skupa stoji. No, međutim, isto tako stoji i činjenica da vi i vaša Vlada, a ovdje i HDZ-ova većina podržava činjenicu da za 23%, odnosno gotovo četvrtinu smanjujemo sredstva za aktivne mjere zapošljavanja i skupina kojima prijeti socijalna isključenost. Bez obzira i na sam PHARE program, mislim da obzirom na veliki broj osoba koji su nezaposleni, prvenstveno osobe s invaliditetom, osoba koje su vraćene iz različitih rehabilitacijskih programa, da bi ih država onda iz proračuna trebala nadodati dio da barem sredstva na osnovnoj razini koja su bila lanjskih godina. Ja se isto tako nadam da kroz koju godinu, ovakvu mjeru i aktivnost uopće nećemo niti trebati imati, odnosno da će osobe biti zaposlene. No, međutim, gospodine ministre, to nećemo postići ako vi iz godine u godinu smanjujete ta sredstva. Dok istovremeno, s druge strane, nemamo povećani broj zapošljavanja. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala potpredsjedniče. Ministarstvo kulture. Ministar Božo Biškupić. 72. amandman zastupnika Marija Habeka.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Amanadman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa, prijevremene programe razmatra i vrednuje vijeća za pojedine djelatnosti, u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima kojeg je donio ovaj Visoki dom 2004. godine. A navedeni program je prijavljen na poziv, te će biti razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Mario Habek. Izvolite
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, ja se nadam da ćete razmotriti znači ovaj projekt koji je proslijeđen kod vas. U proračunu ga nismo vidjeli. A ja bih htio samo napomenuti da je ovaj projekt istraživanja, arheološkog iskapanja na starom gradu Ivancu započet prije 10 godina još uvijek nije završen. Radi se zajedno u suradnji sa institutom za Republiku Hrvatsku i žao mi je što već 10 godina se ne može završiti ovaj projekt. Grad Ivanec ga ne može sam isfinancirati. Lokalitet je smješten u samom centru grada Ivanca u središnjem gradskom parku, tako da taj park, odnosno taj sam centar grada nema već deset godina svoju prioritetnu namjenu tog gradskog zelenog parka, odnosno zelene površine. Ja se nadam da ćete u skoroj budućnosti iznaći mogućnosti da završimo ta arheološka istraživanja, iskapanja kako bi sam centar grada Ivanca doveli u neki red i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 73. zastupnik Zoran Vinković.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv … [[Govornik se ne razumije.]] donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ja ipak tražim da se glasa o ovom amandmanu s obzirom da se radi o prigradskom naselju Đuđanci kraj Đakova, srca Slavonije. Radi se o tome da evo u ovom selu zaustavljen i da tako kažem i prvi tenk one srbo četničke armije 1991. godine, a ovo selo u evo u zadnje vrijeme se i definitivno pripaja gradu Đakovu s obzirom da je grad uložio značajna sredstva u ovo prigradsko naselje. Inače, to selo poštu ima u Mikanovcima, župnika u Koritnim, Mrzoviću, dakle u drugoj općini a pripada gradu Đakovu. I mislim da ovaj amandman treba usvojiti. Radi se doista o gradnji onog stvarnog društvenog doma u ovom naselju. Obnavlja se i kulturno umjetničko društvo u tom selu. Seljani se vraćaju živjeti u svoje rodno selo itd. itd. i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 74. također zastupnika Zorana Vinkovića.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Zoran Vinković.
Slično evo kao i kod Đurđanaca. Ovdje je netko greškom napisao Budrovac. Radi se o Budrovcima, čistom slavonskom šokačkom mjestu. U ovom trenutku se ishođuje građevinska dozvola za ovaj društveni dom, a to selo je poznato između ostalog i što je gospodin Palarić, državni tajnik bez suglasnosti gradskog vijeća odluke županijske skupštine htio donijeti odluku da to selo postane samostalna općina. Dakle, namjera grada je ulagati i u ovo prigradsko naselje i stvoriti uvjete za jedan normalan društveni život. A koliko ja vidim ni jedan amandman ovako neće biti usvojen, pa onda možda i da skratimo cjelokupnu priču. Hvala. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Slijedeći amandman.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih … [[Govornik se ne razumije.]] raspisuje javni poziv. Navedeni program nije prijavljen na poziv, te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnica Sonja Šimunović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Izradom gradskih programa djelovanja za mlade u gradu Slavonskom Brodu koji je donesen paralelno je osnovana i udruga Centra mladih. Prilikom donošenja tog programa sudjelovali su mladi iz svih političkih stranaka. Gradsko vijeće je donijelo odluku kojom je dodijelilo udruzi Centar mladih za njene aktivnosti taj prostor. To se radi o građevini gdje je nekad radilo kino koje je izgrađeno 1920. godine i nalazi se u zaštićenom povijesnom dijelu grada i ima svojstvo kulturne baštine. Zgrada je u jako lošem devastiranom stanju, uopće nije za upotrebu. Županija i grad su osnovali dosta sredstava za obnovu, međutim nije dovoljno i neophodna je pomoć iz državnog proračuna. Stoga ja tražim glasanje i posebno apeliram na zastupnike iz Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije da podrže ovaj amandman jer se zaista radi o mladima našeg grada. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. Zastupnice Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv, te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnica Nadica Jelaš.
Poštovani ministre, mi ćemo prijaviti taj projekt u tom slučaju ako nije prijavljen. Inače vas podsjećam, prilikom dolaska u Međimursku županiju vi ste često isticali kao svojevrsnu specifičnost to prijavljivanje centara za kulturu u Međimurskoj županiji. Zašto to Međimurci rade? Zato što su domovi, odnosno centri za kulturu zapravo središnja i jedina mjesta u malim sredinama, dakle u malim općinama gdje se odvija kompletan i kulturni i društveni i svaki drugi život. U tom kontekstu za općinu Strahoninec ističem jednu pojedinost, jednu specifičnost. Dakle, izuzetno vrijedne, odlične rezultate mladih informatičara koji upravo u jednom takvom domu očekuju svoj životni prostor. Obzirom da eto male općine, male sredine u svojim proračunima ne mogu osigurati dostatna sredstva za realizaciju tih projekata. Evo ja ipak apeliram da kad prijavimo taj projekt da on bude usvojen i svejedno molim glasovanje u ovom Domu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Idući amandman također zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program u ovom obliku nije prijavljen i ne može se prihvatiti, ali su prijavljeni pojedinačni programi sanacije župnog dvora u Nedelišću i sanacija crkve u Macincu koji će se razmotriti i donesti odgovarajuća odluka.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Zapravo, ovdje se radi o nastavku sanacije svodova, zidova i oltara u ovim crkvama, pa sam ja to objedinila u jedan odnosno kolegica i ja objedinile smo u jedan amandman. Planira se radova za koje su već i raspisani natječaji u vrijednosti od milijun i 875000 kuna, a s obzirom da su pojedinačno prijavljeni Ministarstvu kulture očekujemo da će se i iznaći sredstva za ove namjene. Unatoč tome što svaki puta ipak kroz natječaje dobijemo određena sredstva ja predlažem da glasamo o ovim amandmanima.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 78. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen, te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine ministre, ja bih ipak zamolio da se ovaj amandman s obzirom da također Ministarstvu kulture prihvati iz razloga što je sam otkup palače kako je ovdje naznačeno predviđen upravo za postavu muzeja sakralnih umjetnosti. Znamo da je Poreč ja bih rekao izuzetno značajan ne samo kao turistički centar nego i kao kulturni. U njemu se nalazi evo Frazija bazilika, spomenik pod zaštitom UNESCO-a i grad Poreč ima namjeru otkupiti tu palaču a moli potporu Ministarstva kulture u iznosu od 15 milijuna kuna s obzirom da se radi o zgradi u privatnom vlasništvu gdje postoji pravo prvokupa Republike Hrvatske, odnosno samog grada Poreča. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen u ovom obliku te se kao takav ne može prihvatiti. Prijavljeni su pojedinačni programi manifestacija u Istri, Pula Film festival, sajam knjige, Motovun film festival, festival plesa i neverbalnog kazališta, međunarodni kazališni festival PUF, međunarodni festival … [[Ne razumije se.]] koji će se razmotriti i donijeti odgovarajuće …
Zastupnik Marin Brkarić izvolite.
Gospodine ministre s obzirom da vjerujem da će Ministarstvo kulture dati podršku ovim projektima koji su, odnosno programima koji su ovdje navedeni, znači počev od Pula film festivala koje čini svake godine pa do sajma knjiga u Istri koje ima međunarodnu već afirmaciju i drugi znači Motovunskog filmskog festivala. Neću inzistirati na glasanju, predlažem da Ministarstvo podrži programe, projekte koje svake godine u Istri podupire. Hvala.
Hvala lijepo. Amandman povučen. 80 također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo ja ću tražiti da se o ovom amandmanu glasa. Radi se o samom Grožnjanu, grožnjanskom kulturnom ljetu, ujedno kulturnom centru hrvatske glazbene mladeži. Naznačeni iznos sredstava bio bi usmjeren za obnovu same zgrade, odnosno gradske galerije i samih programa znači likovne kolonije i ostalih kulturnih programa. Zamolio bih da se glasa o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić izvolite ili tko? Boris Miletić izvolite.
Povlačimo amandman.
Povučen. Hvala lijepa. Amandman povučen. 82 zastupnik Mario Habek.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv i bit će razmotren te će se donijeti odgovarajuća odluka.
Zastupnik Mario Habek.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja se zahvaljujem što je gospodin ministar konstatirao da je program prijavljen. Prijavljen je i onaj prvi, ja se nadam da će oba dvoje biti razmotreni. Evo dozvolite mi … [[Ne razumije se.]] kratko iznesem svoju viziju, odnosno viziju grada zbog čega je ovaj dom centra za kulturu potreban u Ivancu. Naime grad Ivanec je suočen sa velikim problemom nedostatkom prostora. Taj prostor bi zadovoljio urbane i kulturne potrebe stanovnika, prije svega odnosi se na smještaj gradske knjižnice i čitaonice čiji sadašnji prostor površinom i kvalitetom ne zadovoljavaju uvjete o kojima se radi. Također bi se u taj centar za kulturu smjestili prostor za odvijane raznih kulturnih manifestacija i za udruge civilnog društva. Isto tako … [[Ne razumije se.]] pučko otvoreno učilište sa djelatnostima glazbene škole, raznih tečajeva, prekvalifikacije i doškolovanja. Ja vas molim da razmotrite taj program, projekt koji smo vam poslali i nadam se da ćete ga u skoroj budućnosti podržati i tražio bi glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 83 zastupnice Brankice Crljenko.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv, bit će razmotren i donijet će odgovarajuća odluka.
Zastupnica Brankica Crljenko izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre tvrđava svetog Nikole sagrađena je sredinom 16. stoljeća i spada u red najjačih fortifikacijskih objekata na hrvatskoj obali Jadrana. Postoji još samo dvije takve vrste na cijelom Mediteranu, jedna je na Malti a druga je na ulazu u Veneciju. Radi se o spomeniku nulte kategorije na kojem su nužni hitni konzervatorsko-restauratorski radovi na čitavoj tvrđavi. Zadnji su provedeni krajem 20. stoljeća. Stoga molim da se moj amandman stavi na glasovanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 84 zastupnika Luke Denone.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisao je javni poziv, navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Luka Denona.
Naravno kako je riječ o kulturnom spomeniku, zaštićenoj jezgri grada Kastva i kako je grad započeo obnavljati ovaj značajan kulturni spomenik, ali nedostaju značajna sredstva za dovršetak tih radova, mislim da bi jednom gradu kao što je Kastav gdje je u široj okolici toga grada održan i prvi hrvatski tabor gdje smo donijeli prvi kastavski zakonik zaslužio malo pažnje Ministarstva kulture da se jedan ovakav spomenik kulture … Crkva svete Marije konačno završi i obnovi i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 85 kluba zastupnika IDS-a.
amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić izvolite.
Gospodine ministre naš amandman je usmjeren upravo u kompleks uređenja motovunske galerije. Općina Motovun i sam grad Motovun poznat je po Motovunskom filmskom festivalu, ali svakako želja nam je da se i ostala kulturna ponuda obogati. Sama galerija imala bi fundaciju Miroslava Šuteja, cijenimo da je to izuzetno vrijedan projekt i molim da se o tom amandmanu glasa. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Sonja Šimunović i zastupnik Igor Dragovan.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisao je javni poziv. Navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnica Sonja Šimunović izvolite.
Evo, ja ću samo činjenica par reći da je temeljem ugovora između grada Broda i Dragutina Tadijanovića još iz '89. godine, da je Tadijanović darovao gradu Slavonskom Brodu s namjerom da ona bude prezentirana u Spomen-domu Dragutina Tadijanović. Na tom projektu se radi već od 2004. godine gdje su određena sredstva bila dodijeljena. Inače se radi o prostoru u prizemlju palače Horvat koja je zaštićena kao spomenik kulture. U 2005. godini izvedeni su radovi. U 2006. je također slijedio nastavak radova. Međutim, sad dalje više nema sredstava. Hvala i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Začas ćemo prekinuti raspravu o amandmanima. Gospođe i gospodo! Upravo su nam se u sabornici na galeriji pridružili članovi izaslanstva Parlamenta Kraljevine Danske koji su u službenom posjetu Hrvatskom saboru. Iznimna mi je čast i zadovoljstvo da u svoje ime i u ime zastupnika i zastupnica Hrvatskog sabora mogu pozdraviti njegovu ekselenciju gospodina Thora Pedersena, predsjednika Parlamenta Kraljevine Danske i Predsjedništva parlamenta Kraljevine Danske kao i članove izaslanstva. [[Pljesak.]] Zastupnici Sonja Šimunović, Igor Dragovan 87. amandman. 87.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije pravljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnica Sonja Šimunović. Izvolite!
87. je li tako?
Da.
Radi se o kući obitelji Brlić. Dakle, u toj kući je stanovala hrvatska književnica Ivana Brlić-Mažuranić do svoje udaje za Vatroslava Brlića. Kuća je sagrađena 1885. Grad Brod je od '97. pa nadalje radi zaštite objekta i uređenja izvršio sanaciju i razne intervencije. Do dan danas nije došlo do kraja i nastavak radova su opet neophodna sredstva iz proračuna. Hvala i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman također zastupnica Sonja Šimunović i zastupnik … [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen i kao takav ne može se prihvatiti.
Zastupnica Sonja Šimunović. Izvolite!
Radi se o zgradi … [[Govornik se ne razumije.]] namjene koja se zove hrvatski dom isto, iz 1925. godine. Građevina je dotrajala, teško oštećena. Po završetku Domovinskog rata grad je poduzeto hitne intervencije na uređenje. Potrebna je sanacija, konstrukcija krovišta, stropova i daljnji radovi. Isto stavljam na glasanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Goran Beus Richembergh i Tonino Picula.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Sva je sreća gospodine ministre da vas kao rođenog Turopoljca ne moram u tom smislu upozoravati kolika je važnost i značenje Lukavec grada za kulturni identitet Turopolja. I u tome smislu nadam se obzirom da Vlada ne prihvaća ovaj amandman, da će Ministarstvo kulture biti izdašno ove godine kako bi se okoliš te utvrde po mnogo čemu jedinstvene u Hrvatskoj konačno priveo u jedan oblik, u jedno izdanje koje će biti reprezentativno da bi Lukavec grad mogao dobiti svoju konačnu svrhu što prije, jer poznato je da njegova adaptacija odnosno rekonstrukcija traje već 10 godina. I da upravo zbog toga što je dugotrajan taj proces već polako počinje propadati. Molim da se glasuje o amandmanu. Zahvaljujem.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu zastupnice Dragice Zgrebec i Nadice Jelaš.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv te će bit razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnica Nadica Jelaš odnosno Dragica Zgrebec.
Radi se o sanaciji staroga grada u Čakovcu, grada Zrinskih u kojem su se nekad održavali sjednice Hrvatskoga sabora za vrijeme bana Nikole Zrinskog. S obzirom da se sanacija provodi već nekoliko desetljeća, a tek su u prije godinu dana izgrađeni i projekti sanacije do kraja i plan revitalizacije, dobivene su sve potrebne dozvole, očekujemo da će minimalno barem 10 milijuna kuna participirati državni proračun u 2008. godini. Ali svejedno ću tražiti da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 91. zastupnici Daniel Mondekar i Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Daniel Mondekar.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre! Kao što znate radi se o spomeniku kulture nulte kategorije koji se nažalost raspada, koji se maksimalno sanira sredstvima županije, ali je potrebna državna pomoć. Ovog amandmana ne bi bilo ali naprosto i prošle godine je projekt odbačen upravo na … [[Govornik se ne razumije.]] kulturi, pa ja molim glasovanje sada o ovom amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu zastupnice Dragice Zgrebec i Nadice Jelaš.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Evo, ja iz drugog pokušaja pokušavam sugerirati Ministarstvu kulture da prati Program osnivanja Muzeja rudarstva na području grada Mursko Središće. Naime, ovo je tradicionalno bio rudarski kraj. Zanimljiva je činjenica da je u 19. stoljeću na tom području izgrađen i prvih nekoliko kilometara naftovoda. Dakle, crpila se i nafta. Željeli bismo da se ta tradicija ne zaboravi. Napravljeni su već i projekti. I u toku godine grad će se prijaviti sa tim projektom i na natječaj Ministarstva kulture, pa očekujemo barem u ovoj godini simbolična sredstva. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti. Premda projekt "Špital" u samom Gračišću ovih je dana završen sa ukupno 80% uloženih sredstava Ministarstva kulture.
Zastupnik Marin Brkarić. Izvolite!
Gospodine ministre, mi bi svakako inzistirali na prihvaćanju ovoga amandmana, odnosno na glasanju o amandmanu s razloga što se radi o općini Gračišće, općini sa brdsko-planinskim statusom, općini koja sa skromnim proračunskim sredstvima već niz godina obnavlja starogradsku jezgru, znači spomenik kulture pod zaštitom i mislimo da bi ova sredstva od milijun i 750 tisuća kuna bila značajna potpora uz to što je općina kandidirala i projekt infrastrukture same starogradske jezgre na predpristupne fondove Europske unije. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 94. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Obzirom da je malo mjesto Fažana godinama bilo zapostavljeno obzirom da je nasuprot otočja Brijuni i obzirom da je osamostaljenjem i osnivanjem općine Fažana snažno krenula u rekonstrukciju starogradske jezgre i obzirom da su isto tako pronađeni brojni nalazi na tom području a u nedostatku sredstava zbog centraliziranosti države i maloga proračuna upravo stoga smo kandidirali ovaj amandman kako bi se Fažani pomoglo u rekonstrukciji starogradske jezgre. Stoga molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 95. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Ministarstvo kulture, amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture … [[Govornik se ne razumije.]] sa zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi i raspisuje javni poziv u svim javnim medijima pisanim za financiranje programa. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Boris Miletić.
Grad Vodnjan krenuo je u rekonstrukciju narodnog trga, župnog trga i ulice Kastelo. Želim napomenuti da je to unutar urbanističke cjeline grada Vodnjana registrirano još od 1981. godine kao spomenik kulture i upisan u Registar nepokretnih spomenika kulture. Obzirom da su radovi u tijeku i da su već uložena značajna sredstva jedinice lokalne samouprave, znači grada Vodnjana molimo i da Ministarstvo kulture prepozna ovaj projekt i stoga smo zatražili da se ovim amandmanom uvrsti u proračun Republike Hrvatske. Stoga tražim da se glasuje o amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 96. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo, ja bih zamolio da se o ovom amandmanu glasa. Projekt Završje kao zaštićeni spomenik kulture obnavlja se već više godina uz sredstva općine Grožnjan i Istarske županije. Svakako kandidirali smo ga i na predpristupne fondove Europske unije. Cijenimo da bi potpora ovom projektu od 3 milijuna kuna bila značajna i za obnovu i same župne crkve i za restauraciju fresaka kao i za nastavak sanacije samog projekta Završje. Hvala. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 97. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen na poziv, biti će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine ministre, s obzirom da je ministarstvo i do sada pratilo sanaciju Kaštela … [[Govornik se ne razumije.]] i s obzirom da ste rekli da će biti razmotren sam zahtjev od 500 tisuća kuna za sanaciju samog Kaštela, znači to je nastavak sanacije s obzirom da iziskuje velika sredstva, nalazi se u općini Kanfanar u središnjem dijelu Istre. Mi ćemo ovaj amandman povući. Vjerujemo da će ministarstvo dati potrebna sredstva i pratiti rekonstrukciju odnosno sanaciju samog Kaštela i u 2008. godinu. Hvala.
Hvala. Amandman 97. povučen. 98. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv te će biti razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka. Naime, ovo se već sanira nekoliko godina Motovunski zidovi koji su ugroženi.
Zastupnik Marin Brkarić.
Što se tiče samih motovunskih zidina znamo da su se one pred par godina urušile, da je i Istarska županija i sama općina Motovun i ministarstvo dalo potporu samom projektu sanacije motovunskih zidina. Ovaj program se odnosno sama sanacija se želi nastaviti i u 2008. godini, tražimo znači samo sufinanciranje od milijun i 100 tisuća kuna. Značaj samog Motovuna kao povijesne jezgre u centralnom dijelu Istre mislim da je svima poznat i ja bih zamolio da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 99. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine ministre, evo ja bih ponovno zamolio s obzirom da se radi o gradu Pazinu i s obzirom da se radi o već dijelu zahvata koji su potrebni izvršiti. Spomenuo bih samo neke crkve Sv. Marija na Škriljinah, crkva Sv. Petra i Pavla u Trovižu, pročelje Kaštela u Pazinu, crkva Sv. Nikole, freske, uređenja kuće za pisce. Znači, ukupno se traži tih 965 tisuća kuna za projekte u samom Pazinu odnosno za zaštitu i sanaciju kulturne i spomeničke baštine u samom centru Istarske županije. Molim da se o amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Slijedeći amandman Kluba zastupnika IDS-a 100.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine ministre, radi se o zahtjevu koji je upućen sa strane općine Pićan, općine koja ima skromna proračunska sredstva. Sama "baronova palača" spomenik je kulture i moli se ili traži se milijun kuna za rekonstrukciju same "baronove palače" s obzirom da je ista danas u ruševnom stanju kako bi se zaštitio sam spomenik kulture. Molim da se glasa o amandmanu. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 101. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine ministre, mi ćemo povući ovaj amandman s obzirom da ste rekli da će biti donesena odluka o njemu kako je prijavljen na program Ministarstva kulture. Vjerujemo da će se podržati s obzirom na značaj i potrebu a i s obzirom da se radi o općini Sv. Lovreć, ponovno jedna manja općinica, skromnim proračunskim sredstvima. I iznos od 400 tisuća kuna biti će sigurno vrijedan za sanaciju samog tog projekta. Hvala.
Amandman 101 povućen. Amandman 102. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen na poziv, biti će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Marin Brkarić.
Evo gospodine ministre, ja bih svakako inzistirao da se pomogne ova obnova samog Kaštela s obzirom da se radi o općini Sovičenta, znamo da u toj općini se održava svake godine festival plesa i neverbalnog kazališta, posebno nam je značajan razvoj, da tako kažemo i unutrašnjeg dijela Istre, sredstva su 200 tisuća kuna, uz pomoć općine Sovičenta, Istarske županije, vjerujem da Ministarstvo može dati ovu potporu, u tom pravcu, s obzirom da ste rekli da će se razmotriti u programu kulture, ja bih amandman povukao.
Amandman 102. povućen. Amandman 102. Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća jer je navedeni program prijavljen, o njemu će se razmatrati i donijeti odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo mi bi povukli ovaj amandman, s obzirom da je naznačeno da je prijavljen i vjerujemo da će se dati podrška u ovom dijelu, znači traženih sredstava 300 tisuća kuna za samu sanaciju crkve. Hvala.
Amandman 103. povućen. Amandman 104. Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća, navedeni program je prijavljen na poziv. Biti će razmotren, donijeti će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo gospodine ministre, s obzirom da mi je ponovno rečeno da će sam amandman biti, odnosno da će se razmotriti, s obzirom da je prijavljen na program kulture, mi bi odustali od ovog amandmana vjerujući da će se dati podrška ovom projektu u okviru Ministarstva kulture.
Amandman 104. povućen. Amandman 105. Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća, navedeni program nije prijavljen na poziv, te se kao takav ne može prihvatiti.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo, ja bih inzistirao na glasanju o ovom amandmanu, s obzirom da se radi o općini Vižinada, o sanaciji crkve Sv. Jeromina u Vižinadi. S obzirom da se, općina raspolaže malim sredstvima u svom proračunu a de facto ovim dijelom traži se sufinanciranje samog projekta sanaciju crkve Sv. Jeronima u Vižinadi. Molim glasanje.
Oprostite, amandman je, treba glasovati?
Da!
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 96. Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv, te će biti razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Zastupnik Marin Brkarić.
Evo, mi ćemo u ovom dijelu amandman povući, s obzirom da ste, da će se odluka o tome donijeti u okviru programa Ministarstva kulture. Molili bi da se svakako nastavit sa samom rekonstrukcijom samog Kaštela … [[Govornik se ne razumije.]] jer se ona vrši već duži niz godina i zasigurno sredstva od 500 tisuća kuna, biti će sredstva koja će zajedno i sa gradom Buja i Istarskom županijom udružiti u cilju nastavka rekonstrukcije samog Kaštela.
Hvala. Amandman povućen. Amandman 107. zastupnice Mirele Holy.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva na ovoj poziciji su dovoljna i usklađena su sa zahtjevima ustanove zaštite prirode i nije potrebno povećanje.
Zastupnica Mirela Holy.
Poštovani ministre, svrha ovog mog amandmana bila je izrada plana reforme javnih ustanova, agencija, zavoda, javnih poduzeća, kako posebnim ovlastima upravljaju prirodnim dobrima. Nužno je, svugdje gdje je to moguće, provesti njihovo objedinjavanje i okrupnjavanje, te stvaranje jedne agencije radi ujednačavanja standarda poslovanja i načina rada, ujedinjavanja zajedničkih službi, nabavke roba i usluga, planiranja, promidžbe, prodaje, izdavanja koncesijskih odobrenja, obrazovanja, financiranja i informiranja. Pri tome je potrebno planirati jačanje ovlasti takve agencije za upravljanje prirodnim dobrima a postojeće javne ustanove treba organizirati kao uprave ispostave ili podružnice državne agencije bez pravne i financijske osobnosti te provesti regionalni pristup, odnosno decentralizaciju sa regionalnim agencijskim ispostavama. Zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 108. amandman zastupnika gospodina Marina Jurjevića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom na sadašnje znanstvene i stručne spoznaje vezano uz … [[Govornik se ne razumije.]] i njenu raspostranjenost na Jadranu, u suradnji sa Institutom za oceanografiju i ribarstvo iz Splita, moguće je provoditi monitoring i sprječavanje širenja na pojedinim manje zahvaćenim lokalitetima. Ministarstvo kulture upravo zaštitu prirode smatra da su predviđena sredstva za ovu namjenu dostatna.
Hvala. Gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, već nekoliko godina ja govorim o ovim … [[Govornik se ne razumije.]] vrstama i uvijek govorim o tome kako su predviđena sredstva mala. A dobijem odgovor da su ona dostatna a alga napreduje. Dakle, sredstva su dostatna, napreduje, gospodine ministre, radi se dakle, o sprječavanju širenja … [[Govornik se ne razumije.]] radi se o algi … [[Govornik se ne razumije.]] i … [[Govornik se ne razumije.]] s time što je taksifolija 90.-ih godina zahvatila hrvatski dio Jadrana, Racemosa od 2000. godine pa nadalje, … [[Govornik se ne razumije.]] je stigla u međuvremenu, ona je još opasnija. Napominjem da su zahvaćena dva nacionalna parka Mljet i Kornat. Da su zahvaćeni Starigradski zaljev, Barbarski zaljev, Malinska, dakle, Hvar, Rab, Krk, Pakleni ili Paklenski otoci, Caftat, Pelješac, Mljet, Hvar, Biševo. Ja upozoravam jednostavno ne samo zato što živim na moru, mislim da je svih nas stvar da se zaštiti Jadran. I ja znam za ovu suradnju sa oceanografskim institutom u Splitu, to je za svaku pohvalu, znam da postoje i neke druge stvari. Da se vezujete za program PHAR i tako dalje. Znam da postoje i neki programi nacionalni i tako dalje. Ali čini mi se zaista da je nedovoljno 840 tisuaća kuna. I ja predlažem 15 milijuna, mislim da ta sredstva nisu usporediva sa onim što bi trebali zaštiti a to je hrvatski Jadran. Evo, hvala, ja molim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 109. amandman zastupnik gospodina Zorana Vinkovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Strossmayerov perivoj u Đakovu je spomenik parkovne arhitekture i upravljanje spomenicima parkovne arhitekture u nadležnosti je županijske ustanove, pa prema tome i financira se iz sredstava lokalne uprave i samouprave.
Hvala. Gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Grad je izradio povijesnu studiju Strossmayerovog perivoja, on je zaštićen i nije isključivo, njegova vrijednost nije isključivo gradska niti županijska, nego je to jedan od najljepših spomenika parkovne arhitekture u Hrvatskoj, a ja bi se usudio reći i u ovom dijelu Europe. Ovaj projekt podupire također i biskupija Đakovačka i Srijemska. Radi se o tome da još postoji nekoliko prijepora o granici zaštite tog parka s obzirom da u ovom dijelu u samom parku se nalazi i, unutar granice parka nalazi dom zdravlja, isto tako i dom za starije i nemoćne osobe. A istovremeno u ovom perivoju odnosno parku, Strossmayerovom perivoju održavaju se i poznati “Đakovački vezovi“ koji će ove godine biti održani po 42 puta. Smatram da grad ne može sam iznaći sredstva, ovo je tek prva faza sanacije Strossmayerovog perivoja, ne može sam iznaći sredstva za održavanje zaštićenog dobra, odnosno zaštićene parkovne arhitekture. I smatram da ministarstvo kroz svoja sredstva može znatno doprinijeti očuvanju ovoga spomenika i tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 110. amandman zastupnici gospodin Goran Beus Richembergh i Tonino Picula.
Amandman se ne prihvaća. U okviru pozicije 7 7 90 17 zbrinjavanje zaštićenih vrsta predviđena su sredstva za prikupljanje novčanih donacija osnovnih subjekata isključivo za žive za divlje zaštićene životinje. Sredstva za očuvanje i zaštitu autohtonih pasmina osiguravaju se kroz sredstva za redovitu djelatnost ustanova na državnoj razini, npr. park prirode Lonjsko polje, a sredstva za ustanove na regionalnoj razini osiguravaju se kroz proračun jedinica regionalne i lokalne samouprave. Točno je da je ova vrsta bila jako ugrožena, dapače skoro je nestala. Ali ja sam prošle godine posjetivši park prirode Lonjsko polje uvjerio se da ova takva obitelj, velika obitelj oko 70-tak Turopoljaca tamo vrlo je dobro raspoložena, u dobrom zdravlju skrbi naša uprava koja je u nadležnosti Ministarstva kulture Lonjsko polje u tome. Nadam se da je ove godine čak i obitelj povećana.
Hvala. Gospodine Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, podsjećam da se ovdje ne radi o jatu koje živi u Lonjskome polju, nego da se radi zapravo o nekoliko stotina komada turopoljske svinje koja je nakon 10 godina, usudio bih se reći, vrlo napornoga rada stručnjaka i entuzijasta spašena i dovedena u pravi ambijent tamo gdje je i nastala. Dakle u Turopolje. Radi se o dvije skupine od nekoliko stotina grla koje se čuvaju u Turopoljskom Lugu i u Šiljakovačkoj Dubravi. U međuvremenu se problem bruceloze na žalost od strane Ministarstva poljoprivrede koje je dosta uključeno u razgovore oko ovog problema, ali i veterinarske uprave tretira isključivo kao veterinarsko pitanje a znamo da je bruceloza bolest rasplođavanja, odnosno rasplodnog sustava iako nikada do sada nije bilo toliko mladih. Dakle, radi se o paradoksu i dogodilo se to da je zahtijevana mjera dizanja pet centimetara zemljanoga pokrova u obje šume što je nemoguće ni teoretski, ni praktično izvesti i sada već pristižu prekršajne prijave protiv odgovornih osoba plemenite općine Turopoljske koja na sve sile i načine pokušava očuvati pasminu od uništenja. Ja vas molim još jednom ako je moguće da Ministarstvo kulture se uključi u ovu problematiku i da pomogne i nadajući se da će kolege zastupnici iz Turopolja dr. Kundić i gospodin Fiolić podržati ovaj amandman. Molim da se o njemu glasuje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Na redu je 111 amandman zastupnika gospodina Zlatka Koračevića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Skrb o ovoj kategoriji, zaštiti prirode “Arboretum“ je u nadležnosti županije. Program sanacije dvorca kao spomenika kulture prijavljen je na poziv za zaštitu spomenika. On će biti razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Gospodine ministre, prvo drago mi je da su vam građani Vinice i Varaždinske županije na ovim zadnjim izborima dali podršku i da ste iz te izborne jedinice izabrani u Hrvatski sabor. Drugo, uvjeren sam da znate problematiku tog čitavog područja i uvjeren sam da, u stvari jednostavno ne vjerujem da vam suradnici nisu rekli da je vlasništvo nad tim objektom i dvorac i “Arboretum“ da je vlasnik država. Prema tome, u jednoj nelogičnosti smo. Županija mora napraviti nešto i županija je zatražila vlasništvo nad tim prostorom prvenstveno u cilju daljnjeg, sprječavanja daljnjeg propadanja čitavog tog kompleksa, a znamo da je taj “Arboretum“ jedini “Arboretum“, kontinentalni “Arboretum“ u državi. Prema tome, bilo bi korektno da država i vlasnik taj prostor uključi i da se prema tom prostoru ponaša odgovorno kao prema svojoj imovini. U svakom slučaju županija je spremna se uključiti u taj projekat, ali preduvjet je da dobi i vlasništvo nad tim prostorom. Molim da se glasa o tom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 112. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je na poziv. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Evo mi iz kluba IDS-a povlačimo amandman s obzirom da je prijavljen u program kulture, pa ne tražimo glasanje o njemu. Molimo da se prihvati iznos koji je ovdje naznačen od milijun kuna.
Tko je za ovaj amandman? Jeste povukli? E nisam čuo, oprostite. Hvala lijepa. Klub zastupnika IDS-a 113.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen. Bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Odustajemo od glasanja.
Hvala. Povučen je amandman. Klub zastupnika IDS-a 114. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv, te se kao takav ne može prihvatiti.
Evo izvolite gospodine Brkarić.
Evo ja ću zamoliti da se ipak o amandmanu glasa. Ovdje je naznačena izgradnja galerije upravo u općini Vižinada riješeno je prostornim planom i urbanističkim planom same Vižinade izgradnja jedne takve galerije. Ponuda kulturna u samoj Vižinadi bila bi sigurno vrijedna i tražimo da se glasa o amandmanu, iznos je 200 tisuća kuna.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 115 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec i Nadice Jelaš.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen, na poziv i bit će razmotren i donijeti će se odgovarajuća odluka.
Gospođa Zgrebec izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja sam zadovoljna što će se raspraviti i o ovom projektu. Radi se o sustavu zaštite knjižne građe i daljnjom informatizacijom Gradske knjižnice Čakovec koja zapravo pokriva područje čitave županije s obzirom da kažete da će po natječaju biti razmatran ovaj projekat povlačim amandman.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 116 amandman Kluba zastupnika IDS-a.
amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv i kao takav ne može se prihvatiti.
Gospodine ministre da se o amandmanu glasa. Radi se o projektu tiskanje knjiga "Istra u vremenu" Centra za povijesna istraživanja iz Rovinja zajednički sa Istarskom županijom. Iznos je 100 tisuća kuna kao potpora samom projektu. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 117 Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program prijavljen je, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Ja ću sam amandman povuć s obzirom da će se on razmotriti u okviru programa kulture ministarstva. Spomenuti ću samo da se radi o jednom projektu na prostoru bivšeg rudnika u Labinu, znači i samo uređenje prostora gradske knjižnice, ali i multimedijalnog kulturnog centra na samom tom prostoru i uređenje ili sanacija šohta, znači tog izvoznog dijela postrojenja, znači jednog simbola rudarstva na području samog grada Labina. Molio bih da se ovaj program podrži u okviru samog Ministarstva kulture s obzirom na njegov značaj za sam grad Labin, kulturnu ponudu Labina, ali i mnogo šire. Hvala.
Amandman je povučen. Klub zastupnika IDS-a 118 amandman.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen na poziv, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Gospodin Brkarić.
U tom slučaju mi bi povukli amandman s obzirom da je prijavljen i vjerujemo da će biti prihvaćen u iznosu od milijun kuna za uređenje Gradske knjižnice u Novigradu. Hvala.
Amandman je povučen. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš 119.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen, bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Hvala. Gospođa Zgrebec izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se odnosi na nabavku sustava suvremenog digitalnog sustava kinoprojektora. Naš grad, odnosno cijela županija zapravo ima visoku posjećenost kino predstavama, u vrhu smo u Hrvatskoj i dok neki gradovi zatvaraju svoje kino dvorane eto mi želimo i povećati gledanost filmova. S obzirom da kažete da će se to uskoro razmatrati povući ću amandman.
Hvala. Amandman je povučen. Gospodin zastupnik Luka Denona 120 amandman.
Amandman se ne prihvaća. Program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Hvala. Gospodin Denona izvolite.
Gospodine ministre ako se apoksiomen treba prijaviti nešto što je ne samo od hrvatskog kulturnog dobra nego i kao svjetska baština onda zaista nemam riječi da nešto kao što je apoksiomen nije prijavljen. Vi ste vlasnik, država je vlasnik tog jednog svjetskog spomenika kulture i da on nije našao mjesto u proračunu za 2008. godinu sa inicijalnim sredstvima da mu se nađe mjesto i kućica na Malom Lošinju kako je to i obećano, to je zaista žalosno pa ako je i od Ministarstva kulture. Tražim da se glasa o ovom amandmanu i bilo bi mi zanimljivo gradonačelniče Malog Lošinja, da vidim kako vi nećete dignuti ruku za apoksiomena u Malom Lošinju.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 121 amandman gospodina zastupnika Zorana Vinkovića.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen, biti će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković izvolite.
Ja zahvaljujem Ministarstvu kulture na dosadašnjoj potpori i praćenju "Đakovačkih vezova". Želim samo reći da su "Đakovački vezovi" uz "Vinkovačke jeseni" najveća manifestacija ne samo u Hrvatskoj nego i u ovom dijelu Europe. Ja ću povući amandman, ali tražim da se "Đakovački vezovi" prate u istom iznosu kao "Vinkovačke jeseni" i Međunarodna smotra folklora u Zagrebu. S obzirom da su vršnjaci i po broju godina i po svemu onome što donose. Hvala lijepo.
Hvala. Amandman je povučen. 122 amandman zastupnika također Zorana Vinkovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisao je javni poziv za financiranje programa. Ministarstvo poštuje zakon, poštivat će i u budućnosti. Prema tome navedeni program i svi navedeni programi koji nisu prijavljeni na taj poziv, neće se moći prihvatiti.
Hvala. Gospodin zastupnik Vinković.
Obzirom da se radi o najvećem i najljepšem prije svega sakralnom trgu u Hrvatskoj koji je omeđen Đakovačkom katedralom, Strossmayerovom katedralom koja je bila svjetionik hrvatstva na ovim prostorima i koja je uz Domovinski rat i obranila Slavoniju i Hrvatsku i omeđena sa Strossmayerovim perivojem, biskupskim kurijama, zgradom Bogoslovnog sjemeništa, ovaj program je i prijavljen i u samo Ministarstvo regionalnog razvoja, ali smatram da se upravo ovdje i ministarstvo kulture mora dati dodatna sredstva posebno za arheološka istraživanja jer nije namjera grada raditi arheološka istraživanja i taj zakon je u krajnjoj liniji s obzirom da se radi o ja bih rekao i općem hrvatskom dobru, smatram da Ministarstvo kulture bi trebalo platiti arheološka istraživanja a ne investitor, u ovom slučaju grad Đakovo. Normalno da tražimo i sudjelovanje Ministarstva kulture u financiranju izgradnje samog Trg Josipa Jurja Strossmayera. Mislim da je sam biskup Strossmayer i zaslužio jedan takav trg. Tražim glasanje. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 123. amandman zastupnici Tanja Vrbat i Dino Kozlevac.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program nije prijavljen na poziv te se kao takav ne može prihvatiti.
Hvala. Gospodin Kozlevac. Izvolite!
Evo, poštovani predsjedniče Sabora, gospodine ministre. Radi se o jednom muzeju u gradu Umagu u gradu znači na područje koji je bio svjedok burnih vremena kao i svi ovi prostori. Radi se o jednoj izuzetno dobro skupljenoj, sakupljenoj građi na tom prostoru. I jednom muzeju kojemu je neophodna jedna rekonstrukcija odnosno bi rekli obnova ili ga riješit kako treba. Bez obzira što se radi o gradu Umagu koji je jedan od gradova koji mnoge svoje potrebe i preko zakonskih obaveza rješava jer ih mora riješiti jer su na njegovom području. Prema tome smatrali smo da bi bilo vrlo korektno i potrebno i oportuno da Ministarstvo kulture sudjeluje u tom projektu, kulturnom projektu ne samo od značaja za grad Umag nego i šire područje. Molim da se o tome glasa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 124. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Program je prijavljen. Bit će razmotren i donijet će se o tome odgovarajuća odluka.
U ime kluba zastupnika gospodin Miletić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre! Ja neću inzistirati na glasanju. Očekujem da će se ministarstvo uključiti kako bi mogli završiti ova istraživanja na području malog rimskog kazališta u gradu Puli i kako bi opet malo rimsko kazalište moglo služiti samoj svrsi kojoj je namijenjeno, a to su upravo kulturna događanja i mogućnost normalno da turisti, posjetitelji grada Pule obiđu ovaj lokalitet. Hvala lijepa.
Hvala. Povučen je amandman. Hvala. 125. amandman gospođe zastupnice Gordane Sobol.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za ovu namjenu su i u znatno većem iznosu od navedenog osigurana kroz različite programe koji se u okviru javnih potreba u kulturi sufinanciraju putem Ministarstva kulture. U ministarstvu postoji izuzetni senzibilitet za ovo pitanje.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Moj amandman je išao ka tome da se i u ovom slučaju na jedan način i simbolički odredi i Vlada kroz iznose, kroz sva ministarstva koja bi bila predviđena za provođenje nacionalne politike. Ovim amandmanom posebno sam htjela upozoriti da Ministarstvo kulture također ima točno određenu obvezu iz nacionalne politike, a ona se odnosi na unapređenje učinkovitosti zaštite od spolne diskriminacije i povrede prava na privatnost u medijskom zakonodavstvu i to kroz izmjene i dopune postojećih zakona. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa ministre. Prelazimo na Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gospodin, ministar Božidar Pankretić. Izvolite! 126. amandman zastupnika Zorana Vinkovića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Državna ergela lipicanaca u Đakovu dakako da je središnje mjesto uzgoja pasmine konja u Republici Hrvatskoj. Svake godine osiguravamo sredstva vezana uz njezin rad. Tako je i ove godine osigurano 5 milijuna i 400 tisuća kuna sredstava za redovno poslovanje. A na posebnoj stavci osigurano je dodatnih 6 milijuna kuna za izgradnju jahaonice. I vjerujem u njezin završetak. Također imamo još jednu stavku od 300 tisuća kuna za nabavku mehanizacije. I smatramo da su to dostatna sredstva.
Hvala. Gospodin zastupnik Vinković.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Smatram da ovaj iznos od 5 milijuna i 400 tisuća kuna nije dovoljan za normalno funkcioniranje Državne ergele u Đakovu, obzirom da državna ergela još uvijek nema niti svoje zemljište nego, a nije dobila niti ugovor o koncesiji. Isto tako ovaj iznos od 6 milijuna kuna koji je predviđen za završetak jahaone nije dovoljan. S obzirom da je bivše upravno vijeće dakle, ono vijeće od, u onom mandatu od 2004. do 2007. godine donijelo odluku odnosno nije prihvatilo odluku grada Đakova o oslobađanju plaćanja komunalnog doprinosa nego su zahtijevali plaćanje komunalnog doprinosa. I u ovom trenutku ergela je dužna negdje oko dakle gradu Đakovu za komunalni doprinos koji je već u naplati, negdje oko 3 milijuna kuna sa pripadajućim zakonskim kamatama. Ne znam da li ste upoznati s time. To je napravilo upravno vijeće HDZ-a. Grad je htio osloboditi, međutim oni to nisu prihvatili jer su vjerovali da će 2005., da će 2005. godine doći na vlast na lokalnim izborima. Nažalost, usnuli su bili jedan lijep san koji im se nije ostvario. Isto tako kao ministra bi vas zamolio da se što prije imenuje upravno vijeće i da se ispita ovaj slučaj koji je bio sa lipicancem Batostom, s obzirom da je došlo do davanja otkaza bivšem ravnatelju ergele. Smatram da to nije takva situacija, nije potrebna niti za državnu ergelu, a niti za grad Đakovo. Zahtijevam glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 127. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite!
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Program provodimo preko Hrvatskog stočarskog centra sa ispostavama u svakoj županiji koja vodi bazu podataka o životinjama, a ministarstvo vrši isplatu. Formiranje centra za tri autohtone pasmine u Istri smatramo da bi bilo krajnje neracionalno, jer dobro znate da o tome možemo voditi računa kao što je to i bilo sada preko Hrvatskog stočarskog centra.
Hvala. Gospodin … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Evo, gospodine ministre. Mi bi svakako inzistirali na ovom amandmanu i tražimo glasanje o njemu. Radi se o Centru za očuvanje i reprodukciju istarskih ugroženih pasmina. Znači prije svega istarskog goveda ili boškarina. U tu svrhu Istarska županija zajedno sa gradom Pazinom i "Purisom" Pazin namijenila je prostore koji bi se u tu svrhu uredili. I mislim da bi bilo dobro da i Ministarstvo poljoprivrede da potporu ovom projektu znači u traženih 5 tisuća kuna što znači spašavanje istarskog goveda ali i ostalih ugroženih pasmina na području Istarske županije. Tražimo glasanje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 128. amandman zastupnici Nenad Stazić, Milanka Opačić, Josip Leko, Bruno Kurelić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Želim pojasniti da u dijelu govedarstva koji se odnosi na operativni program razvitka govedarske proizvodnje sredstva su znatno uvećana i postoji mogućnost da se rješavanje ovih problema u izmještaju dviju farmi u općini Draganić učini putem direktnog javljanja na taj program, a također imamo i posebnu stavku ruralna infrastruktura gdje je osigurano 25 milijuna kuna baš u cilju izgradnje infrastrukture do postojećih proizvodnih objekata kao što su ove farme, pa je evo preporuka da se kada budu objavljeni natječaji ovaj problem riješi na taj način.
Hvala. Zastupnik gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre, velite postoje sredstva na drugim pozicijama, opet će biti objavljen javni poziv i oni se mogu javiti za izmještanje tih dviju farmi iz središta naselja u općini Draganić. To tamo ne mogu farme biti, one smetaju. Ti farmeri, oni imaju zemlju koju su dobili od Republike Hrvatske izvan Draganića. E sad vi kažete bit će raspisan taj javni poziv. Ovaj amandman kao i onaj moj prethodni amandman ide za poništenjem Jarnjakova poučka o tome da novce dobijaju one jedinice lokalne samouprave iz državnog proračuna, samo one u kojima je na vlasti HDZ-a. Prihvaćanjem ovakvog amandmana, konkretnog amandmana vi tim farmerima i stanovnicima općine Draganić jamčite da će iz državnog proračuna dobiti novce za ovaj projekt. U protivnom ostaje ona prijetnja koju je naš kolega a glavni tajnik HDZ-a Jarnjak rekao u pogledu Sinja "Ne promijenite li vlast nemojte računati na novce iz proračuna.". Prema tome, tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Inače, u političkom pojmovniku nije još registriran "Jarnjakov poučak" pa onda kad to bude onda ćemo moći. Dotle se suzdržimo oko tih i takvih kvalifikacija u komentaru oko amandmana. Povreda poslovnika gospodin zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pozivam se na članak 209. Uvaženi zastupnik Nenad Stazić uporno vrijeđa, lađe i obmanjuje javnost o nekakvim poucima i nečemu. Jučer je održana konferencija za tisak u Sinju gdje je jasno rečeno što je i na koji način bilo. Prema tome, molim vas da me zaštitite od vrijeđanja gospodina Nenada Stazića.
Hvala lijepa. Što se mene tiče zaštićujem svakoga tko je u okviru poslovnika. Povreda poslovnika gospodin Stazić. Izvolite.
Pozivam se na isti članak 209. gospodine predsjedniče.
Molim, koji?
Isti 209. na koji se pozvao i kolega Jarnjak koji inače govori o ispravku netočnog navoda pa prema tome nema veze sa ovim što je on rekao. Ali tražim gospodine predsjedniče da zaštitite sve zastupnike, pa tako i mene od izraza kolege Jarnjaka da lažem, a ne lažem. Ne lažem jer o tome postoji pisani dokument koji je gospodin Jarnjak potpisao i koji je javno objavljen o ponudi Sinju da pređu u HDZ, promijene li legalno izabranu vlast mogu računati na sredstva iz državnog proračuna. U protivnom, da te novce dobiti neće. Prema tome, ne radi se tu ni o kakvim lažima i obmanama, to se radi o jednom dokumentu.
Gospodo zastupnici, pozivanje na članak 209. je pozivanje da imate pravo zatražiti o povredi poslovnika, zatražiti pravo da o tome govorite a ne koji je članak povrijeđen. Prema tome, zlouporaba članka 209. je u tome da navodite ono što imate pravo. Pa nitko ne osporava da se ima pravo po članku 209. ali se samo mora navesti koji je članak povrijeđen u poslovniku a ne navoditi pravo da se iznese to pravo. Klub zastupnika IDS-a članak 129.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Ne članak nego amandman.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Projekt izgradnje veletržnice riba u Poreču započet je 2005. godine potpisivanjem društvenog ugovora u kojemu sudjeluje Poreč d.o.o., sa ravnopravnim udjelima 25% sudjeluje Istarska županija grad … [[Govornik se ne razumije.]] ribarska zadruga Istra i ministarstvo. Ovo ministarstvo je uložilo kroz osnivački udio i sredstva za dokapitalizaciju u iznosu od 2 milijuna kuna sukladno društvenom ugovoru o osnivanju veletržnice i taj iznos je osiguran u stavci koja se odnosi na projekte izgradnje ribarskih veletržnica i dionice i udjele u glavnici trgovačkih društava u javnom sektoru.
