Mislim, da še vedno zaseda odbor za notranjo politiko. Vendar opozarjam, da se seja sedaj začenja in da je treba seje delovnih teles prekiniti in omogočiti kolegicam in kolegom, da pridejo v veliko razpravno dvorano. Nadaljevali bomo 35. sejo državnega zbora. Kar nekaj kolegic in kolegov je za današnji dan opravičenih. To so kolegi Battelli, Božič, Čebulj, Jerovšek, Kacin, Kangler, Kontič, Lenko, Levič, Peterle, Podobnik, mag. Vizjak in Fabjan. Od 15.00 ure dalje ne bo kolega Bevka, do 12.30 ure kolega Brejca, od 14.00 ure dalje mag. Potrate, od 12.30 ure dalje kolegice Marie Pozsonec, od 18.00 ure dalje kolega Školča, od 12.30 ure dalje kolega Tanka in, končno, kolega Dušan Vučko ne more sodelovati z nami po 15.00 uri. Prešli bomo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O EVROPSKEM NALOGU ZA PRIJETJE I N PREDAJO, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Sprašujem ministra mag. Bizjaka, ali želi besedo! Minister za pravosodje ima besedo za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, potem pa bo dobil besedo kolega Diaci. Prosim.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Z zakonom o evropskem nalogu za prijetje in predajo uvajamo v slovenski pravni red določbe oziroma ureditev, ki omogoča izvrševanje okvirnega sklepa o prijetju, ki ga je Svet Evropske unije sprejel v juliju 2002 in ki so ga države članice začele uporabljati z začetkom letošnjega leta, za našo državo pa postaja obvezujoč z dnevom članstva. Predlagani zakon predvideva postopek odreditve naloga s strani slovenskega sodišča, postopek predaje zahtevane osebe, posebej pa tudi prevoz zahtevanih oseb ter zaseg in izročitev predmetov in premoženja. Sistem, ki ga predvideva predlog zakona in ki ga torej utemeljuje okvirni sklep, je drugačen od klasičnega sistema izročitve. Kakršnokoli posredovanje izvršilne veje oblasti je tu izključeno, tako da sta tako odreditev naloga kot tudi izvršitev prejetega naloga v celoti v pristojnosti sodne veje oblasti. Tri bistvene razlike obstajajo med predajnim postopkom in izročitvenim. Prva je ta, da sodišče ne ugotavlja utemeljenosti suma storitve kaznivega dejanja, torej uvaja se načelo medsebojnega zaupanja med pravosodnimi organi različnih držav članic. Druga značilnost oziroma razlika v primerjavi z izročitvijo je ta, da sodišče ne preverja, ali je kaznivo dejanje kaznivo tudi po domačem kazenskem zakoniku, če gre za tista kazniva dejanja, ki jih okvirni sklep izrecno našteva, teh pa je 32. Torej gre tudi na tem mestu za zaupanje v pravno kvalifikacijo tujega pravosodnega organa. In tretja bistvena razlika v primerjavi z izročitvijo je ta, da ni prepovedana predaja državljanov Republike Slovenije. Če pogledamo razloge za zavrnitev predaje, kar je po moji oceni eden od bolj zanimivih delov tega zakona, okvirni sklep pozna tako imenovane obvezne razloge, torej tiste, ki jih mora vsaka država članica vključiti v svoj pravni red, in pa fakultativne, torej tiste, ki jih lahko predvidi ali ne. Tudi pri teh razlogih lahko zakonodajalec izbere ali jih predpiše že v samem zakonu ali pa prepusti sodišču oceno v vsakem konkretnem primeru, ali bo predajo dopustilo ali ne. S predlaganim zakonom so uzakonjeni vsi razlogi za zavrnitev predaje, ki jih predvideva okvirni sklep. In kar je še morda vredno poudariti, tudi vse druge možnosti, ki so v prid, recimo, državljanom Slovenije in ki jih skladno z besedilom okvirnega sklepa lahko predvidimo. Predaja slovenskega državljana, tujca s pravico do stalnega bivanja in državljna EU s stalnim prebivališčem v Sloveniji je posebej urejena. V vsakem primeru je v predlogu zakona predvideno, da oseba, če tako želi, prestaja kazen v Republiki Sloveniji po, seveda, izpeljanem postopku priznanja tuje sodne odločbe. Na dopolnjeni predlog zakona so bili vloženi štirje amandmaji, ki jih predlagatelj zakona podpira, in predlagam, da s takimi dopolnitvami predlog zakona tudi sprejmete. Hvala.
Kolega Diaci bo podal dopolnilno poročilo odbora, kot njegov poročevalec. Predlog je obravnaval odbor za notranjo politiko.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Spoštovani minister! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko je na 47. nujni seji, dne 18.3.2004, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o evropskem nalogu za prejetje in predajo, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnik predlagatelja je uvodoma podal dopolnilno obrazložitev, v kateri je pojasnil razloge za obravnavo predloženega zakona po nujnem postopku ter cilje in načela in poglavitne rešitve zakona. Predlog zakona ima za cilj izpolnitev obveznosti, ki jih je v okvirnem sklepu UENP določil državam članicam EU. S tem zakonom se bodo postopki izločitve zamenjali z novimi postopki prijetja in predajo oseb, s ciljem izvajanja kazenskega postopka oziroma zaradi izvrševanja pravnomočne obsodbe. S sprejemom zakona se bodo tako uresničili skupni ukrepi držav članic EU pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, s ciljem preprečevati organizirani kriminal in za boj proti njemu. Predstavnik zakonodajno-pravne službe je predstavil nekatere pripombe iz njihovega pismenega mnenja in pri tem poudaril, da bi upoštevanje le-teh pripomoglo k izboljšavi in precizaciji zakonskega besedila. Ob tem pa je izpostavil predvsem pripombe,ki jih predlagatelj ni upošteval, in sicer: k 1. členu, kjer gre za predvideno smiselno uporabo zakona, ki ureja kazenski postopek, kar ni v skladu z načelom določnosti kot sestavnim delom načela pravne države; k 8. členu, v katerem uporabljen izraz "dokončna izpustitev" predstavlja nejasnost v zvezi z iztekom roka, zato je tudi ta določba, ki predstavlja izjemo od načela specialnosti, nedoločna. Predstavnik vrhovnega državnega tožilstva Republike Slovenije je poudaril, da so bili sicer vključeni v pripravo predloga zakona ter tako predlagatelju posredovali vrsto pripomb, od katerih je bilo nekaj upoštevanih, nekateri njihovi pomisleki pa ostajajo odprti, kot na primer: vprašanje razmejitve določb tega zakona do zakona o kazenskem postopku, v posameznih delih pa je zaradi tega lahko ogroženo načelo določnosti v zakonu, ki mora veljati v kazenskem postopku. Poudaril je tudi, da brez ocene števila zadev ni mogoče vnaprej trditi, da zakon ne bo imel finančnih posledic in posledic na obremenitev sodišč in tudi državnih tožilstev. Prav tako je z zakonom o kazenskem postopku treba uskladiti predlagani amandma za novi 16.a člen in tako tujemu državljanu, ki mu je odvzeta prostost, zagotoviti, da na njegovo zahtevo pristojni organ o tem obvesti konzulat njegove države. V razpravi so nekateri člani odbora glede na številne pripombe in s tem povezane predloge za amandmaje, ki naj bi jih odbor sprejel kot svoje, izrazili pomisleke o ustreznosti obravnave predloga zakona po nujnem postopku. Drugi člani odbora pa so poudarili, da je sprejetje predloga zakona po nujnem postopku potrebno, saj se bo s tem izpolnila obveza iz okvirnega sklepa Sveta Evropske unije, v nasprotnem primeru pa bi sledile za Republiko Slovenijo nepopravljive posledice, na kar je opozoril tudi predlagatelj v uvodu predloga zakona. Glede na navedeno je prevladalo stališče, da se predlog zakona z amandmaji ustrezno dopolni. V nadaljevanju razprave je bilo izpostavljeno predvsem vprašanje, v katerem jeziku bo sestavljen nalog, ki ga bo prejel naš pravosodni organ s strani odreditvenega pravosodnega organa, saj iz posameznih zakonskih določb izhaja, da bo Republika Slovenija prejemala naloge tudi v angleškem jeziku. Naša država naj izkoristi možnost, ki jo ponuja pravni red Evropske unije, in za jezik, v katerem naj bi naši organi prejemali evropske naloge o prijetju, določi izključno slovenski jezik. Predstavnik predlagatelja je ustrezno pojasnil izpostavljene dileme razpravljavcev. Pri tem je utemeljil predlagano rešitev vlade v zvezi z uporabo enega ali več uradnih jezikov Evropske unije pri prevodu naloga za prijetje. Zato izhaja ponujena rešitev iz slabih izkušenj vlade s prevodi v slovenski jezik. Vsekakor pa ponuja pravni red Evropske unije možnost, da država članica v izjavi, ki jo deponira pri generalnem sekretariatu Sveta, navede, da bo sprejela prevod izključno v slovenskem jeziku. Predstavnik predlagatelja je tudi pojasnil, da ni razloga, da bi zakon prinesel dodatne finančne obremenitve, saj bo postopek predaje v prihodnje potekal neposredno med pravosodnimi organi in ne tako kot do sedaj, ko je postopek izročitve potekal prek ministrstva za pravosodje in ministrstva za zunanje zadeve. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena poslovnika državnega zbora in na podlagi razprave oblikoval in sprejel številne amandmaje. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj bom dal besedo poslankam in poslancem za predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Čeligoj, imate besedo za predstavitev stališča poslanske skupine DeSUS. Za vami bo dobila besedo kolegica Zupanova. Prosim, kolega Čeligoj.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Evropski nalog za prijetje in predajo nadomešča sedaj v mednarodnem pravu splošno sprejeto izročitev med sedanjimi in bodočimi državami članicami Evropske unije. Cilj evropskega naloga je končno odpraviti precej dolgotrajen postopek izročitve. Po izkušnjah držav, ki z evropskim nalogom že imajo izkušnje, se postopek iz enega leta skrajšuje na približno 15 dni. S tem se tudi zagotavlja sojenje ali vsaj hitrejše sojenje domnevnim storilcem. Kljub temu, da se je ideja o evropskem nalogu razvila že pred spremembami zaradi 11. septembra, verjetno brez teh sprememb ne bi v tako rekordnem času ugledal luč sveta na področju, ki je zelo odvisno od nacionalne ureditve tega in za konsenz težko dosegljivo. Določbe okvirnega sklepa v evropskem nalogu za prejetje in postopkih predaje med državami članicami predvidevajo implementacijo vsebine v nacionalne zakonodaje do 1. januarja letošnjega leta za države članice Evropske unije in do 1. maja letošnjega leta za pridružene članice. Do sedaj je njegove določbe implementiralo 8 držav članic Evropske unije, med njimi Belgija, Danska, Irska, Finska, Španija, Švedska, Portugalska, Velika Britanija, med državami pristopnicami pa le Madžarska, kar pomeni, da se njegove določbe dejansko izvršujejo le med osmimi državami, za vse ostale države pa veljajo obstoječe mednarodne pogodbe o izročitvi. Glede na to, da se z zakonom odpovedujemo izvrševanju dela suverenosti, se v poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije sprašujemo o sprejemljivosti nujnega postopka tudi zaradi dejstva, da je le 9 od 25 članic izpolnilo svojo obvezo. V poslanski skupini DeSUS ugotavljamo, da niti okvirni sklep niti predlagani zakon med razlogi za zavrnitev predaje zahtevane osebe ne določa eksplicitno kršitev človekovih pravic. Kolikor nam je znano, so se vlade držav članic Evropske unije odpovedale zavrnitvi predaje iz tega razloga zaradi bojazni, da bi sklicevanje na njih podaljševalo postopke in tako onesposobilo namen, za katerega se evropski nalog tudi izdaja. Vendar pa v poslanski skupini DeSUS menimo, da učinkovitost postopka ne bi smela popolnoma izključevati varovanja človeka. Le-ta je v odnosu do države, od 1. maja letošnjega leta pa tudi odnosu do 25 držav članic Evropske unije gotovo šibkejša stranka, ki ima pravico, da ga država, katere državljan je ali se v njej nahaja, tudi zaščiti. Glede na to, da so države članice dolžne izvrševati določbe, ki izhajajo iz predpisanih mednarodnih aktov, se sprašujem, kako reagirati ob koliziji dveh nasprotujočih si določb, ki urejata človekove pravice. Problem ni zanemarljiv, saj vemo, da se je na primer Nemčija v parlamentu soočila z velikimi težavami pri sprejemanju okvirnega sklepa prav zaradi tega razloga. V tem smislu se ne strinjamo niti z dikcijo, da se predaja zahtevane osebe zavrne, če je odrejen nalog za kaznivo dejanje, ki ga je storila zahtevana oseba, ko še ni bila stara 14 let. Menimo namreč, da bi enaka zaščita morala veljati za vse mladoletnike, ki so to po slovenski zakonodaji, se pravi za osebe, ki v trenutku storitve kaznivega dejanja še niso dopolnile 18 let. Kajti gotovo je, da ima taka predaja, za tako osebo, ki še ni osebnostno dokončno razvita, lahko ogromne posledice. Morda je res, kot nas opozarjajo nekateri strokovnjaki, da je evropski nalog za prijetje in predajo institut, ki prehiteva čas. Vendar je tudi res, da je nujno potreben. Evropski nalog bo učinkovit le, če vlada med državami članicami popolno zaupanje v kazenskopravni sistem druge države. Verjetno bo sčasoma potrebno domisliti vzporedni sistem, ki bo se vzpostavljal garancije osumljencem v postopku samem. Ker v poslanski skupini DeSUS menimo, da se bo le v primeru, da se bo okvirni sklep oziroma na njegovi podlagi sprejet zakon izvrševal, pokazalo, katere določbe je potrebno zagovarjati, katere so odveč in katere kličejo po spremembi, predlog zakona podpiramo.
Hvala lepa, kolega Čeligoj. Sedaj bo stališče poslanske skupine Nove Slovenije predstavila kolegica Majda Zupan. Potem bo dobila besedo za predstavitev poslanske skupine ZLSD kolegica Potrata.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! S sprejetjem zakona po nujnem postopku, vse zaradi zaveze iz okvirnega sklepa sicer, naj bi prišlo do zastoja na področju priznavanja kazenskih sodnih določb Republike Slovenije, kar bi lahko imelo nepopravljive posledice za interese Republike Slovenije po kazenskem pregonu storilcev kaznivih dejanj. Torej, s tem zakonom naj bi se uresničili skupni ukrepi držav članic Evropske unije pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah na področju preprečevanja organiziranega kriminala in v boju proti njem. Sistem naj bi začel delovati po našem polnopravnem članstvu v Evropski uniji. Naravnan pa naj bi bil tako, da se izvršilna veja oblasti ne bi več vmešavala v postopek prijetja in predaje osumljenca oziroma obsojenca v okviru Evropske unije, pri čemer pa bi evropski nalog za prijetje igral zelo pomembno vlogo. Evropski nalog je odločba, ki jo izda pravosodni organ države članice Evropske unije z namenom, da bi druge članice prejele in predale zahtevano osebo zoper katero namerava izvesti kazenski postopek ali kazen zapora. Evropski nalog za prijetje, ki zajema 32 kaznivih dejanj, za katere so predvidene najmanj triletne zaporne kazni, omogoča neposredno sodelovanje pravosodnih organov Evropske unije, zlasti pri boju proti organiziranemu kriminalu, še zlasti terorizmu. Tožilcem omogoča aretacijo osumljencev, ki delujejo v ostalih državah Evropske unije, ne da bi pri tem morali izvesti postopek izročanja, pri čemer naj bi bili postopki hitrejši, saj bi se skrajšali na leto dni. Nič več naj ne bi šlo za politično odločitev, saj ne bo več potrebno preverjati politične situacije v odreditveni državi. In tudi diskrecijska pravica države do uveljavljanja njenih interesov. Načelo vzajemnega priznavanja, ki naj bi pri tem veljajo, naj bi pomenilo, da pravosodni organ izvršitvene države članice ne sme preverjati vsebine utemeljenosti evropskega naloga za prijetje. Sam predlog zakona vsebuje 37 členov, vloženih pa je bilo več kot 20 amandmajev, kar kaže, da usklajevanje med predlagateljem, med vlado in drugimi ustreznimi institucijami ni bilo najboljše. Vrhovno državno tožilstvo kot najbolj zainteresirana institucija je bilo sicer vključeno v pripravo zakona, vendar se je prav na matičnem odboru pokazalo, da ostajajo nekatera odprta vprašanja in bojazen, da bi lahko zaradi tega v praksiprihajalo do težav. V naši poslanski skupini v Novi Sloveniji izpostavljamo prav v zvezi z evropskim nalogom za prijetje dva problema. Pridružujemo se mnenju nekaterih evropskih poslancev in nevladnih organizacij, da nalog ne vsebuje jamstva za obrambo osumljencev. Drugič. Bojimo se, da bi lahko tožilci imeli težave, ker se utegne zgoditi, da ne bodo dovolj dobro poznali pravosodnih sistemov ostalih članic. Skozi obravnavo še na naslednjih sejah pričakujemo, da bomo prišli do boljših rešitev in glede na to se bomo tudi potem odločali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica mag. Potrata ima sedaj besedo za predstavitev stališča poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, za njo kolega Trofenik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister in gospod državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Obravnavani predlog zakona je eden izmed tistih, ki jih je Republika Slovenija dolžna sprejeti do vstopa v Evropsko unijo, zato v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov nismo nasprotovali ne nujnemu postopku ne njegovi obravnavi na matičnem delovnem telesu, čeprav so nekateri menili, da bi bilo obravnavo bolje preložiti, zaradi številnih predlaganih amandmajev, samo predlagatelj jih je ponudil odboru k20-im členom od 37-ih, kolikor jih obsega zakon, ter pripomb zakonodajno-pravne službe in vrhovnega državnega tožilstva, zlasti k 1. členu predlaganega zakona. Ne dovolj jasne določbe, ki so kljub na odboru sprejetim dopolnilom še ostale, popravljajo predlagani štirje amandmaji, ki jih bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov tudi podprli. Zakon bo omogočil izvajanje skupnih ukrepov držav članic Evropske unije pri policijskem in pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, s čimer se bosta okrepila preprečevanje organiziranega kriminala in boj proti njemu. Zato je zlasti pomembno poglavje, ki opredeljuje pogoje in postopke za predajo zahtevane osebe in v okviru tega vrste kaznivih dejanj, na katere se določbe nanašajo. Ker naj bi postopki stekli hitreje in učinkoviteje, pa vendarle ostaja upravičen pomislek, ki so ga izrekli tudi nekateri drugi glede varovanja oziroma omejevanja človekovih pravic. Okvirni sklep o evropskem nalogu za prijetje in predajo je v javnosti dobil veliko pozornosti, predvsem zaradi vprašanja rabe jezika, v katerem naj bi bil evropski nalog zapisan takrat, kadar je ta naslovljen na državo Slovenijo. Posebej naj poudarim, da je državi Sloveniji bila dana možnost, da v okviru 8. člena okvirnega sklepa o nalogu določi sama, v katerem jeziku želi nalog dobivati. Zato se mi zdi prav, da v času, ko govorimo o tem, da postaja slovenščina z vstopom v Evropsko unijo eden od uradnih jezikov, uporabimo to možnost in se odločimo za slovenščino, čeprav je bilo na odboru za notranjo politiko pojasnjeno, da je včasih kakovost jezika, ki so ga do sedaj srečevali v postopkih, vprašljiva. Dejstvo je, da se usposobljenost za sporazumevanje tudi v slovenščini povečuje, z možnostjo, ki nam je dana, da je slovenščina eden od uradnih jezikov. Navsezadnje pa je Sloveniji naloženo, da tudi sama upošteva določbe drugih držav glede rabe jezika. S tem, ko je postopek v naši državi opredeljen tudi jezikovno in omejen na slovenščino, pa bi, če bi pristajali na angleški jezik, vendarle morala država Slovenija prevzeti še dodatne stroške za prevajanje naloga v slovenščino. Kot rečeno pa bo poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov predlog zakona podprla. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Lavrinc ima besedo.
Ja, če dovolite gospod predsednik, bom kar od tukaj. Najprej bom povedal, da smo v poslanski skupini razočarani, da tako rečem, zaradi tega, ker se zakon sprejema po nujnem postopku. Ob tem se sprašujemo, kdo je imel to v predalu toliko časa, da nas potem spravi v neko časovno stisko in da se dogaja to, kar se je dogajalo. To pa je, da je bil zakon slabo pripravljen, da ga je bilo treba, kot je bilo že povedano, seveda v mnogih členih popravljati kar na sami seji odbora, in še so bile potrebne korekcije in seveda bo poslanska skupina te korekcije podprla. Navsezadnje je podnje podpisan naš vodja poslanskega kluba. Tudi na drugih področjih, ko govorimo o kazenski zakonodaji, je žal v zadnjem času prisotno hitenje in ignoranca stroke. Seveda bomo v okviru možnega temu nasprotovali. Razlog so seveda predvsem človekove pravice, na katere na drugi strani zadanemo. Torej, ko dajemo neka pooblastila organom, so ta pooblastila takšna, da hudo, hudo posegajo v človekove pravice. Seveda pa je ob vseh teh diskusijah na nek način slabo tudi to, da se o tako pomembnih vprašanjih ne diskutira počasi, tako menimo, in v dialogu s stroko - namreč, samo dialog s stroko je že dal, da tako rečem, nekaj skozi, torej od takšnega sistema do drugačnega in tako naprej - lahko pridemo do kvalitetnih odločitev. Čas ni naš zaveznik. Kot je obče znano, je terorizem huda bol tega človeštva, se razrašča in v takšnih pogojih je nujno hitro ukrepanje. Zato vidimo to sprejetje zakona in vse nadaljnje v na nek način poenotenju standardov in zakonodaje na tem področju, ki naj zagotovijo varno življenje mirnim državljanom. Zato, kot sem rekel, bomo zakon podprli in podprli bomo tudi vse amandmaje. Vendar pri tem ponovno opozarjamo, da kar tako drugič v naši poslanski skupini ne bo šlo. Gre, še enkrat poudarjam, za hude posege v človekove pravice. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Barovič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki izvršne veje oblasti! V Slovenski nacionalni stranki smo pri oblikovanju tega zakona oziroma pri pogovoru že tako ali tako pozvali to državo na del, ki govori o prenosu ali predaji ljudi iz Slovenije do tujih, drugih sodišč in poudarili, da izgubljamo suverenost. Dobro, to je bilo tako ali tako preslišano. Drugič, v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je zakon s 37 členi, na katerega je danih 23 amandmajev in o katerem tudi zakonodajno-pravna služba opozarja, da predlagatelj ni upošteval nekaterih jasnih pravnih določil, seveda potrjuje dejstvo, da takšen način sprejemanja tako pomembnih zakonov absolutno ni dober. Zato smo se v Slovenski nacionalnistranki odločili, da bomo o tem zakonu glasovali vsak po svoji lastni presoji. Hvala.
