Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 4. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji naši kolegi in kolegice: Aurelio Juri, Feri Horvat, Janez Janša, dr. Miha Brejc, Pavel Rupar, Igor Štemberger, Anton Delak, Vili Trofenik od 17.00 ure dalje, Geza Džuban, Jožef Školč za pričetek seje in Roman Jakič med 16.00 in 17.00 uro. Prosim, da z vstavitvijo kartic v glasovalne naprave ugotovimo navzočnost v dvorani! V dvorani je navzočih 53 kolegic in kolegov. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Tudi na to sejo oziroma na nadaljevanje seje sem vabil predstavnike Vlade Republike Slovenije in jih med nami prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 4. seje državnega zbora bomo v skladu z odločitvijo ob prekinitvi pričeli z obravnavo prekinjene 17. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o ratifikaciji konvencije med Republiko Slovenijo in Združenimi državami Amerike o izogibanju dvojnega obdavčevanja in preprečevanju davčnih utaj v zvezi zdavkom od dohodka in premoženja. Zatem bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 3. točke. Po dogovoru na kolegiju danes malo pred začetkom nadaljevanja te seje bomo jutri sejo zbora pričeli z obravnavo predlogov zakonov povezanih s sprejemanjem državnega proračuna za leto 2001, in sicer 24. točko, 23. točko in 31. točko. Sejo bomo nato nadaljevali z obravnavo 28. točke ter nato s paketom šolskih zakonov, to je točkami 32., 33. in 34. Kar Državni zbor Republike Slovenije ne bo uspel skleniti do vključno četrtka do 18.00 ure, to je zaključka 4. redne seje, bomo s sklepom prenesli na začetek 5. seje. Nadaljujemo torej s prekinjeno 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA. Rad bi spomnil, da je ostala splošna razprava o predlogu zakona odprta. V okviru splošne razprave je naš kolega, poslanec Franc Pukšič postavil predstavnikom vlade več vprašanj. Takrat vlada ni dala državnemu zboru zadovoljivih odgovorov. To bo storila danes. Potem bomo o predlogu zakona tudi odločali. Vabim torej predstavnico vlade, da spregovori. Prosim. Če vstanete, gospa.
Spoštovani poslanci in poslanke, spoštovani predsednik, spoštovani gospod Pukšič! V zvezi z vašim vprašanjem, ki se nanaša na obdavčitev rezidentov Republike Slovenije v zvezi z ratifikacijo ameriško-slovenske konvencije o izogibanju dvojne obdavčitve dohodka inpremoženja, posredujemo naslednje. Sklepanje konvencije o izogibanju dvojnemu obdavčevanju dohodkov in premoženja je posledica mednarodnih transakcij v katerih osebe, ki v njih sodelujejo, zapadejo davčnim predpisom več držav. Podlaga konvencijam so namreč zakoni držav, ki se nanašajo na obdavčevanje dohodkov in premoženja, in ki temeljijo na dveh mednarodno sprejetih standardih obdavčevanja, in sicer: obdavčitvi rezidentov na dohodkih, ki so doseženi v državi in iz tujine, in na obdavčitvi nerezidentov na dohodkih, ki izvirajo iz države. Na teh izhodiščih temeljijo tudi davčni zakoni Republike Slovenije, po katerih so rezidenti Republike Slovenije obdavčeni tako na dohodkih, prejetih v Sloveniji, kot na dohodkih, prejetih iz tujine. S konvencijami se države namreč dogovorijo o načinu izogibanja dvojni obdavčitvi, ki je posledica prej navedenih mednarodnih načel. Temelj pogajanj Republike Slovenije je modelska konvencija OECD-ja, ki je temelj tudi konvencijam razvitih držav, članic OECD-ja, in nekaterih drugih manj razvitih držav, prav tako pa tudi konkretni ameriško-slovenski konvenciji. Po tej tipski konvenciji, na kateri se pogaja Republika Slovenija, in ki je bila potrjena tudi s strani odbora za mednarodne odnose državnega zbora, pripada pravica obdavčitve državi rezidenstva. Država rezidenstva namreč za posameznika pomeni državo, s katero je življenjsko in ekonomsko povezan, pri čemer se pretežno izhaja iz kriterija stalnega bivališča posameznika. Država rezidenstva je tudi dolžna odpraviti dvojno obdavčitev v skladu z načinom, ki je običajno določen v 24. členu konvencije. Slovenija se je pri pogajanju z Združenimi državami Amerike oprla na tipski model konvencije in primerno zastopala interese Republike Slovenije na tem področju. V zvezi z obdavčitvijo pokojnin na Hrvaškem smo danes prejeli informacijo, potrjeno, da Republika Hrvaška še ni sklenila konvencije o izogibanju dvojni obdavčitvi z Združenimi državami Amerike, je pa v skladu s hrvaškimi predpisi urejeno tako, da so pokojnine rezidentov, ki jih ti prejemajo iz tujine, v celoti izvzete iz obdavčitve na Hrvaškem. V Sloveniji pa je z zakonom o dohodnini določeno, da so v Sloveniji obdavčene tako pokojnine prejete v Sloveniji in pokojnine prejete iz tujine. Tako je Republika Hrvaška unilateralno izvzela pokojnine iz tujine iz obdavčitve, medtem ko v Sloveniji ni tovrstna ureditev. S konvencijami o izogibanju se namreč ne doseže oprostitve ali obdavčitve določenega dohodka v državi rezidentstva, ampak je to dejansko predmet davčnih zakonov posameznih držav. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa državna podsekretarka. Kolega Pukšič je postavil vprašanje. Ste z odgovorom in pojasnili zadovoljni? Želite besedo? Prosim, kolega Pukšič. Želi za njim še kdo besedo? Kolega Pukšič ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Iz predloga zakona o konvenciji in iz pojasnitve, ki jo je podala gospa, je pravzaprav razvidno, da je zakon o tej resoluciji [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Kolega Pukšič ima besedo. Ostale prosim za tišino, ki omogoča, da se pojasnijo stališča. Prosim!
[[...]]oziroma je ta resolucija napisana tako, da prej odvrača naše znanstvenike, poslovneže ali pa tudi izseljence, da bi se vračali pod takšnimi pogoji, ki so sedaj tu zapisani, ker je očitno, da bodo na prejete dohodke v Združenih državah Amerike pri nas padli v najvišjo možno stopnjo obdavčitve. Sami ste povedali, da na Hrvaškem ni sprejeta resolucija, pa so vendar izvzeli to dvojno obdavčevanje oziroma na ta način obdavčevanje dohodkov, pokojnin in tako dalje, ki jih prejemajo iz Združenih držav Amerike. Ne verjamem in bojim se tega, tudi kot predsednik parlamentarne komisije za Slovence v zamejstvu in po svetu, da takšna resolucija ne prinaša spodbujanja vračanja na kakršnekoli način, ne samo fizično, tudi, če hočete, s finančnim kapitalom, v našo državo. Verjetno bo ob srečanjih z našimi Slovenci v zamejstvu tudi beseda okrog tega in bo nezadovoljstvo ob takšnem sprejemanju. Glede na to, da je ta resolucija bila že ratificirana v Združenih državah, je pri nas možno pravzaprav opozoriti vlado, da prouči oziroma ovrednoti posledice takšne davčne politike in da obvesti državni zbor o možnih spremembah te resolucije. Seveda, nobena zadeva ni zacementirana dokončno, ampak se vedno dao njej pogovarjati in jaz verjamem, da bo pač to danes sprejeta, ampak potrebno bi bilo vložiti v diplomaciji nekaj naporov, da bi se te zadeve spremenile in pripravile tako, da bi bile v korist, če hočete znanstvenikom, poslovnežem in našim izseljencem, ki živijo v Združenih državah Amerike in se seveda bi vračali nazaj. Hvala.
Hvala lepa. Želite dodatno pojasniti? Prosim, gospa podsekretarka.
Samo na kratko. Že po sedanjem zakonu o dohodnini so obdavčene pokojnine prejete iz tujine in prejete doma. To pomeni, da so že po sedanjem zakonu o dohodnini slovenske rezidentje, ki prejemajo pokojnine iz tujine, ne glede na to, iz katere države jo prejemajo, obdavčeni po slovenskih predpisih, to se pravi po lestvici in postopnjah, ki veljajo v slovenski zakonodaji. Kar pa pomeni, če ni konvencije, da so zavezanci za plačilo davka v tujini in v Sloveniji. S sporazumom se pa doseže to, da se dejansko davek plačan v tujini, všteva, odšteje od davka plačanega v Sloveniji in se šteje kot del davka, plačanega v Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne in razpravo zaključujem. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog sklepa ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi kdo besedo o predlaganem sklepu? [[Nihče.]] Zaključujem to razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. V dvorani je navzočih 65 kolegic in kolegov. Predlog sklepa je podprlo 27 poslank in poslancev, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Tako lahko prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. V dvorani je navzočih 66 kolegic in kolegov. 34 jih je predlog podprlo, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prosim kolegice in kolege, da se vrnemo k 3. TOČKI DNEVNEGA REDA, TO JE K ZAKONU O VETERINARSTVU IN K PREGLEDU VLOŽENIH AMANDMAJEV. Ostali smo na 22. strani pregleda vloženih amandmajev, pri amandmaju k 61. členu. Vabim, da se pripravimo za obravnavo te točke dnevnega reda. Počakajmo nekaj trenutkov, da predlog amandmajev vsi dobite predse. Je kakšen ugovor, da nadaljujemo? Lahko nadaljujem? Prav. Potem [[...]]Torej, na 22. strani [[...]]Najprej vabim k besedi poslanke in poslance, če želijo pojasniti stališča k 61. členu, kjer je vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Potem predlagam, da glasujemo o prvem amandmaju k 61. členu na 22. strani pregleda. Glasujemo. Prosim za potrebni mir v dvorani med glasovanjem. Navzočih je 65 kolegov in kolegic. 41 jih je amandma podprlo, nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 61. členu v celoti, kot je bil spremenjen. Glasujemo. Navzočih je 65 kolegov in kolegic. Je ugovor za glasovanje? [[Ne.]] 41 jih je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 61. člen sprejet. Imate, kolega Kramberger, predlog?
Gospod podpredsednik, hvala za besedo. Jaz bi [[...]]Gospod predsednik, oprostite. Želel bi informacijo, nisem slišal, ali smo mi o 60. členu oziroma o prvem amandmaju 60. člena glasovali. To smo že zadnjič storili. Jaz nimam to zabeleženo, tako da ne bi prišlo do pomote. Dobro, hvala lepa.
V magnetogramu je to tudi zapisano. Predsedujoči je ugotovil, da je za amandma o 60. členu v celoti glasovalo 50 kolegic in kolegov. 36 jih je glasovalo za, 1 proti. "Ugotavljam", citiram predsedujočega, "da je 60. člen sprejet." Odpiram razpravo k 66. členu. V amandmaju je predlagano novo besedilo. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo k amandmaju pod številko 1 k 66. členu. Glasujemo. Za tako besedilo 66. člena je glasovalo 45 kolegov in kolegic, nihče mu ni nasprotoval, tako je v celoti sprejeto. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je v celoti sprejeto. Sprašujem, ali želi kdo besedo k amandmaju k 68. členu na 23. strani našega pregleda in k členu v celoti? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo najprej na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 68. členu. Navzočih je 65 kolegov in kolegic. Za amandma je glasovalo 46, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o besedilu člena v celoti. Glasujemo. Glasovalo je 66 kolegov in kolegic, 45 jih je bilo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo v celoti sprejeto. K naslovu VIII. poglavja imamo vložena dva amandmaja. Želi kdo o njima besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje, najprej k amandmaju pod zaporedno številko ena na koncu 23. strani. Glasujemo. 19 kolegic in kolegov je predlog podprlo, 25 jih je glasovalo proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 25.]] Tako ta amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem - to je, da se naslov VIII. poglavja spremeni tako, kot se glasi v nadaljevanju na 24. strani. Glasujemo. Naslov je v celoti spremenjen, tako je odločilo 44 kolegic in kolegov, eden je temu nasprotoval, 67 pa je bilo navzočih v dvorani. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Naslov je v celoti spremenjen. Sprašujem, ali želi kdo besedo k 70. členu? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Amandma predlaga, da se člen črta. Amandma je povezan z amandmajem k 71. členu in k 101. členu. Glasujemo. V dvorani je navzočih 67 kolegov in kolegic, 39 jih je predlog podprlo, 9 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Člen je črtan. Odpiram razpravo k 71. členu, vložen je en amandma. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje amandma pod zaporedno številko ena k 71. členu. V dvorani je navzočih 67 kolegov in kolegic, 39 jih je predlog podprlo, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Amandma k 71. členu je sprejet. Sedaj bomo glasovali o 71. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 66 kolegov in kolegic, 37 jih je glasovalo za, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Ker je povezan z amandmajem k 101. členu, vas vabim, da gremo na 32. stran, pregleda, k amandmaju številka tri, da se črta tretji odstavek 101. člena. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Glasujemo. V dvorani je navzočih 66 kolegov in kolegic, 41 je glasovalo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Potemtakem se črta tretji odstavek 101. člena. Vračamo se na stran 25 k naslovu IX. poglavja. Tukaj je vložen en amandma pod zaporedno številko ena. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Glasujemo o predlogu amandmaja k naslovu IX. poglavja. Navzočih je 66 kolegov in kolegic, 43 jih je glasovalo za, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Tako smo sprejeli naslov poglavja. Gremo na obravnavo in sprejem amandmajev k 72. členu. Prvi amandma je sprejet, drugi pa umaknjen. Če ni nasprotovanja, glasujemo samo še o besedilu člena v celoti. Želite besedo? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 65 kolegov in kolegic, 43 jih je glasovalo za, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Člen je v celoti sprejet. O novem 72.a členu smo že odločali. Tako na 26. strani prehajamo k razpravi in odločanju o enem amandmaju k 74. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in odločamo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 74. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 kolegov in kolegic, 42 jih je glasovalo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Zdaj glasujemo še o besedilu 74. člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 65 kolegic in kolegov. Besedilo člena v celoti je podprlo 41 kolegov in kolegic, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. K 81. členu imamo na 26. in 27. strani pregleda dva amandmaja, o katerih odpiram razpravo. Želi kdo besedo? [[Nihče ne želi besede.]] Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. 65 kolegov in kolegic je v dvorani. 8 jih je glasovalo za, 36 proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 81. členu. Prosim, glasujemo. Navzočih je 65 kolegov in kolegic. 40 jih je za, eden proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je drugi amandma oziroma amandma pod zaporedno številko 2 je sprejet. Zdaj lahko glasujemo o besedilu člena v celoti. V dvorani je navzočih 65 poslank in poslancev. 43 jih je besedilo člena podprlo, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je besedilo sprejeto. K 82. členu imamo vložena dva amandmaja. Želi kdo o njiju razpravljati? Prosim, kolega Veber.
Mogoče samo za pojasnilo. 82. člen -, če bi lahko predlagatelj dodatno pojasnil 82. člen, in sicer drugi, tretji in četrti odstavek, kjer se mi zdi, da gre za podvajanje desetega odstavka 81. člena. Deseti odstavek 81. člena govori o tem, da sistemizacijo delovnih mest sprejme generalni direktor VURS-a, v soglasju z ministrom in vlado Republike Slovenije. No, v 82. členu pa potem še posebej uzakonjamo, bi rekel, nekatere pogoje, ki naj bi jih izpolnjevali direktorji območnih uradov, kot je generalni direktor. Mislim, da bi bilo dovolj primerno to urediti v sistemizaciji delovnih mest. V ta namen je tudi vložen amandma pod številko 2 k 82. členu, ki predvideva črtanje drugega, tretjega in četrtega odstavka. Ali se morda da pridobiti še mnenje vlade, ali je to sprejemljiva rešitev oziroma ali ne gre - kar je sicer moje mnenje - za podvajanje desetega odstavka iz 81. člena z določili drugega, tretjega in četrtega odstavka v 82. členu? Hvala.
Hvala, kolega Veber. Želi vlada pojasniti svoje stališče? Prosim, mag. Kovač.