Hvala. U ime IDS-a gospodin zastupnik Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine predsjedniče. Činjenica je da se ribarska veletržnica u Poreču gradi poput one u Primorsko-goranskoj županiji i činjenica je da je u taj projekt do sada uloženo otprilike 18 milijuna kuna. Reći ću samo da je grad Poreč i Istarska županija, da su uložili 10 milijuna kuna a istina je da je ministarstvo uložilo 2 milijuna kuna ali isto tako je istina da temeljem zakona 84 iz 2001. godine u financiranju ovoga projekta sudjeluje Republika Italija u iznosu od 6 milijuna kuna. To su dva projekta znači. Jedan je u Istarskoj županiji, drugi je u Primorsko-goranskoj županiji. I ta ribarska veletržnica bi uskoro trebala početi s radom. Stoga mislim da bi bilo korektno da se ministarstvo uključi i osigura sredstva u Državnom proračunu za 2008. godinu kako bi ribarska veletržnica bila okončana i kako bi normalno naši ribari mogli putem tog infrastrukturnog projekta prodavati svoju ribu. Stoga tražim da se glasa o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš 130. amandman. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Svjesni problema koji se događa na našim ribnjacima mi smo osigurali 10 milijuna kuna sredstava na posebnoj stavci gdje ćemo na određeni način subvencionirati ribnjačarstvo u dijelu toga, da se vidi prema iznosima koji se odnose na minimalni prinos ribe po ribnjacima. I mislimo da će ova sredstva biti dostatna i da se riješi problem ptica u ovom dijelu ribolova.
Hvala gospodin Bodakoš.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre. Slatkovodno ribarstvo, njemu je neophodno potreban oporavak. Zbog čega? Zato što ima i svoju tradiciju od početka 20.-tog stoljeća kada su ugarski i hrvatski grofovi, formirali ove ribnjake, pa do kraja toga stoljeća kada je od 16 tisuća proizvedenih tona 65% izvoženo u Europu. Danas to rade Mađari, danas to rade Česi koji su završili i izvršili reforme slatkovodnog ribarstva. Mi to nažalost nismo. Danas je proizvodnja od 2,5 tisuće tona ribe nedostatna, kako za Hrvatsku a da ne govorimo o izvozu. Šta se dešava? Dešava se to da je potrebno jedan temeljiti zaokret od statusa ribnjaka da se formiraju, da se znaju tko su vlasnici, preko financijske konsolidacije, vodnog doprinosa i rješavanja problema riba. Mislim da ovih 10 milijuna nije dostatno. Nije dostatno zbog toga što na ribnjacima imamo 163 vrste riba, ovih ptica, koje se, od kojih je najpoznatiji normalno veliki vranac, ili kormoran koji se najviše i hrani tom ribom. A da u isto vrijeme dolazimo u situaciju da ribnjaci koji nemaju ribe ostaju i bez ptica. Zbog toga i lovni turizam koji je bio prisutan sve više zamire. Zbog toga mislim da bi trebalo povećati ovaj iznos i namiriti štete, odnosno pridonijeti konsolidaciji ribnjaka i njihovom oporavku. Zato tražim i molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 131. gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Moram napomenuti da su do sada raspisana dva javna natječaja za izgradnju i modernizaciju ribolovne flote, na temelju kojih je do sada za ovu namjenu iz proračuna isplaćeno u 2006. godini 38 milijuna kuna, u 2007. 10 milijuna kuna i u 2008. predviđa se 40 milijuna kuna. Ovo Ministarstvo nije nadležno za izgradnju ribarskih luka nego je nadležno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture te iz tih razloga ne prihvaćamo ovaj amandman.
Hvala. Gospođa Antičević-Marinović.
Vi imate obnovu ribarske flote kroz dva ministarstva, pa i kroz druga ministarstva. Ovdje se traži jednostavno nova pozicija da bi ribarska luka u općini Kali, u uvali Vela Lamjana koja se počela još graditi na temelju detaljnog plana uređenja koji je izgradila općina Kali, izgrađena je u duljini od 253 metra. U razdoblju od 2000. do 2003. izgrađena je riva u duljini od 163 metra. I nakon toga ni metra, iako su obećanja bila. Dakle, nikakva sredstva od 2004. nisu odobrena. Naravno da bi se predloženim iznosom završila ova ribarska luka koja je od vitalnog značaja za razvoj ribarstva u Republici Hrvatskoj. Ili pak mislite koliko god govorite o ribarima i razvoju ribarstva, da će naši ribari jednostavno biti prisiljeni turističkim brodovima ići gledati kako Talijani love našu ribu. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 132 amandman. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Također radi se o amandmanu koji se ne odnosi na Ministarstvo poljoprivrede, ribarstvo i ruralnog razvoja. Radi se o planu navodnjavanja u Istarskoj županiji i odnosi se na drugo ministarstvo.
… [[Govornik nije uključen]]
Evo gospodine ministre, gospodine predsjedniče Sabora, mi bi molili da se o amandmanu glasa. Radi se o planu navodnjavanja u Istarskoj županiji. Tražimo sufinanciranje u iznosu 15 milijuna kuna. Svakako plan navodnjavanja veza je uz razvoj poljoprivrede na područje Istarske županije, ali svakako i na području ostalih, znači Republike Hrvatske. Mi smo napravili dobar dio posla, znači izradili smo plan navodnjavanja, njegovu novelaciju. Radimo na idejnim rješenjima pojedinih lokaliteta kao što je Poreština, Rovinština, dio Pule. Sredstva bi nam bila nužna za realizaciju samog plana. Molim glasanje o samom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 133. amandman gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Mi moramo naglasiti da smo po prvi puta otvorili stavku ruralna infrastruktura gdje će se moći javiti sve one općine, pa tako i općina donji Kukuruzari za obnovu zgrada, škola, društvenih domova u tom dijelu, tako da će se svi biti u mogućnosti javiti pa i za ovaj projekat, ali posebne stavke u tome dijelu nema
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine ministre podsjetiti ću, radi se o jednome od većih naselja u općini Donji Kukuruzari. To je područje od posebne državne skrbi. Radi se o naselju u kojemu u slozi žive povratnici Srbi, doseljenici Hrvati. I vrlo su hendikepirani činjenicom da ne postoje nikakvi prostori za vlastite društvene sadržaje i mjesnu samoupravu što bi svakako doprinijelo i poboljšanju kvalitete njihova života a i također procesa integracije ljudi koji su doselili u taj kraj. Radi se o ljudima koji su vrlo vrijedni, a žive u teškim ekonomskim prilikama. I radi se o jednome prijedlogu i projektu koji bi mogao pomoći čitavoj općini Donji Kukuruzari zapravo na afirmaciji pozitivnih vrijednosti, razvijanju društvenih sadržaja, ali također i gospodarstva jer podsjećam radi se o seoskim domaćinstvima koja su prije bili proizvođači mlijeka, radi se o lovnom turizmu koji funkcionira u njihovom neposrednoj blizini. Radi se o još nekim razvojim projektima koji bi tu općinu mogli unaprijediti. U tome smislu, ukoliko se ovaj amandman niti ne prihvati, ja evo plediram i molim, ako je već otvorena stavka za programe takvoga tipa, da Ministarstvo posveti posebnu pozornost projektu obnovu stare škole u društveni dom u selu Gornja Velešnja, u općini Donji Kukuruzari. Molim da se glasuje o amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 134. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. U Hrvatskoj postoji nekoliko instituta i stanica koje vode brigu o razvoju maslinarstva. To su Institut za poljoprivredu i turizam u Poreču, Institut za mediteranske kulture u Splitu, Stanica za južne kulture, te imamo po pojedinim županijama također stanice za maslinarstvo. S obzirom na postojeće institute te stanice, smatramo da u ovom trenutku ima dovoljan broj institucija koje vode brigu o razvoju maslinarstva u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Gospodin Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre. Mi tražimo da se o ovom amandmanu glasa. Poznato je da je kvaliteta istarskih maslinovih ulja posebno ekstra djevičanskih ulja među prvima u svijetu. Zajedno sa Vladom Republike Hrvatske radi se na podizanju nasada maslinika upravo na području Vodnjana. Mislimo da bi jedan ovakav Centar za maslinarstvo uz sam taj nasad koga bi sufinancirala Istarska županija, grad Vodnjan i samo ministarstvo bio izuzetno vrijedan i za područje Istarske županije, ali i za daljnji razvoj maslinarstva na području Republike Hrvatske. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Mirela Holy. 135.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Mi smo predvidjeli određena sredstva koja se odnose na razvoj ekološke poljoprivrede, svjesni njezine važnosti, a što se tiče ove stavke ona se odnosi samo na onaj dio i razlika je nekih 6 milijuna kuna u odnosu na planirani dio sredstava u odnosu na prošlu godinu i u tom dijelu ćemo poticati s ovim sredstvima, sufinancirati troškove stručnog nadzora i certifikacije, a plaćanje što se tiče ekološke proizvodnje je u stavci potpora koje je na drugoj stavci u iznosu od 2 milijarde i 700 milijuna kuna ukupno za sve potpore.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy.
Poštovani ministre, drago mi je što je Vlada Republike Hrvatske prepoznala značaj ekološke poljoprivrede. Ali mislim da ekološka poljoprivreda kao jedina stvarna održiva poljoprivredna praksa ipak zaslužuje još veće u principu izdvajanje iz proračuna. Podsjetila bih da ekološka poljoprivreda ima mnogobrojne benefite za hrvatsko društvo i one gospodarske u smislu poticanja izvoza, vanjskog i unutarnjeg izvoza. Vanjskog prema znači stranim zemljama, a unutarnjeg izvoza za potrebe turizma. Ali isto zdravstvene benefite za društvo u cjelini kako bi nam se naravno građani mogli kvalitetno i zdravo hraniti. Podsjećam da je sadašnji udio ekološke poljoprivrede u ukupnoj poljoprivredi Hrvatske nekakvih 5 promila, a da recimo u Austriji gdje je ta praksa prilično zaživjela čak 12%, pa smatram da bi trebalo svake godine sve veća i veća sredstva ulagati u ovu gospodarsku granu. Stoga vas molim da ipak glasujemo o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika IDS-a 136. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. U Republici Hrvatskoj trenutno postoji 20 odobrenih objekata za uskladištenje, obradu i rasjecanje, odnosno hlađenje i zamrzavanje ustrijeljene divljače. Stoga smatramo da u svakom slučaju je to dovoljan broj, ali ne ograničavamo poduzetnike. Bilo koji poduzetnik može izgraditi takav objekat tako da mi na stavci gdje imamo kapitalna ulaganja ćemo to poduprijeti kada se on javi na natječaj.
Hvala. Gospodin Brkarić. Izvolite.
Što se tiče same izgradnje objekta ja bih naznačio da je Istarska županija zajedno sa svojom Agencijom za ruralni razvoj, rad i, odnosno već je i kupila objekt koji će biti namijenjen upravo za izvoz divljači odnosno udovoljavanju propisima Europske unije. S tog razloga ja tražim da se o amandmanu glasa. Znači, radi se o potpori na uređenju samog projekta, odnosno samog objekta koji će biti namijenjen za izvoz divljači u iznosu od milijun i 100000 kuna.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 137. amandman istog kluba IDS-a. Izvolite.
Vlada ga ne prihvaća iz istih razloga kao 134 jer je identičan.
Povlačimo taj amandman. Amandman je povučen. 138. amandman također Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Mi smo posebna sredstva stavili na stavci koja se odnosi na obrazovanje. Uložit ćemo dodatna sredstva u obrazovanje naših poljoprivrednika, ali putem redovitih, a tako znamo da je do 31. srednja poljoprivredna i strukovna škola, 30-tak pučkih otvorenih učilišta koja ćemo sufinancirati iz ovih sredstava. Dakako da osnivanjem centra samo za jedan dio ne bi bilo rekao bih dovoljno edukacije o tome, ali u svakom slučaju posebna će podrška biti edukacija naših poljoprivrednika.
Hvala. Gospodin Brkarić.
U ime kluba IDS-a s obzirom da se radi i o osnivanju centra, ali i srednje poljoprivredne škole u Poreču zamolio da o ovom amandmanu glasamo. Svakako da postoji potreba i u tom dijelu Republike Hrvatske za obrazovanjem poljoprivrednika posebno kroz srednju poljoprivrednu školu koja bi se kao takva nalazila u Poreču i molio bih da se glasa o amandmanu sa zahtjevom koji je ovdje naznačen 2 milijuna kuna.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 139. zastupnika Gorana Hefera. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Kao što sam već napomenuo, po prvi puta otvaramo u dijelu ruralnog razvoja novu stavku društvena infrastruktura gdje će se moći sve općine javiti u tom dijelu na objavljeni natječaj. I dakako da ako prođe se na javnom natječaju i sanacija Doma kulture u Petovcima će biti u tom dijelu realizirana. Ali dakako da ćemo nakon objavljivanja natječaja moći sagledati cjelokupnu situaciju.
Hvala. Gospodin Goran Heffer. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Podsjetit ću samo riječ je o naselju u općini Bogdanovci kod Vukovara. Dakle, u najužem dijelu ratnih razaranja. Općinica oko 1000 stanovnika u kojoj djeluje više nacionalnih manjinskih zajednica – Rusinska, Ukrajinska, Albanska, Srpska tako da je riječ ne samo o domu kulture, nego riječ je o jednom društvenom prostoru gdje bi osim djelovanja u kulturnom dijelu radilo se i one sve ostale stvari koje se na tim područjima inače rade. Za cijeli taj projekt postoji cjelokupna dokumentacija. Vidite i po iznosu da je iznos zaokružen u lipu prema toj dokumentaciji, pa vas ja molim da ovaj amandman ipak stavite na glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 140. gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Moram reći i naglasiti da će ministarstvo posebnu brigu voditi o politici i promicanju ravnopravnosti spolova. Moram naglasiti da ministarstvo 2000. godine je pokrovitelj i vodi manifestaciju izbora "Najuzornije hrvatske žene" ali da smo i ove godine u nizu stavki gdje ćemo omogućiti rekao bih i konkurenciju različitih udruga u tom dijelu, omogućili da se i jače od ovih 100 tisuća kuna financiraju određeni programi koji će doprinijeti provedbi nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre moj amandman je išao u cilju toga da podsjetim da postoji jedan dokumenat koji se zove nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova i da su kroz tu nacionalnu politiku sva ministarstva dobila određene zadaće. Vezano oko Ministarstva poljoprivrede da tu jest obilježavanje Svjetskog dana seoskih žena 15. listopada, međutim to nije dovoljno i nije samo problem, neće se problem riješiti između ostalog biranjem uzorite seoske žene. Ono što je posebno značajno vezano oko ovog ministarstva, a to je da imate obavezu u ovoj godini, a ta ja sredstva ja ipak ne vidim predviđena, da se provede analiza postojećih rezultata istraživanja, da se financiraju nova istraživanja radi utvrđivanja položaja, svijesti, obrazaca ponašanja i potreba seoskih žena te da se na osnovu toga izradi akcijski plan utemeljen na rezultatima takvih znanstvenih analiza. Ovih 100 tisuća kuna je samo jedan mali dio sredstava koja bi bila potrebna za ovo, stoga molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministru. Molim Milivoja Mikulića, državnog tajnika u Ministarstvu regionalnog razvoja šumarstva i vodnog gospodarstva. Izvolite. 141 amandman zastupnika gospodina Luka Denona.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada amandman ne prihvaća. Radi se o tome da je kroz ovu stavku proračuna kroz koji se predlaže financirati sportsku dvoranu na Zametu i bazena na Kantridi, dakle kroz ovu stavku kroz koju je predviđeno financirati, primarno se sufinanciraju aktivnosti na sanaciji, na nadogradnji i izgradnji objekata komunalne infrastrukture. Pod tim podrazumijevamo primarnu vodoopskrbu, odvodnju i lokalne ceste.
Hvala. Gospodin zastupnik Denona izvolite.
Prihvaćam da odbijate ovakav amandman gdje je sa vrlo malo novaca pokušano da se da potpora izgradnji sportske dvorane na Zametu u gradu Rijeci i potpora izgradnji bazena na Kantridi također u gradu Rijeci. Naravno da veliki gradovi mogu se zadužiti kao što je to učinio grad Rijeka da bi svoje infrastrukturne objekte, kapitalne objekte označila za grad i za Primorsko-goransku županiju svojim vlastitim sredstvima mogli napraviti i izgraditi. Začuđujuće je pritom da nisu svi gradovi u Hrvatskoj onda ravnopravni pa se pitam kako to da nešto što se zove regionalni razvoj ne vodi računa o takovom regionalnom razvoju da bude ujednačen u cijeloj Republici Hrvatskoj. Očito je da neki gradovi koji također mogu posegnuti za ovakvim izborom i napraviti svoje dvorane i svoje sportske objekte to ne čine jer imaju potporu Vlade Republike Hrvatske. Mislim da to nije dobro i da bi jedna ravnomjernija, ujednačenija politika regionalnog razvoja također doprinijela tome da se oni koji su razvijeni i dalje razvijaju i mogu pomoći onima koji su manje razvijeni. Tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 142 amandman. Izvolite
Vlada amandman ne prihvaća. Radi se o revitalizaciji starog toga rijeke Mirne. Ja bih samo napomenuo dakle da su sredstva za izradu projektne dokumentacije jer ni ona ne postoji, predviđena planom upravljanja vodama Hrvatskih voda za ovu godinu.
Hvala. Gospodin Marin Brkarić izvolite.
Ja bih u ime kluba IDS-a gospodine predsjedniče rekao da se radi o općini Oprtalj, znači na kojem području se nalazi veći dio starog toga rijeke Mirne. Da je to područje od posebne državne skrbi, da je interes posebno tog dijela da tako kažemo općine Oprtalj da se ovaj program realizira uz uvažavanje ovog što je državni tajnik rekao vezano na izradu projektne dokumentacije, tražimo da se glasa o amandmanu, znači da se odobre sredstva od 4 milijuna kuna s obzirom da se radi o programu regionalnog razvoja a spada i u segment vodnog gospodarstva.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Također Klub zastupnika IDS-a 143 amandman. Izvolite.
Dakle amandman se ne prihvaća. Sukladno raspoloživoj tehničkoj dokumentaciji sredstva za izvedbu radova predviđena su planom upravljanja vodama Hrvatskih voda za ovu godinu.
Hvala. Gospodin zastupnik Miletić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Želim samo napomenuti da se u 2007. godini također tražilo sredstva za sanaciju i zaštitu … Butoniga, vjerujem da znate da upravo Butoniga osigurava neprekidan i kvalitetnu vodoopskrbu cijele Istarske županije. Naime, godinama se Butoniga nije sanirala, tamo su dosta velike nakupine, a kako je moguće vodu crpiti samo iz srednjeg sloja, a obzirom da je 2007. godina bila sušna godina pa i 2008. kako je krenulo biti će isto tako sušna, bojimo se da ćemo dovesti u pitanje vodoopskrbu Istarske županije. Stoga apeliramo da se prihvati ovaj amandman kako bi se ovim inicijalnim sredstvima od 5 milijuna kuna krenulo u sanaciju jezgre Butonige i kako bi vodoopskrba Istre pogotovo u ljetnoj sezoni znači za vrijeme turističke sezone bila omogućena. Molim da se glasa o amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 144 zastupnici Dino Kozlevac i Tajna Vrbat. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Radi se o dogradnji Osnovne škole Cerovlje. Ja bih samo napomenuo da je u programu C5, dakle da su u suradnji tijekom 2004. godine u suradnji sa Ministarstvom znanosti bio napravljena je lista dakle škola i po tom programu se radi. Program je predviđen završiti iduće godine.
Hvala. Gospodin Kozlevac izvolite.
Poštovani predsjedniče osnovna škola u Cerovlju nalazi se u Cerovlju koja je jedna od općina u Istri, u centralnoj Istri koja je nastala iz bivše nekadašnje općine Pazin u ruralnoj sredini i jedna od općina sa najskromnijim proračunom na području Istarske županije koja je učinila puno toga sa vlastitim skromnim sredstvima. Međutim bilo što značajnije iole značajnije na tom području te male općine Cerovlje nemoguće je učiniti bez dodatnih financijskih sredstava. S obzirom da je škola jedan od sine quanon jedan od uvjeta razvoja tog područja, jer je došlo i do zaustavljanja iseljavanje, odnosno do povećanja nataliteta i obzirom da treba zadovoljiti i zakonske uvjete koji vrijede za osnovne škole, potrebno je sa jednom injekcijom, evo tu konkretno 500 tisuća kuna, potrebno intervenirati da bi se to napravilo. Očekivali smo da će to ući, s obzirom da na nekoliko pozicija, u nekoliko ministarstava mogli smo iščitati određena financijska sredstva za osnovne škole. Smatrali smo da je upravo tu u regionalnom razvoju to gdje se i na taj način pokušava na neki način utjecat na regionalnu nivelaciju određenih područja. Molim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 145. zastupnici također Dino Kozlevac i Tanja Vrbat. Izvolite!
Dakle, uz istu argumentaciju kao i za prethodni amandman, Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Gospodin Kozlevac. Izvolite!
Pa evo, gotovo ista argumentacija koja je bila za općinu Cerovlje, vrijedi i za općinu Svetvinčenat. Nalazi se isto u tom centralnom području Istarske županije. Jedna općina u ruralnom području bez izgrađene kako jake infrastrukture, bez jakih ili jačih gospodarskih subjekata, koja je isto tako i ulaže i u investicije i u poduzimanje poduzetništva odnosno stvaranje uvjeta za razvoj poduzetništva i gospodarstva kako bi mogla pratiti upravo i ovakve i ovakve investicije. Na tom području isto tako dolazi do povećanog nataliteta odnosno zaustavljanja iseljavanja ljudi. Ljudi su prepoznali mogućnost života na tom području. Sportska dvorana je jedna od nužnih pretpostavki i u kontekstu onoga što se danas događa sa mladeži i sa populacijom od djece do učenika u školama. Prema tome, jedna takva dvorana je jedna nasušna potreba u takvim sredinama kao što je upravo općina Svetvinčenat. Molim da se o toj potrebi i o tom amandmanu glasuje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 146. zastupnika Luke Denona.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz argumentaciju koja je vrijedila i za amandman 141. Dakle, u okviru ove stavke proračuna primarno se sufinanciraju aktivnosti na sanaciji, nadogradnji i izgradnji objekata osnovne komunalne infrastrukture.
Hvala. Gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite!
To, ta Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva pod šifrom broj taj piše, regionalni razvojni projekti. Ja ne znam što ste vi to procijenili što je to regionalni razvojni projekat, ali ako Sportsko rekreacijski centar "Platak" nije regionalni razvojni projekat onda ne znam što je regionalni razvojni projekat budući da je i za općinu Čavle i za Primorsko-goransku županiju u smjernicama za ovo četverogodišnje razdoblje stavljen kao razvojni projekat u Primorsko-goranskoj županiji i općini Čavle. Ponavljam, Sportsko rekreacijski centar "Platak" je nešto što bi u turizmu i u sportskom skijanju doprinijelo ne samo u Primorsko-goranskoj županiji nego i u Republici Hrvatskoj gdje imamo još jedan centar možda ne takav kao što je Sljeme, ali očito je da jedna mala općina kao što je Čavle ne može sama sufinancirati takav centar. Ovdje smo tražili prvu pretpostavku da bi takav centar mogli napraviti a to je da se dovede voda na taj Platak. I tražimo samo 2 milijuna kuna i očito je da nema sluha niti za toliko malo novaca u regionalnim razvojnim projektima. Tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 147. Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite!
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman uz objašnjenje da su potprojekti sanacije nerazvrstanih cesta u pojedinim jedinicama lokalne samouprave u Istarskoj županiji dakle, već se izvode u okviru pojedinih stavki ili postojećih stavki proračuna u suradnji sa tim istim jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine predsjedniče! Ja bi obrazložio ovaj amandman s obzirom da se radi o potpori jedinicama lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi, a to su općina Lanišće, općina Grožnjan i općina … [[Govornik se ne razumije.]] Znači, ukupno se traže sredstva od 4 milijuna i 500 tisuća kuna kao potpora u tim općinama u Programu modernizacije nerazvrstanih cesta u okviru ovog ministarstva. Mislim da se ovim sredstvima mogu značajnije popraviti stanje i da tako kažem potaknuti razvoj upravo u tim dijelovima Istarske županije jer su prometnice najvećim dijelom makadamskog karaktera. I mislim da bi ovo ministarstvo moglo dati potporu ovom projektu, molim glasanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 148. isto Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite!
Uz argumentaciju koja je vrijedila za amandman 141. i amandman 146. Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Marin Brkarić.
Evo, ja ću kratko tražiti da se o ovom amandmanu glasa. Znači, radi se o Programu izgradnje protupožarnih puteva u Istarskoj županiji, znači na cijelom teritoriju. Mislimo da je ovaj program ne samo za Istarsku županiju nego i za ostale županije posebno priobalne koje su požarno ugrožene izuzetno interesantan. Tražimo iznos od 5 milijuna kuna koji bi se udružio zajedno sa sredstvima općina, gradova odnosno Županije istarske u cilju realizacije i protupožarnih puteva, ali ja bi rekao i razvoja poljoprivrede, s obzirom da se ti protupožarni putevi kao infrastrukturni putevi koriste i za ostale namjene ili za ostale aktivnosti. Molim glasanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika IDS-a. Također 149.
Pa uz istu argumentaciju koja je vrijedila za prethodni amandman i nekoliko prije njega, Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. U ime IDS-a gospodin zastupnik Marin Brkarić.
Evo, vrlo kratko. S obzirom da Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman ja bi ipak rekao da se radi o općini Brtonigla, o jednom projektu koji je izuzetno vrijedan za to područje, znači, uređenje muzeja vina i seljačkog stvaralaštva. Znači radi se o rekonstrukciji jednog starog mlina i prenamjenu u, prenamjena samog tog prostora u muzej u kojem bi se sačuvali svi postojeći strojevi na tom području. Evo, ja bi molio da se o ovom amandmanu glasa. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 150. zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite!
Dakle, aktivnosna kategorija županijskih cesta nisu u nadležnosti i djelokrugu rada ovoga ministarstva, tako da Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite!
Gospodin predstavniče ministarstva! Ja bih podsjetio da je ovo Ministarstvo regionalnoga razvitka i podsjetio bih također da od 60 lipa kojima se financira funkcioniranje županijskih uprava za ceste i Hrvatskih cesta, 50 lipa ide na Hrvatske ceste a samo 10 na županijske a da je omjer duljine županijskih i državnih cesta nekoliko puta veći u korist županijskih. Radi se o općini Donji Kukuruzari slabo razvijenoj, siromašnoj općini kojoj za regionalni razvoj neophodno je potrebno imati prometnice u dobrome stanju. Radi se o županijskoj cesti koju nažalost nije u stanju samostalno financirati Županijska uprava za ceste Sisačko-moslavačke županije. U tom smislu molim glasovanje o amandmanu. Zahvaljujem.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Isti zastupnik gospodin Goran Beus Richembergh 151.
Dakle, uz jednaku argumentaciju da županijske ceste i županijske uprave za ceste nisu u nadležnosti rada ovoga ministarstva. Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus.
Zahvaljujem. Podsjećam da se radi o vrlo važnim prometnicama koje povezuju Lonjsko polje sa područjem Siska i Popovače odnosno sa važnim prometnicama koje zapravo uvjetuju regionalni razvoj ovoga područja. U jednome dijelu radi se o dionici koja je šljunčana i koja prolazi kroz šumu Brezovica i za koju je naprosto nevjerojatno da nikada do sada nije došla na red da ju se riješi a u drugome dijelu se radi o prometnici na samom rubu Lonjskoga polja koja je neophodna za regionalni razvoj toga kraja a također onda i za nesmetani gospodarski razvoj ali i razvoj turizma i očuvanje prirodne cjeline Lonjskoga polja. Molim da se o amandmanu glasuje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 152. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
S obzirom da se sad nekoliko slijedećih amandmana odnosi na istu materiju dozvolite mi biti malo širi. Dakle, tijekom trajanja 2005. Vlada Republike Hrvatske definirala je program integralnog razvoja lokalne zajednice i obavijestila sve jedinice lokalne samouprave izuzev grada Zagreba i otoka o tomu da se dakle nominiraju pojedini podprojekti, tri po pojedinoj jedinici lokalne samouprave da bi se naprosto dakle investiralo u sve jedinice lokalne samouprave po kriterijima i prioritetima koje same jedinice lokalne samouprave daju. U tom trenutku obaviješteno je svih devetnaest, ispričavam se šesnaest jedinica lokalne samouprave u Puli odnosno u Istri i Istarskoj županiji, niti jedna nije dostavila niti jedan projekt niti ga je nominirala u prvom krugu. U drugom krugu sedam jedinica lokalne samouprave je to učinilo i sedam jedinica lokalne samouprave nalazi se u programu integralnog razvoja lokalne zajednice. Tako dakle Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća a što se grada Pule tiče u tijeku su pripreme na izgradnji odnosno na sanaciji studenskoga hotela i restorana u gradu Puli.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Sigurno da promet muči sve gradove ali vjerujte mi što se tiče grada Pule ili južnog dijela Istre ukoliko izuzmemo iz … [[Govornik se ne razumije.]] "Istarskog ipsilona" tamo se ceste, budimo realni, ipak ne grade a svi znamo da svi izdvajaju u zajedničku blagajnu. Stoga inzistiramo na prihvaćanju ovoga projekta jer se radi upravo o državnoj cesti, o spoju znači … [[Govornik se ne razumije.]] sa Velim Vrhom, to je državna cesta. Mislim da se protekla godina dana protratila samo na ishodovanje potrebnih projekata odnosno dozvola. Sad je u tijeku ishodovanje lokacijske dozvole i ono što možemo biti sigurni da 2008. godine turistička sezona će biti i dalje za kišnih dana nemoguća misija u gradu Puli. Stoga inzistiram da se glasa o ovom amandmanu. A isto tako vjerujem da će se barem za 2009. godinu ovaj projekt okončati kako bi grad Pula konačno dobio ovaj kružni tok na državnoj cesti. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 153. Izvolite.
Dakle, uz argumentaciju jednaku prethodnom amandmanu Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin zastupnik Miletić. Izvolite.
Pa izgradnja drugog kolnika za zaobilaznicu u Puli evo malo prije sam rekao isto tako obuhvaća problem prometa i prometnih gužvi. Ovo je doduše županijska cesta, međutim znamo da su županijske uprave za ceste itekako zadužene i da nemaju slobodnih sredstava za nastavak, za izgradnju novih cesta. Stoga, mislim da bi se tu država morala aktivnije uključiti i mislim da bi trebala ipak ravnomjerno graditi ceste na području čitave Republike Hrvatske jer izuzev "Istarskog ipsilona" kao što sam već prije napomenuo kod nas se ceste ne grade. Stoga molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] 154. amandman klub IDS-a. Izvolite.
Dakle, uz jednaku argumentaciju kao i za prethodna dva amandmana Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Gospodin zastupnik Miletić. Izvolite.
Uz jednaku argumentaciju kao i do sada molio bih da se ipak glasa o ovom amandmanu. Kažem još jednom da je rekonstrukcija Marulićeve ulice u gradu Puli i mislim da bi se država trebala aktivnije uključiti u sufinanciranje takvih projekata. Stoga tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 155. istog kluba IDS-a.
Dakle, Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz obrazloženje da predmetni podprojekt nije nominiran od strane jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Gospodin zastupnik Miletić.
U tom slučaju odustajemo od amandmana.
Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa. Idemo dalje. 156. Kluba zastupnika IDS-a.
Dakle, i ovaj amandman Vlada ne prihvaća uz jednaku argumentaciju da podprojekt nije nominiran od strane jedinice lokalne samouprave.
Gospodin Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja bih tražio da se o ovom amandmanu glasa. Radi se o cesti Kanfanar-Žminj, znači središnjeg dijela Istre. Iznos je 8 milijuna kuna prema okvirnom troškovniku. To je povezivanje znači općine Kanfanar sa "istarskim ipsilonom" i sa središtem znači Žminjem u tom dijelu Istre, znači na pravcu i državne i županijske ceste. Molimo da se glasuje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 157. istog kluba IDS-a.
Dakle, niti ovaj podprojekt nije nominiran od strane jedinice lokalne samouprave a niti su državne ceste u nadležnosti rada ovoga ministarstva. Amandman se ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Brkarić. Izvolite.
Evo, ja bih molio da se glasa i o ovom amandmanu. Svi ovi amandmani koji su dani govore u prilog tome kakvo je stanje na državnim, županijskim i lokalnim cestama u Istarskoj županiji. Činjenica je da se godinama ne ulažu sredstva i upravo iz tog razloga su amandmani koje ovdje podnosimo s jedne strane i zahtjevi samih općina, gradova s obzirom na izuzetno loše stanje na prometnoj infrastrukturi. Tražim da se glasuje o amandmanu, znači i gradnja ceste u pravcu Karojbe u iznosu od 25 milijuna kuna. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika IDS-a 158 amandman. Izvolite.
Dakle, ovaj potprojekt također nije nominiran za realizaciju strane jedinica lokalne samouprave i Vlada Republike Hrvatske ga ne prihvaća.
Brkarić, izvolite.
Evo, gospodine predsjedniče, ja bih naznačio da se u ovom slučaju radi o državnoj cesti koja povezuje istočnu obalu Istre i sam tunel Učku. Činjenica je da normalno bi ovaj prijedlog trebao biti ugrađen u program Hrvatskih cesta, ali očito je s obzirom da se upravo ova dionica koja je ovdje naznačena od Kršana do samog tunela Učke, već rekonstruirao 18 godina govori u prilog ranijoj tezi da se u Istru ulaže u prometnu infrastrukturu, ja bih rekao, na kapaljku, ako jednu dionicu od 20 kilometara, rekonstrukcija, ne izgradnja, nego rekonstrukcija gradimo 18 godina, onda znamo kako se investira u prometnu infrastrukturu Istarske županije, u ovom slučaju radi se o državnoj prometnici. Tražim da se glasa. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 159. amandman isto Kluba IDS-a. Izvolite.
Dakle, uz jednaku argumentaciju da podprojekt nije nominiran od strane jedinica lokalne samouprave amandman se ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Brkarić, izvolite.
Evo, gospodine predsjedniče, ja predlažem da se o ovom amandmanu glasa, radi se o važnom čvorištu na državnoj cesti koji povezuje Labin sa Koromačom i ostalim dijelovima grada Labina. Molim glasanje s obzirom da se radi o investiciji od 3,5 milijuna kuna, a projektna dokumentacija je zgotovljena.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika IDS-a 160. amandman. Izvolite.
Uz jednaku argumentaciju Vlada amandman ne prihvaća.
Gospodine Brkarić. Izvolite.
Ja bih isto tako kratko, gospodine predsjedniče, samo naznačio da se radi o izgradnji obilaznice Labin, o izradi projektne dokumentacije i sredstvima koja su potrebna za izvlaštenje, znači ponovno radi se o povezivanju državne ceste sa turističkim dijelom Rapca molim da se ovaj amandman prihvati. Odnosno tražim glasanje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. 161. Klub zastupnika IDS-a.
Dakle, uz jednaku argumentaciju kao za nekoliko prethodnih Vlada amandman ne prihvaća.
Gospodin zastupnik Marin Brkarić.
Evo ja ponovno gospodine predsjedniče tražim da se ovaj prijedlog prihvati, s obzirom da se radi o turističkom dijelu Istre, izgradnji obilaznice. Za što postoji već dokumentacija i svakako naznaka, odnosno spremnost sufinanciranja tog projekta, iznos koji je potreban je 15 milijuna kuna. Molio bih da se o amandmanu glasa. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 162. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Uz jednaku argumentaciju kao što sam rekao u nekoliko prethodnih amandmana, ovaj amandman Vlada ne prihvaća.
Hvala, gospodin zastupnik … [[Govornik nije uključen.]] izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, evo ja bih samo htio napomenuti da se radi o državnoj cesti, spoju Pule i Vodnjana. Želim to posebno istaknuti iz razloga što je gospodarstvo grada Pule u velikoj mjeri i vezano sa tim područjem, tako da ta prometnica služi i za teretni promet, prije svega misli se na gospodarsku zonu u Vodnjanu ali i u Galižani. Znamo svi da velike sekcije upravo za našim brodogradilište dolaze iz tog smjera. Kolnik je stvarno u lošem stanju i tamo je bilo i ljudskih žrtava. I mislim da bi stvarno trebalo prihvatiti ovaj amandman stoga zahtijevam da se o njemu glasa jer iznos je od 2 milijuna kuna, mislim da bi to ministarstvo moglo prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 163. isto Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Dakle, predmetni podprojekt nije nominiran od strane jedinica lokalne samouprave tako da Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Evo, gospodine predsjedniče ja ću zamoliti da se glasa o ovom amandmanu, radi se o izgradnji raskrižja u Sv. Lovreću, općini sa malim proračunskim prihodima i zasigurno sa iznosom od 2 milijuna kuna, ovaj projekt i sufinanciranja same općine, ovaj projekt bi se mogao realizirati. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 164. amandman. Izvolite.
Predmetni podprojekt također nije nominiran od strane jedinica lokalne samouprave, Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Evo gospodine predsjedniče, radi se o cesti Savudrija … [[Govornik se ne razumije.]] koja se danas nalazi u izuzetno da tako kažem lošoj situaciji baš što se tiče stanja kolnika. Radi se isto tako o prometnici koja povezuje da tako kažemo najbolji dio turističkog područja. Na tom području su i sami hoteli i crveni vrh, znači hoteli … [[Govornik se ne razumije.]] u tom pravcu mi tražimo sufinanciranje da tako kažemo tog projekta obnove i rekonstrukcije kolnika sa 9 milijuna kuna. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 165 amandman izvolite.
Uz jednaku argumentaciju kao i za nekoliko prethodnih amandmana, ovaj amandman Vlada ne prihvaća.
Hvala. Gospodin zastupnik Miletić. Izvolite.
Znači radi se o amandmanu kojim se traži sufinanciranje izgradnje kružnog toka u Vodnjanu. Gradu Vodnjanu. Mislim da je ovo zadnji amandman našega Kluba iz ovog seta amandmana koji se odnosi na prometnice. I mislim da je to isto tako vrlo jasna poruka koja dolazi iz Istarske županije da nismo zadovoljni tretmanom i izgradnjom prometnica u našem području. Stoga tražim da se i o ovom amandmanu glasa. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a i 166 amandman. Izvolite.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Sredstva za izgradnju kapitalnih projekata odvodnje predviđena su planom upravljanja vodama, Hrvatskih voda u 2008. godini. Sukladno pripremljenoj projektnoj dokumentacija, potprojekt odvodnje na nivou općina i gradova razmatrati će se u narednome razdoblju provođenja programa.
Hvala. Gospodin Brkarić. Izvolite.
Evo, gospodine predsjedniče, što se tiče ovoga amandmana Istarska županija formirala je istarski vodozaštitni sustav. Upravo trgovačko društvo koje se bavi odvodnjom, odnosno rješavanjem zaštite voda na području Istarske županije, zaštite izvorišta voda, to znači odvodnja i izgradnja kanalizacijskih sustava. Slažemo se sa obrazloženjem da se ovaj program većim dijelom treba naći u sustavu Hrvatskih voda, ali ovaj dio od 2 milijuna 350 tisuća kuna kojeg smo zatražili zatražili smo za potporu u izradi projektne dokumentacije. Predlažem da se o amandmanu glasa s obzirom da se radi o inicijalnim sredstvima za potrebe izrade projektne dokumentacije kako bi mogli prići realizaciji. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik gospodin Goran Beus Richembergh 167.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da će projekt biti financiran sredstvima Hrvatskih voda jedinica lokalne samouprave u ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijske i tehničke dokumentacije.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh.
Zahvaljujem. Potrebno je istaknuti da se radi o jednome od najvećih infrastrukturnih problema središnje Hrvatske na kojega se referira gotovo stotinu tisuća stanovnika. Izgradnjom novoga vodocrpilišta Črnkovec, odnosno Kosnica i izgradnjom cjevovoda kroz Domovinski most preko Save, konačno se stvaraju uvjeti da i istočni dio Zagrebačke županije pod uvjetom da se sagradi nekoliko vrlo važnih objekata vodoopskrbne infrastrukture konačno i dugoročno riješi pitanje vodoopskrbe. Obzirom na to da Hrvatske vode nemaju dostatna sredstva u svome proračunu za ovako velike zahvate kakav je ovaj tzv. Zagrebačka županija istok, molimo da Vlada, a radi se o tri amandmana jednom iza drugoga, dakle radi se o tri objekta, sa istim obrazloženjem ovoga puta intervenira i pomogne da se građani od Sesveta pa sve do Ivanić Grada konačno mogu služiti vodovodom sa pitkom vodom i u tome smislu obavještavam ako to već nije poznato ministarstvu, da za ova tri objekta je gotova kompletna planska dokumentacija, dakle njih se može početi graditi čim se nađu sredstva. Zato vas molim da ne odbijete ove amandmane ili da u tijeku godine ako to sada i napravite, u rebalansu proračuna Republike Hrvatske iznađete sredstva za rješenje ovoga problema. Molim da se o amandmanima glasuje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Znači li to da ovaj 167, 168 i 169 da glasujemo zajedno? … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Tko je za ova tri amandmana? Hvala. Nisu dobili potrebnu većinu. 170 amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje slično kao i nekoliko prethodnih amandmana, dakle da će projekt biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i jedinica lokalne samouprave, a opet u ovisnosti o stupnju tehničke investicijske dokumentacije i dozvolama.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Brkarić izvolite.
Evo gospodine predsjedniče ja bih kod ovog amandmana samo kratko rekao da se radi o uređenju izvorišta i samog lokalnog vodovoda Brest, vodovoda koje ima i svoje povijesnu dimenziju s obzirom da je započeo sa vodoopskrbom još 1876. godine. Nalazi se na području općine Lavišće, općine od posebne državne skrbi i iznos od 700 tisuća kuna bila bi potpora realizaciji upravo ovog uređenja izvorišta i samog lokalnog vodovoda, kažem vodovoda iz 1876. godine. Molim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 171 Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz jednaku argumentaciju kao i za prethodna dva.
Hvala. Izvolite gospodine Brkarić.
Evo moramo naznačiti gospodine predsjedniče da se radi o izgradnji vodovoda na području općine Raša, vodovoda od Svete Marine do Ravni i Drenja. To je područje općine Raša koje nije vodificirano. Tražimo iznos od 6 milijuna kuna da se započne sa realizacijom ovog projekta uz sredstva općine Raša, lokalnog vodovoda i Istarske županije. Radi se o priobalnom dijelu, možemo reći turističkom dijelu gdje se nalaze danas i turisti i moramo reći da je to dio Republike Hrvatske bez izgrađenog vodoopskrbnog sustava. Molimo da se ovakav amandman prihvati i molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 172 Kluba zastupnika IDS-a.
Uz jednako obrazloženje kao i za prethodnih nekoliko amandmana, ovaj amandman se ne prihvaća.
Gospodin zastupnik Brkarić.
Evo ja bih molio glasanje o ovom amandmanu. Znači radi se o sanaciji izvorišta na području općine Vižinada isto tako općine sa skromnim proračunskim prihodima i iznos sredstava od 200 tisuća kuna mislim da bi u samom ministarstvu moglo se naći za potporu ovom projektu. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Klub zastupnika IDS-a 173 amandman. Izvolite.
Uz jednaku argumentaciju kao i za prethodnih nekoliko amandmana, Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Brkarić izvolite.
Evo gospodine predsjedniče radi se o izgradnji vodospreme na području same općine Kršan, to je u Klominu. Općine koja velika sredstva preko 20 milijuna kuna ulaže u svoju vodoopskrbu. Ovdje se traži sufinanciranje u iznosu od milijun kuna s time da će se sredstva usmjeriti i sa strane Istarske županije i same općine. Ovaj projekt rješava vodifikaciju samog Plomina i naselja Kršan i molimo da se o ovom projektu, odnosno amandmanu glasa. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Željko Vincelj 174 amandman. Izvolite.
Dakle između Hrvatskoga Zagorja, između Županije krapinsko-zagorske i Vlade Republike Hrvatske donesen je zaključak Vlade i potpisan je višegodišnji sporazum o sufinanciranju vodoopskrbe. Smatramo da je time ovaj amandman dakle nepotreban jer se već nalazi u proračunu. Dakle Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin zastupnik Vincelj izvolite.
Ovim amandmanom ne tražimo više ni manje nego da se poštuje ovaj potpisani višegodišnji sporazum o sufinanciranju regionalnog vodoopskrbnog sustava Krapinsko-zagorske županije iz 2006. godine po kojem bi zaključno sa 2010. godinom trebalo realizirati radove u vrijednosti oko 226 milijuna kuna. Potpisnici su dva ministarstva, a to su Ministarstvo mora, zatim poljoprivrede, Fond za regionalni razvoj, Hrvatske vode i Hrvatske autoceste. Na žalost iz proračunskih stavaka svih tih ministarstava i institucija ne možemo biti uvjereni da će ove godine biti realizirano ono što je planirano tim višegodišnjim programom, a to je 46 milijuna kuna. I 2006. i 2007. je realizirano manje od planiranoga tako da vas molimo da se u potpunosti poštuje program inače se on neće svesti na petogodišnji nego na i više od sedam i osam godina. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 175. amandman zastupnika, gospodina Luka Denona.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da nije spreman program radova odnosno nije ishođena još građevinska dozvola koja bi zahtijevala ovoliki opseg novaca.
Hvala. Gospodin Denona. Izvolite!
Ja sam već zaboravio koliko se godina gradio Skadar na Bojani, ali vjerujem da će se i ovaj regionalni vodovod Gorski Kotar, ako se ovakvim tempom i sa ovakvim obrazloženjima da nešto nije spremno bude i dalje vodio, onda ćemo ga također moći prozvati regionalni vodovod ne Gorski Kotar nego Skadra na Bojani. Kako u dosadašnjim godinama i Primorsko-goranska županija i naglasivši Hrvatske vode, također potpomažu da se završi konačno regionalni vodovod Gorskoga kotara došli smo do završne treće faze gdje je potrebno izgraditi akumulaciju u … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi cijeli sustav vodoopskrbe Gorskog Kotara mogao biti u funkciji. U Gorskom Kotaru, u kojem stanovnici leže na vodi koja je blago u ovoj Hrvatskoj, ali piju nezdravu vodu zato što, ne zato što netko neće, nego vi kažete da nema novaca. Sad smo pročitali da ste sklopili sporazum za Regionalni vodovod Hrvatsko zagorje u iznosu od 12 milijuna kuna, a ovdje je predviđena smiješna cifra od milijun i 700 hiljada kuna, što stoji za otplatu kredita nemoćnog i onemoćalog komunalca u Delnicama na čijim plećima stoji nešto što se zove Regionalni razvoj vodovoda Gorski kotar. Pa mislim da za vašu tvrdnju da nisu spremni dokumenti nije točna. Dokumenti su spremni, projekt Križ potoka postoji. Lokacijske su dozvole napravljene. Evo, ja molim da onda ipak pronađete sredstva i da se taj Gorski kotar, regionalni vodovod konačno završi. Tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 176. zastupnika gospodina Zlatka Koračevića. Izvolite!
Vlada Republike Hrvatske ovaj amandman ne prihvaća uz argumentaciju da će program biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i jedinica lokalne samouprave, ovisno dakle o stupnju dovršenosti tehničke dokumentacije i ishodovanim građevinskim dozvolama.
Gospodin Koračević. Izvolite!
Hvala lijepo. Pa, ovu priču i ovo obrazloženje slušam već treći put, znači treću godinu za redom. Za taj projekat, a radi se o izgradnji magistralnog vodovoda, vodovoda koji osigurava pitku vodu za cca. 50 tisuća građana dijela Varaždinske županije, dijela građana koji se sad snabdijevaju putem lokalnih vodovoda. Za čitav taj sustav postoji i projektna dokumentacija i građevinska dozvola. A mislim da ne trebam posebno spominjati što taj vodovod znači u smislu iskorištenja gospodarskih potencijala, potencijala koje je Varaždinska županija u mnogim dijelovima već dosad i pokazala, dokazala. Prema tome, molim glasanje o tom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Istog zastupnika gospodina Zlatka Koračevića, 177. amandman.
Uz jednaku argumentaciju, Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospodin Koračević. Izvolite!
I kad je ovaj amandman u pitanju drugi put za redom slušam istu argumentaciju. Ja opet ponavljam i drugi put u ovom Saboru da se radi o pograničnom području, području neposredno uz državnu granicu sa Republikom Slovenijom, području na kojem živi u izuzetno teškim uvjetima, a praktički na ulazu u Republiku Hrvatsku, uz sam granični prijelaz Macelj živi cca. 130 domaćinstava. I molim glasanje o tom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 178. amandman zastupnice Brankice Crljenko. Izvolite!
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da se sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske te potpisanom Sporazumu o sufinanciranju vodovoda dakle, sa Splitsko-dalmatinskom županijom dakle, da će se u skladu sa ishođenom tehničkom dokumentacijom i dozvolama to provesti sukladno sporazumu. Dakle, već je unutra.
Hvala. Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Izgradnjom magistralnog cjevovoda koji bi se protezao kroz područje Zadarske i Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije, napokon bi se riješio problem vodoopskrbe Boraje i okolnih sela u Šibenskoj županiji. S obzirom na značaj tog projekta molim da se amandman stavi na glasanje. Zahvaljujem.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 179. amandman zastupnika Davorka Vidovića. Izvolite!
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da su sredstva već osigurana u planu upravljanja vodama Hrvatskih voda za ovu godinu.
Hvala. Gospodin Davorko Vidović. Izvolite!
Pa ja nisam baš dobro shvatio, ne damo zato što ne damo. Mislim tako sam doživio odgovor. Radi se o tome da je grad Sisak doista u velikim poteškoćama kad je riječ o ekologiji i ekološkim problemima. Čitavi dijelovi grada nažalost još uvijek nemaju kanalizaciju i to se vlastitim gradskim, sredstvima gradskog proračuna teško može isfinancirat. Obzirom da je riječ o dijelu grada u kojem se predviđa i poslovna zona koja treba riješit ogromne socijalne probleme, ja apeliram na Vladu da pomogne, ovdje je zatražen simboličan iznos koji neće dakako riješiti problem, ali da se to barem notira kao potreba koju taj grad ima i koju ne može sam isfinancirat. Ja bih ipak molio da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 180. zastupnici Goran Beus Richembergh i Tonino Picula.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje kao i za nekoliko prethodnih amandmana, da će projekt biti financiran sredstvima Hrvatskih voda i jedinica lokalne samouprave sukladno tehničkoj dokumentaciji i sukladno ishodovanim građevinskim dozvolama.