S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Pred seboj imate pregled vloženih amandmajev. Na pogled lahko ocenim, da nismo sklepčni. Zato moram pozvati kolegice in kolege, da pridejo v veliko dvorano državnega zbora. Če so dobro pogledali načrt dela v okviru te seje, so lahko ugotovili, da bomo danes, v petek, konsekutivno razpravljali in odločali. Pa bom z vašo potrpežljivostjo, teh, ki ste navzoči, kakšno minuto počakal, da se nam pridružijo, preden bi prešli na odločanje. Imamo torej štiri vložene amandmaje k 1. členu. Prvega vlagajo poslanski klub LDS, poslanska skupina ZLSD in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prešli bomo na odločanje. Najprej vas bom prijazno prosil, da pogledate delovanje glasovalnih naprav, ali gori lučka pri glasovalni napravi. To kaže, da je z njo vse v redu. Vidim, da ni ugovorov, tako da bomo sedaj prešli na odločanje. Glasovali bomo o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. Prosim za pozornost v dvorani, smo sredi glasovanja o amandmaju k 1. členu. Brez malo večje pozornosti bo težko odločati, še počakam sekundo. Prehajamo na odločanje, drugič. Sicer bom moral odrediti deset minut odmora. V dvorani nas je dovolj, v dvorani nas je po računalniškem izpisku 58, to bi moralo zadoščati za odločanje. Glasujemo, torej drugič o amandmaju poslanskega kluba LDS, poslanske skupine ZLSD in DeSUS o amandmaju k 1. členu. Glasujemo. 46 navzočih, 38 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ta amandma je sprejet. Iste tri poslanske skupine vlagajo amandma k 2. členu. Želi kdo razpravljati o njem? Odločamo. Glasujemo za ali proti, prosim. Smo sredi odločanja. 47 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju k 9. členu. Želi kdo besedo? Nihče. Odločamo o amandmaju k 9. členu. Imamo amandma poslanskega kluba LDS, poslanske skupine ZLSD in DeSUS. Glasujemo. Smo sredi glasovanja, prosim, če se odločate. 52 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Nihče proti.]] Iste poslanske skupine vlagajo še zadnji amandma k temu zakonu, to je k njegovemu 12. členu. Želi kdo besedo? Nihče. Odločamo. Smo sredi glasovanja. 49 navzočih, 43 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Odločili smo o amandmajih. Smo v tretji obravnavi predloga zakona. Sprejeli smo amandmaje k 1., 2., 9. in 12. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti kakšne amandmaje? Za to ne vidim interesa, tako da ne vidim razloga, da bi sejo prekinil. Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da informacije o morebitni neusklajenosti s strani zakonodajno-pravne službe ali vlade nimam, tako da bi lahko prišli na odločanje o zakonu, razen če želi kdo besedo za obrazložitev glasu. [[Nihče.]] Državni zbor bo torej odločal o sprejetju zakona. Glasujemo! Odločamo o zakonu. Navzočih 53, 45 za in eden proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti eden.]] Zakon je sprejet. S tem je zaključena ta točka dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA. Gre za obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OHRANJANJU NARAVE. Tudi to točko obravnavamo po nujnem postopku. Predlog zakona je državnemu zboru predložila vlada. Z nami je minister, mag. Kopač, ki bo dopolnilno obrazložil predlog zakona. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. V Sloveniji je neposredno varstvo narave urejeno z zakonom o ohranjanju narave. Pri tem je pojem narave zakonsko vezan na ustavno varovano kategorijo varstva naravne dediščine in mednarodnopravno varovano kategorijo biotske raznovrstnosti. Prav ohranjanju biotske raznovrstnosti pa je dano pomembno mesto tudi v pravnem redu EU. Predpisi Unije na tem področju določajo med drugim rastlinske in živalske vrste ter habitatne tipe, ki so pomembni za EU in jim morajo države članice na svojem območju zagotavljati varstvo oziroma ohranitev. To sta tako imenovani ptičja in habitatna direktiva. Proces prenosa evropske zakonodaje v slovenski pravni red na področju varstva rastlinskih in živalskih vrst in habitatnih tipov bo na zakonskem nivoju zaključen s sprejemom te današnje novele zakona o ohranjanju narave, za katero vas seveda prosim, da jo podprete. Vsebina novele se nanaša na presojo sprejemljivosti morebitnih škodljivih vplivov planov in posegov na območje Natura 2000. Ta območja tvorijo evropsko ekološko omrežje, katerega namen je zagotoviti ohranitev evropsko ogroženih rastlinskih in živalskih vrst ter habitatnih tipov na območju EU. Države članice morajo skladno s predpisanimi strokovnimi kriteriji hočeš nočeš določiti ta območja in na njih zagotavljati ohranitev vrst in habitatnih tipov v ugodnem stanju. Eden od predpisanih ukrepov, s katerimi bodo države to zagotavljale, je tudi presoja sprejemljivosti planov ali posegov v prostor. Pri oblikovanju rešitev v tej noveli so bila upoštevana priporočila EU in načelo združevanja upravnih postopkov. Tako se s tem zakonom ne uvajajo novi upravni postopki, temveč se že uveljavljenim mehanizmom dajejo nove vsebine. Tako se postopek presoje sprejemljivosti glede ugotavljanja morebitnih škodljivih posledic planov in posegov navezuje na že urejene postopke, in sicer celovito presojo vplivov planov in presojo vplivov posegov na okolje. Novela predvideva tudi sprejem dveh podzakonskih aktov, zaradi kar najbolj določne opredelitve posegov, ki se bodo morali presojati, in določitve metode presojanja. V postopku presoje sprejemljivosti je zelo pomembna tudi možnost, da se plan ali poseg, ki ima sicer škodljive posledice za Natura območja, lahko izvede, če obstajajo druge kvalificirane javne koristi, ki v konkretnem primeru prevladajo nad javno koristjo varstva narave. Ob izvedbi ustreznih izravnalnih ukrepov seveda. V predlagani noveli je še nekaj manjših drugih sprememb, od katerih je najpomembnejša sprememba v zvezi z veljavno ureditvijo upravljanja s kmetijskimi zemljišči in gozdovi v lasti države na zavarovanih območjih, ki jih je ustanovila država. Predlagana rešitev je oblikovana na podlagi ocene, da se finančna sredstva iz prihodkov gospodarjenja s kmetijskimi zemljišči in gozdovi za upravljanje z zavarovanimi območji lahko zagotovijo na učinkovitejši način, kot pa je dejanski prenos kmetijskih zemljišč in gozdov v gospodarjenje upravljavcem zavarovanih območij oziroma parkom. Tak način predstavlja predlagana zakonska opredelitev, da so presežki prihodkov nad odhodki sklada kmetijskih zemljišč in gozdov lahko tudi vir za financiranje upravljanja zavarovanih območij, ki jih je ustanovila država. S tem se ohranja celovitost gospodarjenja s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, preprečuje nestrokovno gospodarjenje in nenadzorovano drobljenje finančnih sredstev, hkrati pa se tudi zagotavljajo dodatna finančna sredstva za upravljanje zavarovanih območij. Na predlog zakona je sedaj v proceduri pred zborom bil vložen še, lahko rečem redakcijski amandma na priporočilo službe za zakonodajo. Vložile so ga štiri poslanske skupine. In mi ga seveda podpiramo. Predlagam, da predlog zakona podprete. Je eden od tistih zakonov, ki jih moramo sprejeti pred 1. majem. In na njegovi podlagi potem še dva pomembna podzakonska akta, razglasitev območij Natura 2000. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje. Predsednik odbora, kolega Janc, bo predstavil njegovo poročilo, potem pa bomo prešli na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prosim, gospod predsednik odbora.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za infrastrukturo in okolje je na 21. nujni seji, dne 23.3. in 24.3.2004, opravil obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ohranjanju narave, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagatelja sodelovali še predstavniki iz sklada kmetijskih zemljišč. K predloženemu zakonu je pisno mnenje podala zakonodajno-pravna služba državnega zbora, ki je v svojem mnenju opozorila na nedorečenosti nekaterih členov zakona. V uvodni obrazložitvi predloga zakona je predlagatelj zakona predstavil razloge za spremembo in dopolnitev posameznih določb zakona o ohranjanju narave, ki se nanašajo na uskladitev z zahtevami direktive o habitatih in direktive o pticah, do dneva pristopa Republike Slovenije k Evropski uniji. Razen tega je potrebno z ustrezno zakonsko prilagoditvijo vzpostaviti pravno podlago za izpeljavo postopka notifikacije potencialnih Natura območij in zagotavljanje varstva teh območij do njihove potrditve s strani organov Evropske unije. Sprememba in dopolnitev predloga zakona zagotavlja tudi presojo sprejemljivosti planov in posegov v naravo na območjih Natura 2000 in uskladitev z rešitvami po predlogu zakona o varstvu okolja, ki je v postopku sprejemanja, in drugimi zakoni. Odbor za infrastrukturo in okolje je v skladu s 126. členom poslovnika državnega zbora opravil razprave in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Odbor je obravnaval amandmaje, ki jih je vložil kolega Dušan Vučko, oblikoval pa je tudi svoje amandmaje. Največ razprave je bilo ob obravnavi 11. člena predloga zakona in tudi vloženem amandmaju, ki se nanaša na pripravo celovite presoje sprejemljivosti planov in presoje sprejemljivosti posegov v naravo ter v zvezi s tem morebitni molk organa. Člani odbora so menili, da novi postopki preverjanja planov in posegov v naravo lahko predstavljajo dodatno časovno oviro in dodatne stroške za pripravo aktov lokalne skupnosti, zato so se zavzemali, da je potrebno roke za te postopke konkretizirati. Ravno tako je bilo postavljeno vprašanje, ki se nanaša na spoštovanje in povzemanje določenih direktiv Evropske unije in določil Nature 2000 v obsegu, ki je nujen in obvezen za Republiko Slovenijo. Pri postopkih zagotavljanja javne koristi so menili, da so nujne rešitve dobre in bodo omogočile lokalnim skupnostim v dokazovanju upravičenosti izvedbe posegov, ki so v javno korist. V razpravi o 19. členu predloga zakona so člani odbora menili, da je potrebno zagotoviti možnost, da se del presežka prihodkov na odhodke sklada kmetijskih zemljišč nakazuje upravljavcem zavarovanih območij za vlaganje v ta območja, in sicer na osnovi izdelanih letnih programov upravljavcev zavarovanih območij. Zato je odbor sprejel amandma, ki nedvoumno opredeli namene uporabe teh sredstev. Odbor je po glasovanju o vseh členih pripravil dopolnjen predlog zakona in predlagal državnemu zboru, da zakon sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj bomo šli na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Sok bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije, za njim kolega Tanko stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Najprej kolega Sok.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice in kolegi! Pri prejšnjem zakonu je bilo s strani LDS-a slišati, da so razočarani, ker je nekdo tako dolgo v predalu držal zakon, evropski nalog o prijetju in prodaji, torej, kako smo šele razočarani v opoziciji, ko tako veliko količino zakonov sprejemamo po nujnem postopku. Torej, to je seveda neprimerno. In odkrito vam povem, da vseh te zakonov, tudi tega, ki ga sedaj obravnavamo, ni bilo možno natančno proučiti in pravzaprav se sprašujemo, kaj se hočes tem in takim načinom dela doseči. Vsega skupaj, namreč zakona, v eni uri in pol na odboru za infrastrukturo, s tolikimi amandmaji, ni bilo možno kvalitetno dopolniti. In če pogledate 11. člen, to so členi od 101 a pa do 101 f, moram reči, da so ti členi izredno neberljivi, so nejasni in pa zapleteni, povečujejo nivo birokratiziranja, na drugi strani pa nič ne prispevajo oziroma ne razrešujejo problema, da je Slovenija ena izmed tistih držav, kjer je potrebno na neko dokumentacijo pri uvedbi neke nove dejavnosti čakati med evropskimi državami najdalj časa. Mi smo prepričani, da bi te zadeve bilo možno bistveno poenostaviti in bolj konkretno in pa razumljivo napisati, vendar se seveda, zaradi časovne stiske, v katero ste nas pravzaprav potisnili, ni dalo k temu oziroma v zvezi s tem zakonom tega tudi dejansko storiti. Če pa se dotaknem posameznih členov, recimo 19. člen pravi, da mora sklad kmetijskih zemljišč na zavarovanih območjih, ki jih seveda ustanovi vlada po lastni presoji, v zvezi z evropskimi direktivami, se pravni Naturo 2000 in pa ptičjo direktivo, nakazovati del presežka nad dohodki oziroma del presežka prihodkov na odhodke. Vsakoletno vlada določi, za kakšen nivo sredstev gre. Mi smo prepričani, da je takšna rešitev celo v nasprotju z zakonomo kmetijskih zemljiščih. Kajti sklad kmetijskih zemljišč mora za kmetijska zemljišča skrbeti na področju celotne Republike Slovenije. In če bo na nekatera področja nakazoval več sredstev, kot se dejansko na tistih področjih iz tega naslova pridobi, potem bo seveda zmanjkalo finančnih sredstev za tiste vse naloge, ki jih zakon o kmetijskih zemljiščih skladu nalaga. Torej, pravilna in pa smiselna rešitev bi bila, da bi vlada za zavarovana območja, ki jih bo tudi sama z aktom predpisala, našla neke druge vire ne pa da enostavno, bi rekel takole, salomonsko rešitev zapiše v zakon in pravi, sklad naj prispeva za ta področja sredstva, ki se naberejo na žiro računu. Rad bi opozoril mogoče še na nekatere druge člene. 23. člen je popolnoma nejasen, pravzaprav več členov v tem zakonu, lahko bi se izrazil tako, kot je včeraj ob odloku o prostorskem planu že povedal dr. Brejc, ko je rekel, da je zakon zapisan v neki nerazumljivi latovščini. Jaz sem prepričan, da evropske direktive, ki jih pa seveda zaradi pomanjkanjačasa nismo mogli v celoti proučiti in tudi ne vemo, če so, tako kot so zapisane, vnesene v ta zakon, tako zapletenih vsebinskih formulacij in nerazumljivih vsebinskih formulacij ne poznajo, ampak da je to delo naše domače birokracije v ministrstvu, kjer se res včasih zdi, da neki pripravniki predlagajo zakone, ki potem niti ne poznajo, kako te zadeve v praksi izgledajo. Takšen, kot ta zakon je, trdim, bo v praksi zelo težko izvajati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Tanko bo govoril v imenu poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo. Vse lepo pozdravljam, tako ministra s sodelavko kot vse kolegice poslanke in kolege poslance! V zadnjem času smo doživeli naval zakonodaje s področja okolja. Že na tej seji, mislim, da obravnavamo vsaj tri pomembne strateške dokumente in za vse tri strateške dokumente lahko kar rečemo, da so izredno pomanjkljivo pripravljeni. Da se ti dokumenti v vladi pripravljajo v časovni stiski in ta časovna stiska se potem odraža tudi v državnem zboru kjer smo poslanci prisiljeni te ogromne količine papirja predelati v zelo kratkem času. Skratka, zelo malo ostane časa, da se stvar dobro preštudira, dobro prouči in tudi ustrezno dopolni. In da je temu res tako, da je ta zakonodaja izredno slaba, kaže tudi to, da je kvečjemu četrtina vsega tistega, kar ministrstvo dostavi v državni zbor, sprejeto v obliki, kot je bila predložena. Najmanj tri četrtine členov se amandmira, najmanj tri četrtine členov je takih, na katerih se naredijo spremembe in na veliki večini členov bistvene spremembe. Če bi nekdo napravil primerjavo med zakonodajo, ki je bila vložena, in tistim, kar je bilo sprejeto, neko analitiko potegnil, potem bi videl, da je dejansko to izredno katastrofalno. Problem je tudi v tem, da gredo vsi ti zakoni tako enkrat, dvakrat, trikrat skozi vladno usklajevanje, da se vsi ti zakoni, ki jih predlagajo, tudi koalicijsko usklajujejo in na koncu zelo veliko amandmajev, tudi vsebinskih, pomembnih amandmajev vložijo tudi poslanske skupine vladajoče koalicije. Skratka, nedodelanost zakona, nedodelanost zakonodajne procedure se kaže predvsem v državnem zboru, kjer se srečujemo z enormnimi količinami amandmajev. In mislim, da ta praksa ni dobra. Ta zakon ima vsega 27 členov; če bi še tiste člene pod a in b sešteli, jih ima okrog 35. Zdajle, ko imamo na mizi, se točno vidi, da je samo osem členov takih, ki niso amandmirani, vsi ostali so spremenjeni, in to bistveno spremenjeni. Mislim, da vlada in v imenu vlade očitno tudi ministrstvo izrablja pritisk 1. maja,pritisk vstopa v Evropsko unijo in uporablja ta datum kot metodo pritiska na državni zbor, da po takem ali drugačnem postopku, s tako ali drugačno naglico te zakone sprejme. Prepričan sem, da tak način dela ne more rezultirati v dobrem in kvalitetnem zakonu. Posledice nastopijo ponavadi zelo kmalu in tudi zelo kmalu se pojavijo dopolnitve, novele zakonov in tako naprej. Če se dotaknem samo enega od področij, ki jih zakon obravnava, to je eno takšnih področij, ki je problem javnega interesa. Zdaj smo že toliko časa parlamentarci, da vemo, da javni interes pravzaprav v tranzicijskih liberalnih družbah nima posebne teže, nima pravzaprav nobene vrednosti, saj se da pravzaprav vse kupiti, čisto vse se da spremeniti in tipičen primer, da je temu res tako, je tudi uničevanje recimo Ljubljanskega barja, tipičen primer je sprememba zakona o Triglavskem narodnem parku in tako naprej. Skratka tudi tam, kjer imamo na razpolago adekvatne primerne površine, v času, ko se določeni posegi v prostor sprejemajo in načrtujejo, celo tam podleže kapitalu ena taka vrednota, kot je recimo mokrišče, kot je Ljubljansko barje. Imam še več kot pet minut, ali ne, ni omejitve? In kar samo kaže, da ta kapitalski interes nezadržno uničuje pravzaprav vse vrednote, ki so še ostale. Bi samo še opozoril tudi na to, da se je ministrstvo očitno zelo prestrukturiralo, prelevilo. Začetek, se spomnim, je bil izredno naravovarstveno naravnan, bilo je ogromno truda vloženega v razprave, v oblikovanje in zaščito določenih površin. V zadnjem času pa so dobile nekako prednost vse tiste aktivnosti ministrstva, ki pomenijo tipično kapitalske zadeve.
Hvala lepa. Čas je potekel. Pet minut je omejitev za vse. Kolegica Silva Črnugelj bo predstavila stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, za njo kolega Malovrh. Ne vidim ga v dvorani. Prosim, kolegica Črnugelj.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni kolegi in kolegice! Spoštovani, vsem nam je zelo znana trditev, da je stanja okolja in narave odsev stanja družbe in ljudi, ki tam živijo, ustvarjajo in delujejo. Žalostno je dejstvo, da naša civilizacija ta naravni prostor vedno in vse bolj oziroma stalno krči in ga žal nepovratno spreminja in pogosto oziroma večinoma zmanjšujevrednost in kakovost bivanjskega okolja za vse nas, ljudi, živali in rastline. Naloga vseh nas članov državnega zbora je, da ustvarimo učinkovite, jasne in pregledne zakone, ki bodo ta proces bodisi upočasnili, lahko tudi omilili, nekatere pa tudi celo preprečili, zlasti tiste, ki imajo tako škodne vplive, da ogrožajo življenje in kakovost življenja vseh nas. Ob vsakem obravnavanju problematike narave v širšem in ožjem pomenu naletimo na pojav trajnostnega razvoja. V preteklem obdobju smo obravnavali vrsto nacionalnih programov, resolucij in zakonov, kot sta recimo tudi nacionalni energetski program, strategija prostorskega razvoja Slovenije in še drugi, ki so na svoj način trajnostni razvoj vpletli in ga postavili kot prioriteto na vseh posameznih področjih. Kot knjižničarka lahko rečem, da smo v zakon o knjižničarstvu kot eno od prioritetnih usmeritev na drugo mesto tudi postavili trajnostni razvoj. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov se zavedamo, da je zelo pomemben uravnotežen odnos z naravo, zlasti v sistemu ekonomike, in da je ta tudi okoljsko usklajen in definiran kot dolgoročni cilj in usmeritev na vseh področjih. Ta naj je povezan s sonaravnim razvojem, ki mora slediti ustreznim proizvodnim in storitvenim dejavnostm, ki hkrati omogočajo ohranitev eko sistemov in stabilno bivanje organizmov, ki naj sledijo izboljševanju človekovega okolja, krepitvi ljudskih in materialnih ustvarjalnih zmogljivosti, ter zagotoviti primerno blaginjo prebivalstva in skupnosti. In naj vse to na en način ohrani materialno in kulturno dediščino, za nas, naše rodove, zlasti pa za vse ostale zanamce. Za uveljavitev teh načel in usmeritev je zelo nujno in pomembno upoštevati vse razvojne vidike in poskuse racionalizacije porabe energije v gospodinjstvih, gospodarstvih in v celotni državi oziroma družbi. Za vse poslance v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov je pomembno, da se zavedamo dejstva, da je poraba in izraba tista, katero je potrebno nadzorovati, zmanjševati, in ne samo porabo energije in vseh naravnih resursov, ampak vsega ostalega blaga. Za vsako leto je potrebno točno in natanko jasno določiti, koliko in koliko odstotkov se porabi na posameznih področjih, kakšnih so posegi v naravi, kakšna je kakovost teh posegov, koliko in na kakšen način je smotrno načrtovati ločeno porabo in izrabo energije za vsa posamezna področja, saj tudi to direktno vpliva na ohranitev narave in vseh naravnih resursov. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ohranjanju narave, ki ga obravnavamo po nujnem postopku, sledi novim evropskim direktivam in tudi te upošteva. To so direktive evropske skupnosti za ohranitev ptičev, direktive za ohranitev naravnih habitatov ter prostoživeče favne in flore, direktive Evropske skupnosti o trgovini s kožami mladih tjulnov in izdelkov iz njih, direktiva Evropske skupnosti o negi živali in živalskih vrst, uredba Sveta Evropa o zaščiti prostoživečih živalskih vrst z ureditvijo trgovine na tem področju, uredba o prepovedi uporabe posebnih vrst pasti, uredba o pravilih ravnanja pri proizvodu izdelkov iz kitov. Vsi ti pričujoči zakoni upoštevajo tudi nekatere podzakonske akte, ki se nanašajo na postopke carinjena. V celoti upoštevajo zakonodajo. Za razliko od ostalih pa se zakonodaja na tem področju, zlasti zakonodaja evropskih držav, nenehno spreminja in je za spoznanje bolj zahtevna in rahločutna, zlasti ker ima opravka s celovitostjo življenja in sobivanja. Pričakovati je, da bomo v naslednjih letih na tem področju še spreminjali ta del zakonodaje [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], saj so tudi dognanja strok različnih področij zelo bogata in raznovrstna. V poslanski skupini Združene liste bomo pričujoči zakon podprli, saj zavaruje vse posege v prostor, zlasti pred zelo nepremišljenimi ukrepi nekaterih posameznikov in skupin, ki jim je samo do trenutnega in hitrega zaslužka. Seveda v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov se sprašujemo, kdaj bomo začeli snovati tudi strategijo o trajnostnem razvoju Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Črnugelj. Kolega Vnučec ima besedo sedaj za predstavitev stališč poslanske skupine Stranke mladih. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi. V poslanski skupini smo skrbno proučili predlog sprememb in dopolnitev zakona o ohranjanju narave in ugotavljamo, da iz obrazložitve ni razvidno, na kaj konkretno v zvezi z Naturo 2000 se implementacija prava Evropske unije nanaša, zato se nam pojavljajo mnoga vprašanja. Ali bodo ozemlja pod Naturo 2000 s tem predlogom zakona bolje zaščitena pred gradnjami izven poselitvenega območja ali manj? Kako so varovana območja Natura 2000 zunaj začrtanih meja? Treba je namreč opredeliti tudi vplivno območje, saj imajo veliko posegi takoj za mejo Nature 2000 enak vpliv, kot če so formalno znotraj. Kaj se s predvidenimi parki? Predlagatelj, razen izgovorov na vstop Slovenije v Evropsko unijo, tu ni konkretno obrazložil, zakaj postopek sprejemanja zakona nujen. S tem se je namreč elegantno izognil širši razpravi predlaganih sprememb, predvsem pa je s tem onemogočil udeležbo nevladnih okoljskih organizacij, ki za širšo razpravo utemeljeno zahtevajo dovolj časa. Zato nas zanima, kaj bi se spremenilo, če bi zakon sprejemali po rednem postopku, kakšne bi bile konkretne posledice, ki opravičeno takšno hitenje? Prepričani smo, da z nujnim postopkom zagotovo ne bo doseženo boljše takojšnje varovanje prostora pred posegi izven poselitvenih območij oziroma pred spremembo namembnosti zemljišč, kar zagotovo ne prispeva k ohranjanju narave, ampak predvsem njenemu ogrožanju. Zelo nedorečeno je tudi poglavje o zavarovanih območjih oziroma tistih, ki so bila predvidena za zavarovanje. Odgovora na to, ali je potrebno v primeru upravičenih denacionalizacijskih zahtevkih do zemljišč v parkih vztrajati na izplačilih in ne vračanja v naravi, tudi ni. Drobljenje na več lastnikov je lahko neproduktivno in prinaša mnogo probleme. Zato predlagatelje sprašujemo, ali148. člen omogoča izplačevanje namesto vračanja v naravi? V poslanski skupini ocenjujemo, da bi bilo treba točko 1.3 zagotovo izvzeti iz nujnega postopka, ker je o tem potrebna veliko širša razprava od te v okviru nujnega postopka. Ocenjujemo tudi, da v zvezi s presojami vplivov na okolje ni brez podrobne preučitve mogoče ugotoviti dejanskih posledic. Ali predlagatelj razpolaga simulacijo posledic oziroma kakšna je razlika od sedanje ureditev? Kaj pomeni to za Naturo 2000?
Malo več miru, prosim.
In, ali so predvidena parkovna ozemlja vsaj za začasno odredbo za zavarovanja? Pri predlogu zakona se torej pojavljajo mnoga vprašanja, upamo, da bomo od predlagatelja dobili vsaj kakšen odgovor. Predvsem pa menimo, da bi postopek sprejemanja zakona o ohranjanju narave moral biti reden, saj je področje ohranjanja narave tako pomembno, da ne smemo dopustiti napak, ki se pri hitenju vedno zgodijo. V poslanski skupini se bomo glede na odgovore predlagatelja odločili, ali je predlagani zakon smiselno podpreti, saj iz zelo slabo pripravljenih obrazložitev tega ni mogoče sedaj vedeti. Veliko bolje pa bi bilo, da se le-ta umakne in uvrsti na naslednjo sejo po rednem postopku. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Avšič bo predstavil stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala za besedo in lep pozdrav! Torej, v uvodnih predstavitvah nekaterih poslanskih skupin so bile izražene bojazni, da bomo, vsaj tako sem razumel, da bomo premalo ščitili v bodoče slovenski prostor. V poslanski skupini LDS se v nasprotju s tem bojimo, da direktiva EU pod skupnim imenom Natura 2000, v katero je vkomponirana tudi direktiva iz leta 1979 o ptičih, predstavlja zelo pomemben omejitveni faktor v nekaterih razvojnih projektih in programih Republike Slovenije v prihodnje. Tako vprašanje sem včeraj zastavil tudi pri sprejemanju strategije o prostorskem planu Republike Slovenije, kaj Natura 2000 in implementacija te direktive pomeni. Za natančnejše razumevanje tega zakona bi vsekakor morali poslanke in poslanci poznati podrobno direktivo EU o habitatih in o ptičih, kajti ta zakon, ki ga danes po nujnem postopku sprejemamo, govori samo o tem, kako bomo te direktive izvajali. Vsebina je v direktivah in vsebina tega zakona se bo pojavila v programu, ki ga bo sprejela vlada oziroma v določitvi območij Natura 2000, ki ga bo sprejemala vlada in v programu varovanja, ki ga bo sprejemala vlada. Zaradi tega, ker premalo vemo o vsebini - neuradno smo informirani, da bo v Naturo 2000 vključenih okoli 38% slovenskega ozemlja, kar je nekje razumljivo glede na to, kakšen odstotek Slovenije pokrivajo gozdovi in naravni habitati, vendar nas bo in predvsem nas zanima, kakšni režimi varovanja in ohranjanja bodo predvideni. V poslanski skupini LDS bomo zakon podprli, vendar bomo dali tudi pobudo odboru za infrastrukturo, da vlada predstavi tako območja varovanja kot tudi ukrepe, čeprav državni zbor nima nobenih pristojnosti pri določanju teh dveh pomembnih dokumentov, a menimo, da moramo biti z njimi zelo natančno seznanjeni. Kar se tiče omenjenega 19. člena, ki se spreminja s tem zakonom, pa ga podpiramo, kajti sami ocenjujemo, da morajo biti prosta sredstva sklada kmetijskih zemljišč uporabljena za točno določene namene. Hvala lepa.
Hvala. Preden bomo prešli na razpravo o amandmaju, zanjo se je prijavil že kolega Terčon, dajem besedo še kolegici Sonji Areh Lavrič, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister! Predstavniki vlade, spoštovane kolegice, kolegi! Zakon o ohranjanju narave je bil v državnem zboru sprejet v letu 1999, v letu 2000, v letu 2002 sta bili sprejeti noveli osnovnega zakona. Danes je pred nami še ena novela tega zakona, s katerimi želi vlada v zakonu uskladiti z zakonodajo EU in sprejetimi drugimi zakoni, ki so posegli v določbe veljavnega zakona o ohranjanju narave. [[...]] [[Nemir v dvorani.]] Ali lahko prosim, gospod [[...]]Prosim, če je [[...]]
Prosim za mir v dvorani! Motite poslanko.
Tako kot vse zakone na današnjem dnevnem redu zasedanja bomo tudi ta zakon sprejeli po nujnem postopku. Državni zbor je zaradi vladne pasivnosti v teku celotnega dolgotrajnega predpristopnega procesa vključevanja v Evropsko unijo prisiljen sprejeti paleto zakonov v največji mogoči naglici, po nujnem postopku. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke nasprotujemo sprejemanju zakonov po nujnem postopkov iz številnih razlogov. Najbolj pa nas moti, da so zakoni, sprejeti v naglici, vsebinsko nedodelani, premalo strokovni, predvsem pomanjkljivi. Poleg tega je zainteresirani strokovni javnosti onemogočeno sodelovanje pri pripravi in preučitvi strokovne vsebine v zakon. Iz tega sledi tudi to, bo pokazal tudi čas, da se bodo zakoni, sprejeti v naglici, dolgoročno izkazali kot škodljivi. Enako velja tudi za zakon o ohranjanju narave, ki načeloma ureja varstvo prostoživečih rastlinskih in živalskih vrst, njihovih habitatov in habitatnih tipov. Pomanjkljivosti zakona so očitne, kar lahko tudi razberete iz mnenja zakonodajno-pravne službe, ki je k večini členov predlaganega zakona podala pripombe in opozorila. Slovenija je ena izmed redkih držav v Evropi, ki se lahko še pohvali z biotsko raznovrstnostjo, verjetno pa ne več dolgo, saj jo bomo kmalu uničili sami. Vlada želi po eni strani ustreči Evropski uniji, po drugi strani pa ji je prav malo mar za ohranjanje narave gledena brezbrižnost do okolja, ki smo ji bili priča do sedaj. Tako smo ponovno soočeni z zakonom, ki pravno-formalno sicer določa okvire delovanja z dejanskim stanjem, na področju ohranjanja narave pa nima nobene povezave. Glede na pomembno vsebino oziroma predmet, materijo omenjenega zakona v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je zakon potreben. Iskreno pa upamo, da se bodo predlagane spremembe in dopolnitve zakona v praksi pokazale kot potrebne in pozitivne. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Sonja Areh Lavrič. Vi ste bili zadnji med poslankami in poslanci, ki so predstavili stališča poslanskih skupin. Smo pri amandmaju. Samo eden je vložen v okviru druge obravnave. Amandma štirih poslanskih skupin, LDS, ZLSD, SLS in DeSUS. O njem je mogoče razpravljati. Prosim, da samo o vsebini amandmaja. Prosim kolega Terčona, ki se je prijavil za besedo. [[...]] [[Glas v ozadju.]] [[...]]Ja, prosim. Samo mir!
Gospod predsednik, mislim, da ste spregledali [[...]]
Najprej bomo prosil za mir v dvorani! Samo hipec. Najprej bom prosil za mir. Kolega Lavrinc! Slabo slišim. Saj ne da sem tečen, ampak slabo slišim in potem prihaja do nesporazumov. Prosim.
Gospod predsednik, mislim, da ste spregledali, da je k 5. členu tega zakona vložen amandma petih poslancev. Amandma poslanskih skupin pa k 27. členu. Tako sta dva amandmaja vložena.
To sem spregledal. Moramo takoj ugotoviti, če je to res. Kdo je vložil amandma, kolega Avšič? Kdo je vložil amandma?
Avšič, Grošelj, Božič, Pohorec in Janc.
Hvala za opozorilo. Sem spregledal to. Hvala lepa. Imamo torej amandma k 5. in k 27. členu. Hvala lepa za opozorilo. Najprej bomo odprl razpravo o amandmaju k 5. členu. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Avšič, in še enkrat opravičilo.
Hvala lepa. Ta amandma ni bil obravnavan na odboru v celotni vsebini zaradi tega, ker smo ga glede na zahtevno naravo gradiva usklajevali in tudi razčiščevali posamezne pojme. Namreč, že v uvodni predstavitvi sem v imenu poslanske skupine opozoril, da gre v bistvu za implementacijodirektive Evropske unije o habitatih oziroma direktive Natura 2000, katere pomembno določilo je tudi izvajanje direktive o pticah. In opozorjeni smo bili, da pravzaprav direktiva o pticah govori o "varovanih območjih", direktiva 2000 pa v prevodu, če smo zelo natančni, o "ohranitvenih območjih". Mi imamo v zakonu pravzaprav oba termina nekajkrat ponovljena v različnih členih, ni pa povesem jasno, kakšna je razlika med varovanjem in ohranitvijo. Da bo zadeva jasna, da gre v 5. členu in tudi v nadaljevanju celotnega zakona za implementacijo najprej direktive EU 2000 o habitatih, znotraj katere je tudi direktiva o ptičih, predlagamo s tem amandmajem, da v 5. členu uredimo pravzaprav cel zakon, tako da se v podnaslovu 5. člena doda pri posebnem varstvenem območju [[pomišljaj]] - pojasnilo, da je to območje Natura 2000 in da se to tudi potem tudi poudari v besedilu prvega odstavka tega člena. Po zagotovilih zakonodajne službe bi redakcija celotnega zakona bila prezahtevna, pa tudi kazenski del tega zakona ni odprt zaradi tega bi pri redakcijskih popravkih povzročali preveč problemov. Menim, da gre za zelo pomembno pojasnilo in da bo morda tudi minister ali kdorkoli drug v imenu vlade pojasnil, kakšna je razlika med "ohranitvenimi območji" in "varovanimi območji". Kajti, ponovno poudarjam, da se v poslanski skupini LDS-a zelo bojimo, da bomo z implementacijo teh direktiv seveda povzročili zelo trd režim varovanja okolja v nasprotju s tistimi, ki mislijo, da se sprošča. Zaradi tega, ker se bojimo in ne bi bilo prvič, da smo Slovenci bolj bruseljski od samega Bruslja, bi res v nadaljevanju želeli predstavitev programa varovanja in ukrepov varovanja, zato da bi se morda ti strahovi razblinili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Torej jaz sicer mislim, da rabimo trd način varovanja in da v tem ni problem. Problem je seveda v tem, kako je ta zakon pavšalno pripravljen in napisan. In iz razprave gospoda Avšiča se pravzaprav potrjuje to, kar smo poslanci opozicije v teh petminutnih nastopih pač tudi poudarili. Poglejte, prvi odstavek 5. člena pravi: "Posebno varstveno območje je ekološko pomembno območje, ki je na ozemlju Evropske unije pomembno za ohranitev ali doseganje ugodnega stanja ptic in drugih živalskih ter rastlinskih vrst, njihovih habitatov in habitatnih tipov." In potem se to zaključi: "Posebna varstvena območja tvorijo evropsko ekološko omrežje, imenovano Natura 2000." Torej, to je vse, kar je o tem napisano. Potem pa navajamo v 19. členu, da bo moral sklad kmetijskih zemljišč, v skladu z odločitvijo vlade, za ta posebna varstvena območja namenjati del finančnih sredstev. Prvič, niti ne vemo, kako velika in kje so ta posebna varstvena območja, kaj bomo na teh varstvenih območjih varovali,kakšna sredstva so za to potrebna. Torej, v tem zakonu je res ogromno vprašanj in takšen zakon, tako nedodelan, kot je ta, seveda ne more doseči svojega namena, tudi če se ga popravlja s takšnimi amandmaji, kar predlaga pet naših kolegov. Mislim, da bi morali dejansko, četudi gre samo za novelo, to popraviti, za obravnavo imeti več časa in te predloge, te rešitve bolj premisliti, predvsem pa pogledati, če so v skladu z evropskimi direktivami. Če bi bile, kar predlagatelj trdi, potem verjetno ne bi bilo treba predlagati amandmajev, kakršen je predlagan k 27. členu, kjer pravi, da se s tem zakonom povzema vsebina direktive. Zakaj potem to še enkrat pisati, če govorite, da je popravek povzetek vsebine direktiv? Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Vebra. Izvolite. Nato gospod minister.
Hvala za besedo. Če pravilno berem ta 5. člen in amandma k 5. členu, potem ugotavljam, da vlada določi posebna varstvena območja, ki jih potem pošlje v Evropo in pristojni organ Evropske unije potrdi potencialna posebna ohranitvena območja in seveda se ta območja potem tudi določijo kot ohranitvena območja. Torej, vlada naredi predlog, pošlje v organe Evropske unije in v teh organih se odločijo, to je ohranitveno območje - in Slovenija na to nima nobenega vpliva. Ali pravilno berem ta člen? To je katastrofa! To je za mene čista katastrofa! In če to piše v teh direktivah, potem mislim, da tisti, ki tolmačijo te direktive, zagotovo zavajajo celotno slovensko javnost. Dabi postopek tekel na način, da se vlada odloči o tem, kaj bo razglasila za posebno varstveno območje, brez da bi kakršnekoli postopke vodila, da se ugotovi na lokalnem nivoju in v vseh drugih interesnih sferah, ali je to sprejemljivo ali ne, jaz tega postopka v direktivi zagotovo - pa govorim zdaj na pamet - ne zasledim. Ker to ni evropsko načelo, to ni evropska praska, zagotovo ne! In izkorišča se Natura 2000, ki govori o pticah, tudi za vsa druga varstvena območja, torej govorimo o 30% ozemlja celotne Slovenije, ki ga lahko v Evropi razglasijo za zavarovano območje, in tisti, ki živimo na teh območjih, ne bomo imeli možnosti reči niti a. Niti a! Kako se lahko takšne rešitve sploh lahko zapišejo v zakon? Res moram priznati v tem hitrem sprejemanju zakona nisem uspel, bi rekel, preučiti vseh teh zadev prej, zato opozarjam ta hip, ob 5. členu, o katerem govorimo, in če bo ta zakon uzakonjen na ta način, je to za 30% Slovenije katastrofa. In to je nesprejemljivo, tega ne moremo uzakoniti! Ta zakon je treba pripraviti na način, da bo usklajen z direktivo, da bo lahko sodelovala javnost pri vseh teh zadevah in da bo Evropa imela občutek, da smo izpeljali nek postopek korektno, ne pa na ta način, da bo vlada nekaj napisala, Evropa sprejela - oprostite, saj nismo hoteli pa tako naprej, ampak je Evropa rekla drugače. Proti takšnem postopku dejansko protestiram.
Hvala lepa. Gospod minister, gospod Kopač, izvolite.
Hvala. Meni je žal, ampak tu je vrsta nesporazumov. Posebno varstveno območje je v zakonu ohranjanja narave od leta 1999 vsebovano. Posebno varstveno območje določi vlada - v zakonu piše že sedaj. V Evropi - večkrat poudarjam - imamo dve direktivi, "ptičjo" in "habitatno", in vlade držav članic morajo, hočeš nočeš morajo, razglasiti območje, kjer se pojavlja ogrožena rastlinska ali živalska vrsta kot posebno varstveno območje. Morajo! Postopek razglasitve je pa drugačen po eni in po drugi direktivi. Po tako imenovani "ptičji direktivi" vlada sama določi ta območja in z njimi seznani Bruselj. Tam, kjer se pa pojavljajo druge ogrožene rastlinske in živalske vrste: mahovi, hrošč, ribe, medvedi in tako naprej - to pa vse pokriva "habitatna direktiva", tam je postopek pa drugačen. Vlada določi posebno varstveno območje, ki ima po dikciji te novele ime "posebno ohranitveno območje", ga določi kot predlog. Potem se o tem predlogu pogaja v Bruslju. In je določen poseben postopek v direktivi. To pregovarjanje, kjer seveda komisija vedno hoče več, država pa ponavadi vedno manj, traja nekaj let. Mi imamo "posebno varstveno območje" kot termin v zakonu že od 1999, v tej noveli ga samo razdeljujemo na posebno varstveno območje po "ptičji direktivi", ki se imenuje "posebno območje varstva" in na "posebno varstveno območje" po habitatni direktivi, ki se imenuje "posebno ohranitveno območje". Dva različna statusa imata. Oboje se pa imenuje "posebno varstveno območje", ki je evropsko pomembno, ekološko pomembno območje. Gospod Sok je pa govoril o čisto drugi stvari, o zavarovanih območjih. Zavarovana območja so pa parki, to ni posebno varstveno območje in status enega in drugega prostora je bistveno različen. V parkih je določen režim, tam so prepovedi, saj veste, v Triglavskem narodnem parku se nekaj sme, v glavnem se pa nič ne sme. V posebnih varstvenih območjih, to je pa v omrežju Natura 2000, so pa dane samo usmeritve, ki so planske usmeritve, ki se upoštevajo pri pripravi planov, občinskih planov, in vsak občinski plan, pa tudi državni na tistem območju, mora biti deležen celovite presoje. To ne pomeni, da se tam ne sme nič delati; da se ne sme delati hiš, da se ne sme delati tovarn, da se ne sme delati cest ali česarkoli. To zagotovo to ne pomeni. Pomeni samo, da ko se nekaj takšnega planira na tistih 30% območja Slovenije, je treba narediti celovito presojo. Celovita presoja je predpogoj za sprejetje plana. Še enkrat poudarjam, to so usmeritve, to ni režim. In tisto presežek prihodkov nad odhodki sklada kmetijskih zemljišč in gozdov ni usmerjen v posebna varstvena območja, torej v omrežje Natura 2000, ampak v zavarovana območja, to so parki in velja samo za tiste dele slovenskega teritorija. Območje Nartura 2000 bo verjetno, zelo na pamet govorim, okoli 35% slovenskega ozemlja, območja parkov je ta hip okoli 10% slovenskega ozemlja. Ta območja se med seboj v celoti sploh ne prekrivajo, v glavnem pa se. Ampak želim posebej poudariti, da se ta hip ne pogovarjamo o "zavarovanih območjih" in o režimu na območju "posebnih varstvenih območij". Amandma, kot ga je predlagala skupina poslancev, je po moje dobrodošel, ker samo še dodatno razlaga nekaj, kar je sicer po mojem mnenju v zakonu dosti jasno napisano, ampak kljub temu, mi ga podpiramo kot redakcijsko izboljšavo teksta in ker dodatno pojasnjuje generični pojem "posebno varstveno območje", ki se pa, kot sem razlagal, deli na posebno območje varstva, to je "ptičja direktiva" in posebno ohranitveno območje - "habitatna direktiva. Mi moramo razglasiti posebna varstvena območja pred 1. majem letos. Ta hip nas v Bruslju že čaka takoimenovana "infrigement" procedura - smo bili uradno obveščeni - zaradi nerazglasitve in bo začela teči 1. maja. V Bruslju nekaj direktiv izjemno strogo nadzorujejo in ena od njih je ta in mi to seveda moramo narediti. Zato ta zakon nujno potrebujemo. Lahko bi teoretično to naredili tudi po starem zakon iz leta 1999, vendar ne bi morali narediti te distinkcije med območji po "ptičji" in "habitatni" direktivi. To pa navsezadnje tudi zaradi potreb domače javnosti, občin, države navsezadnje pri planiranju rabimo in je za nas dobro, da naredimo to distinkcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Terčona, potem gospod Veber.
Torej, z večino, kar je minister povedal, se strinjam, ampak imamo, po moje, eno veliko težavo. Mi smo sedaj v "zeitnotu", ko moramo sprejeti zakon o ohranjanju narave, da ne bomo imeli negativnih posledic, da bomo odprli pot za sprejem Nature 2000. Problem je pa v tem, da se Natura 2000 usklajuje že zelo dolgo časa, širša javnost in tudi poslanci je pa še niso videli. Nadaljnji problem je ta, da poslanci in javnost ne ve, kaj pomeni sprejem te direktive in kaj pomeni varovanje biotske raznovrstnosti, in seveda tudi ptičev. Zato bi bilo dobro, jaz mislim, da bi ministrstvo obrazložilo, kaj to pomeni, prej, kot sprejmemo zakon. Ker če bomo sedaj sprejeli zakon, mi nimamo formalnopravno nobene možnosti, da zaustavimo sprejem Nature 2000, in niti nimamo formalnopravno nobene možnosti za vplivanje na spremembo same Nature 2000. In ljudje ne vedo, kaj to pomeni. Zato mislim, da bi gospod minister, bilo dobro, da bi ta državni zbor to povedal. Po Naturi 2000 je po mojih podatkih zaščitene skoraj 40% Slovenije. To ne pomeni absolutne zaščite, vendar zaščita je tudi raztegljiv pojem, ki se ga da interpretirati, in lahko pomeni tudi zelo visoko stopnjo zaščite. Pri tem, kar sem že jaz poudaril, da Slovenija ima zelo disperzirano poselitev, veliko število naselij in pri tem, da ne poznam evropske države, ki bi na ta način imela tako visoko stopnjo zaščite. Torej imamo opravka z največjo zaščito, dovolimo si razpravljanje o raznih planskih dokumentih, o javnih razpravah, tukaj bomo pa skozi stranska vrata na hitro sprejeli zakon in skozi stranska vrata na hitro sprejeli Naturo 2000, s katero bomo na določen, tak ali drugačen, način zaščitili največja območja, proporcionalno seveda oziroma sorazmerno, v Evropi. Zatorej mislim, da bi morali narediti razmislek v tem državnem zboru pred sprejemom tega zakona, kaj se da, prvič, formalnopravno - to, o čemer je kolega Veber govoril, da bi lahko imeli nek vpliv, predvsem zainteresirana javnost in tudi državni zbor, in da bi na koncu koncev tudi izvedeli, kaj ta zaščita pomeni. Poslanci ne vedo - naj si pogledajo svoja območja, nekateri bodo zadovolji, nekateri župani tudi, jih ne bo tangiralo, nekateri bodo pa zelo nesrečni. Odvisno tudi, s kakšne strani bodo gledali. Nekateri bodo zadovoljni, da so zaščiteni, drugi bodo nesrečni, da so zaščiteni, nekateri bodo nezadovoljni, ker niso zaščiteni. Ampak mi danes tega niti ne vemo. In v Naturi 2000 so pa sedaj vkomponirani sedaj tudi lapsusi, ki so popolnoma nesprejemljivi. Ščiti se celo urbana naselja. Seveda so to napake. Ne vem niti, če se bodo popravile. Ne vem, na kakšen način se bo to popravilo. Torej, neznank je polno. Mislim, da bi si morali vzeti čas, gospod minister, da bi o tem razmislili in da bi vedeli, po kakšni poti naprej; da nas dogodki enostavno ne bi prehitevali in da bi nam obrazložili, kako je prišlo do teh skoraj 40% zaščitenih območij v Sloveniji. Jaz verjamem, da na začetku so bila še večja. Jaz vem, da je zelo vroča korespondenca med različnimi predstavniki civilne družbe iz Slovenije in Brusljem, kjer se "špecajo" drug drugega zaradi lastnih interesov. Ljudje, ki bodo na zaščitenih območjih, pa o tem nič ne vedo. Človek se vpraša, kdo o tem potem odloča. Zato bi predlagal, da razmislimo, na kakšen način bi si vzeli vsaj nekaj časa, da bi vedeli, po kakšni poti naprej.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Vebra, potem gospoda Avšiča. Gospod Veber, izvolite.
Minister je govoril, da se določa samo posebno varstveno območje za ptice, recimo, in da ne posega na druga varstvena območja. Osmi odstavek 5. člena govori: "Na način iz drugega odstavka tega člena se zagotavlja tudi varstvo drugih območij." Drugi odstavek pa govori: "Vlada določi posebna varstvena območja na območju države in varstvene cilje," torej lahko razumemo, da vlada določi tudi varstvo drugih območij - pač, identično, kot je za posebna območja. Zato trdim, da v nobeni direktivi ni takšne rešitve v Evropi in da izključiš javnost iz tega odločanja. In če Evropa govori v direktivi o zavarovanju ogroženih živalskih vrst in če govori o ogroženih predelih narave in takonaprej, ima v mislih zagotovo ogrožene živalske vrste, ki jih je na dosedanjem območju Evropske unije ogrozila s svojim delovanjem. V Sloveniji jih na mnogih območjih nismo ogrozili. Nam bo pa Evropa rekla: v redu, mi tega ne bomo več reševali, bomo rešili ta problem v Sloveniji in procentualno na območju Evropske unije bodo vsi zadovoljni. Ampak tisti procent zaščite bo odpadel pa očitno na Slovenijo in zato menim, da je to resnično prehuda omejitev, prehuda odločitev, ki jo lahko državni zbor uzakoni s tem zakonom po zdaj predvidenem postopku. In tudi sam sem mnenja - brez tega, da poznamo Naturo 2000, da se podrobneje seznanimo z vsemi temi ukrepi, ki bodo iz tega sledili, ni mogoče sprejemati tega zakona. Vsaj po mojem mnenju ne. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Avšiča. Izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da je dobro, da je ta amandma vložen, da si bomo nekatere stvari v tem zakonu vseeno lahko pojasnili. Zmotno je mnenje, da danes sprejemamo Naturo 2000. In nekateri pred mano, tudi gospod Terčon je o tem govoril, da bi morali neko razpravo narediti, predno bomo sprejeli Naturo 2000. Natura 2000 je direktiva, pa direktiva o pticah, ki je veljavna že od leta 1979. S tem zakonom določamo način izvajanja teh direktiv. To je zdaj že tisto, kar nas čaka v Evropi. Predpis Evropske unije bomo morali, če bo treba, z notranjimi akti sprejeti, kako ga bomo izvajali. Tiste, ki jih pa ni treba, ki se lahko direktno izvajajo, pa pač direktno. In mislim, daje prav to, da se pojasni. In ta pojasnjevalni amandma, da govorimo pravzaprav o ohranitvenih območjih, znotraj ohranitvenih bodo pa nekatera zaščitena območja na podlagi direktive o pticah - je nujen. In mislim, da je celo premalo v tem zakonu poudarjenoin da mešamo pojme. Vendar, seveda, še vedno izražamo bojazen, da tudi tega ne vemo, kako bo ta ohranitvena zaščita delovala. Če sem pravilno razumel neko izjavo ministra v zvezi s sulci v Savi pri Litiji, kjer bo na nek način postalo tudi varovano območje, ta element pomeni, da tam ne bo v prostorskih aktih in v energetskem programu planirane hidroelektrarne. To so tiste zgodbe, ki se bodo v nadaljevanju izvajanja direktiv in tega našega zakona pojavile in o tem vemo premalo. Zaradi tega mislim, da bi moral državni zbor, najmanj pa odbor za infrastrukturo, imeti predstavljen kartografski del in tudi vsebinski, na kakšen način se bo dosegel ta nivo ohranitve v skladu z evropsko direktivo. Bi pa prosil seveda, da res ta zaščitena območja in ohranitvena območja ločimo in da ne pomešamo vse med seboj, kajti gre za različne stopnje varovanja. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Gasparinija. Izvolite.
Hvala. Mislim, da v Naturi 2000 ne vemo dosti. Lahko vam povem iz včerajšnje diskusije na občinskem svetu v Izoli, da je bila predstavljena ta stvar, in mislim, da si lahko vsi to predstavimo. Tako kot je gospod Avšič povedal, da mešamo eno stvar z drugo, to je pa res. In tudi ni točno ali pa tačno. Tisto, o čemer govori gospod Veber; ta direktiva, ki govori o ptičih, je stara več kot petnajst let, druga je stara tudi deset let dobrih ali pa dvanajst, 1992 in pa 1987. In poglejte, kaj je bilo predstavljeno včeraj, recimo v Izoli, kaj bomo zaščitili, posebno zaščitili. Koliko jaz vem, gospod minister, zdaj teče 12 ali 13 takih programov, ki so bili predstavljeni v Evropski uniji v okviru Nature 2000, in v nobenem primeru ne pride tisto, o čemer je gospod Terčon govoril, da bi 40% ozemlja Slovenije bilo pod tem. Mislim, da ne. Kaj hočemo zaščititi, recimo, na področju občine Izole kot Natura 2000. Ne kot travo, ki ima svojo posebno ime, ki se najde samo v tem predelu med Koprom in Izolo, ob morju. To ni ptič, ampak je trava, gospod Veber. Torej, ne govoriti "samo". Se pa strinjam, da ne poznamo te Nature, ampak to je stara zadeva, stara kot ta država. In to ni to.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Soka, potem gospoda Vebra. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Še enkrat se oglasim, potem pa se ne bom več. V glavnem ta zakon, tako kot je zapisan, trdim, je nedodelan in se strinjam z vsemi tistimi, ki govorite, da ne veste, kaj ta zakon prinaša. Vam bom pa povedal samo en primer, ki ga pa zelo dobro poznam in je star več kot deset let. Pri nas, na območju naše občine so ornitologi opazili zlatovranko. Potem se je seveda sprejel en občinski - takrat, zdaj to ne bodo več, to je zdaj na državni ravni, ampak takrat se je sprejel en občinski odlok o zaščiti zlatovranke. In ta zadeva je seveda v praksi pomenila, da na tistem območju, kjer pa so intenzivni sadovnjaki, sadjarji niso smeli več uporabljati določenih sredstev. Seveda država, takrat občina, ki pa je potem kompenzirala sredstva države, je ta izpad morala nadomestiti. Še enkrat opozarjam, mene ne moti, kakšna bodo: velika, posebna ali pa zavarovana in tako naprej območja. Tu ni kriterijev zapisanih. Tisto, kar me najbolj moti, je, da ne zagotavlja država nobenih sredstev za to. Celo piše v obrazložitvi zakona, da ta zakon ne bo imel nobenih neposrednih finančnih posledic. To seveda ni res, ne more biti res. Lahko da bo vlada en del sredstev za zavarovana območja namenila iz sklada kmetijskih zemljišč, ampak sklad kmetijskih zemljišč ima svojo drugačno funkcijo in mislim, da vam je poznana, kakšno ima. Se pravi, če skladu vzamejo vsa sredstva, ne vem, s čim bo potem gospodaril in opravljal na ostalih območjih. Torej, vlada ne zagotavlja finančne pokritosti in na to sem jaz želel na prvi vrsti opozoriti. Ta zakon, tak, kot je napisen, v skladu s tem bo seveda imel finančne posledice. Kdo jih bo pokril, ne vem. Ampak, če nekomu na nekem področju neko pravico odvzameš, potem mu jo moraš na nek način nadomestiti. Kako si pa sicer lahko predstavljamo delovanje kmetijstva ali pa kmetovanja na področju Republike Slovenije? Gospod Terčon ima prav, ko pravi, ne vemo, kako velika bodo ta področja, ker ta zakon, tak, kot je, ni zadosti prediskutiran - v to sem prepričan, popolnoma - in imel bo velike posledice za naše državljane, ki se jih v tem trenutku parlament in pa tudi naši sodržavljani ne zavedajo. Oni niti ne poznajo, saj jih niti mi ne poznamo, kaj šele državljani. Ne vem, kakšna je možna rešitev. Ni dobro, da se to sprejema na tak način. Že uvodoma v predstavitvi poslanskega stališča sem povedal, ne vem, zakaj ste to držali v predalu in zakaj prihajate na sejo z nujnim postopkom, prisilite poslance, da pritisnemo na tipko, nekaj izglasujemo, potem pa bo, kar bo. To seveda ni resen način in resen pristopil. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Vebra. Izvolite.
Želel sem pojasniti gospodu Gaspariniju, kako bi gledal na ta problem, če mu bi razglasili obalo morja v Izoli z Naturo 2000 za posebno varstveno območje, ki ga uporabljajo ptiči. Govorimo o obali morja v Izoli, če bi ga razglasili za posebno varstveno območje zaradi ptičev. To primerjavo vam dajem zato, ker je v Kočevju predvideno kočevsko jezero za razglasitev takega rezervata. S tem se izključi popolnoma vsa raba jezera in je namenjena ptičem. Sam zakon govori o tem, da seveda, če želiš vzpostaviti drug javni interes, ki naj bi prevladal nad javno koristjo ohranjanja narave, sevedato lahko počneš, vendar moraš dokazati ta javni interes in ko ga dokažeš, mora pristojni organ samoupravne lokalne skupnosti poskrbeti za podrobnejšo določitev izravnalnih ukrepov v ustreznem planu in za njihovo izvedbo. To pomeni, da, recimo, bi si Izolamorala izmisliti nekje drugje svoje morje in reči: OK. to drugo morje bomo pa namenili za ptiče. In enako velja za Kočevje: če želimo to uveljaviti, si bomo pač morali izmisliti še eno jezero nekje, kjer bomo povedali: s tem pa nadomeščamo ta ukrep. To sote skrajnosti, ki lahko sledijo, če je ta zakon sprejet na ta način, kot je tukaj zapisan. In zato je to vprašanje res, res, res potrebno bolj poglobljene debate in večje izmenjave, bom rekel, vpogledov na konkretne rešitve problemov, ki jih poznamo v temokolju. Mislim, da je to možno storiti tudi do 1. maja - mirne duše. Zagotovo pa danes ne razpolagamo s podatki, kakšne posledice bo imelo za vsa ta območja, ki so predvidena za zavarovanje, če se zakon sprejeme na tak način.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Kopača. Izvolite.
To, kar je povedal gospod Veber, me zelo jezi. Vi, gospoda Veber, z nepoznavanjem, res, z neznanjem tu zavajate poslance in grozite, kaj se bo zgodilo. Ni res, da se razglaša rezervat s posebnim varstvenim območjem! Režim rezervata je nekaj čisto drugega, režim rezervata pomeni, da se res tam ne sme nič delati. Če bi slučajno to kočevsko jezero, sedaj, ne vem, padlo v območje Natura 2000 zaradi prisotnosti ptičev, to za aktivnosti na jezeru, ki se izvajajo ta hip ali pa kakšne športne in podobne, ki se še nameravajo izvajati, ne pomeni popolnoma nobene ovire. Popolnoma nobene ovire. Če kdo to trdi, vi ste rekli: rezervat, ne bomo smeli nič delati, moramo narediti novo jezero, če rabimo kaj. To ni res, to pomeni nepoznavanje zakona o ohranjanju narave in režimov, ki so v njem prepisani, zato je to strašenje povsem neupravičeno. Poleg tega so režimi, določeni v zakonu o ohranjanju narave - ne v tej noveli, ta novela govori samo o eni stvari: uvaja celovito presojo pri sprejemanju planov. Določitev območij je možna tudi brez te novele, ker na podlagi zakona o ohranjanju narave iz leta 1999 mi že imamo možnost razglasiti posebna varstvena območja - kot vlada. In to bomo tudi naredili do 1. maja, ker to obveznost moramo izpolniti, ta direktiva je ena bolj strogih direktiv Evropske unije. Še enkrat pravim: določitev posebnega varstvenega območja ni nobeden bavbav! Pomeni samo to, da je treba pri načrtovanih posegih v tisti prostor narediti celovito presojo. To pomeni samo, da je obstoječa raba - to, o čemer je govoril gospod Sok, je tudi čista izmišljotina! Neprimerno je primerjati neko območje z zlatovranko, ki ga jerazglasila občina Ormož, če sem prav razumel, v preteklosti. Določitev posebnega varstvenega območja pomeni, da je vsa sedanja raba, magari, uporaba pesticidov, naprej dovoljena, je naprej dovoljena, ne sme se pa raba prostora slabšati oziroma poslabšati do te mere, da bi ogrozila obstoj ogrožene rastlinske ali živalske vrste, zaradi katere je tisto območje razglašeno za posebno varstveno območje. Samo to pomeni določitev posebnega varstvenega območja. To ni ne park, ne naravni rezervat, ne naravni spomenik - vse to, kar sem pa sedaj omenil, to pa so režimi prepovedi. Posebno varstveno območje ni režim prepovedi, je samo režim celovite presoje vplivov, ko se sprejema prostorski plan, samo to. Možni so celo škodljivi posegi, vendar se zahtevajo nadomestni ukrepi. Torej, če bi, kaj jaz vem, se izmišljujem, na tistem kočevskem jezeru želeli del obale pozidati, to pomeni, da je treba ptičja gnezda - se izmišljujem sedaj, govorim zelo na pamet, da je treba pač nekje na drugem delu obale, kjer je to možno, pa zaenkrat tega ni, omogočiti take razmere, da bodo pa ptice sedaj tam gnezdile, če so gnezdile tam, kjer bo sedaj pozidana obala. Pozidati se jo pa, kljub temu da je to razglašeno za posebno varstveno območje, še vedno teoretično da, samo postopek je potreben. O tem govorimo v tej noveli. Samo območje pa, še enkrat pravim, lahko razglasimo že po sedaj veljavnem zakonu. Zato prosim, da ne delate iz te novele nobenega problema. Območje Nature 2000 bo razglašeno, mora biti do 1. maja in pri tem ne bomo zamujali. Ta novela samo podrobneje opredeljuje postopek priprave planov in uvaja tisto distinkcijo med "posebno ohranitveno območje" in "posebno območje varstva", ki sem jo omenil prej. In to je pa za nas dobro, zato se mi zdi neprimerno problematiziranje tega. Da povem še to. Mi sicer komunikacijo o Naturi 2000 peljemo že eno leto dosti intenzivno. Morda poslanci v to niste bili vključeni, mnogi drugi iz zainteresirane javnosti pa so bili. Jaz bom naslednji teden, je pa to računalniški problem, ker je ogromna baza podatkov, razposlal strokovne podlage in predvidena območja po občinah. Pričakujem seveda pripombe, ampak te pripombe ne smejo biti take: ni nam všeč, da je to Natura. Pripombe, ki jih pričakujem bodo take: strokovna podlaga, ki ste jo uporabili, kaj jaz vem, da je tam prisoten nek ogrožen hrošč, se izmišljujem, ne drži. Morate s strokovnimi argumenti nazaj odgovoriti. V takem primeru mi seveda imamo podlago, da kakšno stvar izrežemo, rečemo: ne, tam pa tega ne bo. Če pa bo seveda pritisk samo tak: nam pa ni všeč, da je sedaj tukaj nekaj razglašeno, zato ker to pomeni neko omejitev v prostoru, pri bodočih planih, na tak način seveda tega ne bomo mogli upoštevati. Ampak še enkrat pravim: to nima nobene zveze s to novelo, ki je danes pred nami.
Hvala lepa. Po vrstnem redu: gospod Bevk, gospa Črnugelj, gospod Veber. Gospod Bevk, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Očitno Evropa ne prinaša samo koristi, ampak tudi kakšne probleme ali pa obveznosti. Po moje nas bo še marsikatera direktiva presenetila, morda tudi zaradi našega pomanjkljivega znanja. Jaz bom seveda zakon danes podprl. Konec koncev smo včeraj v strategiji prostorskega razvoja projekt Natura 2000 že sprejeli, saj je v včerajšnji strategiji zapisana. Bom pa na konkretnem primeru iz našega okolja povedal, da jo podpiram tudi s tega vidika. Namreč, v reki Idrijci, kjer so zelo intenzivni energetski lobiji in bi jo radi praktično potopili in se desetletja v tej dolini ni smelo ničesar graditi, ker je bila ta dolina rezervirana za gradnjo velike megalomanske hidroelektratne Trebuša, bi s to Naturo 2000 končno razglasili in uvrstili na ta seznam štiri ribje vrste, med njimi najbolj znamenito soško postrv, kjer že 10 let poteka projekt repopulacije in s tem bi dejansko energetskim lobijem pristrigli peruti in ohranili našo čudovito reko, eno najbolj zanimivih predalpskih rek. No, to je en tak pozitiven vidik te Nature 2000. Zato bom jaz, ponavljam, zakon podprl. Se pa strinjam, da bi vlada morala, tako kot je že minister povedal, seznaniti lokalne skupnosti s tem projektom, po drugi strani pa mislim, da je treba še pred 1. majem s tem projektom tudi uradno seznaniti matični odbor za okolje in infrastrukturo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Črnugelj, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi samo rada povedala, da smo s tem projektom Natura 2000, ki je dejansko zelo obsežen, zelo kompliciran in zelo zahteven projekt, na parlamentarni skupini GLOBE Slovenije v tem parlamentu imeli možnost seznaniti, seveda, v obsegu, ki nam ga je pač ministrstvo takrat bilo pripravljeno predstaviti. In v tistem obdobju so pač povedali, kako, na kakšen način ga pač skušajo realizirati in koliko vseh težav in na kakšne vse težave so primorani pristajati, bodisi v razgovorih z Evropsko unijo, in nenazadnje tudi težave, ki jih imajo s financiranjem in izvedbo tega projekta. Res pa je, gospod minister, da takrat na parlamentarni skupini so vaši sodelavci rekli, da se zavedajo zahtevnosti in problemov, ki jih bo Natura dejansko pri lokalnih skupnostih na en način povzročila. V izogib vsem tistim konfliktom, ki jih evidentno tudi ta razprava na nek način pokazuje, je bilo treba tudi sprejeti spremljajoči program informiranja javnosti in lokalnih skupnosti. To tudi sami veste, in tudi zahteva Evropske unije je tekla na nek način v to smer. Kako, na kakšen način se bodo te zadeve predstavljaje lokalni skupnosti, pa tudi načine, da se ne bodo ustvarjali odpori. Verjetno da imate strokovni tim, ki je to sposoben. Morate se pa zavedati, da ste sami povedali, da vsak izmed teh projektov in direktiv prinaša vrsto novih terminov, ki smo jih morali redefinirati, da, kaj jaz vem, trije, štirje zakoni imajo samo 500 novih terminov. Dokler se ljudje na termine navadijo, na vsebino teh terminov, kje pa še, kje je posledica implementacije vseh teh novih terminov in posledic, ki jih zahtevajo, recimo, ukrepi, ki se nanašajo na njih, izvajanje. In potem, kot posledica izvajanja tudi kontrola tega izvajanja. To se pravi, da je zagotovo na vas in na sodelavcih ministrstva veliko breme načina informiranja javnosti. Ta način informiranja vam je bil tudi predstavljen, tudi nekaterim vašim izmed gostov, ki so sodelovali na konferenci Ener, pa tudi imeli smo nekaj predstavitvenih programov, kako, na kakšen način se informira javnost, da pride do čim manj problemov. Veste, zelo težko je obrazložiti, kaj to pomenijo "posebna ohranitvena področja", varstvena področja" in tako naprej. In ljudje zagotovo te termine med seboj mešajo in posledice, ki jih te termini prinašajo. Mislim, da je na vas in na nas, da čim več informirate. Zakaj pa drugi poslanci niso informirani? Vaša naloga bi bila in v vašem interesu, da najprej informirate vse poslance državnega zbora, ker je nenazadnje tudi od njih odvisen sprejem vrste teh zakonov in bi bilo zagotovo manj nesoglasij in nesporazumov, kot jih je bilo do sedaj. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Vebra. Izvolite.
Hvala. Torej, minister, ne trdim, da poznam vso zakonodajo na področju varstva okolja. O tem bi se lahko tudi veliko časa pogovarjala in bi najbrž prišla do podobnih sklepov, da oba pomanjkljivo poznava to področje. Vendar glede zavajanja, minister - zdaj pa prosim, da me pozorno poslušajte -, rekli ste, da z Naturo 2000, ko določamo posebna varstvena območja, nismo še ničesar razglasili, ni še ničesar definiranega, je samo podlaga za sprejemanje prostorskega plana. Če berete 5. člen tega zakona, pravi: "Posebno varstveno območje je ekološko pomembno območje in ta območja tvorijo evropsko ekološko omrežje, imenovano Natura 2000." Gremo naprej: "Ko pristojni organi Evropske unije potrdijo potencialna posebna ohranitvena območja, se s predpisom, izdanim na podlagi drugega odstavka tega člena, ta območja določijo za posebna ohranitvena območja." Določijo! V postopku sprejemanja prostorskega plana imaš možnost samo utemeljiti javno korist, ki je drugačna od ohranjanja narave, in potem lahko uspeš s spremembo tega predpisa, vendar pod pogojem, da zagotoviš nadomestna območja - ampak ta mora lokalna skupnost zagotoviti. In ni variante, ni teorije, da boš še neko jezero nekje kar tako si izmislil, je ni! Zato govorim o tem, da dejansko, če ste me obtoževali, da zavajam, ampak 5. člen govori točno o tem, da se določijo v organih Evropske skupnosti ta območja, in ko so določena, ni več pogajanj pri prostorskih planih - ni več pogajanj, je samo upoštevanje ali neupoštevanje. In če se ne upošteva, moraš posebej določiti tako ekološko območje na neki drugi lokaciji. Ja, kje ga boš pa dobil? Kje ga boš pa dobil? V drugi državi? Težko. Doma? Najbrž, da tudi ne.
Hvala lepa. Gospod Terčon, izvolite.
Cenjenemu kolegu Gaspariniju bi rad samo povedal, da sem že prej povedal, da nekateri pač bodo zadovoljni, tisti, ki so si uspeli kaj pogledati tisto Naturo 2000, ampak treba je razumeti tudi nekatere druge, ki pogledajo Naturo 2000 in imajo 98% ali pa 100% območja zaščitenega z nekim režimom, ki še ni jasno določen. In gre razvoj svojo pot, prinaša neke zahteve, neke želje in dostikrat zmanjka prostora. Gospod Gasparini, se strinjam, da vi nimate večjih težav. 70, 80% območja Izole ali pa še več je nezaščitenega, ni v tem območju; v tem območju imate Koštabono in nekaj vasi okoli. In s tega stališča je to za vas neproblematično. Treba je pomisliti tudi na koga drugega, na bohinjski predel, na moj kraški predel, na predel gospoda Vebra, na ptujski predel, pa še na mnoge druge. In pri tem je treba imeti malo tenkočutnosti. Sicer upam, da se bodo potem, kot je napovedal gospod minister, čeprav je časa zelo malo, nekatera območja vendar uskladila in da ne bo v zakonu, prvič, lapsusov, drugič, da se bo upoštevalo, da na nekaterih območjih, če hočemo imeti policentrični razvoj, živijo tudi ljudje in da tu mora biti neka kohezija, da se bo dalo prostora praktično vsem. Pričakujem, da bo opravljena ta javna razprava po lokalnih skupnostih v širši javnosti, da si bomo tudi poslanci to ogledali in da bomo Naturo 2000 uskladili vsaj v minimalnem obsegu. Res pa je, da s tem zakonom zapiramo formalnopravne poti z večje posege na ta dokument.
Hvala lepa. Še gospod minister. Izvolite.
Hvala lepa. Poglejte! Dobro, morda smo naredili napako, ker nismo šli bolj intenzivno v neko komuniciranje že poprej. In sem se že odločil, da bomo naslednji teden, bolj proti koncu tedna, poskušali narediti neko vrsto predstavitev tega projekta za vse zainteresirane poslance. Da boste videli predlagana območja in pa režim, da ne bo nesporazumov. Kar se naselij tiče, to bi posebej rad poudaril, Terčon in Veber, kar se naselij tiče, imamo predvideno v uredbi o določitvi posebnih varstvenih območij, da za njih avtomatično, za vsa naselja nad 50 ali koliko prebivalcev, avtomatično ne bo celovite presoje pri sprejemanju planov. Torej za območje, ki je že razglašeno kot zazidljivo oziroma, pardon, kot poselitveno območje. Avtomatično, kot da ga ne bo v Naturi, kot da ga ne bo; razen za eno ogroženo živalsko vrsto, to so natopirji. Tam pa moramo, ker so netopirji vezani na stavbe. Temu se ne moremo izogniti. Tako, da jaz upam, da bomo uspeli pojasniti, da to ni noben bavbav, da je to navsezadnje tudi v korist Sloveniji, navsezadnje ta biotska pestrost, ki je v Sloveniji poleg Slovaške največja v Evropi. Mi imamo največ posamičnih rastlinskih in živalskih vrst v celi Evropi, čeprav smo majhna država ker smo na stičišču treh klimatskih con in ker so nekatera območja v Sloveniji bila ali pa so še vedno tako rekoč nedotaknjena. Razumeti pa seveda morate tudi da mi poskušamo - ne nas obtoževati, da poskušamo zablokirati razvoj določenih območij ali kaj podobnega, tudi mi poskušamo iskati kompromis, tudi mi imamo fundalmetaliste, če smem tako reči, okoli hiše in v hiši, ki si seveda prizadevajo za to, da bi še mnogo več stvari razglasili za posebno varstveno območje, pa ne samo to; tudi za zavarovano območje, ki ima poseben režim, ker posebno varstveno območje, še enkrat poudarjam, nima režima ima samo usmeritve. No, in seveda poskušamo narediti nekaj, kar je čim boljše tako za razvojni potencial lokalnih okolij in po drugi strani tudi za ohranjanje biodiverzitete, kot nam to narekuje Evropska unija in kot je na koncu koncev dobro tudi za nas. Biodiverziteta ni breme, je lahko tudi bogastvo, čeprav seveda nosi s seboj tudi določeno skrb. Kar se pa financ tiče je pa tako, Evropa niti državni proračun nimata nekih posebnih rent ali kaj podobnega za ta območja, so pa kmetijsko-okoljski programi posebej usmerjeni v posebna varstvena območja. Samo da dam kratko primerjavo. Vodovarstvena območja država razglaša, pa se nekako to vsem vam poslancem zdi nekaj samo po sebi umevnega. Vlada jih razglaša. In ker jih razglasimo, se nekako zdi vsem samo po sebi umevno, da tisto ima nek režim. Vodovarstvena območja imajo režim. Tam so določene stvari prepovedane, ki so se do sedaj že izvajale. Posebno varstveno območje v smislu zakona o ohranjanju narave nima nobenega režima, ki bi kaj prepovedoval, kar se ta hip tam že dogaja. Ima samo usmeritve za morebitne nove aktivnosti. Tako upam, da bomo tudi s to komunikacijo uspeli razjasniti morebitne nesporazume, ki vnašajo slabo voljo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Bevk.
Hvala lepa. Replika kolegu Terčonu, ker me je imenoval. S svojim primerom sem hotel samo ilustrirati, da Natura 2000 ni samo bavbav, kot nekateri pravite, in omejevalni faktor, ampak je lahko tudi faktor razvoja. Namreč, energetski lobiji so v tem konkretnem primeru, na primeru reke Idrijce, za desetletja zavrli razvoj. Prebivalci te doline niso smeli niti popravljati svojih domačij, ki so ležale neposredno ob sami reki. Ta projekt je celo predvideval, da bi izbrisali s površja slovenskega obličja tri vasi, preselili 160 kmetij in 700 prebivalcev. No, ekološka gibanja v drugi polovici 80. let so dosegla to, da je bil leta 1989 ta projekt iz pisnega dela prostorskega plana Republike Slovenije umaknjen, potem smo v tem državnem zboru leta 1999 dosegli to, da je bil ta projekt umaknjen tudi iz kartografskega dela, in Natura 2000 bo sedaj dosegla to, da bo ta razvoj te doline še sproščen. Da se bo razvoj v bistvu omogočil, ker bo pristrigel peruti, ki so energetskemu lobiju po desetih letih ponovno zelo, zelo zrasle. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj ne vidim nikogar več, ki bi želel razpravljati. Lahko torej zaključim razpravo. Lahko? Zaključujem torej razpravo o 5. členu in amandmaju k temu členu. In odpiram razpravo o 27. Se opravičujem. Imamo nujni postopek. In prehajamo na glasovanje o amandmaju poslancev, s prvopodpisanim gospodom Avšičem k 5. členu. Lahko glasujemo? Glasujemo. Mislim, da nismo bili zadosti pozorni. V dvorani nas je zadosti. Drugič glasujemo o amandmaju k 5. členu. Glasujemo! [[44 navzočih.]] Žal tudidrugo glasovanje ni bilo uspešno, zato v skladu s poslovnikom za 10 minut prekinjam sejo. Ob 12.20 minut bomo tretjič glasovali o amandmaju. Ob 12. 20 nadaljujemo.
Spoštovane poslanke in poslanci! Prosim, da zasedeta svoja mesta, ker bomo tretjič glasovali o amandmaju poslancev s prvopodpisanim Jožetom Avšičem k 5. členu, kot sem napovedala, ob 12.20 uri. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 5. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju štirih poslanskih skupin koalicije k 27. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je v drugi obravnavi zbor sprejel amandmaje k 5. in 27. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandma? Gospod Veber, prosim, izvolite.
Hvala za besedo. Napovedujem, da želimo vložiti amandmaje k tema odprtima členoma.
Koliko časa potrebujete za pripravo amandmaja? Bomo potem nadaljevali s točko, ko bo amandma pripravljen in bo na klopeh?
Glede na zahtevnost gradiva predlagam, da se nadaljuje obravnava tega zakona v torek.
Hvala lepa. Torej, v torek po končani zadnji točki dnevnega reda bomo nadaljevali s prekinjeno tretjo obravnavo 27. točke dnevnega reda. Gospodu ministru, predstavnici in predstavniku ministrstva se za sodelovanje lepo zahvaljujem! Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FITOFARMACEVTSKIH SREDSTVIH, NUJNI POSTOPEK. Med nami prav lepo pozdravljam predstavnico vlade Republike Slovenije! Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, dr. Vidi Čadonič Špelič, državni sekretarki ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Izvolite
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, dober dan! Zakon o fitofarmacevtskih sredstvih je državni zbor že sprejel januarja 2001, vendar žal takrat še ni bilo možno tega zakona popolnoma harmonizirati z veljavnim pravnim redom. V Evropski uniji to področje urejata dve direktivi in sedaj pred vas prihajamo s spremembami tega zakona, da bi lahko ti dve direktivi popolno implementirali. Na drugi strani pa je treba povedati, da je eden od razlogov za sprejem tega zakona tudi v tem, da je treba spremeniti definicijo prometa, kajti s prihodom v Evropsko unijo pomeni izvoz in uvoz le v tretje države, ker postanemo del evropskega trga. Zakon bomo uskladili tudi z nekaterimi drugimi zakoni, kot je na primer zakona o kemikalijah. V imenu Vlade Republike Slovenije in ministrstva za kmetijstvo, predlagam, da državni zbor te spremembe zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosim, da nam spregovori predsednik odbora, mag. Janez Kramberger. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegice. Naš odbor je omenjeni zakon obravnaval na svoji 26. nujni seji kot matično delovno telo, gre za dokončno uskladitev zakona z evropsko zakonodajo in z zakonom o kemikalijah. Na seji so sodelovali poleg članic in članov odbora tudi predstavniki kmetijsko-gozdarske zbornice in zakonodajno-pravne službe. V postopku druge obravnave smo sprejeli na predlagane člene sedem amandmajev, ki smo jih potem vnesli v dopolnjeni predlog zakona. Tako mislim, da so vsi pogoji, da lahko tudi o tem zakonu odločamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. K besedi vabim gospoda Alojza Soka, ki nam bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Ali lahko tu, ker vidim, da se različno poslanske skupine obnašamo?
Jaz vedno predlagam, da se vodja poslanskih skupin, tako kot jim dajemo možnost- predlagam, je pa stvar vsake posameznika, kako se odloči. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoča. Predstavnice ministrstva. Sam predlagam drugače; predlagam, da se zmenimo za nek enoten kriterij in da vodje oziroma v imenu poslanskih skupin se potem vsi obračajo na parlament tukaj, ne pa, da eni iz klopi, eni pa tu z govornice, in prosim lepo, da potem to upoštevate. Kar se pa tiče tega zakona. Predlagatelji pravijo, da gre v tem zakonu o fitofarmacevtskih sredstvih za uskladitev z evropskim pravnim redom, ampak se bom osredotočil samo na en člen, to je člen 6., ki pravi: "Fitofarmacevtska sredstva, za katera je v odločbi v registraciji določeno, da se prodajajo v specializirani prodajalnah s fitofarmacevstvimi sredstvi, se smejo prodati le uporabniku, ki predloži veljavno dokazilo o izpolnjevanju pogojev glede izobrazbe oziroma strokovne usposobljenosti v skladu s predpisom iz 9. člena tega zakona." Moram povedati, da evropska direktiva tega od nas ne zahteva. V do sedaj veljavnem zakonu je strokovna usposobljenost predpisana samo za pravno in pa fizično osebo, ki se ukvarja s kmetijsko dejavnostjo in je trži proizvajalcev, se pravi, tisti, ki proizvaja kmetijske proizvode za trg, že danes mora imeti opravljeno izobraževanje iz uporabe fitofarmacevtskih sredstev in zato tudi ustrezno dovoljenje, potrdilo. Po predlogu, ki ga prinaša ta zakon, 6. člen, pa bodo morali do konca leta 2005 tudi vsi poljedelci, sadjarji, vinogradniki, vrtnarji in drugi uporabniki fitofarmacevtskih sredstev opraviti izobraževanje, ki ga izvaja fitosanitarna uprava in pa tudi, kot smo lahko slišali, kmetijsko-gozdarska zbornica. To pomeni, da smo v našem zakonu predpisali nekaj več, kot je na tem področju direktiva EU. Kakšen učinek bo to imelo na uporabo fitofarmacevtskih sredstev, predlagatelji zakona ne vedo povedati, ker niso znali odgovoriti, koliko je danes v prometu, v uporabi teh sredstev s strani tistih, ki se s kmetijsko dejavnostjo ukvarjajo kot z dejavnostjo, kjer proizvajajo za trg, in koliko teh sredstev uporabijo mali uporabniki, kot so ti majhni sadjarji, vinogradniki in pa ljudje, ki se na primer ukvarjajo z vrtnarstvom za lastne potrebe. Mislim, da ta rešitev ni dobro. Zakaj jo zagovarja kmetijsko-gozdarska zbornica, natančno ne vem, verjetno zato, ker tudi oni izvajajo del programa na tem področju in seveda so zato plačani. Takšno rešitev zagovarjajo tudi, kot smo lahko slišali, proizvajalci fitofarmacevtskih sredstev, ti pa seveda zagovarjajo to zato, ker bodo ti manjši uporabniki teh sredstev v bodoče sicer ta sredstva lahko uporabljali, vendar jim bodo na razpolago v manjši, minimalni embalaži. To pomeni, če nekdo rabi 1 kilogram fitofarmacevtskih sredstev, pa ne bo imel potrebnega dovoljenja za to uporabo, ne bo mogel v trgovini kupiti enega kilograma, lahko pa bo lahko kupil 10-krat po 10 dekagramov. Torej, takšna rešitev po moje nič ne doprinese k zmanjšani uporabi, pomeni pa samo to, da smo zadevo bistveno podražili. Še bolj pa me čudi, da je gospa iz ministrstva, ki to predlaga, obrazložila, da - sam pač berem zakon tako, kot je napisan, ona pa pravi: "Nimamo namena izobraževati vrtičkarjev, tudi ne malih uporabnikov. Mali uporabniki se lahko z velikim sosedom, kmetom zmenijo, da mu tudi mimogrede poškorpi tistivinograd istočasno." Skratka, nimajo namena izobraževati malih uporabnikov, ampak iz tega se seveda da zaključiti, kakšna je predstava predlagateljev. Ne vem, če poznajo predlagatelji, kako te zadeve v praksi izgledajo, mislim, da ne, ker če bi, potem takšnih zadev ne bi predpisovali. Da zaključim. Mi smo v to direktivo, ki jo moramo pač vnesti v ta naš zakon o fitofarmacevtskih sredstvih, zapisali mnogo več, kot to od nas zahteva EU, in s tem bomo seveda mnogim uporabnikom v Republiki Sloveniji povzročili težave, nič pa ne bomo s tem doprinesli k izboljšanju stanja na tem področju. Takšno je mnenje Nove Slovenije. Hvala lepa.
Hvala vam. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Franc Sušnik. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani zbor! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o fitofarmacevtskih sredstvih. Podprli ga bomo zaradi tega, ker je to evropsko, ker gre za uskladitev z dvema evropskima direktivama. Bi se pa na tem mestu dotaknil in izpostavil tudi naše stališče do spornega 6. člena, ki je bil deležen tudi največ pozornosti v okviru razprave na matičnem delovnem telesu. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je treba uveljavljati in voditi takšno kmetijsko politiko, kjer bo skrb za okolje in zdravo hrano v prvem planu, rdeča nit kmetijske politike. Zaradi tega smo, bom rekel, nenazadnje tudi nasprotovali amandmaju in podprli člen v besedilu osnovnega besedila oziroma podprli rešitev, ki je tu in ki predvideva, da za tista fitofarmacevtska sredstva, za katera je v odločbi določeno - in določeno je na podlagi vsebnosti aktivnih snovi, ki bi lahko škodovala okolju in vplivala na zdravo prehrano -, da se ta sredstva prodajajo v specializiranih prodajalnah s fitofarmacevtskimi sredstvi in le uporabniku, ki je za uporabo takšnih sredstev strokovno usposobljen. Mislim, da je to določilo dobro in da prispeva k osnovnemu cilju, ki sem ga že v začetku navedel, to je skrbi za okolje in skrbi za varno hrano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil magister Janez Kramberger. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, kolegice in kolegi! Čisto na kratko. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo omenjeni predlog zakona podprla. Vidimo ga v tej luči varovanja okolja in varovanja zdrave hrane. Te dileme, ki so glede 6. in 7. člena omenjenega zakona, vidimo v tem, da se bodo te dileme dokončno razrešile v podzakonskih aktih. Konec koncev pa se že po veljavnem zakonu sedaj izvajajo izobraževanja za tiste, ki uporabljajo fitofarmacevtska sredstva, predvsem ko v profesionalni dejavnosti. Kar se pa tiče ljubiteljskih dejavnosti, govorili smo o vrtičkarjih; tisti pa bodo v bodoče dobili fitofarmacevtska sredstva v za to usposobljenih trgovinah pod strokovnim nadzorom v takšni količini, kakršno bodo pač rabili za svojo dejavnost. Tako je v tem kontekstu napravljen velik napredek. Mislim, da je takšna rešitev dobra in poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo to podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije nam bo predstavil gospod Geza Džuban. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. V poslanski skupini bomo zakon podprli. Iz obrazložitve lahko razberemo, da gre za dokončno uskladitev z dvema direktivama Sveta. Gre za področje uskladitve definicij in vključitev v sistem ocenjevanja aktivnih snovi pri evropski komisiji. Skratka, gre za strokovni zakon, pri katerem je težko karkoli temeljito spreminjati. Lotili smo se tudi poglavja, ki govori o prodaji fitofarmacevtskih sredstev in usposobljenosti uporabnikov, kjer lahko pride do določene zmešnjave v nekem obdobju. Vendar z ozirom na spremembe, ki so bile sprejete na odboru za kmetijstvo, in na prehodno obdobje, ki je definirano v zakonu, ocenjujemo, da bi bilo možno zakon po tem obdobju izvajati. Skratka, iz teh razlogov bomo zakon in njegove spremembe podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, ki nam bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Prav lep, dober dan! Ta zakon je pripravljen tako dobro, kakor pri vas upravljate z Lipico. Več ali manj so ta zakon pripravljali tudi isti ljudje, ki tako zelo dobro upravljajo z Lipico. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o fitofarmacevtskih sredstvih ni dosegel tistega namena, ki bi ga moral doseči. Pesticidi, insekticidi, umetna gnojila se uporabljajo po dolgem in počez, brez kakršnihkoli omejitev. Zastruplja se okolje, zastruplja se hrana, zastrupljajo se ljudje in pri vsej zadevi imam občutek, da je pri delu tega predloga sodelovala kar velika skupina raznih multinacionalk s področja proizvodnje fitofarmacevtskih sredstev, ki so zlobirale vse skupaj do te mere, da bomo še naprej goltali zastrupljeno vodo, jedli zastrupljene rastline in po možnosti s hormoni napitane živali. Sprememba zakona o fitofarmacevtskih sredstvih je tako pomembna, da bi o tem morala podati mnenje tudi širša javnost oziroma strokovna zainteresirana javnost, pa tega niste hoteli. Instrument hitrih postopkov, ki smo jim bili priče tudi pri sprejemanju starega zakona o fitofarmacevtskih sredstvih, se lahko razume kot namerno izločanje javnosti. In menimo, da bi bilo treba javno razpravo v enaki meri, kot je bila javna razprava pri zakonu o gensko spremenjenih organizmih, organizirati tudi pri spremembah in dopolnitvah zakona o fitofarmacevtskih sredstvih. Treba je opozoriti, da ima vlada Republike Slovenije posvetovalno telo, neko medresorsko komisijo za varno ravnanje s kemikalijami, ki bi v tem primeru morala vse spremembe zakona o fitofarmacevtskih sredstvih obravnavati, in kot je meni znano, ga ni obravnavala. Vse se dela nekako pod mizo in na strani. Kot kaže, gre za zelo uspešno lobiranje agrokemijskega lobija, za katerim, kot smo prepričani, v Slovenski nacionalni stranki stojijo multinacionalke, ki jim je hudičevo malo mar za zdravje ljudi in pa za varovanje okolja. Mislim, da ni treba posebej poudarjati problematike pesticidov v podtalnici, ki jo zagotovo gre pripisati nestrokovnemu delu urada za kemikalije in fitosanitarne uprave Republike Slovenije. Obe komisiji, ki o pesticidih odločata tako na ministrstvu za zdravje kot na ministrstvuza kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano nista naredili nič. Če koga zanima o tem, če kakšnega novinarja zanima, upam da, se lahko oglasi pri nas, ker o tem imamo pisne dokaze. V Slovenski nacionalni stranki sodimo, da je nujno treba prekiniti skrivanje multinacionalk za navidezno avtoriteto posameznika, ki kljub zakonodaji o vsem skupaj tako rekoč odloča sam. In pred samo razpravo bi se bilo treba vprašati, zakaj pametne spremembe, tudi z nekaterih strani predlagane spremembe, niso bile vnesene že leta 2000 niso pa vnesene niti danes. In zanimiva je pa ena izjava gospe Vide Čadonič Špelič, ki je rekla: "V času priprave zakona o fitofarmacevtskih sredstvih v letu 2000 namreč ni bilo možno prenesti v slovenski pravni red vseh sklicev za evropsko zakonodajo, in na postopek ocenjevanja aktivnih snovi v fitofarmacevtskih sredstvih, ki ga izvaja Evropska komisija in o njem odločajo vse države članice na sestankih stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravja živali." Skratka, zakon je slab, še naprej bomo jedli zastrupljeno hrano, pili zastrupljeno vodo, vendar glasovalni valjar koalicije bo seveda zakon sprejel.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajnopravna služba, niti predstavnica vlade Republike Slovenije niso obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Zato bomo prešli na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. [[Navzočih 36 poslancev.]] Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. [[38 navzočih.]] Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. Sem prepričana, da nas je v dvorani zadosti. Res je, da je za nami naporen teden, vendar smo se vsi odločili, da opravimo danes še nujne postopke, ki so pred nami. Zato lepo prosim vodje poslanskih skupin, da se s poslanci in poslankami dogovorijo, da nemoteno opravimo to, kar smo si zadali tudi za danes. Ob 12.54 bomo tretjič glasovali o predlogu zakona v celoti. Do takrat sejo prekinjam.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Prehajamo na tretje glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti 6. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Pred nami je, spoštovane kolegice in kolegi, še osem točk dnevnega reda, vse zakoni po nujnem postopku, ki terjajo sprotno glasovanje, zato za 45 minut prekinjam sejo. Ob 13.40 uri bomo nadaljevali, ker mislim, da je treba napraviti odmor zaradi kosila, saj potem sledi še osem predpisov s sprotnim glasovanjem. Ob 13.40 minut bomo prešli na obravnavo naslednje točke dnevnega reda, do takrat sejo prekinjam. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREPREČEVANJU OMEJEVANJA KONKURENCE, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade, državnemu sekretarju ministrstva za gospodarstvo Matjažu Logarju, za obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence je bil sprejet leta 1999 in je v celoti prenesel pravni red Evropske skupnosti v slovenski pravni red. Vendar se je v vmesnem času - iz dveh razlogov, in sicer zaradi vstopa novih članic v EU, predvsem pa zaradi relativno zastarelih postopkovnih pravil uredbe, ki je urejala čezmejno povezovanje - spremenila uredba, ki ureja to področje; to uredbo je sprejela evropska komisija. Navedena uredba se po določilih evropskega pravnega reda sicer uporablja neposredno in je neposredno uporabljiva. Zaradi same uredbe oziroma zaradi uporabe uredbe našega pravnega reda ni treba spreminjati. Vendar pa bi takšno stanje oziroma stanje, če tega zakona ne bi novelirali z novelo, ki je pred vami, pomenilo, da bi imelidvojni postopek: postopek, ko gre za tako imenovane čezmejne efekte, bi veljal po navedeni uredbi, postopek doma pa bi veljal tako, kot je sedaj zapisan v zakonu. Z novelo, ki jo predlagamo, je ta postopek poenoten, s čimer smatramo, da se bomo izognili dvojnosti obravnavanja in ne nazadnje s poenotenjem postopka zagotovili tudi ustrezno večjo razumljivost predpisov in s tem povezano pravno varnost. Predlog sprememb in dopolnitev tega zakona, razen uskladitev postopkovnih sprememb, ne vsebuje drugih vsebinskih sprememb. Smo pa to spremembo izkoristili tudi za uskladitev prekrškovnih določb zakona z zakonom o prekrških, ki bo začel veljati s 1. januarjem naslednjega leta. Zakon je bil obravnavan na matičnih delovnih telesih, zato državnemu zboru predlagamo, da novelo zakona, kot je predlagana, sprejme. Hvala.
Hvala za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo in pripravil pismeno poročilo, ki ga imate v svojih gradivih. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem dr. Jožefu Berniku za stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Gospodje z vlade, kolegice in kolegi! Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence je bil sprejet pred petimi leti, se pravi, junija 1999. In sedanji zakon oziroma spremembe k temu zakonu so predvsem zaradi potrebe, da se uskladimo z Evropsko unijo, kar je seveda zelo dobrodošlo in potrebno. Vendar, ko človek gleda te spremembe, vidi, da so predvsem tehnične spremembe in da se vlada ni dovolj potrudila, da bi pri pregledovanju tega zakona tudi upoštevala izkušnje iz preteklosti zadnjih petih let in izkušnje urada za preprečevanje konkurence. Povedati je treba, da je po poročilih tega urada razmeroma, ali po mnenju tega urada, da se situacija pri nas izboljšuje, vendar lahko rečemo samo to, da smo prejeli poročilo za leto 2001, ni pa dobiti poročila za leto 2002. Vsi vemo, da je to področje izredno komplicirano, kajti zasledovanje slučajev nelegalne konkurence je zelo težko, včasih celo gre za nekakšno zasledovanje nevidnih in neoprijemljivih duhov in za obravnavanje le-teh so potrebi posebni sofisticirani prijemi. Za leto 2001 pravi poročilo urada, da je v Sloveniji stopnja konkurenčne kulture, ki jo opisuje kot zavedanje potrebe po konkurenci, nizka, vendar se počasi dviguje. Razloge za to stanje pripisuje rezultatom preteklosti, kot so ostanki dogovorne ekonomije zaprtega trga in državnega protekcionizma. Deloma pa je nepoznanje nekaterih osnovnih kategorij, mešanje pojmov, recimo, konkurence in konkurenčnosti. Iz tega sledi, da je še danes zelo nujno za udeležence raznih srečanj, izobraževanja na zborničnih združenjih in še posebej je pa treba opozarjati podjetnike, ki se srečujejo v okviru strokovnih združenj ene same industrije. Seveda tukaj ne smemo pozabiti, da je težnja, spremeniti situacijo s tem monopolom, precej komplicirana in človek, ko gleda razne primere tudi zunaj Slovenije, vidi, da so nekatere države šle skozi zelo travmatično stanje. Recimo, to se je zgodilo v Argentini in tako dalje. Lahko bi rekel to, da pri nas je situacija precej [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]človek razumeti stanje iz teh poročil, kot so, ali tistih, ki bi jih moralo še imeti. Človek bi želel, da bi vlada pri predlaganju tega zakona tudi komentirala sedanje stanje. Kar se tiče pa vseh teh predlogov, ki so bili dani, lahko rečem samo to, da so pač - upam, da so - po zatrditvi predlagatelja v skladu z evropsko zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala. Branko Kelemina ima besedo za stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani. Naša poslanska skupina Slovenska demokratska stranka temu predlogu zakona ne bo nasprotovala. Mi smo vedno bili za to, da se Slovenija čim prej priključi Evropski skupnosti in da se s tem podrejo vsi plotovi monopolov, ki so bili pri nas in so še vedno prisotni. Zdrava konkurenca je prav gotovo pričakovana in zaželena. O tem predlogu sprememb, ki je pred nami, pa bi povedali samo to, da gre za skromno spremembo sicer. Lahko bi se zgodilo nekoliko prej, ker vemo, da so ti dokumenti s strani evropske skupnosti znane že dejansko celo leto 2003, in bi nekoliko prej, ne ravno zdaj, tik pred vstopom Slovenije v Evropsko skupnost, da se te spremembe izvajajo, ker se vrši še nek dodatni pritisk tako na poslance, na državni zbor in pa tudi na vse institucije, ki so tako ali tako že dovolj obremenjene z drugimi pomembnimi pripravami na sam vstop. Hvala bogu, da imamo tudi zakonodajno-pravno službo, ki nas pravočasno opozori na vse pomanjkljivosti in neskladnosti predlaganih predpisov z našim pravnim redom in pa tudi glede same logistike. Skratka, mi predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Stanislav Brenčič bo predstavil stališče poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim. Narava sprememb in dopolnitev zakona o preprečevanju omejevanja konkurence je zelo enaka ali podobna kot pri nadaljnjih štirih točkah dnevnega reda tokratnega zasedanja, in sicer 30. in 31., 32. in 33. točke, in sicer je več ali manj uskladitev zgolj - ali končno uskladitev - zgolj iz naslova našega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije ali - bolje rečeno - odprava nekaterih neskladij določb posameznega zakona za direktivami Evropske unije. Te direktive niso znane od včeraj, zato bi vlada smela ali bi celo tudi morala priti s številnimi zakoni, ki so sedaj postavljeni pred državni zbor tik pred zdajci - bi lahko prišla v proceduro tudi prej. Pod drugo pa seveda več ali manj vsi ti zakoni zopet opravljajo uskladitve s sprejetim zakonom o prekrških in pa posledično zaradi sprejetih ali sprememb nekaterih materialnih določb je treba te zakone tudi v prehodnih določbah spreminjati v tem smislu, da nekatere določbe in tudi posamezni predpisi s povzemom te evropske zakonodaje prenehajo veljati. Tako je stališče poslanske skupine pri vseh teh šestih zakonih enako: malokaj je mogoče spremeniti ali dodati k predloženemu tekstu, ali zapisati drugače ali bolje, zato bomo vse te zakone podprli, in to velja za vseh teh šest predlogov zakonov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Že napoved za naprej. Mag. Braž Kavčič bo podal stališče poslanskega kluba LDS.
Spoštovani! Pri tem predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju omejevanja konkurence je morda najbolj pomembno oziroma so najbolj pomembne novosti, ki jih prinaša ta zakon na področju postopkov. Sicer gre tudi ta zakon seveda v sklop zakonov, kjer slovenski pravni red usklajujemo z evropskim, kar je pogoj za izpolnitev obveznosti Republike Slovenije, ki izhajajo iz evropskega sporazuma in iz obveznosti, ki jih ima Slovenija kot članica Evropske unije. Torej s temi novostmi na področju postopkov prihajamo do enotnega postopka, tako za notranja razmerja kot tudi v primerih čezmejnih razmerij in s tem dosegamo enotnost postopka in zagotavljamo načelo pravne varnosti. Novela prinaša tudi spremembe kazenskih določb zaradi spremenjenega zakona o prekrških. Zakon o preprečevanju omejevanja konkurence, sprejet leta 1999, torej v situaciji še pred reformo konkurenčnega prava v Evropski uniji, sledi načelom uredbe 17/62. Med drugim predvideva tudi izdajo posamične izjeme in negativnega izvida. Omejevalni sporazum je v nasprotnem primeru prepovedan in posledično ničen. Uredba 1/2003 pa tak sistem na nivoju 81. in 82. člena pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti ukinja, zato je potrebna uskladitev tudi nacionalne zakonodaje. Predpisi EU se namreč uporabljajo le v primeru kršitev 81. in 82. člena pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Torej, le takrat, kadar ima sporazum oziroma zloraba prevladujočega položaja vpliv na trgovino med državami članicami. Sporazumi oziroma ravnanja, ki takega čezmejnega ali "cross border" učinka nimajo, pa podležejo nacionalni zakonodaji. Predlog tega zakona posamične izjeme in negativni izvid ukinja. Nadaljnji cilji zakona pa so še v uskladitvi nekaterih vrst odločb urada Republike Slovenije za varstvo konkurence z odločbami, ki so predvidene z uredbo 1/2003. Med pomembne spremembe smo v poslanski skupini Liberalna demokracije Slovenije uvrstili tudi uvajanje oziroma sprejemanje zavez, s katerimi naj bi se preprečila protipravnost sporazumov. Zdelo se nam je pomembno, da so dvignjeni pragovi v 1. členu za določitev omejitev majhnega pomena na 10% tržnega deleža v primeru horizontalnih sporazumov in 15% tržni delež v primeru vertikalnih sporazumov. Druge predlagane spremembe pa v ničemer ne posegajo v urejanje koncentracij. Na podlagi vsega povedanega bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije obravnavani predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala. In še stališče Slovenske nacionalne stranke. Sašo Peče ima besedo, prosim.
Spoštovani prisotni! V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke z gotovostjo lahko trdimo, da razlogi za sprejem zakona v svoji vsebini ne nosijo nekih globalnih drastičnih sprememb na omenjenem področju. Pred časom smo v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke predlagali zakon z enakim naslovom, torej, zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Skušali smo apelirati na vlado Republike Slovenije in pa na ta spoštovani državni zbor, da bi skozi zakonsko vsebino oziroma normodovolil, kadar bi seveda to zahteval nacionalni interes, določeno obliko koncentracije oziroma določeno obliko obvladovanja trga. Po naši oceni bi bilo seveda to smiselno, da bi državni zbor takrat, ko smo to idejo predlagali, to idejo tudi osvojil za svojo in jo uzakonil v pravnem predpisu. Dejstvo je oziroma naslednje dejstvo je, da omenjeni zakon danes pred nami ne sledi tej omenjeni materiji oziroma težnji Slovenske nacionalne stranke. In tudi moj namen danes za to govornico ni, da bi pogreval stvari in ponovno odpiral debate o nacionalnem interesu, kaj bi bilo smiselno, kakšna oblika koncentracije oziroma obvladovanja ali enostavno rečeno, kako bi lahko država pomagala določenim gospodarskim subjektom, ki se bodo z določenim dnem srečali na novem trgu. Rad pa bi na vlado Republike Slovenije naslovil razmišljanje, mogoče identično tistemu pred času, le da upošteva torej nove norme in pa nove predpostavke delovanja na skupnem tako imenovanem globalnem trgu Evropske unije. Če je bilo še pred letom oziroma dvema, ko smo v Slovenski nacionalni stranki predlagali zakon, obrazložitev vlade vsaj delno razumljiva, češ da je to nemogoče, ker bi koncentracija oziroma obvladovanje položaja znotraj meja Republike Slovenije v nekonkurenčen položaj spravljala ostala sorodna podjetja, ki se ukvarjajo s podobno materijo, pa ocenjujemo, da ta moment seveda z dne 1.5. nikakor več ni aktualen. Po naši oceni bi ravno v teh trenutkih pred vstopanjem v Evropsko unijo, torej pred vstopanjem na nek nov trg, bilo smiselno omogočiti, da tudi država dovoli, kadar je govor o nacionalnem interesu, močnejšo koncentracijo, koncentracijo, kot smo jo predlagali v takratnem modelu, torej modelu zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Po naši oceni je seveda država v celotnem obdobju prilagajanja domače zakonodaje evropski zakonodaji naredila veliko pomanjkljivosti oziroma veliko napak. Po moji oceni bi moral ta državni zbor in pa vlada Republike Slovenije prioriteto prilagajanja in vzpostavljanja kvalitetnega režima, torej najsibo konkurenčnosti, sposobnosti prilagajanja in - kar je najpomembnejše - sposobnosti obstoja in nadaljnjega razvoja preleviti na področje gospodarstva. Mi smo seveda Slovenijo skorajda - v narekovajih "skorajda" enakopravno vključili na področju politike. Toda na področju gospodarstva, na področju sposobnosti oziroma omogočanja konkurenčnega položaja slovenskih podjetij na novem skupnem trgu, ki ga lahko nekako skoraj poimenujemo tudi že domači trg, tega nikakor nismo naredili. Od vlade Republike Slovenije na idejo Slovenske nacionalne stranke v tem trenutku niti nočem slišati odgovora, ker vem kakšen bo odgovor. Rad pa bi, da bi vlada Republike Slovenije sama pri sebi ta državni zbor obdarila z zakonom, ki bi za seboj imel posledico, in sicer posledico omogočanja koncentracije podjetij, kar bi po drugi strani seveda omogočalo neka večja, močnejša podjetja v slovenski lasti, ki bodo lahko ne samo uspevala na novem evropskem trgu, ampak predvsem nov evropski trg tudi oblikovala ali pa sooblikovala. To je namen Slovenske nacionalne stranke. Omenjenemu predlogu, kot pa ga danes predlaga vlada Republike Slovenije v sprejem, kateremu podlaga so nekatere odločbe ustavnega sodišča in pa direktive Evropske unije, seveda ne bomo nasprotovali. Z nasprotovanjem omenjenemu zakonu tudi ne bi ničesar dosegli. Gre le za nek prepis pravnega predpisa Evropske unije, ki pa žal ne bo imel učinkov, za katere po moji oceni vlada ocenjuje, da jih bo imel. Učinke na področju preprečevanja omejevanja konkurence bi seveda imela vsebina zakona, kot smo ga predlagali v Slovenski nacionalni stranki [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Bolj kot apel ponovno, naj vlada Republike Slovenije razmisli o tem, da bi ustvarila domača podjetja, taka, ki bodo sposobna konkurirati na novem trgu. Hvala.
Hvala. To so bila stališča poslanskih skupin. Preden bomo prešli na odločanje, pozivam vse poslanke in poslance, kolegice in kolege, da pridejo v veliko dvorano, ker bomo prešli na odločanje. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen. Prešli bomo na odločanje o predlogu zakona. Prosim, da preverite svoje glasovalne naprave. Predlog zakona v celoti dajem na glasovanje. Glasujemo. [[43 navzočih.]] Pri prvem glasovanju nismo bili uspešni, zato bomo glasovanje ponovili. Glasovali bomo drugič. Vidim, da nas je dovolj v dvorani. Prosim za pozornost! Glasujemo drugič. Navzočih nas je 49, za zakon je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TEHNIČNIH ZAHTEVAH ZA PROIZVODE IN O UGOTAVLJANJU SKLADNOSTI, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, gospodu Matjažu Logarju, državnemu sekretarju ministrstva za gospodarstvo. Prosim.
Hvala. Obstoječi zakon o tehničnih zahtevah za proizvode in o ugotavljanju skladnosti pokriva področje [[...]]
Gospod Logar, samo trenutek. K temu zakonu prav tako ni vloženih amandmajev, zato bomo takoj po stališčih poslanskih skupin prešli na odločanje. Prosim, da ne zapuščate dvorane. Hvala. Izvolite, imate besedo.
Hvala. Torej, obstoječi zakon, ki je bil sprejet leta 1999, je predstavljal pravno podlago za prenos direktiv Evropske unije, se pravi, harmoniziranega dela pravnega reda v tistih primerih, kjer v Republiki Sloveniji nimamo sektorske zakonodaje. Po petih letih harmonizacije slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije se je pokazalo, da potrebujemo ustrezno pravno podlago tudi za tisti del predpisov, za katere Evropska unija ne zahteva harmonizacije, morajo pa biti preneseni bodisi zaradi uveljavljanja načel pristopne pogodbe, in sicer predvsem principa medsebojnega priznavanja in izvajanja določb členov 28 do 30 pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, bodisi tistega dela, ki ga Evropska unija v nekem segmentu harmonizacije ne pokriva in pušča nadaljnjo ureditev državam članicam v okviru njihove lastne pristojnosti, je pa potreben za to, da se direktive lahko v celoti prenesejo in implementirajo. Tudi v tem primeru smo predvsem na področju izvajanja nadhora na trgu uporabili to priliko in uskladili zakonski tekst z določbami zakona o prekrških, ki bo začel veljati s 1.1.2005. Ravno zaradi dejstva, da nam bodo te predlagane spremembe omogočale popolno izvajanje in implementacijo določil členov 28 do 30 pogodbe Evropske unije predlagamo državnemu zboru, da zakon sprejme v predlaganem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Odbor za gospodarstvo je kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona in pripravil poročilo, ki ga imate v svojih gradivih. Prešli bomo na stališča poslanskih skupin do predloga zakona. Dajem besedo mag. Janezu Drobniču za stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Pozdravljeni predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Tako kot za ostale te evropske zakone velja tudi za tega, da bi bil lahko predložen prej, lahko bi ga začeli uporabljati tudi prej. Gre za nekatere reči, nekatere določbe omejeno, ker se nanaša na - ker se torej zakon uveljavlja v smislu celotne evropske skupnosti oziroma Evropske unije. To bi zagotovo koristilo našemu pravnemu redu, pa tudi naši pravni praksi v smislu uveljavljanja tehničnih standardov in zavarovanje javnega interesa glede proizvodov in blaga v prometu in umika blaga iz prometa. Ta sprememba,ki je, daje večje pooblastila inšpektorjem, kar je, mislim da, tudi prav, da bi se zagotovil docela javni interes, varnost in zdravje ljudi. Odgovornost, skladnost proizvoda s tehničnimi predpisi se v večji meri in jasno prenaša na proizvajalca, torej je proizvajalec odgovoren za varnost in zdravje ljudi v celoti, če je produciral v okviru držav Evropske unije, v kolikor pa se to blago razširja na način uvoznika, potem ta uvoznik in tudi distributer odgovarja za proizvode v smislu javnega interesa varnostiin zdravju ljudi. Mislimo, da je tudi dobra rešitev glede medsebojnega priznavanja zahtev, da se ta varnost zagotavlja na način vzajemnosti, torej če druga država na enak način zagotavlja javni interes na enaki višini, tako da velja mednarodna vzajemna klavzula. Na ta način se sme preprečevati in omejiti prosti pretok blaga ali proizvodov, kar bodo seveda naša podjetja ali podjetja, ki bodo funkcionirala ali funkcionirajo na našem ozemlju, to lahko uveljavljala. Tekst je razmeroma zahteven. Sami imamo pripombe, da bi lahko bil prevod teh direktiv bolj jasen, bolj razumen slovenskim ljudem. Očitno za to ni bilo časa, čeprav direktiva, ki je temelj za usklajevanje tega zakona, je bila sprejeta, ostali predpisi so bili sprejeti pred letom 1998, in bi lahko zagotovo mnogo prej uveljavljali vse te standarde, ki jih sedaj na vrat na nos tik pred 12. uro sprejemamo.
Hvala lepa. Besedo ima Branko Kelemina. Se odpoveduje. Magister Blaž Kavčič za stališče poslanskega kluba LDS.
V poslanskem klubu LDS vidimo cilj tega predloga zakona predvsem v zagotovitvi pravne podlage za izdajo neharmoniziranega dela predpisov, kar je potrebno tudi za to, ker je pri nekaterih direktivah del izvajanja določil sicer harmonizirane zakonodaje prepuščen posameznim državam članicam, ki seveda urejajo to področje po svoje, vendar v skladu s temeljnim načelom medsebojnega priznavanja. Temeljne spremembe v primerjavi s prejšnjim stanjem seveda so. Treba je upoštevati, da pravna podlaga je potrebna tudi za tisti del zakonodaje, kjer evropska skupnost še nima poenotene zakonodaje. Pomembno je, da s tem predlogom zakona odgovornost za skladnost proizvoda s tehničnimi predpisi dejansko prenašamo in jasno lociramo na proizvajalca proizvoda, v primeru, da ima sedež v Evropski skupnosti, oziroma uvoznika v Evropski skupnosti ali pa na tistega distributerja, ki je izvedel prvo stopnjo distribucije na ozemlju, v našem primeru Republike Slovenije. Pomembno je, da zakon uvaja tudi klavzulo o medsebojnem priznavanju zahtev za proizvode na neharmoniziranem področju. Poleg tega pa uvaja še dopolnitev v višini kazni, ki so skladne z novim zakonom o splošni varnosti proizvodov in zakonom o prekrških, ki se bosta začela uporabljati 1. januarja 2005. Zato bomo v poslanskem klubu LDS obravnavani predlog zakona podprli.
Hvala lepa. In še stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Besedo ima Sašo Peče.
Spoštovani prisotni! Kredibilnost izvršilne ali pa zakonodajne veje oblasti se po naši oceni, torej po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, da razbrati tudi skozi sposobnost odzivanja oziroma popolnega prilagajanja naj si bo evropske zakonodaje slovenski zakonodaji, po drugi strani, in pa seveda kar je po naši oceni prav tako pomembno, v tisti sposobnosti pravočasnosti. V poslanski skupini Slovenke nacionalne stranke ocenjujemo, da je še kako pomembno, da vse tiste, katerim omejujemo ali pa določamo posamezne pravice ali pa dolžnosti v okviru slovenske zakonodaje, na to pripravimo pravočasno. Po naši oceni, seveda, zakon bomo podprli, nam je pa žal, da do njega ni prišlo prej, s tem, da bi vsem tistim, ki so iz naslova tega zakona upravičeni ali obvezani do določene stvari, omogočili, da se seveda na izvajanje tega zakona pripravijo. Po drugi strani pa v prid torej našim besedam govori tudi načelna oziroma generalnaklavzula nomotehnike, ki govori o neki časovnosti iz sprejemanja predpisov, in to tistih iz naslova direktnega prenosa ali neobveznega prenosa. Generalno gledano pa je sam zakon samo potrditev, zato bomo predlog zakona v Slovenski nacionalni stranki tudi podprli. Hvala.
Hvala. To so bila stališča poslanske skupine. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, k tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba in vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Prosim, za pozornost, glasovali bomo o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Nihče proti.]] Zakon je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O INDUSTRIJSKI LASTNINI - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru vložila Vlada Republike Slovenije. Dajem besedo državnemu sekretarju, Matjažu Logarju, da poda uvodno dopolnilno vložitev.
Sedaj veljavni zakon o industrijski lastnini v 131. členu določa naloge in pogoje za zastopanje v postopku za podelitev oziroma registracijo pravic industrijske lastnine pred uradom Republike Slovenije za intelektualno lastnino, sodišči in drugimi državnimi organi. Med pogoji za vpis v register zastopnikov so tudi prebivališče in sedež v Republiki Sloveniji, državljanstvo Republike Slovenije in univerzitetna izobrazba, pridobljena v Republiki Sloveniji. Če bi takšni pogoji veljali tudi po vstopu Republike Slovenije v Evropsko unijo, bi to pomenilo predvsemkršitev 39., 43. in 49. člena pogodbe o ustanovitvi evropskih skupnosti. 39. člen odpravlja razlikovanja na podlagi državljanstva v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi zaposlitvenimi pogoji. 43. člen odpravlja omejitve glede pravice ustanavljanj. 49. člen pa zahteva odpravo omejitev svobode opravljanja storitve za državljane držav članic. S predlagano spremembo se bodo določbe 131. člena zakona, ki določajo pogoje za zastopanje, uskladile s pogodbo o ustanovitvi evropske skupnosti. K tem naj še povem, da so pred sodiščem Evropskih skupnosti že potekali spori o tem predmetu in so jih države članice izgubile. Iz vseh teh navedenih razlogov predlagamo državnemu zboru sprejetje te novele zakona. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo, kot matično delovno telo. Pripravil je pisno poročilo, ki ga imate v gradivu. Sledijo stališča poslanskih skupin, ki jih bodo predstavili posamezni predstavniki. Stališče Nove Slovenije bo predstavil mag. JanezDrobnič.
Zakon je kratek in se nanaša zgolj na to, da harmonizira naš notranji predpis z EU glede patentnih zastopnikov in zastopnikov za modele in znamke in prepovedi diskriminacije glede na rezidenco. Kot je že rečeno, nekateri spori trajajo, ker želijo države to urejati na svoj način in zagotavljati preferenčne pozicije svojim lastnim zastopnikom v matičnih državah. Seveda, želja je, ker pa velja v EU vzajemnost, je prav, da se tega držimo. Je pa potrebno najti vse tiste dovoljenestvari, ki vendarle zagotavljajo, da bo slovenska država in slovenski državljan ostal ob tem neizigran. Tudi vse mogoče inštitucije se na novo pojavljajo, torej patentni zastopniki s strokovnim izpitom za patentnega zastopnika, morda sledi zraven še kakšna zbornica, ena nova kasta, ki bo potem prek določenih tarif si zagotavljala bogato plačilo. Podobno kot se je to delalo z notariatom in še marsikom drugim. Jaz ne bi rad s tem rekel, da bi podcenjeval delo notariata ali podobnih inštitucij, ampak problem je v tem, da so neki zastopniki, ki so uradno postavljeni, mimo katerih državljan ne more iti. Ko pa nastane problem odgovornosti, napak, se pa vse zvali na tistega državljana ali pa tistega, ki bi rad uveljavil svoj patent ali pa svoj model ali znamko. Tobomo morali v naši državi urediti. Če si, glede na vrednost, zaračuna administrativne stroške, potem bi moral tudi v določeni meri odgovarjati za povzročeno škodo, če je naredil napako. Pri nas pa žal tega ni in so ti zaščiteni kot kočevski medvedi oziroma še bolj, ker v zadnjem času kočevski medvedi očitno niso več tako zaščiteni. Podobno, kot je z notariatom, je Zbiljski gaj in še marsikdo drug. Skratka, enormne zneske, ki si jih bo nekdo zaračunaval. To bi morali v naši državi ob tem razmisliti ob pojavljanju raznih inštitucij, ki se pojavljajo kot vmesniki pri registraciji te industrijske lastnine in podobnih stvari. Seveda zakonu ne gre nasprotovati, saj je uskladitev, harmonizacija.
Hvala lepa. Mag. Blaž Kavčič, stališče poslanskega kluba LDS.
Veljavna ureditev sedaj je taka, da je med pogoji za vpis v register zastopnikov tudi prebivališče in sedež v Republiki Sloveniji, državljanstvo Republike Slovenije in univerzitetna izobrazba, pridobljena v Republiki Sloveniji. Če bi taki trije pogoji veljali v naši zakonodaji še naprej, bi to pomenilo kršitev 39., 43. in 49. člena pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Zato se s predlagano spremembo spreminjajo določbe 131. člena zakona, ki določajo pogoje za zastopanje pred uradom, sodiščem in drugimi državnimi organi. Ti pogoji so tako usklajeni s pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti. V spremenjenem drugem, tretjem in četrtem odstavku 131. člena se torej črtajo pogoji za zastopanje, kot so prebivališče v Republiki Sloveniji, sedež v Republiki Sloveniji, državljanstvo Republike Slovenije ter pridobljeni naslov univerzitetni diplomirani pravnik v Republiki Sloveniji. Opisane spremembe so nujne za uskladitev z zakonodajo Evropske unije, zato jih bomo v poslanski skupini LDS podprli.
Hvala. In še stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Besedo ima Sašo Pečen.
Tako v obrazložitvi predlagatelja zakona kot iz obrazložitve stališ posameznih poslanskih skupin je bilo razbrati dva pojma. Prvi je tako imenovana vzajemnost in drugi enotna zakonodaja v okviru članic Evropske unije. Naj s tega mesta seveda opozorim, da vzajemnosti ni. Vzajemnost v takem smislu, kot jo prikazujete, je seveda zgolj barvanje oziroma nekaj v temu smislu. Naj za primer nevzajemnosti v okviru evropskega pravnega reda navedem tiste primere, kjer je Republika Slovenija pod isto taktirko kot danes, da je to nekaj samoumevnega, nujno potrebnega in da to Slovenija mora narediti, navedem zgolj tri primere. Prvič je to trg dela, za katero vemo vsi skupaj, a žal vlada Republike Slovenije noče priznati, da vzajemnosti ni. Slovenija nima teh pravic, kot bi jih morala imeti iz naslova skupne politike dela. Drugič je nepremičninski trg, kjer vemo, da ste pod isto pretvezo spremenili celo Ustavo Republike Slovenije v primeru lastništva nad nepremičninami, čeprav posamezne države članice Evropske unije tovrstne ustavne ureditve nimajo. In pa še seveda tretji primer, zaščitna zakonodaja za slovenska podjetja, kjer imajo predvsem države članice, ki izvirajo iz germanskega prava, urejeno razmerje zaščitne zakonodaje, pri nas seveda ne. Vse to ste sprejeli pod pretvezo vzajemnosti oziroma nekega lažnega načela enotnosti prava Evropske unije. Kar se pa tiče omenjenega predloga zakona o spremembi zakona o industrijski lastnini, moram povedati, da v Slovenski nacionalni stranki navkljub lepim in velikim besedam tako s strani predlagatelja kot govornikov pred menoj, pa le vidimo, da bi z zmanjšanjem pogojev oziroma s spremembo pogojev za zastopanje v naši državi, torej s spremembo 131. člena, po vsej verjetnosti lahko prišlo in tudi bo prišlo do manj transparentnega delovanja tovrstnih organov oziroma področja zastopanja. Po naši oceni s črtanjem teh določb zakona, ne glede na to, kar ste govorili, da je temelj za to vzajemnost ali pa enotnost pravnih predpisov v skladu z Evropsko unijo, pa bomo v Nacionalni stranki dali težo predvsem transparentnosti. Kajti dejstvo je, da je dificit na področju transparentnosti v slovenski družbi tako velik, da si ne moremo privoščiti, da bi ga še povečevali, torej je netransparentnost tudi v tej normi. Zato v okviru poslanske skupine ne bomo podprli predloga zakona. Hvala.
Slišali ste stališča poslanskih skupin. Ker matično delovno telo druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za zakon je glasovalo 40, proti 3. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 32. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O NADZORU IZVOZA BLAGA ZA DVOJNO RABO, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem ministrici za gospodarstvo, gospe dr. Tei Petrin.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsedujoči, lep pozdrav vsem skupaj! Z vstopom v Evropsko unijo bo Slovenija postala del skupnega trga, na katerem veljajo skupna izvozna pravila kot del skupne trgovinske politike Evropske unije. Na teh skupnih izvoznih pravilih temelji skupen nadzor izvoza blaga za dvojno rabo, ki je urejen z uredbo Sveta, številka 1334/2000, o vzpostavitvi režima skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije za dvojno rabo. Ker se ta uredba uporablja v državah članicah neposredno, njen prenos v nacionalno zakonodajo ni potreben. V nacionalnih predpisih pa je treba urediti vsa tista vprašanja, ki jih ta uredbane ureja in nalaga državam članicam, da to uredijo ali pa jih pooblašča, da določena vprašanja natančneje uredijo v svojih predpisih. Predlagani zakon tako ureja postopke izdaje dovoljenj, možnost dopolnitve seznama blaga za dvojno rabo, obveznost pridobitve dovoljena za izvoz blaga za dvojno rabo, ki ni zajeto v seznamu, vendar je namenjeno ali bi se lahko uporabilo za proizvodno orožja za množično uničenje. Prav tako zakon ureja vprašanja, ki jih je v skladu z uredbo sveta in s skupnimi ukrepi sveta treba urediti na nacionalni ravni. Na primer, določitev organa, pristojnega za izdajo dovoljenj, za izvoz blaga za dvojno rabo, sankcioniranje, nadzor nad nudenjem tehnične pomoči v povezavi za blagom z dvojno rabo. V predhodnih določbah zakon razveljavlja sedaj veljavni zakon o izvozu blaga za dvojno rabo, ki po svoji vsebini ne ustreza razmeram članstva Slovenije v Evropski uniji, ter zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju, ki pa po vstopu Slovenije v Evropsko unijo ne bo več potreben. Predlog zakona o nadzoru izvoza blaga za dvojno rabo je obravnaval odbor za gospodarstvo državnega zbora in na podlagi pripomb zakonodajno-pravne službe ter predlogov poslancev državnega zbora sprejel amandmaje, ki so vključeni v dopolnjen predlog zakona in prispevajo k večji jasnosti zakona. Spoštovane poslanke in poslanci predlagam, da predlog zakona po končani obravnavi sprejmete. Hvala.
Hvala za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Že je bilo povedano, da je odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo zakon obravnaval. Poročilo ste prejeli in ga imate v gradivih. Zato prehajam na predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Janez Drobnič kot prvi bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Lepo pozdravljeni. Predlog zakona ima namen doseči nadzor nad mednarodnim prometom, to je izvozom blaga dvojne rabe. Tukaj gre za izdelke, blago, surovine, tehnologije, programsko opremo, ki je poleg normalne, civilne rabo lahko najdete tudi za uporabo v vojaške namene, zlasti še za izdelavo orožij za masovna uničevanja, kot so razna radiološka, nuklearna, kemična in biološka orožja. V času hladne vojne je zahod preprečeval izvoz občutljivega blaga in tehnologije v države varšavskega pakta. V zadnjih desetih letih, še posebno pa po dejanju v New Yorku 11. septembra in Madridu, je nujno in eksistenčno pomembno, da se prepreči širjenje nevarnih snovi in tehnologije v države, ki so kakorkoli povezane z mednarodnim terorizmom. Uveljavljanje in nadzor nad razširjenjem teh orožij za množično uničevanje oziroma ubijanje je ena izmed prvih postavk mednarodne varnostne politike vsake resne države. Od Baltika, Belorusije, Ukrajine in še ostalih držav se pretaka mednarodna trgovina s temi orožji. To vemo. To seveda poteka po skrivnih poteh, predstavlja pa resno nevarnost za življenje in radiološko onesnaževanje. Še večja nevarnost pa je to, da imajo nekateri vplivni posamezniki tudi v naši državi redne stike z diktatorji teh držav, ki jim zagotavljajo tudi trgovinske poti za razširjenje takih snovi, ki so bistvene za izdelavo orožij. To so prijateljske vezi. Delajo prodajne aranžmaje in ustvarjajo dobičke na sporen način. S tem dajejo tudi legetimacijo za takšnadejanja. Nad tem bi se morala država resno zamisliti. S tem zakonom ne bi bilo treba čakati, da ga sprejemamo tik pred 12. uro, ker ima, ne glede na to, ali se vključujemo v Evropsko unijo, za nas bistven pomen. Kajti dotika se ogrožanja naše nacionalne varnosti, zdravja in varnosti ljudi. Zakonu ni kaj dosti za oporekati, kajti gre za harmonizacijo predpisov, ki jih je Evropa že davno uredila v svojih predpisih. Ustreza tudi slovenskim standardom. Tu ni torej vprašanje, ali bomo zakon podprli, pač pa, kako se ga bomo držali. In pa drugo, seveda koliko smo v tej hitrosti, ki je bila povzročena, sedaj tik pred 1. majem, naredili napake, ne nazadnje tudi pri prevajanju, da nas potem ne bo bolela glava in bomo morali čez dva meseca zakon popravljati. To so pač največje opombe, ki si jih velja vzeti v obzir.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke ima Branko Kelemina. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Poslanska skupina Slovenske demokratke stranke glede na vsebino novele zakona o nadzoru izvoza blaga za dvojno rabo nima pripomb, ker je samo po sebi umevno, da gre za uskladitev tudi s pravnim redom EU. Ocenjujemo in se zavedamo, da je nadzor nad blagom, izvozu blaga in uvozu blaga za dvojno rabo še kako potreben. In mogoče celo v sedanji ureditvi in pa tudi na splošno premalo nadzorovan. Vendar se nekako ne moremo strinjati ravno s tem, da pa je cela vrsta zakonov, tudi ki jih sedaj obravnavamo, ravno v tem obdobju, vsi v nujnem postopku, tudi slabo pripravljeni, kar precej, in jih je potrebno v nujnem postopku v državnem zboru popravljati. Ne moremo razumeti, zakaj ravno, da tako rečemo, 5 minut pred 12, pred vstopom v Evropsko skupnost, vsi ti zakoni v državnem zboru. Izhodišča za ta predlog so že znana, kot nam je znano oziroma kolikor smo razbrali iz teh dokumentov, že vsaj od leta 2000. Ali res? To je res. Vsaj lani v jeseni bi lahko ta predlog pripravili in ga poslali v državni zbor, ne da nas sedaj zasipavajo z vsemi temi predlogi. V zadnjem času sami veste, da je bilo v proceduro v zadnjih dveh mesecih ali mesec in pol vloženih že približno 50 predlogov s strani vlade. To je nesprejemljivo. In se je treba vprašati seveda, zakaj se to dogaja. Prav gotovo ne brez razloga. Prav gotovo so zadaj politični razlogi s strani vladajoče opcije, ker nas želi poslance, predvsem poslance, državni zbor, in pa tudi slovensko javnost obremenjevati, zasipavati z materiali pomembnimi za uskladitev s pravnim redom EU, da se ne bi reševali in ukvarjali s pomembnimi notranjimi vprašanji, ki so marsikje zelo pereča in nerešena. Naša poslanska skupina Slovenska demokratska stranka ne bo predlogu nasprotovala, obžaluje pa, da se tako naenkrat zasipava državni zbor s tolikimi predlogi, ki jih je potem težko učinkovito in tudi utemeljeno razložiti in tudi sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Magister Blaž Kavčič. Stališče poslanskega kluba LDS.
Spoštovani, ta nekoliko sterilen izraz "blago za dvojno rabo", včasih smo poznali izraz "namensko blago", seveda pomeni blago, ki je lahko uporabno tudi v vojaške namene in je seveda to področje, ki ga ima vsaka država članica ali nečlanica Evropske unije urejenega. Predlagani zakon v zvezi s tem blagom dopolnjuje uredbo sveta 1334/2000 in neposredne uporabnike napotuje na njeno uporabo. Istočasno pa ta zakon tudi konkretizira ukrepe sveta, in sicer na tak način, da ureja tudi nadzor nad nudenjem tehnične pomoči izven skupnosti. Tako je temeljni cilj tega zakona ureditev zadev, za katero uredba sveta številka 1334/2000 nalaga državam članicam, da jih uredijo. Se pravi, gre za določitev organov, pristojnih za odločanje o zahtevkih, za postopkovna pravila za sankcioniranje kršitev, ali pa za vprašanja, ko pod določenimi pogoji skupnost dovoljuje njihovo podrobnejšo ureditev državam članicam. Na primer, sprejem ukrepov, kot so določitev dodatnega blaga, ki je podvrženo izvoznemu nadzoru, možnost izdaje globalnega dovoljenja, omejevanje prenosa posameznega občutljivega blaga znotraj skupnosti. Zakon bomo v poslanskem klubu LDS podprli.
Hvala lepa. In še stališče Slovenske nacionalne stranke. Sašo Peče ima besedo.
Govornik ali dva pred menoj je izpostavil dilemo pomembnosti posameznih zakonov, predvsem pa vsebine posameznih zakonov. Res je, vredno bi bilo razmisliti o vsebini, torej videti, ali bo zakon oziroma uskladitev pravnega reda imela za domačo zakonodajo oziroma domačo državo tudi pozitivne posledice, ali pa je to zakon le zaradi tega, da bo v številkah prilagoditve Evropske unije prikazoval statistiko, kako smo Slovenci vse pravilno izpopolnili, torej vsa področja. Ocenjujem, da pravilno razmišljajo oziroma v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke pravilno razmišljajo tisti, ki trdijo, da Vlada Republike Slovenije v dneh pred 1.5.2004 skuša na vrat na nos ta državni zbor obdariti z velikim številom zakonov. Res pa je tudi, da po vsej verjetnosti poskuša to narediti izključno zaradi tega, da ne bi pustili zakonodajni veji oblasti, da bi se srečevala s tistimi zakoni, ki bi bili še kako nujno potrebni predvsem za razvoj domačega prebivalstva. Ko pa govorimo o omenjenem zakonu, pa je, vsaj po oceni Slovenske nacionalne stranke, potrebno povedati, da ne gre za vsebino oziroma vsebina omenjenega zakona niti ni pomembna. Gre v bistvu le za harmonizacijo. Nekateri pred menoj so kot eno izmed področij izvoza posebej opredelili tudi nadzor nad orožjem. Ravno s tega mesta pač opozarjam in slovensko vlado mogoče tudi sprašujem oziroma bolj pa poudarjam v razmislek o dvoličnosti. Kadarkoli je govora o orožju, naj gre za izvoz, uvoz ali pa le transport preko naše države, preko tega in podobnih aktov omejujemo vsebino. Kadarkoli pa nas kakršnakoli vojaška zveza ali pa kakšna druga država, ki bi ji bili zelo radi všečni, torej Združene države, pozovejo po dovoljenjih za transport, pa cela slovenska vlada reče, seveda izvolite, o tem ne bomo obvestili niti slovenske javnosti. Kakšen smisel ima potem sploh sprejemati, vsebinski smisel govorim, tovrstno zakonodajo, da kadar se pa pogovarjamo parcialno in na željo posamezne vojaške organizacije ali pa posamezne druge države, pa vlada mimo vseh zakonodaj, slovenskih zakonodaj, in mimo ustavljene pravne prakse velikodušno odpre pot Slovenije oziromapot orožju za množično uresničevanja ravno preko naše države. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s stališči poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Razpravo bomo vodili na osnovi gradiva, ki ste ga dobili na klop. To sta dva amandmaja - amandma k naslovu tretjega poglavja in amandma k členu 13. V razpravo dajem prvi amandma, to je amandma knaslovu tretjega poglavja. Vložili sta ga poslanski skupini Združene liste in pa poslanskega kluba LDS. želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Dajem amandma na glasovanje. Prosim za pozornost, glasovali bomo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Nihče proti.]] Amandma je sprejet. V razpravo dajem člen 13 in amandma k členu 13 poslanskega kluba LDS in poslanske skupine Združene liste. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o členu 13 in amandmaju k členu 13. Prehajamo na odločanje. Prosim, za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k naslovu poglavja 3 in amandma k členu 13 dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu oziroma naslovu poglavja vložiti amandma? [[Ne.]] Ugotavljam, da v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev. Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da zakonodajno-pravna služba ali vlada nista izjavili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 33. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GORSKIH VODNIKIH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem ministrici za gospodarstvo dr. Tei Petrin za dopolnilno obrazložitev predloga zakona.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani podpredsednik! S predlogom sprememb zakona o gorskih vodnikih le-tega usklajujemo s pravnim redom Evropske unije. Zakon o gorskih vodnikih ureja poklic gorskega vodnika, pogoje za pristop k usposabljanju, program usposabljanja, pogoje za opravljanje tega poklica, pogoje za ustanovitev in delovanje šol za gorske vodnike in državno podporo usposabljanju gorskih vodnikov v Republiki Sloveniji. V veljavnem zakonu ni določb, ki bi se nanašale na opredeljevanje pogojev za delo tujih pravnih ali fizičnih oseb oziroma zakon vsebuje nekatere določbe, ki z vstopom v Evropsko unijo postanejo diskriminatorne do državljanov držav Evropske unije. Gre predvsem za dva diskriminatorna pogoja, in sicer: zahteva po državljanstvu Republike Slovenije in zahteva po stalnem bivališču v Republiki Sloveniji. V skladu s tem se s spremembami zakona odpravljajo diskriminatorni pogoji za opravljanje dejavnosti gorskega vodništva in za opravljanje poklica gorskega vodnika. Pravne in fizične osebe iz držav EU so glede opravljanja teh storitev na območju Republike Slovenije s temi spremembami zakona izenačene s pravnimi in fizičnimi osebami iz Republike Slovenije. Tako se ne zahteva več državljanstvo Republike Slovenije in stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Za tretje države pa zakon uveljavlja načelo vzajemnosti. Hvala.
Hvala lepa za to dopolnilno obrazložitev. Stališča poslanskih skupin. Besedo dajem poslanski skupini Nove Slovenije, mag. Janezu Drobniču.
Tole industrijsko sprejemanje zakonov zagotovo ni pravi postopek in ni pravi način in lahko, da nas bo še bolela glava. Zakon o gorskih vodnikih se usklajuje s predpisi EU, zato ker je nedopustno diskriminirati države, ostale članice EU oziroma državljane ostalih držav. S to novelo se izenačujejo pravice pravnih in fizičnih oseb. Državljanstvo ali stalno bivališče ne sme biti kriterij za drugačno obravnavanje. Zagotovo naši gorski vodniki ne bodo najbolj navdušeni nad temi spremembami, kajti dobili bodo konkurenco. In vemo dobro, da je naša tradicija z gorništvom zelo pomembna tudi pri identifikaciji slovenstva, pri osamosvajanju in zagotavljanju samostojnosti. Tukaj nastaja vprašanje. V zakonu navajate "je v javnem interesu". Država Avstrija je točno izpostavila, da je to javna služba in v zvezi s tem tudi podeljuje koncesijo, kar je mnogo bolj jasno. S tem si je naredila določen filter, ki dela tudi v nacionalnem interesu. Pri nas smo pa kar pustili odprto nek splošni javni interes. To je po mišljenju v Novi Sloveniji premalo za zagotavljanje nacionalnih interesov. Iz vsega tega vemo, da na zakonski osnovi se ne sme uveljavljati diskriminacije. Posamezne države pa s podzakonskimi akti vendarle v okviru dopustnega preferirajo domače znanje, domače stvari, da se laže uveljavljajo. Dajejo večje možnosti za državljane matične države. In zato me zanima, kako razmišljajo na ministrstvu za gospodarstvo o ureditvah v Italiji in pa v Avstriji, ko potem s podzakonskimi akti pa le preferirajo državljana Avstrije ali pa Italije.
Hvala lepa. Pavla Ruparja ne vidim za stališče skupine. Magister Blaž Kavčič.
Spoštovani! Naša sedanja ureditev zakona o gorskih vodnikih v 5. členu določa pogoje za vpis v imenik gorskih vodnikov. Eden od pogojev iz četrtega odstavka je tudi državljanstvo Republike Slovenije, peti odstavek pa za vpis gorskega vodnika ali pripravnika za gorskega vodnika, ki ni državljan Republike Slovenije zahteva stalno bivališče v Republiki Sloveniji. Amsterdamska pogodba jasno prepoveduje vsako diskriminacijo na podlagi kriterija državljanstva ali prebivališča pri opravljanju storitev. Naša dosedanja in sedaj veljavna rešitev tako dejansko posega v ureditev treh temeljnih svobod oziroma principov, ki bodo po pristopu Republike Slovenije v Evropsko unijo zavezujoči tudi za našo državo. S tem predlogom zakona se odpravlja diskriminatorna določba, ki je kot pogoj za začetek usposabljanja določal, kot rečeno, da mora biti kandidat član planinskega društva ali alpinističnega kluba, ki je včlanjen v Planinski zvezi Slovenije. Odpravljena pa je tudi diskriminatorna določba, ki je za vpis v imenik gorskih vodnikov zahtevala navedbo stalnega bivališča v Sloveniji v 6. členu. Zaradi potrebe po uskladitvi z Evropsko unijo bomo v poslanskem klubu LDS ta predlog zakona podprli.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen. Prešli bomo na odločanje o zakonu. Prosim za pozornost. Glasujemo. Nekaj vas ni uspelo priti do gumba pravočasno. Prosim za pozornost. Glasovali bomo drugič. Dovolj nas je v dvorani. Glasujemo drugič. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. S tem zaključujem točko dnevnega reda. Prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POŠTNIH STORITVAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Z nami je dr. Pavle Gantar, minister za informacijsko družbo, ki bo dal uvodno obrazložitev zakona in ga lepo pozdravljamo. Imate besedo minister.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred nami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o poštnih storitvah. Razlog za spremembo zakona, ki ga je državni zbor sprejel pred približno dvema letoma, je seveda jasen. Po tem sprejetju zakona je bila sprejeta nova direktiva, in sicer direktiva 2002/39, ki je zahtevala novo prilagoditev oziroma harmonizacijo z evropskim pravnim redom Ta prilagoditev ni posebno obsežna, je pa pomembna, saj uvaja dodatno liberalizacijo in določene ukrepe transparentnosti na trgu, pri cenah poštnih storitev. Naj na kratko navedem najpomembnejše spremembe. Zmanjšuje se obseg tako imenovanih rezerviranih poštnih storitev, ki so neke vrste monopol za tistega poštnega operaterja, ki je dolžan izvajati univerzalne poštne storitve. Iz rezerviranih storitev je izločena tako imenovana mednarodna pošta, spremenjena je tudi težnostna in cenovna meja za določitevrezerviranih storitev. Potem nekoliko so spremenjenje obveznosti izvajalcev poštnih storitev. Tistim, ki ne izvajajo rezerviranih storitev, sme država naložiti le tiste obveznosti, ki so povezane z bistvenimi zahtevanimi in odgovornostjo v primeru izgube, ropa, izropanja ali poškodovanja pošiljke. Tretja pomembna novost oziroma dopolnilo je, da se poleg meril za oblikovanje univerzalnih poštnih storitev iz stare direktive, nova direktiva določa nekatera nova pravila za oblikovanje cen in je s tem podkrepila zagotavljanje nediskriminatornosti ter preglednosti oblikovanja cen. Nekoliko je spremenjena kot zadnja tudi pristojnost nadzora. V načelu velja, da nadzor nad akti ministrstva oziroma vlade izvaja inšpektorat za pošto, telekomunikacije, radiodifuzijo,nad akti agencije pa agencija sama. Nad agencijo lahko nadzor izvajajo tudi pooblaščene osebne agencije, ki pa morajo izpolnjevati pogoje, ki jih predpisuje zakon, ki ureja inšpekcijski nadzor. Spoštovani! Na seji odbora za gospodarstvo je bilo vloženo več amandmajev, ki jih je odbor sprejel in se z njimi strinjamo. Amandmaji so pretežno redakcijske narave in izboljšujejo tekst zakona. Da se ne bi posebej oglašal, naj sporočim, da se vlada strinja z vsemi amandmaji, ki jih je vložil odbor. To pa velja tudi za dva amandmaja k 24. členu in 29. členu, ki sta ju vložile poslanske skupine Združene liste, Liberalne demokracije Slovenije in DeSUS. Naj se na koncu zahvalim zakonodajno-pravni službi državnega zbora ter članicam in članom odbora za dobro sodelovanje pri obravnavi zakona. Vam, poslanke in poslanci, pa priporočam, da zakon sprejmete. Hvala lepa.
Hvala minister za to dopolnilno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo, izdelal poročilo, ki ga imate v gradivih. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Vojko Čeligoj bo podal stališče poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani" Tudi ta zakon ureja eno od pristopnih področij, področje poštnih storitev, v skladu z zahtevami pristopnih dogovorov in obveznosti, ki jih je naša država sprejela na poti v Evropsko unijo. Republika Slovenija bo s 1. majem dolžna v polni meri izvajati pravni red Evropske unije, razen na področjih, za katera si je izgovorila drugačno ureditev. Za področje poštnih storitev takih izjem ni. Veljal bo red, ki bo enoten v vseh državah Evropske unije in državah pristopnicah. Vsaka drugačna ureditev ali ohranjanje neusklajene zakonodaje se bo štelo za kršitev in bo sankcionirano. Iz naštetih razlogov, pa tudi ugotovitev, da tako oblikovan pravni red prinaša številne prednosti, v poslanski skupini DeSUS podpiramo odločitev, da se zakon obravnava po nujnem postopku. Menimo, da je že dosedanja organizacija pošte in kakovost poštnih storitev na primerni višini. Osnovna poštna usluga, ki jo poznamo pod poštnim geslom "danes oddano, jutri vročeno", je v Sloveniji uveljavljena že vrsto let, tudi v sedanji poštni zakonodaji iz leta 2002, ki je že upoštevala prilagajanje Evropski uniji. Dokončno prilagoditev poštnih predpisov s predpisi Evropske unije pa bo uredil zakon, ki ga imamo danes pred seboj. Z njim se odstranjujejo neskladja na področjih, in sicer rezervnih storitev, obveznosti izvajalcev poštnih storitev, oblikovanje cen poštnih storitev, ki bodo poslej enotne za celo področje Evropske unije, ter nadzor nad delovanjem in vloga agencije. Omenjena neskladja zakon ureja v 41 členih. Razčlenjuje in definira pojme, ki so specifični za poštno poslovanje in odreja kriterije za sodobnejši pristop k organizaciji pošte. V poslanski skupini DeSUS nas je še posebej zanimalo, kako je zavarovan uporabnik poštnih storitev, kako je izveden nadzor nad poslovanjem in eventualna kazenska zakonodajna politika ter kolikšna so potrebna sredstva za izpeljavo novega zakona oziroma sprememb, ki jih obravnavani zakon zahteva. Še posebej, ker bodo do konca leta 2004 potrebna določena proračunska sredstva. Ocenjujemo, da so tudi ta poglavja ugodno zastavljena in da zadovoljujejo. Zakon o spremembah in dopolnitvah osnovnega zakona o poštnih storitvah bomo v poslanski skupini DeSUS podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Alojz Sok bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa. Zelo na kratko. Spremembe, ki jih prinaša zakon, se nam zdijo pozitivne in bomo tokrat nasvet ministra, da zakon podpremo, upoštevali. Od ministra pa pričakujemo, da se bo angažiral tudi na nekaterih drugih področjih. Eno teh je vračilo vlaganj za razvoj telefonije na območju Republike Slovenije.
Hvala lepa. Branko Kelemina - se odpoveduje. Janko Veber bo predstavil stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Tudi v poslanski skupini Združeni listi socialnih demokratov podpiramo navedeni zakon, saj resnično sledi direktivam in jasneje opredeljuje predvsem poštne pošiljke v mednarodnem poštnem prometu. Do sedaj je bilo pač uzakonjeno, da sodijo v pristojnost izvajalca tudi časopisi, knjige in paketi in ne samo korespondenca oziroma poštnih pošiljk, ki se uvrščajo v korespondenco. Zaradi zelo jasne direktive je potrebno to uskladiti. In ker zakon sledi tem ciljem, bomo te določbe tudi podprli. Zanimiva se nam zdi tudi rešitev, ki se nanaša na financiranje agencije. Ta bo pridobivala sredstva iz plačil, ki jih bodo plačevali izvajalci poštnih storitev in tudi tu je ena od rešitev, ki je očitno možna tudi znotraj naše zakonodaje, zato menimo, da je zakon primerno pripravljen in ga bomo seveda podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Blaž Kavčič ima besedo za stališče poslanskega kluba LDS.
Zakon govori o storitvah. Osebno sem zelo vesel, da se je v tem parlamentu, pa tudi širše v Sloveniji, kot kaže, pojavila ta sprememba, da se ne govori toliko o uslugah, ker na področju telekomunikacije in pošte se je še desetletja ohranjal ta star izraz usluge. Govorimo o storitvah. Poštne storitve so v marsičem podobne telekomunikacijskim storitvam, predvsem v tej razdelitvi na univerzalne in rezervirane storitve. Ta zakon oziroma novela zakona prinaša tisto, kar je najpomembnejše, spremembo obsega rezerviranih storitev zmanjšuje. Torej postopno zmanjšuje obseg teh storitev, kar pomeni, da se obseg rezerviranih poštnih storitev zožuje le na prenos poštnih pošiljk, korespondenco v notranjem prometu in v državo prispelih poštnih pošiljk korespondence v mednarodnem poštnem prometu. Novela prinaša tudi nova merila za oblikovanje cen poštnih storitev. Natančneje določa opredelitev in delitev pristojnost za nadzor med agencijo za telekomunikacije, radiofuzijo in pošto in inšpektorje. V tem primeru inšpektorja, pristojnega za pošto. Pri čemer izhaja iz te novele zakona, da agencija nadzoruje tista področja, ki izvirajo iz direktiv, medtem ko so pristojni inšpektorji odgovorni za nadzor ostalih področij. Pomembno je še pri načinu financiranja, da bo morala agencija po sprejetju zakona konec leta 2004 uveljaviti samostojni način financiranja z izvenproračunskimi sredstvi. Predlog zakona bomo v poslanskem klubu LDS podprli.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanski skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. To je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Obravnavo bomo vodili na osnovi dveh, torej o gradivu, v katerem sta dva amandmaja, in sicer k členu 24 in členu 29 poslanskega kluba LDS, poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov in poslanske skupine DeSUS, z dne 26.3. V razpravo dajem člen 24 in amandma omenjenih treh poslanskih skupin. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k členu 24. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajam na razpravo in odločanje o členu 29 in amandmaju istih poslanskih skupin k členu 29. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k členu 29. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Amandma je dobil podporo. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k členu 24 in členu 29 dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandma? [[Ne.]] Ker ni predlogov amandmajev, prehajamo na tretjo obravnavo. Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da me zakonodajnopravna služba in vlada nista obvestili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. S tem zaključujem točko dnevnega reda. Prehajamo na 35. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNEM PROMETU, NUJNI POSTOPEK Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev zakona. Magister Sibil Svilan, državni sekretar na ministrstvu za finance, ima besedo za dopolnilno obrazložitev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Glavni namen predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu je uskladitev s pravnim redom Evropske unije na tem področju finančnega sistema. Pri tem gre predvsem za uskladitev z dvema direktivama, in sicer direktivo o čezmejnih nakazilih in direktivo o dokončnosti poravnav pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev. Poleg tega se s predlogom zakona odpravlja tudi nekatere nejasnosti oziroma pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri izvajanju obstoječega zakona o plačilnem prometu v praksi oziroma na katere je bilo opozorjeno pri reformi plačilnega prometa v Sloveniji v zadnjih letih ter nastale spremembe na podlagi drugih zakonov, ki so bili sprejeti v zadnjem času. Naj na kratko navedem poglavitne rešitve novega predloga zakona, ki bodo na eni strani olajšale delovanje čezmejnega plačilnega prometa in na drugi strani nudile večjo varnost udeležencem v tem prometu, zlasti nepoučenim in šibkejšim. Sedanji zakon o plačilnem prometu namreč ni urejal čezmejnih plačil, zato predlog zakona v skladu z direktivo o čezmejnih nakazilih ureja čezmejna plačila manjših vrednosti. To so plačila v okviru držav članic Evropske unije do zneska 50.000 evrov in po predlogu zakona za ta plačila na splošno veljajo pravila ki so enaka za ostala, vendar so posebnosti urejene v posebnem poglavju o čezmejnih plačilih manjše vrednosti in veljajo samo za ta plačila. Nadalje, glede na to, da veljavni zakon ureja le odškodninsko odgovornost izvajalcev plačilnega prometa, to je nalogodajalca, ne pa tudi odškodninske odgovornosti izvajalcev plačilnega prometa do prejemnika plačila, so se v skladu z direktivo, ki daje večjo zaščito šibkejši stranki, dopolnile določene zakonske določbe, ki urejajo odškodninsko odgovornost izvajalcevplačilnega prometa. Nalogodajalec ter smiselno prejemnik plačila imata pravico od izvajalca plačilnega prometa zahtevati odškodnino, če nalog za plačilo ni bil izvršen oziroma je bil izvršen z zamudo ali v primeru, da je bil nepravilno izvršen. Odškodninska odgovornost izvajalcev plačilnega prometa po predlogu zakona ni omejena. To pomeni, da lahko nalogodajalec zahteva od izvajalca plačilnega prometa, da mu povrne znesek, na katerega se glasi nalog za plačilo, obresti v primeru zamude izvršitve naloga terdruge morebitne stroške, ki jih je v zvezi s tem zaračunal in ni pravočasno in pravilno izvedel tega plačila. Posebnost, ki velja le za čezmejna plačila manjše vrednosti, pa je, da je izvajalec plačilnega prometa dolžan nalogodajalcu v 14 dneh od prejema zahteve povrniti znesek plačila do 12.500 evrov, preostanek pa v skladu s splošnimi določbami zakona, ki urejajo odškodninsko odgovornost. Predlog zakona tudi določa, da mora izvajalec plačilnega prometa na zahtevo stranke za izvršitev čezmejnega plačila manjše vrednosti temu dati ponudbo, ki mora vsebovati navedbe časa, v katerem bo plačilo izvršeno, in navedbe o proviziji in drugih stroških, kar je pomemben element transparentnosti. Druge pomembne spremembe v tem predlogu zakona pa so naslednje. Ker veljavni zakon o plačilnem prometu predvideva, da lahko storitve opravljanja plačilnega prometa opravlja le klirinška družba, s sedežem v Republiki Sloveniji, ki je pridobila dovoljenje Banke Slovenije v skladu z zakonom, kar je seveda v nasprotju z načeliprostega pretoka kapitala, predlog zakona predvideva, da lahko storitve opravljanja plačilnega prometa opravlja tudi klirinška družba iz držav članic Evropske unije, oziroma iz tujine, tudi na podlagi dovoljenja Banke Slovenije. V skladu z direktivo o dokončnosti poravnav, ki ureja predvsem ureditev poravnav v primeru stečaja, pa je v predlogu zakona tudi določeno, da v primeru, da ima najmanj en član plačilnega sistema sedež v državi članici Evropske unije, člani plačilnega prometa izberejo pravo, ki naj se uporablja za plačilni sistem. Vendar lahko izberejo samo pravo tiste članice Evropske unije, v kateri ima vsaj eden od teh sedež. S predlogom zakona se prav tako dopolnjujejo tudi določbe, ki urejajo stečaj člana plačilnega prometa. Spoštovani poslanci oziroma poslanke! Evropska unija je sprejela tudi uredbo o čezmejnih plačilih v evrih, ki bo z vstopom Republike Slovenije v Evropsko unijo neposredno veljala tudi pri nas. Gre za poglavitne spremembe. Glavni namen uredbe pa je izenačitev stroškov plačil v evrih znotraj držav članic Evropske unije s stroški plačil v evrih med državami članicami Evropske unije. Ne glede na to, da bo uredba neposredno veljavna v Sloveniji že sedaj, so države članice Evropske unije dolžne zagotoviti ustrezno sankcioniranje kršitev določb te uredbe, zato je to predvideno tudi v tem predlogu zakona. Ena od najpomembnejših rešitev v predlogu zakona, ki ni vezana na uskladitev s pravom Evropske unije, pa je povezana z izboljšanjem razmer na področju izvršbe na denarnih sredstvih dolžnikov na računih pri izvajalcih plačilnega prometa. Gre za pomembno spremembo. Zato predlog zakona vključuje določbo, ki izvajalcem plačilnega prometa prepoveduje odprtje novega transakcijskega računa osebam, ki imajo neporavnane obveznosti napodlagi sklepa oziroma izvršbe o prisilni izterjavi. Za kršitev omenjene določbe so v zakonu predvidene tudi kazni za izvajalce plačilnega prometa. V praksi se dogaja, da taka oseba odpre nov transakcijski račun pri drugem izvajalcu plačilnega prometa in preko njega nemoteno spremlja oziroma opravlja plačila. Podatek o tem, ali ima oseba neporavnane obveznosti na podlagi sklepov o izvršbi, se bo nahajal v registru transakcijskih računov, ki ga vodi Banka Slovenije, kar bo zagotavljalo tudi transparentnost.Izvajalci plačilnega prometa pa bodo morali od 1. oktobra letošnjega leta te podatke vnesti v register in ga sproti ažurirati. Kljub temu da sedanji zakon določa pravice imetnikov transakcijskih računov v primeru neizvršitve in nepravočasne izvršitve naloga za plačilo, dejansko obstaja tudi možnost, da se bodo izvajalci plačilnega prometa tem določbam skušali izogniti. V tem primeru imetnikom transakcijskih računov ostane le uveljavljanje odškodninskega zahtevka po sodni poti. Ta pot je, kot vemo, dolgotrajna in ni primerna zlasti ne za manjše zneske. Zato predlog zakona predvideva, da lahko Banka Slovenije predpiše vsebino, načine in postopke zagotavljanja jamstev za izplačilo neizvršenih nalogov za plačilo, ki ga morajo zagotoviti izvajalci plačilnega prometa. Ne nazadnje je pa treba povedati, da v sedanji ureditvi obstoji delna pravna praznina, [[...]]
Lepo prosim [[...]]
[[...]]izvajalci plačilnega prometa v zvezi [[...]]
[[...]]prisotne v dvorani, da se umirijo.
[[...]]z reševanjem sodnih odločb davčnih izvršb. Zato predlog zakona predvideva, da se določbe zakona, ki se nanašajo na prejem in sprejem izvršitev, nalogo za plačilo odškodninskih odgovornosti [[...]] [[Nerazumljivo.]] plačilnega prometa ter pošiljanje obvestil smiselno uporabljajo tudi za izvršitev plačil na podlagi določb državnih organov. V predlogu zakona je z namenom uskladitve z zakonom o prekrških kot prekrškovni organ navedena tudi Banka Slovenije, ki bo te postopke tudi izvajala. Vse navedene spremembe in dopolnitve zakona o plačilnem prometu ne bodo povzročile finančnih posledic za proračun, bodo pa pripomogle k boljšemu in mednarodno usklajenemu izvajanju plačil prometa vseh naših subjektov. Na seji odbora za finance in monetarno politiko je bilo na sam predlog zakona vloženih več amandmajev, ki jih je vlada sprejela. Zato vlada Republike Slovenije predlaga državnemu zboru, da sprejme predlagano besedilo zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu v tej obliki. Hvala lepa.
Hvala lepa, državnemu sekretarju. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predsednik odbora, gospod Ciril Pucko bo podal poročilo odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavniki, predstavnice vlade, kolegice in kolegi. Navedeni predlog zakona je odbor obravnaval na eni izmed svojih zadnjih sej. Pri tem smo ugotovili, da je zaradi jasnosti in boljših rešitev nujno potrebno upoštevati in dopolniti in ustrezno spremeniti predlog zakona na osnovi mnenja zakonodajno-pravne službe našega državnega zbora. Pri tem smo se našli v določeni zagati, ker na sami seji nismo znali popraviti oziroma ustrezno spremeniti 35. in 36. člena. Zato smo ju z amandmaji odbora le odprli. Na mizi oziroma na klopeh imate predloge amandmajev k tema dvema členoma, ki so vloženi s strani treh poslanskih skupin. Predlagam, da s sprejetjem teh amandmajev popravimo tudi 35. in 36. člen, ki jim zaradi hitrosti in zahtevnosti same vsebine nismo bili v stanju na sami seji odbora popraviti. Predlagam, da navedeni predlog zakona z sprejetjem teh treh amandmajev podpremo in sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala predsedniku odbora. Prosim za sodelovanje pri naslednjem delu seje. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Doktor Jožef Bernik ima stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Gospodje iz ministrstva, dame, gospodje! Vlada sicer navaja v svoji razlagi, da v primeru nespoštovanja določil pogodbe evropske skupnosti lahko privede do postopka - čeprav niso posledice navedene - proti Republiki Sloveniji, vendar ne trdi, da bi prišlo do težko popravljivih posledic za Republiko Slovenijo. To je zopet ena od tistih sprememb, ki imajo približno isto dikcijo, zakaj je to nujni postopek. Človeku se nekoliko čudno zdi, da sprejemamo te spremembe sedaj, čeprav so bile te direktive že sprejete leta 2002. To sta dve direktivi. Prva razlaga Razlog za sprejem predloga za uskladitev slovenske zakonodaje o čezmejnih nakazilih, druga je Direktiva 98 o dokončni poravnavi pri plačilih in sistemih poravnave vrednostih papirjev. Nekje se je zataknilo na ministrstvu, da smo šele sedaj dobili te uskladitve. Gospod državni sekretar je zelo dobro pojasnil, kaj te spremembe pomenijo in kako jih je treba razumeti in kako bodo funkcionirale. Zato ne bom šel v to in kratil časa s ponavljanjem teh stvari. Zanimivo je tudi omeniti, vsaj z mojega gledanja, kako se postopa v primeru začetka stečajnega postopka, kako se postopa proti članom plačilnega sistema, če so bili plačilni nalogi vneseni v sistem pred začetkom stečajnega postopka oziroma v določenih primerih tudi, če so bili vneseni v sistem po začetku stečajnega postopka. Kdaj se šteje, da je bil plačilni nalog vnesen v sistem, pa je potrebno določiti v pravilih, ki veljajo za ta sistem. Direktiva tudi določa, da začetek stečajnega postopka nad članom plačilnega sistema ne sme vplivati na pravice in obveznosti članov v zvezi s poravnavo, ki so nastale pred začetkom postopka. Zanimivo je, da ni nobene, kako bi rekel, analize o tem, kako bo ta uskladitev z evropskimi direktivami delovala na evropskem trgu oziroma našem domačem trgu, ali so to izboljšave nad tem, kar imamo sedaj. Meni se zdi to razmeroma kompliciran sistem, vendar nimam zadosti znanja, da bi lahko to ugotovil. Hvala lepa.
Hvala dr. Bernik. Leopold Grošelj ima besedo za stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Predlagatelj zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu je ocenil, da gre za take vsebinske spremembe, ki zahtevajo nujni postopek in moram reči, da pri usklajevanju tega predloga temu nismo nasprotovali. Zdi se nam predvsem pomembno, da gre za dva cilja v spremembi tega zakona. Osnovni cilj predlagane novele je, da se vključi dokončna uskladitev s predpisi Evropske unije oziroma njenimi direktivami. Mislim, da je tu izredno pomembno, da se tekoče upošteva spreminjanje tudi ostale zakonodaje. Tako gre zauvajanje določenih rešitev, ki so se pokazale kot potrebne tudi za izvajanje samega zakona. Ob tem so izvršeni še nekateri redakcijski popravki, ki naj bi prispevali k večji jasnosti. Zdi se nam tudi zelo pomembno, da so v vsebini zakona predlagane tudi nekatere rešitve, ki niso vezane na spremembe v zvezi z evropskimi direktivami oziroma predpisi Evropske unije. Bilo je navedeno določilo, ki predpisuje, na primer, da lahko Banka Slovenije predpiše vsebino, način in postopek zagotavljanja jamstev za izplačilo neizvršenih nalogov za plačilo, ki jih zagotavljajo izvajalci plačilnega prometa, in da se istočasno izkoristi tudi možnost, da se v spremembe tega zakona vnesejo tudi ostale spremembe, ki so bile vsebovane v našem pravnem redu. Eden izmed takih je tudi zakon o prekrških. Osnovni namen dopolnitve 20. člena tega zakona je predvsem v tem smislu, da bi se s spremembo 19. člena o plačilnem prometu zagotovilo javnost podatkov iz registra transakcijskih računov, kar je bil tudi osnovni namen predlagatelja. Z ustreznim amandmajem se ta zadeva ni ravno pokazala v tej luči, zato tudi predloženi amandma k 20. členu to odpravlja in mislimo, da je s tem v zadostni meri zagotovljena celovita preglednost. Glede tega, kar je že tudi v svojem izvajanju omenil predsednik odbora za finance in monetarno politiko, kar je zlasti povezano s 35. in 36. členom. Res je, da se je na odboru iskala ustrezna rešitev, vendar je bilo pripeljano do tega, da je bil člen odprt in oba amandmaja, ki sta predložena, tako k 35. kot 36. členu, dajeta tudi ustrezno rešitev. Pri tem je bistveno, da glede na zakon o državni upravi in uredbo o organih, ki je sestavni del tega, se potem lahko pri izvrševanju tega zakona sklicuje na organ, ki je pristojen za izvajanje javnih plačil ni rešitev. Ob upoštevanju vseh treh amandmajev mislim, da je zakon konsistenten, zato ga bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov tudi v celoti podprli. Hvala.
Hvala lepa. Ivana Božiča trenutno ni. Ciril Pucko bo predstavil stališče poslanskega kluba LDS. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Bistvo tega zakona - zaradi česar ga tudi poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenija podpira - je v njegovi uskladitvi z zakonodajo Evropske unije. Še posebej pozdravljamo rešitev, s katero zakon določa oziroma predpisuje, da lahko Banka Slovenije predpiše vsebino in načine postopka zagotavljanja jamstev za izplačilo neizvršenih nalogov, za plačilo, ki ga zagotavljajo izvajalci plačilnega prometa. Menimo namreč, da bo s to določbo odpravljena velika napaka sedanjega zakona o plačilnem prometu in ocenjujemo, da se bo s tem tudi sam plačilni promet oziroma disciplina nekoliko ali pa morda izboljšala. Hkrati s tem, kar sem povedal, bomo poslanci Liberalne demokracije Slovenije podprli zakon skupaj s predlaganimi tremi amandmaji treh poslanskih skupin. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin do predloga zakona. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in o členih dopolnjenega predloga zakona. Razpravo bomo vodili na osnovi gradiva, ki ga imate pri sebi, v katerem so z dne 25.3. tri poslanske skupine: poslanski klub LDS, poslanska skupina Združene liste in poslanska skupina DeSUS vložile tri amandmaje, amandma k členu 20. amandma k členu 35. in amandma k členu 36. V razpravo dajem amandma teh treh poslanskih skupin k členu 20. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k členu 20. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Prosim za pozornost, ker bomo glasovali. Glasujemo o amandmaju k členu 20. Zdaj pa smo sklepčni ponovno, sem prepričan. Malo pozornosti prosim. Glasujemo drugič o amandmaju k členu 20. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za amandma je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Nihče proti.]] Amandma je sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k členu 35 istih poslanskih skupin. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključuje razpravo o amandmaju k členu 35 in ga dajem v odločitev. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Dovolj nas je v dvorani. Prosim vas za pozornost. Petek je, radi bi končali z delom čimprej. Glasovali bomo drugič. Prosim za pozornost. Glasujemo drugič. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[1 proti.]] Amandma k členu 35 je dobil podporo, je sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 36. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k 36. členu in prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za amandma je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Nihče proti.]] Amandma je sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 20. členu, k 35. členu in 36. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členu vložiti amandma. [[Ne.]] Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba ali vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Ali to drži? Predstavnik zakonodajno-pravne službe gospod Rogelj ima besedo.
Zakonodajna-pravna služba v skladu s petim odstavkom 140. člena poslovnika državnega zbora ugotavlja, da so zaradi amandmajev, sprejetih k 35. in 36. členu predloga zakona, posamezne določbe tega predloga zakona medsebojno neusklajene. Namreč, z amandmajema k navedenima členoma je besedilo "Uprava Republike Slovenije za javna plačila" nadomeščeno z besedilom "organ, pristojen za javna plačila". S to spremembo pa je nastala neusklajenost 1. členom in še z nekaterimi drugimi členi predloga zakona, v katerih je prvotno konkretno poimenovanje "Uprava Republike Slovenije za javna plačila" ostalo nespremenjeno. Z odpravo navedene neusklajenosti bi bil potreben uskladitveni amandma k 1. členu, s katerim bi se poimenovanje navedenega organa v tem členu in v celotnem nadaljnjem besedilu zakona redakcijsko preuredilo s sprejetim amandmajem k 35. in 36. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa, za to obrazložitev. To se je že vedelo, če bodo ti amandmaji sprejeti, da se bo pojavila ta neusklajenost. Gospod Sibil, imate besedo. S tem da vas obvestim, da imate na klopi že v naprej pripravljen predlog uskladitvenega amandmaja. Prišel je že na klop prej, kot bi smel priti in se zato opravičujem. Dajem vam besedo, gospod Svilan.
Hvala lepa. Vlada je v pripravi ugotovila, da lahko pride do tega neskladja in je tudi v sodelovanju z zakonodajno-pravno službo pripravilo uskladitveni amandma, ki ste ga, kot je povedal predsedujoči, pomotoma že dobili na mizo. Zdaj ga še uradno vlagamo, tako da bi uskladili te razlike v pojmovanjih, ki so nastale zaradi sprejetih amandmajev. Predlagamo, da ta uskladitveni amandma tudi podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa za ti dve obrazložitvi. Dajem v razpravo uskladitveni amandma Vlade Republike Slovenije k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o plačilnem prometu, tretja obravnava, v okviru nujnega postopka k 1. členu. Gradivo imate na mizi. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o uskladitvenem amandmaju in prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za amandma je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. S tem je neusklajenost odpravljena. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 48, za zakon je glasovalo 43 poslank i poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo še na zadnjo točko današnjega dnevnega reda. Predstavnikov ministrstva za finance se zahvaljujem za sodelovanje. Prehajamo torej na 36. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMLJANJU DRŽAVNIH POMOČI, NUJNI POSTOPEK. Tudi ta predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem mag. Heleni Kamnar, državni sekretarki v ministrstvu za finance za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci. S 1. majem se začne na področju državnih pomoči uporabljati neposredno zakonodaja in drugi predpisi evropske komisije. Zaradi tega je potrebno razveljaviti do sedaj veljavi zakon o državnih pomočeh, hkrati pa vpeljati sistem, ki bo zagotavljal najmanj dvoje. Prvič, da bo preprečil morebitno vračanje že dodeljenih državnih pomoči,ker bi se naknadno preko nadzora v evropski komisiji ugotovilo, da so nezdružljive s predpisi, in, drugič, treba je zagotoviti oziroma še naprej ohranjati centralno vodenje, evidenco o dodeljenih državnih pomočeh, kar bo zagotavljalo tudi poročanje evropski komisiji na tem področju. Zakon, ki je pred vami, ti dve nalogi predvideva, in predvideva postopke, kako jih zagotoviti. Hvala lepa.
Hvala državni sekretarki. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi predstavnik odbora besedo? Predsednik odbora gospod Ciril Pucko bo podal poročilo odbora.
Gospod podpredsednik, kot ste že povedali, smo zakon obravnavali. Pri tem smo ugotovili, da so k določenim členom bile vložene pripombe zakonodajno-pravne službe. Da bi izboljšali vsebino zakona, smo jih v obliki amandmajev sprejeli. Predlagam državnemu zboru, da tako popravljen zakon sprejme. Hvala.
Hvala lepa, predsedniku odbora. Sledijo stališča poslanskih skupin. Dr. Jožef Bernik ima besedo. [[Ne želi.]] Mag. Janez Drobnič, prosim.
Stališče poslanske skupine Nove Slovenije je, da ta zakon, kot nov, samostojen zakon ni potreben. Pravna materija bi bila lahko vključena v ostala dva zakona, ki se nanašata na državne pomoči, bodisi o nadzoru državnih pomoči ali sam temeljni zakon o državnih pomočeh. Poleg tega gre po nujnem postopku, za kar ni nobenih poslovniških določil. To smo že povedali. Vendar vladi se mudi, ker je dosti zamudila, ker je držala zakone v predalu. Posledica tega je, da je ta praksa o dodeljevanju državnih pomoči postala zelo sporna. Lahko si pogledate poročilo o državnih pomočeh v letih 1990, 1991, 1992 in boste hitro ugotovili, na kakšen način so se državne pomoči razdeljevale, kljub temu da je bilo že v tistem zakonu bilo predvideno, kako se dodelujejo in kako se tudi nadzorujejo. Torej dobivamo še en tretji zakon, kar povečuje možnost neskladja in tudi netransparentnosti. Dodeljevanje državnih pomoči je običajno najresnejša nevarnost spodkopavanja enakosti na trgu in konkurence. Ker bo tudi nadzor izvajalo ministrstvo, bo vprašanje, kako bo ta nadzor resnično kvaliteten in tudi takšen, da se ne bo politična elita vpletala v gospodarstvo in resnično zagotovila transparentnost tistih držvnih pomoči, ki ne bodo kvarile reda na trgu. To je pravzaprav tudi neke vrste rak rana v Evropi. Državne pomoči so bile vedno sporne. Tukaj je dosti sprenevedanja in največji bazen za koruptivna dejanja. Iz dosedanjega dodeljevanja državnih pomoči se lahko nekaj naučimo. Večina finančnih poseganj ni rešila podjetij, ki so bila v težki situaciji in v katerih je država s proračunskimi sredstvi posegla, da bi se šla ozdravljenje. Pogosto je šlo za vpletanje politike, političnih funkcionarjev in elite v posamezne primere, ne redko tudi sum in podkupovanja. Ko nekomu dodelite pomoč, se takoj sproži vprašanje, zakaj niste dodelili drugim, če delujejo na trgu in imajo enake pozicije. Če nimajo enakih pozicij, potem morate spremeniti pravila igre, ki so postavljena zato, da bodo. Komu pomagati? To je bila resna dilema, večkrat sprožena, ali tistemu, ki umira, da ga boš rešil, pa ga ne rešiš, ali pa tistemu dobremu, da bo povečal število delovnih mest, povečal prihodek, povečal proračunske prihodke in kaj še vse. Nekaj primerov imamo, mariborski bazen, na primer Elektrokovina, Mariborska tekstilna tovarna in še druge. Da ne naštevam. Tam so bule denarne pomoči, ne po principih Evropske unije, ker če daš enkrat to veliko denarno pomoč, potem je pač v naslednjih desetih letih oziroma mu je ne smeš več dati. Tam so se kar ciklično pojavljale državne pomoči, in to je bilo netransparentno in tudi škodljivo za proračun. Zato se nekateri podjetniki, gospodarske družbe sprašujejo, ali niso bili v tem primeru tudi oškodovani. Šlo je za neenako obravnavo na trgu.
Hvala lepa. Leopold Grošelj ima besedo. Stališče poslanske skupine Združene liste.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana državna sekretarka in podsekretarka! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo tako dopolnjen zakon s strani odbora za finance in monetarno politiko o spremljanju državnih pomoči v celoti podprli. Hvala.
Hvala lepa. Ciril Pucko ima besedo za stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavnice vlade, kolegice, kolegi! V Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo ta zakon predvsem iz naslednjega razloga. Ocenjujemo namreč, da bodo na osnovi evidenc, ki bodo poslane evropski komisiji, vladi in državnemu zboru, določeni elementi tudi potrebni za oceno učinkovitosti državnih pomoči, o katerih tako zelo radi vsi govorimo. Iz tega razloga bi tako zakon kot podzakonskiakt, izdan na zakonski podlagi, morala zagotoviti pridobitev čim večjega števila podatkov, potrebnih za oceno učinkovitosti, o kateri sem govoril v prvem delu svojega nastopa. Iz tega razloga in iz razloga, da s 1. majem vstopamo v Evropsko unijo, prevzemamo evropski pravni red, in pa ker določene aktivnosti še vedno vodimo v okviru ministrstva za finance, bomo v Liberalni demokraciji Slovenije zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. K dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. V tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Prehajamo na odločanje o zakonu. Prosim za pozornost! Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Kolegice in kolegi, prekinjam 35. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 29. marca 2004, ob 12.00 uri. Vsem hvala za sodelovanje in prijeten vikend!