Hvala lepa. V 81. členu govorimo o pogojih, ki morajo biti za delovanje veterinarske uprave, se pravi, kako je veterinarska uprava sestavljena, v 82. členu pa govorimo o strokovnih pogojih tistih, ki posamezne dele veterinarske uprave tudi vodijo. Tako da med tema dvema členoma gre delati razliko, zato sta tudi ločena. Sam zakon, kakor je že uvodoma bilo tudi povedano, prinaša in uveljavlja karierni sistem. V 82 členu je jasno tudi razvidno, da je za opravljanje določenih del in nalog na veterinarski upravi pač potrebno izpolniti določene pogoje, predvsem kadrovske in strokovne pogoje. Na ta način je v zakonu zagotovljeno, da se absolutno izločijo vsi ostali efekti, ki bi lahko vplivali na imenovanje posameznikov, ampak da se absolutno izpolnjujejo strokovni kriteriji za zasedbo posameznih delovnih mest. Prav tako v zakonu in v tem členu sledimo določeni strategiji. Se pravi, da se lahko veterinarji na veterinarski upravi zaposlijo takoj po končanem študiju, ker se pripravništvo s tem zakonom ukinja. Zaradi tega je naveden tudi 1. člen, da je potrebno obvezno opravljati še določeno izobraževanje na področju inšpekcije, nato je za vodjo območnega urada določeno, da mora imeti kolega najmanj tri leta delovnih izkušenj v sami državni upravi, nato je v tretjem odstavku določeno, da mora imeti šest let tovrstnih izkušenj, in pa za generalnega direktorja, da mora imeti devet let tovrstnih izkušenj z deli in nalogami v državni upravi. Gre namreč za visoko strokovna dela delavcev državne uprave oziroma državnih uradnikov kot takih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Mislim, da je smiselno, da se ta amandma k 82. členu podpre. Bi pa na nek način dejansko predlagal predlagatelju, da se za tretjo branje dikcija prvega amandmaja dopolni. Prepričan sem, da vsaj iz izkušenj zadnjih let opažam, da na nek način predvsem veterinarskim inšpektorjem manjka tiste praktične podlage, ki izhaja iz praktičnega dela v praksi na terenu. Sem prepričan, da na nek način ni samo nujno potrebno, da izpolnjuje inšpektor tako imenovane pogoje upravnega postopka, ampak da ima tudi delovne izkušnje na samem terenu. Prepričan sem, da bi bilo smiselno za tretjo obravnavo tudi v tem smislu na nek način dopolniti. Zato bi bilo primerno, da se amandma sprejme, s tem da se do tretjega branja tudi na tem področju še prevzamejo možne spremembe.
Hvala, kolega Rokavec. Kolega Veber je želel besedo.
Mogoče še k prvemu amandmaju glede enoletnega strokovnega usposabljanja. Po nekaterih trditvah ta dikcija ni usklajena z direktivo Evropske unije, kajti to je neke vrste pripravništvo, ki ga v Evropi ni. Ker naj bi ta zakon tudi dejansko sledil vsem tem izhodiščem v Evropi, sprašujem, ali je dejansko ta dikcija usklajena z direktivo in ali bi sprejem tega, če ni usklajen, imel posledice,da bi dobili opozorilo, da se mora to spremeniti. Imam pa tudi repliko na prejšnje izvajanje v tem smislu, da strokovnost, ki naj bi bila opredeljena v 82. členu, je zagotovo tudi sestavni del sistemizacije delovnih mest kot pogoj za zasedbo določenega delovnega mesta. Kljub tej razlagi imam še vedno občutek, da ravno ti odstavki v 82. členu, drugi, tretji in četrti, niso ravno nujno potrebni, da jih zapišemo v zakon. Hvala.
Hvala lepa. Želi vlada odgovoriti na vprašanje? Prosim.
Hvala lepa. Posebej bi pojasnil to, da je amandma, ki ga je vložila vlada v zvezi z inšpekcijskim nadzorstvom, ki ga lahko izvaja samo uradni veterinar, absolutno usklajen z določili in pa direktivami Evropske unije, predvsem tudi v tem delu, ko govorimo, da lahko to opravlja le tisti, ki je opravil predpisano strokovno usposabljanje. Lahko vzamem kot primer, v Republiki Franciji kandidati, ki so sprejeti v državno službo na področju veterine, morajo v posebno šolanje, ki traja minimalno leto in pol. Na osnovi tega šolanja si pridobijo strokovna znanja in pa tudi vpogled v delovanje državne uprave, da lahko potem, ko to šolanje zaključijo, začnejo samostojno in opravilno delovati na tem, že večkrat povedano, kompleksnem in pa vzajemnem področju. Glede sistemizacije bi rad pa opredelil tudi to, da v trenutni sistemizaciji, ki velja za delavce na veterinarski upravi za samega direktorja sploh ni pogojev. To se pravi, da je lahko direktor kdorkoli in kdorkoli si bodi. To pa glede na obsežnost in pa strokovnost dela, ki ga direktor veterinarske uprave mora opraviti, seveda ni primerno, zato tudi določamo to z zakonom, kakšne pogoje morajo imeti posamezniki, da lahko opravljajo tovrstna dela. Gre posebej ločiti tudi med izkušnjami, ki si jih kolegi pridobijo na terenu med opravljanjem drugih oziroma drugovrstnih dejavnosti v veterinarstvu. Kajti zdravljenje živali nikakor ni upravni postopek. Izkušnje, ki si jih pridobimo z zdravljenjem živali, nam v upravnem delovanju absolutno ne morejo koristiti Ker pa vsi kolegi opravljajo neposredno inšpekcijsko nadzorstvo na samem terenu in so združeni v veterinarski upravi, je pa hod med tistim, ki pripravlja predpis in tistim, ki ga izvajajo, izjemno kratek in lahko prihaja v tem delu tudi do zelo hitre korekcije, če je predpis pripravljen narobe oziroma na ta način, da se ga ne da primerno izvajati. Zato je tudi v mednarodnih konvencijah določeno, da mora biti veterina v okviru enega organa, ki opravlja tako na eni strani upravno nadzorstvo in izdaja zdravstvena spričevala, kar to je, in na drugi strani opravlja neposredno inšpekcijsko nadzorstvo. Ta mednarodna pogodba je bila ratificirana v državnem zboru leta 1997 in je pri sprejemanju zakonov in pa pri pripravi zakona tudi obligatorna in se zakon mora ravnati na ta način tudi po njej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 82. členu, na 27. strani našega pregleda. Glasujemo. Navzočih je 63 kolegov in kolegic. Za amandma pod zaporedno številko 1 je glasovalo 45 kolegov in kolegic, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 82. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. 20 jih je glasovalo za, 27 pa proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zato moramo zdaj glasovati o besedilu člena v celoti, torej o besedilu 82. člena. Glasujemo. V dvorani je navzočih 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, 1 je besedilu 82. člena nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo v celoti sprejeto. K 83. členu predloga zakona imamo vložena dva amandmaja. Želi kdo o njima besedo? [[Ne.]] Potem razpravo zaključujem in dajem najprej na odločanje amandma pod zaporedno številko 1 k 83. členu na 27. strani našega pregleda. Glasujemo. V dvorani je navzočih 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče amandmaju pod zaporedno številko 1 ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. V dvorani je navzočih 62 poslank in poslancev. 39 jih je glasovalo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Glasujemo o besedilu člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 kolegov in kolegic. Besedilo člena je podprlo 40 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je to sprejeto. K 84. členu imamo na 28. strani pregleda amandmajev vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 84. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. 39 jih je amandma podprlo, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o besedilu 84. člena v celoti. Glasujemo. V dvorani je navzočih je 61 poslank in poslancev. 39 jih je besedilo podprlo, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo 84. člena sprejeto. Prehajamo k razpravi in odločanju o enem vloženem amandmaju k 86. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlagam, da glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 86. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 kolegov in kolegic. 37 jih je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o besedilu 86. člena v celoti. Glasujmo! Navzočih je 61 poslank in poslancev. 35 jih je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. K 88. členu imamo vložen en amandma, na koncu 28. strani. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 88. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 kolegov in kolegic. Za amandma je glasovalo 40 poslank in poslancev, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj odločamo še o besedilu 88. člena v celoti. Glasujmo! Besedilo člena v celoti je izmed 61 kolegov in kolegic, ki so navzoči v dvorani, podprlo 30, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. Na 29. in 30. strani imamo pregled šestih vloženih amandmajev k 94. členu. Odpiram razpravo. Želi kdo besedo? Prosim, kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci! K 94. členu sem v imenu poslanske skupine Nove Slovenije vložil amandma, in sicer smo predlagali, da bi se predvidene kazni, ki so predpisane kot, bi rekel, nekakšno nadomestilo za nepravilnosti v zvezi s tem zakonom, da bi se te predvidene kazni s 300.000 oziroma do 10 milijonov nadomestile z milejšimi oblikami zapisa, in sicer 100.000 SIT do 3 milijone. To utemeljujemo s tem, da se nam zdijo kazni, ki so predpisane v zvezi s 94. členom, izredno visoke. Če namreč pogledate nepravilnosti, ki se lahko kaznujejo po tem členu, gre za kazni takih prekrškov, ki so predpisane za vse izvajalce enako. Ker pa imamo v praksi, recimo v predelovalni industriji, različno velike subjekte, od tistih najmanjših, ne vem, določenega obrtnika - posameznika, pa do velikih korporacij v predelovalni industriji, vsi pa so, bi lahko rekli, ker so povezani s kmetijstvom, v nezavidljivem položaju, kajti naša ekonomska politika na področju kmetijstva je prej slaba kot dobra, se nam zdi, da bi bilo prav, da bi te amandmaje podprli. Da se ne bom ponovno oglašal še pri drugih, smo enake amandmaje vložili tudi k 95., 96. in 97. členu. V bistvu je obrazložitev pri vseh teh vloženih amandmajih enaka. Samo še za konec povem to. Ko sem primerjal te kazni, ki so predvidene, vem, ker mi bosta minister ali pa direktor VURS-a rekla, da gre za izredno pomembno področje, ki je povezano z varovanjem zdravja ljudi, lahko rečem, ko sem primerjal te številke z zakonom o letalstvu, zakon o letalstvu je prav tako zelo pomemben zakon, pa so te določbe o sankcijah bistveno nižje, kot pa v tem zakonu, ki je danes pred nami. Hvala lepa.
Gospod minister, želite besedo? Prosim. Kolega Sok, se izključite? Hvala lepa.
Hvala. Vlada predlaga ravno nasprotno, povečanje kazni, in sicer spodnje meje ne 300.000, ampak 500.000, zgornjo mejo pa tako, kot je predvideno. V bistvu gre za pravne osebe, ki morajo spoštovati predpisane določbe in kazen mora biti ustrezno visoka, da doseže svoj cilj. Imamo preveč primerov, ko se je izkazalo, da so vsi ugotavljali, da je bolje storiti kazen oziroma da je bolje ravnati napačno, saj je ceneje plačati kazen, kot pa se ravnati po zakonu. Podobno smatramo tudi pri 95. členu, ki ga je ravno gospod Sok prej omenil, da vlada ravno iz teh razlogov ne podpira predlaganega amandmaja, medtem ko pri 96. členu pa podpiramo predlagani amandma. Tam gre pa za fizične osebe.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo k 94. členu? [[Ne.]] Potem razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmajih. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Če je ta amandma sprejet, je amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Prosim. V dvorani je navzočih 62 kolegov in kolegic. 22 jih je glasovalo za, 23 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 62 kolegov in kolegic. 31 jih je glasovalo za, 16 pa proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. Izmed teh jih je amandma podprlo 45, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 62 kolegov in kolegic. Za je glasovalo 8, 36 poslank in poslancev pa proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 4 ni dobil potrebne večine.Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 5. Prosim. Navzočih je 61 kolegic in kolegov. 4 so bili za, 30 pa proti. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 30.]] Amandma ni sprejet. In končno glasujemo še o šestem amandmaju k členu, na 30. strani pregleda. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. 8 jih je predlog podprlo, 33 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 33.]] Amandma pod zaporedno številko 6 ni dobil potrebne večine. Sedaj glasujemo o besedilu člena v celoti, tako kot je bil spremenjen z amandmaji. Glasujemo. 62 kolegic in kolegov je navzočih v dvorani. 37 jih je besedilo člena podprlo, 4 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sprejeto. Odpiram razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 95. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma na glasovanje. Glasujemo. V dvorani je navzočih 62 kolegov in kolegic. 23 jih je predlog podprlo, 29 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Prosim. Navzočih je 62 poslank in poslancev. 36 jih je glasovalo za, 10 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 10.]] Besedilo 95. člena je sprejeto. K 96. členu imamo vložen prav tako en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 96. členu. Prosim. Navzočih je 61 kolegov in kolegic. 44 jih je amandma podprlo, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Dobil je potrebno večino. Tako lahko zdaj odločimo o besedilu 96. člena, kot je bil amandmiran, v celoti. Glasujemo. 61 poslank in poslancev je navzočih. To odločitev je podprlo 42, izmed njih je 1 nasprotoval. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejeta. K 97. členu imamo vložena dva amandmaja. Želi kdo razpravljati o njima? Kolega Sok, imate besedo.
Hvala lepa, za besedo. Glede na to, ker ni bil sprejet moj amandma k 94. členu, sem se še enkrat prijavil k besedi. Poglejte, moram vam povedati, da 10 milijonov kazni za en manjši predelovalni obrat, to so zelo velike kazni. To niso kazni, to so dejansko, lahko rečemo, uničenja, če do tega pride. Ne vem, koliko poslanci poznate te zadeve, ampak že prej sem povedal, da gre za zelo različno velike subjekte na področju predelovalne industrije in tudi na področju kmetijstva. Ker sem delal v inšpekciji, sem se vedno zavedal, kaj pomeni tako ostra kaznovalna politika. Ta državni zbor pa je velikokrat sprejemal zakone, ki jih je zelo visoko sankcioniral. K 97. členu jaz predlagam, da podpremo amandma pod številko ena. Mandatna kazen 30 tisoč tolarjev, s katero se kaznuje na kraju samem, recimo, delavca v nekem proizvodnem obratu, če ni predpisano oblečen ali če nima kape na glavi ali če nima emblema na obleki ali nekaj podobnega, je povsem zadovoljiva. Kazen 100 tisoč je daleč prevelika. Veste, to ugotoviš komaj takrat, ko si v funkciji tistega, ki mora to kazen izvršiti. V državnem zboru je mogoče enostavno roko dvigniti, ampak v praksi je to težko izvršiti, posebej pa seveda težko za tistega, ki zasluži 70, 80 tisoč in bi plačal kazni za en tak banalni prekršek 100 tisoč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko ena k 97. členu. Glasujmo. V dvorani je navzočih 60 kolegov in kolegic, 44 jih je glasovalo za, 5 pa proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je ta amandma sprejet. Ker je sprejet, je amandma pod zaporedno številko dva brezpredmeten. Glasujemo o besedilu 97. člena v celoti. Glasujmo. 60 poslank in poslancev je navzočih pri tem glasovanju, 51 jih je bilo za, eden proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo 97. člena sprejeto. K 99. členu imamo na 31. strani pregleda dva amandmaja. Odpiram razpravo. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajam na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 99. členu. Glasujmo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za amandma pod zaporedno številko 1 se jih je opredelilo 49, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 99. členu. Glasujmo! Navzočih je 60 kolegic in kolegov. 45 jih je glasovalo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Tako lahko glasujemo o členu v celoti. Glasujmo! 60 kolegic in kolegov je navzočih. 40 jih je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. O amandmajih pod zaporedno številko 3 in 1 na 32. strani pregleda smo že odločali; amandma pod zaporedno številko 2 je umaknjen. Se pravi, nam preostane odločanje o amandmajih, ki so vloženi od zaporedne številke 4 naprej. Želi kdo besedo k 101. členu in vloženih amandmajih? Kolega Sok, želite besedo? Prosim!
Hvala lepa. Mislil sem, da bodo predlagatelji obrazložili ostale amandmaje, sam pa bi se v imenu naše poslanske skupine želel opredeliti do amandmaja pod zaporedno številko 5. V tem amandmaju se predlaga, bi rekel, nekoliko mehkejša in drugačna verzija, kot je zapisana v samem predlogu zakona. Pred državnim zborom moram povedati, da je zadeva, da se bo preoblikovanje zbornice med sedanjo zbornico, se pravi, vodstvom zbornice in pa ministrom, da se bo to področje dogovorilo, kot sem pa lahko pozneje ugotovil, nekih dogovorov na to temo ni bilo. Zato je prišlo tudi do predloga tega amandmaja. Naša poslanska skupina bo ta amandma podprla. Zavzemamo se namreč za to, da se dejansko sedanja zbornica z neko mehkejšo varianto preoblikuje v novo obliko in da sredstva ter premoženje na nek način tudi preide v to novo zbornico, ko bomo vsi veterinarji tudi člani zbornice. Zato bomo glasovali za amandma pod zaporedno številko 5 in predlagam tudi ostalim poslankam in poslancem, da ta amandma podprejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Minister želi besedo. Imate, minister, besedo.