Pa gospodin Tonino Picula. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nadao sam se većem razumijevanju Vlade kada smo ovaj amandman predlagali u Saboru da ga ipak prihvati, jer se radi o doista jedinstvenom objektu u Republici Hrvatskoj. Naime, riječ je o stambenoj zgradi vrlo uvjetno, jer iako je napravljena '74. godine i u njoj postoje 64 stana, ona ovoga trenutka ima još dvostruku funkciju.Ona je najprije i vodospremnik jer na vrhu same zgrade se nalazi spremnik od 1000 metara kubnih vode. Međutim, ono što doista njezino funkcioniranje je sada napelo do krajnjih granica jeste činjenica da kroz cijelu zgradu prolazi i dimnjak toplane i time na vrlo direktan način ugrožava i samu armiranu betonsku konstrukciju cijele zgrade, a da ne govorim o polucijama koje nastaju izgaranjem sumpora. Jer HEP koristi na žalost teška goriva, ulja kako bi toplinom opskrbila taj dio Velike Gorice. Radi se naprosto o objektu za čiju sanaciju je potrebno gotovo četiri milijuna kuna i ta sredstva nadilaze snagu, fiskalnu snagu lokalne samouprave. U kontaktima sa predstavnicima HEP-a toplinarstvo nismo stekli dojam da oni žele, mogu i hoće pristupiti sanaciji ovog objekta. Pritisak stanara je veliki i čini mi se da bi možda upravo država kao vlasnik javnog poduzeća HEP odnosno posebnih toplana upravo prihvaćajući ovaj amandman mogla poslati jasnu poruku da stoji iza opravdanih zahtjeva stanara. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 181. zastupnici Goran Beus Richembergh i Tonino Picula također.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da je nastavak izrade projektne dokumentacije već predviđen planom, dakle planom upravljanja vodama Hrvatskih voda za 2008. godinu.
Hvala. Gospodin zastupnik Tonino Picula.
Hvala na tumačenju. Ipak bi nekoliko rečenica bilo potrebno kazati na ovome mjestu. Ja ću izgovoriti imena tih naselja o kojima je ovdje riječ jer se radi o preko 6000 građana Donjeg Turopolja koji žive u Mraclinu, Okujama, Buševcu, Ogulincu, Rakitovcu, Turopolju, Kućama, Gornjem i Donjem Podotočju, Vukovini, Starom i Novom Čiču, Lazini Čičkoj i Čičkoj Poljani. Ovaj sustav za koji tražimo novac se oblikuje u sedam tehničko-ekonomskih cjelina sa pripadajućim biološkim pročistačima. Naravno, razumijemo riječ je o investiciji koja je teška preko 150 milijuna kuna. Međutim, važnost ovog infrastrukturnog objekta nadilazi važnost za grad Veliku Goricu, nego i prije svega nov sustav koji bi regulirao odvodnju. Spasio bi vrijednost podzemnih voda koji su od osobitog interesa i za Republiku Hrvatsku. Napominjem da je cijeli sustav u tehničkom i tehnološkom smislu usklađen sa Hrvatskim vodama i sukladan odluci o odvodnji otpadnih voda koja regulira između ostalog i ovu cjelinu koju predlažemo da se financira početno sredstvima državnog proračuna. Tražio bih glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 182. zastupnici Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da je izgradnja kanalizacije u Slavonskom Brodu predviđena u okviru projekta sufinanciranog sredstvima predpristupnoga fonda IPA.
Hvala. Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Slavonski Brod je šesti grad u Republici Hrvatskoj, a pet stota jedinica lokalne samouprave po izgrađenosti kanalizacijske mreže. Činjenica je da i ovo odbijanje vašeg amandmana pokazuje odnos Vlade prema Slavoniji i Baranji i molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 183. zastupnika gospodina Zlatka Koraćevića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz jednako obrazloženje kao i za prethodnih nekoliko amandmana. To je da će projekt biti financiran sredstvima Hrvatskih voda jedinica lokalne samouprave dočim se steknu uvjeti vezano uz tehničku dokumentaciju i građevinske dozvole.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, evo vaše obrazloženje govori o dvije stvari. Prva je da, da li je to slučajno ili nije ne znam, ali Vlada kontinuirano ne podržava komunalne projekte Varaždinske županije. Konkretno kad je u pitanju ovaj amandman radi se o jednom sustavu izgradnje sustava transportnog vodovoda, sustava kojeg je Vlada ili država bolje rečeno uništila prilikom izgradnje auto-ceste Zagreb – Varaždin i Vlada je preuzela svoju obvezu, očito da vas nisu suradnici dobro informirali ili kvalitetno informirali, Vlada je preuzela obvezu, sporazumom potpisan 2004. da se ta greška ispravi. Moj pokušaj ovim amandmanom je samo da Vlada konačno preuzme i realizira onu svoju obvezu koju je potpisala još 2004. godine. Ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević također za 184. amandman.
Dakle, Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz argumentaciju da je nastavak izrade projektne dokumentacije predviđen planom upravljanja vodama Hrvatskih voda za ovu godinu.
Hvala. Gospodin Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa nema potrebe se ponavljati, ali ovdje imam potrebu naglasiti. U prošloj godini grad Ivanec je izgradnjom komunalnih objekata na području grada, a posebno se odnose za područje poslovne zone temeljem izvedenih radova u državni proračun uplatio kroz PDV milijun i 200000 kuna, a iz države kao potporu za tu … [[Govornik se ne razumije.]] dobio svega 200000 kuna. Ispada da grad financira državu u komunalnim projektima. Molim glasanje o amandmanima.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 185. amandman zastupnika Nenada Stazića, Milanke Opačić, Josipa Leke i Brune Kurelića. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz argumentaciju jednaku kao i za prethodni dakle amandman. Dakle, da se radi o tome da je nastavak izradne projektne dokumentacije predviđen planom upravljanja vodama Hrvatskih voda za ovu godinu.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Ja sam bio uvjeren da će Vlada prihvatiti ovaj amandman. Evo razloga. Oba, općina Kamanje i ova dva naselja su smještena uz obalu rijeke Kupe, a rijeka Kupa je prepoznata čak i u Europskoj uniji kao prirodna vrijednost koju treba zaštititi. Dakle, sama naselja su prepoznala vrijednost Kupe i vlastitim doprinosom nastoje zaštititi vrijednosti rijeke Kupe. To Vlada nije prepoznala. To je jedna žalosna činjenica. Drugo što sam mislio zašto sam mislio. Ovo je bila izvrsna prilika da Vlada potvrdi ili dokaže da ne sektaši i da može pomoći programe i u onom općinama na kojima vlast ne obnaša HDZ. To je zaista jedinstvena prilika. Dakle, interes je jasan, trajan i prepoznat u Europskoj uniji a i mještani žele to. Jedino što Vlada to nije prepoznala. Ja molim da se glasuje o ovome.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 186. Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća uz obrazloženje da dakle sredstva namijenjena sufinanciranju sajmova nisu u okviru nadležnosti ovoga ministarstva.
Hvala. Gospodin Brkarić. Izvolite.
Evo, gospodine predsjedniče što se tiče ovog amandmana mi smo zatražili da se sufinanciraju sajmene aktivnosti u Istarskoj županiji, sajmovi koji imaju međunarodni karakter. Tu se radi o sajmu Crofish, znači sajmu ribarstva i ribarske opreme, tu se radi o sajmovima koji su vezani na poljoprivredu kao što je Vini Istra, sajam maslinovog ulja, znači sve sajmovne aktivnosti sa međunarodnim karakterom koje organizira Istarska županija ili udruge sa očekivanjem da će Ministarstvo upravo regionalnog razvoja poduprijeti ovakve aktivnosti, posebno one koje imaju međunarodni karakter ili međunarodni značaj a interesantne su i za Istarsku županiju i za Republiku Hrvatsku. Tražimo glasanje o amandmanu. Zatražena sredstva su 600 tisuća kuna. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 187. zastupnica gospođa Mirela Holy. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća jer se radi dakle konkretno u prijedlogu amandmana nema projekta jer se radi o načelu zaštite mora, vode i mora od zagađenja bez konkretnoga projekta. Ja bih samo napomenuo da su sredstva predviđena proračunom, dakle oni su svi potpomognuti programima.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, znači svrha ovog amandmana bila je podizanje općenito zaštite voda i zaštite mora. S obzirom da treba imati na umu da je voda strateški resurs, da je već sada vrlo važna a da će u budućnosti važnost čiste vode biti još veća. Kad govorimo o kopnenom dijelu znamo da većina općina, gradova nema uopće pročišćavanje otpadnih voda a što se tiče isto i samog onečišćenja mora sa kopna isto je tragična situacija pa smatram da treba znatno povećati proračunska sredstva za ove projekte. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica Gordana Sobol 188.
Provedba dijela nacionalne politike ravnopravnosti spolova obuhvaćena je u sklopu proračunskih pozicija našega ministarstva tako da Vlada ovaj amandman ne prihvaća.
Hvala. Gospođa Sobol. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, ja moram kazati da ne znam kroz koje stavke je obuhvaćeno provođenje nacionalne politike. Inicijativa za ovaj amandman je bila jedan od razloga koje sam i prije navodila kroz drugih ministarstava, dakle da Vlada i na taj način pokaže da kroz sva ministarstva vodi brigu o provođenju nacionalne politike za ravnopravnost spolova. A obzirom da je ovo novo ministarstvo ustvari nekako je tih 100 tisuća kuna mi se činilo jedan dobar orijentir i budućem koordinatoru ili koordinatorici za ravnopravnost spolova unutar vašeg ministarstva kao možda neka inicijalna sredstva za neki projekat. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem državnom tajniku i molim ministra mora, prometa i infrastrukture gospodina Božidara Kalmetu. Izvolite. 189. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ovaj amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što željeznička infrastruktura, održavanje i gradnja se rješava temeljem Nacionalnog programa željezničke infrastrukture čiji je prijedlog raspravljen ovdje na Saboru i u tom prijedlogu nacionalnog programa planirana su sredstva za pripremu i gradnju tunela za povezivanje mreža željezničke infrastrukture između Istre i sa ostatkom mreža u Republici Hrvatskoj.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, bit je u slijedećem. Ako vi prihvatite ovaj program gradnje željezničke infrastrukture 2008.-2011. onda morate jasno osigurati i adekvatna novčana sredstva, kako sve ne bi ostalo na nekoj programskoj, deklarativnoj razini nego kako bi se moglo pristupiti i realizaciji. Svi se mi slažemo da ovaj tunel treba Istri, treba Hrvatskoj. Treba Istri da se istarske željeznice integriraju u Hrvatskoj, treba Hrvatskoj da se željeznička hrvatska infrastruktura integrira u Europu. To nam 2011., 2012. nakon što ćemo ući u Europsku uniju neće moći blokirati Slovenija. Da se pojača luka Rijeka nakon što Kopar preuzima Trst, da se povuče konačno dio tereta iz Španjolske, južne Francuske, sjeverne Italije koji će ići preko Kopra, tunela Učka za Zagreb čime će Zagreb postati jedan željeznički regionalni centar jasno prema istočnoj Europi. I konačno, da se pomogne dijelu istarskog gospodarstva koje je najvitalnije izvozno gospodarstvo u Republici Hrvatskoj. Dovoljno je spomenuti podatak da mi izvozimo oko milijardu i 200 milijuna dolara godišnje, Rijeka odnosno Primorsko-goranska županija svega 600 milijuna dolara, vaša Zadarska svega 200 milijuna dolara. Toga smo svjesni svi. Kao što recimo jedna "dalmatina" nije donijela puno recimo duhovnom ocu te ceste gospodinu Račanu tako ni željeznički tunel Učka možda neće donijeti puno vama. Međutim, "dalmatina" je puno donijela Dalmaciji, puno je donijela Hrvatskoj a tunel Učka bi sigurno ili Ćićarija kako ga već neki nazivaju puno donijela Istri ali daleko više Hrvatskoj. I utoliko molim zastupnike, tim više što je Vlada dala jedno deklarativno obećanje da će to uvrstiti u program gradnje željezničke infrastrukture 2008.-2011. da podrže taj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 190. amandman zastupnika gospodina Zvonimira Mršića. Izvolite.
Ovaj amandman nije potrebno prihvatiti jer se radi o sanaciji praonice teretnih vagona u Botovu. Naime, to je planirano na poziciji K761009 Osuvremenjavanje i izgradnja željezničke infrastrukture, i moram kazati da za sanaciju te praonice u Botovu je već u tijeku izrada i izvedbene dokumentaciju.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa prije svega, izvedbena dokumentacija je napravljena prije dvije godine, napravljena je studija utjecaja na okoliš i recenzija studije utjecaja na okoliš i dvije godine se ništa ne radi po toj sanaciji. Zadnjih tri godine imate isto obrazloženje kad mi odbacujete ovaj amandman i kažete da je to predviđeno proračunom Hrvatskih željeznica. Četiri godine se tamo stvarno ništa ne radi, i očito je da se niti ove godine neće tamo stvarno ništa napraviti jer radi se o značajnim sredstvima, radi dakle negdje od nekoliko milijuna eura koje bi trebalo investirati za sanaciju toga a to nije nešto što može biti utopljeno u nekakvu opću stavku. Te stavke nema niti u nacionalnom programu modernizacije infrastrukture, željezničke infrastrukture na poziciji zaštite okoliša jer se radi doista o jednoj značajnoj stavki, dakle ne nekoliko milijuna kuna nego nekoliko milijuna eura. Ja kao i prošla tri puta tražim da se o tome glasa, a nadam se da ćemo se do kraja godine vidjeti na Botovu pa vidjeti koliko je toga sanirano.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospodin zastupnik Željko Vincelj 191 amandman.
Rješenje tehničko-funkcionalnog stanja ove pruge kojim zastupnik ovdje traži amandman je Krapina-Zabok je u razdoblju od 2008. do 2012. godine predviđeno i temelji se na sredstvima koji su predviđeni za investicijsko održavanje u nacionalnom programu željezničke infrastrukture. Naime nakon što se na međunarodnoj razini riješi pitanje koridora 10A dionica ove pruge biti će rekonstruirana, izgrađena i povezivat će pravac Maribor-Krapina-Zabok odnosno Zagreb.
Hvala. Gospodin Vincelj izvolite.
Ovaj projekat rekonstrukcije pruge Zabok-Krapina samo je jedan od nekoliko vezanih uz Krapinsko-zagorsku županiju koji i spadaju iz programa a 99. smo strategijom prometnog razvitka Hrvatske rekli da će se raditi od 2006. do 2010. kao dopuna u vidu gradnje nove priključne pruge Zagreb-Zabok-Krapina-Maribor. Mi smo slijedom tog državnog opredjeljenja i uvrstili tu prugu u svoj prostorni plan, ali evo sada nacionalnim programom ide u realizaciju samo elektrifikacija pruge od Zapršića do Zaboka pohvalno, ali i ovaj nastavak Zabok-Krapina zaista je nužan preduvjet za realizaciju projekta dopune ogranka 10A paneuropskog koridora i osnova je naravno da se u idućem nacionalnom programu tamo od 2013. i 2017. elektrificira i ta pruga Zabok-Krapina i počne konačno graditi priključna pruga Krapina-Maribor. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 192 amandman zastupnika gospodina Davorka Vidovića. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što su upravo u tijeku razgovori između HŽ infrastrukture i grada Siska, a projektna dokumentacija do razine glavnog projekta je izrađena na teret sredstava HŽ infrastrukture i sada se razgovara o tome koliko će tko participirati za izgradnju ove pasarele koja spada željeznički kolodvor Caprag sa naseljem Caprag a koji je po nalogu inspekcije zbog dotrajalosti i opasnosti za promet i pješaka uklonjen. Prema tome ovo će se realizirati.
Hvala. Gospodin zastupnik Vidović izvolite.
Ja bih bio jako zadovoljan odgovorom. Gospodine ministre to o čemu govorite je napravljeno 2005. sada je 2008. godina. Znajući da neće proći amandman namjerno sam rekao da se povuku sredstva od sportske dvorane Višnjik u Zadru da shvatite kao što vi smatrate da Zadrani imaju pravu rekreaciju što i ja mislim. Dozvolit da svi zajedno moramo brinuti o ljudima, o staricama i djeci koji dnevno prelaze po 8 kolosijeka preskakući vagone. Napravio grad ili država, to više naprosto čekati ne može, vi nemate pojma koliko je to urgentan problem. Ovo su zanemarivi novci u odnosu na živote koji su svakodnevno ugroženi. Molim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dame i gospodo zastupnici sada ćemo prekinuti sjednicu i nastavljamo točno u 14 sati i 30 minuta, znači u 2 i 30 sa … … [[Upadica se ne čuje.]] Nastavljamo u 14 sati i 30 minuta, 193. amandman. Hvala.
Ima dovoljan broj zastupnica i zastupnika. Amandman 193. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman na žalost ne možemo prihvatiti jer se problematika željezničko-cestovnih prijelaza rješava u Nacionalnom programu željezničke infrastrukture i za rješavanje tih problema je tamo. Ne čuje se. Kažem da se amandman 193. ne prihvaća na žalost, jer je problematika u kojoj se navodi, kojom gospodin zastupnik piše, a to je problematika željezničko-cestovnih prijelaza rješava i obrađena je u sklopu Nacionalnog programa željezničke infrastrukture gdje je predviđeno 315 milijuna kuna za rješavanje tih problema u slijedećih pet godina.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa, ja bih možda i mogao prihvatiti vaše obrazloženje, ali na tisuće Križevčana i Križevčanki koji svaki dan gube sate na prijelazu gdje im se spusti rampa u križanju državne pruge sa državnom cestom to sasvim sigurno ne mogu. Ovo im je obećano bilo prije 4 godine, ovo im je obećano bilo prije 3 godine, prije 2 godine, ovo im je obećavano bilo u predizbornoj kampanji. I sada umjesto da se to uvrsti u program jer je, konačno je dobivena građevinska dozvola i vi meni sada objašnjavate da će se to napraviti u nacionalnom programu gdje je predviđeno da se drugi kolosijek, jer vjerojatno će se to raditi sa drugim kolosijekom, počne graditi 2011. godine. Ja mislim da nitko u Križevcima, nitko u tom pravcu dakle koji dolaze iz Žabna prema Križevcima to naprosto ne može prihvatiti, kao što se ne može to prihvatiti niti zbog toga jer se nadamo da će ipak biti izgrađena cesta, brza cesta Gradec-Vojakovački Kloštar u mandatu sadašnje Vlade, a tada će biti gotovo nemoguće ući u Križevce ako se ovo ne riješi. Prema tome, ja inzistiram da se glasa o ovom amandmanu, jer ako se ovo ne riješi bit će još veći apsolutni prometni kolaps u gradu Križevcima na ulazu i na izlazu, a već danas ponavljam na tisuću Križevčana čeka na tom pružnom prijelazu jer se rampa spušta više od 100 puta dnevno, ne samo da čekaju, gube sate, nego i ogromno zagađenje čovjekove okoline, a trebalo je 4 godine da se dođe do građevinske dozvole.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 194. zastupnika Zlatka Koračevića.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti jer radi se o sličnoj, dakle praktički istoj problematici kao iz prethodnog amandmana, pa je i obrazloženje isto. Sredstva za te namjene su osigurana u petogodišnjem planu održavanja željezničke infrastrukture koju je ovaj Sabor raspravio prije, čini mi se prošli tjedan.
Zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, jasan mi je vaš odgovor i očekivao sam taj odgovor. Ovaj moj amandman je na neki način poziv na potrebu i to hitnu potrebu rješavanja tog problema. Naime taj željeznički prijelaz, rješavanje tog željezničkog prijelaza je bilo i u prethodnom programu i taj željeznički prijelaz bio je u planu i prije 3 godine, i prije 2 godine i prošle godine, napravljena projektna dokumentacija, ishođena građevinska dozvola, međutim Hrvatske željeznice ne rješavaju problem. Ja moram posebno naglasiti, radi se o spojnoj cesti sjeverozapadnog dijela Varaždinske županije sa autocestom Varaždin-Zagreb, radi se o cesti koja sad u ovom trenutku ima tri željeznička prijelaza, s ovim rješenjem dobiva se jedan željeznički prijelaz, a Županija varaždinska je trasu izmještanja ceste, a da bi se stvorila prilika za jedan željeznički prijelaz već napravila i u fazi izvođenja te ceste po novoj trasi. Moja je molba. Ja znam da ovaj amandman neće proći, i sami ste rekli. Moja je molba da vašim autoritetom djelujete Hrvatskih željeznica, da Hrvatske željeznice naprave ono što su obećavali i prije 3 godine, i prije 2 godine, i prošle godine, a vjerujem da ove godine ipak postoji bar mala nada da se problem riješi. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 195. zastupnik Luka Denona.
Pa, ovaj amandman nema potrebe ovdje prihvaćati jer je Vlada išla s jednim svojim amandmanom koji će biti ovdje na glasovanju kad se bude glasovati o Nacionalnom programu željezničke infrastrukture.
Zastupnik Luka Denona.
Ja sam izuzetno zadovoljan ako je i ovaj moj skromni doprinos ovim amandmanom ponukao Vladu Republike Hrvatske da na jedan ozbiljan način u program gradnje željezničke infrastrukture, a ne samo u program Vlade stavi i evo početak izgradnje željezničkog tunela kroz Učku, da ne obrazlažem zbog čega jer je već to dosta obrazlagano u ovom Saboru. I molio bih da u tom programu gradnje željezničke infrastrukture to ne bude bez novaca, nego da evo ti skromnih početaka gradnje sa 2 milijuna kuna bude popraćeno novcima. Zašto to kažem? Jer ćemo na kraju u izvršenju proračuna moći pratiti da su se makar neke podloge oko izgradnje tunela Učka napravile, jer znamo da on neće biti gotov dugo, dugo godina, ali evo i to je dobar početak. Ja se zahvaljujem ako je ovaj moj amandman pomogao da se ono što je u programu Vlade nađe i u programu gradnje željezničke infrastrukture. I neka budu to i novci, jer ako nema novaca, onda nema ni muzike. Hvala vam lijepa. Ne tražim da se onda glasa o amandmanu.
Hvala. Amandman povučen 195. 196. zastupnika Marina Jurjevića.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti, s obzirom da u državnom proračunu postoji pozicija koja se zove sanacija rekonstrukcija objekata, podgradnja, nadgradnja lukama otvorenim za javni promet na području županije u planiranim sredstvima od 60 milijuna kuna za 2008. godinu, nepotrebno je otvarati novu poziciju koju predlaže poštovani gospodin zastupnik, a to je projekt uređenja obalnog pojasa luke Milne, druga faza.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, nisam vas na kraju dobro čuli. Jeste li rekli da postoje sredstva ili?
Da, da su sredstva predviđena.
Predviđena za ovo? A koliko su, jer ovo je vezano uz projekt sustava odvodnje i dispozicije kanalizacijskim vodama u naselju Milna na Braču. Taj projekt jest u tijeku. On je ušao u projekt CERP4 i očekuje se da će tijekom 2008. godine ić' to svojim tokom. Radi se o onom dijelu na rivi dakle, u dijelu pomorskog dobra na Šetnici koji bi se trebao produžiti za 3 metra. Ako su predviđena sredstva za to, onda se ja vama zahvaljujem i nema potrebe da se o tome glasuje, jer je i sama Milna osigurala milijun kuna sredstava. Ja vas držim za riječ. I vjerujući ovome što ste rekli, ja onda ne tražim glasovanje ukoliko ćete dati ta sredstva.
Hvala lijepa. Amandman 196. povučen. 197. Klub zastupnika IDS-a.
Pa obrazloženje je i ovdje slično. Naime, nema potrebe za otvaranjem nove posebne pozicije za svaku posebnu županiju, jer imamo županiju gdje su sredstva zbirno predviđena u proračunu za 2008. godinu. Tako nema ni ovdje potrebe gdje se traži 5 milijuna kuna za modernizaciju i revitalizaciju … [[Govornik se ne razumije.]] od značaja za Istarsku županiju.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite!
Prihvaćam obrazloženje i odustajem od glasanja.
Hvala. 197. amandman povučen. 198. Kluba zastupnika IDS-a.
Ovaj amandman također ne prihvaćamo i jednako ustvari kao i prethodnom amandmanu, s tim da je i luka Pula sukladno Zakonom o morskim lukama i pomorskom dobru svrstana kao luka od županijskog značaja. I financiranje bi prvenstveno trebalo biti iz županijskog proračuna odnosno iz državnog proračuna bi se mogao samo sufinancirati određeni dio sredstava, ali ne i cjelokupna investicija.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite!
Hvala lijepo. Pa, radi se o tome da je zatraženo sufinanciranje. Ministar je nedavno imao prilike vidjeti i situaciju oko pulskog lukobrana. U ovom programu je sadržan i lukobran luke Rabac. Znači sadrži se više lukobrana u Istarskoj županiji gdje smo zatražili upravo sufinanciranje. Konkretno ako govorimo o pulskom lukobranu predviđena investicija ne negdje više od 100 milijuna kuna. Jasno da to sama županija odnosno sam grad isfinancirat ne može. Ja bih ipak zamolio da se o ovom amandmanu glasa. Hvala.
Hvala. Amandman povučen. 198., 199. zastupnice Tatjane Šimac-Bonačić.
Pa ovdje se radi o dogradnji trajektnog pristaništa Zaglavac-Sobra. I ja moram kazati da Županijska lučka uprava Dubrovačko-neretvanske županije nije kandidirala navedeni projekt za sufinanciranje državnog proračuna za ovu godinu. Prema tome, smatram da nema potrebe da ovaj amandman onda prihvaćam.
Zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre. Htjela bih ipak argumentirati amandman. Naime, na trajektnom pristaništu Zaglavac-Sobra postoji samo jedan pristan. Frekvencija je sljedeća. Trajektna linija Dubrovnik-Sobra-Dubrovnik, zatim trajektna linija Prapratno-Sobra-Prapratno cijelu godinu, tijekom cijele godine zapravo dva broda noće na tom pristanu. Osim toga imamo još i pristajanje brodenja Rijeka-Dubrovnik-Rijeka, zatim katamarana Dubrovnik-Sobra-Dubrovnik. I mislim, držim zapravo da je nedostatno jedan pristan. I potrebno je najhitnije zapravo izraditi. Naravno, da je nominalni investitor lučka uprava. Što se tiče same općine Mljet, oni su napravili idejni projekt i osigurali su još tisuću kuna. Prema tome, ja vas lijepo molim da ipak stavimo amandman na glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Tko jeza ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 200. amandman zastupnici Romana Jerković i Željko Jovanović.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Naime, dosadašnja aktivnosti za koje se u navedenim amandmanima traži povećanje odnosila se na poticanje lučkog prometa odnosno poticanje redovitih brodskih, kontejnerskih i roro linija. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja utvrdila je da su u smislu Zakona o državnim potporama radi o nedozvoljenoj potpori ukoliko se daje potpora brodaru za poticanje lučkog prometa. Međutim, mi smo iznašli jedno rješenje te je subvencioniranje redovitih kontejnerskih linija planirano kroz novi jedan program zaštite okoliša u transportu i na novoj aktivnosti AP/70. I tu smo predvidjeli 10,7 milijuna kuna što je usklađeno sa zakonom i Uredbom o državnim potporama. I držimo da nije potrebno u tom smislu onda prihvaćati i predloženi amandman.
Zastupnik Željko Jovanović.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre! Ukoliko ste zaista osigurali ta sredstva, ja ću odustati od ovog amandmana budući da nije u skladu sa Agencijom o tržišnom natjecanju. Ali želim naglasiti da je neophodno nastaviti sa ovakvim subvencioniranjem budući da je ... [[Govornik se ne razumije.]] servis od '99. na ovamo omogućio renesansu kontejnerskog prometa u Republici Hrvatskoj. On danas nije toliko značajan za Rijeku, jer Rijeku dotiču megabrodovi megabrodara, ali recimo za luku Ploče. A potencijalno i za Zadar i za Split zasigurno ta sredstva moramo nastaviti. Stoga odustajem od amandmana.
Hvala. Amandman 200. povučen. 201. zastupnik Zvonimir Mršić.
Ovaj amandman uvaženog gospodina zastupnika Mršića ne možemo prihvatiti jer je opet sličan odgovor. U Nacionalni program željezničke infrastrukture predviđena su i inicijalna sredstva za poticanje daljnjeg razvoja kombiniranog transporta, tako da nema potrebe za prihvaćanjem ovog amandmana.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja bi ovdje želio reći dakle, da sam predložio 10 milijuna kuna za intermodalni terminal u Koprivnici. Mi već deset godina pričamo o tome da se napravi jedan terminal za kombinirani transport. Mi smo obavili razgovore sa upravama koje je vodio gospodin Mlinarić i gospodin Kobal. Bili smo i u Italiji. Čak smo nabavili i vagone i linije i sve smo definirali. Onda je zablokirano to bilo sa onim mega projektom koji je trebao biti realiziran ovdje u Zagrebu, a koji očito i više ima magle nego što ima stvarne inicijative oko toga. Dakle, mi imamo lokacijsku dozvolu s početka '80.-tih godina za doista jedan intermodalni terminal u Koprivnici. Ja mislim da bi bilo dobro da se predvide ta sredstva i da se s time krene, jer ne možemo imati sve na koridoru 10. U konačnici ono što je u Spačvi napravljeno, nam stoji poluprazno zato jer je previše dozvola izdano u Turskoj i u Bugarskoj. I kamioni u Spačvi ne idu na vagone nego se i dalje furaju prije svega državnim i županijskim cestama i to Podravskom magistralom i zagađuju našu okolinu. Ali moramo imati na koridoru 5B isto tako nešto što će osigurati da se napravi kontejner i kamion na vagone. I mislimo da bi to bilo dobro napraviti upravo na granici dakle u Koprivnici gdje već postoji projektna dokumentacija i što se može realizirati već tijekom ove godine. Dakle, utovar kamiona na vagone možemo napraviti u roku od ne znam mjesec ili dva dana. Ja bih tražio glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 202. zastupnik Arsen Bauk.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su od strane jedinica lokalne samouprave i jedinica regionalne samouprave kandidirani određeni projekti također od nadležnih lučkih uprava i ova predložena sredstva koja jesu u prijedlogu državnog proračuna su dostatna za nastavak planiranog razvoja luka otvorenih za javni promet od županijskog značaja.
Zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Iznos koji sam predložio da bude u proračunu točno je onoliko veći koliko je povećano za Ured predsjednika Vlade negdje oko 6% i nešto malo više od predložene planirane inflacije. U proračunu za 2007. godinu izvršeno je 64 milijuna kuna a sadašnja stavka je 60 milijuna kuna. Imali smo slučaj da je kod uvođenja trajektne linije Valbiska-Lopar oštećena luka u Loparu. Imali smo ovdje već dva amandmana koji se odnose na projekte izgradnje i rekonstrukcije objekata podgradnje i nadgradnje u lukama otvorenim za javni promet. Otoci se ne mogu više fizički približiti kopnu na način da ih potegnemo kao što su Bračani i Šoltani potezali Mrdulju ali svakako možemo to napraviti ukoliko omogućimo bolje luke i brže trajektne linije. Stariji ljudi kažu da na nekim otocima je povezanost kao u vrijeme Austro-Ugarske. Ja znam da su Austrija i Mađarska u Europskoj uniji kojoj mi težimo, međutim mislim da nam to ne mora biti primjer i zato bih zamolio da se o ovom amandmanu glasa kako bi se dakle poboljšalo stanje luka na otocima i u priobalju gdje voze naši trajekti. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nedovoljan broj glasova. 203. amandman zastupnika Dine Kozlevca i Tanje Vrbat.
Da, radi se o sanaciji lukobrana Pula i to je doista jedan problem koji je, koji je aktualan i koji treba rješavati. Međutim, riješit ćemo ga na jedan drugi način, ne na ovakav kao što je ovdje predloženo. Radi se o jednoj luci od županijskog značaja da to ne ponavljam. Prema tome, … [[Govornik se ne razumije.]] bi trebala biti županijska lučka uprava. Vlada je apsolutno spremna pripomoći u financiranju kredita. Uz Vladu tu bi trebalo uključiti Istarsku županiju i Pulu. Mi vodimo određene razgovore i iznaći ćemo rješenje kako riješiti pitanje lukobrana u Puli što je ponavljam apsolutno potrebno i to treba napraviti čim prije.
Zastupnik Dino Kozlevac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Problem lukobrana Pula se vuče već četiri godine ono što znamo u Saboru na isti način isti amandman i u pravilu je amandman bio odbijen. Prošle godine je sa govornice predstavnik ministarstva eksplicite rekao da će se u ovoj godini rješavati jer je projekt i veličina investicije od državnog značaja. Bez općina, odnosno grad Pula, županija bez pomoći države to ne može riješiti. Prema tome, ja razumio sam vaše riječi da ćete to rješavati u ovoj godini. Uvažavajući to što ste rekli ne tražim glasovanje. Hvala.
Hvala. Amandman 203. povučen. Amandman 204. Arsen Bauk.
Ovaj amandman je dakle umjesto 30 milijuna kuna … [[Govornik se ne razumije.]] tražiti 32 milijuna kuna za subvenciju odnosno za subvenciju flote Jadrolinije. Međutim, mi smo predvidjeli kažem 30 milijuna kuna za tu aktivnost u 2008. godini i mislimo da je to dovoljno, stoga ne trebamo amandman prihvatiti. Ispričavam se, ne radi se o subvenciji nego se radi o programu obnove i razvoja putničke flote. Znači umjesto 30 tražite 32, mi mislimo da je 30 milijuna dosta i sigurni smo da je dovoljno ove godine i zato ne možemo prihvatiti amandman.
Zastupnik Arsen Bauk.
Ja moram reći da sam zadovoljan sa objašnjenjem jer je prilikom objašnjavanja ministar zastao i siguran sam da nije siguran da li je dovoljno ili nije. A ja ću pokušati obrazložiti zašto sam tražio 2 milijuna kuna više. Vrlo jednostavno. Dakle, ovaj prijedlog je jednak toj prošle godine a kao što vam je poznato u Hrvatskoj cijene rastu pa ovo ustvari vrijedi manje nego prošle godine. Međutim, za 2009. i za 2010. predviđen je iznos 45 milijuna kuna što mi je znak da je ustvari ministarstvo svjesno da treba to povećati. Pa da ja pomognem ministarstvu da neke stvari napravi ove a ne slijedeće godine a da ministarstvo pomogne otočanima da neke stvari poboljšaju ove a ne slijedeće godine predlažem da se amandman prihvati. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 205. amandman zastupnik Željko Vincelj.
Ovaj amandman također držimo da nema potreba prihvatiti i ne prihvaćamo ga iz razloga što se također traži umjesto 3,5 milijuna 6,5 milijuna kuna za sigurnost sportskih zračnih luka. Mi držimo da su navedena sredstva koja smo predvidjeli u proračunu za 2008. godinu dostatna za sve planirane aktivnosti u 2008. godini.
Zastupnik Željko Vincelj.
Pa, prihvaćanjem ovog amandmana Vlada Republike Hrvatske sigurno bi valorizirala izuzetno velike za naše županijske razmjere, izuzetno velike napore da se ovaj dio prostora Hrvatske uključi i u ovaj vid prometovanja na prostoru Republike Hrvatske. Do sada smo učinili puno odnosno najviše što smo mogli, otkupili zemljište, izradili projekat i za ovu godinu je planirana izgradnja piste i ograđivanje letjelišta i priključivanje infrastrukture ali sve skupa nam treba 5 milijuna kuna. U svom proračunu smo osigurali 2 milijuna kuna a 3 milijuna kuna bi nam ipak trebalo od Ministarstva prometa, mora i infrastrukture. Tražim glasanje o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 206. amandman zastupnika Arsena Bauka.
Ovaj amandman ne prihvaćamo iz razloga što su sredstva koja su predviđena na poziciji interventni heliodrom na hrvatskim otocima dostatna za planirane aktivnosti u 2008. godini.
Zastupnik Arsen Bauk.
Meni se čini da je ova proračunska stavka u ovom iznosu planirana tek nakon što je jedna gospođa rodila u helikopteru koji je prometovao između Hvara i Splita ali je problem u tome što gospođa nije bila sa Hvara nego sa Visa pa još brodom došla iz Visa do Hvara pa se zato sve to skupa i dogodilo. Na svu sreću je dobro završilo. Pa je onda sa 100 tisuća kuna podignuto na milijun i 200 što pozdravljam. Međutim, kako to nije, pretpostavljam da se radi o heliodromu na tom otoku ali kako to nije jedini otok bez heliodroma a za pretpostaviti je da će nam se slične situacije događati i na drugim otocima i nadamo se da će u tom slučaju također sretno završiti smatram da je potrebno ta sredstva povećati, ali također mi je drago da je ovo prvi put da se u tom iznosu ove godine u proračunu nalazi. Dakle, sa 100 tisuća kuna je podignuto na milijun 250, odnosno postali smo svjesni da je to potrebno pa da bi se ta svijest još malo više pojačala predlažem da se ta stavka udvostruči i stavi na 2,5 milijuna kuna. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 207. zastupnika Luke Denone.
Ovaj amandman ne prihvaćamo iz razloga što su predviđena sredstva u iznosu od 35 milijuna kuna. I ta sredstva su planirana isključivo za nabavu sigurnosne i zaštitne opreme kod izvođenja radova koji su od značaja za sigurnost i zaštitu zračnog prometa u Republici Hrvatskoj.
Zastupnik Luka Denona.
Zahvaljujem ako je to tako. Samo podsjećam da je krajem prošle godine a prije izbora u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, podnijet zahtjev od strane vlasnika, a vlasnik je država Hrvatska, odnosno ministarstvo većinski vlasnik da se odobri kredit koji je trebao gospodin Šuker odobriti da bi se ovaj aerodrom doveo u jednu ravninu, odnosno ujednačio standard opremanja i sigurnosti kao i druge aerodrome. Ako je to dodatnih 33 milijuna kuna koja ja nisam nažalost mogao pronaći. Ja se zahvaljujem i ne tražim onda glasanje, vjerujem da će onda tih 33 milijuna kuna biti dostatnih za početak da se ujednači standard zračne luke Rijeka. Hvala.
Hvala. Amandman 207. povućen. 208. zastupnici Romana Jerković i Željko Jovanović.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti. Obrazloženje je praktički isto kao i u amandmanu 207. koji sam prije govorio.
Zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče i gospodine ministre, nisam razumio u prethodnom amandmanu kada ste rekli da su ta sredstva osigurana kompletno za zračni promet, ili za zračnu luku Rijeka?
Kompletno.
Stoga ja inzistiram da ostane ovaj amandman budući zračna luka Rijeka ovog trenutka zaostaje i po sigurnosti i po svim ostalim parametrima koji bi trebali zadovoljiti jedan moderan promet. Tako da smatram da ova sredstva su neophodna da bi promet za zračnu luku Rijeka bio siguran i da bi mogao povećati poslovanje te luke u narednom periodu. Stoga molim da se glasa za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 209. zastupnik Arsen Bauk.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti jer su planirana sredstva za na projektu opremanje lučkih kapetanija i plovilima uređaji … [[Govornik se ne razumije.]] opremom u prijedlogu Državnog proračuna za 2008. godinu, napravljena na temelju analize stvarnih potreba i napravljenih plana nabave. I sukladno tome, sredstva osigurana u Državnom proračunu biti će dostatna za pokriće tih planiranih troškova, nabave plovila, uređaja i ostale opreme za potrebe lučkih kapetanija, pa držimo da nema potrebe prihvatiti ovaj predloženi amandman.
I zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Dakle, ova sredstva koja su predviđena jednaka su onima koja su bila prošle godine. No, kako, zbog, naravno, zbog inflacije one ustvari vrijede manje nego prošle godine. Ovim amandmanom bi se one ustvari izjednačila sa prošlogodišnjima, ukoliko u svim vašim analizama niste predvidjeli taj dio. Također, predložio sam nadoknadu, smanjenje, dakle, kod za 500 tisuća kuna, kod sigurnosno obavještajne agencije. No, međutim, ovaj put ću gospodine ministre povjerovati vašim analizama i neću tražiti glasanje o amandmanu.
Hvala. Amandman 209. povućen. 210. zastupnika Željka Vincelja.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, jer sukladno ugovoru o koncesiji, izgradnji, upravljanje i održavanje autoceste Zagreb-Macelj, izgradnja, upravljanje i održavanje autoceste Zagreb-Macelj, povjereno je … [[Govornik se ne razumije.]] Zagreb-Macelj d.o.o. I Vlada RH predviđa izgradnju druge trake autoceste, dakle, u dužini onih 3,5km. I predviđamo da će se nakon provedenih pregovora koje treba napraviti osigurati koncesijskom društvu, da će to osigurati koncesijskom društvu uštedama iz refinanciranja i dopunama ugovora o koncesiji a …. [[Govornik se ne razumije.]] sve iz sredstava iz Proračuna i bez dodatnih izdavanja državnih jamstva. Prema tome, to je predmet jednog drugog načina financiranja i izgradnje tih 3,5km druge trake na dionici Krapina-Macelj.
Zastupnik Željko Vincelj.
Hvala lijepa. Ako sam dobro razumio u svakom slučaju samo s drugim modelom financiranja ide puni profil autoceste na toj dionici, je li tako? U tom slučaju povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman 210. povućen. 211. zastupnik Zvonimir Mršić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što je ta pozicija K570421 koja se zove razvoj projekata cestovne infrastrukture, ona nije predviđena za financiranje i izgradnju državnih cesta. To se predviđa u Proračunu Hrvatskih cesta. A ova pozicija predviđena za pripremu kapitalnih infrastrukturnih projekata u smislu izrade studijske isplativosti, ne znam, i neke druge pripreme dokumentacije za izgradnju državnih cesta. Prema tome, ovo se ne može uvrstiti pod ovu poziciju i zato to ne možemo prihvatiti.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ali ja sam predložio da se doda nova pozicija, ne da se uvrsti pod ovu poziciju, je li? A kada se doda, nakon toga da se doda nova pozicija, to je izgradnja međunarodnog koridora brze ceste D5 od mađarske granice do sjevera, na sjeveru, do državne granice sa BIH-om na jugu. Radi se o tome, dakle, da se to obećava već ljudima četiri godine. A posebno se obećavalo krajem prošle godine i po tim obećanjima je ispadalo da strojevi već putuju prema ovome, i samo kada snijeg okopni da će se početi raditi tamo. Je li?! Nažalost, Grubišno polje, Daruvar, Garešnica su praktično u jednoj prometnoj izolaciji. Njima se četiri godine da će ih se sa normalnom cestom, a po mogućnosti brzom cestom spojiti, ili sa podravskom magistralom ili gore sa autoputom, je li. I ovdje ja tražim da se izdvoje inicijalna sredstva od 5 milijuna kuna da se napravi projektna dokumentacija kako bi se u budućem periodu to moglo napraviti jer nažalost u proračunu Hrvatskih cesta iznose za brze ceste smanjujete. Ove godine ste predvidjeli taman toliko koliko imate obaveza za ovu godinu, a sljedeće godine ste predvidjeli 100 milijuna kuna, jer sljedeće godine nećete moći platiti niti dugove iz ove godine, a kamoli napraviti ono što vam piše u koalicijskom sporazumu. Prema tome, zbog građana Grubišnog polja, Daruvara, Garešnice i Pakraca ja tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. 212 također zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman također ne možemo prihvatiti iz istog razloga koje sam rekao prije. Potpuno shvaćajući i prihvaćajući ovo što govori gospodin zastupnik. Međutim, taj amandman je eventualno trebalo onda postaviti na financijski plan koji će se glasovati večeras, financijski plan Hrvatskih cesta a ne na ovu poziciju koja je predviđena ovdje. I ponavljam koja je isključivo predviđena za one namjene o kojima sam prije govorio.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Budući da se radi, dakle, o, podravskoj magistrali i obilaznici grada Koprivnice koje ne postoje. Upravo je ta stavka kao što ste vi objasnili predviđena za to, dakle, da se napravi studija trase, da se napravi studija utjecaja na okoliš i da se napravi sve prethodni dokumenti. Prema tome, ova pozicija je kao stvorena, kao smišljena za to da se na nju prikrpa podravska magistrala i obilaznica grada Koprivnice. Ako je bio razlog da to ne bude tamo na ovome za D5, onda sasvim sigurno podravska magistrala to mora biti i obilaznica grada mora biti tu jer je u koalicijski sporazum ušlo da će se napraviti Podravska magistrala u profilu brze ceste izvan koridora naselja. Prema tome, upravo ova stavka je kao smišljena u ministarstvu da bi se tu prikrpalo Podravska magistrala, obilaznica grada Koprivnice. A ako ove godine to ne počnete raditi, dakle ne počne projektirati nećete moći ispuniti program Vlade i koalicijski sporazum koji je predvidio da do kraja mandata ove Vlade napravite Podravsku magistralu. Pa ću ja zatražiti glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 213. zastupnice Brankice Crljenko.
Radi se o jednom projektu koji je praktički već započeo. Radi se o državnoj cesti Šibenik – Drniš – Knin – granica Bosne i Hercegovine, jedne ceste koja je izuzetno važna, potrebna i koja je praktički već i počela i koja se intenzivno priprema za daljnju izgradnju. Međutim, sredstva za izgradnju te ceste se ne mogu tražiti ovdje na ovim pozicijama s kojim se traži amandmanom poštovane gospođe zastupnice. Prema tome, taj amandman iz tog razloga ne možemo prihvatiti apsolutno podržavajući ovaj projekt o kojemu se ovdje radi.
Zastupnica Brankica Crljenko.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Ja bih ponovila zaista da je brza cesta Šibenik – Drniš – Knin granica sa Bosnom i Hercegovinom od iznimne važnosti za Šibensku županiju. Njenom izgradnjom osjetno će se skratiti putovanje ljudi i roba što je u budućnosti od velike važnosti za razvoj Šibensko-kninske županije. Ja smatram neophodnim izdvojiti navedena sredstva iz državnog proračuna kako bi cesta bila završena u predviđenom i planiranom roku, a to je od 2008. do 2012. godine. Molim da se amandman stavi na glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 214. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovdje se radi o amandmanu koji traži, predlaže se 100 milijuna kuna za gradnju brze ceste Gradec – Koprivnica – Kola. Odgovor je isti kao i u prethodnim mojim odgovorima, a to je da ovo nije mjesto gdje se dakle može tražiti i osigurati 100 milijuna kuna za izgradnju te ceste, nego je to proračun Hrvatskih cesta.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa vidite, skrbnik koalicijskog sporazuma je u desetom mjesecu u Križevcima rekao slijedeće. Netko će slijedeće godine doći do Križevaca auto-cestom, odnosno brzom cestom, a netko će doći auto stopom. Na žalost, to se neće dogoditi posebno ne ovaj prvi dio. Skrbnik je mislio na sebe da će on valjda doći brzom cestom, jer ne postoji projektne dokumentacije za to. Dakle, projektna dokumentacija za dionicu Gradec, Križevci, Vojakovački Kloštar u ovom trenutku ne postoji. I ja mogu prihvatiti da onda to ne bi trebalo ići ovdje na vas. Ali za dionicu Vojakovački Kloštar – Koprivnica – Gola ne postoji još ni studija trase. Prema tome, vi ste rekli da je ova stavka upravo namijenjena za to da se naprave takve prethodne studije, studija trasa, studija utjecaja na okoliš i ostalo. Ako ne može izgradnja nek ide to na Hrvatske ceste, mada tamo ponavljam nemate novaca jer ste ove godine. Nemate, nemate! Ove godine imate 500 milijuna, slijedeće godine imate 100 milijuna. Ne možete sa 100 milijuna napraviti cestu do Bjelovara koja vas košta 400 milijuna, cestu do Koprivnice koja vas košta 700 milijuna. Obilaznicu oko Varaždina koja vas košta 400 milijuna, spoj od Virovitice do ovoga koji košta daljnjih milijardu. Prema tome, to ne možete napraviti sa 100 milijuna. Cesta se ne gradi čarobnim štapićem nego strojevima i mora se platiti. Jel? Prema tome, ja tražim da se o ovome glasa. To je naprosto skrbnik vašeg koalicijskog sporazuma obećao u Križevcima. Ja sam samo ono što je on obećao pretočio u amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio dovoljni broj glasova. 215. amandman zastupnika Arsen Bauk.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz jednostavnog razloga što ova pozicija gdje se traži da se povećaju sredstva sa 11 milijuna na 20 milijuna kuna. Ta pozicija nije za izgradnju vodo opskrbnih sustava na otocima, nego je ta pozicija za subvenciju vode na otocima i to je razlika i iz tog razloga ne možemo prihvatiti ovako predložen amandman.
Gospodine potpredsjedniče, ispričavam se nisam čuo objašnjenje.
Da, da, shvaćam. Ponovite molim vas ministre.
Pa kažem da ova pozicija za koju ste tražili da se poveća sa 11 milijuna na 20 milijuna kuna nije pozicija za izgradnju vodo opskrbnih sustava na otocima, nego je to pozicija za subvenciju prijevoza vode na otocima, odnosno za subvenciju vode na otocima. Prema tome, ne možemo iz tog razloga taj amandman prihvatiti.
Zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Da, gospodine potpredsjedniče evo mi smo već osam godina u 21. stoljeću, a na nekim otocima još uvijek nije riješeno pitanje vode. Iako je gospodin ministar rekao da se radi o poziciji za subvenciju pitanje vode i povećanje te pozicije u svakom slučaju bi onda smanjilo dodatno cijene vode na otocima koje po Zakonu o otocima moraju biti izjednačene sa cijenama na kopnu. Ali ja bih upozorio da bez obzira što nemamo vode ponekad nas to ne sprječava da u blizini otoka koji nemaju vode za razna otvaranja točimo šampanjac po nekoliko puta. A kako ja ne bih htio razvodnjavati taj šampanjac sa vodom, jer će vjerojatno još koji put biti otvoren Pelješki most jer ima izbora itd. I obzirom na vaše objašnjenje ja ću povući ovaj amandman i ne tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Amandman 215. povućen. Amandman 216. također zastupnika Arsena Bauka.
Evo ja moram kazati da ovaj amandman ne možemo prihvatiti bez obzira što se ja slažem sa onim što je gospodin zastupnik Bauk kazao i na tome radim već čitav niz godina na vodovodizaciji hrvatskih otoka i taj program se i projekt nastavlja. Međutim, s obzirom na prema zahtjevu ministarstva kandidirane projekte od strane jedinica lokalne i regionalne samouprave predložena sredstva koja smo ovdje predložili oni se ocjenjuju dostatnim za nastavak planiranog otočkog razvoja u 2008. godini. I stoga nema potrebe povećati ovaj iznos od 72 milijuna kuna na 95 milijuna kuna.
Zastupnik Arsen Bauk.
E gospodine ministre, s ovom analizom vašom iako sam se s onom jednom složio ne mogu se složiti, a demantira vas proračun za 2007. godinu koji je na ovoj stavci predvidio 89 milijuna kuna, a sad je palo na 72 milijuna kuna. Mene to podsjeća na jedan drugi slučaj o tzv. kažnjavanju jedinica lokalne samouprave gdje nije HDZ na vlati, ili da to ljepše kažem poticanju kao u onom famoznom sinjskom sporazumu čije potpisnike imena nećemo spominjati. Dakle, istina je da niste baš najbolje prošli na otocima ovaj puta, ali niste ni tako loše da morate baš smanjiti ovu stavku za 17 milijuna kuna. I zbog toga je za nas ovo jedna od najvažnijih stavki nam pokazuje da ovo za otoke i otočane nije razvojni, nego razdvojni proračun jer nas sve više razdvaja sa našim hrvatskim krajevima u priobalju i molio bih glasovanje o ovom amandmanu i povećanju ove stavke barem na ono šta je bilo prošle godine uvećano za inflaciju, da eto taj razvoj ide jednako brzo nego šta ide i ostatak Hrvatske. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 217 zastupnici Željko Jovanović, Romana Jerković, Slavko Linić, Luka Denona i Gordana Sobol.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer držimo da mu nije mjesto ovdje u ovoj poziciji, naime ovo je i predviđena sredstva nisu ta koja možemo prihvatiti. Naime radi se o sufinanciranju izgradnje višenamjenske gradske dvorane sportsko rekreacionog centra Višnjik. Ja želim ovdje kazati da smo ove godine na poziciji državnog proračuna otvorili jednu novu poziciju koja se zove razvoj priobalja gdje je planirano 47 milijuna kuna i kroz tu poziciju možemo razgovarati i o eventualno sufinanciranju i ovakvih objekata koji se ovdje predlažu. Prema tome nema potrebe otvarati novu poziciju, odnosno nova financijska sredstva.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, pa bilo je zanimljivo čuti i u raspravi o proračunu da sportski centar Višnjik u Zadru se uklapa u taj program razvoja priobalja, a da se recimo ovaj bazenski kompleks koji će činiti pet bazena, razvoj obale, novi plažni pojasi sa plažom za osobe sa invaliditetom ne uklapa u taj program razvoj priobalja. Stoga ja inzistiram da glasamo za ovaj amandman tim prije što je premijer Sanader prilikom prijema nakon europskog prvenstva plivača u malim bazenima rekao da će Vlada dati maksimalnu podršku ovom kompleksu u Rijeci i ja se nadam da ta maksimalna podrška ne znači samo dolazak na otvaranje europskog prvenstva i slikanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 218 amandman zastupnice Gordane Sobol.
Evo želim kazati da je ovaj iznos predviđen je za financiranje aktivnosti poticanja ravnopravnosti spolova u okviru samog ministarstva sukladno provedbi nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova i on će biti dostatan za 2008. godinu.
Zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, na neki način je za pohvalu da je ovo jedno od rijetkih ministarstava koje je uopće predvidjelo bilo kakvu stavku za provedbu nacionalne politike. Međutim, obzirom da je ovo ministarstvo između ostalog, a u sklopu nacionalne politike jedno od obveznika proračuna kad je u pitanju nova nacionalna strategija za suzbijanje nasilja u obitelji pa je ustvari u mjerama koje se predviđaju po toj novoj nacionalnoj strategiji a koju ste usvojili na prošloj Vladi u 11. mjesecu, između ostalog piše da bi vaše ministarstvo trebalo najprije izraditi poseban propis radi utvrđivanja prioriteta ostvarivanja prava žrtava nasilja u obitelji na korištenje kuća, stanova u vlasništvu države itd. te drugo stambeno zbrinjavati žrtve nasilja u obitelji. Obzirom dakle na ovu zadaću koja piše u ovoj nacionalnoj strategiji, iznos od 50 tisuća kuna smatram apsolutno nedostatnim za te svrhe pa predlažem dakle da tu stavku povećamo na barem 200 tisuća kuna za ovu godinu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 219 amandman zastupnika Gordana Marasa.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, a obrazloženje je sljedeće. U prijedlogu Nacionalnog programa željezničke infrastrukture za koju su sredstva osigurana na četiri pozicije u proračunu ministarstva, izgradnja pruge Podsused-Samobor-Bregana detaljno razrađena u dijelu dogradnje i izgradnje željezničkih pruga uz planirani iznos od 256 … 4 milijuna kuna za petogodišnje razdoblje, a dinamika osiguranja financijskih sredstava i realizacija projekata određena je prioritetima i pripremljenošću tehničke dokumentacije za njihovu realizaciju. Prema tome iz tog razloga ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, ovako ja nisam zadovoljan sa time šta to nije moguće uvrstiti iz sljedećeg razloga. Radi se o jednoj pruzi prigradskoj Bregana – Samobor - Sveta Nedelja – Zagreb. Ja sam vidio da je to planirano napraviti u ovom razvoju Hrvatskih željeznica do 2012. godine, ali mi stvarno nije jasno nakon šta je taj projekt već trebao biti završen do ove godine, nakon šta je jasno da 70 tisuća ljudi gravitira toj željeznici, toj pruzi, odnosno toj liniji da bi bila profitabilna da se novac na njoj može zaraditi da se to ne radi, tim više što i lokalne vlasti to žele gdje participira HDZ u vlasti u Samoboru tako da ne vidim razloga zbog čega se ta pruga ne radi, a nadam se da nije razlog lokalnog interesa da jedna linija autobusna spaja grad Zagreb sa Samoborom. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 220 zastupnika Arsena Buka.
Pa ovaj amandman ne prihvaćamo jer držimo da nema potrebe prihvatiti ovaj amandman koji traži da se sredstva za poticanje redovitih pomorskih putničkih brodarskih linija poveća sa 375 milijuna kuna na 393 milijuna kuna jer sukladno svim dogovorima i potrebama sa prijevoznicima držimo da je ovaj iznos od 375 milijuna kuna dostatan za ovu aktivnost u 2008. godini.
Zastupnik Arsen Bauk.
Na žalost ponovo se ne mogu složiti sa analizama ministarstva. Dakle ovaj iznos kada bi se povećao za 18 milijuna kuna bio bi ustvari jednak kao i ovogodišnji, jer naravno to je negdje 5-6% više a znamo da cijene rastu itd. što znači da ustvari niti ovaj standard nećemo moći dakle pruga koje imamo na otocima i linija koje imamo na otocima, zadržati. Sada otočani su dosta emotivno vezani za "Jadroliniju", oni koji s drugim tvrtkama, dakle rapska, mediteranska plovidba za njih. Fizički su vezani za njihove brodove, a za njihov vozni red su vezani na sve druge životne načine. To je još jedan dakle od onih krucijalnih amandmana koje sam želio dakle da prođu, međutim nisu. Tako da nam očito nema ove godine cjelonoćne linije Split – Stari Grad, nema treće linije za otok Vis i nema još drugih linija koje su zahtijevale jedinice lokalne samouprave pa evo otočani sa tih otoka kad dođu u Split na rivu imaju samo sjesti i u sebi pjevušiti onu "Daleko je kuća moja", jer očito amandman neće proći.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 221 amandman zastupnika Arsena Bauka.
Ovaj amandman također smatramo da nema potrebe prihvatiti, radi se o povećanju sa milijun na dva milijuna kuna. Mi držimo da je planirani iznos u 2008. godini za ove aktivnosti dostatne i da nema potrebe za povećanjem te stavke.
Zastupnik Arsen Bauk.
S ovom se analizom ipak slažem, međutim u posljednjih nekoliko amandmana pokušali smo preko luka, preko vode, preko flote i brodova, preko heliodroma, preko brodskih linija i ništa nam drugo nije preostalo nego da još pokušamo putem zračnog prometa malo poboljšati situaciju na otocima, zbog toga što je u mnogim otočnim prostornim planovima jednostavno predviđeno toliko turističkih zona da će jednostavno morati ljudi na sve razne načine dolaziti na otoke, pa evo izgleda da ne prolazi ni ta priča putem zraka. Tako da mi se čini da ona definicija da su otoci okruženi s četiri strana morem se moraju dopuniti da ih sa pete strane okružuje ili opkoljavaju planovi i analize Ministarstva mora jer niti jedan amandman koji bi išao za poboljšanje stanja na otocima, a većina stavki je jednaka kao i prošle godine, dakle ustvari manja nije prošao. Prema tome, ja ću odustati od ovog amandmana, ne zahtijevam glasanje, a vas molim gospodine ministre da nemojte dozvoliti da se Ministarstvo mora ne pretvori u ministarstvo môra, ovih noćnih i ostalih. Hvala.
Hvala. Amandman 221 povučen. Hvala ministre. Idemo na pozicije Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva. Državni tajnik Duško Mrduljaš. Izvolite. 222. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Održavanje deponija je u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, odnosno komunalnih poduzeća, a što se tiče sanacija Fond za zaštitu okoliša financirao je i osigurao je sredstva za Istarsku županiju temeljem provedenih natječaja u ovih dvije protekle godine u iznosu od 171 milijun 610 tisuća kuna i nešto sitno. Od toga su jedinice lokalne samouprave sa područja Istarske županije povukle samo 15 milijuna. Meni je žao da to moramo konstatirati. Prema tome, treba pojačati rad u jedinicama lokalne samouprave, jer fond plaća prema ispostavljenim situacijama. Znači, sredstva postoje osigurana, dobili ste ih kroz natječaje i nema potrebe da se prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pokušat ću obrazložiti 222. i 223. jer su povezani. Radi se o sanaciji deponija u Istarskoj županiji, odnosno sanaciji zatvaranja odlagališta Kaštjun, prva faza u Puli. Činjenica je da su određena sredstva dodijeljena, međutim kao što znamo obzirom da je tek od 1. siječnja u nadležnosti jedinica lokalne samouprave izdavanje potrebnih građevinskih dozvola i da se upravo zbog toga dugo čekalo, mi smo krenuli sa intenzivnijom sanacijom deponija i smatramo da bi država mogla uskočiti ipak sa više sredstava, obzirom da se radi o zaštiti okoliša i o jednom razvoju, a obzirom da je turizam jedno od značajnijih grana i da se na taj način mora bolje voditi računa o državnom razvoju i zbrinjavanju otpada, predlažemo da se prihvate ova dva amandmana. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 223. također Kluba zastupnika IDS-a.
223. ne prihvaća se, uz isto obrazloženje kao prethodni amandman, jer je Kaštjun uključen u ovih 170 milijuna od fonda.
Zastupnik Boris Miletić.
Pa mislim da sam obrazložio u 222. i 223. amandmanu, jer su povezani.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 224 zastupnice Mirele Holy.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u 2007. godini utrošeno je 2 milijuna na financiranje udruga, projekata udruga. Ove godine je taj iznos povećan za milijun kuna. Smatramo s obzirom prema dosadašnjim iskustvima i programima koja su se pojavljivali na natječaju da je ovaj iznos od 3 milijuna dostatno.
Zastupnika Mirela Holy.
Poštovani gospodine Mrduljaš. Moja ideja prilikom predlaganja ovog amandmana je bila sljedeća. Naime, počinje izgradnja centara za gospodarenje otpadom, a vama je vjerojatno vrlo dobro poznato da građani prilično loše reagiraju na ideju da se takva postrojenja sagrade u njihovoj blizini, pa stoga iako pozdravljam to što je ove godine povećan iznos za milijun kuna, mislim da bi ga trebalo povećati za još jedan milijun kako bi se jednostavno što bolje suzbio taj … [[Govornica se ne razumije.]] efekt i mislim da su nevladine udruge ključne u edukaciji javnosti političkih elita o važnosti zaštite okoliša, što je naravno osnovni preduvjet za provedbu učinkovite i transparentne politike zaštite okoliša i mislim da nevladine udruge su najvažniji saveznici Vlade i ministarstva prilikom realizacije ovakvih projekata. Stoga vas molim da stavite ovaj amandman na glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 225. amandman, zastupnik Luka Denona.
Amandman se ne prihvaća. Naime, kada je riječ o centrima za gospodarenje otpadom prema planu gospodarenja otpadom usvojenom na Vladi i objavljenom u "Narodnim novinama" i Strategiji gospodarenja otpadom Fond za zaštitu okoliša financira te sanacije. Pristupna cesta u slučaju ovog odlagališta Viškovi, Marinići je stvar lokalne samouprave i prema obavezama u tom projektu je lokalna samouprave dužna izgraditi cestu. Inače je za ovo odlagalište i njegovu sanaciju od strane Fonda za zaštitu okoliša uplaćeno 30 milijuna kuna, a sam projekt je kandidiran u okviru IPA-e da se financira iz ovih europskih fondova.
Zastupnik Luka Denona.
Naravno da vrlo dobro znam da je za zonu centralnog odlagališta otpada Mariština dogovor sa fondom i sa Primorsko-goranskom županijom jedinicama lokalne samouprave takav kakav jeste, ali dok čekamo evaloaciju projekta za IPA projekat i akreditaciju koju ne znamo hoćemo li dobiti, da li je upitna nisam siguran, mi smo krenuli sa izgradnjom te ceste. Bez te ceste nema naravno jednog modernog odlagališta, odnosno centra za odlaganje otpada onako kako je to, ako se ovako napravi, bio prvi u Hrvatskoj. Ogledni primjer. Postoji sva dokumentacija, početak gradnje je zakazana za kraj ove godine i evo tražio sam, ako je moguće 20 milijuna kuna dodatnih kako bi brže napravili tu cestu, kada bi dobili ta sredstva iz IPA-e da onda možemo u ovom razdoblju do 2009. godine imati Centar za odlaganje otpada onako kako to Republika Hrvatska, Primorsko-goranska županija zaslužuje. Mislim da tih 20-tak milijuna kuna može samo pomoći da s jednim oglednim primjerom brzo napravi centar za odlaganje otpadom kako su Strategijom za odlaganje otpada u Republici Hrvatskoj predviđeno. Molim evo glasanje ako može.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 226. amandman, također zastupnika Luke Denone.
Ne prihvaća se uz slično obrazloženje kao za prethodni, s time da će, to se radi o Sovjeku, da će se taj projekt je kandidiran u okviru Fonda IPA-e, u okviru IPA projekata financiranja Fond za zaštitu okoliša osigurao je 18 milijuna kuna i dijelom će se to će morati financirati i sredstvima INA-e.
Zastupnik Luka Denona.
U programu Vlade Republike Hrvatske kojega smo imali prilike pročitati na Konstituirajućoj sjednici stoji naravno između ostaloga sanacija crnih jama. Ja ih tako zovem, tako ih zove i Vlada Republike Hrvatske. I stoje poimenično neke crne jame u Hrvatskoj. Pitam se gdje je crna jama Sovjak nestala budući da je u onom četverogodišnjem mandatu prije toga bila na top jedan. Broj jedan od interesa za Republiku Hrvatsku, budući da je to problem Vlade Republike Hrvatske, ne jedinice lokalne samouprave. Nestala je. Bila je, znam da imam projekat, znam da imam studiju ministrice gdje stoji čak i u medijima objavljeno broj jedan. Nestala je. A budući da je to potencijalna ekološka bomba, da rješavanjem sanacije drugih odlagališta i izgradnjom ovog novog o kojemu smo maloprije govorili, nužno je potrebno i sanirati nešto što se zove Sovjak. Ako ga nema u proračunu ove godine, čekajući na IPA projekat, on sigurno neće ugledati svjetlo dana. Ja molim da se evo, početna sredstva da ga se naznači u proračunu, da smo sigurno da nije četiri godine prošle bio na prvom mjestu, pa je sada najedanput nestao, ispušten namjerno ili slučajno. Evo, molim da se ta minimalna sredstva zbog Primorsko-goranske županije i zbog onoga što svi ulažemo u čistoću našeg prostora, da se o tom amandmanu glasa i da se negdje stave dodatna sredstva za sanaciju Sovjaka, crne jame u Primorsko-goranskoj županiji.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 227. zastupnice Mirele Holy.
Amandman se ne prihvaća. Smatramo da sredstva koja su određena u proračunu su sasvim dostatna za ovaj projekt.
Zastupnica Mirela Holy.
Poštovani gospodine Mrduljaš! Dakle, vrlo dobro vam je poznato da u Hrvatskoj ne postoji uopće sustav gospodarenja opasnim otpadom nakon što je izgorjela spalionica … [[Govornica se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] što predstavlja objektivno vrlo veliki problem što se tiče gospodarenja otpadom općenito u Republici Hrvatskoj. Iako je počela sanacija mnogih crnih točaka i to uglavnom sredstvima Fonda za zaštitu okoliša, činjenica jest da još mnoge crne točke u Republici Hrvatskoj nisu detektirane i da se ne zna što će biti sa time i kakav će njihov utjecaj dugoročni biti na okoliš. Stoga smatram da je mudro povećati ovu stavku u proračunu. I stoga predlažem da se o tome glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 228. zastupnice Gordane Sobol.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva su osigurana kroz projekte ministarstva kroz te pozicije.
Zastupnica Gordana Sobol.
Da. Isti odgovor od svih ministarstava. Osigurana sredstva kroz razno-razne pozicije. A kad smo donosili Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova tada je s ove govornice potpredsjednica Vlade tadašnja a i današnja rekla da će za provođenje nacionalne politike od tada pa nadalje dakle, od 2006. na ovamo u svakom ministarstvu biti posebna stavka sa iznosom za provođenje Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova te evo, ja ne odustajem od ovog amandmana i molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I 229. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime, katastarska izmjera nije u nadležnosti Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja. Ta pozicija katastarske izmjere je pozicija Državne geodetske uprave. Koliko ja, koliko znam, sredstva za izmjeru su određena, osigurana na poziciji Državne geodetske uprave, a sukladno Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina izmjera se obavlja na način da se financira dijelom iz sredstava državnog proračuna, znači s pozicije Državne geodetske uprave, sredstava jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave i vlasnika nekretnina. Koncem 11. mjeseca prošle godine Državna geodetska uprava kako bi znala koliko će izmjera provesti je poslala jedan dopis na kao iskaz interesa na sve jedinice lokalne samouprave da prijave svoje zahtjeve u vezi novih katastarskih izmjera. I po usvajanju proračuna Državna geodetska uprava će donijeti i plan provedbe tih novih katastarskih izmjera. Ali ministarstvo nema tu poziciju.
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman 229. povučen. Hvala državni tajniče. Prelazimo na pozicije Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Ministar znanosti, obrazovanja i športa Dragan Primorac. Amandman 230. zastupnika Gvozdena Flege.
Amandman se ne prihvaća. Budući da nema kolege onda neću ući u to obrazloženje.
Trebamo glasovati jer nema predlagatelja amandmana zastupnika. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 231. amandman zastupnika Dine Kozlevca i Tanje Vrbat. Ministre izvolite!
Amandman se ne prihvaća.
Recite kratko obrazloženje.
Kratko obrazloženje je u dijelu koji dolazi od prihoda dodijeljenog na dohodak koji se izdvaja za decentralizirana sredstva posebice nakon zakona od 2001. godine, ministarstvo nema zakonske ovlasti izdvajati za ovakve objekte. Međutim, ono što je najvažnije reći, već 2002. godine napravljena je jedna investicija u iznosu milijun 143 tisuće kuna, što je u tom periodu bilo dostatno za rekonstrukciju i dogradnju. I to je još drugi razlog zbog čega ne prihvaćamo ovaj amandman.
Zastupnik Dino Kozlavac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre! Radi se o školi u Bartonigli, znači o talijanskoj osnovnoj školi koju bi trebalo, koja se ustvari, ustvari osnovnoj školi u Bartonigli ja se ispričavam. Radi se o tome da treba dograditi tu školu. Škola se dograđuje iz razloga povećanja broja djece i zadovoljenja školskih standarda koji su postavljeni. Amandman je dat tako, upravo tako šta je na nekoliko pozicija unutar tri ministarstva odnosno dva, postoje pozicije na koje se može predložiti takav amandman odnosno gdje nije bilo razvidno i nije vidljivo da li se ta sredstva mogu koristiti za tu namjenu ili ne mogu. Prema tome, amandman je takav. Ja molim da se glasa za njega.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 232. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća. . / . Želim naglasiti da izvannastavne aktivnosti učenika se financiraju iz drugih stavki. Jedna od njih su u okviru rada nevladinih udruga. Konkretno, mi imamo raspoređen iznos negdje oko 9 milijuna kuna za te aktivnosti ali ima jedna vrlo značajna aktivnost koja se u Hrvatskoj u zadnje četiri godine vrlo intenzivno radi a to je i program hrvatske zajednice tehničke kulture. Konkretno, u tom jednom sjajnom programu koji je prošle godine realiziran veliki broj djece mi smo samo u 2008. godini predvidjeli točno 16,6 milijuna kuna što se praktički uklapa u ovaj cijeli program izvannastavnih aktivnosti.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, jesam li ja dobro čula kad ste mi rekli da se jedan dio nastavnika financira koji vode izvannastavne aktivnosti kroz program financiranja nevladinih udruga?
Ne nastavnika, nastave.
Dobro. Bez obzira na to sve skupa stoji činjenica da ste u odnosu na prošlogodišnji proračun smanjili sredstva za poticanje izvannastavnih aktivnosti. Ja bih vas samo podsjetila, vjerujem da i vi to jako dobro znate isto kao i ja i kao većina zastupnika i zastupnica ovdje da se zalažete za uvođenje jednosmjenske nastave, da je sve više jednosmjenskih škola u Hrvatskoj, da to znači da ono vrijeme poslijepodnevno najčešće škola mora biti otvorena i na neki način opremljena sa većim brojem između ostalog i izvannastavnih aktivnosti. I ako hoćemo ići prema jednosmjenskoj školi u onom punom smislu značenja takvog načina organizacije školskoga rada onda znači da ćemo morati značajno povećavati a ne kao što vi govorite smanjivati sredstva za potpore za izvannastavne programe. S druge strane, time donekle pokazujete koliko se zapravo radi o stvarnom projektu a koliko se zapravo radi o na neki način demagogijama odnosno objašnjenjima i pričama koje nemaju stvarnog utemeljenja. Stoga ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 233. zastupnici Dino Kozlevac i Tanja Vrbat.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti prvenstveno zbog izmjene i dopuna Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine. Međutim, želim reći da navedeni projekt se već sufinancirao zajedno sa Narodnim sveučilištem iz Trsta i to u omjeru 50 na 50% i 2006. godine je on izgrađen i kao takva investicija je bila 5 milijuna i 700 tisuća kuna.
Zastupnik Dino Kozlevac.
Pa, radi se znači o nastavku izgradnje ili konačnoj izgradnji talijanske osnovne škole u Bujama u kojoj izgradnji učestvuju znači uz lokalnu regionalna samouprava, stvar je bilateralnih sporazuma između Hrvatske i Italije, i gdje Italija učestvuje sa značajnim sredstvima i gdje je normalno da u okviru toga učestvuje i Republika Hrvatska u toj izgradnji škole odnosno radi se o 300 tisuća kuna sredstvima znači koja bi bila potrebna daleko od toga koliko ona vrijedi i košta. Prema tome, ja predlažem da se o tom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 234. također odnosno zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer planirane aktivnosti su zacrtane u 2008. godini. Dosadašnja ulaganja koja su bila iako vrlo opravdano kažete da su potrebna ona su i povećana značajno u prošloj godini a u ovoj prema predviđenim sredstvima i to od strane osnivača škola a to su gradovi i županije.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine ministre, znate zašto su povećana i zašto je dobar indeks? Zato što ste ih u 2005. godini proračunom u potpunosti ukinuli sva sredstva za nabavku knjige u školskim knjižnicama pa je logično da je dobar indeks. Od nula na bilo šta je super indeks. To naravno ne znači da stvarni iznos tih sredstava je dostatan. On je kao što sam rekla 2004. je potrošeno 6 milijuna kuna, 2005. ste ih u potpunosti suspendirali, dakle bilo je nula kuna i stoga ja predlažem da sredstva za nabavku knjiga u osnovno školskim knjižnicama vratimo na razinu iz 2004. godine kako bi barem malo ovaj jedan nedostatak koji vlada u knjižnicama na neki način nadoknadili. Po ovako vašem govoru tijela ne neki način vidim da razumijete i slažete se sa onim što ja ovdje govorim. Ja se nadam da će to i zastupnici podržati glasanjem o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 235. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Planirana sredstva su predviđena na glavi A580003 i to za poticanje izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visoko školskom obrazovnom sustavu i to u istom iznosu kao 2007. godine. Prema našem iskustvu to je dovoljno. Međutim, želim reći da je određena aktivnost ove godine bila i stoga smo povećali i tu stavku, to je okvir nevladinih udruga ponavljam 9 milijuna kuna ali i program Hrvatske zajednice tehničke kulture koja obuhvaća ogroman broj djece i gdje sada iznosi 16,6 milijuna kuna.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, ovdje kao i svugdje drugdje postoji određeni povijesni slijed. Vi ste u pravu kad kažete da su sredstva na istoj razini ostala kao i 2007. godini, no međutim 2007. godine ste u proračunu ta sredstva značajno smanjili i stoga mislim da nije dobro taj trend smanjenja izdvajanja za izvannastavne aktivnosti u školama i visoko školskom obrazovanju i dalje smanjivati. Dapače, treba ulagati više nego u osnovno školstvo i predškolsko obrazovanje iz jednostavnog razloga što kad malo pogledate i izađete u naše osnovne škole i sva visoka učilišta vidite da tamo izvannastavnih aktivnosti i nekakvog djelovanja da tako kažem u okviru same zajednice škole ili visokog učilišta ne postoji. U osnovnim školama ipak nešto ima. Tamo ništa ne postoji. Tamo je potrebno učiniti mnogo više od onoga što se čini sada i onoga što zapravo vi planirate. Stoga molim i glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 236. također zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Planirana sredstva su na glavi i to iznimno značajna A580006 i to je stručno usavršavanje izobrabe učitelja i nastavnika. Međutim, vrlo je važno reći da su sredstva povećana za 45% u odnosu na 2007. godinu. Međutim, često zaboravimo da postoje dvije druge iznimno važne stavke. Jedna je na Agenciji za strukovno obrazovanje upravo za usavršavanje više od pola milijuna kuna i isto tako Agencije za odgoj i obrazovanje gotovo 550 tisuća kuna. Dakle, kad pogledate unutar ove tri stavke i povećanje 45% mi smo učinili najbolje što smo mogli do sada.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, ja vjerujem da ste vi učinili najbolje koliko ste mogli. No međutim, to je sve skupa manje kad se zbroje sve tri stavke nego što je za te namjene bilo izdvojeno u proračunu za 2003. i 2002. godinu. Ovdje se radi o povećanju, prijedlog za povećanje sredstava za stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja i nastavnika u srednjim školama i usavršavanje za provedbu nacionalnih programa. Ne znam koliko pratite ali u Hrvatski sabor svako toliko dođu neki novi nacionalni program. Ovdje gospođa zastupnica Sobol cijeli dan upozorava između ostalog i na Nacionalni program o ravnopravnosti spolova. O svemu tome mi nemamo sredstava u vašem ministarstvu a kako bi ih i imali kad nemamo niti dostatna sredstva za izobrazbu nastavnika koji zapravo moraju biti voditelji na neki način svih tih edukacija. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 237. također zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ja sam ranije dao obrazloženje, ponoviti ću ga da su planirana sredstva u 2000. godini i naravno uz pomoć osnivača sukladno u sadašnjoj praksi ali i zakonskoj obvezi izmjena zakona 2001. do sada. Jer se permanentno ulaže. I vi ste u pravu kada kažete da čini to lokalna samouprava. Ali naravno to je jedan dio njihove obveze, jer želimo bolje školstvo unutar Hrvatske. I država jedina ne može skrbiti o tome.
Zastupnica Marija Lugarić.
Pa poštovani ministre, on je malo, ovdje se radi o …. [[Govornik se ne razumije.]] knjižnica sa stručnom literaturom, za razliku ono maloprije kada smo raspravljali o osnovno školskim knjižnicama. I ovdje vrijedi ista situacija kao i za izvannastavne aktivnosti, gdje je, ako je u osnovnim školama situacija koliko toliko podnošljiva u srednjima je gotovo nepodnošljiva. Ovdje u Zagrebu a i van Zagreba, kada srednjoškolci dolaze nam ovdje vrlo često u Hrvatski sabor, žale se kada požele posuditi knjigu iz obvezne lektire u školskoj knjižnici nema ih. Ima po maksimalno 10-ak, 15-ak, 20-ak. U nekim izvanrednim slučajevima i 30-ak primjeraka neke knjige iz obvezne lektire u školskim knjižnicama. Najčešće postoje najmanje 3, 4, 5, 6 paralelki to naprosto nije dovoljno. 2004. godine planirali smo i potrošili 5,37 milijuna kuna za nabavku tih knjiga, 2005. smo opet posve ukinuli ta sredstva za nabavke knjige u knjižnicama. I zbog takvog tijeka događaja da ipak to malo, na neki način … [[Govornik se ne razumije.]] što nismo imali jedne godine uopće nabavke. Ja predlažem sredstva vratiti na razinu koju smo imali 2004. godine, jer potreba naprosto nije nestala. Molim glasanje.
Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 238 Kluba zastupnika IDS-a.
Taj amandman ne možemo prihvatiti. No, kratko obrazloženje. Ministarstvo podržava i financira projekt, kvalitetan, vrlo kvalitetan projekt zvjezdarnice u Višnjanu. I 2007. godine smo pomogli u nabavi kapitalne opreme. Ali osim toga, zvjezdarnici Višnjan je odobren i trogodišnji program u iznosu od 450 tisuća kuna. A već u kontaktu sa voditeljima naravno da smo dali potporu da se javi na natječaj, sukladno Zakonu za potporu i nabavke opreme, ali i druge projekte i programe kako bi se ovaj iznimno kvalitetni program nastavio.
Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Jedna od hrvatskih najpoznatijih institucija izvan granica Hrvatske je ova mala zvjezdarnica u Višnjanu. To je jedna lijepa priča o Višnjanu, Poreču, o Istri, o Hrvatskoj. I samo da vam pročitam, da u svom djelovanju istakla se na astrometrijskim mjerenjima i o pričama malih tijela. Do sredine 2005. oni su otkrili 1750 asteroida. I to ih je svrstalo na 12. mjesto u svijetu. Uz jedan brand već, NASU, šta ja znam, taj u Beču, u Rimu, Tokiju, itd., itd.. Znači i ta zvjezdarnica pokazuje da Hrvatska konja za trku ima. I da to nisu uvijek samo naši sportaši, rukometaši, nogometaši, veslači, skakači u vis, itd.. I upravo iz tog razloga mislim da bi trebalo sa nešto značajnijim sredstvima na godišnjoj razini pripomoći tim krasnim mladim ljudima koje vodi Korado Korlović. Čak bih predložio da se uvede ono načelo, ako otkrijete jedan asteroid negdje u svemiru, da ih se nagradi i za to, vis a vis tog otkrića kao sportaše kada osvoje srebrnu, brončanu ili zlatnu medalju. Mislim da je to ekvivalent tih sjajnih sportskih rezultata, koji inače postižu naši dečki i cure u raznim sportskim disciplinama. I utoliko, imajući na umu da u tom svemiru imate ne znam nazive koje ti asteroidi imaju poput jednog Višnjanja, Poreča, Učke, …. [[Govornik se ne razumije.]] itd., Buzet, itd., da je to jedna priča koju bi trebalo poduprijeti.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 239. zastupnika gorana Hefera.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Nekoliko je razloga, onaj ključan je zakonski. Iako ministarstvo kroz svoja decentralizirana sredstva koja idu unutar kapitalne investicije, je uspjelo napraviti od 2004. godine da postotak djece koji su u predškolskom odgoju i obrazovanju sa 43% u 2007. godini iznosi točno 60%, što je signifikantno. Međutim, zbog zakonskih odredbi i mehanizma koji postoji mi ne možemo prihvatiti financiranje ovako pojedinačnih projekata.
Zastupnik Goran Hefer.
Poštovani gospodine ministre. Naime, ovdje je riječ o dječjem vrtiću, narodski rečeno, u naselju Petrovci, općina Bogdanovci, kod Vukovara dakle, isto ono što sam nedavno imao u vezi doma kulture. Da ne ponavljam onu priču da je riječ o sredini koja je više nacionalna i gdje svaki takav objekt ima višestruko značenje, dakle, ne samo smisao organiziranje i okupljanje djece predškolske dobi, nego i zadržavanja mladih u ovom jednom ruralnom području. Na određeni način i normalizaciju života itd.. A posebno je naglašena uloga socijalizacije djece iz tih takovih ratom zahvaćenih područja. Te bih vas ja molio da ovog puta ipak glasujemo o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 240 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, no kroz različite oblike je dana već puna potpora realizaciji programa. Posebice to smatram da su važni ne vladini programi koji definitivno pomažu onome što radi Hrvatska država koja još uvijek nije dovoljna i dostatna da može to sama raditi. Vi vidite da su sredstva povećana u odnosu na 2007. godinu. A što se tiče ne vladinih sredstava za programe koje vi postavljate pitanje. Mi smo ove godine izdvojili znatno više novca i on sada iznosi oko milijun i pol kuna, što prema našim procjenama je dovoljno da se pokrije 2008. godina.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ja sam tražio da se poveća stavka odgoj i naobrazba djece sa poteškoćama u razvoju sa 8 milijuna na 10 milijuna kuna. Vi doista tvrdite točno da se povećala stavka u odnosu na 2007. godinu za 2%, za 2%. Trošak automobila u Vladi raste 30%, trošak Vladinog ureda raste 30%, a ono što dajemo našoj djeci sa teškoćama u razvoju vi kažete da ćete povećati za 2%. Ja vas pitam zašto kažnjavamo djecu sa teškoćama u razvoju, i ne damo im, barem onoliko, ili ne povećamo im barem za onoliko koliko inflacija ili koliko je rast bruto društvenog proizvoda u Republici Hrvatskoj? Jedno društvo, kvaliteta života, i društvo u cjelini se cijeni po onome koliko su njeni građani integrirani u to društvo. A posebno onda moramo skrbiti o onima koji ne mogu sami skrbiti o sebi. A djeca sa teškoćama u razvoju su praktično ti koji, o kojima moramo posebno skrbiti. I umjesto da smo ovdje povećali stavku za 30, 40%, da smo pomogli onim centrima koji to rade sustavno, odnosno ovdje ovim koji to rade kao nevladine organizacije. Mi njima povećavamo za mizernih, bijednih, žalosnih, jadnih 2%. Ja mislim da je to tužno. Ovo je jedna tužna stavka. Ovo je jedno tužno povećanje naprosto koje govori o jednom maćehinskom odnosu prema toj djeci i ja sam doista izuzetno tužan. Neću tražiti glasanje o ovome. Naprosto sam tužan i sjetan.
Hvala. Amandman 240. povućen. Amandman 241. zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepo. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali naravno ja bih rekao razveselit ćemo i gospodina Mršića i sve one koji skrbi o djeci sa posebnim potrebama jer je prvi put u Republici Hrvatskoj u partnerstvu sa Hrvatskim savezom udruga tjelesnih invalida izgrađen projekt mreže škola bez arhitektonskih barijera do 2005. godine. To je jedan od najznačajnijih projekata na koje smo mi neizmjerno ponosni. U ovom trenutku kažemo da je prilagođeno 27 osnovnih i srednjih škola. Naravno, najbolje udruga Savez tjelesnih invalida zna kako treba napraviti. Znate da je došlo do promjene zakona, da niti jedan objekat više ne može biti izgrađen bez da je u cijelosti adaptiran glede dostupnosti učenicima sa većim motoričkim poteškoćama. I ja mislim koliko se god uloži u ovaj projekt, a vi ćete vidjeti u cijeloj vertikali da slično radimo i sa studentima, nikad nije dovoljno ali je sindifikatno više nego ikada do sada u Republici Hrvatskoj.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, ovo je sve u redu što vi govorite. Vi ste rekli da se više ni jedna nova škola neće moći sagraditi a da ne bude arhitektonski napravljena, tako da ne bude dostupna djeci i mladima sa invaliditetom. Rekli ste da je 27 škola adaptirano. Sve je to u redu. No međutim, šta je sa onih nekoliko stotina škola koje nisu adaptirane a koje moramo adaptirati. Moj amandman upravo govori o tome, jer ste vi predložili u proračunu za 2008. godinu da smanjimo sredstva za adaptaciju školskih prostora kako bi postala dostupna djeci i mladima sa invaliditetom. Dakle, svojim amandmanom tražim da ta sredstva vratimo barem na razinu kao što su bila 2007. godine jer još imamo preko nekoliko stotina naprosto zgrada koje je naša zajednička odgovornost da adaptiramo. I lijepo je ovo što vi govorite. Ali s druge strane opet, jednako tako vrlo tužno da se hvalite podatkom od 27 adaptiranih škola, dok s druge strane sredstva za tu namjenu predlažete smanjiti a imate stotine zgrada koje nisu adaptirane. Ja stoga molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 242. zastupnika Zvonimira Mršića.
Dakle, dobro da su pitanja jedno iza drugog. Ja ću reći ovaj amandman mi ne možemo prihvatiti ali možemo obrazložiti kolegici Lugarić jer su povezana pitanja. Naime, [[Upadica Šeks: Zastupniku Mršiću je ovaj amandman zastupnika Mršića!]] Točno. Točno, ali su slične koncepcija pitanja i odgovaram zastupniku Mršiću. Naime, Hrvatski savez udruge tjelesnih invalida je najkompetentnije tijelo glede toga i ono što je učinila hrvatska Vlada i ovo ministarstvo ono je izradilo projekt mreža škola. Što znači to je proces koji traje i kad smo spomenuli 27 osnovnih i srednjih škola to je prvi put da se dogodilo u Hrvatskoj. Ali mreža traje i izgradnja će trajati dok se zadnja škola ne napravi kako bi djeca mogla dobiti nesmetan prihod škole.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja moram reći da evo dolazim iz Koprivnice u kojoj su dvije škole – Centar za odgoj i obrazovanje i rehabilitaciju “Podravsko sunce“ i nova gimnazija “Fran Galović“ u potpunosti prilagođeni svim učenicima. Dakle, i tjelesnim invalidima i slijepim osobama i gluhim osobama. Dakle, svi mogu u svim prostorima se nesmetano kretati. Mi smo kandidirali primjerice jednu školu da ju u ovom projektu prilagodimo jednu koja je sagrađena '89. godine. Nismo ušli u taj projekt. Sa iznosom od 700 000 kuna godišnje i još ako k tome pridružite sredstva lokalne samouprave vi možete adaptirati ili prilagoditi negdje četiri do pet škola. Vama treba 250 do 300 000 kuna za jedan … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, vi sa ovime možete dvije do tri škole. Ja prihvaćam da je Savez udruga invalida mogao napraviti tu mrežu, ali po ovoj dinamici kako vi predviđate sredstva od 700 000 kuna to će biti gotovo negdje 2086. godine. Ja mislim da je žalosno ponovno da ponovno zakidamo one o kojima bi trebali posebno skrbiti. Trebamo se odreći jednog novog automobila u vladinim uredima i jednog novog automobila u svakom ministarstvu i za taj novi automobil idemo napraviti lift ili skalanobil u jednoj od škola. Dakle, vi ovu stavku smanjujete na 700 000 kuna. Ja predlažem da to povećamo na milijun i 400 što je ponovno daleko manje od onoga što je potrebno za napraviti ali je puno više i drugačija je tendencija. Nedopustivo je da se kupuju novi automobili, a da se smanjuju sredstva za prilagodbu škola u Hrvatskoj, da budu prilagođena svim učenicima odnosno osobama sa invaliditetom. Ja ću jednako tako tražiti glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. Nije dobio potrebnu većinu. 243. amandman gospodina zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Pozdravljam vas gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, međutim ono što je činjenica da su na poziciji A5 7900, ta je pozicija naime razveselila brojne nastavnike, profesore jer su osigurana sredstva za plaću i to na način da pored redovnog rasta plaće od 6% što je išlo za sve u javnom sektoru od početka osmog mjeseca raste dodatno za 2,1%. Tako na primjer kumulativno ove godine povećanje u odnosu na prošlu godinu je 17%, a za četiri godine još danas će izgledati 61% i za to su osigurana sredstva od 4,1 milijardu kuna. Što to znači u stvarnom životu? To znači da jedna plaća nastavnika koji danas ima otprilike negdje oko 4, 5 tisuća kuna će biti negdje oko 7,5 tisuća kuna. Jednog nastavnika na fakultetu od 6 i pol tisuća kuna bit će oko 10 i pol tisuća kuna, a za 2008. godinu su osigurana dostatna sredstva sa povećanjem dodatnih od 2% koja kreću od kolovoza ove godine.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Drago mi je što ste bar malo razveselili prosvjetne radnike, ali ja bih da ih razveselite još malo više. Zato sam i predložio ovaj amandman jer mislim da je nepravda da četrdesetak tisuća ljudi koji su zaposleni u osnovno školskom sustavu u prosvjeti imaju otprilike 12, 13% manje plaće u prosjeku nego što to imaju svi u javnoj upravi. To znači, svakih 8 mjeseci ljudi koji rade u prosvjeti zarade jednu plaću manje nego ostali koji rade u državnoj upravi i zato ovaj moj amandman barem malo smanjuje tu nepravdu i želim zato ga staviti na glasovanje da još malo više razveselimo te ljude u prosvjeti.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 244. zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Amandman ne možemo prihvatiti. Zakon 2001. godine jasno kaže da se odgovornost za kapitalna ulaganja u školstvu prenijeta na osnivače i na gradove. Ja ću konkretno reći da se u Varaždinskoj županiji za kapitalne investicije doznačeno 10 milijuna kuna i naravno većina ovih projekata je krenila iz javno privatnog partnerstva i mene iznenadilo da nisu sve škole kao ova koja se navode, obuhvaćena tim projektom. Ja isto moram priznati da sam ja iznenađen, ako je projekt za sve onda je za sve.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, već opće poznata je stvar da jedno od temeljnih opredjeljenja … [[Ne razumije se.]] i Varaždinske županije je stvaranje uvjeta za povećanje nivoa znanja. Varaždinska županija je tu napravila jedan iskorak, inovativni iskorak i izgradila je potpuno samostalno ukupno 23 škole, dogradila i jednu izgradila 13 športskih dvorana, ukupno uložila 350 milijuna u dvije godine bez kune iz državnog proračuna. Poznato je da je Vlada svojom uredbom smanjila potencijal za izgradnju preostalih škola koje su još ostale, a to je tih 6, 7 škola koje smo stavili, na koje smo stavili amandman. Prema tome imamo samo dvije varijante. Opredjeljenje Varaždinske županije nije sporno, ili Vlada nek' omogući da putem javnog privatnog partnerstva Varaždinska županija završi tu izgradnju ali temeljem zakona kojega je uredbom potencijal smanjila ili očekujemo pomoć ministarstva, mislim da bi ona bila korektna s obzirom na one iskore koje je Varaždinska županija napravila. I gospodine predsjedniče Sabora, budući da se radi o istim amandmanima, ista je tema, amandman 244, 246, 247, 248, 249 i 273 predlažem objedinjeno glasanje.
Nismo čuli, ako možete samo ponoviti, lijepo vas molim.
Budući da je ista priča, 244, 246, 247, 248, 249 i 273 objedinjeno glasanje, a računam i vjerujem u obećanje ministra da će ti projekti biti realizirani uz pomoć ministarstva.
… dobro razumio da povlačite te amandmane?
Da.
Hvala lijepa. Ovim amandman je povučen. 245 amandman gospodina zastupnika Ante Kotromanovića. Izvolite.
Gospodine predsjedniče zbog zakonskih razloga mi ne možemo prihvatiti ovaj amandman, ali Sinju pomažemo na razne načine i definitivno jedan od njih je, budući da zakon vrlo jasno kaže da kapitalne investicije idu kroz decentralizaciju. Mi smo povećali za Splitsko-dalmatinsku županiju iznos na skoro 24 milijuna kuna i naravno da činimo koliko možemo da ta sredstva rastu jer nema nikakve dvojbe o opravdanosti ovoga projekta.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine ministre vi znate da je sada ta dvorana već napravljena, izvedena prethodna dokumentacija, građevinska dozvola ishođena, ja ne znam šta može županija napraviti kroz ta decentralizirana sredstva, to su strašno mala sredstva. Splitsko-dalmatinska županija je ogromna jedna županija, ja nisam siguran da će biti odvojeno i jedna kuna gore za Sinj. Jako sam žalostan, jako mi je žao što nije prihvaćen ovaj amandman. Ja mislim da, i vi ste sportaš, da razumite situaciju gore, gore se nalazi preko 60-tak tisuća ljudi. To je dvorana u bijednom stanju, devastirana, nikakva. Ja bih bar molio prijatelja Niku Rebića da on razumi tu situaciju, on je dole sa prostora cetinske krajine. Ja ne znam šta da napravim. Stvarno sam žalostan. Ovo je nekakvo blago kažnjavanje čini mi se dolje ljudi u cetinskoj krajini i nadam se da će u dogledno vrijeme, da ćete nešto napraviti dolje. Morate razumiti situaciju koja se nalazi u Sinju. Ja tražim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 246 je povučen. Amandman 247 je povučen. Amandman 248 je povučen. Amandman 249 također povučen. Amandman 250 zastupnika Ante Kotromanovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman se tiče Sinja i ja želim ovdje javno reći da ova Vlada, moje ministarstvo maksimalnu potporu daje Sinju, a ovo je upravo jedan od tih, ja ću ga obrazložiti u manje od minutu. Naime radi se o jednom projektu iznimno važnom o osnovnoj školi "Fra Pavle Vuškovića", projekt koji smo mi započeli u ministarstvu zajedno sa gradom u partnerstvu bez obzira tko je na vlasti, jer nam je interes djece iznad svih interesa, učenika. I mi smo uspjeli kroz kapitalni projekt KP79037 osigurati novce. Krenula je izrada projektne dokumentacije, ono što je najvažnije zamjena za vraćenu crkvenu imovinu i mi ćemo ovaj projekt pratiti do kraja i to je vrlo jasna poruka.
Hvala. Gospodin zastupnik Kotromanović izvolite.
Ja zahvaljujem ministru. Da li mogu samo znati koliko, sredstva su odobrena, kompletna sredstva dolje za osnovnu školu.
Po dinamici kako ide.
To će ići postupno u nekoliko godina jel'?
Točno.
Ja povlačim ovaj amandman onda.
Ovaj je amandman povučen. Hvala lijepa. 251 zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Ovaj amandman gospodine predsjedniče ne možemo prihvatiti. Radi se, ja sam žalostan da moram ponavljati, ali to je zakon koji je donesen 2001. godine, Zakon o školstvu koji vrlo jasno govori tko je zadužen za kapitalne investicije. Nikakve dvojbe nema da su investicije ovoga tipa opravdane i ono što ja mogu reći da izdvajanje za Koprivničko-križevačku županiju u kojoj je 2007. godine bilo oko 6,9 milijuna kuna ćemo dizati koliko budemo mogli i nastojati pomoći vama u donošenju odluka i na neki drugi način financirati.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa budući da sam ja više ovakvih amandmana dao onda ćemo se još danas razgovarati. Dakle ako je zakon loš, treba ga promijeniti. Ako mislite da to iz 2001. nije bilo dobro treba ga promijeniti, jer nemojmo se pozivati na 2001. Mi smo u ovom sazivu Sabora već dva puta mijenjali Zakon o Vladi, prema tome u 14 dana dva puta promijenimo jedan te isti zakon jel'. A što se tiče ovog sljedećeg, ja sam dao amandman da se povećaju decentralizirana sredstva, ministar Šuker je rekao ne može. Vi ćete predložiti Vladi minimalne standarde za osnovno školstvo, predložit ćete ih na nivou prošle godine. Dajte ugradite sva ta sredstva u decentralizirana sredstva i neće biti problema, neće biti ovih amandmana. Ali ne možete nam povećavati decentralizirana sredstva za 3% i očekivati da mi riješimo sve one investicije koje treba riješiti. Ja ću vas posjetiti da do EIB2 ni jedna škola u Koprivničko-križevačkoj županiji nije sagrađena u proteklih 30 godina novcima iz državnog proračuna, sve je podnio proračun općina, gradova i županija. Prema tome mi samo tražimo da budemo ravnopravni i sa drugima, jer mi isto smo porezni obveznici koji izdvajamo u državni proračun. Vi znate da je sagrađena najljepša škola u Hrvatskoj, gimnazija "Fran Galović" po modelu javno privatnog partnerstva, isto tako očekujem odgovor da nas u tome država prati. Jer ako se može dati novac za dvorane koje se grade po javnom privatnom partnerstvu, ja najmanje što očekujem od vas je da dati nam 50% novaca za tu školu ili ćemo onda reći da su nam važnije sportske dvorane od gimnazije, a imate priliku vidjeti sada u tisku da je gimnazija "Fran Galović" u Koprivnici proglašena od strane struke najljepšom školom u Hrvatskoj, jednoj od najvećih izazova arhitekture u Hrvatskoj s početka ovog stoljeća i ja očekujem da nas zbog toga nagradite, a ne da nas zbog toga kažnjavate na način da nam objašnjavate da možemo i dalje sve sami raditi.
Hvala lijepa. Tko je za amandman ovaj?
Povlačim.
A povlači. Oprosti. Ovaj amandman je povučen. Idemo na 252, zastupnici Daniel MOndEkar i Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti iz potpuno istih razloga kao prethodni i na žalost većinu drugih i ja se slažem, moramo razmisliti što ćemo napraviti oko zakona iz 2001. godine svi zajedno. Ali ono što želim poručiti na ovom mjestu, ova Vlada je u zadnje 4 godine uspjela izgraditi 288 škola ili dograditi ili školskih objekata što je najviše do sada koliko ja znam ikada na ovom području. Želim reći još jednu stvar koja isto mislim da je značajna za reći. Mi ćemo krenuti u drugu fazu kredita sa Svjetskom bankom. Idemo pokazati mudrost kao što smo napravili za ova 73 objekta koja ukidaju tri smjene, idemo na isti način nastaviti sa ovim školama koje očito niti lokalne općine ne mogu napraviti kroz decentralizirana sredstva, a niti Vlada ima ovlasti.
Gospodin zastupnik Daniel Mondekar.