Hvala. V zakonu je predvideno, da se ustanovi nova veterinarska zbornica, ravno glede na pripombe in na mnenje ter stališča veterinarske zbornice, obstoječe, sedanje. Potem je bilo predlagano, da se pripravi amandma pod številko 4, ki pravzaprav omogoča, da se v šestih mesecih preoblikuje obstoječa zbornica, skladno z zahtevami zakona. Zato menim, da je ta verzija tudi za zbornico ugodnejša kot pa amandma pod številko 5, ki govori, da se v treh mesecih to postori. Tako da mislim, da ravno iz naslova dogovorov in zahtev zbornice je nastal tudi amandma pod zaporedno številko 4.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem vabim državni zbor, da preidemo na odločanje o amandmajih, ki so vloženi k 101. členu. Najprej bomo odločali o amandmaju. Kolega Kramberger, ste želeli besedo?
Hvala, gospod predsednik. Jaz bi želel povedati, da je 4. amandma k 101. členu v bistvu bolj primeren, bolj natančno ureja prehod in je tudi bolj mehka varianta, kot je rekel kolega Sok. Že če samo pogledamo to časovno razsežnost, tu govorimo o šestih mesecih, v 5. amandmaju, ki ga je predlagala kolegica Maria Pozsonec, pa govorimo o treh mesecih. Tako da mislim, da je ta amandma štirih poslanskih skupin bolj primeren, da ga podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Kramberger. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zdaj pa res zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 60 kolegov in kolegic. Za amandma je glasovalo 44 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. To pa pomeni, da je 5. amandma oziroma amandma pod zaporedno številko 5 brezpredmeten. Zato bomo prešli na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 6 na 33. strani pregleda. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. 39 jih je glasovalo za, nihče proti. Za je glasovalo 39.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 6 sprejet. Na 34. strani pregleda imamo še amandma pod zaporedno številko 7 k temu členu. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 7 sprejet. Prosim, da zdaj odločimo z glasovanjem o besedilu 101. člena v celoti. Glasujemo. Glasovalo je 60 kolegic in kolegov. 38 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo 101. člena izglasovano. K 102. členu amandmaje nimamo v tem pregledu, ste pa obe besedili amandmajev dobili na klop. Vlagatelj enega je kolega Janko Veber, drugega pa kolegica Maria Pozsonec. Kolega Janko Veber predlaga, da se za besedami "Veterinarskega zavoda Slovenije" doda besedilo "in Veterinarskega inštituta Slovenije". Enako besedilo predlaga tudi kolegica Maria Pozsonec. Želi kdo besedo? Kolega Janko Veber.
Amandma sem vložil zaradi uskladitve s sprejetim besedilom 57. člena. Tam smo se opredelili za nacionalni veterinarski inštitut kot samostojno pravno osebo. In dejavnosti veterinarskega zavoda in veterinarskega inštituta se prenašajo v ta nacionalni veterinarski inštitut. Zato je tudi v 102. členu potrebno dodati besedilo "in Veterinarskega inštituta Slovenije", kajti v dosedanjem tekstu je ta člen bil predviden samo za dejavnost veterinarskega zavoda. Tako da gre za uskladitev z že sprejetim, spremenjenim besedilom k 57. členu. Sam tekst ni mogoče še ravno v celoti dovolj dobro usklajen ali pa preciziran z dejavnostmi, ki naj bi tudi vključno prišle v nacionalni veterinarski inštitut, vendar glede na to, da imamo sprejet sklep, da se po drugi obravnavi tega zakona opravi tudi čistopis zakona in pripravijo tudi ustrezni amandmaji, ki bodo odpravili neusklajenosti, je seveda v primeru sprejetja tega amandmaja možno ta 102. člen še izboljšati do tretje obravnave. Tako da je tudi iz tega razloga treba, pač, nekako omogočiti odprtje 102. člena za tretjo obravnavo.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo. Kolega Kramberger, za njim minister.
Hvala gospod predsednik. Mene zanima, ali pravno vzdrži takšna vsebina amandmaja, ki sta jo poslanska kolega predlagala, kolegica Pozsončeva in kolega Janko Veber. Namreč, po zdajšnji dikciji zakona opravlja delo Veterinarskega inštituta Slovenije, veterinarska fakulteta. Ali je možno potem s takšno vsebino amandmaja doseči to, kar želita predlagatelja? Poverjena je dejavnost, tu pa govorimo v 102. členu: "S prenosom dejavnosti Veterinarskega zavoda Slovenije na Nacionalni veterinarski inštitut Slovenije se na Nacionalni veterinarski inštitut prenesejo obveznosti, oprema in sredstva ter preidejo zaposleni, ki se razporedijo na delovna mesta v skladu s predpisanimi pogoji." To bi, če lahko pravno, naša pravna služba poda mnenje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister.
Hvala. Mi menimo, da veterinarski inštitut ni pravna oseba in zato bi bil ta predlog nepravilen in protipraven, vsaj po našem mnenju. V tem primeru bi pa res šlo za hud poseg v avtonomijo univerze. Ker pa je bilo v 57. členu zapisano: v skladu s sprejetjem v državnem zboru v drugem branju, da bo soustanoviteljstvo dveh institucij tisto, ki bo opredelilo ustanoviteljstvo veterinarskega inštituta.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo, če ne bomo prešli na odločanje. Preidemo na odločanje o amandmaju k 102. členu. Vložila sta ju kolega Janko Veber in Maria Pozsonec. Glasujemo o njunem predlogu amandmaja k 102. členu. Navzočih je 61 kolegic in kolegov, predlog je podprlo 22, 20 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je amandma k 102. členu sprejet. Sedaj bomo glasovali o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, 29 jih je bilo za, 16 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je besedilo 102. člena sprejeto. Prehajamo k zadnjemu členu besedila zakona, ki je predlagano za dopolnitev, to je k 103. členu. K temu je vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 103. členu predloga zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 kolegic in kolegov, za je glasovalo 44, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Tako smo izčrpali razpravo in glasovanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji, in o členih, h katerim sta bila vložena redakcijska amandmaja vlade v povezavi s prvim in 47. členom predloga zakona. Želi kdo o tem besedo? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče besede, prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujmo. V dvorani je navzočih 65 kolegov in kolegic, 46 jih je glasovalo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujmo. Navzočih je 65 kolegic in kolegov, za naslov zakona se jih je izreklo 46, temu ni nihče nasprotoval. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. S tem smo zaključili drugo obravnavo. Kolegice in kolegi, odbor predlaga državnemu zboru, da po končani drugi obravnavi predloga zakona sprejme naslednji sklep: "Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve naj za tretjo obravnavo predloga zakona pripravi celovito besedilo predloga zakona s sprejetimi amandmaji." Prosim, da se o tem državni zbor izreče z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 65 kolegic in kolegov. 50 jih je tak sklep podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] S tem prekinjam to točko dnevnega reda, 3. točko. Sprejeli smo zakon o veterinarstvu v drugem branju. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O CARINSKIH UKREPIH PRI KRŠITVAH PRAVIC INTELEKTUALNE LASTNINE. Predlagam, da počakamo kakšno minuto, da se nam pridružijo predstavniki vlade. Prosim, da zasedete svoja mesta. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Prosim, izvolite!
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o carinskih ukrepih pri kršitvah pravic intelektualne lastnine, ki je predložen v hitri postopek. Zakon je zelo pomemben, je pa po svoji sestavi razmeroma preprost. Ureja carinske ukrepe oziroma ukrepe carinskih organov na meji v zvezi s kršitvami pravic intelektualne lastnine. Temeljni cilj tega zakona je, zmanjšati trgovino s ponarejenim blagom v Sloveniji. Gre za dva tipa najobičajnejših kršitev: gre za blago, kjer so kršene avtorske pravice na izdelku, kot na primer zgoščenke, plošče in podobno, za katere niso bile plačane pristojbine avtorjem; in drug način, ki se nanaša na drugo blago, ki nosi oznake, ki niso ustrezne oziroma ki so zaščitene z drugimi predpisi, na primer, pod raznimi znamkami prodajajo blago, ki ne izvira od teh proizvajalcev, ki imajo za to znamko dovoljenje. Ocene o tem, koliko takšnega blaga je v Sloveniji, nimamo, računa se, po podatkih Evropske unije, naj bi trgovina s takim blagom obsegala 5 do 7% vse svetovne trgovine, kar bi predstavljalo izgubo 200 do 300 milijard evrov letno; se pravi, kar precej. In ocena je tudi, da gre pri tem za izgubo 200.000 delovnih mest v svetovnem merilu. Najbolj prizadeti na tem področju so računalniška industrija, avdiovizuelna industrija, tekstilna industrija ter druga, glasbena industrija. Princip zakona oziroma ureditve, ki jo določa zakon, je ta, da lahko carinski organi zadrže na meji blago, za katero utemeljeno sumijo, da je ponarejeno oziroma v opreki z veljavnimi predpisi. To lahko zahteva od njih tudi tisti, ki se čuti s tem ogrožen in prikrajšan. Potem pa o kršitvah odloča sodišče in glede na sodni sklep se blago zadrži oziroma se z blagom postopa kot nedovoljenim, blago se lahko uniči. Če pa je, seveda, odločba sodišča takšna, da avtorskepravice pri tem niso bile kršene, se prepusti v prosto prodajo in v prosti promet. Za uveljavitev zakona bo treba še sprejeti v šestih mesecih uredbo, ki bo popolnoma določala uveljavitev tega zakona. Predvidena je tudi posebna medresorska skupina, ki je mimogrede povedano - tudi že sodelovala pri pripravi tega zakona in ki bo potem tudi v bodoče bedela nad njegovim izvajanjem. Tu so tudi strokovnjaki za področje carinske službe in za področje avtorskih pravic, ki vam bodo po vaši želji in potrebi dajali še dodatne informacije. Zakon je predlagan po hitrem postopku in predlagam, da ga kot razmeroma preprost zakon tudi čimprej pospremite skozi zadnjo fazo parlamentarne procedure, ki je tu v državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa predstavniku vlade. Če dovolite, spoštovani državni zbor, predsednik se je prej opravičil. Pri PREDLOGU OBRAVNAVE ZAKONA O VETERINISTA BILA PREDLAGANA dva dodatna sklepa, in sicer tudi drugi dodatni sklep. Pa smo predlagatelje poprosili, da vendarle še postojijo minuto. Če dovolite, bi dala tudi drugi dodatni sklep v obravnavo državnemu zboru. In sicer, da državni zbor predlaga vladi Republike Slovenije, da do tretje obravnave predloga zakona o veterinarstvu preuči možnost, kako odpraviti dvojnost postopka ugotavljanja pogojev, ki jih mora izpolnjevati obrat pod veterinarskim nadzorom oziroma proizvodni obrat, v katerem se opravlja obrtna dejavnost klanja živine in drobnice, priprave in predelave mesa, priprave in predelave perutninskega mesa in izdelovanje mesnih izdelkov, saj se pogoji ugotavljajo tako po obrtnem zakonu, kot po zakonu o veterinarstvu. Torej, vlada predlaga ustrezne ukrepe glede poenotenja teh postopkov. Če dovolite, ker sem prvopodpisana pri predlogu tega dodatnega sklepa, da v par stavkih obrazložim tovrstno željo predlagateljev tega dodatnega sklepa.
Četudi ta predlog sam ne sodi v fazo postopka, kjer ga predlagamo, vendarle smo se v tem državnem zboru zavezali, da bomo poenostavili postopke in zmanjšali pogoje, ki jih zaradi varstva javnih koristi predpisujemo gospodarskim družbam in samostojnim podjetnikom kot oviro pred pričetkom opravljanja dejavnosti. Ocenjujem, da zaradi tega je naše opozorilo predlagatelju zakona in vladi Republike Slovenije več kot na mestu. Parlament je namreč v drugem branju podprl predlagane spremembe iz VI. točke 4. člena zakona o gospodarskih družbah. Tam smo se odločili, da bodo družbe lahko začele poslovati, ko bodo vpisane v sodni register, samostojni podjetniki pa z dnem vpisa v davčni register. Druge posebne pogoje pa bo morala družba oziroma samostojni podjetnik izpolniti le, če jih bo zahteval drug posebni zakon. Zakon o veterini je tisti drugi posebni zakon, ki določa posebne pogoje za obrate, ki so pod veterinarskim nadzorom. V drugem branju smo sprejeli 8. in 31. člen, kjer smo natančno določili upravni postopek, katerega posledica je pravica gospodarske družbe oziroma samostojnega podjetnika, da sme na trgu začeti opravljati gospodarsko dejavnost tako klanja, predelave in izdelave mestnih izdelkov. Vendar za manjše obrate, kjer ni pretežno serijske proizvodnje, pa je hkrati posebni pogoj za začetek opravljanja dejavnosti tudi izpolnjevanje pogojev iz obrtnega zakona. Tako se nam zgodi, da po sprejetju zakona o veterini bodo namreč podjetniki, ki po določilih obrtnega zakona opravljajo dejavnost v manjših obratih, ki so pod veterinarskim nadzorom, dolžni zadostiti tudi pogojem obrtnega zakona in podzakonskim predpisom, ki izhajajo na podlagi obrtnega zakona. Velikim industrijskim obratom na drugi strani pa bo dovoljeno začeti poslovati že po izdani odločbi Veterinarske uprave Republike Slovenije, ker smo jo tako določili v 8. in 32. členu. Tako bi, v kolikor bo parlament - gospod Podobnik samo, da dokončam - predlagani dopolnilni sklep v drugi obravnavi sprejel, je to vendarle pritisk na vlado, da glede na to, da obravnavamo posebni zakon, ki določa pogoje za podjetnike, vendarle pogleda še po ostalih predpisih, ki morebiti predpisujejo za podjetnike določene pogoje, za katere pa moramo priznati, da so pravzaprav isti, ugotavljajo jih pa skoraj da povsod trije različni organi. To ni ovira, da zakon v tretjem branju ne bi mogel biti sprejet, nikakor ne, tudi predlog dodatnega sklepa ni tako napisan. Gre samo za to, da se v okviru koordinacije na vladi Republike Slovenije opravi tudi pregled ostalih predpisov, ki urejajo pogoje za poslovanje podjetnikov, ker je vsaj naša ocena - predlagateljev tega dodatnega sklepa -, da so pogoji, ki so določeni v zakonu o veterini in v podzakonskih predpisih, vendarle tako strogi, in v kolikor jih podjetnik, ki dela na teh področjih, ki jih pokriva zakon o veterini, izpolni, je odločba veterinarske uprave Republike Slovenije zadosten pogoj, da lahko začne delovati na trgu tako industrijski obrat, kot je to še bolj lahko trditi za manjši obrat, ki je s sprejetjem predpisa ta trenutek podvržen bistveno težjim birokratskim pogojem kot pa industrijski obrat, kar je tu popolnoma nelogično. Hvala lepa.
Odpiram naprej razpravo. Izvolite, gospod Podobnik.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Dovolite mi kratek proceduralni predlog. Brez dvoma ste poznavalka postopkovnih in drugih zadev, ki so vezane na to problematiko, ampak vendarle bi formalno ugotovil, da smo sedaj pri 11. točki dnevnega reda, in predlagam, da v skladu s poslovnikom to točko prekinete in preidemo ponovno na prekinjeno 3. točko dnevnega reda. Ni možno, da v okviru 11. točke dnevnega reda razpravljamo o tem dodatnem sklepu. Potem bi pa želel sam ne razpravljati o vsebini, temveč o praksi. Ni mi znana taka praksa, da se v okviru hitrega postopka na tak način predlaga predlagatelju. Druga pot je možna: predlagatelj naj pride z amandmajem, da reši nek problem. Vendar bom o tem razpravljal potem, ko bomo ponovno odprli prekinjeno 3. točko dnevnega reda. Hvala lepa.