Hvala puno. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Poštovani predsjedniče ja sam se naljutio što ste me prekrstili, promijenili spol, ali ukratko oko ovog. Kao što znate područna škola u češkom selu je derutna zgrada koja je zapravo montažna građevina neprimjerena za nastavu, a na žalost potrebna je radi preopterećenosti osnovne škole "Mate Lovraka" u Petrinji. Projektna dokumentacija je napravljena u 2006. i 2007., potrebno je 3,8 milijuna kuna za gradnju zgrade bez namještaja i bez didaktičke opreme. Ja molim da se o ovome glasa. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnici Daniel Mondekar i Dragica Zgrebec, 253. amandman.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali želim reći jednu ogradu. Naime, u 73 objekta što su konsenzusom Vlada i struka prihvatili po prvi put na ovim prostorima se ukidaju tri smjene u Republici Hrvatskoj. Ja vidim da oko ovog amandman postoji jedna sporna stvar i želim reći da su naše službe utvrdile da škola ne radi u tri smjene i to je razlog zašto nije unutar te investicije. Ovdje moj nazočni državni tajnici i pomoćnici, ako je to nužno, još jedanput će napraviti evaloaciju, postoje neke granične informacije i naravno unutar drugog zaduženja to nam je prioritet ukidanje tri smjene, mi ćemo postupiti sukladno onome što je naš zajednički cilj Vlade Republike Hrvatske, ali i struke.
Gospodin Daniel Mondekar.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Pa problem u Popovači je taj da osim osnovne škole, postoji 5 područnih škola. To znate. Ide gotovo 750 učenika u matičnu ustanovu, 260 u područnu. Ja sam posebno tražio da se provjere brojke i gotovo još 100-tinjak mora ići u Kutinu u školovanje. Gradnju nove škole je podržala Vlada Republike Hrvatske 26. listopada 2006. godine. Znači ova bivša sadašnja vlast je podržala da se nova škola u Popovači mora izgraditi i ja pozivam i većinu da glasa sada za taj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 254. zastupnici Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali je dobra vijest ta da se ovaj projekt već financira iz zajma Europske investicijske banke i to i EIB-a 2, dakle financira se i to putem Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva što je zapravo onda vjerojatno došlo do nekog nesporazuma jer tih projekata se financira u ovom trenutku 109 škola i dvorana, a samo na području Brodsko-posavske županije iz ovog projekta financiramo 13 škola i dvorana. Vrijednost ovoga projekta je oko 5 milijuna kuna, dakle sredstva su predviđena, on ide dalje normalno.
Hvala. Gospođa zastupnica Sonja Šimunović. Izvolite.
Poštovani ministre. Da, financira se, ali na žalost i dalje u školskom dvorištu te škole nema nikakvih građevinskih radova. To je područna škola u jednom selu kraj Broda, … [[Govornica se ne razumije.]] i tamo idu klinci u školu od prvog do četvrtog razreda. Nema sportske dvorane, a matična škola u tri sela pokraj odvija se u tri smjene, nastava se odvija u tri smjene. Ja ne znam gdje je došlo do nesporazuma, međutim ti učenici i dalje nemaju osigurane uvjete pohađanja nastave primjerene propisanom standardu za osnovno školstvo. Cijeli projekt ima pripremljenu svu dokumentaciju i molim da se glasa za amandman. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Isti zastupnici amandman 255. Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] prihvatiti ovaj amandman iz istih razloga temeljem i Zakona o školstvu 2001. i naših zakonskih ovlasti. Ja tu ne mogu ništa više dodati jer jednostavno nemamo mehanizma za financirati.
Hvala. Gospođa zastupnica Sonja Šimunović.
Poštovani ministre. Dakle, opet ista priča. Izgleda ponavlja se u više navrata. Ovdje se isto radi o područnoj školi, konkretno u gradu Slavonskom Brodu. Samo da situaciju malo opišem. Tu se nastava isto odvija u matičnoj školi, tu su dvije zgrade u pitanju, jedna zgrada je stradala u potresu '45. godine, bila je predviđena za rušenje čak … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] Ispričavam se. Također nema izgrađenu sportsku dvoranu. Grad Brod je imao manje zahvate na održavanju iste, također postoji … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Netko isključuje gospođi zastupnici mikrofon. Malo pripazite na. Izvolite.
Isto molim da se glasa za amandman. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 256. isti zastupnici Sonja Šimunović i Igor Dragovan. Izvolite.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti zbog razloga koji je već postao opterećenje svima nama i ako se dogovorimo da će biti drugačije bit će drugačije, ali zakon od 2001. godine vrlo jasno kaže da nemamo ovlasti za financiranje ovog projekta.
Gospođa Šimunović. Izvolite.
Ma da evo opet samo da se ponovim u jednoj rečenici. … [[Govornica se ne razumije.]] nadogradnje školske zgrade i sportske dvorane postoje sva bitna dokumentacija. Molim da se glasa za ovaj amandman. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 257 Klub zastupnika IDS-a. Izvolite.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti u onom njegovom dijelu, koji se tiče opremanja da, ali zbog istih razloga 2001. godine, zakona ne možemo graditi. I tako je kako je.
Hvala. U ime IDS-a Damir Kajin.
Poštovani gospodine ministre! Do sada je investirano u tu školu "… [[Govornik se ne razumije.]] Grželja" 12 milijuna kuna. I ja sam 100% u iznosu grada Buzete i Županije istarske. E sad, zbog tih nepredviđenih naknadnih, dopunskih radova otvorila se ta još jedna stavka od 3 i pol milijuna kuna. Sad vi ne trebate financirati opremu. Možete financirati i dovršetak tih građevinskih radova. I onda izađite ususret toj jedinici lokalne uprave, samouprave i pomognite joj da do 9. mjeseca zgrada se završi i da djeca ponovo se vrate u svoju školu koja je u ovom trenutku u fazi adaptacije i očekuje se da bi trebala biti gotova do konca 8. mjeseca ili šta ja znam, tamo ljetnog raspusta. Sve u svemu gradu Buzetu sa relativno skromnim proračunskim mogućnostima ta sredstva su značajna. I ako ne uskoči država nema tko doli županija. Ali ja vas još jedanput pozivam, ne morate financirat ili sufinancirati opremu, financirajte građevinske radove.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 258. Kluba zastupnika IDS-a također. Izvolite!
Amandman iz sličnih razloga ne prihvaćamo. Radi se o dogradnji, uređenju školske kuhinje. Dakle, zakon vrlo jasno kaže, možemo opremati ali ne možemo graditi. I mi ćemo opremiti naravno kad dođe faza za to.
Hvala. Gospodin Brkarić.
Mi bi zamolili da se o ovom amandmanu glasa. Ulaganje u samu osnovnu školu odnosno uređenju školske kuhinje vrši grad Novigrad. Ovdje je zatraženo 500 tisuća kuna znači za dovršenje same adaptacije odnosno uređenja. I molim vas da glasate o amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 259. istog kluba IDS-a. Izvolite!
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti u ovom obliku. Glavni razlog je zato što se već financira ovaj projekt. Dakle, investicija ide iz projekta Europske investicijske banke. I ono što je vrlo važno reći, na području Istarske županije sukladno ovome projektu mi ulažemo već u pet škola i dvorana. I možda samo jedna napomena, da je podjednako važno ulagati i u školske objekte kao i u školske dvorane. To je naš komentar jer je na početku mandata svega 30% škola imalo dvoranu. Dakle, mi ćemo ići paralelno i zato ovakvi projekti će imati apsolutni prioritet i potporu.
Hvala. U ime kluba gospodin Brkarić.
Evo, gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Mi bi inzistirali na glasanju. Radi se o izgradnji školske sportske dvorane u Karojbi, jednoj od općina koja ima najniža primanja po, proračunska po stanovniku. Znači, općina koja doista ne može iz svog proračuna isfinancirat izgradnju same školske dvorane. Molimo da se iznos od 4 tisuće kuna odobri kroz državni proračun. I predlažemo da se glasa o ovom amandmanu.
Ali financiramo. Već je danas financiramo. Ona već ide.
4 milijuna.
Cijeli iznos.
Dobro. Povlačimo amandman.
Da li povlačite ili idemo glasovati? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas! … [[Upadica se ne čuje.]] Amandman je povučen. 260. Klub zastupnika IDS-a. Izvolite!
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti zbog naše nemogućnosti direktnog financiranja ovoga projekta, ali opremanja da.
Hvala. Gospodin Brkarić.
Dobro. Ovo obrazloženje je isto. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Radi se o općini Kršan, sportskoj dvorani, vrijednost ukupne investicije je 16 milijuna kuna. Zatraženo je sufinanciranje od 50%, 8 milijuna kuna u … [[Govornik se ne razumije.]] Znači, na području cijele općine Kršan ne postoji ni jedna sportska dvorana za potrebe prije svega djece osnovnih škola, ali i za ostale aktivnosti. Molim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 261. isti klub, IDS.
Evo, ja moram reći amandman u ovom obliku ne možemo prihvatiti cijenjenog gospodina zastupnika i kluba zbog istog razloga kao i prethodni amandman.
Hvala. Gospodin Miletić. Izvolite!
Ovaj amandman je podnesen u smislu sufinanciranja izgradnje školske dvorane Osnovne škole "Stoja" u Puli. Doduše istina, da je ta dvorana već izgrađena, ali isto tako bilo je puno propusta u samoj izgradnji odnosno nepredviđenim troškovima tako da imamo slučaj dvorane koja je godinu dana izgrađena, a ne može se pustiti na uporabu, upravo iz razloga što je navedenu investiciju vodilo samo ministarstvo. Stoga tražimo da ministarstvo prihvati sufinanciranje dijela razlike troškova koji su bili nepredviđeni i koji ugovorom nisu bili sklopljeni. Molim da se izjasni o ovom amandmanu glasanjem.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 262. isti klub IDS-a. Izvolite!
Hvala lijepo. Ovaj amandman ne prihvaćamo, no ono što je vrlo značajno i vidljivo na poziciji K733045 je vidljivo da je ukupni program već uključen u kapitalnu investiciju. I što se tiče detalja, u ovom trenutku se samo radi o tome da je procjena ovoga projekta oko 70 milijuna kuna. I mi tražimo participaciju i grada Rovinja i Istarske županije. I oko toga se već vode razgovori za koje sam ja uvjeren da će vrlo brzo biti vrlo pozitivno okončani zbog ovoga dijela s kojim Vlada participira.
Hvala. Gospodin Damir Kajin u ime, ili tko od vas dva?
Ovako, meni su poznati ovi razgovori. I meni je krivo da na ovaj amandman ne odgovara ministar Šuker već mora odgovarati ministar Primorac. Cijela Hrvatska zna da je zbog izmjene Zakona o porezu na dobit recimo Grad Zagreb izgubio 200 milijuna kuna. Međutim, s druge strane … … [[Upadica se ne čuje.]] I više ili manje, nije bitno. Međutim, nitko ne zna da jedan Rovinj zbog tog zakona gubi preko 25% svog fiskalnog kapaciteta i da je zbog toga apsolutni gubitnik u Hrvatskoj. Za njim je Zagreb, za njim je [[Upadica: Koliko je to?]] Koliko je to? To je negdje 40 milijuna, gospodine Jambo. Nije malo. Za jednu lokalnu samoupravu to su značajna sredstva. I odmah iza njega je u tom ukupnom iznosu po gubitku Županija istarska. E sad, bilo je obećano da nitko ništa neće izgubiti i da će tim gradovima koji su gubitnici država iz svojeg fiskalnog kapaciteta naknaditi "taj gubitak" kroz gradnju neke škole, dvorane i tome slično. Pošto je zakon na snazi već skoro dvije godine. Prošle godine grad Rovinj po tom osnovu nije dobio niti lipe. Ove godine želimo vjerovati da sve neće se zaustaviti na ovom iznosu od milijun kuna i vas gospodine ministre držimo za riječ da ćete u tim razgovorima sa županom, gradonačelnikom pronaći modus kako pomoći gradu Rovinju. Za njih je taj iznos, nije bitno da li je riječ o 40 ili 70 milijuna kuna za tu dvoranu odnosno školu ipak u ovom trenutku značajan novac. To nije mali novac za grad Rovinj. I povlačimo amandman.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 263. amandman Klub zastupnika IDS-a. Izvolite.
Ovaj amandman u ovom obliku ne možemo prihvatiti iz vrlo jednostavnog razloga. Projekt se već financira iz zajma Europske investicijske banke, ali želim na jedan način dati potporu onome što je i ministar Šuker ranije rekao. Točno je, vi ste to dobro rekli što se događa sa Rovinjom, ali isto je tako točno da iz ovog projekta upravo ova razlika se nadoknađuje i u ovom trenutku u Istarskoj županiji iz EIB2 projekta se gradi pet škola i dvorana danas u ovom trenutku i to je vrlo važan podatak.
Hvala. U ime kluba gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine ministre, gospodo zastupnici. Da skratimo malo ovu popodnevnu seansu. Mi predlažemo objedinjeno glasanje za amandman 263., 264., 265., 266., 267., 268., 269. i 270., i 271., i 274. Evo, to su znači za sportsku dvoranu u Medulinu, za sportsku dvoranu u Novigradu, sportski centar Vodnjan, gradski stadion u Puli, sportska dvorana u Sent Vinčentu, Osnovna škola grada Pule, izgradnja Osnovne škole "Veli Vrh" u Puli i za srednju školu … [[Govornik se ne razumije.]] talijanska srednja škola i izgradnja sportsko-školske dvorane u Rovinju, te za Osnovnu školu Murterski škoji, "Vladimir Nazor" Vrsar.
Ovako, ako sam razumio od 264. do 273. se glasuje jedinstveno odnosno 274. gdje se govori o rekonstrukciji športske dvorane u Vrsaru, je li tako? Znači, za sve te amandmane da glasujemo. Tko je za ove amandmane koje sam nabrojio i koje je nabrojio gospodin Kajin? Hvala. Nisu dobili potrebitu većinu. 272. zastupnici Nenad Stazić, Milanka Opačić, Josip Leko i Bruno Kurelić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovaj amandman u ovom obliku ne možemo prihvatiti. Obrazloženje je vrlo jednostavno. Mi ne možemo financirati ono što je zadatak lokalne samouprave. Radi se o potrebama dječjeg vrtića. Ali ono što smo prethodno napravili izgradili smo školu, pa je ona iselila i taj prostor je ostao na raspolaganju dječjem vrtiću, i sad to treba srediti i opremiti.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Oprostite ministre, vi ste jako tihi bili. Nisam čuo obrazloženje.
Oprostite, ja ću malo glasnije. Dakle, mi ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali ono što smo napravili mi smo izgradili objekat u koji je škola postojeća iselila i taj cijeli prostor je ostao na raspolaganje vrtiću. I naravno, nemamo zakonsku osnovu da sada možemo taj vrtić dograditi jer to je unutar zakonskih ovlasti lokalne samouprave. Znači, pored svih mojih dobrih volja ono što bih ja htio nemamo zakonsku osnovu.
E sad ministre, sad mi je žao da sam uopće čuo ovo obrazloženje i da sam vas molio da ga ponovite. U čemu je tu problem? Općina Kamanje je mala općina, nema vrtić. Djeca idu 11 kilometara u vrtić u … [[Govornik se ne razumije.]] ima odličnu lokalnu samoupravu, vuku novce iz pristupnih fondova Europske unije i puno su toga napravili. Oni imaju dakle tu staru školu, u njoj bi uredili vrtić. Ne mogu to, općina nema dovoljno novaca. Oni nemaju načina da toj svojoj djeci osiguraju da ne idu 11 kilometara daleko u vrtić. Oni imaju i građevinsku dozvolu, sve su napravili. Treba im pomoć financijski, ne njima, toj djeci treba pomoći financijski. I sad vi tvrdite da Vlada nema mogućnosti da pomogne djeci u Kamanju. Pa to stvarno bolje da nismo u obrazloženju čuli. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 275. amandman zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti. Naravno da je uvijek predmet rasprave da li je dovoljno sredstava što se tiče opreme i opremanje kabinetsko didaktičkom opremom. Razlika koju cijenjena zastupnica traži uistinu je milijun i pol kuna, znači nije značajna i ja bih rekao opravdana ali želim u ovom trenutku reći da smo mi tijekom 2007. godine osigurali 16,3 milijuna kuna za više od 500 škola, ali isto tako želim reći da u 2008. godini je osigurano za sve osnovne ili srednje škole kabinetsko didaktičko informatičku opremu vrijednosti veće od 100 milijuna kuna, znači za 2008. godinu. E to je na nekoliko stavka a moj Stipe Mamić, moj pomoćnik će se potruditi da vam pokaže to. Znači, to je ja mislim na tri ili četiri stavke različite, više od 100 milijuna kuna.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, mene to podsjeća kao kad se od šume ne vidi drveće. Ovdje raspravljamo samo o opremanju osnovnih škola kabinetskom i didaktičkom opremom. Ja vama vjerujem kad se zbroje i srednje i visoke itd. da to može biti takav iznos. No međutim, ostaje činjenica da vi za milijun i pol tisuća kuna smanjujete u odnosu na prošlogodišnji proračun sredstva za opremanje škola kabinetskom i didaktičkom opremom. Ne znam, kad vi dolazite obično u posjete školama onda se škole obično dosta ulickaju pa se posuđuje da izgleda malo bolje jer ipak dolazi ministar u školu. No međutim, realnost u našim školama je primjerice jedna moja kolegica, zapravo vrlo dobra prijateljica radi u školi u kojoj nema niti krede, niti ploče, niti vrata u svojoj učionici, osnovna škola. Inače, radi se o Osnovnoj školi u Dugom Selu koja radi u četiri smjeni o kojoj smo više puta razgovarali. I to je također realnost jednog broja naših škola. U toj situaciji mi zaista ne smijemo smanjivati sredstva za opremanje škola. Nas čeka donošenje novog nacionalnog kurikuluma koji se nadam da će krenuti ka tome da se više radi, da će se više temeljiti na nastavi usmjerenoj prema učenicima. Zahtjevi i za opremanje škole će biti bitno veći, bitno značajniji. Ono draftovi s druge strane koje smo imali pedagoških standarda u prošlom mandatu koje se nadam da ćemo usvojiti u prvom tromjesečju kao što i piše u programu rada Vlade. Istina, za to još imamo samo devet radnih dana Sabora, pa se nadam da ćete se požuriti traže povećana ulaganja. A vi prijedlogom proračuna predlažete smanjenje, stoga ja molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 276. amandman zastupnika gospodina Zvonimira Mršića. Izvolite.
Ja ću biti kratak gospodine predsjedniče. Mi ga ne možemo prihvatiti iz razloga Zakona o školstvu 2001. godine.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja moram izraziti žaljenje. Mi na žalost smo bili jedina županija koji nismo ušli u program C5. Mi smo bili jedina županija koja nije dobila ništa iz kredita Svjetske banke. Ali sad smo nešto malo zagrabili u EIB2. Ali EIB2 ne omogućava da se grade sportske dvorane. EIB2 omogućava samo da se sufinancira dijelom izgradnja školskih prostora. Budući da ima veliki broj malih škola po općinama, u mojoj županiji koji nemaju sportsku dvoranu i koje zbog budžeta kojim raspolažu te općine a i županija nisu u stanju sagraditi dvoranu, jer dvorane su skupe. Jel, dvorane su puno skuplje nego ovo. Ja sam zatražio određeni iznos sredstava koji bi se udružio sa općinama i koji bi se udružio sa županijom i da se uspijemo riješiti tih desetak dvorana na području županije da sagradimo te škole uz te dvorane. Ja ću prihvatiti da vi nemate ovlasti, ali vi imate ovlast povećati minimalni standard i u tom minimalnom standardu povećati sredstva za investicije. Na žalost decentralizacijom u prošloj godini lokalna samouprava, a posebice i ova na području Koprivničko-križevačke županije zbog toga što je gospodarstvo bilo nadprosječno efikasno je na zgubičku. Ostali smo s manje novaca poreznih, nego što bi županija imala da je bio stari zakon. Prema tome, da nam država, a to ste vi ministre nije uzela dvije milijarde kuna lokalnoj samoupravi mogli smo sagraditi hrpu škola. Ali očito ne može se graditi dvorana osim ako nije za svjetsko prvenstvo. Mi tražimo ovdje da se grade dvorane, dakle na području Koprivničko-križevačke županije za djecu koja neće ni imati za kartu da odu na svjetsko prvenstvo. Ja ću odustati od ovog amandmana. A i pozivam vas kad budete radili sa kolegom Mamićem minimalne kriterije, da svakako utrostručite sredstva za investicije na području Koprivničko-križevačke županije za decentralizirana sredstva jer za to imate ovlasti i to je po zakonu.
Hvala. Ovaj amandman je povućen. 277. istog zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Ni ovaj amandman gospodine zastupniče ne možemo prihvatiti iz istog razloga kao i prethodni.
Gospodin Mršić. Izvolite.
Pa ja ne znam da li vam je to mudro. Radi se dakle o školi u Subotici. To je Subotica u općini Rasinja. U tu školu je išao predsjednik HSS-a i vaš važni koalicijski partner. Ne znam da li ne bi bilo ipak mudro pronaći nešto novaca da se ta škola sagradi, za koalicijski ugovor, da se ta škola sagradi. Županija je pokrenula izradu projektne dokumentacije i mislim da bi bilo dobro da se pomogne. Radi se o općini Rasinja koja je teritorijem veća od grada Koprivnice u kojem se nalazi 27 naselja. Dakle, jedna ogromna općina sa malim budžetom gdje ima puno škola. Jedna od tih je dakle ova škola u Subotici. Inače ćemo doći do toga da će ljudi iz Subotice se početi seliti prema Koprivnici, a mislim da nam to nije cilj posebice ako želimo imati ruralni razvoj. Prema tome, ja bih tražio da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 278. zastupnika Zvonimira Mršića također. Izvolite.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Ja ne znam tko je u ovu školu išao gospodine zastupniče, ali ćemo poštivati zakon. To je najbolje obrazloženje što vam mogu reći.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Na žalost, više nitko ne ide u ovu školu zato jer smo djecu preselili u Koprivnicu i općina Sokolovac je ostala bez jedne svoje područne škole. Ali ja ponovno apeliram na vas. Dakle, o.k. Ne možete prihvatiti amandman, ali možete povećati decentralizirana sredstva za investicije gradu Koprivnici za iznos sredstava koji će vratiti jednu malu školu u jedno brdsko područje gdje će moći dakle se vratiti i učitelji i škola i vratiti život na to područje. A ne da dođe do toga dakle da se opusti taj dio općine Sokolovac i da se stanovnici presele ili u Sokolovac ili u Koprivnicu. Povlačim.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 279. zastupnici Tanja Vrbac i Dino Kozlevac. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman u ovom obliku ne možemo prihvatiti, ali želim reći da je Vlada Republike Hrvatske, osobno premijer, su donijeli odluku o izdvajanju milijun kuna iz sredstava tekuće pričuve, ministar financija, za izradu projektne dokumentacije i za izgradnju predmetne škole. Zakon je vrlo jasno determinirao što se događa glede sanacije nakon policijskog očevida i utvrđene štete kako bi se ovaj objekat u konačnici zbog interesa djece jer to je nužno i nužno je što prije mogao izgraditi.
Hvala. Gospodin Kozlevac. Izvolite.
Povlačim amandman. Hvala.
Hvala. Amandman je povučen. Zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić 280. amandman.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. No, vijest je dobra. Ovaj se projekt financira i to putem C5 projekta i to iz Ministarstva mora, prometa i infrastruktura Republike Hrvatske. Želim samo napomenuti da Dubrovačko-neretvanskoj županiji koja je iznimno uspješna glede realizacije ovih projekata se danas financira 11 škola i dvorana, a u cijeloj Republici Hrvatskoj 142.
Hvala. Gospođa Bonačić-Šimac Tatjana.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, u Vela Luci idu Velalučka djeca i u njihovo ime ja moram reći kronologiju njihovog zapravo dolaska do njihove osnovne škole. Naime, projekt izgradnje osnovne škole i sportske dvorane je pokrenut 2002. godine. Financiranje projekta se naravno trebao riješiti putem spomenutog ste rekli sada C5. Općina je otkupila nekakvih 11 i pol tisuća kvadrata, uredila komunalnu infrastrukturu, utrošila tri milijuna kuna. U međuvremenu 2004. godine je ishođena dvojna dozvola i za sportsku dvoranu i za školu. Raspisan je natječaj, izabrani su izvođači. Međutim, nakon toga je poništeno to i škola se nije nastavila graditi. Dvorana jest izgrađena 2007. godine. Međutim, sad koje stanje imamo? Imamo staru zgradu škole koja je izgrađena 1911. godine. Ne može zadovoljavati niti jedno smjenski rad koji naravno se preporuča. Imamo sportsku dvoranu, međutim ta sportska dvorana je udaljena od škole oko 2 kilometra. Prema tome, takvo stanje koje je sigurno zahtijeva i u cilju zemlje znanja i u cilju jedno smjenskog rada zapravo da glasujemo za ovaj amandman. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 281 zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća u ovom obliku, no činjenica je da se ovaj projekt financira i to iz Europske investicijske banke i to putem nadležnog ministarstva. Inače ukupni program koji je na području Međimurske županije gdje se nalazi predmetna škola u ovom trenutku je ulaganje u šest škola i dvorana. Dakle ovaj projekt se financira odlukom koja postoji.
Hvala. Gospođa Zgrebec izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ako sam dobro razumjela u Svetom Jurju na Bregu ide u realizaciju 2008. godine. Slabo se čuje ministre kada govorite. Slabo vas čujemo.
Dakle ovaj projekt se financira iz zajma Europske investicijske banke.
Dakle 2008. ide u …
Da.
Pa meni je to drago, jer ovo je peti puta što ja dajem isti amandman na proračun vjerujući pisanom obećanju predsjednika Vlade još 2003. godine da će se isfinancirati u cijelosti sportska dvorana. I ako je točan ovaj, moram vjerovati ministru da će on ići u realizaciju pa ću onda povući ovaj amandman.
Hvala. Amandman je povučen. 282 iste zastupnice, gospođa Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj se amandman ne prihvaća zbog razloga o čemu smo više puta govorili, a to je postojeći zakon iz 2001. godine koji govori o kapitalnim ulaganjima i ograničenjima našim.
Gospođa Nadica Jelaš izvolite.
Gospodine ministre ja sam zapravo očekivala ovakav vaš odgovor, ali moram reći da sam jako razočarana njime. Naime zašto smo kolegica i ja predložile ovaj amandman? Zato što od ukupnog broja učenika u osnovnoj školi Pribislavec 50% je učenika romske nacionalnosti, a vi se morate složiti sa mnom da je obrazovanje zapravo najefikasniji put uvođenja te populacije u svijet rada i njihove socijalizacije. Dakle općina Pribislavec i Međimurska županija spremni su dio sredstava potrebnih za realizaciju ovog projekta izdvojiti iz svojih proračuna, ali naravno ta sredstva nisu dovoljna i očekivala se pomoć države. Zato tražim da se ovaj amandman da na glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Iste zastupnice, gospođe Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš 283.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti zbog toga što se projekt financira. Dakle financiranje ide i to iz Europske investicijske banke … projekt, on kao takav se vodi od nadležnog ministarstva.
Hvala. Gospođa Jelaš izvolite.
Ovakav odgovor me zadovoljava i zahvaljujem i povlačim amandman.
Amandman je povučen. 284 amandman zastupnice također Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Ovaj amandman se odbija na žalost zbog razloga u koji ne mogu ulaziti, ali vrlo su jasne, determinira zakon iz 2001. godine.
Gospođa Dragica Zgrebec.
Amandman se odnosi na Centar za odgoj i obrazovanje djece s poteškoćama u razvoju. On funkcionira već gotovo 40 godina. Od ukupnog broja djece koja pohađaju ovo osnovno obrazovanje 31% je i romske populacije. No on je na području grada i pripadao bi po financiranju gradu Čakovcu, međutim tu su djeca iz područja čitave županije, teško je od općine sa minimalnim proračunom a pogotovo županije koja dobiva decentralizirana sredstva za srednje školstvo osim grada Čakovca, izdvojiti sredstva i za to. Sve više djece je koja pohađa ovu školu pa su i prostori premaleni tako da se sada razmišlja i o promjeni lokacije, dakle potpuno novoj izgradnji škole za koju je potrebno izdvojiti veliki novac. Ukoliko to nije moguće u ovom proračunu učiniti, ja apeliram da to bude u sljedećim proračunima pa m akar i iz kreditnih sredstva kao što se to financiraju i druge škole. Molim da glasamo o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 285 iste zastupnice, gospođa Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Amandman ne možemo prihvatiti što se tiče športske dvorane u Čakovcu zbog istog razloga kao i prethodni amandman.
Hvala. Glasujemo. Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 286 iste zastupnice, gospođa Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Ovaj amandman cijenjenih zastupnica Zgrebec i Jelaš ne možemo prihvatiti zbog razloga na žalost kao i prethodni.
Gospođa Zgrebec.
Ovdje ću ipak reći nekoliko riječi. Naime, naselje Kušanec pretežno je nastanjeno romskom populacijom. Preko 60% djece ovu školu polazi djeca romske populacije. Grad Čakovec upravo da bi djeca mogla uspješno pohađati osnovnu školu i uključiti se u rad odmah od prvog razreda, ima i financira i dvogodišnji predškolski odgoj za tu djecu kako bi mogla normalno na hrvatskom jeziku pratiti nastavu. Grad je financirao u cijelosti prije nekoliko godina dogradnju i adaptaciju postojeće školske zgrade pa očekujemo da se za dvoranu izdvoji nešto novaca iz državnog proračuna upravo zato što je to pretežno školu polaze djeca nacionalne manjine. Kako u blizini nema nikakvih sportskih objekata to je i jedini način bi bio kako bi ta djeca mogla u cijelosti pohađati dakle i onaj dio školske nastave, ali i izvanškolskih aktivnosti koje se odnose na sportske aktivnosti. Molim da se glasuje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 287 iste zastupnice, Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Ne možemo prihvatiti iz razloga kao što je bio u prethodnom amandmanu.
Gospođa Nadica Jelaš.
Hvala predsjedniče. Gospodine ministre ja ipak moram nešto reći za ovaj naš amandman. Naime tražila bi glasovanje o njemu iz jednostavnog razloga što je osnovna škola Strahoninec velika škola, pohađa ju 360 učenika, a nastava tjelesne kulture odvija se u holu škole. Dakle u potpuno neprimjerenim uvjetima. I ono to želim naglasiti, za dvoranu su izrađeni projekti, izdana je lokacijska dozvola i eto ja apeliram da se nešto novaca osigura u državnom proračunu za izgradnju te dvorane. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 288 iste zastupnice, gospođa Zgrebec i Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti. No ono što je dobro, što je više nego očito, pored ovih 288 izgrađenih objekata od ove Vlade u zadnje četiri godine, ja vidim da su … praktički sve jedinice lokalne samouprave i zajedno ćemo naći neki način kako to napraviti, ali opet ponavljam zbog zakona mi u ovom trenutku nemamo ovlasti financirati taj projekt.
Hvala lijepa. Gospođa Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo očito je toliko puta danas ponovljeno ovaj zakon će trebati mijenjati. Samo nekoliko podataka. Osnovna škola Goričan je također velika škola, 350 učenika je, program tjelesnog odgoja odvija se u učionicama. Općina Goričan je isfinancirala izradu projektne dokumentacije i očekuje se izdavanje građevinske dozvole. Ja molim da se i ovaj amandman stavi na glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 289. gospođa zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne može prihvatiti. Opet vrlo jednostavan razlog. Ovaj projekt se financira iz zajma Banke Vijeća Europe ili C5. Radi se o športskoj dvorani osnovne škole u Štrigovu.
Hvala. Gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Ova dvorana se ne gradi, ova dvorana je završena. Ona je financirala iz CEBA5 po ugovoru iz 2003. godine u vrijednost radova je bila 8 milijuna i 902 tisuće kuna. U cijelosti se financirala kroz ovaj program, međutim kada je u ljetu 2005. godine otvorena ona nije bila dovršena i sada nedostaje 814 tisuća kuna da se projekt privede kraju. Dakle, to je nekakav dug proračuna još iz 2005. godine. Ja vas molim da pregledate taj ugovor o građenju, broj 47 iz 2003. godine pa ćete vidjeti da nedostaje okruglo 814 tisuća kuna koje bi trebalo osigurati da se projekat privede kraju, a istovremeno apeliram i na ministra Šukera da ako nije drugačije moguće iz proračunske zalihe se izdvoje ta sredstva i da se konačno objekat privede svrsi. On praktički nema uporabnu dozvolu, a već 3 godine učenici su u sportskoj dvorani. Molim da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 290. zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne prihvaća, opet zbog razloga koji je dobar, ne možemo zbog toga što ga već financiramo isto C5 projekta. Želim samo reći još jedanput da u ovom trenutku na području Osječko-baranjske županije što je vrlo važan podatak iz, a tu se nalazi predmetna škola, mi financiramo točno 9 škola i dvorana, a u Republici Hrvatskoj iz ovog projekta ukupno 142 objekta, školska objekta.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, činjenica je da ovaj program izgradnje osnovne škole ušao u program C5, ali ja bih isto kao zastupnik volio vidjeti to cjelokupno izvješće o realizaciji programa C5. Prije toga, ova osnovna škola je bila u programu C3. Nakon usvojenih amandmana tamo 2003. godine prebačeno je u program C5. Grad je otkupio. Nakon toga je raspisan natječaj prema tom programu, međutim još za vrijeme jedinstvenog HDZ-a, dok nije stvoren ovaj HDSSB održan je jedan sastanak u tim Đakovačkim Selcima na kojim je bio prisutan. Ja bih molio malo da završim. Gdje je bio prisutan i gospodin Želimir Janjić državni tajnik i gdje su mještani tražili izgradnju ne rekonstrukciju postojeće zgrade osnovne škole koja je bila gradsko vlasništvo, nego izgradnju sportske dvorane i gradnju potpuno nove škole. Prekinuti su radovi na izgradnji osnovne škole iz tog programa gdje je tvrtka "Graditelj", odnosno "Zuber" iz Osijeka na ime penala radi prekinutih radova podigla negdje oko milijun i 800 tisuća kuna upravo iz tog programa C5. Ja bih vas zamolio da provjerite sve ovo što sam ja rekao s obzirom da ima tu i elemenata određenih da tako kažem krivičnih radnji. U tom programu vi svoju priču pričajte, ja svoju. S obzirom da i na tom natječaju ta tvrtka nije bila najpovoljnija, dakle nije grad raspisivao natječaj nego je to radio netko drugi. Sportska dvorana u tom programu nije. Ja bih vas zamolio da se i uz tu izgradnju dakle nove osnovne škole stavi izgradnja sportske dvorane, s obzirom da je i zemljište osigurano, s obzirom da je grad izgradio kuću. Gospodine Mlinariću, ja ću vas saslušati, ako budete imali amandman, a vi mene pustite. Tu je predsjednik koji će me upozoriti na vrijeme, ne vi. Ja bih vas zamolio.
Završite kolega.
Samo vi pričajte s kim hoćete, ja imam. Ja bih vas zamolio gospodine ministre da izvidite, odnosno da napravite jedno cjelokupno izvješće koje je vezano za ovu dvoranu, a posebno bih volio vidjeti zastupnike iz Osječko-baranjske županije kako će glasati. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije prošao, nije dobio potrebitu većinu. 291. zastupnik gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite. Izvolite ministre, 291.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali želim reći, nadam se informaciji koja će nas sve ohrabriti i razveseliti, a to je da za … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] odgoja i naobrazbe učenika sa teškoćama u razvoju se izdvajaju signifikantna sredstva, opet ponavljam, u suradnji sa Hrvatskim savezom udruga tjelesnih invalida. Mi smo u 2007. godini realizirali oko 2 milijuna kuna, 2 milijuna dodatnih je predviđeno sredstava lokalne samouprave. Imamo naš projekt na koji smo zajedno ponosni, škola bez arhitektonskih barijera. Nećemo stati i smiriti se dok zadnja škola u Republici Hrvatskoj ne bude dostupna djeci koja drugačije do tih škola ne mogu doći i pitanje naobrazbe učenika sa teškoćama u razvoju jedno je od civilizacijskih pitanja i mi ju činimo zaista ono koliko možemo, ali opet ponavljam, uvijek u suradnji sa Hrvatskim savezom udruge tjelesnih invalida.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ministre, vaše riječi su u potpunoj suprotnosti sa stavkom. Dakle, vi ponovno stavku odgoj i naobrazba učenika s teškoćama u razvoju smanjujete u odnosu na 2007. godinu, a ona iznosi 700 tisuća kuna. To je manje nego što je trebala iznositi vrijednost automobila jednog ministra novog ministarstva. To je ukupna stavka vašeg ministarstva za odgoj, obrazovanje i naobrazbu učenika s teškoćama u razvoju. Ako je točno da lokalna samouprava izdvaja 2 milijuna, onda je žalosno da ministarstvo barem ne može dati kunu na kunu za tu djecu. I ja mislim da morate sami intervenirati na neki način i ovdje se izboriti. To je pitanje vaše časti i pitanje odnosa ministarstva prema djeci za koju moramo posebno skrbiti, za djecu s poteškoćama u razvoju. Dakle, možemo pričati o državi znanja, o srednjoj školi za sve, o školi ovakvoj, o smjenama, o bilo čemu. Ako imamo stavku od 700 tisuća kuna koja se odnosi na djecu s teškoćama u razvoju onda mislim da sve ovo ostalo pada u vodu. I mislim da na te dvije, tri stavke, na arhitektonskim barijerama, na ovome se oslikavaju stvari da ne postoji jedna sustavna politika koja bi omogućila jednake šanse svoj djeci u Hrvatskoj na obrazovanje. Ova stavka govori o jednakim šansama djeci s poteškoćama u razvoju da dobiju ono znanje koji oni mogu prihvatiti. Da budu integrirani primjerice u obrtničke škole, da postanu pomoćnici kuhari, pomoćni konobari i da poslije toga neki od njih mogu dobiti posao sukladno svojim sposobnostima i da mogu se osjećati korisni u ovoj zajednici. I doista žalosno je da ova stavka iznosi samo 700 tisuća kuna. Vaša vjerodostojnost je na ovoj snazi. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman je povučen. 292. amandman gospodina zastupnika Gordana Marasa. Izvolite!
Hvala lijepo. Amandman u ovom obliku ne prihvaćamo. Ideja kao takva je dobra i ministarstvo čini puno. Ja ću vam reći samo nekoliko podataka za vašu informaciju. U ovom trenutku je ukupno negdje oko 20 tisuća računala u svim hrvatskim školama. Vi ste vidjeli iz ovog podatka da više od 100 milijuna kuna je namijenjeno 2008. godini za obnavljanje i povećanje broja računala. Mi smo pustili negdje oko 600 tisuća e-mail adresa za svakog učenika u Republici Hrvatskoj. Pristup CAR NET-u je osiguran. I uvijek je naravno pitanje individualnog pristupa. Ovo što mi sada u ovom trenutku radimo, radimo kao sustav. Meni je drago da je ovdje moj državni tajnik koji može posvjedočiti da ovo što mi činimo glede informatizacije Hrvatskoj daje jedno posebno mjesto kao i kroz računalnu izobrazbu. Do današnjeg dana oko 10 tisuća nastavnika je dobilo … [[Govornik se ne razumije.]] diplomu, nastavnici koji to ranije nisu imali priliku. I ja mislim što se tiče informatizacije nikad dovoljno ali vjerujete mi ovo je već do granice same da je maksimalno.
Gospodin zastupnik Maras. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine ministre! Ovako ovaj, smisao ovog amandmana je da podignemo jednu razinu informatizacije u Hrvatskoj, ne samo u školama, mada vi ste rekli sada koliko je računala u školama, ali vas ja moram upozoriti da je 75% tih računa u školama već zastarjelo, jer je, obnavljate ali nedovoljno brzo. I to su računala starijih generacija Pentium I, II, tako da to se mora brže raditi. Nisu adekvatna sredstva u školama. A što se tiče ovoga amandmana, to je jedna pomoć socijalno slabijim, slabijeg statusa učenicima, jer mi moramo doseći jedan standard koji je već odavno u Europskoj uniji, da svaki učenik ima računalo kod kuće, ne samo u školi nego i kod kuće, već u osnovnoj školi. Tako da je ovo jedan amandman koji ide u tom smjeru. Ja bi molio evo, da se stavi to na glasanje i da kolege iz HDZ-a podrže ovaj amandman.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 293. amandman zastupnika Gorana Heffera. Izvolite!
Hvala lijepo. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti u ovom obliku zbog razloga koji su navedeni u zakonu iz 2001. godine. Ako se dogodi neki drugi oblici financiranja ili povećanje decentraliziranih, budući se radi o Vukovaru, ministarstvo će itekako to razmotriti, ali naravno takav prijedlog treba biti sustavan, on treba i doći. Ja mislim da gospodin Mlinarić može potvrditi koliko je napravljeno glede osnovnog školstva ali i dijelom srednjeg školstva u Vukovaru tijekom zadnje četiri godine.
Hvala. Gospodin Goran Heffer. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja sam iznenađen ovakvim odgovorom, s obzirom da je 2005. na sastanku u kojem su sudjelovali vaši predstavnici, iz vašeg ministarstva, lokalna samouprava, regionalna samouprava bilo je sve dogovoreno. Rečeno je da je to nužna potreba budući da se sada obrazuje već to i sami znate vjerojatno bolje nego ja, oko 500 učenika iz područje ekonomske, komercijalne, upravne struke. Budući da je ta škola prošla određeni put od iseljavanja iz prostora sadašnjega veleučilišta preko razdvojenih lokacija i sad u jednom privremenom neadekvatnom prostoru bivše osnovne škole, dogovoreno je dakle izgradnja nove škole, odabrana je lokacija u naselju Olajnica. Pa rekao bih i svako malo netko od gospode iz lokalne i regionalne samouprave obiđe lokaciju, obeća da će uskoro krenuti. Čudi me da bar u ovom proračunu nije predviđeno da se krene s takvom inicijativom. Ja bi vas molio da zbog djece iz Vukovara odglasujemo za ovaj amandman. Hvala vam lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 294. zastupnika Zlatka Koračevića.
To mu imam reći. Sve to savršeno dobro zna, zato me čudi da ne diže ruku.
Zlatka, 294. Zlatko Koračević.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Naime, čisto za pojasniti. 2002. i 2003. godine završena je rekonstrukcija opremanja škola i to ove škole u vrijednosti od 12 milijuna kuna. I to je glavni razlog. A naravno da je uvijek potrebna i eventualna dogradnja ali, u ovom trenutku je situacija vrlo jasna glede zakona.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Nema ga. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 295. također gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite!
Hvala lijepo. Amandman ne prihvaćamo. Vrlo jasno i vi znate cijenjeni kolega da je iz sredstava proračuna 2006. i 2007. godine škola rekonstruirana i prilagođena za predmetnu građevinu i to je tada bilo negdje oko 2,4 milijuna kuna. A učenici su već u objektu odnosno medicinska škola iselila je iz Uršulinskog samostana koji je vraćen Katoličkoj crkvi. Dakle, svi građani su dali punu potporu ovog projekta koji je s naše strane učinjen maksimum da bude realiziran.
Hvala. Nema gospodina zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 296. gospodina zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite!
Hvala lijepo. Ovaj amandman u ovom obliku ne možemo prihvatiti. Tri sljedeća amandmana su gospodina Mršića. Ja mogu reći samo sljedeće da je Koprivničko-križevačkoj županiji iz sredstava našeg koja je dostatna za kapitalne investicije osigurano 6,8 milijuna kuna. 2008. godina ide na taj način isto. O svim modelima ste upoznati i znate kakve su zakonske osnove i za sve tri točke ja ću, za sva tri amandmana imati jednak odgovor.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Pa ja bih ovdje htio reći dakle da se traži 10 milijuna kuna za izgradnju učeničkog doma u Koprivnici. Banalni je razlog. Dakle, ministar je rekao da u projektu "Srednja škola za sve!" svi srednjoškolci imaju besplatan školski prijevoz i svi srednjoškolci imaju besplatan učenički dom. To je naprosto neostvarivo u Koprivnici. U Koprivnici nema učeničkog doma. Netko ga mora sagraditi. Prema tome, ako želimo da u Koprivnici bude srednja škola za sve i da učenici mogu imati besplatan učenički dom, onaj tko to proklamira mora u to i investirati. Sa 6,8 milijuna kuna koliko vi predviđate za slijedeću godinu za Koprivničko-križevačku županiju neće se moći napraviti niti jedna sportska dvorana a kamoli da se napravi učenički dom u Koprivnici, kamoli da se napravi srednje škole, kamoli da se dograde srednje škole itd. Ja molim da se o ovome glasa i da postanemo svjesni toga da u Koprivnici se ne može realizirati projekt "Srednja škola za sve!", ne može biti besplatni učenički dom jer učeničkog doma nema. Molim glasati.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Obrazložio je ministar 297., 298., 299. Želite li vi komentirati?
Da.
Izvolite.
Jednaka stvar je sa 297. Dakle, dogradnja učeničkog doma u Križevcima. Tamo srećom postoji učenički dom, međutim on je u takvom stanju da je praktično i gotovo neuvjetan za stanovanje učenika i studenata Visoke gospodarske škole u Križevcima. Mislim isto tako da bi trebalo izdvojiti određena sredstva. Županija će izdvojiti ali ne može županija izdvojiti zato jer je zakonom koji je vaša Vlada donijela i vladajuća većina u Koprivničko-križevačku županiju umanjen prihod s osnova poreza u prošloj godini. Da niste to napravili Koprivničko-križevačka županija bi mogla sagraditi učenički dom i u Koprivnici i u Križevcima, ali ne možete s jedne strane reći da je zakon takav, s druge strane nam uzeti novac a s treće strane vezati ruke i prebaciti odgovornost na lokalnu samoupravu. Ja mislim da jednako tako i ministarstvo snosi potpunu odgovornost za stanje školstva u svakoj jedinici lokalne samouprave i ako neka jedinica lokalne samouprave uz ogromnu volju koju u to ulaže ne može ostvariti standard koji je onda morate naći načina da se to ostvari. Povlačim taj amandman.
Hvala. Ovaj amandman je povučen.
A o 298. bih htio nešto reći.
298. gospodin Mršić?
Dakle, ovdje ja isto tako ne razumijem jednu stvar. Potpredsjednik Vlade kolega Polančec koji je bio drugi na listi u mojoj izbornoj jedinici, doduše nije baš nešto sjajno prošao, je na sav glas govorio da on garantira da će se Obrtnička škola u Koprivnici graditi iz državnog proračuna. E sada, ja ne znam da li on to nije znao da postoji zakon iz 2001. godine ili je obećavao nešto, ja ne koristim tu riječ kolega Matušić, ili je obećavao nešto što je bio siguran da neće moći napraviti. S druge pak strane vi znate da smo mi imali trosmjensku nastavu u Koprivnici, da su tri srednje škole išle u isti objekat i da su grad i županija zajedno krenuli u projekt javno privatnog partnerstva, napravili smo najljepšu školu trenutno u Hrvatskoj koja. … [[Upadica se ne čuje.]] O tome možemo razgovarati kolega. Dakle, napravili smo najljepšu školu, puno jeftinija škola od svih dvorana koje gradi HDZ sa svojim partnerima i od škole primjerice u Bjelovaru koja se gradi sedam godina a još nije gotova, a naša je gotova bila za godinu dana koje idu u jednu smjenu. Ali je ostao problem obrtničke škole. Nisam ja obećavao da će se graditi obrtnička škola iz državnog proračuna nego HDZ. Prema tome, bilo bi u redu da HDZ sada i to uvrsti u državni proračun. I ja ću moliti da se o ovome glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić 299. amandman.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman se ne prihvaća zbog razloga koji će biti i vama prihvatljiv, razlog koji je dobar jer se putem programa škologradnje koji se financira udruženim sredstvima državnog proračuna i Svjetske banke ovaj projekt financira u iznosu od 18 milijuna kuna. No ono što je dobro, dobro je reći i važno je reći da je sa ovim projektom predviđeno financiranje tri osnovne škole i dvije srednje škole u ukupnom iznosu od 37 milijuna kuna i nakon toga područje Koprivničko-križevačke županije neće postojati niti jedna škola koja će raditi u tri smjene. I uopće se ne radi o pitanju politike, radi se o pitanju interesa djece.
Hvala. Gospodin Mršić. Izvolite.
Pa ja mislim da se ne radi o ovoj školi nego o gimnaziji, ali bez obzira na to povlačim amandman.
Amandman je povučen. Zastupnici Tanja Vrbat, Dino Kozlevac 300. amandman. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti zbog razloga koje smo kasnije navodili a tiču se ograničenja zakona i školstva iz 2001. godine.
Gospodin Kozlevac. Izvolite.
Tražim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 301. amandman gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Amandman ne možemo prihvatiti, no ja imam vijesti koje će uistinu ohrabriti sve nas koji toliko dugo čekamo i naša zadnja Vlada tijekom četiri godine i prethodna a tiče se ulaganja u Bjelolasicu. Mi smo stvorili preduvjete, osnovali javnu ustanovu koja u ovom trenutku kreće sa projektnom dokumentacijom. Međutim, dozvolite mi reći par riječi iz 2007. godine. Vlada je uložila 12,2 milijuna kuna sukladno obećanju i proširila skijašku stazu, dovršila projektnu dokumentaciju i ishođenje građevinske dozvole za izgradnju i sportske dvorane i bazena te cijelog sustava zasnježivanja staze.
Hvala. Gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ovo što ste sada rekli je dio stvari koje su uvođene prošle godine ali taj projekt stoji već predugo. Projekt stoji već skoro devet godina kao ideja a nekoliko projekata je već napravljeno u zadnjih četiri godine. Sva dokumentacija postoji već da se izgradi i dvorana i bazen, i da se zasnježi skijalište na Bjelolasici a Hrvatski olimpijski centar Bjelolasica je objekt od posebnog značaja za našu državu Zakonom o športu definiran. S druge strane, mi nemamo, neću ja sada pričati o tome da je to standard koji skoro sve europske zemlje imaju da postoji objekt takvog tipa gdje će se naši sportaši moći pripremati a ne ići na pripreme van Hrvatske, ali postoji jedna logička stvar. Znači, mi da smo taj objekt izgradili prije četiri, pet godina odnosno kada ste već preuzeli vlast 2004. godine već je postojao u proračunu novac predložen za izgradnju tog objekta pa ste ga maknuli iz proračuna. Postojalo je jamstvo Vlade tada koje ste isto stavili van snage. Mi bi sada već imali objekt gotov a ne bi četiri ili pet godina investirali svake godine po 8, 10, 12 milijuna kao što ste rekli prošle godine u hladni pogon. Znači, mi smo već 40 milijuna kuna ove četiri godine izgubili zbog toga što se nije na vrijeme odradilo ono što se već moglo odraditi. A s druge strane vi kao ministar, i ne samo vi, nego bilo je još tri ministra u povjerenstvu koji su već četiri godine u povjerenstvu da se taj projekt odradi, a on se nije odradio. Ministar Šuker, vi i ministar Vukelić. Znači, ja ne znam više što je potrebno da se taj projekt završi i da konačno krene sa mrtve točke šta se tiče Bjelolasice. I pardon, tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Imate li nešto dodati ili ćemo glasovati?
Ako mi dozvolite upravo ovo što ste vi rekli. U zadnjem periodu, u zadnjem mjesecu prije nego što je HDZ-ova vlada došla su osigurana sredstva. Ali dokumentacija i sve nisu bila spremna da se može početi izgradnja. I to znaju svi oni koji su na Bjelolasici.
Mogu ja replicirati?
Hvala. Izvolite gospodine zastupniče. Ako je ministar mogao dobiti dvije riječi možete i vi.
Hvala lijepo. Ponešto znam o toj problematici zato što sam tamo radio prije 5 godina. Tako da znam da su projekti bili gotovi, da smo na Vladi dobili jamstvo da je već se krenulo na realizaciju dijelom putem kredita Zagrebačke banke, dijelom kroz proračun. Znači, projekti su postojali. Oni su se sada tijekom godina modificirali. Više to nije ista priča od prije četiri godine, ali postojali su projekti tada koji su se mogli realizirati. Na žalost, situacija je bila jasna. Tadašnja Vlada je donijela jamstvo, nova Vlada je to skinula i zbog toga nije odrađen posao. Ja vam to ne govorim zato da bi sad vama prigovorio. Ja vam jedino govorim to zbog toga što želim da završite tu priču. Pet godina se čeka bezrazložno. Iz proračuna je 40 milijuna kuna u tih pet godina dano, a da se ti objekti izgrade vjerojatno bi mogli funkcionirati sami za sebe.
Hvala. Možda sam u jednom momentu promislio da se nije dogodilo čudo pa se Vlada predomislila. Ali evo nije. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić amandman 302.
Hvala lijepo. Amandman ne prihvaćamo, ali ono što je zajedničko i gospodinu saborskom zastupniku Mršiću, meni ali i hrvatskoj Vladi oko ovoga projekta dajemo mu maksimalnu potporu. Vi to najbolje znate. Prije nas nije bilo 500 000 kuna za športske igre mladih u … [[Govornik se ne razumije.]] nije bilo sustavno, niti je uprava za šport to sustavno izdvajala. A to između ostalog i voditelj ovoga projekta stalno ističe kroz medije i to oboje znamo.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić. Izvolite.
Dakle, radi se o sportskim igrama mladih koji su iz Splita. Ja evo svaki put tražim da se za splitske igre izdvoji nešto, zato jer mislim da je to jedna sjajna ideja da se sportom bori protiv droge. Ali mislim isto tako da osim natezanja oko toga koliko će se dobiti svake godine iz proračuna i doista podrške Vlade o tome i brojnih drugih sportskih djelatnika sportske igre mladih zaslužile svoju proračunsku stavku da Marić i ljudi koji se strašno trude oko toga ne moraju strepiti hoće li i kada i koliko dobiti novaca. Mislim da nakon šest godina koliko to stvarno uspješno rade organiziraju preko ljeta na desetke tisuća djece da korisno, aktivno, na zraku provode svoje slobodno vrijeme umjesto da budu zatvoreni i u konačnici da to finale se odigra u Splitu. Mislim da i sportske igre mladih zaslužuju stavku. Obećali ste mi prošli puta da ćete to napraviti. Niste, evo moram reći da su kolege, budući da surađujem s njima se žalile da teško dolaze do onoga što ima u proračunu, pa vas molim da za slijedeću godinu stavite posebnu stavku sportske igre mladih i da se točno zna koliko je to, a i da oni unaprijed znaju na što mogu računati. Povlačim.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 303. amandman gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se povlači, ne prihvaća u ovom obliku, pardon ispričavam se. Ali zahtjev rada i programa Nacionalne zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak koji vodi gospodin profesor Pero Lučin. Ja želim reći da zaklada radi odlično. Zaklada ima različite oblike kako se ona financira svagdje u svijetu iz državnog proračuna, ali i iz drugih sredstava. Između ostalog i gospodarskih subjekata i donacija. Ono što je vrlo važno reći ova zaklada sudjeluje u nekoliko projekata direktno sa ministarstvom. Jedna od njih je i povratak znanstvenika gdje se 62 najizvrsnijih vratilo financira različite projekte i ono što mi stimuliramo cijelo vrijeme zakladu da bude intenzivnije trošenje novca jer zaklada ima vrlo rigorozne kriterije i ona ima daleko veći kapital nego što se troši. Ali, apsolutno ste u pravu da koliko god se novca stavi u zakladu to je opravdano i to je vrlo učinkovito. Ja se s vama tu slažem.
Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Ali poštovani ministre, ako sam u pravu zašto onda ne prihvatite amandman?
Trebaju trošiti više novca, brže, brže.
Naime, unatoč zakonskoj obavezi 2006. i 2007. godine uopće nije bilo izdvajanja na ovoj stavci, dakle u ovom razdjelu visoka naobrazba za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak. Sada predviđate izdvojiti pet milijuna kuna. Ja ću vas upozoriti da smo do 2003. godine izdvajali 11 milijuna kuna što je daleko bilo manje, odnosno išlo se da se barem popuni ona zakladna svrha od čini mi se 50 milijuna kuna koliko je na neki način minimum. Nama svake godine ovdje u Hrvatski sabor dolaze izvješća o radu Nacionalne zaklade. Tada možemo čuti i s jedne i s druge strane sabornice gotovo vrlo govorljive apele Vladi da se povećaju izdvajanja jer i sam voditelj zaklade profesor Lučin kao i prema svim onim izvješćima tu su, ovdje je i predsjednik Odbora za obrazovanje Sabora i sve članice i članovi. Od tada diskutiramo kako su nedostatna sredstva. Vi se slažete da ta sredstva [[Upadica Primorac: Ne imaju 100 milijuna kuna na računima. 100 milijuna kuna imaju danas na računu.]] Gospodine predsjedniče Sabora ja bih vas samo molila da mi dozvolite da ja završim svoje da me gospodin ministar ne prekida [[Upadica Primorac: Ispričavam se.]] Zahvaljujem. Dakle, mi imamo ovdje u Saboru godišnje to izvješće. Meni zaista nije jasno ako zaklada apelira da se trebaju povećati sredstva, ako zastupnici ovdje u raspravama iz godine u godinu …
Molim vas dozvolite da gospođa zastupnica završi. Izvolite.
Ako zastupnici … /Govornik se isključio i ponovno uključio./… Poštovani gospodine predsjedniče, ova tu graja i isključivanje mikrofona očito pokazuje da sam u pravu, stoga molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 304. amandman gospodina zastupnika Gordana Flega. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se uz slično obrazloženje odbija. Postoji sada i novi akcijski plan koji će stimulirati još veće izdvajanje, između ostalog i za zakladu i to iz gospodarskih subjekata.
Ljepše malo reći ne prihvaća se nego odbija. Izvolite gospodine Flego.
Meni je zapravo žao i ne mogu razumjeti logiku gdje se s jedne strane rad zaklade hvali i prihvaća, a s druge strane mu se odobrava minimalna količina sredstava. Tako je na primjer 2002. godine u zakladu uloženo 56 milijuna kuna. Po zakonu zaklada smije potrošiti samo 50% onih sredstava koje je primila i zaklada je cijelo vrijeme na rubu egzistencije, odnosno funkcionalnosti, a mi smo gospodine predsjedniče nedavno došli sa sastanka sa predsjednikom danskog parlamenta gdje ga je cijeli odbor, odnosno svi prisutni članovi su ga uvjeravali da marno radimo na približavanju europskim standardima ali jednako tako nastojimo to činiti i s praksom. Nacionalna zaklada za znanost je jedno od ozbiljnih nastojanja da samo organizirani znanstvenici slobodno i odgovorno upravljaju odgovarajućim sredstvima i da im država to da. Sa 11 milijuna kuna znate i sami koliko se može napraviti u znanosti u visokom obrazovanju i stoga bih molio da se ta sredstva povećaju, a ako vam nije prihvatljiv amandman u ovom obliku recite mi u kojem, pa ću ga ja reformulirati. Molim glasanje, naravno.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 305 zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Svima je poznato da redovni studenti u Republici Hrvatskoj imaju pravo na subvenciju za prehranu i smještaj, ali sukladno zakonu studentski centar može osnivač biti samo sveučilište kojeg u ovom trenutku Koprivnica nema. Vrlo logično i jednostavno obrazloženje.
Hvala. Gospodin Mršić.
Pa ako ste vidjeli dalje, ja sam predložio u sljedećem amandmanu 308. da se osnuje sveučilište u Koprivnici i da se sagradi kampus u Koprivnici jel'. Prema tome kada ću predložiti zakon o osnivanju sveučilišta u Koprivnici onda ćete reći da se ne može prihvatiti zakon jer nema proračunske stavke. Ne možemo se vrtiti u krug. Ja sam predložio minimalna sredstva od milijun kuna za studentski centar, milijun kuna za sveučilište i za kampus 5 milijuna kuna zato jer se, vojarna je prazna, trava je već do ovdje, mogli bi tamo smjestiti studente, a danas u ovom trenutku već ima preko tisuću studenata koji redovno studiraju u Koprivnici. Prema tome ako želimo sagraditi hrvatski Harward a o jest naša namjera u Koprivnici, onda nam je potrebno da otvorimo stavku da bismo to mogli napraviti. Evo nisu ozbiljne i značajne stavke koje financijski opterećuju proračun, ali su stavke kojima se otvara mogućnost da tijekom ove godine to napravimo. Jeste se predomislili možda?
Vidim da se s obje strane šuti. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 306 zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Hvala lijepo. U ovom obliku se amandman ne može prihvatiti. Sredstva za poticaj izgradnje objekata … standarda osiguravaju se unutar aktivnosti sveučilišta. Kapitalna ulaganja u cijeloj Hrvatskoj ide na taj način, suradnja sa sveučilištem koju mi imamo je odlična. U ovom trenutku više od 3 milijuna kuna je u opticaju i lijepo molim da sveučilište donese tu odluku autonomno a ne da politika ili bilo tko drugi namjeće što će sveučilište raditi.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine ministre ja naravno ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje. Ja sam na prošlotjednoj raspravi prilikom rasprave o proračunu zahvalio i vama osobno i ministarstvu na onome što ste učinili da se izgradi studentski dom, ali sam tada rekao da ta cijela priča i taj projekt nije gotov bez studentskog restorana pa vas molim dakle da u tom smislu to imamo vidu zato jer 5 tisuća studenata u gradu Varaždinu zaslužuje da ima uz takav jedan krasan dom da ima i svoj studentski restoran. Molim da se ipak glasa o tom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica Marija Lugarić 307 amandman.
Hvala lijepo. Ovaj amandman se ne prihvaća, no želim reći podatak da 2007. godine je proračun iznosio 60 milijuna kuna za studentski standard, sada je povećan za 35% ili 21 milijun kuna. Brojevi sami govore za sebe.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić izvolite.
Gospodine to što je proračun povećan nije na neki način nešto što je ekstra … u cijeloj priči nego naprosto nužnost. Vas je nalaz državne revizije upozorio da sredstva morate povećati jer ste bili nedostatno ih planirali pa ste ih nenamjenski trošili, o tome smo raspravljali prošli tjedan. Dakle ja predlažem povećati, odnosno vratiti na iznos kakav smo već imali u državnom proračunu iz 2003. godine, sredstva za programe poboljšanja studentskog standarda. To je potrebno prihvatiti iz najmanje dva razloga. Jedan je ovaj koji sam već rekla, dakle da su se iz te stavke ste nenamjenski vukli sredstva koja su trebala i usmjeravali u druge pozicije za koje niste dovoljno planirali što je utvrđeno u izvješću državne revizije i jedan je od razloga zašto je vaše ministarstvo upravo i dobilo uvjetno mišljenje kada je bila revizija. A drugi razlog je obzirom da su sredstva za studentske udruge i programe i za stipendije sada u proračunima sveučilišta, nisu više kao posebne stavke to već jedno dvije godine i stoga trebamo ova sredstva vratiti kako je bilo kako bi ponavljam, izbjegli nenamjenska trošenja sredstava po dvije osnove. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić 308 amandman.
Ovaj amandman ne prihvaćamo, ali lijepo molim gospodine zastupniče kada predlažete ovaj amandman čisto da pogledate zakonske osnove za osnivanje sveučilišta. Zakon vrlo jasno kaže. Morate imati prostore, kadrove i studijske programe. Postoji Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, saborsko tijelo potpuno autonomno i ono daje prijedloge da li ispunjavate te uvjete. Dakle ministarstvo ne. Ako ispunite te uvjete, Bogu hvala, zakon je vrlo jasan.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić izvolite.
Ja vas nisam sada razumio. Ako ispunimo te uvjete, vi ćete onda dati suglasnost da osnujemo sveučilište.
To vam zakon vrlo jasno kaže. Vi ste daleko od toga danas.
Ne pazite, onda ćemo se mi kada to ispunimo jel', onda ćemo se ponovo sresti ovdje u Saboru i onda ćete vi reći da nema stavke u proračunu. Ostavite tu stavku sveučilište u Koprivnici 1 kuna, ne mora biti milijun neka bude jedna kuna samo da imamo stavku, a vi prepustite nama da mi nabavimo kadrove i prostore i programe i da sve to napišemo i da riješimo ostalu proceduru. Ali vi stavite tu evo ga, da se možemo pogoditi na jednu kunu. To neće vas uništiti u ministarstvu, znači da stavimo tu sveučilište u Koprivnici jedna kuna. Jel' može to?
Pitajte gospodina Flegu, ako se on složi i ja ću se složiti. Pitajte ga je li to zakonski moguće nek vam kaže.
Kolega Flego se slaže.
Teško će vam se složiti.
Jel' onda može ta jedna kuna?
Hvala. Može vanparnična nagodba ali van Sabora.
Ja bih molio da se glasa o ovome.
Hvala lijepa. Evo stavljam na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 309 amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Jasno je što je hrvatska Vlada napravila za Sveučilište u Puli. Želim istaknuti 2007. godine investicija blizu 9 milijuna kuna, po definiranju slijedećih koraka sveučilište zajedno sa ministarstvom će osigurati financiranje ovoga projekta, ali je isto tako značajno reći da su sredstva povećana u odnosu na prošlu godinu za 20%.
Gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Meni je jasno da s obzirom Vlada ne prihvaća ovaj amandman da će ovaj amandman doživjeti sudbinu ovih ostalih 307 amandmana, ali reći ću jedno. Vjerujem da je to greška ministarstva. Studentski standard je u ovoj godini u odnosu na 2007. godinu umanjen za 2 i pol milijuna kuna i ja bih molio ako se bar taj dio može ispraviti i isto tako umanjeni su energenti. Indeks je 24. Znači umanjeni su za 76% tih poena. S obzirom da ovaj amandman nećete prihvatiti, ja ću ovaj amandman povući, ali svakako inzistiram da se provjeri do glasovanja o proračunu ovaj dio s obzirom da su nama javili sveučilišta da je studentski standard umanjen za 2 i pol milijuna kuna u odnosu na 2007. i energenti za 76% što je svakako neprihvatljivo. Hvala.
Ovaj amandman je povučen. 310. Kluba zastupnika IDS-a, također.
Ja vam želim reći na početku da ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali glede istine povećanje od 20%, pogledajte sve stavke i vidjet će te jer sveučilište u Puli je za nas jednak prioritet kao sva hrvatska ostala sveučilišta. Ako pogledate iz EIB-a 2 hrvatska Vlada je osigurala rekonstrukciju i adaptaciju studentskog doma i restorana. Znači ovo su dodatnih 20% povećanja u odnosu na prošlu godinu. Možda niste sve stavke pogledali.
Hvala. Gospodin zastupnik Miletić. Izvolite.
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman je povučen. Zastupnica Marija Lugarić 311. Izvolite.
Hvala lijepo. Radi se o znanstveno-istraživačkim, o stavci koja se tiče znanstveno-istraživačkoj i želim vam reći u ovom obliku ga ne možemo prihvatiti, ali je puno zajedničkih dodirnih točaka. Naime, kad pogledate izdvajanje da je ministarstvo uvećalo za gotovo 20 milijuna kuna proračun u odnosu na 2007. godinu, ali ako pogledate i povećanje koje u ovom trenutku iznosi negdje oko 14,7% da se aktivnosti financiraju i iz Hrvatskog instituta za tehnologiju "Bicro-a", ali iz novca koji vrlo često ignoriramo, a to je šesti okvirni program jer su hrvatski znanstvenici od uplaćenih 3,2 milijuna eura izvukli 14 milijuna eura, onda dolazimo do podatka da danas u ovom trenutku hrvatska znanost ima na raspolaganju, vjerovali ili ne, 300 milijuna kuna, bilo da se radi o šestom okvirnom programu, tehnologijskim projektima ili znanstvenim projektima što je do 15 puta više nego ikada što je hrvatska znanost imala.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Gospodine ministre, ne bi baš bilo da je više nego što je ikad bilo, iako su ova vaša obrazloženja da je to u odnosu na 2007. ne znam koliko posto više točno. No međutim, isto tako je točno da ste u proračunu za 2004. godinu ta sredstva značajno smanjili. Ja svojim amandmanom tražim da se samo vratimo tamo gdje smo bili 2003. godine ni više ni manje. Za tu stavku 2003. godine je bilo predviđeno 185 milijuna 449 tisuća i 600 kuna. Naime, mi dolazimo počesto u vrlo apsurdnu situaciju, a to je da vaše ministarstvo odobrava projekte i odobrite, prođu sve recenzije, projekti bivaju odobrenima, a onda im isporučite 25 ili 30 ili 40% sredstava koja su im potrebna da bi uopće mogli krenuti u sam projekt. Mislim, jako dobro znate isto kao i ja da je tomu tako. S druge strane, ako bi malo racionalnije na neki način i fundamentalnije išli financirati projekte da oni ne budu jednim dijelom socijalna kategorija kao što jesu ta sveučilišta onda bi zaista mogli učiniti mnogo više. Ja znam da vi zajedno sa svojom ekipom u ministarstvu znate da ovo nisu dovoljna sredstva i da ih treba povećati, posebno ako želimo ići ka društvu znanja, ka tehnologijama temeljenima na znanju, ali to ćemo doći u nekim drugim amandmanima. Ne znam, znam da vam je teško izboriti se u Vladi i kod ministra Šukera za to povećanje, ali negdje bi onda trebali barem prihvatiti ove saveznike iz redova oporbe, gdje ja već godinama podnosima ove amandmane, stoga molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica gospođa Marija Lugarić 312.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali lijepo molim pogledajte tri stavke, sve tri stavke, da ne govorim, da ne zamaram saborske zastupnike brojevima. Prva govori o stipendiranju i znanstveno usavršavanje poslije diplomanata, druga govori o stipendiranju i tehničkoj suradnji što je u upravi dr. Fuksa, i treća po prvi put na ovaj način o potpori za magisterije, doktorate i stipendije za doktorski studij, mimo onih koji su redovno u ustavu obrazovanja. Dakle, tri potpuno nove stavke i ja mislim da će one biti na ovaj način dostatne za 2008. godinu, a dalje ćemo vidjeti.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, nisu baš potpuno nove, ali sad ne govorimo o tome, sad govorimo o jednoj i to vrlo konkretnoj koja se zove stipendiranje i znanstveno usavršavanje poslije diplomanata. Ne znam da li ste svjesni, ali da za to stipendiranje poslije diplomanata izdvajate za trećinu manje sredstava nego što ste ih predvidjeli za uređenje vaše vlastite zgrade ministarstva. Ovdje imate 5 milijuna za poslije diplomante, a za uređenje vaše zgrade ministarstva i svih vaših zgrada od ministarstva imate 8 milijuna kuna. E sad ako je društvo znanja i država znanja urediti zgradu ministarstva, onda bih povukla amandman, ali nije tako stoga molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospođa zastupnica Marija Lugarić 313. amandman.
Hvala lijepo. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali ja prihvaćam sugestiju poštovane kolegice zastupnice da lokacija ministarstva na tri mjesta, a to zna i kolega Flego i još dvije, tri agencije na šest mjesta su neprihvatljive i ja ću učiniti sve što budem mogao da to objedinim na to mjesto, ali to će tražiti više od 8 milijuna kuna, ali će biti svima nama lakše raditi. Međutim, ono što je značajno za ovaj amandman, ja mislim da je vrlo važno reći da iznos koji vi tražite od 26 do 34 milijuna kuna mi smo premašili, jer u ovom trenutku iz STT projekata ili projekata Svjetske banke osiguravamo u 2008. godini 52 milijuna kuna, ali na različitim mjestima. Ja ću vrlo rado s vama sjesti i pokazati vam gdje su te stavke, jer se one tiču "Bicroa" i Hita i ministarstva.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Pa poštovani ministre kao što vi prihvaćate moje, na neki način sugerirate meni, onda bih vas ja htjela kao zastupnica sugerirati vama da onda malo transparentnije pišete taj svoj proračun kao mnoga druga ministarstva gdje se ipak neke stvari puno više, a ne kod vas je sve to nekako razbijeno pa se mi moramo … [[Govornica se ne razumije.]] po tom proračunu, ali meni se puno više čini da se zapravo radi o nekakvoj pomalo zamućenoj vodi gdje se onda može obrazlagati svakako, a ne onako kako bi trebalo.
Ne kod nas je sve staklo, šifra je staklo, ne zamućeno.
Ja bih molila gospodine predsjedniče da zaista sugerirate ministru da ne prekida.
Hvala izvolite završiti.
Dakle, ovdje predlažem i tražim povećanje za projekte i programe tehnologijsko istraživačke i razvojne djelatnosti. Obzirom da se ta sredstva ma što god vi pričali u državnom proračunu na poziciji A676005 iz godine u godinu kontinuirano smanjuju. Mi smo 2004. godine ima 37 milijuna kuna, a sad smo došli na 26. Govorite o društvu znanja, govorite o državi znanja, govorite o ekonomiji baziranoj na znanju. Mislim, to se na taj, smanjivanje sredstava ne, naprosto ne omogućuje i ne ostvaruje. Stoga molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 314. ista zastupnica gospođa Marija Lugarić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U ovom obliku ne možemo prihvatiti. Međutim, vrlo je važno reći opet, mi imamo nekoliko projekata koji kreću ja moram reći i ona Vlada prije naše Vlade znači prije pet godina je pokrenula jedan od tih projekata, ali tri, četiri velika projekta smo pokrenuli mi. Oni se tiču od TEHCRO, CONCRO i svih onih projekata koji donose nove vrijednosti na tržište kapitala znanja od tzv. rizičnog kapitala, bencher kapitala, od gospodarstva, od novca koji je baziran za početne institucije unutar sveučilišta, od institucija koji su danas na "Ruđer Boškoviću" i drugim mjestima. I opet ponavljam, nije jednostavno pogledati ali imate pet ili šest neovisnih stavki. Pogledajte ih i vidjet ćete da već danas ispunjavamo ono što vi predlažete. Već danas.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Poštovani ministre! Vi ste rekli treći ili četvrti put za redom da ne možete prihvatit amandman u ovom obliku. Mene zanima u kojem obliku možete prihvatiti.
Sjest ćemo se pa ćemo se porazgovarati.
Naime, ja tražim da se doda nova pozicija koju smo mi u državnim proračunima imali, a koju ste vi izbacili. Imali smo tada i taj micro i tecro i sve ove moguće varijante dakle, sve te programe. Ali, imali smo i poziciju razvoja novih proizvoda tehnologija koji su u uskoj suradnji, slične stavke postojale na pozicijama Ministarstva gospodarstva koje su na neki način bile združene stavke koje su imale za cilj ovaj brzinski transfer da tako kažem iz znanosti preko tehnologija u gospodarstvo. Ja tražim da naprosto u proračun vratimo stavku koju smo imali i koju sada nemamo. Bez obzira na sve ono što vi govorite te stavke više nemamo. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 315. gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Hvala lijepo. Kako mi ovaj amandman ne možemo prihvatiti međutim odgovor na vaše pitanje. Kako se mijenja znanje, tehnologija, mijenjaju se i proračunske stavke na način da budu prihvatljive svima. U ovome amandmanu imate tri lokacije. I te stavke daju više od 12 milijuna kuna u odnosu na negdje otprilike 9,5 koliko vi tražite, ali na različitim pozicijama. Ovaj papirić ću vam ostaviti tako da možete pogledati nakon mog izlaganja.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Kažete poštovani ministre da kako se mijenjaju tehnologije i znanje da se mijenjaju i stavke u proračunu kako bi bile svima prihvatljive. Pa nisu svima prihvatljive. Meni osobno nisu prihvatljive i velikom broju zastupnik jer smanjivati sredstva za ove supstancijalne stvari u znanosti, u tehnologiji koje negdje i čine ovo bitno društvo znanja, mislim da nije prihvatljivo. Ja znam da je vama teško što porast sredstava za vaše ministarstvo je manje nego što je porast za poljoprivredu. Tu je možda negdje, taj se krije, taj kod da bi bilo prihvatljivo svima vezano uz koaliciju. Ali meni naprosto nije prihvatljivo da smanjujemo sredstva za stipendije i tehničku suradnju. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 316. amandman gospodina zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite!
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti. Odgovor je potpuno identičan odgovoru koji sam dao ranije kolegici Lugarić, a tiče se o tri proračunske stavke koje vrlo jasno definiraju stipendiranje, znanstveno usavršavanje postdiplomanata, stipendije i tehničku suradnju, magisterij, doktorat i stipendije. Sve se to nalazi u proračunu koji je povećan da dopunim kolegicu za rekordnih 51% ili sa kreditnim zaduženjem gotovo milijardu eura u zadnjih četiri i pol godine.
Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite!
Dakle, u državni znanja trebali bi stvarati sve pretpostavke da možemo doista izgraditi infrastrukturu za prije svega visoko obrazovanje. Vi ste nedavno gostovali na Hrvatskoj televiziji. Rekli ste da će u kampusu u Borongaju kroz niz godina biti 35 tisuća studenata i da nije problem sagraditi zgrade, da nije problem sagraditi kampus, ali da je problem stvoriti kadrove. E, sada sve te stavke o kojima vi govorite nisu povećane u ovogodišnjem proračunu. Prema tome, ovo je stavka koja se zove stipendija za poslijediplomske, doktorske i postdoktorske studije. To je stavka s kojom izravno se stvaraju budući profesori na sveučilištu odnosno u visokom obrazovanju. Vi skidate tu sa 3 i pol milijuna skidate na 3 milijuna 160 tisuća kuna. Što je to tako strašno potrebno bilo Vladi na 118 milijardi kuna da uzme 400 tisuća kuna za stipendije za doktorske studije i da to nije mogao staviti ovdje? Bilo bi uvjerljivo da se doista zalažemo za razvoj visokog obrazovanja, da je ova i sve ostale stavke o kojima vi govorite povećana za 100%, jer 3 i pol milijuna kuna nije nešto da se stipendiraju poslijediplomski doktorski studij. Trebalo bi značajnije više jer nama da danas ne upisujemo ni jednog novog studenta već nedostaje ogromni broj nastavnika na sveučilištu da bi zadovoljili Bolonjski proces. Ali tendencija je takva da smanjujemo stavku za doktorske, postdoktorske i poslijediplomske studije. To je potpuno neuvjerljivo bez obzira što nabrajate ostale stavke. I ostale stavke stipendiranja se smanjuju u odnosu na prošlu godinu. Dakle, potpuno neuvjerljivo. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 317. gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Hvala vam lijepo. Ja sam vam indirektno ali i direktno odgovorio već ranije. Ali dozvolite mi samo kratko spomenuti broj od 7 tisuća, točno broj 7 tisuća zaposlenih visokoobrazovnih ljudi. Od 2 tisuće 700 znanstvenih novaka ukupno u Republici Hrvatskoj ova Vlada je zaposlila tisuću i 700. I to su ljudi. Isto tako koji idu prema doktorskim studijima, njihova zakonska obveza je šest godina. Dakle, kolega Mršić više stavki treba gledati. I unutar ovih 7 tisuća su ti … … [[Upadica se ne čuje.]] Ispričavam se, gospođa Lugarić. Tako je. Evo, to je moj kratak odgovor.
Hvala. Gospođa Lugarić. Izvolite!
Dakle, poštovani ministre, ja svojim amandmanom predlažem da sredstva za stipendije za poslijediplomske doktorske i postdoktorske studije vratimo na onu visinu sredstava koju smo imali prošle godine. Ni više, ni manje. Vi u svojem proračunu predlažete ta sredstva smanjiti. Razbacivati se sa velikim brojkama … [[Govornik se ne razumije.]] koji su na 118 pozicija, pa mi bi to sad kak' ti trebali zbrajati, na neki način ne argumentira činjenicu i one apele naših mlađih znanstvenika i ljudi koji hoće otići posebno na "postdok" ili "dok" programe negdje u inozemstvo, imali smo vrlo dirljivih televizijskih emisija na tu temu da se razumijemo, jer ljudi naprosto ne mogu dobiti stipendije. Stoga ja molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 318. zastupnica Marija Lugarić također. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti. Sredstva za projekt "Hrvatsku pismenost put do poželjne budućnosti" do 2012. godine je planirana i to upravo i za srednje obrazovanje. Inače, gledajući proračun Agencije za obrazovanje odraslih, agencije koju smo osnovali sa tom namjerom njen proračun je u odnosu na prošlu godinu povećan 156%. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali je imala početna sredstva, ove godine ima blizu 6 milijuna kuna a 6 milijuna kuna je velikih za obrazovanje odraslih pored uprave koju vodi državni tajnik Janjić.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, na početku samo jedna digresija. Naziv Agencije za obrazovanje odraslih je pomalo, ne pomalo nego zaista zastario. Mislim, svugdje se u svijetu govori o cjeloživotnom učenju i mislim da bi bilo ispravnije da to promijenimo u Agenciju za cjeloživotno učenje. U ovom amandmanu govorimo o potrebi da se doda nova stavka koja se zove osnovno obrazovanje i osposobljavanje mladih i odraslih. Naime, nemamo točan podatak ali negdje onih 40 i nešto posto građana i građanki Republike Hrvatske koji imaju samo osnovnu školu ili nemaju osnovnu školu se kriju desetine tisuća naših sugrađana koji nemaju završenu osnovnu školu. Da bi završili osnovnu školu oni te tečajeve uglavnom pri pučkim otvorenim učilištima ili negdje drugdje moraju plaćati. Nama su ovdje u posjeti u Saboru bili primjerice nisu kažnjenici ali osobe koje su trenutno, to su mlađi punoljetnici i stariji maloljetnici koji su na izdržavanju u Odgojnom zavodu Turopolje koji su se žalili da naprosto oni nemaju financijskih sredstava da si plate završavanje osnovne škole. Dakle, namjena ove stavke da uvedemo stavku koja bi pomogla sufinancirati našim građanima koji nemaju završenu osnovnu školu da tu osnovnu školu završe. Ne moram vam ni spominjati da se uglavnom radi dakle o ljudima bez obrazovanja koji rade na slabo plaćenim radnim mjestima i kojima je zaista puno platiti nekoliko tisuća kuna taj tečaj kojim bi dobili svjedodžbu o završenoj osnovnoj školi. Stoga molim da prihvatite ovaj amandman, ako ne u ovom proračunu onda u onom idućem. Postoji zgodna tendencija u vašem ministarstvu da ove moje amandmane prihvaćate s godinu dana zadrške u idućim proračunima jer to je stavka koju smo već naime imali pa ste je negdje izgurali putem, a zaista je potrebna. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. 319. gospođe zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepo. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer ako pogledate potrebe edukacije učitelja i nastavnika u ljudskim pravima i građanskom odgoju osim kroz redovitu nastavu vi ćete naći najmanje sedam stavki i sedam mjesta uključujući multilateralne znanstvene projekte, nevladine, različite potpore tim projektima gdje ćete vidjeti obrazovnu i tehničku suradnju. Na primjer, financiranje stručnih skupova o holokaustu gdje Hrvatska postaje jedan od regionalnih lidera i dapače u "Jad Vashem" svake godine odlaze naši eksperti koji već educiraju druge okolne eksperte u drugim državama, godine građanstva, Vijeće Europe, dakle više nego dostatnog novca i programa glede onoga što i mi smatramo kao i vi jedan od prioriteta hrvatskog društva.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, ovdje govorimo o odgoju i obrazovanju za ljudska prava koji provode obični učitelji u svom svakodnevnom radu u školama sukladno programu za obrazovanje o ljudskim pravima koji negdje u našem nastavnom planu i programu je ionako pozicioniran. Da se obrađuje svugdje zapravo u praksi znači da se ne obrađuje nigdje. Mislim da u našoj državi je potrebno jačati obrazovanje o ljudskim pravima tim više ako znamo konkretnu brojku. Mi za obrazovanje o ljudskim pravima izdvajamo ni više ni manje nego 278 tisuća kuna. Ne milijun kuna, ne 500 tisuća nego 278 tisuća kuna. Ja stoga s ovim amandmanom predlažem da ta sredstva vratimo na razinu koju smo imali 2003. godine kada je za tu stavku bilo planirano 700 tisuća kuna. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 320. gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman ne možemo prihvatiti ali sukladno Nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa financira provedbu određenih mjera koje su u našoj nadležnosti, na primjer glava 30, čak i kroz A768012 čak kroz šport. I ono što želim reći da jednim velikim djelom mi dobivamo petnaestak do dvadeset projekata koji nam dolaze kroz programe nevladinih udruga iznimno intenzivne, burni projekti koji potpomažu između ostalog radu u Vladi i našem ministarstvu. I to je ono što mi činimo glede ovih programa.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine ministre, kada uzmete Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova i kada vidite koje su bile konkretne zadaće odnosno ne bile nego jesu zacrtane da ministarstvo učini ove godine onda je ovih 100 tisuća kuna koje ja predlažem da se uvede kao stavka u vaše ministarstvo puno premalo. Kad govorim o tome što se trebalo učiniti samo ću na primjer krenuti od baze podataka o postojećim kolegijima ženskih studija i studija "Roda" na visokim učilištima, o uvođenju posebnih programa sa žensko studijskim sadržajima u preddiplomske, diplomske stručne studije i poslijediplomske studije. Zatim, institucionaliziranje ženskih studija na preddiplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini ili na primjer jedna zadaća za koju je stvarno tih 100 tisuća kuna apsolutno premalo a to je da se osnuje odjel ili centar pri Institutu za društvena istraživanja radi provođenja analiza istraživanja za potrebe Vlade itd. među kojima je ustvari nositelj glavni Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Prema tome, gospodine ministre složit ćete se nakon ovog što sam rekla da je i tih 100 tisuća kuna apsolutno premalo. A kad govorimo o sportu ne znam zbog čega spominjete onu riječ "čak i za sport". Ja mislim da je to itekako potrebno. Jedino ne bih htjela da se desi kao prošle godine ako se ne varam kada smo u rebalansu proračuna maknuli tih 100 tisuća kuna jer se ispostavilo da ih nismo potrošili. Ja molim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao. Zahvaljujem ministru.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče vama i svim zastupnicima. Mi smo svake godine rekorderi. Hvala vam na pažnji i na svemu, više od gotovo 100 amandmana. Hvala lijepo.
321. amandman Zavoda za školstvo Republike Hrvatske koji je podnijela gospođa Gordana Sobol je povučen. Ministarstvo turizma gospodin državni tajnik Branko Grgić. Izvolite. 322. zastupnika Gordana Marasa.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća sukladno procjenama za realizaciju programa poticaja u turizmu, poticaje za uspjeh u 2008. godini planirano je 77 milijuna kuna. Navedeni iznos dovoljan je za redovno provođenje programa subvencioniranja kamata za izgradnju malih i srednjih obiteljskih hotela i pansiona a svako povećanje značilo bi nerealno povećanje i ostala bi neutrošena sredstva na proračunskoj poziciji.
Hvala. Gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Ja sam predložio ovaj amandman sukladno jednoj ambiciji iz programa Vlade da se u narednom razdoblju napravi 500 novih malih hotela sa ne znam koliko, 5000 radnih mjesta čini mi se da je tako pisalo u programu Vlade. I još jedna stvar koja je bila vrlo značajna, a to je 50 000 novih kreveta u visokoj kategoriji u turizmu. Ova sredstva koja ste vi planirali za kompletno Ministarstvo turizma su mala i nedostatna da se to napravi. Vidim da je, da su dvije glavne stavke. Jedna je ova programa poticaja za uspjeh, druga je za promociju Hrvatske i smisao ovog amandmana je da vam na neki način se omogući što više poticaja, odnosno ovih subvencija za te male hotele kako bi se program što lakše realizirao. I zato tražim da se ovaj amandman stavi na glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 323. zastupnika Dragutina Bodakoša. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Poticanje seoskog turizma pozcija 1551 kulturna, tradicijska, prirodna baština u iznosu od 5 i pol milijuna kuna. 10% je povećano u odnosu na prethodnu godinu i u sklopu sa akcijama poticanja tematskih turističkih putova izrade izvornih suvenira značajno doprinosi razvitku turizma na nedovoljno razvijenim turističkim područjima pogotovo na kontinentu.
Gospodin zastupnik Bodakoš. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Kulturna tradicijska i prirodna baština sigurno su značajni čimbenik razvoja turizma i ja sam vrlo zadovoljan da se ta sredstva nalaze u proračunu. Međutim, mislim da bi poticaji mogli biti i veći upravo zbog toga što i kulturnu i tradicijsku i prirodnu baštinu u Slavoniji i Baranji trebamo isticati još više, jer to rezultira i većim posjetom turista. Iz godine u godinu manifestacije kao što su “Đakovački vezovi“, Osječko ljeto, Olimpijada starih sportova, prirodne baštine “Kopački rit“ ili tradicijske kao što su, koje se predstavljaju turistima kao što su žetvene svečanosti i dalje i neke druge povećavaju i omogućavaju dolazak turista. I upravo zbog toga smatram da bi i trebala ta sredstva biti i još više dostupna da bi na taj način se i povećao broj turista. Da bi to na neki način vam potvrdio preporučam da se pogleda u HNK u Osijeku povodom 100 godišnjice izvedena “Slavonska rapsodija“, mjuzikl koji je adaptirao Mario Mihaljević, a vezan je za tekst njegovoga i muziku pokojnoga oca gdje se vidi kako seoski, kako ljudi na selu razmišljaju o svojim i kulturnim i tradicijama i prirodnim tradicijama, a upravo na taj način kako da ih prezentiraju stranim turistima. Mislim da je to ovako jedan zgodan primjer kada bi ga pogledali da bi vjerojatno i prihvatili ovakav način razvoja seoskog turizma. Hvala. Molio bih da se glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zastupnici Dino Kozlevac i Tanja Vrbat 324. Izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo će u 2008. godini u sklopu programa obnove valorizacije, revitalizacije, kulturne, tradicijske prirodne baštine kao novi turistički proizvod raspisati javni poziv za pristupanje programu i na temelju utvrđenih kriterija odabrati projekte koji će financijski biti poduprijeti.
Hvala. Gospodin Kozlevac. Izvolite.
Pa evo dvije riječi dozvolite. Radi se o jednom objektu koji ima i kulturno značenje, odnosno jednoj uljari koja je ostala na sreću sačuvana u izvornom obliku gdje su se kroz generacije prerađivale masline. Radi se o jednom kraju koji je jedan od najjačih krajeva u Istarskoj županiji po maslinarstvu i po maslinarskoj tradiciji, gdje je smješten u gradu Bujama koji isto tako ima ograničene mogućnosti. Prema tome, valorizacija takvog jednog objekta u smislu i kulturne tradicije bila bi izuzetno korisna i bez pomoći države i razine ministarstva bit će teško to osigurati. Uvažavajući ovo što ste rekli da će biti raspisan postupak i da će se grad Buje moći javiti na taj način, ja bih ipak htio da mi glasamo o amandmanu. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 325. Klub zastupnika IDS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je slično kao i u prethodnom amandmanu, a to je da će ministarstvo u 2008. u sklopu programa obnove, valorizacije, revitalizacije, kulturne, tradicijske i prirodne baštine kao novi turistički proizvod raspisati javni poziv za pristupanje programu i na temelju utvrđenih kriterija odabrati projekte koji će se financijski poduprijeti.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a gospodin Brkarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Mi bi u biti predložili da se objedinjeno glasa za amandmane od 325. do 330. s obzirom da se radi o projektima eko parka Vižinada, muzeja uljarstva ovo što je sada govorio zastupnik Kozlevac, ruralnog hotela Završje, muzeja vinarstva u Poreču, muzeja tartufarstva i bike centra. Vjerujemo u ono što ste rekli da će se kroz javni poziv moći kandidirati ovi projekti i da će se participirati, odnosno da će ministarstvo participirati u njihovom sufinanciranju.
Hvala lijepa. Nek se državni tajnik izjasni za sve ove amandmane.
Pa može. Identična su obrazloženja jer se radi da ćemo u tijeku 2008. godine raspisati javni poziv za pristupanje programu na temelju utvrđenih kriterija odabrati projekte koji će se financijski poduprijeti.
Hvala. Glasujemo za amandmane.
Do 350, do 330 da se može objedinjeno glasovati za sve amandmane.
Glasujemo za sve amandmane od 325. do 330. Tko je za ove amandmane? Hvala. Nisu prihvaćeni. Nije dovoljan broj glasova dobili. 331. gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Za provedbu nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova ministarstvo ne iziskuje novčana sredstva na posebnoj poziciji već će se aktivnosti na njezinoj provedbi financirati u okviru ukupnog programa ministarstva.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Pa evo ja uporno od jutra pokušavam upozoriti da je nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova nešto što bi u svakom ministarstvu trebala biti posebna stavka. Obzirom da ćete i vi kao novo ministarstvo ustvari trebati odrediti koordinatore ili koordinatoricu za ravnopravnost spolova, na neki način tih 100 tisuća kuna bilo bi neko polazište, osnova za provođenje nacionalne politike i ja molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala državnom tajniku. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, ministar gospodin Darko Milinović. 332 zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća, jer nisu sredstva za izgradnju centra za socijalnu skrb Križevci predviđena u prvom zajmu Svjetske banke na poziciji Ministarstva zdravstva.
Hvala. Gospodin Mršić izvolite.
Možda se ovdje pobrkalo nešto. Dakle sredstva za centar za socijalnu skrb u Koprivnici su predviđena u kreditu Svjetske banke za županijski i za gradski centar, a centar za socijalnu skrb u Križevcima je sagrađen, sagradila ga je tvrtka "Radnik", građen je prema projektu, odnosno prema kriterijima Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi i treba biti kupljen i plaćen prošle godine. Dakle neće biti, ne radi se o izgradnji nego se radi o kupovini gotovog prostora. Prema tome nešto tu ne štima. Mislim da je dakle pobrkano Koprivnica i Križevci jel'. Ne gradi se u Križevcima nego u Križevcima se kupuje gotovi prostor koji je gotov i čeka da se sklopi ugovor i bilo je pred sklapanjem ugovora krajem prošle godine. Ja ću povući amandman, ali mislim da niste u pravu. Hvala. Amandman je povučen. 333 amandman gospođe zastupnice Brankice Crljenko. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća u ovoj proračunskoj godini jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realno opravdano za uvrštenjem.
Hvala. Gospođo Crljenko izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre ja bih samo kratko ponovila da Centar za socijalnu skrb Šibenik zaista obavlja vrlo odgovoran i težak posao u prostorno neadekvatnim uvjetima. Mogu prihvatiti vaše obrazloženje da nisu obavljene pripremne faze, a vjerujem da ćete se i vi složiti sa mnom da je hitno obaviti pripremnu fazu za gradnju novog centra, a to je za početak da grad Šibenik pronađe adekvatno građevinsko zemljište i ustupi ga Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Povlačim svoj amandman. Hvala.
Hvala. Amandman je povučen. 334 gospodina zastupnika Šime Lučina. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni amandman.
Izvolite gospodine Šime Lučin.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre otprilike treću godinu dobivam isti odgovor pa ja ne znam, o.k. ako lokalna samouprava nije spremna da riješi jedan problem, ja sam očekivao da će ih ministarstvo potaknuti. Posebno očekujem sad kada je to vaša izborna jedinica sam se nadao da ćete biti malo osjetljiviji pa da ćete tu malo pogurati tu cijelu priču. Ali ja ipak molim glasanje radi zapisnika.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman gospođe zastupnice Vesne Škulić 335. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer je smanjenje iznosa za jednokratnu novčanu pomoć u državnom proračunu za 2008. godinu u odnosu na 2007. posljedica promjene u zakonodavstvu i restrukturiranju novčanih naknada i pomoći u sustavu socijalne skrbi i prilagođena je procijenjenim potrebama.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Škulić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre ako se ne varam, vaše ministarstvo nosi naziv Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Na žalost ja opet ne vidim nikoga iz socijalne skrbi i čini mi se da u sustavu socijalne skrbi apsolutno baš nitko ne brine, ako brine onda to na jako jako loš način. Vi ste meni dali jedno divno obrazloženje koje ja mogu prihvatiti ili ne prihvatiti, može biti dobro ili ne dobro, međutim činjenica je da je od 2003. ljudi koji primaju, dakle koji su najsiromašniji od najsiromašnijih primaju 400 kuna jednokratnih novčanih pomoći ili za koju kunu više. Mislim da bi bilo dobro da se i u ovom slučaju pozivate na 2001., na 2002. i na 2003. godinu kao što se pozivao i gospodin Primorac prije vas. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 336 amandman gospođe zastupnice Vesne Škulić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, jer je smanjenje iznosa na poziciju osobnih invalidnina posljedica prilagodbe procijenjenih stvarnih potreba na temelju izvršenja prethodnih razdoblja.
Gospođa zastupnica Vesna Škulić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre opet, naravno ne mogu se složiti sa vama. Osobna invalidnina se nije povećala od 2000. godine i iznosi tisuću kuna. Dakle ovo je 2008. ako se ne varam, a ljudi koji ne mogu sami privređivati za život, moraju živjeti od tisuću kuna mjesečne naknade. Međutim postoji jedna kvaka 22. da se osobne invalidnine vežu uz BDP. Vi kažete da BDP je rastao ovih godina, međutim osobne invalidnine se nisu povećavale svih ovih godina. Na žalost, sada ću biti malo morbidna. Osobne invalidnine moći će netko ove godine samo ostvariti ako netko drugi umre, jer nema nikakvog povećanja u proračunu. Dakle moramo čekati da osobe sa, jedna osoba umre da bi druga mogla ostvariti svoje pravo. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 337 gospodina zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realno opravdano za uvrštenjem.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić izvolite.
Ja bih mogao ovaj puta biti izuzetno grub ministre. Dakle Vlada je 20. lipnja 2006. godine u Koprivnici donijela odluku da će do 2009. godine ispraviti Dom za djecu "Svitanje" u Koprivnici i fizički vratiti taj dom crkvi. Ja sada vas pitam tko je odgovoran što će za Božić ove godine ta djeca završiti na ulici? Ako netko nije obavio pripremne radnje, a ja sam davao amandmane od tada do danas uvijek na proračun i na rebalans proračuna i uvijek mi se govorilo bit će, bit će, bit će. Danas smo u situaciji da 8 mjeseci prije nego što trebaju djeca isprazniti taj dom, vi meni kažete da Vlada je toliko neodgovorna bila da nije uopće ništa napravila da bi se dom novi sagradio. Da nije … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] nemojte se igrati sa tim gumbićima, pustite. Dakle to je krajnje neodgovorno od Vlade i Vlada će morati reći toj djeci i morati će reći građanima Koprivnice zašto donosi odluke koje nije sama u stanju provesti, ali jednako tako morati će naći i rješenje što će biti sa tom djecom nakon nove godine. Jer po svojoj odluci i po ugovoru koji je potpisala sa crkvom, 1.1.2009. godine ta djeca više ne mogu biti u domu "Svitanje", a bilo je sasvim dovoljno vremena da se to napravi i da se prihvate moji amandmani i da se do danas već bude taj dom izgrađen. Ja tražim glasanje o ovom, a zatražit ću i odgovornost onoga tko je bio toliko neodgovoran da ponovno djecu bez odgovarajuće obiteljske skrbi baca na ulicu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu.
Iako je kolega Polančec govorio da će se sagraditi.
Molim? 338. amandman gospodina zastupnika Šime Lučina.
Amandman se ne prihvaća u ovoj proračunskoj godini jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realnu opravdanost za uvrštenje. U tijeku je rješavanje imovinskopravnih pitanja što je preduvjet za ulazak u ovu investiciju, nakon toga ministarstvo će izraditi projekt i pristupiti izgradnji novog doma.
Hvala. Gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Ne, ne, ministre, prije šest godina započet je projekt preseljenja tog doma. Tada su bili svi zainteresirani od crkve, građana, lokalne uprave, a mislim da bi i najviše štićenici tog, dakle korisnici tog doma bili na dobiti. Zapravo takva jedna, jedan dom, odnosno ustanova u centru grada, turističkog grada kao što je Trogir sigurno nije primjerena. E sad, ja bih vas molio. Obzirom da sam prošle godine od vašeg prethodnika dobio isti odgovor, ja bih vas molio da opet za godinu dana podsjetit ću vas … [[Govornik se ne razumije.]] dobijem isti odgovor. Hvala lijepo. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić, 339. amandman.
Amandman se ne prihvaća jer nisu obavljene predradnje koje jamče realno opravdanost za uvrštenje, mreža socijalne skrbi … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] potrebu za izgradnjom ovog tipa ustanove što potkrepljujemo da nema zahtjeva županije.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Prije svega, postoje sve pretpostavke da se ovo napravi. Ja sam tražio dakle da se sagradi dom za stare i nemoćne u Križevcima i dom za starije i nemoćne u Đurđevcu i nisam zatražio veliki iznos, nego 2 milijuna kuna što je dostatno da se u ovoj godini dakle započne sa izgradnjom. Ja sam uvjeren da županija je u stanju sa gradovima osigurati zemljište, izraditi projektnu dokumentaciju da bi se ove godine počelo to graditi, ali ako ne uvrstimo u to onda nema niti pretpostavke da se ide u ovo naprijed, a siguran sam i da je županija zatražila dakle proširenje doma za starije i nemoćne u Koprivnici i u te dvije depadance u Križevcima i u Đurđevcu. Ovo je naprosto jedan odgovor više formalni da nisu stvorene pretpostavke. Na takav način nikada ni neće biti stvorene pretpostavke. Pretpostavke se stvaraju otvaranjem proračunske stavke koja omogućava da se pristupi pripremi i planiranju projekta. Onda se sastoji od toga da se osigura zemljište, da se ugovori izrada projektne dokumentacije, a nakon toga da se ide u izgradnju. Dakle ne može se osigurati pretpostavka ako se ne osigura proračunska stavka. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 340. amandman zastupnika Tanje Vrbat i gospodina Dina Kozlevca. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća sa obrazloženjem kao i prethodni amandman.