Hvala lepa za opozorilo. Mislila sem, da sem bila razumljena tako, da smo za trenutek prekinili točko dnevnega reda, ki smo jo obravnavali. Predsednik državnega zbora se je opravičil, da je spregledal tudi drugi dodatni sklep, in ker so bili predstavniki vlade še tu, smo odprli torej obravnavo v okviru 3. točke dnevnega reda. Želi o predlogu dodatnega sklepa v okviru 3. točke dnevnega reda, ki je samo v tem delu še odprta, kdo razpravljati? Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. V bistvu je to, kar je navedeno v dodatnem sklepu, sicer zelo, zelo pametno, bi pa vendarle predlagali, da se črta "do tretje obravnave predloga zakona", zaradi tega, ker je vlada že pristopila k realizaciji tega, kar je navedeno v dodatnem sklepu, in bo predlagala celovito rešitev tudi na osnovi številnih razgovorov, ki so v fazi priprave na obravnavo tega zakona v državnem zboru potekali. Zakon je bil že sedemkrat prestavljen in menimo, da je primerno, da se dodatni sklep sprejme brez besedila "do tretje obravnave", ker so zamude pri sprejetju tega zakona že velike, tudi zamude, skladno z državnim programom za prevzem pravnega reda Evropske unije. In prvi primer je pravzaprav ta, v kolikor ga tudi poznamo, čeprav se z njim strinjamo, da bi sprejetje zakona bilo vezano na to, da se najprej vsaj kolikor toliko navede, kako se bodo odpravile pomanjkljivosti ali pa dvojnosti, ki jih druga zakonodaja tukaj opredeljuje. Dejstvo je, da zakon o veterinarstvu v ničemer ne bo spremenjen, ker gre za očitno odvečne podzakonske akte, ki so vezani na druge zakone in ki so očitno vsebinsko v praktični izvedbi nepotrebni, glede na to, da je marsikjeresnično to, kar ta zakona opredeljuje, dovolj. In je popolnoma jasno, da druga zakonodaja kot veterinarska, o veterinarskih pogojih in podobno ne more govoriti. Tako, da predlagamo, da se do tretje obravnave izločijo dodatni sklepi in da s tem ne bi po nepotrebnem, čeprav se vlada je že lotila tega dela, ne bi zgodilo, da bi tudi zaradi tega razloga bil zakon v tretjem branju ponovno odložen v prihodnost in bi v tem primeru še podaljševali rok,v katerem že tako ali tako govorimo o precej veliki zamudi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kramberger.
Hvala gospa podpredsednica. Jaz popolnoma podpiram ta dodatni sklep, katerega ste prvopodpisani vi in skupina poslank in poslancev, vendar bi predlagal, da iz vsebine tega dodatnega sklepa izločimo besedilo "do tretje obravnave predloga zakona o veterinarstvu." Namreč, osebno mislim, da to prejudicira sprejetje tega zakona. Torej, brez teh, to kar sem pravkar prebral, pa je dovolj jasno, kaj državni zbor predlaga vladi, kaj naj prouči. In mislim, da ni prav, ker s tem se avtomatsko zavežemo, da bo pač vlada morala na zadevo nam nekako odgovoriti ali kaj - jaz ne vem. Skratka, to je moj predlog, če lahko to tudi upoštevate. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Sušnik, izvolite.
Zdaj ne vem, ali se motim ali se ne, spoštovana podpredsednica. Mislim, da je treba glasovati o dveh dodatnih sklepih. Mi smo glasovali o sklepu, v materialu imamo pa dva dodatna sklepa. Gre za sklep odbora, ki vladi Republike Slovenije predlaga, naj državnemu zboru predloži informacijo o finančnih posledicah uveljavitve zakona za uporabnike veterinarskih storitev. Jaz bi rad v imenu poslanske skupine socialdemokratske stranke še enkrat opozoril sploh zdaj po uveljavitvi amandmajev na cel niz členov, kot so 4., 20., 29., 31.; 31. pa ne bi rad to ponavljal, ker je bilo v razpravi pri sprejemanju amandmajev na te člene že večkrat opozorjeno tudi na finančne posledice za uporabnike finančnih oziroma veterinarskih storitev. Zato smatram, da je sprejetje tega dodatnega sklepa še toliko bolj utemeljen. Rad še enkrat obrazložitev, če odločamo o dveh dodatnih sklepih - glede na material ki ga imamo, se meni zdi, da je temu tako. Hvala.
Hvala lepa. Dodatni sklep, ki se nahaja tudi na strani 35, se sprejema po tretji obravnavi, ni vezan na sprejetje zakona. Da pa dodatni sklep, ki smo ga predlagali v poslanski skupini LDS, govori, da do tretje obravnave je to pravzaprav iz razloga, na katerega sem opozorila na začetku, da za manjše obrate, ki so pod veterinarskih nadzorom, bodo morali ti podjetniki izpolnjevati bistveno več pogojev kot veliki industrijski obrati, in bi bila dolžnost predlagatelja zakona, da hkrati uredi to pravno problematiko, v kolikor resno mislimo s tem, da bomo poenostavili postopke, upravne postopke. Gospod Sušnik, potem gospod Podobnik!
No, jaz mislim, da je bil namen odbora, ki je na svoji seji dne - mislim, da je bilo to 31.1.2001 - sprejel ta dodatni sklep ta, s katerim so se vsi poslanci, tudi tisti, ki niso člani odbora za kmetijstvo, seznanili s finančnimi posledicami uveljavitve tega zakona. Se sprašujem, če je sploh smiselno potem, po že sprejetem zakonu sprejemati ta dodatni sklep. Zato bi jaz vseeno vztrajal pri tem, da se tudi o tem dodatnem sklepu opredelimo, ker tudi v materialu nič ne piše, če citiramo. Če pogledate na 34. stran, vidimo, da odbor najprej predlaga državnemu zboru sprejetje sklepa in odbor predlaga državnemu zboru, da sprejme naslednji dodatni sklep in še enkrat potem predlog skupine poslancev za dodatni sklep. Ne vidim razloga, zakaj se ne bi sedaj odločali o tem dodatnem sklepu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite!
Hvala za besedo. Jaz razumem namen razprave kolega Sušnika. Očitno je, da so bila v razpravi odprta vprašanja glede finančnih posledic uveljavitve zakona za uporabnike veterinarskih storitev. Toda dejstvo je, da je namen hitrega postopka tak, in do sedaj ni bila praksa, da bi se med drugo in tretjo obravnavalo, sprejemalo, tudi ne drugi sklep. Glede prvega, jaz sem prepričan, da bi bilo potrebno in da bi bilo možno, da predlagatelji zakona povedo, v okviru hitrega postopka, splošne razprave in amandmajev v drugi obravnavi - odgovor na vprašanje, kakšne bodo finančne posledice uveljavitve zakona za uporabnike veterinarskih storitev. To je namen hitrega postopka. Se pa strinjam s kolegom Sušnikom. Po zaključku obravnave bo pa ta sklep postal nenavaden, na nek način brezpredmeten. Rad bi pa še enkrat opozoril - razumem namen dodatnega sklepa, ki ga je predlagala skupina poslancev; s prvopodpisano podpredsednico Irmo Pavlinič Krebs; rad bi pa opozoril, da če ostane v njem dikcija do tretje obravnave, s tem smo anulirali predlog za hitri postopek. Ne nazadnje, lahko bo vlada za to potrebovala 14 dni ali pa en mesec. Ne spominjam se takih sklepov v okviru hitrih obravnav. Ne moremo v okviru hitrega postopka nalagati vladi, da predlaga neke rešitve, ki so vezane na neko drugo zakonodajo. Kajti, iz vašega nastopa sem razumel, da se bo lahko dvojnost postopka ugotavljanja pogojev, ki jih mora izpolnjevati obrat pod veterinarskim nadzorom oziroma proizvodni obrat in tako naprej, če se bo ta dvojnost ugotovila, jo bo možno razrešiti s popravkom nekaterih drugih zakonskih in podzakonskih aktov. Ali sem vas pravilno razumel? Če je temu tako, potem ta ugotovitev ne more zaustaviti procesa sprejemanja zakona, in uvedli bomo prakso, ki je do sedaj ta poslovnik in državni zbor ni poznal. Rešitev, ki jo je pa predlagal kolega Kramberger, in mislim, da je v tem smislu razpravljal tudi mag. But, minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, pa je taka, da bi nam to omogočila - da se izraz do tretje obravnave črta in se s tem omogoči, da vlada takoj poda to osnovno informacijo, in lahko takoj, ko dobimo čistopis zakona, v naslednjih dneh gremo na tretjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dejstvo je - tu ni problema, pred sabo imam že amandma. Vendar v opozorilo. Strinjam se, izjemno pomemben je, glede na navedbe predlagatelja, ta zakon za pridružitev Evropski uniji, vendar pa da nam je pravzaprav vseeno, kako ta ureditev vpliva na male obrtnike, ki opravljajo tovrstno dejavnost, da vlada v tem postopku tudi v prehodnih določbah - vlada, predlagatelj bi lahko ob koordinaciji v prehodnih določbah uredil to tudi v zakonu o veterini. Zagotovo, ob koordinirani akciji na vladi bi lahko rekli, da ta odločba, ki jo izda VURS, velja tudi v postopkih izdaje obrtnega dovoljenja. Zdaj pa se pušča odprto, vse vzporedne poti so odprte. In to je stvar vlade in to smo želeli, in če bi bila vlada v to prisiljena - to je moja ocena - bi vse svoje moči dali v to, da bi to uredili. Tudi mi bi lahko predlagali amandma, pa vendarle ocenjujemo, da je vlada tisti organ, ki je v smislu izvajanja politike na tem področju dolžna pripraviti tovrstne predloge in tudi sprejemati odgovornost za svoje predloge. Gospod Podobnik, izvolite.
Samo na kratko. Gospa podpredsednica, vi tudi zdaj kar komentirate naše razprave kot poslanka, ne kot podpredsednica; jaz bi ločil ti dve funkciji, ker je treba pač postopek ločiti. Vendar ne glede na to, če je temu tako, kot vi pravite, potem je jasna pot: vlada naj predlaga amandma za tretjo obravnavo. Nekateri členi so bili v drugi obravnavi odprti in naj pripravi amandmaje. Ta sklep je pa sporen, postopkovno sporen.
Hvala lepa. Gospod But, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, sporno je to: vlada ne more pripraviti amandmaja k temu zakonu, vezanega na nek drug zakon. Gre za uredbo o izvajanju obrtnih oziroma - ki je vezan na obrtni zakon, uredbo vlade, in vlada bi morala to uredbo potem seveda anulirati oziroma spremeniti. Nesporno dejstvo pa je, da tisto, kar ta zakon govori in zahteva, so veterinarski pogoji, ki jih mora izpolnjevati nek obrat, da lahko dobi ustrezno dovoljenje, in tako naprej. To seveda pomeni, da - čeprav se strinjam s tem, da je to nek tako imenovani del tega antibirokratskega paketa, ampak to, podobno in isto prakso bi potem morali vpeljati popolnoma za vsak zakon, skorajda. Ker skorajda vsak zakon se nekje nanašana neko drugo zakonodajo, ki jo je potrebno spremeniti. Imamo številne primere, ko se potem druga zakonodaja mora spreminjati tudi v petih, šestih ali več zakonih. In če bi - ob tem da se strinjamo, da se mora to narediti - bilo vendarle preveč zavirajočeza sprejetje tega zakona, ki pa je zelo potreben, v kolikor bi zapisali, tudi omejitev časovno, vezano na obravnavo tretjega branja v državnem zboru. Namreč, v tem trenutku je popolnoma jasno, da bo nek drugi del vlade, ki je odgovoren za obrtno zakonodajo in izvedbeno prakso, skoraj zagotovo protestiral in zahteval in obrazlagal in dokazoval, da pa je ravno tako tisto, kar obrtna zbornica naj bi povedala pri teh postopkih, ravno tako pomembno in potrebno. Tako, da tukaj se jaz bojim, da vlada skoraj zagotovo ne more priti z rešitvijo, da se v celoti - ne vem - anulira nek drugi podzakonski akt, ki določen del trdi, da je pomemben pa z nekega drugega vidika. To pomeni, da - za to je verjetno potrebno nekaj več časa in v roku tedna, 14 dni, celovite rešitve, ki bi izvedbeno posledico imelo tudi za sabo, skoraj dani mogoče postoriti. V tem primeru bi ta zakon ponovno čakal in bi ponovno bili v situaciji, da je vprašanje, kdaj bo sprejet.
Hvala lepa. Gospod Sok, potem gospod Kramberger.
Hvala za besedo. V imenu naše poslanske skupine bi povedal, da mi načeloma tak sklep podpiramo. V praksi namreč res obstaja dvojnost postopka. Se pravi, postopek vodi upravni organ in potem še za njim po obrtnem zakonu največkrat isti izvedenci še enkrat vodijo enak postopek. To pomeni v praksi, seveda, dvojne stroške in pa dvojno delo, ki je po vsej logiki, seveda, nepotrebno. Je pa res, da če mi sprejmemo to, ta sklep, in to zadevo uredimo v tem veterinarskem zakonu, da bo potem ta zakon ostal v koliziji s področjem, ki pač ureja obrtni zakon po svojih predpisih. To bi morali pri tem se zavedati in bi mogoče predlagal, da bi državni zbor sprejel en generalni sklep in vlado zavezal, da te zadeve generalno uredi. Saj ne gre samo za področje veterine, gre tudi za nekatera druga področja- recimo, vem, področja vinotočev po drugih zakonih, potem kmečki turizem in tako naprej -, da bi torej to zadevo generalno odpravili in dosegli skladje med obrtnimi zakoni in pa zakoni, ki urejajo posamezna področja. Bojim se, da če bomo sprejeli v tem zakonu takšno odločitev, da bo potem dejansko ta kolizija v praksi med zakonodajo obstajala še naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kramberger, potem pa gospod minister.
Hvala gospa, podpredsednica. Glejte, običajno je praksa v zakonodajnem postopku, da dodatne sklepe sprejemamo po samem sprejetju zakona. Vsekakor pa namen, katerega je skupina poslancev s prvopodpisano kolegico Irmo Pavlinič Krebs, katera hoče doseči - strinja se absolutno, da je ta namen na mestu in ga osebno zelo podpiram. Ampak, bojim se prav zaradi te vsebine, da bomo tako - kot tudi minister sam ugotavlja -, da bomo postopek, zakonodajni postopek prekinili. Jaz bom pred odločanjem, torej po koncu te razprave, pred odločanjem bom zaprosil za 15 minut odmora, da se dogovorimo, kako se bomo odločili v skladu z mojim amandmajem, katerega sem predlagal na ta dodatni sklep in v debatnem sklepu v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod But, izvolite!
Hvala lepa. Problem je tudi naslednji. Ker v primeru tistega dela izvedb, ki jih predpisuje obrtna zbornica, gre za uredbo vlade, ki je podzakonski akt, in ta uredba vlade se lahko kadarkoli spreminja in zamenjuje. Težko je iz naslova zakona pravzaprav prejudicirati spremembo podzakonskega akta, ki ga lahko tudi vlada, recimo, v tem trenutku spremeni, čez tri tedne za tem pa ponovno sprejme v neki čisto drugi obliki. To pomeni, da tisto, kar moramo primerjati so zakonske rešitve zakona- obrtnega zakona in tega zakona - in če je tam kaj spornega - kolikor pa nam je poznano, tam nič takega ni, kar bi prejudiciralo, da je potrebno to in to postoriti. Mislim, da to nekako ne gre skupaj. Podzakonski akt je bodisi akt vlade ali akt ministra in ta je tisti, ki se zelo pogosto spreminja. S tem, tudi če se anulira obstoječi podzakonski akt, se lahko kadarkoli na osnovi obstoječega zakona ponovno sprejme v drugačni ali kakršnikoli obliki. Tako, da s tem - po mojem mnenju - rešitve ne bomo našli.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite!
Gospa podpredsednica, ne bom rešil te zagate, ampak s kolegi v poslanski skupini sem se posvetoval. Naša želja bi bila, da bi preden bi odločali o amandmaju našega poslanskega kolega na dodatni sklep, ki ste ga vi prva podpisala, da bi omogočili poslanski skupini 15-minutni odmor pred odločanjem. Preden bomo torej odločali o našem, o tem amandmaju.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Podobnik, v pojasnilo. Jaz sem vendarle danes želela, da bi gospod predsednik zakon o veterini speljal skozi, da bi lahko kot poslanka razpravljala, pa mi, žal, ta stvar ni uspela. Prav nič mi ni prijetno s tega mesta opravljati obeh vlog. V kolikor ne želi nihče več razpravljati, dovolite, da pravzaprav povem še samo svojo sklepno misel. Iz razprav pravzaprav vidim to, da zaradi slabšega poznavanja tega področja se ne zavedamo, ko sprejemamo poseben predpis, kjer nalagamo stvari in ne uredimo tega v predpisih, ki že obstajajo, povzročamo podjetnikom znova in znova nove upravne postopke. Pravzaprav ne razumem, da ne zmoremo toliko moči skupaj z vlado, da ne pripravimo predloga v tej smeri, da se ob sprejemu posebnega zakona, ki ureja veterino in organ, ki je Veterinarska uprava Republike Slovenije, je tisti, ki s svojo odločbo zagotovo je edini usposobljen in poklican, da lahko, ko odločbo izda v upravnem postopku, lahko ta obrat - bodisi klavnica, predelovalnica, industrijski ali obrtni - začne opravljati svojo dejavnost. In v kolikor sprejmemo zakon, saj ni problema, lahko sprejmemo zakon. Vendar na terenu bomo malim obrtnikom povzročili še obisk dveh upravnih organov in zagotovo 200.000 tolarjev stroškov, zato ker pač nečesa ne sprejmemo, ker nam zaradi približevanja Evropski uniji vlada ne utegne postati pri vzporedni ureditvi tudi tega vprašanja. Na predlog gospoda Podobnika pred odločanjem, v kolikor ne želi nihče več razpravljati o dodatnem sklepu in o amandmaju k dodatnemu sklepu, ki ga je predlagal gospod Kramberger, in sicer, da se v prvem stavku črta besedilo "do tretje obravnave predloga zakona o veterinarstvu. Obrazložitev: S tem se omogoča sprejetje zakona po hitrem postopku na tej seji." Jaz vendarle trdim, da sam predlogdodatnega sklepa ni napisan tako, da bi preprečeval sprejetje zakona v tretji obravnavi. Gre samo za pobudo vladi, da prouči možnost, kako odpraviti. Ne zavezuje se vlade, da do tretje obravnave odpravi, ampak da preuči možnost. Izvolite, gospod Podobnik,potem gospod Anderlič.
Kolega Anderlič je dvignil roko. Sam sem tudi ocenil, da bi bila morda možnost, da ne bi zaključili razprave. Morda bi teh 15 minut tudi rodilo boljši sklep. Zdaj imamo še možnost, da poslanska skupina preoblikuje ta dodatni sklep. Torej, da se v celoti ne zapre razprava. Samo to sem hotel predlagati.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Jaz razumem te želje, da bi čimbolj konstruktivno prispevali k sprejetju zakona. Vendar je pa to drugi primer v tem mandatu, za katerega mislim, da je slab in nesprejemljiv, da uvajamo prakso, da v drugem branju sprejemamo sklepe za tretje branje in bi predsedujoča - in seveda predvsem sekretariat - bi morala opozoriti, da zdaj ni čas za sklepe. Drugo branje je čas za amandmaje in: ali so amandmaji vloženi in se o njih opredeljuje ali ne. V nasprotnem primeru, seveda, bodo amandmaji vloženi v tretjem branju. Kajti mi na ta način uvajamo čisto nek nov postopek, ki do zdaj ni bilin tudi v bodočem poslovniku ni predviden. In je to preveč po domače, da rečemo, da zdaj, ker nismo amandmaja naredili in ga sprejeli k določenemu členu, dajmo pa nek sklep in naj vlada to proučuje. Vlada naj kar proučuje in bo dala amandmaje, če bo ugotovila, da je potrebno nek amandma narediti. Ali ga bodo pa poslanci do tretjega branja naredili in bo, seveda, takrat se sprejemal. In jaz res predlagam tistim, ki so to vložili, da to umaknejo ali pa, da ga zavrnemo z glasovanjem.
Hvala lepa. Zaključujem splošno razpravo in na predlog gospoda Janeza Podobnika pred odločanjem prekinjam sejo za 15 minut. Nadaljujemo ob 16.13 uri.
Spoštovane kolegice, kolegi! Nadaljujemo s prekinjenim zasedanjem državnega zbora. Ugotavljamo navzočnost. Vljudno prosim spoštovane kolege in kolegice, da pri sosedih preverijo, da morebiti nimajo vstavljenih kartic, pa niso prisotni. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih j 52 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Da po nepotrebnem ne podaljšujemo te točke dnevnega reda, seznanjam državni zbor, da dodatni sklep kot prvopodpisana in v imenu poslanske skupine LDS umikam, ker se bomo potrudili in do tretjega branja poskusili pripraviti rešitev, ki bo omogočala, da bodo podjetniki, ki delajo na obrten način, vendarle s sprejetjem zakona o veterini lahko imeli enake pravice kot njihovi kolegi, ki opravljajo to na industrijski način. Glede na to, je tudi amandma predlagateljev s prvopodpisanim gospodom Krambergerjem brezpredmeten. Tako zaključujem to točko - prekinjam to točko dnevnega reda. Predlagateljem vlade se zahvaljujem za pozornost. Nadaljujemo z obravnavanjem 11. TOČKE DNEVNEGA REDA. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Kavčič, kot podpredsednik odbora za gospodarstvo, želite predstaviti mnenje odbora o predlogu zakona o carinskih ukrepih pri kršitvah pravic intelektualne lastnine? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker se nihče ni pisno prijavil, omejujem razpravo na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujemo splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. O tem glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti en. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 1.]] Ugotavlja, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22.3.2001. V razpravo dajem 1. člen in en amandma k 1. členu, katerega predlagateljica je skupina poslancev s prvopodpisano Majdo Širca. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 1. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Glasujemo še o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 1. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 8. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti nihče. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in o dveh amandmajih k 9. členu. Predlagatelj obeh amandmajev je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo najprej o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Glasujemo o amandmaju pod dva. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 1. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in o enem amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti nihče. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi o naslovu kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k 1., 8., 9. in 15. členu. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo, pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo [[...]]- smo končali? Ker na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ni. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo o zakonu v celoti. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 1. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se predstavnikom vlade najlepše zahvaljujem in se jim opravičujem za prekinitev med njihovo točko. [[Nadaljevanje]] Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSLOVNEM REGISTRU SLOVENIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Gospod Banovec, izvolite.
Spoštovane gospe in gospodje! Zakon, ki je pred vami, ureja na novo in zopet nekoliko po evropsko področje registracije poslovnih subjektov. Izraz poslovni subjekt smo uporabili že leta 1994 kot neke vrste generičen pojem za vse, lahko bi rekli, institucije ali legalne enote, ki opravljajo katerokoli dejavnost. Tako da ta pojem pokriva družbe in organizacije, registrirane primarno po zakonu o gospodarskih družbah v sodnem registru, kot društva, politične stranke, del obrti, samostojne podjetnike in tako dalje [[vse to je razvidno iz obrazložitve]] . Geneza tega zakona je starejša. Najprej smo imeli s tedanjo republiško zakonodajo leta 1974 uveden register organizacij in skupnosti. To so bili časi, ko smo imeli tudi tozde in posebne oblike organiziranosti v tistem času. Bil je namenjen statističnim, seveda tudi evidenčnim in celo planskim namenom. Celo tako daleč, da so na ravni pravice enega člana tega registra določali pravice, dolžnosti, sposobnosti, kreditno sposobnost ali kaj podobnega. To so bili časi tako imenovanega planskega, centralnega planskega gospodarstva. Ideja samega registra je preživela vse tiste čase, do leta 1994, ko smo prvič popravljali vsebino in koncept, tako da smo ga usklajevali s priporočili, pa tudi z regulacijami v Evropski uniji. Zakon, ki še velja, je tudi ukinil razmerja, ki so bila postavljena leta 1974. Eno od najbolj pomembnih razmerij v letu 1974 je bila delitev tedanjih organizacij in skupnosti na gospodarstvo in negospodarstvo. Res, da je bilo to ukinjeno, ampak izraz negospodarstvo je preživel. Danes imamo mogoče nekakšne druge izraze, ki so morda bolj uporabni. Zakaj smo s tem zakonom ponovno tu? Regulacija, ki jo je Evropska unija sprejela leta 2001, pa tudi nekatere druge stvari, predvsem pa pogajalska izhodišča, sprejeta za področje 12 v juniju 1998, so nas zavezala, da gremo s tem zakonom ponovno v parlament. Mislim, da je na osnovi tega narejeno pomembno delo. Najbolj pomembne novosti so pravzaprav v tem, da smo prilagodili nekatere klasifikacije in jih še dodatno klasificiramo, in pa da je v tem zakonu tudi po novem še naprej predpisana obveznost, da se vsak poslovni subjekt navzven identificira najmanj z identifikacijsko številko in tistimi znaki, ki so napisani, ki jih široko uporabljamo in ki, mislim, da so predvsem kot identifikacija po naših podatkih sedaj vpeti v približno 36 računalniških sistemov. Te podatke uporabljajo tako podjetja za izmenjavo kot prej carina in tako dalje. Na osnovi teh podatkov predvsem pa na osnovi identifikacij smo zgradili relativno hitro tudi davčni register. Tako imamo sedaj davčno številko poleg te identifikacijske številke. Seveda niso vsi subjekti istočasno davčni obvezniki. Ta zadeva namreč temelji tudi na tem, da te pravne enote ali kvazi pravne enote morajo pridobiti z vpisom v poslovni register en del poslovne sposobnosti, ne pa dokončne - to se pridobiva v sodnih ali primarnih registrih. To se pravi, to je register registrov. Če na kratko povem še enkrat. Če se je kdo registriral v sodnem registru - to, kar ste se prej pogovarjali - se registrira tudi pri nas, zakaj dobi v statistiki še nekatere dodatne znake. Dobi identifikator, da je enolično ločen od drugih, mi dodajamo tudi poslovne enote, ker ni obvezno, da se to postavlja v sodnem registru, in pa klasifikacijo dejavnosti. Nove zahteve so seveda še nekoliko drugačne. Evropska unija zahteva še nekatere druge klasifikacije itn. Mislim, da je izredno pomembno tudi v tem spremenjenem predlogu, da se uvaja pojem kooperativne baze podatkov. To pomeni, v današnji računalniški terminologiji ali informacijskih sistemih, po novem v e-poslovanju - vsake deset let namreč zamenjamo izraze - da se izmenjujejo podatki tudi po žicah, ne samo računalniško. V takem primeru lahko vsak od poslovnih subjektov ali pa tudi javnopravnih subjektov zelo hitro zgradi dodatek k temu registru tistih podatkov, za katere je pristojen, ima pravico ali pa ima interes. Ta del je javen in se tako tudi uporablja. Kooperativen pa pomeni, da podatke združujejo v tej bazi zelo različne javnopravne osebe, na primer, rekel sem sodišče, geodetska služba z naslovom, centralni register prebivalstva, če se boste tako odločili, bo pomagal z določitvijo EMŠO-ja, določati naslov ali pa status poslovodje in podobno. Glede na pripombe, ki jih je dal matični odbor in pravne službe, lahko izjavljam, da jih bomo preučili, ker so nas vspodbudile in mislim, da je razmislek o tem primeren. Poleg tega je pa razmislek o tem, da se bi statistični urad, katerega predstojnik sem, nekako tudi s tem zakonom dokončno znebil še enega administrativnega registra in ga predal v upravljanje v podobni vsebini in izboljšani kvaliteti neki novi javnopravni organizaciji - sedaj ji rečemo Agencija za plačilni promet. Predvideva se transformacija v zakonu o plačilnem prometu, ki ste ga obravnavali v prvem branju. Ta transformacija bi pomenila, da bi administrativni del oziroma celotna funkcija tega registra postala še mogoče boljša, opravilno bližja tistim, ki ga bodo uporabljali, da se bo še dodatno elektronsko usposobila in da bo končen cilj prijavljanja v poslovni register, ki mu lahko rečemo elektronsko prijavljanje, tudi v redu. Seveda ne bomo dosegli ameriških standardev, kjer se je možno zjutraj odločiti za registracijo, popoldne pa delati posel. No, tudi v Evropi ni to mogoče. Evropa je še zmeraj zelo drugačna, ampak mislim, da bo ta vaša podpora in verjetno še dodatni napor predlagatelja to omogočil. Gre za prvo branje. Čeprav je to evropski zakon, smo ocenili, da je dobro, če se zaradi drugih razlogov, predvsem zaradi te izredne količine registracij in registriranih podatkov, predvsem pa zaradi tega, da bi se organi, ki so zdaj zadolženi za primarno registracijo, npr. notarske zbornice in vsi ostali, ki dajo potrdilo, preden greš v register, tudi pripravili na novo delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Blaž Kavčič, podpredsednik odbora za gospodarstvo, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o poslovnem registru. Predlagamo državnemu zboru, da sprejme sklep, s katerim bi ugotovil, da je predlog zakona primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Smo pa sprejeli na odboru še nekaj priporočil predlagatelja, o katerih bi želel spregovoriti nekaj kratkih besed. Zadolžili smo predlagatelja, da naj upošteva mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve predvsem iz zornega kota varstva osebnih podatkov, iz zornega kota nove kategorije, ki se uvaja, to je identifikator, ki opredeljuje del stavbe, ter iz zornega kota nenavadnosti kategorije sveta za koordinacijo, kar smo menili oziroma se strinjali z mnenjem sekretariata, da bi veljalo še enkrat pretehtati, ali so se opredelitve dovolj natančne. Nadalje smo zadolžili predlagatelja, da preveri in preuči usklajenost predloga zakona s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, vključno s predlaganimi amandmaji k temu zakonu, ki bi utegnili imeti posledico tudi na predlog tega zakona, ki ga sedaj obravnavamo. Nadalje, kar je gospod Banovec že opisal, predlagatelj naj predvidi predhodno rešitev prevzema podatkov poslovni register, glede na predvideno zakonodajno rešitev plačilnega prometa oziroma reorganizacijo, ki je bila omenjena. Predlagamo državnemu zboru, da sprejme sklep oziroma da potrdi sklep matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o poslovnem registru Slovenije, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti nihče. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilu delovnega telesa. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo o predlogu stališč, ki jih je predstavil podpredsednik odbora gospod Kavčič. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 1. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so predlagana stališča v celoti sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se zahvaljujem predstavnikom vlade za prisotnost. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O TELEKOMUNIKACIJAH, HITRI POSTOPEK, TRETJA OBRAVNAVA. Prehajamo torej na tretjo obravnavo predlog zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji in da so kvalificirani predlagatelji vložili amandmaje tudi v tretji obravnavi. Pri tem sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Gospod Rokavec!
Hvala za besedo. Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci! V poslanski skupini SLS + SKD Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona o telekomunikacijah, skupaj s predloženimi amandmaji poslanskih skupin. Prepričani smo, da vloženi amandmaji izboljšujejo vsebino zakona, ki je bila sprejeta v drugem branju, predvsem na področju določil 149. člena, ki podaljšuje rok, v katerem bodo operaterji fiksnega javnega telefonskega omrežja morali odpreti tako imenovano krajevno zanko, in pa seveda, dase v zakonskem besedilu 75. člena jasneje določi način oblikovanja cen, ki bodo upoštevale dejanske stroške, seveda tudi stroške enakomernega razvoja fiksne telefonije. Kljub vsemu pa v poslanski skupini SLS + SKD Slovenski ljudski stranki menimo, da bi pri zakupih vodov lahko odločal operater sam. Samo v primerih, ko bi agencija za telekomunikacije ugotovila, da v nekem tržnem segmentu ni učinkovite konkurence ali so cene nerazumno visoke, pa bi lahko predpisali določbo o soglasju agencije. Prav tako v poslanski skupini pričakujemo, da bo določba o načinu vračanja vlaganj, ki jo je sprejel državni zbor in ki opredeljuje, da bo državni zbor na predlog vlade v šestih mesecih sprejel posebni zakon, ki bo opredelil način in pogoje vračanja, tudi spoštovanain pa seveda, da se bo na nek način jasno izrazila volja države, ker gre za enega od prvih primerov lastninjenja javne infrastrukture, da se na ta način tudi na primeren način povrnejo vlaganja občanov. V poslanski skupini menimo, da v vseh razvitih državah pomeni telekomunikacijska dejavnost enega od najbolj učinkovitih pospeševalcev gospodarske rasti. Prepričani smo, da tu Slovenija ni izjema, pričakujemo pa, da bo nov zakon o telekomunikacijah omogočal enakomeren razvoj novih tehnologij na področju celotne države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razpravljamo o predlogu zakona v celoti. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne, prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih. V tretji obravnavi ste dobili na klop amandmaje, in sicer dva amandmaja k 75. členu in en amandma k 149. členu, predlagatelji teh amandmajev so štiri koalicijske poslanske skupine, in amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije k novemu 156.a členu. Najprej dajem v razpravo prvi amandmak 75. členu, katerega predlagatelji so poslanska skupina LDS, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov, poslanska skupina SLS+SKD in poslanska skupina DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 75. členu. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti nihče. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 75. členu sprejet. V razpravo in odločanje dajem drugi amandma k 75. členu istih predlagateljev. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma k 75. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 149. členu istih predlagateljev. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 1. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k novemu 156.a členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod minister Gantar, izvolite.
Jaz bom samo ponovil argument, ki sem ga navedel že v drugem branju. Vlada seveda temu amandmaju nasprotuje. Namreč, nikakor ni rečeno, da bo prva faza privatizacije Telekoma takšna, da bi to vračanje vlaganj posameznih investitorjev v prvi fazi tudi uredila. Recimo, če bo prva faza privatizacije dokapitalizacija Telekoma, potem seveda to v tej prvi fazi ni mogoče. Tako je seveda člen, ki je bil sedaj sprejet v drugem branju, bistveno boljši, bolj odprt glede tega, vsekakor pa bo vlada, še enkrat izražam jasno zavezo, da bo svoje deloopravila in v predvidenem roku, tako da bo lahko državni zbor tudi sprejel zakon v roku 6 mesecev, ta zakon državnemu zboru tudi poslala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Seveda ne bi bilo popolnoma nič narobe, če bi bilo z, torej zapisano k 156.a členu v breme prve faze privatizacije. Glede na to, da sedanji minister pozna to problematiko že iz prejšnje vlade in ker je bil prisoten pri pogajanjih o zakonu o načinu vračanja iz leta 1997, ko je bila tudi zaveza s strani državne zbora, da se to mora narediti in ker do tega ni prišlo, se seveda postavlja bojazen, ali bo v tem primeru zadeva zaključena v smislu tega interesa vlagateljev, da bi se jim povrnil njihov delež prekomernega vlaganja. Seveda smo obširneje o tem spregovorili ob prvem, torej ob splošni razpravi, in v drugem branju, sploh pri amandmajih. Bojazen, da je lahko zakon, ki bo omogočal nek način vračanja zelo slab, neprimeren, bi lahko seveda takšen amandma k temu členu prispeval k pritisku na vlado, da bi pripravila kvaliteten in dosti dober zakon in seveda dovolj hitro, ki bi seveda v celoti obdelal problematiko vračanja. Vedeti moramo, da je Telekom danes toliko vreden tudi na račun tistih, ki so prekomerno vlagali v njega. Danes, ko se seveda govori o lastninjenju tega, imajo ti vlagatelji pravico dobiti svoj delež nazaj. Vsekakor to ni isto, ko nekdo želi zadevo pripeljati v slepo ulico in govori, kaj pa šole, kaj pa ceste, kaj pa vodovodi in tako dalje. Ja, dragi gospodje, tudi takrat, tudi takrat, če bo država prodajala šole, lokalno infrastrukturo in tako dalje, ostale infrastrukture, potem bodo tudi tisti, ki so v to vlagali, zahtevali svoj delež. Vendar upam, da do tega ne bo prišlo. V tem primeru, ko pa seveda gre za lastninjenje, pa je to popolnoma druga zgodba in bi bilo seveda smiselno, od vseh tistih, ki resno želijo, da se ta način vračanja prekomernega vlaganja realizira, bi bilo smiselno ta amandma k 156.a členu tudi podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasovali bomo o amandmaju poslanske skupine SDS k novemu 156.a členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 28. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakonov. [[Ni.]] Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo o zakonu v celoti. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se predstavnikom vlade najlepše zahvaljujem za sodelovanje. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - tretja obravnava PREDLOGA ZAKONA O MEDIJIH. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Ker predstavnikov vlade še ni, bomo nekaj minut počakali. Lep pozdrav, gospod Zorko, državni sekretar v ministrstvu za kulturo. Predstavniki vlade so tu, zato prosim, če želi gospod državni sekretar besedo. Izvolite! Spoštovane kolegice in kolegi, prosim za mir v dvorani, da lahko tisti, ki želijo, spremljajo izvajanje predstavnika vlade. Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite!
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite, da najprej opravičim ministrico gospo Andrejo Rihter, je namreč na uradnem obisku v Avstriji, zato se danes tega zasedanja državnega zbora ne more udeležiti. Pred vami je zakon o medijih, pripravljen za tretje branje. Predlogu zakona dodajamo amandmaje vlade, ki so oblikovani na osnovi mnenja sekretariata za zakonodajo, razprav v državnem zboru in medresorskega usklajevanja v vladi. Prav tako prilagamo dodatne amandmaje vlade, ki so nastali na podlagi pripomb Evropske komisije oziroma njenega direktorata za izobraževanje in kulturo, ter amandmaje k 67., 86. in 140. členu, s katerimi poskušamo rešiti zagato, ki je nastala zaradi zavračanja izraza "glasba, izražena v slovenski govorici". Odbor za kulturo je sprejel sklep oziroma pobudo, amandma, po katerem naj bi ta izraz nadomestili z izrazom "glasba slovenskih avtorjev ali/in izvajalcev". Po našem mnenju namreč ta amandma oziroma takšen tekst ne bo sprejemljiv v pogajanjih z Evropsko skupnostjo, ker je po izjavi njihovih predstavnikov diskriminatoren do drugih avtorjev oziroma izvajalcev. Zato predlagamo, da izraz "glasba, izražena v slovenski govorici" nadomestimo z izrazom "slovenska glasba", ob tem, da v 67. členu natančneje opredelimo, kaj s tem pojmom slovenska glasba menimo. Z amandmajem k 101. členu tega zakona še dodatno krepimo položaj sveta za radiodifuzijo, da bi tako resnično lahko zagotovili njegovo neodvisno delo Agenciji za telekomunikacije. Okvirni izračun, ki smo ga naredili, pa je pokazal, da s skupno agencijo prihranimo letno okoli 15 milijonov tolarjev proračunskega denarja, ne da bi tako okrnili položaj in delo sveta za radiodifuzijo. Že na odboru za kulturo državnega zbora je največ razprav bilo zaradi predloga vlade za črtanje 100. in 111. člena - 100. člen govori o 3% taksi na vrednost prihodkov TV oglaševanja, in o 111. členu, ki govori o proračunskem skladu za spodbujanje avdiovizualnih medijev. Vlada predlaga črtanje obeh členov, res pa je, da s tem izgubimo možnost dodatnega spodbujanja slovenske avdiovizualne produkcije, ki bo brez tovrstnih spodbud težko shajal v konkurenčnem boju s tujimi producenti. Že v drugem branju predloga zakona je bilo veliko razprav o položaju lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih postaj. S tem zakonom jim namreč nalagamo dodatne programske obveze, toda hkrati ohranjamo nekatere spodbude in olajšave, ki so jih bili deležni že do sedaj. Tako naj bi enota-oddajniki in zveze RTV Slovenija še naprej bila dolžna brezplačno razširjati programe posebnega pomena. To predlagamo v 4. členu predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o RTV, ki je tudi v parlamentarnem postopku. Prav tako morajo kabelski operaterji neodplačno razširjati tovrstne programe po 113. členu tega zakona in po 82. členu zakona o medijih predvidevamo znižanje tarife za uporabo avtorskih del. Z uvajanjem dodatnih spodbud, ki jih omogoča 4. člen in z njim navezan 82. člen, želimo dodatno spodbuditi razširjanje programskih vsebin posebnega pomena, med katere sodi tudi dejavnost lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih postaj. Zaradi vsega naštetega in zato, ker delitev prispevka za RTV, prispevka za radiotelevizijo Slovenije za druge namene, kot jih opredeljuje zakon o RTV, po našem mnenju ni zakonita, ne podpiramo predloga odbora za kulturo, ki predlaga, da bi 3% RTV prispevka namenili za dejavnost lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih postaj. Spoštovane poslanke in poslanci, upam, da boste podprli predlagane spremembe in dopolnitve zakona o medijih in zakon seveda v celoti, saj bi na ta način lahko postopoma uredili dokaj neurejeno in deloma tudi nezakonito stanje na tem področju ter zaključili pogajanja z Evropsko skupnostjo na področju kulture. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora, predsednik odbora gospod Rudolf Moge? Izvolite.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor je imel na začetku lahko delo, kajti nihče ni hotel razpravljati o zakonu v celoti, zato smo se kljub dobrim obetom potem v odboru lotili amandmajev. Pri amandmajih se je pa že takoj na začetku zapletlo, kajti najprej smo začeli govoriti o javnem interesu v tretji obravnavi. Ta javni interes bi bilo potrebno potem podpreti tudi z določenimi finančnimi sredstvi. Zaradi tega se je odbor na predlog kolege poslanca gospoda Baroviča najprej odločil, da bo glede tega glasoval o amandmajih vlade k 100. in 111. členu. Ta dva člena sta namreč ključna za delovanje sklada za avdiovizualne medije. Vlada je v tretji obravnavi naložila, da naj se črta to, kar je v drugi obravnavi predlagala, vendar je odbor tokrat to, kar je vlada v drugi obravnavi predlagala, podprl. Tako smo nasprotovali sprejemanju amandmaja vlade k 100. členu, da se črta, in tudi k 111. členu. 111. člen, ki govori o skladu za avdiovizualne medije, tam navaja štiri vire črpanja sredstev, ki bi napolnili ta sklad. Prvi je državni proračun, drugi je taksa za predvajanje oglasov, to je 100. člen v okviru 3 procentov, tretji so letne pristojbine v 108. členu in četrti so mesečne pristojbine iz 113. člena, kjer naj bi operaterji plačevali okoli 8 procentov v ta sklad. Ko se je odbor o tem odločal, je potem šel na drugi vir sredstev, ki naj bi pomagala javnemu interesu na področju lokalnih, regionalnih, študentskih in nepridobitnih medijev, avdiovizualnih seveda, tako, da je obravnaval potem dopolnila, ki sta jih vložila dva poslanca, torejskupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Kontičem in potem še amandma na ta amandma s prvopodpisanim gospodom Kavtičnikom. Če bi te amandmaje sprejeli, bi pa za lokalne, regionalne in študentske medije črpali denar iz pristojbin za RTV naročnino. Kljubtemu da je naš sekretariat povedal, da je takšen poseg v zakonu pravnosistemsko sporen, saj zakon o RTV Slovenija določa to tematiko, posebno njegov 14. člen, 15. člen in pa 3. člen, ki pove, kaj se plačuje iz vsega tega, je odbor kljub temu te amandmaje podprl. V poročilu - in verjetno se bomo pri posameznih členih še kako ustavljali - je na koncu napisano, da vam priporočamo, da podprete vse amandmaje, ki jih je odbor podprl, amandmaje odbora, in da zakon v celoti podprete. Če lahko na koncu še malo moraliziram, lahko rečem, da si bomo z razumnim glasovanjem ustvarili ogledala, ki bodo čim bolj kvalitetno in realno odsevala naš prostor in čas. Hvala lepa, ker ste me poslušali.
Hvala lepa. Želi predstavnica sekretariata besedo? Gospa Bitenc, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Rada bi dodatno tudi s strani sekretariata opozorila na določene amandmaje, ki se tičejo financiranja posameznih dejavnosti na področju medijev in ki so po našem mnenju lahko tudi pravnosistemsko sporni. Najprej, kot je povedal že predsednik odbora za kulturo, šolstvo, znanost in šport, je dejansko problematičen amandma k 82. členu, ki predvideva, da se za namene programov vsebin lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih programov izloči 3% sredstev prispevka za RTV. Dodatno poudarjamo, da se s tem ruši sistem financiranja pravzaprav javne službe na področju javne televizije in da je taka rešitev v direktnem nasprotju z zadnjim odstavkom 14. člena zakona o Radioteleviziji Slovenija, ki izrecno pove, da se sredstva, zbrana s prispevkom, uporabljajo za ustvarjanje, pripravljanje, oddajanje in razširjanje programov RTV Slovenija ter za vzdrževanje in obratovanje oddajno prenosnega omrežja, potrebnega za oddajanje in razširjanje lokalnih nekomercialnih RTV programov. Kot drugo vprašanje bi pa rada opozorila, da se tudi z danes vloženimi amandmaji k 111. členu odpirajo določena vprašanja, ki mislim, da bi jih bilo treba tudi s strani vlade morda še razčistiti. Gre pa za naslednje: V skladu za namene stimuliranja avdiovizualne produkcije iz 111. člena se predlaga, da se sredstva prve alinee, to so proračunska sredstva, v celoti namenijo za podporo dejavnosti lokalnih in regionalnih študentskih in nepridobitnih radijskih in televizijskih programov. Menimo, da bi bilo treba, da se izognemo potencialnim nejasnostim na koncu, že takoj definirati, kaj dejansko pokriva pojem avdiovizualna produkcija. Treba je namreč vedeti, da je med sredstvi, ki napajajo sklad med proračunom in pristojbino za uporabo frekvenc, predvidena tudi taksa, ki jo plačujejo samo televizijske hiše. S tega vidika je sekretariat opozoril pravzaprav že v drugi obravnavi, da je treba tudi vire, ki napajajo ta sklad, gledati glede na namene,ki jih bo sklad financiral. S strani sekretariata smo mogoče napačno razumeli, da se bodo sredstva tega sklada v glavnem uporabljala oziroma uporabljala za namene avdiovizualne produkcije, ki pokriva po pojmu TV produkcijo. Če ne pokriva TV produkcije, miopozarjamo, da je treba vire tega sklada ponovno pregledati, ker so potem televizijske hiše v relativno neenakopravnem položaju v primerjavi z radijskimi, ki so ravno tako potem upravičene do teh sredstev po tem amandmaju, kot TV hiše, prispevajo pa nič. Toliko bi v tem hipu opozorila v zvezi z amandmaji, ki se tičejo financiranja dejavnosti na tem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Tanko, izvolite! Gospod Tanko ima besedo v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite!
Spoštovana predsedujoča! Cenjene kolegice in kolegi! Spoštovani predstavniki vlade! Vse vas lepo pozdravljam. Vlada nam je skladno s sklepom, ki ga je sprejel državni zbor na njeno željo, predložila zakon o medijih v tretje branje, s čimer bo pravzaprav po relativno hitrem postopku spravila pod streho izjemno pomembno področje. Poslanska skupina Socialdemokratske stranke si je v dosedanjih obravnavah prizadevala, da bi ta zakon resnično dobil vsebino in težo, ki jo od njega pričakujemo. Vendar so bili že v drugi obravnavi izglasovani taki amandmaji, ki so iz zakona izločili pomembne vsebinske sklope, nekatere pa docela spremenili. Ostal je več ali manj niz manj pomembnih členov. Izjemno težko se bomo znebili občutka, da so ključne zakonske določbe in rešitve pravzaprav čista preslikava obstoječega stanja na področju medijev in da niti vlada, niti državni zbor nikakor nista želela poseči v smiselne spremembe nekaterih ključnih razmerji. Tako niso bili podprti predlogi, ki so se nanašali na omejevanje lastništva, na lastninske upravljavske in druge povezave. Prav tako niso dobili podpore predlogi, ki so se nanašali na področje omejevanja koncentracije oziroma monopolnega obvladovanjatrga. Predlagatelj ni predvidel nobenih pravil na področju distribucije tiskanih medijev. Tu namreč obstaja izrazit monopol, ki bi lahko v veliki meri krojil usodo kakšnega tiskanega medija. Distribucija je tu ravno tako pomembna, kot pri elektronskih medijih. Zato predlagamo, da z amandmaji uredimo tudi to področje. Vsekakor pa sta ključni vsebini zakona celo izločeni iz zakonskega predloga in tudi členi, ki bi omogočili amandmiranje vsebinskega dela in dopolnitev oziroma izboljšanje vsebine, so predlagani za črtanje. Agencija za radiodifuzijo, ki naj bi odločala o ključnih vsebinah in odločitvah na področju medijev, je iz zakona v celoti izločena. Del njenih nalog naj bi opravljal Svet za radiodifuzijo. Vendar so pristojnosti oziroma naloge sveta pravzaprav v veliki meri le mnenja, ki jih posreduje agenciji ali pristojnemu ministru. Torej, del pomembnih vsebin, ki so izključno medijske in ki sodijo v resor ministrstva za kulturo, bo po novem prenesenih na področje telekomunikacij oziroma v resor ministrstva za informacijsko družbo. In očitno je, da je ta prenos umeten. Svet za radiodifuzijo je sicer neodvisno strokovno telo, vendar le z majhnimi, realnimi pooblastili. Vse ključne odločitve tako ali drugače sprejema agencija, ki je podrejena ministru za informacijsko družbo. Vsebinske odločitve o medijih se tako prenašajo na področje telekomunikacij. Ključna pomanjkljivost zakona pa je, da ne zagotavlja pluralnosti medijskega prostora. Tega bi bilo možno zagotoviti s posebnim skladom za medije, s katerim bi država trajno zagotavljala raznovrstnost medijskega prostora. Odločitev vlade in državnega zbora, da podpreta sklad za pluralnost medijev, bi pomenila samozavest sedanjih oblikovalcev medijskega prostora, saj bi dokazali, da se ne bojijo konkurence. Tako pa ostaja grenak priokus, da se nasledniki desetletja dolgo izgrajevanega medijskega prostora nekako otepajo in se izogibajo soočenja. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke smo prepričani, da moramo oblikovati pregleden medijski prostor, v katerem bo dovolj vsebinske, strokovne, politične in druge konkurence, ki bo državljanom omogočila seznanitev s pravimi in ne z navideznimi oziroma ciljnimi in interpretiranimi vsebinami in dogodki. Prepričani smo, da je sklad za medije trenutno najprimernejši način za zagotovitev konkurenčnosti novic, vsebin in komentarjev, skratka kvalitete in pluralnosti medijskega prostora. Ne strinjamo se s predlogom črtanja sklada za medije. Pričakovali pa smo, da bo vlada sklad ohranila in predvidela ne samo dodatne vire, ampak da ga bo namenila tudi za tiskane medije. Predlog zakona za drugo obravnavo in predloženi amandmaji pa so izničili cilje predlagatelja, ki so zakon pospremili na pot. Na začetku tega mandata je bilo ustanovljeno ministrstvo, posebno ministrstvo za informacijsko družbo. To naj bi Slovenijo, pospešeno pripeljalo med informacijsko razvite države, med tiste, ki uporabljajo kvalitetno in sodobno informacijsko tehnologijo in informatiko, torej med tiste, ki imajo pravočasen dostop do raznovrstnih informacij. Vendar ugotavljamo, da ni tako, saj ta zakon medijskega prostora ne odpira in povečuje ponudbe raznovrstnih informacij, ampak le uzakonja doseženo stanje na tem področju. Opazna je popolna odsotnost razmišljanja, da bi tudi tiskani mediji, podobno kot elektronski, participirali del prihodkov od oglaševanja v poseben sklad za razvoj in pluralizacijo medijev. Vsekakor odsotnost pospeševanja pluralizacije medijev povzroča veliko razliko med državami onstran shengenske meje in Slovenijo. V državah z močnorazvito demokracijo in z demokratično oblikovano parlamentarno tradicijo čutijo potrebo, da podprejo širitev medijskega prostora. Želijo namreč, da državljani niso prikrajšani in onemogočeni pri pridobivanju informacij in kritičnih stališč. Celo nasprotno trudijo se za odprt medijski prostor, ki od vseh, ki so udeleženi v javnih procesih, zahteva mnogo previdnejša in razsodnejša ravnanja. Pluralen medijski prostor namreč ni v službi politike in politikov, temveč v službi javnosti oziroma državljanov. Tudi zato bi morala biti pri vseh političnih strankah jasno izražena želja oziroma odločitev, da se v skladu z njihovimi programi zagotovi kar največja možna neodvisnost sredstev obveščanja. Avtonomija namreč zahteva posebno odgovornost, ne samo politikov, ampak še posebej medijev. Konkurenčni medijski prostor bi onemogočal, da se prepogosto pojavljajo nekredibilne in nepreverjene, enostranske in ciljne informacije. Avtonomnost od medijev zahteva, da se na trgu informacij obnašajo kredibilno in poslovno, da je njihova informacija konkurenčna in kvalitetna. Na pluralnem prostoru se zelo zmanjša možnost, da se prodaja "blef" za suho zlato oziroma za edino resnico. Toda tam, kjer ni konkurence informacij, je vsaka informacija dobra. Morda še najbolj potegnejo neverjetne zgodbe, tiste prvoaprilske, pa četudi so plasirane februarja ali marca. Eni takih potegavščin je nasedel celo državni vrh, kar vendarle kaže na to, da medijska manipulacija obstaja in da se pogosto dogaja. Samo slutimo lahko, kolikokrat smo bili in smo še vedno takšni obdelavi podvrženi državljani. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke smo pripravili več amandmajev, za katere menimo, da lahko pripomorejo k izboljšanju delovanja medijskega področja ali, če želite, medijskega trga. Posebej bi opozoril na 4. in 62. člen, ki se dotikata problema monopola distribucije, na 46. člen, ki izenačuje prispevke pri medijih za proračunski sklad, ter na 111. člen, s katerim predlagamo, da se financiranje zagotovi tudi za tiskane medije. Poslanska skupina predlaga zboru, da ponovno premisli o naših razlogih, navedenih v obrazložitvah pri posameznih amandmajih, in da se odloči za podporo, da bi omogočila dvig kulturnega in posledično tudi političnega prostora na višji nivo, kar je nedvomno dobro za Slovenijo. Zato pričakujem, da bomo zmogli tudi to odločitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SNS gospod Bogdan Barovič, izvolite.
Spoštovani državni sekretar, predsedujoča hvala za besedo, spoštovane kolegice in kolegi, vsi, ki smo se mučili in, skušali pošteno delati pri obravnavi medijskega zakona. Leta 1999 naj bi vlada zaradi zahteve po usklajevanju z evropsko zakonodajo naložila državnemu zboru za spremembo zakona o medijih. Zanimivo, da podatki mednarodnega medijskega inštituta, njenega predsedujočega izpred nekaj časa, govorijo takole. Da Evropska unija od medijev ne zahteva ničesar, zato ne ve, od kod se sklicujemo na neko harmonizacijo zakonov. Drugo vprašanje, ki so ga na mednarodnem medijskem inštitutu izpostavili, je, da je zelo čudno tudi za Evropo in se jim zdi skorajda nemogoče, da en zakon združuje vse: avdiovizualne medije, tiskovne agencije, tiskane medije, ker ima vsak od teh medijev določene specifične lastnosti. Ocenili so, da je takšen pristop napačen, ker znotraj medijev obstajajo različna pravila in različna obnašanja. Prav tako je mednarodni medijski inštitut ugotovil, da ta zakon, o katerem mi zdaj govorimo, prinaša preveč administrativne kontrole. Če pustimo v nemar dovolj prepričljive argumente, zakaj sprejemamo nov zakon skoraj s 190 členi, ko je prav tako evropski mednarodni medijski inštitut ocenil, da je bil prejšnji zakon z 90 členi dober, lahko ob pregledu tega zakona tisti, ki ste ga prelistali mnogokrat,pa prebrali amandmaje, ugotovimo, da ta zakon očitno prinaša preveč administrativne kontrole. Če pogledamo, je v njem ustavna pravica do popravka, ugovora in tako naprej določena, mislim, da približno v 19, 20 členih. Recimo, pravica javnosti do dostopa, do informacij, pa če se motim, mi oprostite, mislim, da v enem samem členu. Ob vsem pregledu in vseh sporih o načinu financiranja, o skladu za tiskane medije, ki naj ga ne bi bilo, pa o drugem skladu za avdiovizualne medije, ki naj bi bil, in ob vsem branju se človek nazadnje vpraša, tako se vprašamo tudi v Slovenski nacionalni stranki, kdo koga pravzaprav sploh po določilih tega zakona nadzira. Ali gre za nadzor medijev nad oblastjo, torej, ali naj bi mediji nadzirali oblast, ali pa bi po določilih tega zakona, o katerem mi govorimo, oblast nadzirala medije. Na žalost je ta beseda nadzor prišla do tako močne poante, da se ji ob obravnavi v tretjem branju tega zakona ne moremo izogniti. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nova Slovenija gospod Janez Drobnič. Izvolite.
Lepo pozdravljeni, gospod državni sekretar. Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite, da v imenu Nove Slovenije podam neke misli ob sprejemanju tega zakona. Pomembno je, da ta zakon sprejemamo zaradi harmonizacije. Ampak ne zato, da bi kopirali administrativne ovire, pač pa zato, da bi vzpostavili pogoje za to, da se pojavijo pluralni mediji, kakršnikoli so že. Državljani so upravičeni do tega in to jim moramo v zakonu zagotoviti.Mediji so ogledalo družbe. Če pogledamo sedanje naše medije, vidimo kakšni so mediji in kakšna je družba. Je demolirana, je v eno stran potisnjena. Dobro je, če se pojavljajo, torej, če so državljanu zagotovljene različne informacije, tudi če se pojavljajo šokantne, tudi če se pojavljajo skrajno leve in skrajno desne. Pojavljati se morajo različne, da si ljudje lahko sami vzpostavijo oziroma zagotovijo resnice. Z ministrstvom za informacijsko družbo smo seveda upravičeno pričakovali, da bo situacija boljša. Jaz upam, da bo. Vprašanje pa je, kaj se bo zgodilo. Ta zakon, ki je zdaj, medijski prostor premalo odpira. V bistvu je bil v takšni obliki, kot je bil predložen, mnogo boljši. Predvsem zato, ker je tudi nenazadnje, ne pa zgolj zato, ker je bil predložen sklad za pluralizacijo medijev, kar je v naši državi hudo potrebno, da ga vzpostavimo. Če ga imajo v drugih državah, kjer je prostor mnogo boljše strukturiran, zakaj ga potem ne bi imeli pri nas. S tem zakonom se zna zgoditi, da bomo situacijo zabetonirali, da ne bomo omogočili fleksibilnosti ali pa tudi spremembe. Državljani so upravičeni do dobre informacije. Državljani so upravičeno do dobrih komentarjev. Državljani morajo vedeti, kaj so to informacije in kaj so to komentarji. Dvomim, da bomo lahko na tak način to zagotovili. Kot sem povedal, zabetonirana situacija. Ta zakon torej je v tem smislu tudi, da postavlja administrativne ovire. Po drugi strani se pa moramo zavedati, da ravno zaradi situacije, zaradi kapitalske navzočnosti, ki se nam obeta, pa tudi je že sedaj, ta medijski prostor ni zadosti pluralen. Neodvisnost medijev. To je vprašanje, ki ga moramo zagotoviti tudi skozi ta zakon. Polne neodvisnosti ne bomo zagotovili, bodisi odvisno od kapitala ali pa tudi od politike. Če pa bomo dali možnost katerimkoli pobudam, potem ne bo tudi kapitalska navzočnost ovira, ampak bo možnost za zagotovitev pluralnosti. Zagotoviti moramo torej konkurenčni medijski prostor. Bojim se, da s tako popravljenim zakonom, kakor je šel skozi prejšnje branje, da se vse bolj oddaljujemo od tega. Torej, če povzamem. V Novi Sloveniji pričakujemo izboljšanje situacije. Vendar pa se glede na situacijo oziroma kako je bil zakon spremenjen, bojimo, da ljudje ne bodo prišli do ustreznega medijskega prostora, do informacij, do kvalitetnih komentarjev in bojim se tudi, da bo to tudi povzročalo oviro za razvoj nadaljnje demokracije. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, gospod Samo Bevk. Izvolite!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov podpira zakon o medijih. Če se je pred drugo obravnavo zakona in na samem zasedanju na državnem zboru razprava vodila predvsem o vprašanjih pluralizacije medijev, se je glavnina vprašanj med drugo in tretjo obravnavo nanašala na različne možnosti za podporo dejavnosti lokalnih, regionalnih, študentskih in nepridobitnih radijskih in televizijskih programov iz 77., 79., 80. in 81. člena zakona o medijih. Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov ne bo podprla - vsaj v veliki večini ne - dveh skupin poslancev k 82. členu zakona. Gre za tako imenovano regionalno koalicijo poslank in poslancev iz praktično vseh poslanskih skupin, ki so zastopani v parlamentu. Kot alternativo 3% deležu iz RTV prispevka, ki ga ponujata amandmaja dveh skupin poslancev k 82. členu, bo poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov podprla amandma skupine poslancev k 111. členu. To je člen, ki govori o proračunskem skladu za avdiovizualne medije. Le-ta se napaja iz štirih virov: prvič - iz državnega proračuna, drugič - iz takse na podlagi 100. člena, tretjič - iz letne pristojbine iz 108. člena in četrtič - iz mesečne pristojbine iz 113. člena tega zakona. Skupina poslancev predlaga, da se sredstva iz prve alinee tretjega odstavka 111. člena, to je iz sredstev državnega proračuna, podpre dejavnost lokalnih, regijskih, študentskih in nepridobitnih radijskih in televizijskih programov. 163. člen tega zakona pa določa, da bo za te namene državni proračun letno namenjal najmanj 400 milijonov tolarjev. S to rešitvijo v okviru 111. člena zakona bomo razrešili dilemo okrog 3 procentnega RTV prispevka, ki je tako razburkala zainteresirano strokovno in vso ostalo javnost. Vemo, da zakon o medijih ni idealno besedilo, s katerim bi lahko zadovoljili vse različne interese, toda kljub temu bo poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov v celoti podprla zakon o medijih. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev gospod Ivan Kebrič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. V naši poslanski skupini menimo, da je prav, da v tretjem branju sprejmemo ta zakon. Dejstva so naslednja. Sam zakon ne bo mogel razrešiti, niti rešiti vseh dilem. Vsi se zavedamo, da imamo kar kopico amandmajev, ki si nekateri kar diametralno nasprotujejo. Druga je stvar, da smo dobivali poslanci in v poslansko skupino mnogo pisnih pripomb, pa tudi osebnih intervencij, naj jih sprejmemo, da bojo predstavili svoja stališča do tega zakona. Menimo, če dam samo en primer, da imamo od RTV Slovenije in tako mnenje, od drugih komercialnih in lokalnih televizijskih medijev, pa seveda, da bi želeli participirati na tem, kar je iz naročnine za TV Slovenijo. Ko smo o vsem tem napravili določen pregled amandmajev, smo ugotovili, da so za temi amandmaji tudi različne politične opcije. Nihče nima pri nas utvare, da bi lahko vsem ugodili, da bi bili vsi zadovoljni. Mediji oziroma njihovi novinarji imajo svoj kodeks, imajo svoja etična načela. V tržnem gospodarstvu je že tako, da tisti, ko plača, ima tudi pravico usmerjati oziroma zahtevati, v kateri smeri in katera stališča bo njegov medij zastopal. Sam zakon ne more razrešiti pluralnosti medijskega prostora, razen če bi državni proračun prevzel nase, da bo financiral vse po določenih kriterijih. Drugo je pa stvar, kako mi kot državljani na zadevo gledamo in kako se obračamo na to. Če se neka oseba, pa ni važno, ali je kulturna, ali druga, ali politična, pojavi na ekranu kar dva, trikrat na dan, pa ni zadovoljna s svojo udeležbo na medijih, pa druga skupina, ki se niti enkrat v tednu ali v 14 dneh ne pojavi, pa prav tako ni zadovoljna. Tega zakon razrešiti ne more. V naši poslanski skupini bomo določene amandmaje podprli, proti določenim, za katere menimo, da niso z našim prepričanjem z ozirom na koristnost do pravice vsakega državljana do "dovnekle" - ne more biti vedno čisto - pravilne informacije, saj določeni novinarji tudi enostavno sami že v svojih komentarjih prekoračujejo določena načela, in, če rečem po domače, navijajo, ali pa lepše rečeno, se opredeljujejo za določeno politično opcijo. Vse to smo imeli v poslanski skupini v vidu, ko smo se opredeljevali, kako bomo glasovali za posamezne amandmaje. Naj pa zaključim s tem, da pozdravljamo, da je zakon prišel v tretjo obravnavo, in pozdravljamo, da ga bomo dokončno, to smo prepričani, dobili. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije, gospa Majda Širca. Izvolite.
Hvala lepa. Smo pred tretjim branjem, kar pomeni, da smo se, ne bom rekla ideološka, in niti ne estetska, ampak nazorna vprašanja že odpravila in postala so tista, ki dejansko "žulijo" denar, financiranje. Če govorim, da smo se srečevali z vprašanjem svobode artikuliranja, svobode novinarstva, vira informacij; vprašanjem definicije statusov uredniških funkcij, novinarjev, lastniških deležev in evropskih kvot, potem smo sedaj pred pravzaprav tistimi vprašanji, ki zmeraj ostanejo na koncu in ki so, očitno, v državnem zboru najpomembnejše. Moram izraziti, bom rekla, nezadovoljstvo, da je vlada v tretjem branju zakona o medijih zrušila koncept medijskega zakona s tem, ko je predlagala črtanje sklada za avdiovizualne medije. Menimo, da je posegla v že usklajen predlog, ki je bil sprejet na drugi obravnavi in ga spremenila s povsem nekonsistentno obliko in to tik pred zdajci. Vlada je namreč dopustila sklad - in ne samo vlada, mi sami - pred pol ure smo z opravljeno tretjo obravnavo zakona o telekomunikacijah potrdili soroden sklad, sklad znotraj zakona o telekomunikacijah, ki je ravno tako proračunski sklad; skratka, potrdili smo delovanje nekega sklada, ki naj bi bil organiziran znotraj zakona o medijih na podoben način, ki je bil pa tukaj zavrnjen. Zagotovo gre za nek dvolični princip, ko je nekje možno imeti nek sklad - mogoče celo znotraj razlogov, da je to direktno narekovala Evropska unija, ko je pogojevala telekomunikacijski zakon z agencijo za telekomunikacije, ki naj bi se napajala skozi sklad - hkrati pa v medijskem zakonu tak proračunski sklad vlada črta. Princip integralnega računa je lahko torej nekje zagovarjan, drugje pa ne. V tem smislu menimo, da bi bilo v tretjem branju treba prisluhniti prvi in drugi obravnavi, kjer je sklad za avdiovizualne medije ostal. Naj še povem, in to še enkrat, zakaj je sploh on nastal. V kolikor bi umik finančne pomoči, ki bi jo zagotovil sklad, v kolikor bi se pač umaknil, potem bi se Slovenija na nek način tudi umaknila posledicam, ki jih nalagata dve evropski direktivi. Gospod iz poslanske skupine nacionalne stranke, ki je ravnokar govoril o dejstvu, da Evropska unija od medijev ne zahteva ničesar, naj ponovno sliši, da Evropska unija zahteva od urejevanja na področju kulturne politike, to se pravi znotraj avdiovizualnih medijev, zgolj samo eno zadevo, ki se ji reče večinski deleži lastne oziroma evropske produkcije znotraj avdiovizualnih medijev in določen delež neodvisnih producentov. Še enkrat moram ponoviti, mogoče bom še enkrat, glede na to, da nisem čisto poslušana - še enkrat ponavljam, da pred dvema oziroma tremi leti je bila ta direktiva s strani Slovenije sprejeta z veliko skepso in je bila predlagana celo rešitev dvoletnega prehodnega obdobja.Naknadno, zaradi zmehčanih pogovorov z EU-jem in zaradi dodatnih razlag je bilo to prehodno obdobje umaknjeno, zato pa je bila ponujena alternativa znotraj sklada za avdiovizualne medije. Sedaj to alternativo vlada umika, hkrati pa ne ponuja nobene druge možnosti, ko bi se posledice pri ne samo regionalnih, lokalnih, nepridobitnih in študentskih, temveč tudi pri tako imenovanih komercialnih in pri nacionalni televiziji sanirale. Skratka, to je en razlog, ki ga Liberalna demokracija Slovenija zagovarja pri obdrževanju oziroma pri vzpostavljanju naknadnega sklada v okviru sanacije posledic evropskih direktiv. Druga pomembna in popolnoma nedopustna rešitev, ki so jo predlagali poslanci in jo je celo podprl odbor, poslanci ste pač mogoče prisluhnili željam baze, pa je možnost, ki je bila danes že večkrat omenjena, da bi se v korist lokalnim in regionalnim elektronskim medijem "zažrli" v prihodke RTV Slovenija. Tako sekretariat kot tudi nekateri drugi predstavniki poslanskih skupin ste pravilno ugotovili, da gre za pravzaprav kršenje oziroma poseganje v nek sicer, "legs specialis", poseben zakon, zakon o RTV Slovenija, ki natančno opredeljuje, zakaj se prispevki, ki jih zbiramo v paraobliki davka, namenijo znotraj nacionalnega interesa programov RTV Slovenija. Naloga države oziroma javnega zavoda RTV Slovenije je, da uredi razširjanje RTV programov na vsem ozemlju Republike Slovenije; poudarjam - lokalni programi pa so zadeva lokalne samouprave in svobodne gospodarske pobude na lokalnih območjih. Take rešitve poudarjam, zaradi tega, ker je vendarle to vprašanje povezano še z enim amandmajem, ki smo ga danes dobili na mizo in o katerem se bomo najbrž še dodatno izjasnjevali, se pravi, o amandmaju k 111. členu. Take rešitve so obče znane tudi v tujini. Namreč dejstvo, da lokalne skupnosti skrbijo tudi za obveščanje na različne načine. Pred 14 dnevi ali še manj smo imeli v Ljubljani posvetovanje na to temo, kjer so tako rekoč vsi predstavniki evropskih radijskih postaj jasno povedali, da direktnih državnih subvencij tako rekoč nimajo, ampak da se napajajo, če že, znotraj pomoči lokalnim skupnostim. To seveda medijski zakon ne mora naročiti, zaradi tega, ker so lokalne skupnosti svobodne intitete in država ne mora nalagati nekih obveznosti. Je pa jasno, da se mora z določenimi odgovornostmi tudi sama soočiti. Moram pa, da ne bi kasneje še enkrat odpirali vprašanja regionalnih, lokalnih in ostalih nepridobitnih postaj oziroma izdajateljev, naj povem še nekaj, kar mogoče ni bilo poslancem pojasnjeno v tem celotnem gledanju na zakon, ne samo parcialno, na določen člen, ampak na zakon kot celoto. Od regionalnih, lokalnih in ostalih nepridobitnih oziroma nekomercialnih - s staro besedo - uporabljenih izdajateljev se zahteva del lastne produkcije, torej 30 odstotkov oddajanega časa. Recimo, če bi radio oddajal 16 ur dnevno, je to približno 4 ure na dan. To pa so izobraževalne, glasbene, razvedrilne, komentatorske, športne, kulturne, mogoče celo prenosi, in informativne programske vsebine. Za televizijske, če sem do sedaj govorila o radijskih programih, za televizijske lokalne in regionalne programe pa pomeni to, če bi, recimo, določena televizija oddajala 16 ur programa, 5 ur lastne vsebine. Če bi, recimo, oddajala 5 ur na dan, je to ura in pol lastnih vsebin. Ampak če gledamo na celoten zakon kompleksno, ne pa samo parcialno, tovrstni programi bi bili deležni - če bi se potegovali za status nepridobitnega programa - bi bili deležni določenih odpustkov. Ti odpustki pa so - jih bom še enkrat osvežila zaradi tega, da bi morda to sporno vprašanje glede sklada za avdiovizuelne medije oziroma posega v RTV naročnino poslanci bolje razumeli. V primeru, da se izdajatelj radijskega in televizijskega programa odloči za status nepridobitnih programov, potem ima pri tem prednost pri pridobitvi frekvenc in hkrati tudi prednost pri dodelitvi dovoljenj za izvajanje RTV dejavnosti; prednost pri participaciji za skladova sredstva; ima popust pri plačilu pristojbine oziroma frekvenčnine pri razširjanju; ima popust, mogoče celo sporen, in to do 20% po sedanjem predlogu zakona, pri plačilu avtorskih pravic; ima neodplačano oziroma neodplačno - po prejšnjem zakonu so bile to znižane tarife, zdaj so predlagani neodplačni prispevki - razširjanje programov skozi RTV - oddajnike in zveze. Kajti, zakon o RTV Slovenija zahteva, da se sredstva, zbrana iz RTV naročnine oziroma prispevkov, uporabljajo tudi za vzdrževanje in obratovanje omrežja, potrebnega za oddajanje in razširjanje programov posebnega pomena. Res da imajo v tem primeru oglaševanje omejeno na 15 programskega časa, toda vsi tisti, ki se ne bi hoteli prepoznati v kvoti programov posebnega pomena, bi lahko oglaševali več, ampak hkrati izgubili tudi sedaj omenjene odpustke. Evropska unija od medijev ne zahteva ničesar, smo danes slišali. Ni res, Evropska unija od nas zahteva ta zakon, ta zakon je plod njenih zahtev. Tudi ni res, da bi ga bilo tako enostavno prevesti - zdajšnjega, ki ima 90 členov, v takega, ki bi bil konsistenten tudi za Evropo, ne zgolj za Slovenijo, ker bi pomenilo, da bi morali amandmirati 85 od 90 členov. Vendar; kako je Evropska unija hkrati zahtevna, mogoče priča tudi amandma, do katerega se je odbor že opredelil, ki govori o slovenskih glasbenih delih. Evropska unija zahteva celo to, da v zakonu ne sme pisati "slovenska glasbena dela", zaradi tega, ker bi tista ponižna želja, da imamo na svojih radijskih programih lahko prisotnih vsaj 10 odstotkov domačih del izvajalcev in domačih avtorjev, bila diskriminatorna za vso ostalo Evropo. Menim, da bi danes oziroma v teh dneh s sprejemom v tretjem branju tega zakona zaključili eno pomembno poglavje na način, ko pa vendarle bi morali slediti konceptu, ki je bil zastavljen in določen ob drugem branju, ne pa z rušenjem ob tretjem. Hvala lepa.
Hvala lepa. O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Ker se nihče ni pisno prijavil k razpravi, morebitne razprave kolegic in kolegov omejujem na pet minut. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne, zaključujemo razpravo in prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev. Najnovejšega ste dobili danes na klop, in sicer je to pregled amandmajev z dne 10.4.2001. V razpravo dajem sedem amandmajev k 4. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je skupina poslancev, s prvopodpisano Majdo Širca; predlagatelj drugega amandmaja je poslanska skupina SLS + SKD Slovenska ljudska stranka - vlada in matično delovno telo amandma podpirata; predlagatelj tretjega amandmaja je vlada, matičnodelovno telo amandma podpira; predlagatelj četrtega je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije; predlagatelj petega je vlada, matično delovno telo ga podpira; predlagatelj šestega je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije in predlagatelj sedmega ravno tako poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi o amandmajih kdo razpravljati? Gospod Rudi Moge, izvolite!
Hvala lepa, predsedujoča. Želel bi povedati, da razpravljam kot poslanec, ne kot predsednik odbora, da ne bo nesporazuma. Nanaša se pa na problematiko, ki je prisotna čisto pri vsakem zakonu, ko sprejemamo določene člene v obliki, kjer je dvospolna komponenta - moški in ženski sploh, seveda pri osebah, pri ljudeh, nekako še pri živalih, za rastline in predmete pa vem, da skoraj tega nimamo. Ista stvar se je pojavljala že v obdobju 1992-1996, zato bom čisto na kratko preletel te stvari, da vidimo, kaj počnemo in poskušamo vsaj tukaj v stihiji, v zakonu dopuščamo, priti do nečesa, pa vsaj v državnem zboru, da bomo potem nekako sistemsko ravnali pri sprejemanju zakonodaje, ki so namenjeni ne nam, ampak so namenjeni ljudem, ki jih uporabljajo. Državni zbor Republike Slovenije na 29. seji dne 27. marca 1995 v okviru sprejetih stališč, ki naj bi jih predlagatelj upošteval pri pripravi predloga zakona za drugo obravnavo, določi tudi, da se v predlogu zakona o vrtcih, o osnovni šoli, o gimnazijah, o poklicnem in strokovnem izobraževanje ter izobraževanju odraslih v osnovnih terminih uporabljata obe spolni obliki. Predlagatelj je poskušal realizirati ob pripravi besedila za drugo obravnavo. Moram reči, da kljub temu da so pomagali slovenisti in da so pomagali pravniki, saj predlog zakona o gimnazijah ni prišel do konca redakcije - takšne, da bi jo lahko državni zbor obravnaval, čeprav je stališče sprejel in je potem zakon sprejel v normalni obliki, kot jih zdaj sprejemamo. Je pa s tem problem se seznanila oziroma je obravnavala delnovna skupina za vprašanje jezikovnega načrtovanja in jezikovne politike. Ta je obojespolno redakcijo šolskih zakonov obravnavala in dala naslednje mnenje. Na 8. sestanku delovne skupine 27. 10. 1995 so njeni člani obravnavali obojespolno redakcijo tistih zakonov, ki jih je v taki obliki predlagala vlada Republike Slovenije. Po razpravi so ugotovili, da načelnih jezikovnih zadržkov proti tovrstnim zakonodajnim redakcijam ni, vendar se je tudi po posvetovanju z vladno zakonodajno službo izkazalo, da takšna redakcija bistveno posega v uveljavljen pravni jezik. Analiza besedila je pokazala, da je zakone v obojespolni obliki težko pripraviti, šele naknadno po prvem branju. Skupina je mnenja, da bi morala takšne predloge zakona že za prvo branje pripraviti skupina strokovnjakov s področja prava in slovenistike, zlasti velja to za zakone, ki šele uveljavljajo nov način zakonskega določanja. V razpravi je bila skupina enotnega mnenja, da je treba tudi predloženo obojespolno redakcijo zakonov, če bi jih državni zbor v taki obliki sprejel, ponovno kritično pregledati. Zaradi aktualnosti vprašanja predlagam, da državni zbor posveti posebno pozornost težini, ki je polagoma našla svoje mesto tudi v zakonodaji nekaterih drugih držav. Pri sprejemanju odločitev o tem vprašanju, ki ni niti samo jezikovno niti samo pravno, pa naj bi državni zbor v svojih organih poskrbel tudi za načelno opredelitev do tovrstnih sprememb v zakonskih besedilih. Odbor državnega zbora za šolstvo je potem državnemu zboru predlagal sklep in državni zbor ga je sprejel. To je bilo 14.2.1996. Državni zbor Republike Slovenije poziva vlado Republike Slovenije, da v čimkrajšem možnem času posreduje državnemu zboru stališče v zvezi s predlogom za pripravo predlogov zakona in drugih aktov v obojespolni obliki ter izhodišča za tako pripravo. Pri tem naj upošteva načela strokovnjakov, tako s področja prava kot s področja slavistike. Na podlagi stališča vlade bo državni zbor dopolnil, govorim o 175. členu oziroma druge določbe poslovnika državnega zbora, ki bi določile dolžnost predlagatelja zakona, da tega predloži v dvospolni obliki Moj namen je bil ta, da se ta akcija - pred leti, v prejšnjem mandatu seje že začela - da pa zdaj brez cilja nekako sprejemamo, da v vsakem zakonu določene člene, ki so napisani, torej vsaj en člen v dvospolni obliki, od tega pa ne pridemo nikamor naprej. Predlagal bi dstvu državnega zbora -amreč poslanci to podpirajo, še vedno so takšni amandmaji sedaj našli podporo pri poslancih. In rekel bi, da bi,pač,glede na to, da je treba opozoriti sekretariat, vodstvo državnega zbora, da je to resen postopek in naj pri tem resnem postopku zavzamejo vsaj neko stališče pri tem, kar obravnavamo. Težko boste potem z zakoni, ki grejo zdaj na sito v Evropsko unijo, razlagali, kakšen je naš jezik, kakšen ni naš jezik, kakšne probleme imamo pri sprejemanju teh zakonov z jezikovnega in tudi s pravnega področja. In zato bi bilo dobro, verjetno bo tudi ta amandma k 1. členu, ki ga je odbor podprl, tudi zdajle podpreti. Ampak dolgoročno gledano, če bomo pri vsakem zakonu imeli en člen, kjer bomo tole izglasovali v besedilu,kot je pač predlagano - mi s tem nobenega problema nismo rešili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ura je 18, državni zbor ob tem času zaključuje z delom. Če dovolite, da vas še obvestim, da je po dogovoru na kolegiju predsednika državnega zbora bilo dogovorjeno, da bomo jutri sejo zbora pričeli z obravnavo predlogov zakonov, povezanih s sprejetjem državnega proračuna za leto 2001; in sicer s 24., 23., in 31. točko. Sejo bomo nato nadaljevali z obravnavo 28. točke, v kolikor bo pripravljena s strani matičnega delovnega telesa, ter nato s paketom šolskih zakonov, to je točkami 32., 33. in 34. Predsednik državnega zbora obvešča tudi, da bo v sobi 217 svojo današnjo sejo nadaljeval kolegij predsednika državnega zbora in prosi člane kolegija in vabljene, da se nadaljevanja seje udeležijo. Najlepša hvala za pozornost in lahko noč.