Hvala. Gospođa zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, dom za starije i nemoćne u gradu Umagu prijeko je potreban. Naime, vi sigurno znate da za područje bivše … [[Govornica se ne razumije.]] koja okuplja tri grada i tri općine postoji samo jedan dom za starije i nemoćne u gradu Novigradu za koji se čeka preko dvije godine za mjesto. Grad Umag će kao i za druge investicije za koje su novci nisu planirani u državnom proračunu sam u jednom dijelu financirati, međutim za ovaj dom umirovljenika nisu dovoljni oko 20 milijuna kuna koje grad izdvaja samostalno, stoga tražim naravno glasanje za amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika IDS-a, 341. amandman. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao i prethodni amandman. Nisu obavljene potrebne predradnje.
U ime kluba gospodin Marin Brkarić.
Gospodine ministre, ja bih rekao da je samo sufinanciranje doma za starije u Poreču razlog što je sam dom izgradio grad Poreč, isfinancirao i on je stavljen u pogon, znači korisnici se nalaze u njemu. Raniji ministar gospodin Neven Ljubičić je obećao da će ministarstvo sufinancirati za smještaj za 30 korisnika. Upravo to je iznos koji uvijek tražimo milijun i 200 tisuća, milijun 152 tisuće kuna za sufinanciranje rada doma u Poreču kojeg koriste korisnici sa područja Poreča, ali i šire Istarske županije. Molim da se glasa o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 342. amandman istog Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Povlačim ovaj amandman s obzirom da je istovjetan ranijem amandmanu zastupnice Vrbat.
Hvala. Amandman je povučen. 343. Klub zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao prethodni.
Hvala. Gospodin Miletić.
Mi smo zatražili ova sredstva radi financiranja projektne dokumentacije, grad Pula i Istarska županija su potpisali zajednički sporazum i krenuli u izgradnju projektne dokumentacije kako bi se izgradio novi dom za starije i nemoćne u Puli obzirom da je danas na listi čekanja preko 700 osoba i naprosto postojeći kapaciteti ne zadovoljavaju stoga molim da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 344. gospodina zastupnika Zlatka Horvata. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer je temeljem sporazuma o sufinanciranju izgradnje građevine Centar za odgoj i obrazovanje "Tomislav Špoljar" sklopljenog između Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi i grada Varaždina 29. kolovoza 2007. godine utvrđena ukupna obveza Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u iznosu od 2 milijuna kuna od čega 1 milijun kuna dospijeva u 2008., a drugi milijun u 2009. godini.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ne mogu prihvatiti ovo obrazloženje. Ja sam prošli tjedan prilikom rasprave o proračunu rekao da je grad Varaždin osigurao 65 tisuća kvadratnih metara najbolje lokacije za novu zgradu i mislim da bi to trebalo uvažavati i da bi ministarstvo moralo procijeniti doprinos grada kroz ovaj vid i pomoći u financiranju zgrade jer su učenici ovog školskog centra u jednom potpuno neprimjerenim uvjetima i treba im što prije pomoći. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić, 345. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća zbog odredbe članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti koji je donesen 2002. godine i s obzirom na taj zakon ne možemo ulagati u županijske ustanove, a do tada i drugog zajma razvojne banke uloženo je 70 milijuna kuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Očekivani odgovor na pitanje oko županijskih bolnica. Kao što znamo županijske bolnice su u katastrofalnom stanju. Sisačko-moslavačka bolnica je bolnica koja pokriva jedan veliki teritorij i od posebne državne skrbi. A ovaj objekat koji bi se izgradio poboljšao bi zdravstvenu skrb na tom području i tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Isti zastupnik 346. amandman.
Amandman se ne prihvaća uz očekivano obrazloženje.
Hvala. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Očekivan je i odgovor. Mislim da je nešto što je Ministarstvo zdravstva bez obzira ne treba se skrivati iza zakona, iza članaka zakona. Gospodin ministar dolazi iz jedne takve bolnice i mislim da bi trebalo o tome povesti računa. I tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Isti zastupnik gospodin Mirando Mrsić 347.
Amandman se ne prihvaća uz prethodno obrazloženje.
Hvala. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Isto obrazloženje. Međutim, tu još imamo i jedan drugi dio a to je bolnica, Neuropsihijatrijska bolnica "Popovača" koja brine o bolesnicima i zatvorenicima. Znači, to su bolesnici koji su počinili teža krivična djela i tu potpadamo i pod Europsku uniju i pod zakone Europske unije. I mislimo da to treba napraviti što prije, a ne čekati zadnje vrijeme. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin, gospođa zastupnica Romana Jerković i Željko Jovanović. Tko je, zapravo 348. po redu amandman.
Amandman se ne prihvaća jer su osigurana sredstva na poziciji Kliničkog bolničkog centra Rijeka dostatna za realizaciju sklopljenih ugovora o izvođenju radova, projektiranju i opremanju sukladno ugovorenoj dinamici u 2008. godini.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ja moram reći da izražavam razočaranje sebe, stanovnika Primorsko-goranske, Istarske i Ličko-senjske županije koji sa ovim odobrenim sredstvima dobro znaju da bolnicu neće vidjet sigurno do 2015. godine, nego vjerojatno 2020. i 2025. No čak i kad bi mogli prihvatiti da je 43 milijuna kuna koje vi kažete dostatno za radove u 2008. godini, ne možemo ne naglasiti uvredljivi iznos od 377 tisuća kuna za medicinsku i laboratorijsku opremu jedne vrhunske ustanove koja je uz Rebro zapravo temeljna bolnička ustanova u Republici Hrvatskoj. Stoga molim da se glasa za predložene amandmane.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 349. gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao kod amandmana 347., a osigurana sredstva u proračunu namijenjena su otplati kredita.
Zastupnika nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. 350. zastupnik Željko Vincelj. Izvolite!
Amandman se ne prihvaća. Nakon provedene analize strukture nabavljene opreme za Opću bolnicu Zabok ali i strukture kadrova u bolnici, dinamike njihova popunjavanja utvrđena je dinamika nabavke dodatne opreme prilagođene dinamici dolaska kadrova. Kako nabavljena oprema ne bi stajala u očekivanju kadra neiskorištena, s tim bi u međuvremenu zastarjela.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Vincelj. Izvolite1
Čitamo danas u jednom tjedniku velikim slovima naslov, naravno u intonaciji vjerovali ili ne, da je Zagorje dobilo bolnicu dugova i da u prostorima hitne službe se snimaju TV sapunice i tako to. Moram izraziti ogorčenje zbog toga što stvaramo slučaj iz nečega što bi trebalo biti na ponos partnerima koji su izgradili ovu bolnicu a to su država i Krapinsko-zagorska županija u podjednakim ulozima. Postojalo je dovoljno vremena. Bolnica se počela graditi 2003. Gradila se tri godine. Još jedna godina potrebna za dobivanje uporabnih papira potpuno dovoljno da se za to vrijeme naprave sve predradnje i radnje za nabavku opreme i potrebnih kadrova koji će liječiti pacijente u ovoj bolnici. Ja vas molim, dajmo rastjeramo ove duhove u bolnici u Praćku i neka ona postane bolnica koja će liječiti Zagorce, nas 140 tisuća. Molim glasanje o tom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Zvonimir Mršić 351.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao pod rednim brojem … [[Govornik se ne razumije.]] članak 8. o zdravstvenoj zaštiti.
Hvala. Gospodin Mršić. Izvolite!
Amandman se odbija sukladno člankom 8. o zdravstvenoj zaštiti. … [[Upadica se ne čuje.]] E pa, imam li ja pravo obrazložiti članak 8.?
Pa ako se može kratko obrazložiti, nije loše radi bolje jasnoće svega.
Rekao sam da je ovo i kolegi Mršiću dakle članak 8. o zdravstvenoj zaštiti priječi ulaganje iz državnog proračuna u županijske bolnice. … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, …
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić. Izvolite!
Inače taj zakon vas ne priječi da ulažete u županijske bolnice, ali dobro. Ja bih htio samo da budemo si čisti i jasni. Dakle, neće se graditi Opća bolnica u Bjelovaru, jel' tako? Jel' to, to znači? Da li to znači da se u Bjelovaru neće graditi u mandatu ove Vlade opća bolnica?
Molim vas. Ovo … Molim vas. Ovo nisu zastupnička pitanja nego se raspravlja o amandmanima. Izvolite!
Da. Dobro. Evo, dakle ja moram konstatirati, ja sam dao amandman … … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojte bit nervozni. Dakle, ja sam dao amandman da se u, za 10 milijuna kuna da se počne graditi Opća bolnica u Bjelovaru. Očito je da ministar kaže da odbija taj amandman, što znači da se u mandatu ove Vlade u Bjelovaru neće sagraditi opća bolnica novcima Ministarstva zdravstva, pa ću ja zatražiti glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 352. zastupnika Ivana Hanžeka. Izvolite!
352. je li? Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao pod rednim brojem 350., kako nova oprema ne bi stajala neiskorištena jer nema kadra, pa da za pet ili šest godina kada steknemo uvjete iskoristivosti te opreme ona ne bude zastarjela.
Hvala. Gospodin Ivan Hanžek. Izvolite!
Pa ja mislim da nažalost ova bolnica, današnji članak nisam ga pročitao ali sam vidio naslovnicu, o toj bolnici, ta bolnica nažalost pati posljednjih godina od zapravo političkih posljedica s jedne i s druge strane pomalo tjeranja inata a nažalost cijenu plaća 142 tisuće stanovnika Krapinsko-zagorske županije. Nadam se da će u preostalom dijelu godine u eventualnom rebalansu se stvari ubrzati i da ćemo to skinuti s dnevnog reda jer kao što je rekao kolega Vincelj zaista na ponos i Hrvatske države i hrvatskog naroda jedan objekat koji ne zaslužuje da ga polovično koristimo i da ne bude u punoj funkciji. I zato očekujem razumijevanje kod nekog od rebalansa. Hvala. Povlačim.
Hvala. Amandman je povučen. 353. amandman zastupnika Zlatka Koračevića.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao pod rednim brojem 345 famozni članak o osnovnoj zdravstvenoj zaštiti.
Zastupnika nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 354. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer je izvor sredstava za podmirenje dospjelih i neplaćenih obveza utvrđen u članku 9. stavku 2. Zakona o zdravstvenoj zaštiti.
Hvala. U ime IDS-a gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Ja bih samo gospodine predsjedniče, gospodine ministre rekao da je Vlada Republike Hrvatske u svom programu rekla da će izvršiti sanaciju općih i kliničkih bolnica u Republici Hrvatskoj. To je bilo 12. siječnja, ne tako davno. I iz tog razloga razmišljanja smo da s obzirom da je Opća bolnica Pula ima dug od 100 milijuna kuna dug koji je nastao po osnovu neadekvatnog proračuna ili mjesečnog limita razmišljanje naše je da se ovaj dug podmiri u okviru sanacije svih bolničkih ustanova u Republici Hrvatskoj, znači općih i kliničkih bolnica. Tražimo da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 355. isti klub IDS-a.
Amandman se ne prihvaća jer će to pitanje biti razmatrano kroz izgradnju Opće bolnice Pula.
Hvala. Gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Možemo povući ovaj amandman gospodine predsjedniče.
Amandman je povučen. 356. zastupnica Branka Crljenko.
Amandman se ne prihvaća nakon što je Vlada RH u 2002. godini izmjenom Zakona o zdravstvenoj zaštiti financiranje obnove i izgradnje zdravstvenih ustanova prenijela u nadležnost osnivača ministarstvo nema mogućnost investirati u rekonstrukciju i obnovu opće bolnice čiji je osnivač županija. Međutim, Vlada razmatra cjelovito rješenje problematike zdravstva na području Šibensko-kninske županije u sklopu čega će se riješiti i problem Opće bolnice Šibenik. Nas dvoje smo mi prije ovog amandmana razgovarali.
Gospođa Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, mene raduje cjelovito rješenje. Pretpostavljam da je to gradnja nove moderne bolnice u Šibeniku. Međutim, zbog alarmantnog stanja u postojećim objektima šibenske bolnice kojima je nužno saniranje odjela kirurgije, ginekologije, rodilišta i ušnog odijela ja molim da se moj amandman ipak stavi na glasovanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 357. amandman zastupnika Miranda Mrsića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća budući da se sredstva za navedenu aktivnost osiguravaju amandmanom Vlade.
Hvala. Gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Evo, ja izražavam zadovoljstvo da evo što je jedan od amandmana oporbe ipak prihvaćen i pretvoren u amandman Vlade. To će pomoći građanima Republike Hrvatske i građanima Europe koji su oboljeli od leukemije da nađu svog darivatelja. Povlačim amandman.
Hvala lijepo. Ovaj amandman je povučen. Gospođa zastupnica Marija Lugarić 358. amandman.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dovoljna za izvršenje obveza.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, nakon svake akcije spašavanja čujemo osim na neki način pohvala i zahvala ljudima koji su izvršili akcije spašavanja čujemo na neki način s njihove strane zahtjeve da im se povećaju na neki način sredstva kako bi ipak ljudi koji volonterski rade ne bi imali barem dodatne troškove u izvršavanju te izrazito plemenite zadaće. Dakle, ja amandmanom predlažem da sredstva za Gorsku službu spašavanja vratimo na onu razinu kakva su bila lani, to je povećanje od samo 20 tisuća kuna. Dakle, za ovih svih 110, 111 milijardi državnog proračuna zaista zanemarivo ali za ljude koji volonterski rade izrazito plemenit posao i više nego potrebno. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Zastupnica Marija Lugarić 359. amandman.
Amandman se ne prihvaća zato jer su sredstva za ovu namjenu osigurana kroz druge redovne aktivnosti Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, u kojim aktivnostima ako bih mogla dobiti obrazloženje jer mi obrazloženje niste dali. Dakle, stavka prevencije alkoholizma kod mladih je postojala unutar programa 1307 program djelovanja za mlade. To ste, zapravo niste vi, to je još ministar Ljubičić u proteklom proračunu predložio ukinuti. Vi ste tada bili zastupnik odnosno potpredsjednik Sabora. To ste podržali, to se vidjelo i u provedenim odnosno neprovedenim aktivnostima u prošloj godini a vi mislim isto kao i ja jako dobro znate da je alkoholizam sve više izražen javno zdravstveni problem kod mladih. Stoga ja predlažem da tu stavku naprosto vratimo. Ne radi se o velikom iznosu ali možda djelom zapravo i simboličnom, ali ako ništa drugo shvatite ovaj amandman i kao apel da se time ozbiljno kao država počnemo baviti. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospođa zastupnica Marija Lugarić 360. amandman.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao pod rednim brojem 358. da su sredstva dovoljna za izvršenje ovih obveza.
Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani ministre, obzirom na vašu specijalizaciju ja sam očekivala drugačiji odgovor i na koncu konca potporu ovom amandmanu. Dakle, ja znam da je vama kao ministru prilično nelagodno stajati iza proračuna u kojem se za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja mladih predviđa 65 tisuća 988 kuna ni više ni manje jer je to prijedlog proračuna iza kojeg vi stojite i kojega branite. Ja ću podsjetiti da su ove godine kreće provedba, eksperimentalna provedba programa zdravstvenog odgoja i obrazovanja a da prema nacionalnim programima i svim onim javno zdravstvenim akcijama koje su vođene se govorilo između ostalog i o tome da je u naše program ušlo i screening prvenstveno brucoške populacije na clamidiu ili nekakve druge bolesti. Vama je vjerojatno jasno da sa 65 tisuća 988 kuna koliko vi predviđate to se neće moći ostvariti. Stoga ja predlažem povećanje tog iznosa, a kao i kod prošlog amandmana molim vas da negdje u planiranju idućeg proračuna kada ćete možda imati malo više iskustva na ministarskoj funkciji tome damo doista dužu i potrebnu pažnju obzirom da se radi o zaista jako izraženim javno zdravstvenim problemima. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman. Hvala nije dobio potrebnu većinu. 361. amandman gospođe zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao pod rednim brojem 358. osigurana sredstva su dovoljna za izvršenje obveze.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Oprostite, ali ja sad onda molim da ponovite obrazloženje u vezi amandmana 358. Mislim, jer na ovaj način davati obrazloženje amandmana stvarno nema smisla.
Ja sam uvažena zastupnice rekao da je obrazloženje isto kao pod rednim brojem 358. i nadodao da su osigurana sredstva dovoljna za izvršenje preuzetih obveza.
Gospođa zastupnica uvažena Sobol.
Da, sad vidim da je obrazloženje isto kao i vezano oko Gorske službe spašavanja, a radi se o programu humanizacije bolničkog liječenja rodilja i djece, pa ne znam kakve to baš sad ima veze sa Gorskom službom spašavanja, ali možda negdje i ima. Vi ste u stvari za ovu godinu smanjujete taj iznos za taj program. Istina, bio je i prošle godine 30 000 kuna. Sad je 28280 kuna. Ako se ne varam to je u biti onaj program koji se radi u suradnji sa UNICEF-om, a htjela bih u stvari upozoriti. Ja predlažem da se taj iznos mijenja i da se poveća makar na 100 000 kuna, jer htjela bih između ostalog upozoriti. Mislim da točno govorim da je više od 50% naših bolnica izgubilo onaj status bolnica “prijatelj djeteta“, pa vjerojatno između ostalog i zbog neprovođenja programa. Molim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospođa zastupnica Gordana Sobol 362. amandman.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dovoljna za izvršenje obveze.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Pa ja stvarno ne znam gospodine ministre kako su ta planirana sredstva od 56500 kuna dovoljna za provođenje programa očuvanja i unapređenja zdravlja žena. Kad pogledam što smo si zapisali što u stvari bi to sve trebalo biti. Naime, ima jedna odredba koja kaže da kroz Ministarstvo zdravstva bi trebalo unaprijediti mjere za očuvanje reproduktivnog zdravlja žena, te promicati razumijevanje i potrebu zaštite njihovih reproduktivnih i seksualnih prava. I kad idete pogledati gospodine ministre u Nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova što je sve trebalo biti urađeno, odnosno što treba biti urađeno ove godine onda i ovaj iznos koji ja predlažem od 100 000 kuna apsolutno nedovoljan. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 363. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje da su planirana sredstva dovoljna za izvršenje obveze.
Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Pa obzirom na obrazloženje koje je iznijela malo prije kolegica Sobol, ja ću samo na ono što je ona rekla nadodati činjenicu da smo jedan dio nas bio početkom ili sredinom siječnja na javnom obilježavanju borbe protiv raka grlića maternice. Vi ste također kao ministar dali potporu toj akciji i zaista 56000 kuna ne može biti dovoljno za sve akcije. Ponovo evo negdje i ovim amandmanom apeliram i dajem sugestiju da o tome ozbiljno razmislite kod proračuna za iduću godinu. Negdje nadam se da je kao stručnjak u svojoj užoj specijalnosti ćete imati za to nešto više razumijevanja. A s druge strane kao što ovdje i neki kolege sugeriraju možda je bolje neke stavke onda i izbaciti van i uopće ne imati ih kad se za njih ne želimo zaozbiljno ih provesti. Jer zaista u proračunu od 11 milijardi kuna imati stavke od pedesetak tisuća kuna koje doslovce nisu dovoljne gotovo ni za što za što bi trebale biti planirane je više nego smiješno. Stoga ja povlačim ovaj amandman i ne tražim glasanje.
Hvala lijepa. Povučen amandman. Gospodin zastupnik Željko Jovanović 364. amandman.
Amandman se ne prihvaća. Osigurana sredstva procjenjuju se dostatnim s obzirom da je u tijeku priprema reforme sustava zdravstva i zdravstvenog osiguranja kojom se planira nova politika lijekova i novi model financiranja bolničke zaštite. Vlada RH se obvezuje da će kontinuirano pratiti potrošnju sredstava na ovoj poziciji i u slučaju potrebe poduzeti potrebne mjere.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre na žalost ne mogu se složiti sa vama. Navršava se upravo dvije godine kako je oformljen Fond skupih lijekova 9. ožujka 2006. Kasnije je on proširivan u nekoliko navrata. Prošle godine je za tu stavku bilo predviđeno 200 milijuna kuna. Međutim, potrošeno je 306 milijuna kuna. Vaš prethodnik ministar Ljubičić obećao je i proširenje još jednom novom skupinom lijekova što znači da i vi i ja dobro znamo da ovaj iznos od 200 milijuna kuna neće biti dostatan. Stoga molim da se izglasa ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 365. amandman gospodina zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća. Osigurana sredstva procjenjuju se dostatnim za aktivnosti intervencijskih kardiologija. HZZO će i u 2008. godini pratiti izvršenje po zdravstvenim ustanovama i u slučaju proboja pozicije kod jedne ustanove preraspodijeliti sredstva od ustanove koja ne postiže izvršenje, odnosno riješiti problem na odgovarajući način.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi dobro znate kao i ja da u Hrvatskoj najviše ljudi umire od bolesti srca. Umiru od bolesti srca jer se nezdravo hrane, nedovoljno se kreću, previše puše i za svaku pohvalu su preventivni programi koje je ministarstvo pripremilo kako bi djelovalo da se smanje nezdrave navike u Hrvatskoj. Međutim, istovremeno razočaravajuće je da smanjujete svotu novaca namijenjenu intervencijskoj kardiologiji jer se dobro zna da od ovih 100 53 umre od bolesti srca, a od ovih 53 najviše umire od srčanog infarkta. Dok pred 20 godina od srčanog infarkta stopa smrtnosti je bila 30%. Danas je ona već smanjena na 5% upravo zahvaljujući intervencijskoj kardiologiji. Stoga inzistiram da glasujemo i za ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministru zdravstva i socijalne skrbi. I pozivam ministricu pravosuđa gospođu Anu Lovrin. 366. amandman zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovaj amandman se ne prihvaća uz obrazloženje da su planirana sredstva na poziciji reforma kaznenog zakonodavstva koja je predložena dostatna i prema procjenama iz razloga jer će puna implementacija novog Kaznenoga zakona biti tek u slijedećoj godini.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Ako je točno da će ovaj planirani iznos od 60 000 kuna biti dovoljan za reformu kaznenog zakonodavstva to znači da se u ovoj godini odustalo od reforme kaznenog zakonodavstva. Naime, mi znamo da smo i u prošli mandat potrošili govoreći samo kako će istraga biti isključena iz oficijelnog postupka. Dakle, pitanje je sada što se tu napravilo. To pretpostavlja prije svega dobru paralelno uz normativu pretpostavlja jednu ubrzanu edukaciju kako redarstvenih snaga koje će djelovati pod okriljem, odnosno zapovjedništvom državnog odvjetništva što znači jednu dodatnu izobrazbu, a jednako tako i dodatnu izobrazbu državnih odvjetnika koje je nužno posebno izobraziti za takve jedne potrebe prije svega da znaju što mogu tražiti od redarstvenih dužnosnika koji će onda potpadati pod tom jednom novom vizijom našeg kaznenog postupka i djelovanja pod njihovim zapovjedništvom. To na žalost evo ovdje s ovih mizernih 60 tisuća kuna ne možemo vidjeti, jedino evo ukoliko ako prihvatimo ovo kako je rekla i ministrica da će to onda tek za neku sljedeću godinu se planira, ali to onda moramo priznati da to nije ona ubrzana reforma, jer već kaskamo čitav niz godina jer se ovo već trebalo dogoditi, a kamoli još od onog obećanja da ćemo ubaciti reformu u petu brzinu. Dakle, ja mislim da ovaj iznos od 500 tisuća kuna jest nužnim da se izvrše pripremne radnje u ovom smislu promjene ZKP-a, ali jednako tako potrebnih izmjena u našem kaznenom zakonodavstvu na vlastitom glede gospodarskih inkriminacija i efikasnijeg progona i sankcioniranja gospodarskog kriminaliteta. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 367 amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što se planirana sredstva na poziciji Pravosudna akademija na stavci stručno usavršavanje zaposlenika prema procjenama smatra dovoljnim. Sredstva na poziciji Pravosudne akademije znatno su povećana u odnosu na prošlu godinu, a napominjemo da su sredstva za stručno usavršavanje planirana osim na ovoj stavci i na drugim aktivnostima koja se odnose na pravosudna tijela u ukupnom iznosu od 3 milijuna 182 tisuće kuna.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Smatram da je nedopustivo da se sredstva za izobrazbu sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika te zaposlenika umanjuju u odnosu na prošlu godinu, a dakle ni ona sredstva nisu bila ni izdaleka dostatna za ovu potrebu. Naime, ne treba posebno dokazivati niti ovdje jedni druge uvjeravati da je izobrazba sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika jedan uvjet ja bih rekla condico sine qua non pravosudne reforme. Dobro je poznato da je centar za izobrazbu sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika započeo s radom 2001. godine kada je nosio naziv centar, jer su to bili tek počeci. Što se u međuvremenu dogodilo? Da je taj centar dobio ovako pretenciozni naziv Pravosudna akademija. Nešto što se zove pravosudna akademija ili općenito akademija, pa ne mogu se onda tu odobravati sredstva molim vas, od 400 tisuća kuna. Pa to nije dovoljno ni za večernju školu za jedan kurs, a kamoli za sustavnu izobrazbu pravosudnih dužnosnika. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 368 zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Hvala. Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što se 2008. godine planira izrada projektne dokumentacije za ovaj predmetni objekt i to će se osigurati iz sredstava hitnih intervencija za pravosudna tijela.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić izvolite.
Ja ću prihvatiti vaše obrazloženje, mada bi bilo puno bolje i racionalnije i optimističnije da ste otvorili stavku jel', pa ne mora biti 20 milijuna nego da se zove kao što se inače u proračunu zove stavka priprema projekata, dakle da se zove pravosudno tijelo u Koprivnici, izgradnja palače pravde ne znam milijun kuna koliko će vam trebati za projektnu dokumentaciju, ali da postoji stavka a ne da iz interventnih sredstava to radite. Ali evo povjerovat ću vam na riječ pa ću povući amandman.
Hvala. Amandman je povučen. 369 zastupnice Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala. Ovaj se amandman ne prihvaća uz obrazloženje da za dovršenje zgrada za potrebe pravosudnih tijela u Splitu je predviđeno na poziciji dodatnih ulaganja na građevinskim objektima u periodu od 2008. do 2010. godine 57 milijuna kuna što je dovoljno za završetak rekonstrukcije i adaptacije i stavljanje u funkciju.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospođo ministrice, ova zgrada dodatno je osigurana za potrebe pravosudnih tijela u Splitu koja ima gorući problem već čitav niz godina, tu su najveći zaostaci svi se slažemo, u ta četiri naša velika grada, najveća grada. Dakle osigurana je zgrada 2003. godine. Dakle ide sedma godina da mi nemamo obnovljenu tu zgradu koja bi riješila probleme za prostorom pravosudnih dužnosnika kako bi mogli dakle efikasnije raditi svoj posao. Može biti istina i ja vjerujem da je istina što vi govorite 2010., ali ovo su sredstva koja treba odmah osigurati, tim prije kažem što smo u godinu i pol dana bili osigurali taj prostor, dobili zgradu i nedopustivo je da ovoliko dugo vremena traje ta adaptacija za toliko gorući problem. Oko toga bi se svi složili i to bi se odmah vidjelo. Dakle ova jedna zgrada koja bi onda pretpostavljala i nove pravosudne dužnosnike, jer ne možete ih jednostavno ni imenovati to sami znate, jer nemaju gdje tamo sjediti. Tamo se nalaze sudski spisi po hodnicima. Dakle ovo je jedan od najvećih problema u pravosuđu i efekt toga bi brzo bio vidljiv u svim statistikama i osjetio bi se neki onda i jedan polet i zamah koji bi onda dao nekakva i drugačiju sliku da ništa nije beznadežno i da se stvari zaista mogu pomaknuti. Ovako, ovakvim tempom i ovo mislim da to nikud ne vodi, samo razvodnjavanju stvari. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović 370. Izvolite.
Ovaj se amandman ne prihvaća uz obrazloženje da tijekom 2008. će se izrađivati idejni projekt i dobivanje lokacijske dozvole za trg pravde za što je planirano 2 milijuna kuna i to je procijenjeno dostatnim. Nakon dobivanja lokacijske dozvole ide se u razradu projektne dokumentacije. 2008. također je na trgu pravde predviđeno početak rušenja i obnova zgrade za državno odvjetništvo za što je planirano 5 milijuna kuna.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
2003. godine tadašnja je Vlada osigurala da te napuštene prostore i one koji nisu bili u perspektivi niti od interesa za Ministarstvo obrane i date su upravo za Ministarstvo pravosuđa. Tada se odmah prionulo, već je bila izrađena jednim dijelom idejni projekt, krenulo se već u obnovu i jedan dio je trebao biti već gotov 2004. godine. Mnoge godine su protekle, još uvijek je u nekakva … to je daleko već trebalo biti sve gotovo i stavljeno u funkciju. Ali što se promijenilo u međuvremenu? Dakle te zgrade koje su trebale služiti pravosudnim tijelima u Zagrebu gdje također imamo taj veliki zaostatak i veliki problem. Dobio je samo pompozni naziv Trg pravde u Zagrebu. Važniji do naziva su dakle djela, nego što je ovdje. Doduše, niste vi to biti ni mijenjali vi taj naziv, ali pompozno je promijenjen, dakle stavljen naziv Trg pravde u Zagrebu. A kad će on biti gotov? Daleko, to je trebalo biti još u prošlom mandatu, ali sada vidimo da će se opet stvar otegnuti u nedogled. To nije dopustivo kažem, jer upravo Split i Zagreb tu su najveći problem. Praktički ako riješimo probleme zaostataka u Splitu i u Zagrebu to je 905 problema riješeno, a znamo da u Zagrebu dakle je također za pravosudna tijela gorući problem upravo problem zgrada. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 371. amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Ovaj se amandman ne prihvaća, uz obrazloženje da unutar 100% povećanih sredstava za kapitalne investicije u zatvorski sustav procjenjuje se prema dosadašnjim podacima da će 2 milijuna kuna biti dostatno za hitne intervencije na zatvorskim zgrada.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Ja mislim da predloženi iznos je minimum ispod kojeg za ove hitne intervencije na istim starim dotrajalim zgradama, pogotovo dok se ne izgrade novi prostori za ove potrebe treba povećati kako bi u biti mi sa ova dodatna 3 milijuna kuna smanjili onu štetu koja će se dogoditi, a to je utuženjem zatvorenih, pritvorenih osoba zbog neadekvatnih uvjeta. Mi znamo da je i prošle godine Hrvatska bila osuđena pred Međunarodnim sudom za ljudska prava upravo zbog neadekvatnih uvjeta u našim penalnim ustanovama, kako u zatvorima tako i u kaznionicama. Zato mi se čini ulaganje u, odnosno ulaganje u građevinske objekte sa ovakvih nekoliko milijuna, dakle 3 dodatna milijuna mi bi smanjili daleko, daleko manju štetu koja je vrlo, vrlo izgledna da neki od zatvorenih, pritvorenih osoba ne tuži državu i pred sudom izgubimo taj spor. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zastupnica Brankica Crljenko i 372. amandman.
Ovaj se amandman ne prihvaća iz razloga što se u 2008. godini planira počinjanje izrade idejno urbanističkih rješenja za kaznionice u Šibeniku i planirana sredstva od milijun kuna na toj poziciji smatraju se dostatnim za tu namjenu.
Hvala. Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite. Ako je nema, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 373. amandman zastupnice Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Ovaj se amandman ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Dobro je da se prionulo izgradnji kaznionice, međutim ovaj iznos od milijun kuna pretpostavlja dakle, dakle cijelu godinu ćemo utrošiti najprije u idejni nacrt, urbanistička rješenja. Tko zna kad će to biti gotovo. Dakle, u ovaj planirani zatvor eventualno mogu stići zatvorenici čiji se roditelji još nisu niti upoznali, a znamo kakva je situacija u našim zatvorima, prekapacitiranost, nepopunjena radna mjesta, nedostatak opreme, financijskih sredstava kojeg je karakteristika današnjeg zatvorskog sustava. Bilo bi zanimljivo, ako vidimo statistiku dakle o kojoj, s kojom je javnost već i upoznata koliko je osoba izvršilo suicid, koliko je umrlo u zatvorskoj ćeliji zbog predoziranja, a sve zbog nemogućnosti adekvatne kontrole, a osobe koje su zatvorene, prema njima država itekako ima svoje obveze nije time što ih je zatvorila riješila svoje obveze. Dapače, prema državi su, odnosno prema tim zatvorenim osobama od strane države nastale su nove obveze. Prema tome, evo ja predlažem da se to ide ubrzano i da ovaj iznos od 5 milijuna kuna garantira da bi u neko doglednije vrijeme ta zgrada trebala biti riješena, jer ovako pitanje sigurnosti je itekako, itekako poljuljano. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 374. amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević Marinović.
Ovaj se amandman ne prihvaća, uz obrazloženje da je u 2008. godini predviđen nastavak izrade projektne dokumentacije, ishođenje potrebnih dozvola za što je predviđeni iznos od 300 tisuća kuna dostatan.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Gospođo ministrice, i ja i vi, a i svi znaju da predloženi iznos nije dovoljan ni za kakve ozbiljnije radove. To je eventualno za nekakvo popravljanje možda kakve pipe, možda kakvo farbanje, ali za nekakve građevinske radove koji bi riješili onaj problem koji nam je dobro poznat i tamo već sada nije dovoljan. Dakle, ovim amandmanom predlažem povećati iznos kako bi se bar jedan dio zgrade uredio. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 375. amandman gospođe zastupnice Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što se smatra da su planirana sredstva, suzbijanje korupcije, organiziranog kriminala, antikorupcijska strategija u sadašnjem predloženom iznosu dostatni, uz to da se za ovu namjenu borbe protiv korupcije sredstva osiguravaju i u proračunima i stavkama drugih nositelja antikorupcijskih mjera.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Točno je što tvrdite da su ona osigurana na različitim pozicijama, međutim ipak je nedopustivo da se smanjuju sredstva za suzbijanje korupcije organiziranog kriminaliteta, s obzirom na probleme koja Hrvatska ima i s obzirom u odnosu na prošlu godinu. Dakle, to je jedna tema, odnosno napast, rak rana ja bih je nazvala hrvatskog društva. Imamo ozbiljne primjedbe, prigovore iz Europe, svjesni smo toga svi skupa. Prema tome, jedna energična borba protiv ovog zla sigurno da iziskuje i određene snage, a prije svega i financijska sredstva. Zato je nedopustivo da eto ovo ipak dakle, mi govorimo najviše o reformi pravosuđa u svako doba, osim kada se donosi proračun, ali ja mislim da ovdje ima dovoljno zrelosti da svi podržimo dodatne prihode i sredstva upravo za Ministarstvo pravosuđa, a na vlastito za ove potrebe. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zastupnica Ingrid Antičević Marinović 376. amandman.
Ovaj se amandman ne prihvaća uz obrazloženje da su planirana sredstva na poziciji mirenja kao alternativni način rješavanja sporova na stručnom usavršavanju zaposlenika dostatni prema procjenama za ove namjere i moram reći da smatramo ovu poziciju izuzetno važnim i razvoj alternativnog načina rješavanja sporova.
Hvala. Gospođa Antičević-Marinović. Izvolite!
Evo, danas opet napominjem da je taj Zakon o mirenju koji sadrži dakle alternativne načine rješavanja na miran način sporova jedan od važnih zakona koji bi omogućio odnosno pretpostavilo se kako bi on rasteretio pravosuđe i predmeti bili rješavani na mirni način. Naravno da to iziskuje posebnu izobrazbu medijatora tj. miritelja. Ovaj iznos na kraju krajeva još ću napomenuti da su tri, četiri godine prošle, da smo se pred kraj prošlog mandata eto, sjetili da taj zakon postoji, ali evo na početku ovog mandata osigurati samo 50 tisuća kuna za izobrazbu, za sustavnu izobrazbu miritelja nije ozbiljan posao. Tu i tamo se može održati nekakav seminar, tu i tamo netko pozvati jedan put, možda dva puta. Ali sredstva uložena ovdje nisu izgubljena sredstva. To su sredstva koja bi itekako rasteretila pravosuđe. Ona bi iziskivala sigurno i manji broj pravosudnih dužnosnika i svih onih koji rade i savjetnika i službenika i namještenika u pravosuđu. A efekt od toga država bi imala veliki ali jednako tako i same stranke, jer mirno rješavanje spora i mirni ishod ne može zamijeniti ni jedna presuda koja uvije stvara jedno nezadovoljstvo i prekid poslovnih odnosa među ta dva partnera odnosno učesnika u sudskom sporu. Prema tome, kako smatram da je ovo osnovni uvjet, ovo je jedan temelji dio zakona za reformom pravosuđa, iznos od 50 tisuća kuna nije ozbiljan iznos, ovaj 500 tisuća kuna, to je zaista minimum ispod kojih ne bi trebalo ići, ne bi smjeli ići. Ako mislimo zaista imalo ozbiljno računati na mirno rješenje spora kao jednu alternativu i rasterećenje pravosuđa, onda to treba odobriti. Molim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospodin zastupnik Šime Lučin 377. amandman.
Ovaj se amandman ne prihvaća. Planirana sredstva na poziciji Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala povećana su u odnosu na prošlu godinu za gotovo 20%. I prema prijedlogu samog ureda smatraju se prema dosadašnjim procjenama dostatnim.
Hvala. Gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodin predsjedniče, gospođo ministrice! Vjerujem da ćemo se složit da je proračun između ostalog izraz određene političke volje odnosno političkog programa vladajuće većine. Argument da se USKOK odnosno predstavnici USKOK-a slažu sa po meni ovako minimalnim povećanjem je neozbiljno, jer onaj koji vjeruje da se nešto ozbiljnije za 14 milijuna kuna može, ne može zapravo ni za onoliko koliko sam ja predložio, ali barem iskazuje određenu volju. Zapravo, ako pogledate zadnjih nekoliko godina kako rastu sredstva za USKOK vidjet ćete da oni de facto ne rastu ili rastu minimalno. Danas je Olli Rehn pred dolazak u Hrvatsku poručio sljedeće. Gospodo u Hrvatskoj morate riješiti korupciju u 2008. godini. Ukoliko je ne riješite nema ništa od Europske unije. Moje pitanje svima nama glasi. Da li je ovo dosta da se borimo protiv korupcije? Tim prije što smo u predizborno vrijeme a i post izborno vrijeme slušali najave različitih specijalističkih timova gdje će se od djelatnika MUP-a, USKOK-a, pravosuđa itd., formirati skupine koje će se boriti protiv organiziranog kriminala odnosno posebno protiv korupcije. Ja moram priznat da ja ne vidim u cijelom ovom proračunu zapravo tu nekakvu, to nekakvo opredjeljenje da se prate te najave. Kako osobno držim da plašim se da ovo ne ispadne isto kao što smo imali sa Nacionalnim odborom za praćenje akcijskog plana gdje smo sve fino napravili, a onda smo na kraju ustanovili da nismo osigurali minimalne uvjete za funkcioniranje tog nacionalnog plana. Kako držim da korupcija nije stvar nadglasavanja, kako mislim da je to prioritetno pitanje od nacionalnog interesa, ne mislim da se tu treba nadglasavati. I stoga povlačim ovaj amandman, s time da oni koji su ga predložili moraju biti svjesni i odgovornosti ako ti novci budu nedostatni.
Amandman je povučen. Hvala lijepa. 378. amandman zastupnika gospodina Ranka Ostojića. Izvolite!
Hvala. Ovaj se amandman ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i uz prethodni amandman.
Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovana gospođo ministrice! Neću ponavljat ono što je rekao zastupnik Lučin, ali mislim da ako itko drugi, a to znači djelatnici Ureda za suzbijanje organiziranog kriminala i korupcije trebaju imati dodatna sredstva i plaću za posebno otežane uvjete rada, u tom smislu sam i podnio amandman. Ukoliko ćemo kontinuirano nastavit dalje, upravo s tom situacijom na to znači da ih dodatno ne stimuliramo, onda ćemo imati varijantu sa kojem ured već godinama zapravo stagnira, neću reći po rezultatu nego po uvjetima za svoje djelatnike. Mislim da je potrebno apsolutno u ovome dijelu znači za dodatne uvjete, za posebno otežane, to se javlja u onim trenucima kad obavljaju takve poslove koji su vezane uz samo njihovo ime, a to znači suzbijanje najtežih oblika organiziranog kriminala. U tom smislu je bio moj prijedlog. Hvala. Glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem ministrici pravosuđa. Fond za regionalni razvoj i ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite! 379. amandman zastupnika Željka Vincelja.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što se sa već navedenim amandmanom ne preciziraju konkretni projekti za koje se traži povećanje. No, znate da prema Zakonu o Fondu za regionalni razvoj na temelju raspisanog natječaja domicilna županija rangira projekte prema Fondu za regionalni razvoj koji će se financirati. A prije raspisanog natječaja temeljem smjernica koje je dodijelila Vlada Republike Hrvatske određuje se sukladno fiskalnoj moći ukupan iznos sredstava za pojedinu županiju. Tako da s obzirom kažem da niste konkretne projekte naveli, ovaj se amandman ne može usvojiti.
Dobro. Gospodin Željko Vincelj. Izvolite!
Vlada često i u svakoj prilici voli isticati svoje opredjeljenje ka poticanju ujednačenog regionalnog razvoja kako bi se postepeno i što prije smanjivale razlike između bogatijih i siromašnijih područja naše zemlje. Lijepo to zvuči ovako u teoriji, ali u praksi primjerom ovogodišnjeg proračuna nešto izgleda drukčije. Jedini ili možda jedan od rijetkih resora koji ima pad proračuna u odnosu na prošlu godinu je Fond za regionalni razvoj. Sredstva u fondu po županijama, znači imenom prezimenom od županije do županije u ovoj godini su planirani sa 60 milijuna kuna za razliku od prošle godine kada je to bilo oko 150 milijuna kuna. Na to još dolaze ove neidentificirane namjene u proračunu. Moja županija je lani dobila 13,5 milijuna kuna a ove bi trebala dobiti trostruko manje, tj. 3,6 milijuna kuna. U najmanju ruku malo je čudan trend poticanja regionalnog razvoja. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 380. amandman gospođa zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš. Izvolite.
Pa skoro isto obrazloženje jer navedenim amandmanima se ne preciziraju konkretni projekti a na temelju raspisanog natječaja županija rangira i predlaže projekte. No, da odmah kažem i zašto ovakva sredstva ove godine u Fondu za regionalni razvoj u odnosu na prošlu godinu. Iz jednostavnog razloga što ove godine imamo Ministarstvo regionalnog razvoja i jedan dio projekata će se u daleko većem financijskom iznosu ove godine financirati preko Ministarstva regionalnog razvoja.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Nije točno da nismo specificirali za koji projekat. Naveli smo da je to za projekat koji je veliki projekat na području županije i odvija se u većini naših općina i gradova a to je odvodnja odnosno kanalizacija. Svake godine se sredstva nam smanjuju oko 30%, u ovoj godini za 2/3 su manja nego što su bila realizirana u 2007. godini i amandmanom tražimo samo da se sredstva ostave na razini iz prošle godine, dakle na nekih 7 milijuna kuna. Ovako, sa 2 milijuna i nešto to praktički ne može se učiniti ništa, onda bolje da uopće ta sredstva izbrišete odnosno ako tako mislite tretirati Fond za regionalni razvoj onda najbolje da se ugasi. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 381. amandman zastupnici Goran Beus Richembergh i Tonino Picula.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman. Vlada je na svojoj sjednici u Zaprešiću gradu Velikoj Gorici dodijelila 30 hektara zemljišta za novo gradsko groblje. Grad Velika Gorica je sa Uredom za upravljanje državnom imovinom trebala administrativno to riješiti. Također, što se tiče ovih sredstava grad Velika Gorica je mogao na natječaj koji je raspisan kandidirati ovaj projekat prema Zagrebačkoj županiji jer kad bi se usvojio ovaj amandman onda bi se u Fondu za regionalni razvoj napravio izuzetak jer bi se samo jedan projekt jedne jedinice otvorio novi razdjel dok se zna da prema Zakonu o poslovanju i radu Fonda za regionalni razvoj na raspisani natječaj jedinice lokalne samouprave svoje projekte kandidiraju prema županiji i onda županija temeljem toga određuje i šalje prema Fondu za regionalni razvoj koje jedinice lokalne samouprave će dobiti novac.
Zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Riječ je o jednom od najvažnijih projekata u gradu Velikoj Gorici, pogotovo jer ocjenjujem da se tu dodiruju interesi grada Velike Gorice i Vlade Republike Hrvatske. Točno, Vlada Republike Hrvatske je 4. svibnja 2007. godine u Zaprešiću čini mi se donijela zaključak kojim podržava prijedlog grada Velike Gorice za izgradnju novog velikogoričkog groblja Kušanec i zadužila je Središnji ured za upravljanje državnom imovinom da u suradnji sa tijelima državne vlasti i gradom Velikom Goricom riješi imovinsko-pravne odnose na nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske unutar obuhvata detaljnog plana uređenja. Mi smo napravili prostorno-plansku dokumentaciju. Međutim, treba kazati zbog ozbiljnosti ovoga projekta riječ je o groblju koje bi se trebalo prostirati na više od 24 hektara i na činjenici da je gradsko postojeće groblje u Velikoj Gorici gotovo pa popunjeno a budući da je grad Velika Gorica šesti po veličini u Republici Hrvatskoj ja sam vjerovao da ćete naći razloge da jednim djelom usvojite barem ovaj amandman jer osobito je važno ovoga trenutka da se dodijeli zemljište koje je Vlada Velikoj Gorici dodijelila odlukom o raspolaganju i pravom građenja, međutim to još nije napravljeno. Ali jednako tako treba i financijski poduprijeti ovaj projekt. Nažalost, očito da će to ostati neispunjeno i zato gospodine potpredsjedniče tražim glasanje o ovom amandmanu.
Vlada Republike Hrvatske je dodijelila zemljište.
Pardon. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 382. zastupnik Željko Vincelj.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman zato što navedene aktivnosti planiraju se temeljem programa razvitka vodoopskrbe u Krapinsko-zagorskoj županiji gdje je fond samo jedan od sufinancijera ovih projekata.
Zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Fond za regionalni razvoj je uz Ministarstvo mora, Ministarstvo poljoprivrede, Hrvatske auto-ceste i Hrvatske vode bio peti potpisnik ovog sporazuma kojeg spominjete 2006. godine za hvale vrijednih 226 milijuna kuna za vodoopskrbu Krapinsko-zagorske županije. I sve bi bilo u redu da u tom sporazumu lijepo ne stoji 2008. godine Fond za regionalni razvoj njegovo učešće iznosi 9 milijuna kuna i zato podnosimo ovaj amandman. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 383. zastupnici Tanja Vrbat i Dino Kozlevac.
Vlada odbija iz razloga što je sukladno članku 12. Zakona o vodama. Državna ulaganja u građenje vodnih građevina na korištenje voda provode se prema programu državnih ulaganja koje donosi Vlada Republike Hrvatske na prijedlog nadležnog ministra.
Zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Gospodine ministre, radi se o potrebnom vodovodu za jedan od najmanje razvijenih dijelova Istarske županije na potezu od grada Labina do naselja Ravni koji duži oko 8 kilometara gdje ima mnogobrojna naselja i ima veliki potencijal za razvoj turizma, a stoga mu je prijeko potreban vodoopskrbni sustav. Ja tražim glasanje za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Državni hidrometeorološki zavod 384. amandman zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Vlada odbija ovaj amandman jer smatra da su predložena sredstva dovoljna.
Zastupnik Zdenko Franić.
Štovani gospodine ministre, umjetno djelovanje na vrijeme je krajnje dvojbena aktivnost i podsjetio bih na zaključak Vlade od 31. ožujka 2005. godine koja je prihvatila mišljenje Ministarstva znanosti i tehnologije da postojeći sustav obrane od tuče u Republici Hrvatskoj nema zadovoljavajuće uporište u znanosti te da ne postoje objektivni pokazatelji učinkovitosti i opravdanosti takvog sustava. Slično smatraju i kolege u Republici Sloveniji, a također u Republici Hrvatskoj se sa glave Ministarstva poljoprivrede ukinula stavka obrana od tuče. Prerazdioba ovih sredstava bi unaprijedila klimatološka mjerenja u Državnom hidrometeorološkom zavodu omogućujući dugotrajnije vremenske, točnost dugotrajnijih vremenskih prognoza. Dakle, od nekoliko dana pa do koji tjedan unaprijed. Obrana od tuče bi se trebala organizirati na drugi način osiguravanjem, postavljanjem mreža itd. ali nikako ne i raketama odnosno takvom obranom. I tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 385. također zastupnik Zdenko Franić.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su predložena sredstva dostatna za odvijanje ovog programa.
Zastupnik Zdenko Franić.
Štovani gospodine ministre, još jednom ponavljam da umjetno djelovanje na vrijeme, odnosno obrana od tuče nema uporišta u znanstvenim istraživanjima što se može provjeriti u bazama znanstvenih radova svih međunarodnih baza kao što je recimo cirus, … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Tako i doktor Ugo Gertner predsjednik njemačkog vremenskog servisa kaže: “Njemačka nije uključena niti u jedan program modifikacije vremena. Ne mislimo da se to isplati, iako u Njemačkoj postoji jedno privatno poduzeće koje obavlja obranu od tuče.“ Međutim, očitih rezultata nema, jer ne možemo dokazati da to funkcionira. U ovom proračunu je nekoliko milijuna eura dakle predviđeno za jednu dvojbenu djelatnost koja znanstveno nije opravdana i to bi se moglo bolje upotrijebiti pa čak i na način da se obrana od tuče dade privatnim subjektima. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 386. amandman zastupnik Zdenko Franić.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su predviđena sredstva dostatna za odvijanje programa.
Zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Dodatna sredstva koja sam tražio za opseg i kakvoću laboratorijskih mjerenja u Državnom hidrometeorološkom zavodu bi pomogla u uspostavi sustava upravljanja kvalitetom u skladu sa zahtjevima međunarodnih normi. Citirao bih profesora Jožefa Roškara vođu Ureda za meteorologiju Agencije za okolinu Republike Slovenije koji kaže: “Sedamdesetih i osamdesetih godina 20. stoljeća, pardon mađarska meteorološka služba je imala sustav za obranu od tuče koji smo napustili. Potrošili smo mnogo novaca, ali rezultati su bili slabi ili nikakvi. Mislim da sustav raketne obrane od tuče trenutačno nije dovoljno učinkovit“, pa i tako Vlada Republike Hrvatske ponavljam donijela zaključak da ne postoji uporište u znanosti i ne postoje objektivni pokazatelji učinkovitosti i opravdanosti takvog sutava. Drugim riječima, država novcem poreznih obveznika ne bi trebala financirati djelatnost koja je dvojbena. Osim toga, zbog kemikalija koje su sadržane u raketama dolazi do zagađivanja tla i ugrožava primjerice i ekološku poljoprivredu koja bi trebala biti u RH u svakom trenutku podržavana. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Državni zavod za mjeriteljstvo amandman 387. zastupnik Zdenko Franić.
Vlada ne prihvaća amandman. Smatra da su predložena sredstva dostatna za odvijanje kompletnog programa.
Radi se isto o prerazdiobi sredstava iz glave usmjerene na umjetno djelovanje na vrijeme. Ja bih podsjetio da je tuča isto vrsta oborine kao što je i snijeg i ne vidim primjerice razlog zašto Državni hidrometeorološki zavod mora biti zadužen za obranu od tuče, a ne recimo i za čišćenje ulica od snijega. Pa bi se mogla dati i ta zanimljiva djelatnost. Ponavljam da je obrana od tuče jedna vrlo dvojbena aktivnost, tako da i generalni tajnik Svjetske meteorološke organizacije smatra. Govorili smo o eksperimentu obrane od tuče, a postoji još puno istraživačke djelatnosti koje se u tom segmentu moraju načiniti. U mnogim je zemljama provedeno puno eksperimenata, a kao što znate rezultati su još vrlo, vrlo neuvjerljivi. Kako je obrana od tuče pod državnim patronatom preostala samo u državama sa teškim komunističkim naslijeđem sukladno praksi Europske unije mi bi sustav obrane od tuče trebali restrukturirati i barem premjestiti iz nadležnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda. Naravno poštujući socijalnu, psihološku i političku osjetljivost, a u skladu sa eventualnim željama županija i poštujući naravno odredbe i zaključke vaše Vlade. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hrvatski centar za razminiranje zastupnici Gordan Maras i Ante Kotromanović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Iskreno govoreći, svake godine prilikom obrana proračuna ovo je najteži amandman. U stvari najteže je na njega davati bilo kakvo obrazloženje. No, ono što mogu reći da Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski centar za razminiranje rade na ubrzanom projektu financiranja razminiranja i ne bih želio nikoga uvrijediti. Ali niti amandman od gospodina Marasa i Kotromanovića, od kolegice Zgrebec i gospodina Vidovića da se usvoje značajnije ne bi na žalost promijenile situaciju što se tiče razminiranja u Republici Hrvatskoj i zato kažem evo uvijek je teško reći ne za ovakav amandman. No, Vlada će sigurno ove godine sa Hrvatskim centrom za razminiranje naći model ubrzanog razminiranja i financiranja minom zagađenih područja. Jel kad pogledate iznose ovih amandmana onda ćete vidjeti s obzirom na površine koje su zagađene minama u Hrvatskoj povećanje od nekakvih 60 ili 70 milijuna ili povećanje od 40% u odnosu na planirana sredstva iskreno govoreći na žalost ne znače puno.
Zastupnik Ante Kotromanović.
Dragi ministre, znamo dobro probleme u razminiranju. Zašto smo tražili nešto više? Zato što su kapaciteti Republike Hrvatske, kapaciteti tvrtki koje se bave razminiranjem takvi da oni mogu sa ovih 20-tak do 50 milijuna kuna ako biste odvojili, mogli bi čitavu godinu raditi. Ovako je problem. Oni rade možda do 6., 7. mjeseca, 8. ili 9. najviše ako je dobra godina i ako ima nešto sredstava i nakon toga naprosto stanu. Ja ću ponoviti. Imamo još oko 900 km2 minsko sumnjive površine ili površine koje se nalaze pod minama, to je užasno velika površina. Ovim tempom to nećemo napraviti za jedno 20 godina. Postoji nacionalni program za razminiranje, po tom nacionalnom programu trebalo je završiti iduće godine. Mi moramo naprosto naći više sredstava, više mogućnosti da bi dali u Hrvatski centar za razminiranje, a da bi oni sukladno tome to spustili dole i da bi mogli mi tu Hrvatsku razminirati. Pitam se šta ako ove godine pogine nekoliko ljudi tko će odgovarati za to, tko će biti odgovoran? Netko, šef Centra za razminiranje tvrtke privatne, netko u Vladi ili ne znam tko. Ja ministre vas molim da vidimo i da sagledamo mogućnosti da se rebalansom proračuna nešto napravi tijekom ove godine, da se odvoji bar ta sredstva koja bi bila dovoljno da ovi kapaciteti koje imamo tih 500 pirotehničara nema do kraja godine posla. Da bar u onom segmentu koji je jako opasan, koji je fizički jako opasan možemo im omogućiti da imaju do kraja godine normalnu plaću. Zahvaljujem i tražim da se, radi folklora da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 389 zastupnice Dragice Zgrebec i Nadice Jelaš.
Amandman je praktički potpuno identičan amandmanima gospodina Marasa i Kotromanovića samo što se razlikuje u iznosu. Ovdje se predlaže povećanje na 200 milijuna kuna pa na žalost uz isto obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Zapravo dobro je što Vlada i kroz govor ministra uočava ovaj ogroman problem. Mene je zapravo potaklo da napišem ovaj amandman jedna reportaža na televiziji gdje u jednom banijskom, u jednom selu na Banovini samo u jednoj ulici stradalo 11 ljudi u posljednjih nekoliko godina. Njima su mine praktički u dvorištu i pred ulaznim vratima. Ako razminiramo jedno dvorište, jednu njivu za te ljude je velika stvar. Mislim da treba ozbiljnije pristupiti ovome problemu, a s obzirom eto kakvu sudbinu imaju ovi amandmani ja ću ga povući.
Amandman 389 povučen. 390 amandman zastupnik Davorko Vidović.
Kolega Vidović je imao najmanje predloženo povećanje od 12 milijuna kuna, međutim na žalost ponavljam, ni s ovim iznosom ne možemo riješiti problem kojega smo svi svjesni, ali ja se iskreno nadam da ćemo tijekom godine naći model za … financiranje razminiranja.
Zastupnik Davorko Vidović.
Naravno da dijelimo svi zabrinutost, no međutim da ne ponavljam sve ovo što su kolege i kolegice rekle. Predložio sam prošle godine prilikom rasprave o izvještaju Hrvatskog centra za razminiranje nešto što mi se čini suvislim i što bi riješilo vaš kao ministra, vašu Vladu i svaku buduću Vladu ovakve vrste problema i licitiranja tko više od nas voli razminirati Hrvatsku. Ajmo donijeti zakon kojim bismo definirali fiksni postotak. Ja sam predložio lani da to bude 0,4% od državnog proračuna i onda na taj način to bi sasvim sigurno pokrilo ovo o čemu kolega Kotromanović govori, da zaposlimo naše kapacitete a da udvostručimo vrijeme, udvostručimo, odnosno smanjimo dvostruko vrijeme koje je potrebno za razminiranje. Zato nisam tražio nekakav novac nego još jednom da upozorim da koncenzualno nađemo model, je ovo što kaže kolegica Dragica, svakodnevno, zamislite da smo u situaciji da puštamo u dvorište igrati se vlastito dijete u okruženju mina. To nisu izolirani slučajevi. Toga ima previše da bismo mi mogli jednostavno na bilo koji način to zloupotrijebiti u političke ili ne znam kakve druge svrhe. Zato predlažem smislite model za iduću godinu da ovakve rasprave više nemamo. Ne tražim glasovanje, ali evo molim i apeliram da ne čekamo …
Hvala. 390 amandman povučen. Državni zavod za zaštitu od zračenja, amandman 391 zastupnik Zdenko Franić.
Vlada ne prihvaća jer smatramo da su planirana sredstva dostatna za sve navedene aktivnosti.
Zastupnik Zdenko Franić.
Možda jesu, ali su ova sredstva u Državnom zavodu za nuklearnu sigurnost od 240 tisuća kuna namijenjena prijevozu itekako prevelika. Naime Državni zavod za zaštitu od zračenja, Državni zavod za nuklearnu sigurnost su slični zavodi sa sličnim brojem zaposlenih što više sa sličnim ingerencijama. E sada oni su predvidjeli 150 tisuća kuna i za prijevoz i za troškove telefona i za troškove pošta, a ovi drugi su predvidjeli 240 tisuća kuna samo za prijevoz. E pa sada pitam se tih 140 tisuća kuna koliko su ovi više predvidjeli, pa nek se vozikaju. Ja sam predložio da se dodatna sredstva unaprijede, obim i kvalitetu sustavnog ispitivanja ionozirajućeg zračenja te vrsta i aktivnosti radioaktivnih tvari u okolišu jer Državni zavod za zaštitu od zračenja na ozemlju Republike Hrvatske ima daleko više intervencija s obzirom na poduzimanje zaštitnih mjera u slučaju izvanrednog događaja kao što je primjerice bio ovaj sa uvozom radioaktivnog čelika i koji je baš zahvaljujući tom zavodu prije dan ili dva uspješno saniran. E sada ukoliko se ovi trebaju vozikati neka se vozikaju, a ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 392 također zastupnik Zdenko Franić.
Vlada ne prihvaća jer planirana sredstva u 2008. godini su dostatna za navedene aktivnosti, a o tome kako će se raspodijeliti sredstva, to donosi ipak interno Državni zavod za zaštitu od zračenja a ne Vlada.
Zastupnik Zdenko Franić.
Dakle sukladno Zakonu o zaštiti od ionizirajućeg zračenja i sigurnosti izvora od zračenja Državni zavod za zaštitu od zračenja jest nositelj … [[Ne razumije se.]] zaštitnih mjera u slučaju izvanrednog događaja. E sada prema ovom proračunu za troškove izvanrednog događaja je više predviđeno Državnom zavodu za nuklearnu sigurnost nego Državnom zavodu za zaštitu od zračenja koji je nositelj tih mjera što više i nadređen je djelatnostima Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost u odnosu na zakonsku regulativu i na zakonska rješenja. Ja sam predložio amandman da ta dva zavoda imaju potpuno jednake stavke namijenjene troškovima izvanrednog događaja, čime bi se naprosto silom prilika povećala suradnja među njima na zajedničkim programima. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman na prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda za 2008. godinu, zastupnica Dragica Zgrebec. Državni tajnik Milivoj Mikulić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, Vlada ovaj amandman ne prihvaća. Mislim da u zadnje vrijeme možete, dakle zadnjih nekoliko godina možete svjedočiti višestrukom povećanju ulaganja u kanalsku mrežu, a iznos od 680 milijuna kuna koji je financijskim planom predloženom, sukladan je planiranom prihodu Hrvatskih voda od namjenskih naknada.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Zapravo ja nisam razumjela je li amandman nije prihvaćen zato što je to već u samoj, samo.
Iznos je dovoljan. Smijem reći. Dakle iznos odgovara namjenskim prihodima.
I unutra je ugovor koji se odnosi na. Hvala lijepo. Onda povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. Još imamo za glasovati o 28 amandmana na prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2008. godinu i nakon glasovanja tih 28 amandmana idemo na glasovanje o Prijedlogu Državnog proračuna za 2008. godinu. Državni tajnik Željko Tufekčić. Zastupnici, Goran Beus Richembergh i Tonino Picula, amandman 1.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ovaj se amandman ne prihvaća. Naime, sukladno Zakonu o javnim cestama sanacija, rekonstrukcija i izgradnja županijskih cesta u nadležnosti je županijskih uprava za ceste. Slijedom toga i sanacija županijske ceste 31 154 na dionici Velika Kosnica-Črnkovec nije u nadležnosti Hrvatskih cesta, nego u nadležnosti županijske uprave za ceste.
Zastupnik Tonino Picula.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Sve ovo što je rekao gospodin državni tajnik je naravno točno. Samo dopustite prije nego što i ovaj amandman bude odbijen da kažem da evo svaki put kad se napravi u Hrvatskoj jedan krupan objekt prometne infrastrukture zaboravi se da on zna prouzročiti i određene probleme. Ovdje je konkretno riječ o izgradnji Domovinskog mosta kojem smo se toliko radovali, međutim sada se ispostavilo da pogotovo nakon izgradnje spojne ceste na ovu županijsku o kojoj je ovdje riječ, povećanim prometom kojim se naravno služe stanovnici Posavine i Siska da bi skratili put prema Zagrebu, ta cesta je praktički dovedena do uništenja. Grad Velika Gorica, naravno sa županijskom upravom za ceste etapno sanira tu županijsku cestu onim sredstvima koje imamo na raspolaganju, međutim ovih preostalih 4 kilometra o kojima je ovdje riječ ovoga trenutka za to ne možemo osigurati potrebna sredstva. Računali smo naravno da bi i zbog važnosti Domovinskog mosta, ali i buduće prometnice koja bi upravo tu prolazila, da bi eventualno mogla svojom financijskom injekcijom pomoći da se poveća sigurnost ove županijske ceste. Na žalost to se neće dogoditi i ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 2. amandman zastupnika Željka Vincelja.
Jednako. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje jednako kao i u prethodnom amandmanu. Naime izgradnja drvenog mosta preko rijeke Sutle … [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] graničnom prijelazu … [[Govornik se ne razumije.]] je u nadležnosti županijske uprave za ceste.
Zastupnik Željko Vincelj.
Povlačim amandman.
Amandman povučen. 3. amandman također zastupnika Željka Vincelja.
Amandman se ne prihvaća. Naime, navedeni … [[Govornik se ne razumije.]] planiran je programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. i to na poziciji ostali programi zahvata na državnim cestama i od ukupno 3 dionice na traženom. Za jednu dionicu je ishođena lokacijska dozvola, a za ostale je u fazi izrada projektne dokumentacije za ishođenje lokacijskih dozvola.
Zastupnik Željko Vincelj.
Povlačim amandman.
Hvala. I amandman 3. ovaj povučen. Amandman 4. također zastupnika Željka Vincelja.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni … [[Govornik se ne razumije.]] je također planiran u programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. i to na poziciji ostali programi zahvata na državnim cestama. U izradi je prva faza projektne dokumentacije, izrađena je studija utjecaja na okoliš na koji je Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja izdalo rješenje o suglasnosti, prihvatljivosti i u pripremi je nadmetanje za izradu projekata za ishođenje lokacijske i građevinske dozvole.
Zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Pa ovdje moram upozoriti na neodrživost situacije vezane uz promet u ovom dijelu Krapinsko-zagorske županije. Naime, zatvaranjem sustava naplate na području Zabok-Krapina-Macelj u 2. mjesecu 2006. godine izgubili smo alternativni pravac kojim bismo bez naplate mogli prometovati na dionici od Krapine do Zaboka zato jer je postojeća državna cesta, popularno zvana zagorska magistrala ugrađena u jedan trak izgrađene autoceste. Zatvaranjem sustava prometa dobili smo prekrasnu cestu, ali sa najskupljom cestarinom, uvjerljivo najskupljom cestarinom u Hrvatskoj i ponavljam bez ikakve alternative. Država se obvezala da će izgraditi hitno paralelnu cestu Krapina-Zabok i najave su bile da će gradnja biti završena već u prvoj polovici 2007. godine. Evo sami ste rekli danas nismo se maknuli dalje od ovih početnih papira. Molimo da se što prije riješi ta problematika. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5. zastupnik Zoran Vinković.
Amandman se ne prihvaća. Naime, rekonstrukcija državnih cesta ne može se obavljati kroz poziciju spojevi na autoceste, nego u sklopu održavanja državnih cesta.
Zastupnik Zoran Vinković.
Nije bitno da li će se kroz spojeve na autoceste, ali ta đakovačka obilaznica je sada spoj na koridor PC. U jednom dijelu je ona rekonstruirana, u drugom dijelu se nalaze teška oštećenja s obzirom da se ta obilaznica koristi i za gradnju, nastavak gradnje koridora 5C. No, ja bi samo podsjetio da je to jedna od crnih točaka u prometu. S obzirom da su svi ulazi u grad Đakovo odnosno raskršća prema Našicama, prema Osijeku, prema Brodu odnosno Strizivojni, Vrpolju neosvijetljena i nema nikakve svjetlosne signalizacije. Inače, mislim da se i gospodin Šeks sjeća vrlo dobro tog otvaranja. On je bio negdje približno točan i cijeni koštanja te đakovačke obilaznice. Na otvaranju su bili tadašnji župan Glavaš i ministar Lužavec koji je tamo spomenuo cifru gdje se praktično mogao izgraditi koridor 5C. Dakle, u ovom iznosu ja tražim da se sva ta raskršća osvijetle, da se stavi prometna, svjetlosna signalizacija, jer na toj obilaznici u protekle, u prošloj godini se desilo gotovo 40 prometnih nesreća sa 5 smrtnih slučajeva. I tražim glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 6. zastupnika Marina Jurjevića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, iznos od 102 milijuna kuna planiran je programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. i to na poziciji spojevi na autoceste u koju spada i navedena brza cesta Split-Dugo Polje i dionica Solin-Klis.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče! Ali činjenica je da jednostavno Split nema priključka na autocestu ne samo Dubrovnik dakle autocestu, ne samo Split nego čitav bazen od Trogira do Omiša. I jednostavno imate autocestu i onda vozila koja dolaze naročito ljeti ne možete primiti u grad. Moj je prijedlog bio dakle da se na dionici Solin-Klis izgradi četverotračna brza cesta koja je početa radit, ali sad stoji. I mislim zaista ako se to ne riješi, mi ćemo usprkos autocesti ostat tamo na neki način izolirani. Čini mi se da je to izuzetno važno i ja inzistiram na glasanju.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5. zastupnika Davorka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što se financijski plan za 2008. godinu donosi u skladu s programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2004.-2008. Slijedom toga predloženi projekt uzet će se u razmatranje prilikom izrade slijedećeg srednjoročnog programa za razdoblje 2009.-2012.
Zastupnik Davorko Vidović.
Pa ja bih mogao reći da bi bio stvarno zadovoljan kada bi se to stvarno desilo. Ali u ovom slučaju se radi o cesti koja ima barem tri krupna razloga da se odmah počne raditi. Prvi razlog je taj tko god je išao iz Zagreba prema Sisku zna da se u Sisak ne ulazi nego uvlači. Mi imamo jedan mali uski mostić koji je jedina spona sa Zagrebom. To je prvi razlog. Drugi. Ta cesta o kojoj govorim nije samo spojna cesta na autocestu. Ona je i ključna prometnica nove poslovne zone koja nam treba. I treći razlog je pošaljite poruku da se autocesta Zagreb-Sisak ili Sisak-Zagreb doista misli graditi početkom od Siska prema Zagrebu. Ne tražim glasovanje ali molim vas, osma, dvanaesta, šesnaesta, predugo to traje. Povlačim amandman.
Hvala lijepo. Amandman povučen broj 7. 8. zastupnice Tanje Vrbat i Dine Kozlevca.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje jednako kao i u prethodnom amandmanu. Znači predloženi projekat uzet će se u razmatranje prilikom izrade slijedećeg srednjoročnog programa za 2009.-2012.
Zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite!
Hvala na odgovoru i na riječi. Mislim da je načelnik ove općine već više puta čuo ovakav odgovor na slične amandmane s prijašnjih godina. Naime, radi se o maloj općini u Istri poznatoj po prstencu sličnom onom u Sinjskoj alci, a poznatom i po tome što ima u dva mandata SDP-ovog načelnika. Cesta prolazi kroz sam centar tog naselja i time sprječava njegov razvoj. Tražim glasanje da uđe u završni plan.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. zastupnik Ante Kotromanović.
Amandman se ne prihvaća. Jednako kao i u prethodnom amandmanu, s tim da je prva faza projektne dokumentacije ove ceste u izradi i jednako tako bit će uzeto u razmatranje prilikom izrade sljedećeg srednjoročnog razdoblja.
Zastupnik Ante Kotromanović.
Pa, kad nemamo brzu cestu može brzo glasovanje i ništa više.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10. zastupnik Marin Jurjević.
Amandman se ne prihvaća. Naime, brza cesta Trogir-Omiš, dionica Split-Omiš je planirana i započeta u programu 2005.-2008. i to na poziciji program građenje i rekonstrukcija brzih cesta. Nastavak gradnje će se osigurati u narednom srednjoročnom razdoblju.
Zastupnik Marin Jurjević. Izvolite!
Poštovani predsjedniče! Nisam dobro čuo u kojem razdoblju?
U razdoblju 2009.-2012. će se nastaviti.
2009.-2012. Mislim, zaista ispada tamo ne možemo se povezat na autocestu od Omiša do Splita, u sezoni putujete par sati tih dvadesetak kilometara. Ovdje se radi o zaobilaznici preko Podstrane. Split se nalazi u izolaciji. Meni je drago što neki drugi gradovi dobijaju ceste četverotračne, brze, polubrze. Meni je drago posebno što je to dobio Zadar, grad koji mi je jako drag. I to je dobro. Ali volio bi da i Split i cijeli taj bazen se može bar spojit na autocestu koja mu je tako blizu. Evo, počelo je kao što vi kažete, ali moj amandman je išao za tim da se to i dovrši, da jednostavno nemam osjećaj da se Split zbog nekog čudnog i nama nedokučivog razloga kažnjava Pa ja molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 11. također zastupnika Marina Jurjevića.
Amandman se na prihvaća. Jednako kao i u prethodnom. Plan za 2008. donosi se u skladu s programom građenja 2005.-2008. Ovaj projekt je u fazi projektiranja i planirat će ga se u narednom srednjoročnom razdoblju.
Zastupnik Marin Jurjević. Izvolite!
Radi se, ista je tema, radi se o tunelu Kozjak. Naime, postoji jedan čvor, to je čvor Vučevica nešto prije Dugopolje koji sada tamo manje-više izgleda besmislen ukoliko zaista se ne probije tunel kroz Kozjak koji bi onda bio taj drugi izlaz, jedan od izlaza prema auto-cesti, to bi također od Trogira sve do Omiša riješilo tu situaciju. Ovako ispada da čvor Vučevica sada ide samo u jedno selo koje se zove Dugobabe a zbog toga ja predlažem da se izdvoji 80 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa. Molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 12. zastupnika Davorka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodne amandmane a to je da će se uzeti u razmatranje prilikom izrade slijedećeg srednjoročnog razdoblja, programa građenja pardon.
Zastupnik Davorko Vidović.
Ja sam apsolutno nezadovoljan ovakvim obrazloženjem. Očigledno je kolegica Roksandić, što je ovo. Ja sam bio očekivao da ćete odbiti amandman jer je to ušlo u program. Svim građanima Siska je rečeno da je sve gotovo i da most, počinje njegova izgradnja. Govorim o mostu bez kojeg se grad Sisak ne može razvijati. To je broj jedan. Govorim o mostu koji će riješiti problem ne samo prometa u gradu od 50 tisuća ljudi nego vi to morate u ministarstvu znati najcrnju točku u hrvatskom prometu Strossmayerovu ulicu, čitav promet prema banu ide preko jednog mosta i jedne ceste. Do sada je već više puta građanima Siska i na sjednici Vlade koja je održana u Sisku rečeno da je projekt gotov, zemljište otkupljeno i gradnja trebala početi. Vi sada govorite ponovno 8., 12. To je za mene šokantna informacija. I ja molim glasovanje o ovom amandmanu. Kolegice Roksandić, vi razmislite kako ćete objasniti građanima Siska zašto se taj amandman odbija.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 13. zastupnici Sonja Šimunović i Igor Dragovan.
Amandman se ne prihvaća. Za ovaj zahvat u izradi je prva faza projektne dokumentacije i bit će uzet u razmatranje prilikom izrade slijedećeg srednjoročnog programa za razdoblje 9.-12.
Zastupnik Igor Dragovan.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Ovo je još jedan dokaz brige Vlade za Slavoniju i Baranju. Neki doista, mi nismo ni tražili izgradnju auto-ceste do neke luke nego jedne ceste koja će osigurati perspektivu i razvoj luke Brod i gospodarske zone koja je na tom području. Ja inzistiram na glasanju. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. 14. zastupnik Marin Jurjević.
Amandman se ne prihvaća. Traženi projekt, to je dovršetak obilaznice naselja Milna, razmotrit će se u sklopu postojećeg programa rekonstrukcije i uređenja cesta na otocima na poziciji K2006.
Zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Radi se naime o cestovnoj obilaznici naselja Milna na otoku Braču a taj projekt je neposredno vezan i uvjetuje nastavak izgradnje kanalizacijskog sustava Milne koji je u tijeku. Danas je ministar Kalmeta rekao kad sam spominjao uređenje obale koja je ustvari jedina saobraćajnica u Milni a sada zbog ovih radova je eto i ona treba doživjeti proširenje od tri metra je rekao da to ulazi u program Vlade i da će to biti isfinancirano. Nelogično mi je da će to Vlada isfinancirati a neće zaobilaznicu jer cijeli sjevero-zapadni dio Milne ostaje defacto izoliran, tim više što je općina Milna već izdvojila 47% cijene tog projekta koji je težak oko 5 milijuna i 700 tisuća kuna te bi ovo Vladu koštalo svega oko 2 milijuna kuna. Zaista na neki način mi nije logično ovo što vi sada govorite s onim što je jutros ministar rekao je li jedan dio Vlada defacto već inkorporirala u svoje namjere i rekla da će biti isfinancirano a ovaj drugi komad, a jedno bez drugoga ne ide, sad vi kažete neće se financirati. Pa zbog toga i zbog nelogičnog objašnjenja po meni tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15. amandman zastupnika Ivana Hanžeka.
Amandman se ne prihvaća. Traženi projekt planiran je u programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. i to na poziciji "Ostali programi zahvata na državnim cestama" i projekt je trenutno u fazi ishođenja potrebnih dozvola.
Zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Dobro, ja sam zapravo svega svjestan jer i u predizbornoj kampanju sučeljavali smo se oko tog pitanja i oko te ceste. No, međutim želio bih naglasiti da je moje podnošenje mog amandmana više u svrhu ubrzanja ovih postupaka koji su krenuli i radi aktualiziranja pitanja da se izgradi puni profil od raskršća Oroslavje-Mokrice, tu su ljudi iz Zagorja jako osjetljivi ne od Zaboka do bolnice Bračak a jasno tako i u nastavku, znači da se u punom profilu rade pojedine dionice. Jasno mi je bilo već iz amandmana kolege Vincelja kakav će biti odgovor a s obzirom na probleme koji su na postojećim državnim cestama posebno most u Gubaševu koji je pred urušavanjem Zagorje bi ako se ne ubrza ovaj zahvat od čvora Mokrice do Bračaka moglo ostati bez veze sa južnim dijelom Hrvatske odnosno sa glavnim gradom i sa Zagrebom. Hvala lijepo. Ja ne tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 16. zastupnica Dragica Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Budući da traženi projekt niže u skladu sa programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. uzet će se u razmatranje prilikom izrade slijedećeg srednjoročnog programa građenja i to za razdoblje 9.-12.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja ovaj prvi dio amandmana povlačim jer nije prošao amandman oko preseljenja graničnog prijelaza, dakle ovaj dio koji se odnosi na zaobilaznicu Mursko Središće. Međutim, sjeverna zaobilaznica naselja Nedelišće zapravo se naslanja na zaobilaznicu grada Čakovca iako to je jedan projekat koje je završen 2004. godine a nastavak nije načinjen. Dakle, tu postoji i određena dokumentacija projektna. Zapravo bi se ta zaobilaznica grada Čakovca kroz sjevernu zaobilaznicu naselja Nedelišće priključila na granični prijelaz sa Slovenijom u Trnovcu. Mislim, to je projekat koji traje već jedno sedam godina i čudno da ga Hrvatske ceste sada nemaju u svom planu. Molim glasanje za taj dio amandmana.
Hvala. Dakle, glasujemo za taj dio amandmana. Tko je za to? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 17. zastupnika Šime Lučina.
Amandman se ne prihvaća. Priprema izgradnja realizacije mosta kopno otok Čiovo planirana je programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005., 2008. i to na poziciji ostali programi zahvata na državnim cestama, tako da smatramo da nema potrebe posebno izdvajati.
Zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, 2004. godine predsjednik, odnosno pardon premijer Sanader je obećao taj most do 2008. čini mi se. Na žalost od tog mosta nema ništa. Prije tri godine kolegi Nenadiću je ministar Kalmeta odgovorio isto ovo što ste sada vi meni odgovorili. Ja dvije godine slušam jednu te istu priču. Mislim, ne moram vam objašnjavati što znači taj most za stanovnike Čiova, Trogira i dalje. Meni neće ostat ništa drugo, nego da na idućem proračunu obzirom da ja više ne vjerujem kad je u pitanju ovaj most, ništa drugo mi neće ostati nego da prilikom idućeg proračuna predložim sličan amandman, ali ću ga uputiti Ministarstvu kulture i gospodinu Biškupiću. Jer ovo nema veze samo sa prometom i kolapsom, više ne u sezoni nego tijekom cijele godine, nego ima s očuvanjem stare gradske jezgre u Trogiru. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 18. amandman zastupnika Zorana Vinkovića.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi zahvat u izradi je prve faze projektne dokumentacije i uvrstit će se u naredno srednjoročno razdoblje program građenja i održavanja javnih cesta.
Zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine potpredsjedniče, kada je to iduće srednjeročno razdoblje?
Deveta, dvanaesta.
Dobro. Ja mogu biti zadovoljan što se krenulo u to. Naime, ova Preradovićeva i Pavićeva ulica. Dakle, radi se o državnoj cesti koja spaja Đakovo i Vinkovce, a istovremeno je tu i silazak s te famozne đakovačke obilaznice. Ja bih samo podsjetio i zamolio već kad se radi taj projekt koji je vezan za ovu ulicu da se odmah i osvijetli sam ulaz u Đakovo s obzirom da je grad osvijetlio do područja tog raskršća jer nismo uspjeli dobiti suglasnost istih tih Hrvatskih cesta da se osvijetli taj ulaz u Đakovo, odnosno spoj Preradovićeve odnosno državne ceste D46 i đakovačke obilaznice. S obzirom da znam koliko treba ishoditi dokumentaciju predlažem odmah da se ne bi desila tzv. događanja naroda s obzirom da dolazi i do pucanja kuća, da su građani prilično uznemireni. Možete se vi smijati. S obzirom da tamo prometuju i teški tereti, jer se radi o državnoj cesti i nije nimalo smiješno slušati svaki dan prigovore građana. Predlažem da se odmah u tom zahvatu i pripremi ove dokumentacije da se skine cjelokupni sloj s obzirom da se radi o betonskim kockama i svi oni koji su imali na kraju se pokazalo sreću da su članovi obitelji ili oni sami morali ići na onaj tzv. privremeni rad u Njemačku mogli su to vidjeti na auto-putu koji je Hitler sagradio između Berlina i Nunberga. Ostajem pri amandmanu i tražim da se već ove godine jedan dio uvrsti u program Hrvatski cesta.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća i ne prihvaća se iz razloga što je planirani iznos od 240 milijuna kuna za sufinanciranje županijskih Uprava za ceste definiran programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005., 2008. Znači, svake godine se županijska Uprava za ceste transferira 240 milijuna kuna.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Da gledajte pomoćniče ministra. Radi se o slijedećem. Kada se donese nešto u ovom Saboru, dakle neka odluka, zakon, pa i program Vlade Republike Hrvatske on obavezuje na činjenje. On bi prije svega trebao obvezivati Vladu Republike Hrvatske da ga poštuje, a u tom programu Vlade na 26. i 25. stranici vrlo jasno piše da će se napraviti preraspodjela sredstava u korist Županijskih uprava za ceste na način da oni dobivaju iz proračuna Hrvatskih cesta najmanje 70% više na godišnjoj razini. Prema tome, mi smo prije dva tjedna usvojili ovaj dokument koji se zove program Vlade, a vi sad nama objašnjavate da postoji neki program nekog tamo poduzeća koji u potpunosti ignorira ovaj program Vlade. Ja tražim da se o ovom amandmanu glasa jer je ovaj amandman provođenje programa Vlade koji je postao obvezan za Vladu za sva javna poduzeća, za sve ustanove i za sve zastupnike. Prema tome, nemojte ignorirati ono što je doneseno u Saboru. To je jedno i drugo. 240 000 kuna Županijske uprave za ceste dobivaju od 2004. godine i predviđeno je projekcijama proračuna da će to dobivati do 2012. godine. To nema veze sa decentralizacijom, to nema veze sa programom Vlade. To nema veze sa koalicijskim sporazumima. Županijske ceste su u katastrofalnom stanju. Sve drugo se povećava, jedino se transfer županijskim cestama ne povećava iako se prihoduje puno više iz onih 060 u cijeni benzina. Ja tražim da se glasa o ovome, da vidimo da li su zastupnici koji sjede u ovom Saboru spremni poštivati program Vlade koji smo izglasali ili ne.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što rekonstrukcija cesta ne spada u program redovitog održavanja.
Zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Da se na poziciji redovno održavanje cesta osiguraju sredstva za rekonstrukciju dijela državne ceste D20 koja prolazi kroz naselje Nedelišće. Tu je već osigurana i građevinska dozvola. Proveden je postupak javne nabave, a općina je u proračunu osigurala i svoj dio sredstava u visini od 20% koji se odnosi na lokalni dio pa tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 21 zastupnika Nenada Stazića i Josipa Leke, Brune Kurelića i Milanke Opačić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, rekonstrukcija županijskih cesta pa tako i ove ceste 1042 izgradnja nogostupa sa odvodnjom u nadležnosti je županijske uprave za ceste.
Zastupnik Bruno Kurelić izvolite.
Ali samo nekoliko riječi. Radi se o rekonstrukciji županijske ceste na području općine Draganić u Karlovačkoj županiji, izgradnja nogostupa sa odvodnjom. Ono što je bitno za realizaciju tog projekta je to da je ta cesta u biti cesta stara zagrebačko-karlovačka cesta i da preko ljeta ona ima snažnu funkciju svoju pogotovo u turizmu. Općina Draganić svojim skromnim proračunom ne može isfinancirati ovo. Karlovačka županija i iskustva u tom dijelu u kojem ste vi pričali su minorna u pogledu financijskih sredstava, znači projekt će ostati nerealiziran a naglašavam da je ovdje riječ o funkcionalnom dijelu, znači cesta koja ima daleko veće značenje od županijske ceste pa temeljem toga i temeljem ovog amandmana koji smo predložili stavljam na glasovanje na poziciji i u sumi koja je predviđena ovim amandmanom.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 22 zastupnika Zlatka Horvata.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i u prethodnom amandmanu. Naime izgradnja podvožnjaka u … [[Zbog najave ne razumije se.]] u Varaždinu je u nadležnosti Županijske uprave za ceste i grada Varaždina.
Zastupnik Zlatko Horvat.
Gospodine potpredsjedniče, obzirom da je ovo jedan od rijetkih amandmana koji nisu danas prihvaćeni, ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23 zastupnica Dragica Zgrebec i zastupnik Danijel Mondekar.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i u prethodnom amandmanu. Županijska cesta Sisak - … Jasenovac u nadležnosti je Županijske uprave za ceste.
Zastupnik Daniel Mondekar.
Ovdje se poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, ovdje se radi o županijskoj cesti koja povezuje središte županije sa Jasenovcem. Ono što je bitno da cesta ima turistički karakter, ide uz Lonjsko polje. Podosta je oštećena, a obnovom ove ceste možemo pomoći da Lonjsko polje se dodatno kapitalizira kao turistički kulturni kapital Hrvatske i zato molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24 amandman zastupnice Dragice Zgrebec i zasatupnika Daniela Mondekara.
Amandman se ne prihvaća. Jednako kao i u prethodnom amandmanu za traženu cestu nadležna je Županijska uprava za ceste.
Zastupnik Daniel Mondekar izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovdje se radi o cesti koja je platila danak gradnji autocesta zbog kamenoloma, odvožnja teškog tereta cesta je oštećena i ja također molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 25 također zastupnika Daniela Mondekara i zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i u prethodnom amandmanu. Nadležna je Županijska uprava za ceste.
Zastupnik Daniel Mondekar.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovdje se dakle radi o dvije ceste, jedna koja iz Zagrebačke županije ulazi u Sisačko-moslavačku županiju i kreće se gotovo prema Brodsko-posavskoj. Druga koja spaja te dvije županije. Radi se o vitalnim gospodarskim prometnicama na tom području koje su ujedno i paralelne prometnice autoceste i ja samo podsjećam i vladajuću većinu da je obnovu tih dviju cesta podržala Vlada Republike Hrvatske na svojoj sjednici 26. listopada 2006. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26 zastupnica Tajna Vrbat i zastupnik Dino Kozlevac.
Amandman se ne prihvaća. Rekonstrukcija županijske ceste 5002 je u nadležnosti Županijske uprave za ceste.
Zastupnica Tanja Vrbat.
Hvala. Poštovani državni tajniče vi jako dobro znate da Županijska uprava za ceste nema dovoljno novaca za ovu prometnicu, a to je sam ulazak u Republiku Hrvatsku. Naime na toj cesti završava poznati Istarski ipsilon i povezuje granične prijelaze Plovaniju i Kaštel sa gradovima na istarskoj obali i dalje sa Republikom Hrvatskom. Ja ne znam što turisti misle kada prolaze tom prometnicom, valjda misle da su došli u nekakav pari … pa da je to nekakav dodatni sadržaj turistički. Možda su krenuli u najluksuzniji hotel na hrvatskoj obali koji se gradi na putu, na toj prometnici. Prema tome ja mislim da je ipak bolje da se ta cesta financira i da ne sramotimo našu državu i tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27 također zastupnica Tanja Vrbat i zastupnik Dino Kozlevac.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao u prethodnom amandmanu. Za županijsku cestu 5003 je nadležna Županijska uprava za ceste.
Zastupnica Tanja Vrbat.
Državni tajniče hvala na odgovoru i moje obrazloženje je jednako kao i prethodnog amandmana, radi se o nastavku te ceste, u drugom smjeru, također sa graničnih prijelaza. Prema tome i dalje tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I zadnji amandman poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime rekonstrukcija Ulice bana Jelačića u nadležnosti je Županijske uprave za ceste i grada.
Zastupnik Zoran Vinković.
Radi se o bivšoj državnoj cesti koja je odlukom ovog Sabora postala županijska cesta, a vraćena je u nadležnost ŽUC-a u izuzetno lošem stanju. S obzirom na ovu poziciju sufinanciranje ŽUC-a ne vidim uopće razloga da ona postoji ako se odbijaju sve županijske ceste. Inače evo na samom kraju od 420 amandmana niti jedan nije prošao pa bi ja pozvao sada zastupnike HDZ-a prije izglasavanja proračuna bar da izvježbaju ruku kako je to glasati za, pa da prihvate ovaj proračun. Inače, do '90. godine, dakle u onom mraku socijalizma Đakovo nije dobilo nikakva sredstva jer je uvijek bilo tretirano vjerovatno kao hrvatski da ne kažem desni grad. Nikad istočno, a od '90. do 2008., možete ispravljati sebe, do 2008. također vrlo malo sredstava ide u grad Đakovo. Što je tome razlog u Đakovu nisu nikakvi crveni na vlasti nego Hrvati i hrvatski građani, pa bi vas ja zamoli bar da ove amandmane koje sam ja uputio da se onda u tom idućem srednjoročnom razdoblju dobro razmotre i stave u programe. Inače. Gospodine Matošiću, više članova partije ima u HDZ-u, nego u SDP-u. To provjerite. Inače, ovaj Proračun mislim da je bilo dovoljno vremena. Sad ću završiti. Ne mogu glasati za njega, to sad više nema veze sa žucom, s obzirom da ovaj Proračun ide i teži ka daljnjoj centralizaciji Hrvatske, nikakvoj decentralizaciji. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Eto glasovanje o amandmanima na Prijedlog državnog proračuna i na financijske planove je završeno. Sada treba prići glasovanju na Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, predlažemo glasovanje rukom za sve točke dnevnoga reda.
Glasujemo ručno. Dakle, dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. [[Pljesak.]] Utvrđujem da je većinom glasova sa 81 za, 48 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2008. godinu. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 81 za, 48 protiv i jednim suzdržanim donijeta predložena odluka.
Konačni prijedlog Zakona o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 11. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 174. Poslovnika zajedno s Prijedlogom državnog proračuna podnijeli ste Konačni prijedlog Zakona o izvršenju državnog proračuna. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, financije i državni proračun za gospodarstvo, … [[Govornik se ne razumije.]] pomorstvo, promet i veze. … [[Upadica se ne čuje.]] I neki još drugi odbori. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Nema više rasprava. Zaključujem raspravu. Sutra nastavljamo sjednicu u 10,30 minuta. Radi potrebitog odmora sviju vas koji i zahvaljujem vam na upornosti. Zahvaljujem vam na dosljednosti da sjedite u Saboru do kraja. E, hvala.
Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Rasprava je završena. Amandmane je podnio zastupnik Zvonimir Mršić. Molim predlagatelja zakona ministra financija Ivana Šukera da se očituje o amandmanima. Amandman 1. zastupnika Zvonimira Mršića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada ne prihvaća amandman jer smatramo da treba ostati odluka kojom se kumulativno regulira koliko se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti. S obzirom da je 50 najvećih jedinica lokalne samouprave učestvuje da kažem u konsolidiranoj ovoga proračunu Republike Hrvatske i ovom predloženom deficitu za 2008. godinu od 2,3%, 0,3% otpada na jedinice lokalne samouprave. I stoga smatramo da odluka o zaduženju kumulativno treba ostati u zakonu.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja sam dakle predložio da se briše ograničenje da Vlada može do ove godine negdje 350 milijuna kuna dati odobrenja za zaduživanje jedinica lokalne samouprave. Odnosno ja predlažem da sve jedinice lokalne samouprave koje ispune uvjete a to znači da imaju kapacitet za zaduženje da im Vlada mora dati suglasnost na zaduženje. Budući da ne postoje kriteriji po kojima Vlada odabire kome će od onih koji imaju kriterije dat zaduženje a kome ne, onda ostaje onaj prostor političke diskrecije da nekima se da, a nekima se naprosto ne da, što se u konačnici u prošlosti događalo. A tih 350 milijuna kuna nije dovoljno za nekoliko velikih gradova da podnesu zahtjev za zaduživanje i da im bude odobreno, a da svi onda ostali to ne mogu. Ako 50 velikih gradova ulazi u konsolidirani proračun onda dajmo recimo da se to odnosi na tih 50 velikih. A ostali koji ne ulaze u konsolidirani nek' se mogu slobodno zaduživati. Ja mislim da se ovime ozbiljno krši Povelja o lokalnoj samoupravi. I zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 2. također zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz razloga s obzirom na rok na koji agencija treba prikupit niz mišljenja. Smatramo da je rok od 60 dana primjeran rok, krajnji rok za dostavu obavijesti o tome da li jedinica lokalne samouprave može ići u projekt javnog privatnog partnerstva. Smatramo da je rok od 30 dana koliko amandmanom predlaže zastupnik prekratak. I zato ne prihvaćamo amandman.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite!
Bojim se da nismo se shvatili. Dakle, ja sam tražio da se broj, rok od 60 dana zamijeni na 30 dana u kojem Vlada mora donijeti pravilnik. Inače Vlada to sebi u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna u zadnjem rebalansu stavila rok od 60 dana, što znači da su do danas ti zakoni, ti pravilnici već trebali biti doneseni. Jer je ta odredba stajala i u onom Zakonu o izvršavanju državnog proračuna u srpnju. Znači, da ti pravilnici već bi trebali postojali. Vi ih ponovno sad dajete. Ali ja ovdje naprosto ovim amandmanom usklađujem članak 16. sa smjernicama o javno privatnom partnerstvu koji je ovaj Sabor usvojio. Mi smo tamo točno rekli da će Agencije za promicanje ulaganja i izvoza raditi, biti ta kreditacijska agencija koja će davati suglasnost na ugovore i da će to činiti u roku od 30 dana. Dakle, ja sam samo iz smjernica koje je ovaj Hrvatski sabor usvojio napisao ovaj amandman i stavio u Zakon o izvršavanju državnog proračuna. Zakon o izvršavanju državnog proračuna drugačije definira davanje suglasnosti na javno privatno partnerstvo nego smjernice Hrvatskog sabora. Zbog toga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 3. zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća i smatra da je predloženi iznos u skladu sa nacionalnom populacijskom politikom.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, ja sam sa 3. amandmanom predložio da se delimitiraju porodiljne naknade i u drugih šest mjeseci, odnosno predlažem da to bude do visine prosječno isplaćene plaće u prethodnoj godini u Republici Hrvatskoj. Mislim da su majke ozbiljno zakinute u drugih šest mjeseci zato što im se onemogućuje da se ostvari povrat njihovog doprinosa koji oni uplaćuju jer oni koji imaju veće plaće i više uplaćuju doprinosa u Fond zdravstvenog osiguranja i na takav način ih se defacto stimulira odnosno tjera da idu raditi nakon šest mjeseci porodiljnog dopusta što mislim da nije dobro niti za dijete niti za majku, niti za obitelj. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga jer recimo kad bi prihvatili ovaj amandman to znači da od sutra hrvatska brodogradnja ne bi mogla dobiti jamstvo od Hrvatske države. Prema tome, to je nešto naprosto što ne smijemo i ne možemo dozvoliti jer u ovom trenutku hrvatska brodogradnja dobiva preko 70% ukupnih jamstava koje država izdaje i usvajanjem ovog amandmana hrvatska brodogradnja ne bi mogla dobivati jamstva od države za projekte koje rade.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle, moj amandman se ne odnosi na hrvatsku brodogradnju nego se odnosi na davanje jamstava a hrvatska brodogradnja spada pod zakon o državnim poticajima koji vrlo restriktivno definira kako i gdje se može dati poticaj a jamstva spadaju u poticaje. Prema tome, to jedno dugo nema veze. Ja doista mislim da poduzeća koja posluju sa gubitkom ne bi smjela dobivati državno jamstvo odnosno da im država ne bi smjela davati jamstvo. Ja tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća zato što sve ostale uvjete o načinu ostvarivanja prava na povrat poreza na dodanu vrijednost kao za svake godine tako i 2008. godine propisat će Ministarstvo financija u roku od 30 dana. Radi se konkretno da pojasnimo o povratu poreza na promet dobrovoljnim vatrogasnim društvima, profesionalnim vatrogasnim društvima za nabavku opreme za vatrogastvo.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Ako sam razumio na trideset dana ćete vi donijeti odluku. Ako hoćete onda povlačim.
Amandman povučen. 6. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što reforme poreznog sustava od 93. godine povrat poreza na dohodak vrši se iz sredstava onoga tko primi ta sredstva a izmjenom, zapravo Zakonom o izvršenju državnog proračuna a tako je predviđeno i ovim zakonom osim za jedinice lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi brdsko-planinskih područja gdje se povrat poreza na dohodak i poreza na dobit vrši na teret državnog proračuna. Prema tome, ovo bi značilo da praktički negdje milijardu 400, milijardu 500 milijuna sredstava koji su uprihodovale jedinice lokalne samouprave više jer građani temeljem podnošenja poreznih prijava traže povrat tih sredstava ne bi se vratilo iz proračuna onih koji su to uprihodovali nego bi se trebalo vratiti iz proračuna onih koji to nisu uprihodovali. Ali kad govorimo već o tom projektu decentralizacije onda se postavlja pitanje koje bi se funkcije trebale decentralizirati za tih milijardu 300, milijardu 400 milijuna.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Evo recimo izgradnja škola bi se iz toga mogla raditi. Ali kad smo već kod toga onda bi bilo dobro da ste taj princip uvažili i prošle godine kad sam vam ja to isto predlagao, kad sam rekao da će lokalna samouprava u 2007. godini vraćati porez na dohodak ono što je država uprihodovala u 2006. godini. Tada vam taj princip nije bio prihvatljiv. Dakle, očito je da je država primjenom novog Zakona o porezu na dohodak i poreza na dobit prošle godine prihodovala 2 milijarde kuna više nego što bi prihodovala da je ostao stari zakon na snazi i da je ustvari došlo do daljnje centralizacije sredstava, poreznih sredstava u Republici Hrvatskoj u odnosu na ovo. Ovime se samo malo poravnava cijela priča na način da svi budemo ravnopravni, odnosno da za sve jedinice lokalne samouprave država vrati porez na dohodak jer nisu jedinice lokalne samouprave odlučile kome će i kakve porezne olakšice davati. Prema tome, one samo rade ono što im je netko drugi odlučio. Ja mislim da to nije korektno jer po Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi jedinice lokalne samouprave bi samostalno morale moći raspolagati svojim prihodima i rashodima a na ovakav način zakonom ih se tjera da se vraća povrat poreza na dohodak. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I 7. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga jer smatramo da se poduzetnicima koji se iz opravdanih razloga nađu u teškoćama i u tom trenutku ne mogu podmiriti svoje javne obveze uz određene garancije i uz određene projekte koje trebaju dostaviti može dati odgoda plaćanja tih davanja najduže na rok od deset mjeseci s tim da im u tom periodu teče normalno zatezna kamata kao i u slučaju kad nisu podmirili obveze, jedino što im se tih deset mjeseci neće izvršiti blokada žiro-računa. Ja moram reći bez obzira koliko je ova odredba bila napadana prve godine da se godišnje da samo nekoliko ovakvih odgoda i to u iznimnim slučajevima i u principu uvijek se traži garancija od onih koji traže takvu odgodu da će se podmiriti te obveze. Hvala lijepa.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa naravno da se ja ne slažem s ministrom zato jer ja mislim da se na takav način narušava ravnopravnost tržišnog natjecanja. Netko može dobiti odgodu plaćanja poreza a netko ju naprosto ne može dobiti. Ne postoje ponovno jasni kriteriji tko to može a tko ne može, a po Općem poreznom zakonu se zna tko, kako i na koji način može i mora plaćati poreze. Ako netko ne može platiti onda mora biti u ravnopravnoj poziciji s onima koji to moraju učiniti. Očito je da neki u ovoj Hrvatskoj moraju plaćati poreze, moraju biti u tome redoviti a neki ne moraju plaćati i u tome nisu redoviti. Ja tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 81 za i 48 glasova protiv donesen je Zakon o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu.