Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, spoštovana predstavnika Državnega sveta! Začenjam 17. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti: dr. Andreja Črnak Meglič, mag. Alenka Bratušek, gospa Maša Kociper, mag. Melita Župevc, gospod Matevž Frangež, gospod Bevk je tukaj in gospa Marija Plevčak. Na sejo sem vabil predstavnika Državnega sveta in predstavnike Vlade, k obema točkama dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 17. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek, 19. julija 2012, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Najprej odločanje in obravnava predloga za širitev dnevnega reda. Vlada je v obravnavo Državnemu zboru predložila predlog imenovanja vršilca dolžnosti predsednika uprave in vršilca dolžnosti člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Predlog za širitev ste prejeli na klop. Matično delovno telo je tudi že začelo z obravnavo te točke, ni pa še zaključilo, kolikor sem seznanjen. Predstavnikov Vlade ni med nami. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin na temo te širitve? [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo o predlogu širitve. Prehajamo na odločanje, prosim vas, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Prehajamo na odločanje o širitvi dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 10. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Državni zbor bo izglasovano širitev obravnaval kot 3. točko dnevnega reda. Sedaj prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s pravkar sprejeto razširitvijo. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 12. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je dnevni red 17. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU LOTERIJE SLOVENIJE Državni svet je na 38. izredni seji 18. julija 2012 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o tem zakonu. Za obrazložitev zahteve Državnega sveta dajem sedaj besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Antonu Peršaku. Prosim, izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Ko se je pojavil Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, so se nemudoma razvnele polemike v zvezi s tem predlogom zakona in to tudi polemike znotraj športne sfere. Pristojna komisija Državnega sveta je ob obravnavi tega zakona prav zaradi teh številnih spornih vprašanj sprejela stališče, s katerim je predlagala oziroma pozvala vse dejavnike, se pravi, Vlado kot predlagateljico zakona in civilno sfero, da v dialogu skušajo doseči čim višjo stopnjo soglasja pri rešitvah, predlaganih v zakonu. In te rešitve naj bodo takšne, da ne bo omogočeno politično arbitriranje oziroma politično odločanje o tem, o čemer se odloča v Fundaciji za šport Republike Slovenije, ki je v bistvu predmet tega zakona. In da naj ne bi bil, kot je bilo mogoče sklepati po odzivih, iz tega odločanja izključen Olimpijski komite Slovenije kot eden najpomembnejših dejavnikov na področju športa. Ko je bil zakon sprejet, sta komisija in potem tudi Državni svet v celoti ocenila, da ta pričakovanja na nek način niso bila izpolnjena. Razlog za predlog, da Državni zbor ponovno razmisli o tem zakonu in morda sam sebi omogoči še eno poglobljeno razpravo o temi, ki je predmet tega zakona, je predvsem v treh, štirih členih ali rešitvah v tem zakonu. Najprej gre za 1. člen, ki govori o tem, na kakšen način se imenujejo in koliko naj bi bilo predstavnikov športa v Svetu Fundacije za šport. Naj takoj povem, da tudi Državni svet v celoti nima nobenih pomislekov glede predlagane sestave tega sveta. Celo nasprotno, zdi se nam, da je to celo dobro, kot je predvideno, da naj bi bili posamezni sektorji športa poslej zastopani v svetu. Sporne oziroma kontradiktorne so rešitve o imenovanju tega sveta. Gre predvsem za to, da člen po eni strani zagotavlja, da naj bi te predstavnike izvolile posamezne športne sfere same neposredno, po drugi strani pa govori o vlogi predlagatelja Strokovnega sveta za šport pri Vladi Republike Slovenije, o izboru in o tem, da je predlagatelj liste ta strokovni svet, kar se zdi kontradiktorno. Naslednji je 2. člen zakona, ki govori o izločitvah posameznih možnih članov sveta. Gre predvsem za dve alineji. Ena je sicer takšna ali približno takšna, kot je v zakonu že doslej bila, ki izključuje odgovorne osebe oziroma nosilce pooblastil posameznih športnih zvez, kar se zdi pretirano in na nek način skregano z načelom sorazmernosti za izločitve posameznih ljudi oziroma zadeva na nek način ustavne pravice teh možnih kandidatov, ker vedno obstaja možnost, tudi če bi oni bili člani, da se, kadar se neposredno glasuje o njihovi organizaciji, izločijo. Druga je do neke mere, po našem prepričanju, nesmiselna zahteva, da so izločeni vsi potencialni ali možni delničarji Loterije Slovenije, ki bi imeli 1 % ali več premoženja Loterije Slovenije v lasti. Gre za to, da je takega premoženja 10 % in da med dejavnostjo Loterije in Fundacijo za šport ni v bistvu nobene vzročne povezave, razen tega, da je pač Loterija dolžna dajati sredstva Fundaciji za šport. In zadnje, gre za problem ukinitve profesionalne funkcije direktorja in prenos teh pooblastil po eni strani na predsednika sveta, kar je po našem mnenju problematično že z vidika, kdo bo želel to opravljati volontersko, in v drugem delu prenos na ministrstvo. Hvala.
Hvala. Zahtevo Državnega sveta za ponovno odločanje je obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo mag. Branku Grimsu, predsedniku odbora.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav tudi v imenu Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino! Odbor je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenija obravnaval danes, pet minut po končani seji. Razprava je bila zmerno obširna, in sicer smo govorili o tistih točkah, ki jih je predstavil že predlagatelj, to se pravi predstavnik Državnega sveta. Še največ polemik je bilo v zvezi s položajem oziroma spremembo in ukinitvijo funkcije direktorja, v zvezi z različnim obravnavanjem posameznih institucij, ki predlagajo svoje kandidate, v zvezi s pomisleki pa tudi z omejitvami, ki so na nek način skladne z evropskimi direktivami o preprečevanju konflikta interesov in na koncu še v zvezi s posameznimi imenovanji oziroma s položajem, ki je nastal po eni strani ob novem predlogu, ki se mu je očitalo, da lahko prinese tudi sistemsko korupcijo, po drugi strani pa s protiargumentom, da izjemno dolgotrajni mandati oziroma večkratno ponovljeni mandati enih in istih že skoraj nezamenljivih oseb pravzaprav tudi sami po sebi že pomenijo sistemsko korupcijo zaradi njihove izrazito politične zgodovine, v določenih primerih tudi močno politizacijo sfere športa, kar pa ni v interesu športa, najširše javnosti, v interesu športnikov in Slovenije v celoti. Na koncu je bilo glasovanje za sklep, da je zakon ustrezen, 10 glasov za in 6 proti, kar pomeni, da je absolutna večina vseh članov in članic Odbora za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino ocenilo, da je zakon ustrezen in predlagamo Državnemu zboru, da ga ponovno sprejme.
Hvala. Za predstavitev mnenja Vlade dajem besedo državni sekretarki, gospe Mojci Škrinjar. Prosim.
Hvala lepa. Vlada potrjuje [[...]]
Vas lahko prosim, da vstaneta in stopite za govorniški pult. Take navade imamo tukaj. Hvala lepa.
Hvala za besedo. Vlada potrjuje, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije pomemben in koristen korak pri demokratizaciji slovenskega športa. Zakon nalaga neposrednim športnim deležnikom, da po demokratičnem postopku na odprtih listah izvolijo svoje predstavnike v Svet Fundacije za šport. Državni svet je temu ugovarjal s trditvijo, da bo strokovni sveta za šport, ki ga imenuje ministrstvo, opravi izbor teh članov sveta fundacije. To ne drži, saj novela zakona jasno določa postopke in poverja strokovnemu svetu za šport samo nalogo, da potrdi izide demokratično izvedenih volitev, ne daje pa mu nobene pristojnosti, da bi spreminjal imena ali kakorkoli drugače posegal v sestavo sveta fundacije. Strokovni svet torej prevzema vlogo, kot jo ima ob volitvah volilna komisija, torej preverjanja, ali so volitve potekale v skladu z veljavno zakonodajo. S to novela država krepi avtonomijo slovenskega športa, saj bo 14 članov sedemnajstčlanskega sveta fundacije neposredno izvoljenih s strani deležnikov v športu. Od teh bo 10 članov izvoljenih na predlog nacionalnih športnih zvez, to je zvez individualnih športov, kolektivnih športov, rekreativnih športov in športnih panog, ki niso vključena v program olimpijskih iger. Dva člana bosta izvoljena na predlog občinskih športnih zvez, en član na predlog športnikov in en član na predlog športnih trenerjev in drugih športnih strokovnjakov. V svet fundacije bosta po enega člana imenovali Združenje občin Slovenije in Skupnost občin Slovenije, enega člana pa bo imenovala Vlada Republike Slovenije na predlog ministrstva za finance. Vlada zavrača ugovor v določilu, da ne morejo biti člani Sveta Fundacije za šport odgovorne osebe oziroma zastopniki v organizacijah, ki so prejemnice sredstev. Gre namreč za temeljno določilo, ki jamči enakopravnost pri odločanju in nepristranskost in že predhodno odpravlja sume možnih koruptivnih povezav pri dodeljevanju sredstev. Nadalje pa Vlada zavrača tudi odgovore o podržavljanju športa s tem, da se ukinja mesto direktorja Fundacije za šport in se administrativno delo prenaša na strukturo ministrstva. Gre namreč zgolj za administrativne posle, ki ministrstvu ne dajo nikakršnih možnosti diskrecijskega poseganja, dodeljevanja sredstev in delovanja fundacij na sploh, ampak mu zgolj nalagajo upravne naloge. S tem se preprečuje podvajanje in s privarčevanimi sredstvi prispeva k ukrepom za sanacijo javnih financ, ne da bi s tem kakorkoli oškodovali slovenski šport, kateremu bodo še vedno namenjena vsa sredstva, ki jih bo fundacija prejemala od Loterije Slovenije. Glede na zgoraj navedeno Vlada Republike Slovenije meni, da razlogi navedeni v obrazložitvi za ponovno odločanje o zakonu, ki niso utemeljeni, in Državnemu zboru predlaga, da ob ponovnem odločanju Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije podpre. Hvala lepa.
Hvala. Na vrsti so poslanske skupine. Najprej v imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Truda Pepelnik.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice, kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije nalaga neposrednim deležnikom, da po demokratičnem postopku izvolijo svoje predstavnike v Svet Fundacije za financiranje športnih organizacij. Državni svet je o zahtevi za ponovno odločanje o predlogu novele Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije temu ugovarjal. Strokovni svet, ki ga imenuje ministrstvo, bo po njihovem mnenju opravil izbor članov v svet fundacije. Te navedbe ne držijo, saj novela zakona jasno določa postopke in naloga strokovnega sveta je samo, da potrdi izid volitev oziroma, da preveri, ali so volitve potekale v skladu z veljavno zakonodajo. Nikakor pa novela zakona strokovnem svetu ne daje pristojnosti, da bi kakorkoli posegal v sestavo sveta fundacije. Državni svet v sovji zahtevi ugovarja tudi določilu 2. člena predloga zakona, po katerem ne morejo biti člani sveta fundacije odgovorne osebe oziroma zastopniki v organizacijah, ki so prejemnice sredstev fundacije, in osebe, ki imajo v lasti več kot 1 % kapitala ali upravljavskih oziroma glasovalnih pravic v Loteriji Slovenije. To pa je po našem mnenju temeljno določilo, ki jamči enakopravnost in nepristranskost pri odločanju, obenem pa tudi odpravlja sume možnih koruptivnih povezav pri dodeljevanju sredstev. V Poslanski skupini Državljanska lista menimo, da so neutemeljeni tudi govori o podržavljanju športa s tem, da se ukinja mesto direktorja Fundacije za šport in se administrativno delo prenaša na direktorat za šport. Gre zgolj za administrativni poseg, ki ministrstvu ne deje nikakršne možnosti poseganja v dodeljevanje sredstev in delovanje Fundacije za šport. Glede na vse navedeno v Poslanski skupini Državljanske liste menimo, da je zahteva Državnega sveta neutemeljena, zato bomo predlog zakona ponovno podprli.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovana predstavnika Državnega sveta, spoštovani kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SLS sprejemamo zahtevo Državnega sveta o ponovnem odločanju o Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije z velikim obžalovanjem. Po našem mnenju ta odločitev žal pritrjuje dejstvu, da se odločitve v Državnem svetu vse bolj sprejemajo predvsem na osnovi argumenta moči, predvsem politične moči, ne na podlagi moči argumentov. In v tej luči moram priznati, da kar nekoliko obžalujem izid predvčerajšnjega glasovanja o predlogu za začetek postopka za spremembo ustave. Naj že kar na začetku povem, da bomo poslanci Slovenske ljudske stranke novelo Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ponovno podprli, ker menimo, da se ravno s tem zakonom iz športa izloča obstoječe politične povezave, ki se skrivajo pod pojmom civilna družba, odločanje o sredstvih za šport pa se daje športnim organizacijam neposredno. A očitno je ohranjanje statusa quo že postalo slovenski nacionalni šport, ki ga zastopa večje število organizacij in ustanov tako imenovane civilne družbe. Naj še enkrat čisto na kratko nekaj povem o samem zakonu. Očitki, da se s tem predlogom zakona podržavlja financiranje športa pri nas, da novela popolnoma ignorira zaslužne športne delavcev, da se izloča vso civilno družbo iz Fundacije za financiranje športnih organizacij in še kaj, nikakor ne drži. Z novelo Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije se vzpostavlja bolj uravnotežen, transparenten in nenazadnje bistveno bolj demokratičen način izbire članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij, ki odloča o delitvi sredstev za tiste športne organizacije, športnike, trenerje, zaradi katerih je bila fundacija pravzaprav ustanovljena. Poleg tega se s tem zakonom spreminjajo še pogoji glede nezdružljivosti članov sveta fundacije, določa se tudi, da bo administrativne naloge za fundacijo opravljalo Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, predvideva se nepoklicno opravljanje funkcije predsednika sveta fundacije, nenazadnje pa se določa tudi bolj uravnotežena sestava komisije za pritožbe. Nedvomno je nov način imenovanja, po katerem bodo nacionalne in občinske športne zveze ter športniki in trenerji oziroma športni strokovnjaki sami izvolili 14 članov Sveta Fundacije, ki jih bo nato svet Vlade za šport posredoval v imenovanje Državnemu zboru, precej bolj uravnotežen in demokratičen, kot je zdaj veljavni način. S tem bodo na boljšem predvsem nacionalne športne zveze, saj bo njihov glas slišan in bo dejansko tudi nekaj veljal. S tem zakonom se nenazadnje strinja tudi večina teh nacionalnih športnih zvez. Zato bomo v Slovenski ljudski stranki to novelo zakona ponovno podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat.
Lepo pozdravljeni, gospod predsednik, predstavnica ministrstva, predstavniki iz Državnega sveta, lepo pozdravljeni tudi poslanke in poslanci! Pri ponovnem odločanju o Predlogu novele Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije je stališče Poslanske skupine DeSUS enako stališču, ki smo ga predstavili na 5. redni seji Državnega zbora, torej bomo zakon tudi ob tem glasovanju podprli. Namen predlagatelja te novele je doseči večjo stopnjo demokracije pri oblikovanju in sestavi organa, ki odloča o delitvi sredstev, prejetih iz koncesijskih dajatev iz iger na srečo in so namenjeni športni sferi. To bodo omogočale neposredne volitve kandidatov, ki jih bodo za ta namen predlagale v izvolitev posamezne nacionalne športne zveze, občinske športne zveze, športniki, športni trenerji in športni strokovnjaki. S tem, verjamemo, bodo v Svet Fundacije za šport izvoljeni oziroma imenovani le tisti, ki bodo zastopali širši interes športa, saj bodo imeli na podlagi tega zakona tudi največ besede. V Poslanski skupini DeSUS se strinjamo, da bo tako sestavljen Svet Fundacije za šport na način, kot je predlagan v zakonu, pripeljal do tega, da bo razdeljevanje denarja v športu bolj transparentno, pravičnejše in resnično namenjeno temu, da se bodo omogočali optimalni pogoji za razvoj kakovostnega športa. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predsednik! Predlagana novela Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije bo vrnila nacionalnim športnim zvezam možnost samoodločanja o razdelitvi denarja, ki je predvsem namenjen športu. V Novi Sloveniji močno pozdravljamo dejstvo, da bodo odslej v Svet Fundacije za šport svojega predstavnika lahko predlagale predvsem tiste organizacije, za katere financiranje je bila fundacija primarno ustanovljena, to so nacionalne športne zveze, športne zveze občin, športniki, trenerji in drugi strokovni delavci v športu. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je skrajni čas, da se tudi na področju financiranja športa vzpostavi pregleden sistem, ki bo jasno opredelil pravice in dolžnosti sodelujočih. Slovenija vedno znova dokazuje, da smo narod športnikov tako po števili rekreativnih in tudi vrhunskih športnikov, ki na mednarodnih tekmovanjih posegajo po najvišjih mestih. Športniki so hkrati tudi sijajni ambasadorji Slovenije, naše identitete in posledično tudi našega gospodarstva. Zato je prav, da lahko v ustreznih organih soodločajo o razdelitvi finančnih sredstev, ki so jim namenjena. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije omenjeni zakon ponovno podprli.
V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani! Pri spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije gre za preveliko koncentracijo moči pri odločanju o delitvi sredstev, in to na ministrstvu. Zato je prisotnost tveganja za obstoj sistemske korupcije izredno velika. Na to je opozorila Zakonodajno-pravna služba oziroma še bolj Komisija za preprečevanje korupcije. Državni svet je dal veto, ki bi ga bilo treba upoštevati. Prepoznali so, da za šport ni koristno, da se soglasje med Olimpijskim komitejem Slovenije in Ministrstvom za izobraževanje, znanost, kulturo in šport stopnjuje, saj ministrstvo preveč očitno posega v sestavo Sveta Fundacije za šport in nekako ignorira Olimpijski komite. V poslanski skupini bomo glasovali proti zakonu iz razlogov, na katere smo opozarjali pri sprejetju zakona. Naše opozorilo je usmerjeno v preprečitev politizacije športa. Predlagani predlog zakona ne zagotavlja boljših rešitev od že obstoječega, ravno nasprotno, namesto da bi ponujal večjo transparentnost in javnost pri delitvi sredstev, kot je bilo danes rečeno, pa koncentrira moč v ministrstvu. In tam kjer je moč, je tudi moč odločanja in delitve. Nenazadnje je bilo veliko rečeno o strokovnem svetu za šport, tega imenuje Vlada na predlog ministrstva in seveda imenuje ljudi, ki so njim bližje. Še posebej bode v oči, da sta v zakonu predlagani dve različni rešitvi vodenja dveh fundacij, FIHO, ki bo imel profesionalnega direktorja in ne bo imel zaposlenih na ministrstvu, na primer za socialo, delo in socialne zadeve, ter FŠO, kjer bo vodenje fundacije izvajal predsednik sveta neprofesionalno, strokovne službe pa bodo kar na ministrstvu, ki bo tako imelo velik vpliv pri pripravi strokovnih podlag za člane sveta, ki svoje delo opravljajo ljubiteljsko. Opozorilo na problem prehoda delavcev iz Fundacije za šport v Ministrstvo za izobraževanje, znanost in kulturo je dala Zakonodajno-pravna služba. S spremembo se tudi onemogoča posameznikom v naši državi, da so lahko imenovani v svet fundacije. Ta dikcija je po mnenju Zakonodajno-pravne službe ustavno sporna. Prenos funkcije direktorja na neprofesionalnega predsednika – leta 2007 je takratni minister Zver ravno zaradi tega, ker je to pomembna funkcija, ker se deli veliko sredstev in je odgovornost toliko večja, dejal, da je treba funkcijo profesionalizirati, danes pa se to odvzema. Protikorupcijska komisija je opozorila na možnost sistemske korupcije ter drugih protipravnih in neetičnih ravnanj, ker se posega v ustavno pravico do pritožbe. Zato komisija predlaga Državnemu zboru in Vladi, da pristojna ministrstva in strokovne službe opravijo dejansko oceno stanja ter na osnovi tega pripravijo celovit predlog prenove zakona, ki bi omejil izpostavljena tveganja. V Državnem zboru moramo sprejemati takšne zakone, kjer ne bo dvoma o ustavni ustreznosti zakona. Zato je na nas, spoštovane kolegice in kolegi, da takrat, kadar nastane ta dvom, tak zakon zavrnemo in ga damo v ponovno odločanje oziroma spreminjanje ter si vzamemo čas, da ne bi s sprejetjem zakona delali krivic. Zato še enkrat, v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije tega zakona ne bomo podprli.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Mateja Pučnik.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! Danes v Državnem zboru ponovno odločamo o predlaganih spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, saj je Državni svet na ta zakon izglasoval veto. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke obžalujemo, da se je Državni svet postavil v obrambo interesov in struktur, ki že desetletja vedrijo v finančnih strukturah, namenjenih slovenskemu športu, kar športnikom vsekakor ni v korist. Stališče naše poslanske skupine smo predstavili že prejšnji teden na redni seji Državnega zbora in se do danes ni spremenilo. V Slovenski demokratski stranki spremembe zakona v celoti podpiramo, ker se zavedamo, da so spremembe potrebne in tudi nujne. Ta zakon namreč slovenskemu športu in slovenskim športnikom ničesar ne odvzema, prinaša pa bistveno bolj demokratičen način volitev članov v Svet Fundacije in pravičnejše razdeljevanje finančnih sredstev. Namreč, s spremembami v Svetu Fundacije za financiranje športnih organizacij se z odprtimi listami kandidatov in neposrednimi volitvami omogoča, da o prioritetah v športu odločajo športniki, člani športnih zvez in strokovnjaki, ki preko neposrednih volitev uživajo največje zaupanje. V Slovenski demokratski stranki prav tako pozdravljamo racionalizacijo v smislu zmanjševanja administrativnih stroškov in nepoklicnega opravljanja funkcije predsednika Sveta fundacije, nezdružljivost funkcij članov Sveta fundacije in še posebej določitev mandata članov organa, ki odloča o pritožbah zoper odločitve Sveta fundacije, saj le-ta prej ni bil določen. Že na redni seji smo poudarili in danes poudarjamo še enkrat, da predlog zakona nikogar ne izključuje. Ravno nasprotno, s temi spremembami bomo zakon dejansko približali športu in uporabnikom športa, povečali demokratičnost in preprečili monopol ali kolizijo interesov znotraj fundacije. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog spremembe zakona ponovno podprli. Hvala lepa.
Hvala. Še v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika Državnega sveta, gospa državna sekretarka, poslanke in poslanci! Danes ne razpravljamo o Slovenskem državnem holdingu, bomo pa s potrditvijo tega zakona ustanovili "Slovenski državni športni holding". Državni svet je na predlog zakona izglasoval veto, ki ga je obrazložil na petih straneh. Temeljni očitek zakonu, na katerega vseskozi opozarjamo tudi Socialni demokrati, je, da ni skladen s cilji in nameni, s katerimi slovensko javnost vseskozi zavaja pristojno ministrstvo. Zakonsko besedilo namreč nacionalnim športnim zvezam ne daje možnosti neposredno predlagati člane Sveta fundacije, saj bo predlog Državnemu zboru v odločanje predložil Strokovni svet Vlade Republike Slovenije za šport in ne nacionalne športne zveze. Če bi imela Vlada iskrene namene, bi športne zveze svoje kandidate za člane sveta predlagale same, brez dvojnega političnega filtra. Zato je poudarjanje domnevno večjih pristojnosti športnih zvez mogoče označiti za ceneno demagogijo, ki služi prikrivanju dejanskih namer Vlade na področju športa. In dva razloga sta, zakaj se mudi s sprejetjem te novele. Prvi je očitna namera Vlade, da podržavi slovenski šport. Ustrahovanje športne sfere z nedokončanjem razpisa za športne panožne šole in informacije o pomanjkanju sredstev za vrhunske športnike, zaposlene v državni upravi, čistka Strokovnega sveta za šport, dogovarjanje o vzporedni organizacije Olimpijskemu komiteju, združenju športnih zvez, zmanjševanje sredstev pospremljeno s ciničnimi komentarji in končno sprejem te novele so koraki v smeri podržavljenja slovenskega športa. Drugi razlog za sprejetje novele pa je legalizacija očitnega nasprotja interesov, ki je nastalo z imenovanjem direktorja FŠO hkrati tudi za v. d. direktorja Direktorata za šport, na katerega je opozorila tudi protikorupcijska komisija. Slednja opozarja na poniževalno vlogo Državnega zbora, ki je, navajam, "postavljen zgolj v funkcijo, da za nazaj legalizira, kar je izvršilna veja že odločila". Hkrati bo z vnovično potrditvijo novele direktorska dvoživka oprana vsakršne odgovornosti za negativno poročilo Računskega sodišča. 20. avgusta naj bi o delu direktorja razpravljal tudi svet fundacije. Po današnjem ponovnem glasovanju to verjetno ne bo potrebno. Kar pa nas bi moralo še posebej skrbeti pa je, da predlagatelj zakona vseskozi ni niti skušal odgovoriti na resna opozorila Komisije za preprečevanje korupcije o, zopet navajam, "sistemskem tveganju pri delovanju pravne države", konec navedka, še zlasti pa je bilo z arogantno molčečnostjo zavrnjeno stališče Zakonodajno-pravne službe. Ta je med drugim opozorila, da ureditev odstopa od primerljive v Fundaciji za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij. Ker razlogi za razlikovanje niso jasno obrazloženi ZPS opozarja, da ni mogoče oceniti skladnosti z ustavo, ki zahteva enakost pred zakonom, niti ni mogoče oceniti sorazmernosti takšnega razlikovanja. Nadalje opozarja, da rešitev, ko je ponovna odločitev FŠO tudi dokončna, ni skladna s pravili splošnega upravnega postopka. Hkrati je to poseg v ustavno pravico do pritožbe, ki ni ustrezno obrazložen. In nenazadnje, prehod zaposlenih iz fundacije na ministrstvo brez javnega natečaja po mnenju ZPS ni mogoč oziroma bi morali to izjemo urediti z ustrezno dopolnitvijo zakona, česar pa koalicija vsaj za enkrat še ni storila. Zato se postavlja vprašanje, ali bodo te ljudi zaposlili brez ustrezne zakonske podlage, ali pa bodo, kar je skrb vzbujajoče, predlog zakona izkoristili še za čistko uradniškega dela fundacije za športne organizacije. Tisto, kar Socialne demokrate pri ponovnem odločanju o noveli zakona posebej skrbi, je, da ostajamo v Državnem zboru nedovzetni za opozorila tako protikorupcijske komisije kot tudi Računskega sodišča, nenazadnje tudi na odmeve v športni sferi. Vse je v redu in prav, če je le dovolj glasov v koaliciji. Kajneda, spoštovani? Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Odločanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj, to je 5 minut po prekinjeni 3. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVI ZAKONA O KMETIJSKIH ZEMLJIŠČIH. Tudi tukaj imamo zahtevo Državnega sveta. Za obrazložitev zahteve Državnega sveta za ponovno odločanje o zakonu dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Petru Vrisku.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani poslanci, lep pozdrav tudi v mojem imenu! Ni ravno popularno prihajati sem pred vas s predlogom za veto na določen zakon. Tudi ni popularno braniti določene zadeve, ki na nek način obremenjujejo slovenske državljane, sploh v tej težki gospodarski situaciji. Vendar je treba vedeti, da je kmetijska zemlja neko splošno dobro ne samo za kmete, ampak tudi za vsakega državljana Republike Slovenije. Treba je vedeti to, da smo v Evropi prav na zadnjem mestu med vsemi državami, koliko imamo še kvadratnih metrov zemlje na prebivalstva. Treba je vedeti, da samooskrba postaja vedno bolj pomembna tema ne samo v slovenskem prostoru, tudi širše, v evropskem in tudi svetovnem prostoru. Potrebe po hrani se povečujejo in čeravno smo v preteklih letih bili nekako mnenja, da se da vse poceni kupiti izven meja Slovenije, bo prav gotovo v bližnji prihodnosti prišlo do tega, da temu ne bo več tako. Vsem je verjetno poznano dejstvo, da Kitajska kupuje milijone in milijone hektarjev zemlje v Afriki, da zemlja in čista pitna voda postajata strateški surovini. In če kje, potem v Sloveniji, kjer smo z zemlji dejansko popolnoma na repu, potem moramo skrbeti, da se kmetijska zemlja ne bi več pozidavala. Med zagovorniki te spremembe zakona smo slišali različne argumente, kako je problem za mlade družine, za dodatne obremenitve za tiste, ki želijo ograditi tudi v poslovne namene, vendar pa je, mislim da vsi vemo, da je v tem slovenskem prostoru tisoče in tisoče stanovanj, ki niso vseljena, da so ogromne površine poslovnih prostorov, ki niso zasedeni, in da je veliko kmetijske zemlje, ki se še uporablja za kmetijsko zemljo, pa je že opravljena tudi sprememba namembnosti, zato mislim, da so te potrebe kar za vrsto let vnaprej zadovoljene. Problem je pač v tem, da seveda ni samo ta finančna dajatev tisto, kar ščiti kmetijsko zemljo – tega se zavedamo –, vendar pa je prav gotovo eden od instrumentov, ki je gotovo najbolj učinkovit. Moti nas tudi to, da nevladne organizacije nismo bile povabljene k tej razpravi oziroma smo vse nevladne organizacije iz področja kmetijstva in varstva okolja nasprotovale takšni spremembi, pa nismo bile upoštevane. Jaz se zavedam, da tisti, ki ste tukaj, da politično odločate, seveda imate svoje probleme, svoje zadeve, ki jim morate slediti, vendar pa pri tako pomembni zadevi, kot je kmetijska zemlja, mislim, da je treba tudi preseči politične poglede in gledati bistvo takšno, kot je, torej, da se kmetijska zemlja v slovenskem prostoru ne bi več zmanjševala. Hvala lepa.
Hvala. Zahtevo Državnega sveta je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje. Za predstavitev mnenja odbora dajem besedo predsedniku mag. Dejanu Židanu.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci, spoštovana državna sekretarka in sodelavec, lep pozdrav! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je na današnji 12. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih, ki ga je vložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožetom Tankom in ga je Državni zbor sprejel na 5. seji 11. 7. tega leta. Na odboru so sodelovali Državni svetnik Peter Vrisk, predstavnik predlagateljev, državna sekretarka na Ministrstvu za kmetijstvo in okolje gospa Marjeta Peterlin ter predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki ni našla napak, in mnenje Vlade, ki se je strinjala, da je zakon pri ponovnem odločanju ponovno podprt. Uvodoma je poročevalec Državnega sveta o predstavitvi zahteve za ponovno odločanje o zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih poudaril, da je Državni svet na 38. izredni seji ob obravnavi navedenega zakona sprejel zahtevo, da Državni zbor ponovno odloča o zakonu. Glavni očitek sprejetemu zakonu je, da se z drastičnim znižanjem odškodnin zaradi spremembe namembnosti izgublja edino orodje za zaščito najboljših kmetijskih zemljišč pred neracionalno gradnjo, s čimer se lahko ogrozi kmetijska zemljišča za namen prehranske varnosti. Nižja odškodnina po mnenju Državnega sveta pomeni tudi izgubo pomembnega finančnega vira za izvedbo ukrepov kmetijske zemljiške politike. V dodatni obrazložitvi je predstavnik predlagateljev zakona pozval člane odbora k podpori zakonu, saj je zakon, ki ga je sprejel Državni zbor, bistveno drugačen od prvotnega besedila, ker ohranja odškodnine, ki so sedaj bistveno nižje. Poleg tega se bo odškodnina za spremembo namembnosti, ki je bila neživljenjsko visoka, kar je predlagatelje tudi vodilo k spremembi veljavne zakonodaje, odmerjala le od tlorisne površine in ne več od celotne parcele. Predstavnica Vlade je poudarila, da se Vlada sicer strinja, da je odškodnina pomemben inštrument varovanja kmetijskih zemljišč, saj ima namen odvračati gradnjo na kmetijskih zemljiščih z največjim pridelovalnim potencialom, če pa že pride do gradnje, je odškodnina vir sredstev za vzpostavitev drugih kmetijskih zemljišč z enakim proizvodnim potencialom. Se pa Vlada ne strinja, da je odškodnina edini inštrument varstva kmetijskih zemljišč, saj je varovanje kmetijskih zemljišč omejeno prostorsko in tudi z različnimi dovoljenji. Vlada podpira novo ureditev odškodnine glede pogojev in načina odmere in da se tlorisne površine ne odmerijo več od celotne parcele, kar je pomanjkljivost sedanje ureditve. Prav tako podpira rešitev, da se odškodnina ne odmeri za manj kvalitetna kmetijska zemljišča ter da se zniža višina odškodnine. V razpravi je večina članov odbora podprla sprejeti zakon in zavrnila argumente Državnega sveta. Izraženo je bilo nestrinjanje s trditvijo Državnega sveta, da je odškodnina edini inštrument zavarovanja zemljišča. Člani odbora tudi pozivajo ministrstvo, da naj, ko bodo občine pripravile svoje občinske prostorske načrte, to naredijo v sodelovanju s kmetijsko stroko in ne na način, na kakršnega je bila vzpostavljena Natura 2000. Člani odbora, ki nasprotujejo zakonu in podpirajo zahtevo Državnega sveta, pa so izrazili prepričanje, da zakon odpira več vprašanj, kot pa jih rešuje, predvsem pa ne rešuje celovito vprašanje kmetijskih zemljišč s stališča proizvodnje hrane, na drugi strani pa vprašanj iz stavbnih zemljišč, ki so že vnesena v prostor. Zakon bi moral biti rezultat kompromisa med potrebami, željami in možnostmi ter upoštevati razvojne možnosti države. Nekateri člani odbora pa so zakonu nasprotovali tudi zaradi formalnih razlogov, ker so bili po njihovem mnenju postopki priprave predloga zakona netransparentni, na kar je opozorila tudi Komisija za preprečevanje korupcije, in so potekali brez sodelovanja strokovne javnosti, ki zakonu tudi nasprotuje, na kar je opozorila tudi varuhinja človekovih pravic. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov – 10 za, 1 proti – sprejel naslednje mnenje: Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih je ustrezen. Hvala.
Hvala. Mnenje Vlade bo predstavila državna sekretarka gospa Marjeta Peterlin.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije se sicer strinja, da je odškodnina pomemben instrument varovanja kmetijskih zemljišč, saj ima namen odvračati gradnjo na kmetijskih zemljiščih, še posebej na tistih z največjim pridelovalnim potencialom. Če pa že pride do gradnje, je odškodnina vir sredstev za vzpostavitev drugih kmetijskih zemljišč z enakim proizvodnim potencialom. Vlada Republike Slovenije pa se ne strinja, da je odškodnina edini instrument varstva kmetijskih zemljišč. Varovanju kmetijskih zemljišč je namenjeno tako omejeno prostorsko načrtovanje oziroma spreminjanje namenske rabe kmetijskih zemljišč kot tudi ukrepi kmetijske zemljiške politike, kmetijska zemljišča pa se varujejo tudi z omejenim prometom s kmetijskimi zemljišči. Vlada Republike Slovenije podpira novo ureditev odškodnine glede pogojev in načina odmere. Po sprejeti noveli Zakona o kmetijskih zemljiščih se odškodnina odmeri od tlorisne površine in ne več od celotne parcele, kar je pomanjkljivost sedanje ureditve. Prav tako podpira rešitev, da se odškodnina ne odmeri za manj kvalitetna kmetijska zemljišča ter da se zniža višina odškodnine. Sredstva iz naslova odškodnin se bodo še vedno zbirala na posebni proračunski postavki in bodo namenjena ukrepom kmetijske zemljiške politike, ki pa se bodo lahko financirali tudi iz drugih virov. Prav tako Vlada Republike Slovenije stoji na stališču, da bi bilo treba zaradi zagotavljanja samooskrbe v Republiki Sloveniji čim prej vzpostaviti režim trajnega varovanja kmetijskih zemljišč. Vlada Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih pri ponovnem odločanju podpre.
Hvala. Besedo dajem še gospodu Jožetu Tanku, kot predstavniku predlagateljev zakona.
Hvala lepa za besedo in vsem lep pozdrav! Lani je bila z novelo zakona uvedena nova davščina na nepozidana stavbna zemljišča. Ta novouvedeni davek prinaša predvsem zaradi nesorazmerne obremenitve poseganj na nezazidano stavbno zemljišče velike stroške investitorjem, tudi tistim, ki gradijo kmetijske objekte. Zakon je obremenil celotne površine, ki se jih je dotikal poseg, ne glede na dejanski obseg posega in vpliva objekta na površino, na okolje. Problem, ki se pojavlja predvsem na podeželju, še posebej na področjih, ki so izrazito degresivna, izpostavljena izsiljevanju in kjer ni možnosti nikakršnega razvoja, tam je cena najboljše kmetijske zemlje pol evra ali evro na kvadratni meter, pribitek na gradbeni poseg pa do 25 evrov na kvadratni meter, kar pomeni, da je davek za spremembo namembnosti do petdesetkrat večji, kot je cena samega zemljišča. Ponekod je morda ta davek celo višji od vrednosti celotne domačije. Za urbana naselja je to manjši problem, ker se tam cene zemljišč gibljejo med 50 in 300 evrov na kvadratni meter in ta pribitek do 25 evrov predstavlja le nekaj odstotkov dodatne cene. To tistim, ki si lahko privoščijo tako drago zemljo, pravzaprav ne predstavlja nobenega stroška, problem pa je na podeželju, problem je pri drugih socialnih kategorijah in problem so investitorji, ki prvič rešujejo svoj stanovanjski problem. In lahko samo ugotovimo, da je ponekod cena zemljišča skupaj s projektom in plačilom komunalnega prispevka ter delom gradbenih del nižja samo od te spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča. V Avstriji, kjer sta varovanje okolja in odnos do okolja najbrž na precej višji ravni kot pri nas, je komunalno opremljeno stavbno zemljišče na razpolago za manj kot 20 evrov, pri nas pa s tem ne pokrijemo niti stroška spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča. Zato tudi ni čudno, da se mlade družine iz severnih obmejnih predelov selijo tudi v Avstrijo. Nepozidana stavbna zemljišča že bremeni davek na nepozidana stavbna zemljišča, če pa želi lastnik na tem zemljišču graditi, mora pa ta davek plačati in se mu to spremeni v nadomestilo za spremembo namembnosti stavbnega zemljišča, zdi se mi, da je to neka sprevržena logika. Sprašujem se, kaj pravzaprav drži, ali imajo ta ista nepozidana stavbna zemljišča status stavbnih zemljišč ali so to kmetijska zemljišča. Če bi bilo treba plačati spremembo namembnosti, bi najbrž morali to takrat, ko minister podpiše, da se kmetijska zemljišča v prostorskem planu spremenijo v stavbna zemljišča. Nekatera, ali pa celo večina kmetijskih zemljišč, je dobila status stavbnih zemljišč že s planom leta 1985. Takrat so se mnoga zemljišča, pravzaprav tudi najslabša kmetijska zemljišča opredelila kot najboljša, kajti to je bil takrat pogoj za pridobitev sredstev za izvedbo kmetijskih operacij za komasacije, za hidromelioracije, agromelioracije. Vendar je treba ugotoviti, da žal kriza socializma ni omogočila izvedbe skoraj nobene kmetijske operacije, statusi teh zemljišč pa so ostali in so še vedno opredeljena, kot najboljša. Žal se na to spremembo obeša vse mogoče, celo to, da podpiramo špekulante s kmetijskimi zemljišči, vendar temu ni tako. Špekulanti so zaslužili takrat, ko se kmetijska zemljišča ni moglo spremeniti v stavbna, dokler se ni pojavil pravi kupec. Teh primerov imamo v bližnji okolici zelo veliko. Kar zadeva odzive stroke. Ko so se spreminjala kmetijska zemljišča v stavbna v Ljubljani, se ni odzvala nobena stroka, ni prišlo do odziva, nobene zbornice, nobenemu se ni zatresla roka, pa je kar tri četrtine spremenjenih kmetijskih zemljišč v stavbna v Mestni občini Ljubljana opredeljenih kot najboljših kmetijskih zemljišč. Trditev pa, da so visoke odškodnine edino orodje za zaščito kmetijskih zemljišč, to kar je zapisano v poročilu odbora in kar je bila tudi trditev Komisije Državnega sveta in Državnega sveta, pa zagotovo ne drži, ker je mnogo boljših orodij za zaščito najboljših kmetijskih zemljišč, kot je odškodnina – predvsem pogoj pridelave in pa seveda tresoča roka ministra, ki podpiše spremembo prostorskih aktov.
Hvala. Zdaj so na vrsti poslanske skupine. Najprej ima besedo gospod Roman Žveglič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Kot vsi vemo, je glavni namen novele Zakona o kmetijskih zemljiščih bistveno znižanje odškodnine zaradi spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča, ki je bila z obširno novelo Zakona o kmetijskih zemljiščih ponovno uvedena pred dobrim leto. Ponovno pravim zato, ker smo podoben instrument poznali vse do leta 2003, ko se je odškodnina s spremembo zakona o graditvi objektov, ki je posegel v zakon o kmetijskih zemljiščih, brez konkretno utemeljenih razlogov ukinila. Pa takrat ni bilo nobenih peticij, protestov in zgroženih pisem posameznikov in nevladnih organizacij, ki bi se borile proti ukinitve odškodnine, kot se to dogaja danes. Tudi Državnega sveta ne. Brez odškodnine zaradi spremembe namembnosti smo tako živeli vse do lanskega maja. Najbrž mi ni treba izpostavljati, da je bilo ravno v tem obdobju izgubljenih največ najkvalitetnejših kmetijskih zemljišč, saj je bilo to obdobje intenzivnih investicij, gradile so se avtoceste, trgovski centri, industrijske cone, ki so danes po večini prazne, rasle so kot gobe po dežju, vse to na najboljši zemlji. Vendar država in občine vsaj iz naslova odškodnin, ki bi predstavljale vir za vzpostavljanje novih kmetijskih površin, od tega niso imele ničesar. Kmalu po lanskoletni uveljavitvi odškodnine se je izkazalo, da je ravno odškodnina poleg že tako zaostrene gospodarske situacija ključni razlog za upad obsega investicij, saj je posegla tudi na zemljišča, ki so po namenski rabi stavbna, po dejanski rabi pa kmetijska, zaradi česar je prihajalo do primerov astronomskih odškodnin tudi na zemljiščih, ki so v prostorskih planih bila že več desetletij opredeljena kot stavbna zemljišča. Zato smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke že lansko jesen pripravili in vložili spremembo zakona, s katero smo želeli znižati odškodnine za približno 80 %, vendar je bil zakonodajni postopek zaradi izrednih državnozborskih volitev predčasno zaključen. Na tem mestu velja omeniti, da je pristojna komisija Državnega sveta naš predlog podprla ravno z obrazložitvijo, da se odškodnina kot pomemben inštrument varovanja kmetijskih zemljišč ne ukinja, pač pa le znižuje. Sestava komisije in sveta je identična današnji. Razumi, kdor more. Kmalu po imenovanju Vlade smo skupaj s strokovnjaki iz Ministrstva za kmetijstvo in okolje naš prvotni predlog zakona nadgradili v duhu koalicijske pogodbe. Predlagali smo odpravo odškodnin za kmetijska zemljišča, ki ne predstavljajo potenciala za kmetijsko pridelavo do bonitete 40 ter ohranitev odškodnine za najkvalitetnejša kmetijska zemljišča ob spremembi načina določanja odškodnine, da bi bila le-ta odvisna od površine objekta, ki se gradi. Podobna ureditev je bila v okviru amandmajev vključena v sprejeti zakon: odprava odškodnina za kmetijska zemljišča nižje kvalitete do bonitete 50, ohranitev odškodnine na najkvalitetnejših kmetijskih zemljiščih in določanje višine odškodnine na podlagi površine objekta, s čimer se bistveno razbremeni investitorje. Naj navedem, da bo odškodnina na najboljšem kmetijskem zemljišču za povprečno veliko stanovanjsko hišo še vedno dovolj visoka, da bo investitorja napotila na zemljišče nižje kvalitete. Konkretno, za 200 kvadratnih metrov tlorisne površine objekta bo odškodnina znašala 4 tisoč evrov, za tisoč kvadratnih metrov veliko proizvodno halo pa 20 tisoč evrov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenjujemo, da spremembe Zakona o kmetijskih zemljiščih ne bodo povzročile škode apokaliptičnih razsežnosti, kot trdi Državni svet. Treba se je namreč zavedati, da se je pritisk na kmetijska zemljišča že zmanjšal z uveljavitvijo dodatnega davka na dobiček zaradi spremembe namembnosti zemljišč, ki je bil uveljavljen s sprejetjem ZUJF. Dodatno varovalko pa bo omogočila tudi predvidena obvezna dajatev za nezazidana stavbna zemljišča. Zato je strah po pogromu nad kmetijskimi zemljišči z uveljavitvijo predlagane novele odveč. Pozivam pa s tega mesta vse tiste, ki so jih polna usta prehranske varnosti Slovenije, da takoj zdaj nujno poiščejo kupca za slovenski krompir, ki je ta trenutek še v zemlji in se ga sploh ne da prodati. Iz navedenih razlogov bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke novelo Zakona o kmetijskih zemljiščih ponovno podprli.
V imenu Poslanske skupine DeSUS mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Zakonska ureditev odškodnin za spremembo namembnosti kmetijskega zemljišča je tako v strokovni kot laični javnosti dvignila ogromno prahu. Dejstvo je, da lani sprejeta rešitev, ki je predvidevala plačilo v nekaterih primerih enormnih odškodnin, povzročila ravno nasproten učinek: zaviranje investitorjev. Odškodnine smo zastavili previsoko in končni izračuni so presenetili ne samo investitorje, temveč tudi pristojne na ministrstvu. Tako se je dogajalo, da bi morale mlade družine za odškodnino plačati po 10 in več tisoč evrov, še preden bi sploh začeli graditi nov dom. Predlagatelji veta to dejstvo nonšalantno zanikajo, z argumentom, da ni bilo opravljenih resnih analiz. Vsak posameznik, kolikor toliko vešč osnovnega računanja, je sposoben izračunati ta znesek, zato so argumenti Državnega sveta povsem za lase privlečeni. Strinjamo se, da je treba vztrajati na zaščiti najboljših kmetijskih zemljišč. Zaskrbljujoči so tudi podatki o odstotkih samooskrbe, ki še bolj stopajo v ospredje ravno v teh kritičnih časih. Vendar je po naši oceni treba najti neko srednjo pot, ki bo investitorjem omogočila izpeljavo investicije, hkrati pa zaščitila najboljša kmetijska zemljišča. In ta zakon to srednjo pot na povsem primeren način tudi vključuje. Zato smo v Poslanski skupini DeSUS podprli zakon in iz tega razloga ga podpiramo tudi sedaj. Obenem pa v Poslanski skupini DeSUS pričakujemo, da se bo v kratkem pristopilo k zakonski vzpostavitvi katastra trajno varovanih kmetijskih zemljišč, kar je po naši oceni edini pravi način za zaščito najboljših kmetijskih zemljišč. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Janez Vasle.
Spoštovane kolegice in kolegi, gospod predsednik, gospod predstavnik Državnega sveta, lepo pozdravljeni! Že ob prvi obravnavi tega zakona v Državnem zboru se je možnost, da bomo o tej temi ponovno odločali, izkazala za resnično. Tudi ob ponovnem odločanju o Zakonu o kmetijskih zemljiščih bomo v Novi Sloveniji novelo podprli. V Novi Sloveniji menimo, da odškodnine za spremembo namembnosti same po sebi še ne rešujejo kmetijskih zemljišč, je pa vsaj simbolično dobro, če ostanejo, vendar manj radikalne, kot so bile uvedene s trenutno veljavnim zakonom. Lani sprejeti zakon namreč ne ščiti kmetijskih zemljišč, ampak ščiti predvsem mešetarje z zemljišči, ki so v preteklosti s to spremembo namembnosti dobro zaslužili, račune pa naj danes plačujejo nič krivi investitorji, med katerimi je veliko mladih. Z novelo zakona bomo omogočili boljšo poseljenost podeželja, kajti podeželsko prebivalstvo se stara še hitreje kot drugje, tudi zaradi tega, ker dejansko mladi ljudje odhajajo s podeželja. Potrebujemo pa jih na zemlji, kjer bodo ta kmetijska zemljišča obdelovali, drugače bodo še tako kvalitetna zemljišča sama sebi namen. Seveda bi morali po drugi strani investitorjem omogočiti ustvarjati nova delovna mesta, prižgati zeleno luč za investicije, da se bodo tudi na podeželju ne samo v okolici Ljubljane ustvarjala nova delovna mesta in bo s tem na nek način zagotovljena poseljenost podeželja. V Novi Sloveniji se zavedamo, da je najboljša kmetijska zemljišča treba zavarovati, in tega se samo z velikim ali z visokimi odškodninami ne da storiti. Ohranjanje prvovrstnih kmetijskih zemljišč in podeželja je veliko bolj kompleksen izziv. In najbolje bi se to rešilo s posebno uredbo Ministrstva za kmetijstvo, ki bi določilo trajno varovana kmetijska zemljišča. V pričakovanju širših sistemskih rešitev iz tega področja, ki jih je ministrstvo že napovedalo, pa bomo poslanci Nove Slovenije, tako kot sem že na začetku omenil, novelo zakona ponovno podprli. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, gospod Branko Ficko.
Lep pozdrav, spoštovani! S predloženim zakonom naj bi se po prvotnem predlogu ukinil institut plačila odškodnine zaradi spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča, ki ga je uvedla novela Zakona o kmetijskih zemljiščih iz leta 2011. V Pozitivni Sloveniji se ne strinjamo z navedbami, da bomo z zmanjšanje odškodnin razbremenili slovensko gospodarstvo in dvignili njegovo konkurenčnost, ga spodbujali, predvsem v gradbeništvu. Bolj kot cene zemljišč so problematični dolgotrajni postopki prostorskega načrtovanja, kreditni krč, pomanjkanje investicij. Trditev, da je plačilo spremembe namembnosti ustavilo razvoj gospodarstva, ni podpta z nobenimi preverjenimi podatki. Cilj odškodnine torej ni zaviranje ali celo preprečevanje investicij, pač pa usmerjanje gradenj na manj kvalitetna zemljišča. V Pozitivni Sloveniji pozdravljamo odločitev vladajoče koalicije, da odškodnine zaradi varstva kmetijskih zemljišč ostajajo. Kot kaže so poslanci vladajoče koalicije le dojeli, da gre za naravno dobrino, ki je dana v omejen obsegu in je ni možno nadomeščati, zato je treba za najboljša kmetijska zemljišča vzpostaviti učinkovite ukrepe za njihovo varovanje. Glede na napovedi ministra za kmetijstvo in okolje, da naj bi jeseni pripravili nov predlog sprememb zakona, menimo, da ni smiselno, da Državni zbor sprejme novelo zakona, ki ga bomo kot vse kaže ponovno spreminjali. Bolj smiselno bi bilo prepustiti Vladi, da uredi to problematiko, saj bo ta v postopek vključila svoje strokovne službe, slovensko stroko, lokalne skupnosti in nevladne organizacije. S tem bi omogočili tudi strokovno in kar se da široko javno razpravo o možnih kompromisnih in celovitih rešitvah. Zato v Pozitivni Sloveniji predloga zakona ne bomo podprli, ter se bomo vzdržali. In res ne razumemo, zakaj zakon na hitro in po nujnem postopku. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Robert Hrovat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Lansko leto je bila sprejeta novela o kmetijskih zemljiščih. Pomembne določbe te novele se nanašajo na uvedbo odškodnine zaradi spremembe namembnosti kmetijskih zemljišč. Po sedaj veljavnem zakonu mora vsak investitor pred pridobitvijo gradbenega dovoljena plačati do 25 evrov odškodnine na kvadratni meter celotnega že zazidljivega zemljišča. Zneski dosegajo nesprejemljive višine. Z današnjim ponovnim odločanjem odškodnine razumno zmanjšujemo. In bodo od zdaj naprej vezane le na zemljišča nad boniteto 50. Odškodnina se bo od zdaj naprej plačevala le od tlorisa načrtovanega objekta in ne več za celo parcelo. Naš cilj pri spremembi zakona je jasen – doseči zadovoljujočo visoko stopnjo soglasja vseh, ki kakorkoli soodločajo o vsem, kar zadeva slovenska kmetijska zemljišča in njihovo zaščito, na eni strani, na drugi strani pa vseh tistih potencialnih investitorjev, ki jih zdaj veljavna zakonodaja odganja od misli o realizaciji katerekoli tovrstne investicije. Delovati zaščitno je nujno veliko prej, ne pa takrat, ko so prostorski akti že sprejeti in so v njih zelo natančno opredeljene zazidljive in nezazidljive parcele. Takrat je žal prepozno. V Slovenski demokratski stranki se vseskozi zavzemamo za trajno zaščito najboljših kmetijskih zemljišč, saj se njihovega pomena res zelo dobro zavedamo. Veseli nas napoved ministra, da bomo že v jeseni spreminjali zakon, ki bo podlaga za vzpostavitev katastra trajno varovanih zemljišč. Pričakujemo poglobljeno razpravo, uskladitev z lokalnimi skupnostmi in stroko. Danes zaradi veta Državnega sveta še enkrat odločamo o tem, ali bomo razumno znižali odškodnine za spremembo namembnosti kmetijskega zemljišča. Verjamem, da je politika pri tem zakonu enotna, da so odškodnine, ki za enodružinsko hišo znašajo tudi 30 tisoč evrov in več, pač neživljenjske. Zaradi zagotovitve enakosti je zdaj v zakonu tudi člen, ki omogoča investitorjem, ki so že plačali odškodnino po zdaj veljavnem zakonu, da v roku 6 mesecev vložijo zahtevek za vračilo plačila razlike med zdaj veljavnim zakonom in zakonom, ki ga danes ponovno potrjujemo. Spoštovane poslanske, spoštovani poslanci, ta zakon je plod kompromisa med stroko, politiko in zainteresirano javnostjo. V naši poslanski skupini bomo zakon tudi danes podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Dejan Židan.
Še enkrat pozdravljeni, predsednik, še enkrat pozdravljeni poslanke in poslanci, državna sekretarka in njen sodelavec, lep pozdrav! V Poslanski skupini Socialnih demokratov tega zakona ne bomo podprli. Temu zakonu nasprotuje bolj ali manj celotna slovenska stroka, ne samo kmetijska, tudi prostorska in okoljska, temu zakonu bolj ali manj nasprotujejo vse nevladne organizacije, ne samo kmetijske, tudi okoljske in tudi prostorske. Na ta zakon je na prvem mestu opozorila Protikorupcijska komisija zaradi velikega tveganja koruptivnosti, zaradi netransparentnosti sprejemanja in velikih interesov v ozadju. Na nevarnost tega zakona je opozorila varuhinja človekovih pravic. In lahko bi našteval še naprej. Tisto, kar me veseli, ko vas, spoštovani poslanke in poslanci, poslušam, je, da vsi razumete, da je treba kmetijska zemljišča varovati, vsaj tukaj smo enotni. Tisto, v čemer se ne razumemo, je, da nekateri ne razumete, da je kmetijska zemljišča treba varovati na dva načina istočasno. Prvi način je formalni, preko vzpostavitve različnih dovoljenj, preko vzpostavitve katastra trajnih kmetijskih zemljišč, ki ga mimogrede nalaga že sedanji zakon, vendar na način, da ne bo ponovno sprejet, kakor je bila v Sloveniji Natura 2000, kjer se ostale stroke niso upoštevale in zdaj povzroča bistveno več težav, kakor bi bilo treba in jih je sploh država zmožna prenesti. Veseli me, da se bodo trajna kmetijska zemljišča vzpostavila. Upam pa, da ne boste ponovili napake oziroma naredili, ker jo v tem trenutku že na nek način najavljate, vendar, če ste poslušali mnenja strokovnjakov pa tudi OECD, ko je bil v Sloveniji, mimogrede, ker niste poslušali pri državnem holdingu, ste morali proces zaustaviti, da ga sedaj prilagodite, kajti brez upoštevanja smernic OECD, tudi v tej državi, se težko živi. Tisto, kar vam je težko dopovedati, je, da dosedanji zakon temelji na tem, da postaja veliko finančno breme za najboljša kmetijska zemljišča, ne vsa, slaba kmetijska zemljišča, zelo slaba kmetijska zemljišča ali pa gradnja v naseljih niso breme za investitorje, veliko breme za industrijske investitorje na najboljših kmetijskih zemljiščih, ki jih je od 475 tisoč hektarjev v Sloveniji samo 9 tisoč hektarjev, pa bi verjel, da boste razumeli, zakaj mora biti. Mi smo nekoč v Sloveniji že imeli plačilo za degradacijo kmetijskega zemljišča. Iz meni neznanih razlogov – takrat nisem imel možnosti biti vaš sodelavec v tem spoštovanem Državnem zboru – ste ga takrat ukinili, to je bila napaka, slabih deset let nazaj se je ponovno uvedlo in se zdaj ponovno ukinja. Verjemite mi, da ga bomo vrnili prej, kakor si mislite, nazaj, ampak ko ga bomo drugič vrnili, ga ne bomo vrnili zato, ker bi državni zbor zmogel to modrost ali to pamet, ampak enostavno boste rekli, prilagajajmo se evropskim direktivam, namreč evropska zaščita gre v to smer. Če boste prebrali dokumente, boste videli. Spoštovani poslanke in poslanci! Zakon, kakršen bo danes sprejet, ne bo povzročil hude škode v kratkem času. To pa zato, ker v tej državi kakor marsikje drugje, ni zadosti denarja za zelo velike investicije in tega še nekaj časa ne bo. Tako da tega strahu dejansko ni. Ampak s tem, ko takšen zakon sprejemate, pač kažete svoj odnos do varovanja naravnih virov. Ta sindrom, ki zdaj nastaja, že dobiva svoj ime. Imenuje se županski sindrom. Zmožni smo gledati samo do meja svoje občine in to svoje razmišljanje prenašati na raven države, če bi imeli možnost, verjetno tudi na raven Evropske unije, vendar hvala bogu te možnosti nimate. Hvala.
Še v imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Spoštovani kolegice, kolegi in pa seveda tudi predstavniki Vlade in Državni svetnik gospod Vrisk! Danes ponovno na zahtevo Državnega sveta oziroma na njihovo pobudo odločamo o noveli Zakona o kmetijskih zemljiščih. V Državljanski listi vztrajamo na stališču do te novele, ki smo ga podali že ob njenem sprejemu prejšnji teden. Ne moremo se namreč strinjati in sprejeti stališča oziroma ugotovitev Državnega sveta, kot so jih zapisali v svoji obrazložitvi. Zapisalo se jim je namreč, "trenutno še vedno veljavna odškodnina predstavlja edino orodje za zaščito predvsem najboljših kmetijskih zemljišč pred neracionalno gradnjo in s tem ohranjanje zemljišč za zagotavljanje prehranske varnosti". V pravni ureditvi imamo že danes omejen promet s kmetijskimi zemljišči. Nestrokovne so tudi argumentacije, da se bo z zmanjšanjem teh odškodnin odprl lov na kmetijska zemljišča, saj vendar vemo, da se pred pozidavo varujejo tudi z občinskimi prostorskimi načrti. Dokler zemljišče ni stavbno, na njem pač ni možno graditi. Da pa je do tja dolga pot, pa ve veliko naših navadnih državljanov, ki na te načrte in spremembe čakajo tudi po deset let. Nadalje, tudi za nekatere ukrepe skupne kmetijske politike lahko trdimo, da varujejo kmetijska zemljišča. Zakaj? Saj je nenazadnje najboljši varuh kmetijskih zemljišč kmet sam. in če se njemu kmetovanje oziroma pridelovanje hrane splača, potem svoje zemlje ne prodaja oziroma nima interesa za spremembo njene namembnosti. Torej, če pomagamo slovenskemu pridelovalcu hrane, predvsem z dobrimi odkupnimi cenami, tudi varujemo kmetijska zemljišča. Tukaj pa ima lahko odločilno vlogo prav slovensko zadružništvo, ki bi moralo pridelovalce združevati in pa grozditi na način, da s skupnim nastopom na trgu postanejo konkurenčnejši pred uvozniki. In končno, tudi mi vsi potrošniki z nakupom hrane iz slovenskih kmetij varujemo kmetijska zemljišča. Zaradi vsega tega navedenega nas seveda obrazložitev Državnega sveta ne prepriča in zato bomo poslanci, poslanke Državljanske liste to novelo danes ponovno podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Odločanje o zakonu bomo opravili v okviru glasovanj, pet minut po prekinjeni 3. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in prekinjam tudi sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.30. Čez pet minut, to je ob 13.25, pa se bo v sobi 212 nadaljevala seja Mandatno-volilne komisije. MVK mora še opraviti svoje delo do konca, da pripravi vse potrebno za naslednjo točko in ob pol treh nadaljujemo.
Spoštovani kolegice in kolegi! Še malo, še čisto malo. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA IMENOVANJA VRŠILCA DOLŽNOSTI PREDSEDNIKA UPRAVE IN VRŠILCA DOLŽNOSTI ČLANA UPRAVE AGENCIJE ZA UPRAVLJANJE KAPITALSKIH NALOŽB REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Želi besedo minister za finance, dr. Šušteršič? Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Včeraj je postalo jasno, da danes ne bomo odločali o zakonu o Slovenskem državnem holdingu. Tudi če bi o tem odločali, bi bil verjetno – takšne so vsaj bile napovedi poslancev, ne sindikatov, to bi rad poudaril –proti zakonu vložen referendum. Ker smo se pač s to napovedjo blokade soočili in ker so bili tudi nekateri drugi dogovori – po moji oceni pozitivni dogovori – sinoči sklenjeni, smo se odločili, da odločanje o Slovenskem državnem holdingu prestavimo na eno od naslednjih sej, ampak verjetno na tisto najhitrejšo možno. Zaradi tega je prišlo do tega, ker smo hkrati razrešili dva člana uprave Agencije za upravljane kapitalskih naložb. Agencija pa ni prenehala obstajati, kar je bilo sicer, s predlogom zakona predvideno, je nastala situacija, v kateri je ta uprava Agencije za upravljanje kapitalskih naložb imela oziroma ima trenutno samo predsednico uprave in še ta predsednica je v odstopu. S tem je nastala situacija, v kateri v bistvu agencija ni imela niti polovične uprave in Vlada je potem včeraj ugotovila, da je to treba na nek način rešiti. Na hitro, preko dopisne seje smo pač predlagali, kar smo lahko: dva člana uprave kot nadomestilo za obdobje, verjetno, dveh mesecev ali nekaj podobnega. Se pravi, do takrat, ko bo zakon o holdingu sprejet, seveda če bo ostala ta rešitev, da z ustanovitvijo holdinga agencija preneha obstajati. Ta odločitev je zdaj pred vami. Pomembna je zato, da se zagotovi delovanje agencije v teh mesecih. Vse ostalo pa seveda prepuščam vaši razpravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Poročila Mandatno-volilne komisije še nimate na klopi, to vam moram povedati. Še preden dam besedo gospe Ramšak, predsednici Mandatno-volilne komisije, naj povem, da komisija predlaga Državnemu zboru, da se od dveh sklopov eden sprejme in eden zavrne. Torej, imamo dva sklepa. Prvi je: "Za vršilca dolžnosti člana uprave AUKN se imenuje mag. Peter Ješovnik". Tu komisija predlaga potrditev, sprejem. In drugi: "Za vršilca dolžnosti predsednika uprave AUKN se imenuje mag. Vitoslav Türk". Tukaj pa komisija predlaga zavrnite. Torej, dajem besedo [[...]]Proceduralno? Gospod Janko Veber.
Hvala za besedo, predsednik. Nujno je, da pred nadaljevanjem te točke dnevnega reda dobimo poročilo Mandatno-volilne komisije. Jaz sem že na sami seji Mandatno-volilne komisije opozoril predsednico, da zahtevam, da je v tem poročilu tudi navedba, da gospod Ješovnik ne izpolnjuje pogojev za imenovanje za člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, ker je bil krivdno razrešen s strani funkcije direktorja JAPTI. To je eno opozorilo. Drugo opozorilo se pa veže tudi sicer na izkušnjo iz poročila Mandatno-volilne komisije v postopku razrešitve članov uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, kjer je predsednica podala poročilo, v katerem ni bilo niti besede omenjene s strani tistih poslank in poslancev, oziroma bila sva s kolegico Majdo sama na tej seji, in tudi nasprotovala razrešitvi, niti besede ni bilo v tistem poročilu. Proceduralno predlagam, da prekinete sejo in ko bomo dobili to poročilo, nadaljujemo. Hvala.
Hvala, gospod Veber. Seveda to pravico imate. Sporočili so mi, da se bo gradivo začelo deliti čez 2, 3 minute. Tako da bi prekinil sejo do 14.45. Še enkrat bi vas spomnil, kako lepo bi bilo, če bi poslovali v elektronski obliki. Kajti, gradivo je že v UDIS in dostopno vsem. Če bi to veljalo enakovredno, kakor da je razdeljeno fizično, potem ne bi imeli nobenih težav. Ampak kakorkoli, prekinjam do 14.45.
Nadaljujemo prekinjeno sejo. Pri besedi je gospa Sonja Ramšak, predsednica Mandatno-volilne komisije. Prosim.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Vlada je na 26. dopisni seji 19. 7. 2012 sklenila, da Državnemu zboru predlaga, da na Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije imenuje za vršilca dolžnosti predsednika uprave mag. Vitoslava Tϋrka in za vršilca dolžnosti člana uprave mag. Petra Ješovnika. Mandatno-volilna komisija je predlog Vlade obravnavala na 9. nujni seji, danes, 20. 7. Seje se je udeležil tudi predstavnik Vlade, minister za finance dr. Janez Šušteršič, ki je predlog Vlade dodatno obrazložil. V razpravi je Poslanska skupina Socialnih demokratov poudarila, da po njihovem mnenju kandidata ne izpolnjujeta zakonskih pogojev za imenovanje, pri čemer je bilo izpostavljeno, da je bil mag. Peter Ješovnik krivdno razrešen kot direktor Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke pa ni podprla kandidata za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije mag. Vitoslava Tϋrka. Po opravljeni razpravi, ki je podrobneje razvidna iz magnetograma 9. nujne seje Mandatno-volilne komisije, je komisija odločala o predlogih sklepov, in sicer da predlaga Državnemu zboru, da sprejme sklepa, s katerim se za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb imenuje mag. Vitoslav Tϋrk in za vršilca dolžnosti člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije mag. Peter Ješovnik. Predlog sklepa, da Državni zbor sprejme sklep, s katerim se za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije imenuje mag. Vitoslav Tϋrk, ni bil sprejet. Zato Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da odloči o predlogu sklepa o imenovanju vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije, s katerim se za vršilca dolžnosti predsednika uprave imenuje mag. Vitoslav Türk. Predlog sklepa, da Državni zbor sprejme sklep, s katerim se za vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije imenuje mag. Peter Ješovnik, je bil sprejet. Zato Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 4. odstavka 19. člena Zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije in 112. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme sklep o imenovanju vršilca dolžnosti člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije, s katerim se za vršilca dolžnosti člana uprave imenuje mag. Peter Ješovnik. Hvala.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prosim, da se prijavite za predstavitev stališč. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko. 5 minut.
Hvala za besedo. Danes smo pred dobro uro razrešili dva člana uprave AUKN iz krivdnih razlogov. Poleg razlogov, ki jih je v predlogu za razrešitev napisala Vlada, lahko navedemo še nekatere, kot so slabo upravljanje s kapitalskimi naložbami, ignoriranje poziva Računskega sodišča za razrešitev uprave Darsa, neodzivnost glede Nove Kreditne banke Maribor. Vodja Poslanske skupine Socialnih demokratov je danes v govoru povedal, da so iz NKBM odnašali denar v kovčkih, pa nismo nikjer zaznali, da bi uprava AUKN kakorkoli reagirala pri nadzornikih v Novi Kreditni banki Maribor. Eden od razlogov pa je nesposobnost, da bi uprava AUKN izpeljala zamenjavo nadzornikov, ker ti niso bili sposobni v 8 mesecih imenovati direktorja uprave naše največje, kot ji pravimo, sistemske banke. Zaradi razrešitve je potrebna postavitev začasnih članov uprave, se pravi, vršilcev dolžnosti, ki bodo nalogo opravljali približno dva meseca, seveda, če bodo držali dogovori, ki so bili sprejeti včeraj na sestanku predsednikov parlamentarnih strank in vodij poslanskih skupin parlamentarnih strank. Kajti do sredine septembra naj bi se obravnaval in sprejel zakon o Slovenskem državnem holdingu, ki bo na drug način urejal upravljanje z državnim premoženjem. Vlada je pripravila predlog. Predlogu nasprotujejo v opoziciji, kar lahko razumem tudi kot del klasičnega napada opozicije na vlado. Glavni razlog, za katerim se ti napadi skrivajo, pa je najbrž potencialna možnost, da bo to začasno vodstvo uprave AUKN prišlo do nekih podatkov in morda tudi, da bi se zgodila možnost razkritja vseh tistih, ki so pridobivali poceni kredite, slabo zavarovane kredite. To se pravi, vse tiste podatke, ki jih v prejšnjem mandatu ni mogla dobiti niti preiskovalna komisija, ki je preiskovala slabo zavarovane kredite Nove Ljubljanske banke in tako naprej. Skratka, najbrž obstaja ta nevarnost in preventivna opozicija deluje kot zelo oster napadalec proti temu kadrovskemu predlogu. Poceni kreditov iz sistemskih bank, iz Nove Ljubljanske banke in Nove Kreditne banke Maribor niso prejemali mali ljudje. Prejemali so jih ljudje, ki so bili osebe v vodstvih podjetij, ki so bili v vodstvih podjetij v velikem delu tudi že v času, preden je nastala ta država. In ti ljudje so vključeni v neke skupine, v neka omrežja, ki imajo znana imena, in so pravzaprav v veliki meri podporniki vseh tistih, ki so nastali iz temeljev nekdanje edine stranke. Skratka, tu ne gre zdaj za to, da bi izkazovali nek resen namen, ampak predvsem za to, da bi diskreditirali predlog, ki je pripravljen. Časa za pripravo predloga res ni bilo veliko, najbrž tudi zato kakšen pomislek v kateri izmed koalicijskih strank. Vendar mislim, da je treba na današnji seji sprejeti odločitev in imenovati to začasno vodstvo, ki bo opravljalo naloge do sprejetja novega zakona o Slovenskem državnem holdingu. Kot rečeno, računamo, da bo to trajalo največ dva meseca. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog Vlade podprli. Se pravi, da bomo glasovali za en predlog Mandatno-volilne komisije in bomo nasprotovali drugemu predlogu mandatne komisije.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija gospod Jani Möderndorfer.
Pozitivna Slovenija se je seveda na sam predlog pripravljala zadnjih pet minut, glede na to, da sploh nobenega časa ni bilo za sam predlog, ki smo ga dobili na mizo. In tudi več kot očitno je, da smo pravzaprav navajeni na to in da bomo s tem, da iz minute v minuto sprejemamo hitre ukrepe, še nadaljevali. Eden od teh hitrih ukrepov je zagotovo tudi menjava v AUKN in predvsem včerajšnja oziroma današnja razrešitev, včeraj bi se morala zgoditi, današnja razrešitev, ki je za mene svojevrstna neznanka predvsem iz enega samega razloga, ker Mandatno-volilna komisija, kjer smo odločali in danes poslušali tudi poročilo, je pravzaprav o tem primeru odločala dva dni na štirikrat ali trikrat prekinjeni seji, vmes na hitro sklicani na novo. Moram reči, da v bistvu nismo dobili nobenih informacij. Prvič, nismo dobili informacije, zakaj je razrešen, razen to, da iz krivdnih razlogov in danes meni neznano, da so bili člani AUKN razrešeni zaradi nezakonitih zadev, pač izdajanje poslovnih skrivnosti, in zraven tega se zelo mudi. In več kot jasno je, da je bil ves čas razlog danes sprejet zakon o holdingu in s tem je treba tudi zamenjati člane v AUKN z novim vodstvom, ki bo zasedlo položaje v holdingu. Ker je bilo danes preko celega dne kar nekaj vprašanj postavljenih glede dejstva, ali je bilo na včerajšnjem sestanku pri predsedniku Vlade s predsedniki strank in vodji poslanskih skupin dogovorjeno tudi o današnjem imenovanju novih članov uprave, lahko rečem, da ni bilo nič dogovorjeno. Bil pa je podan predlog, da se tega naj ne počne danes, še posebej iz razloga, ker je samo 50 dni razlike do tistega novega datuma, ko naj bi videli, ali je usklajen nov zakon o holdingu ali ne oziroma ko bo sprejet. Kajti, koalicija lahko to sprejme tudi brez opozicije, je seveda nesmiselno danes imenovati nove člane, če to lahko naredimo z novim zakonom in z novim imenovanjem v paketu. Zraven naj omenim še to, da sem neprijetno presenečen glede na to, da vsaj za enega člana lahko trdim, da nisem dobil odgovora od Mandatno-volilne komisije, niti nisem dobil kakršnegakoli pisnega dokazila, izjave, niti nisem imel možnosti slišati kandidatov ali karkoli drugega razen to, da o tem nihče nič ni obveščen, da teče kakršenkoli kazenski postopek proti kandidatom članov uprave. In iz teh razlogov, prvega in drugega, v Pozitivni Sloveniji ne bomo podprli ne enega ne drugega predloga. Seveda bi pa opozoril tudi na to, glede na to, da smo dobili pred dvema minutama poročilo, da je poročilo napisano tako, če boste pogledali predzadnji odstavek, ga pravzaprav sam ne razumem. Kajti, če je to res, kar piše notri, potem moram povedati, da na tej komisiji, ki je odločala o tem, mi nismo bili. Ne vem, ali gre za napako, nesporazum ali karkoli drugega. Hvala lepa.
Gospod Janko Veber v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem! Današnja točka, ki je namenjena imenovanju vršilcev dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb in vršilca dolžnosti člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb, kaže vso, bom rekel, nizko raven ravnanja s slovenskim premoženjem, ki ga predlaga koalicija. Mi smo poslušali pri točki razrešitve članov uprave agencije očitke, da gre za nestrokovne, da gre za ljudi, ki niso dobro delali in tako naprej. Če naredite pregled in primerjavo karierne poti gospoda Marka Goloba in gospoda Danila Grašiča z mag. Vitoslavom Tϋrkom in mag. Petrom Ješovnikom, boste ugotovili, da gre za bistveno razliko. Imeli smo strokovnjake v upravi, imeli smo kompetentne ljudi, ki prihajajo iz gospodarstva, imeli smo ljudi, ki so dobro začrtali upravljanje s kapitalskimi naložbami v Sloveniji, dobivamo ljudi, ki zagotovo ne izpolnjujejo ne zakonskih pogojev niti pogojev, ki bi jih pričakovali, da jih imajo pridobljene v svoji poslovni karieri. Naj samo izpostavim dejstvo, da boste morala tako mag. Vitoslav Tϋrk kot mag. Peter Ješovnik slediti načelom, ki jih je sprejela prejšnja uprava Agencije za upravljanje kapitalskih naložb pri imenovanju ljudi v nadzorne svete. Ta načela pa so: posebna integriteta in poslovna etičnost, izobrazba, delovne izkušnje in ustrezno strokovno znanje in spodobnost, da niso ekonomsko posebno ali kako drugače tesneje povezane z družbo ali njeno upravo, nimajo potencialnih konfliktov interesov, imajo dobro ime in da predstavljajo dodano vrednost za delo konkretnega nadzornega sveta. Kako bodo lahko ljudje, ki naj bi vodili Agencijo za upravljanje kapitalskih naložb imenovali v nadzorne svete kompetentne ljudi? Če bodo naredili primerjavo s svojo integriteto, s svojimi izkušnjami, nimajo prav nobene avtoritete, da predlagajo strokovnjake v nadzorne svete. In se sprašujemo v Poslanski skupini Socialnih demokratov, kdo pa bo od zunanjih investitorjev pripravljen investirati v podjetja, ki jih bodo vodili nekompetentni ljudje v nadzornih svetih. Kdo? Kdo bo dal svoje premoženje nekomu, ki bo odločal po političnem kriteriju? Ne bo odločal po strokovnem, ne bo odločal po kriteriju, ki ga določi država, da ohrani vrednost svojega premoženja. In če pogledamo gospoda Vitoslava Tϋrka, prihaja iz področja energetike. Kakšen interes ima? Zagotovo tak, da bo poskušal iz te energetike iztisniti čim več za potrebe stranke, za potrebe strankarskih interesov, za potrebe politike, ne za potrebe države. Tukaj gre za neposreden konflikt interesov. Če pogledamo bodočega člana uprave Petra Ješovnika, bil je krivdno razrešen kot direktor Japtija. Krivdno je bil razrešen. Ne izpolnjuje pogojev, da sploh pride na katerikoli listo za člana uprave, še manj, da danes glasujemo o njem v Državnem zboru. In vas sprašujem, kako bo nekod, ki je bil podpredsednik Nadzornega sveta v Novi Ljubljanski banki, v času ko so se podeljevali najhujši, po mojem mnenju celo kriminalni krediti in kako bo ta človek vplival na to, da bo odpravil in zagotovil odgovornost, odkrivanje odgovornosti zaradi slabih terjatev, če je sam odškodninsko odgovoren za to, kar se je dogajalo. Ali ne gre za konflikt interesov? Kako lahko sploh danes pride tak predlog v Državni zbor? Socialni demokrati pozivamo predstavnika Vlade ministra za finance, da umakne ta predlog, da niti ne glasujemo o tem. Hvala. Seveda nasprotujemo obema predlogoma.
Hvala. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prosil bi vas, če se prijavite k razpravi. Po 5 minut bo razprava in samo enkrat lahko vsak razpravlja. Mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Gospod Veber, pravkar ste izrekli trditev, da je bil gospod mag. Peter Ješovnik krivdno razrešen. Za tako trditev potrebujete dokaz. Če tega dokaza ne boste imeli, pomeni to žalitev in blatenje dobrega imena in poseg v čast in njegovo dobro. Zaradi tega, ker je ta seja javna, je tudi to dokaz, da ste to storili. Po mojih informacijah od gospoda Ješovnika izpred petih, desetih minut, gospod Ješovnik ni bil krivdno razrešen iz JAPTI, ampak je sporazumno prekinil delovno razmerje. Če je to res, potem so vaše trditve zmotne in potem upam, da ta gospod Ješovnik gleda to oddajo oziroma da bo dobil tudi magnetogram in bo podvzel vse pravne zadeve v zvezi s tem. Hvala lepa.
Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Jaz iz dneva v dan bolj ugotavljam, da je tej vladi bilo pomembno le prevzeti oblast, pa naj stane, kar stane in kolikor pač si lahko privoščimo in tudi kolikor si ne moremo privoščiti. Slovenija je investicijsko absolutno nezanimiva država tako za domače kot tudi za tuje investicije. Vse kar počnemo tako na hitro, pomeni samo dodatni kamenček v mozaiku, ki vpliva, ki odganja investitorje. Nimamo ustvarjenih pogojev za nič in se ukvarjamo, dejansko hitimo, odstavljamo ljudi, ki so se upali dejansko zoperstaviti politiki. Oba člana, ki jih danes razrešujemo oziroma jih želite razrešiti, dejansko sta bila že razrešena, sta korektna, sposobna in apolitična. S tem, kar danes počnemo, ustvarjamo samo dodatno negativno vzdušje v slovenskem gospodarskem prostoru. S kapitalskimi naložbami Republike Slovenije ravnamo tako, kot bi ravnala, rekli so, svinja z mehom. Jaz imam občutek, da resnično tukaj vlada tako neznanje in prevladuje politika nad gospodarnim in na skrbnim ravnanjem z slovenskim premoženjem. Zato kaj drugega, kot to, da rečem, da obžalujem, da živimo v takšni politiki in da taka politika prevladuje in da nas obdaja, samo še enkrat iskreno obžalujem, gospod predsednik, kolegice in kolegi, da ni več razuma v tej državi takrat, ko je velika kriza. Ko je velika kriza, ne samo doma, ampak kjerkoli po svetu, bi se lahko dejansko malo zamislili nad svojim ravnanjem in bi dali politiko na stran in dali prednost stroki. Samo stroka nas lahko reši iz te krize, ampak stroka, ki ni podvržena politiki, stroka, ki se je sposobna upreti politiki. Na ta način, kot zdaj delate in kadrujete, dejansko je to samo še en dokaz, da želite nastaviti politično ustrezne in primerne ljudi na ustrezna mesta. In kaj nas lahko še čaka v perspektivi? Samo še slabša situacija. Še enkrat iskreno obžalujem, da je stanje takšno, kakršno je. Hvala.
Mag. Ivan Vogrin.
Spoštovani zbrani! Kot sem menil, da je treba pri razrešitvi iz krivdnih razlogov dati ljudem možnost za zagovor, tako menim, da je na osnovi tako skopih podatkov težko verodostojno pritisniti na tipko in glasovati za. Jaz ne poznam osebno ne mag. Petra Ješovnika ne mag. Vitoslava Türka in tudi ne morem soditi o njunih kompetencah, ker tudi nimam podatkov pa tudi nismo jih dobili. Sam pa se tudi nisem potrudil, da bi jih dobil. Vendarle, če uprava za upravljanje kapitalskih naložb upravlja z nekaj več kot 8 milijardnim premoženjem, ali se vam ne zdi primerno, da vendarle ljudje pridejo v dvorano, predstavijo svoje poglede, način vodenja in se predstavijo državnemu zboru. Glejte, tistim, ki pač nismo močno strankarsko vpeti, nas morate razumeti, tako kot morate razumeti tudi na splošno mnenje, da vendarle glasovanje v Državnem zboru je odgovornost. In napačne odločitve v tem trenutku ne bodo imele nobenih katastrofalnih posledic danes, imele pa jih bodo v prihodnosti. Tako kot vi natančno veste, vsi tukaj zbrani, da napačne odločitve v preteklosti imajo katastrofalne posledice danes, v tem trenutku. Slovenija je v hudi krizi, Slovenija bo verjetno jeseni še v večji, če ne bomo do konca leta [[...]]da ne bi rekel, kaj. Jaz pričakujem vendarle v prihodnosti več postopkovnih pravilnosti, da se tako izrazim. Večjo možnost dobivanja informacij in odločanja. Jemati ljudem dostojanstvo na tak način, da jim ne damo priložnost zagovora, in na drugi strani pričakovati od ljudi, da seveda glasujejo za neke predloge brez tega, da se ljudje predstavijo, menim, da ni pravilno in nas ne vodi po poti dolgoročnega uspeha. Zaključil bom s tem, osebno vem, da sem v preteklosti napravil napake in čutim posledice. Osebno vem, da je ta država, Državni zbor je v preteklosti, predsednik Vlade je to eksplicitno povedal, zakonodaja je napačna, treba jo je spremeniti. Torej pomeni, da so poslanci v preteklih državnih zborih sprejemali napačno, škodljivo zakonodajo. Napačne, škodljive odločitve. Ali moramo te napake ponavljati tudi danes? To vas jaz sprašujem. Hvala lepa.
Gospod Matjaž Han.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Minister, kolegice in kolegi, še zadnjič pred dopustom! Vidim, da sprenevedanju ni videti konca s strani koalicije. Žal mi je, da ta koalicija ne zdrži neke konstruktivne povezovalne drže, niti 10-urne. Včeraj smo bili vsi seznanjeni z dobro novico, da so se predsedniki strank, vodje poslanskih skupin dogovorili za dobro stvar, dobro stvar za Slovenijo. Vendar vi ne zdržite 10 ur, da bi nadaljevali v tem pozitivnem vzdušju in greste kot valjar naprej. Gospod Šušteršič je danes rekel, da pač nimamo druge možnosti in moramo danes imenovati dva člana uprave AUKN. Minister Šušteršič imeli ste možnost. Prejšnja dva člana uprava naj bi danes razrešili. In tudi gospod Šušteršič je rekel, da smo jih razrešili, zaradi krivdnih razlogov. Jaz osebno, pa verjetno vi, nikjer nismo prebrali sklepa, da jih razrešujemo zaradi krivdnih razlogov. In tudi ona dva bosta lahko prebrala magnetogram gospoda Šušteršiča in lahko, kot ste vi rekli, gospod Andrej, Janku, da naj Ješovnik toži Janka, Golob in Grašič bosta pa tožila gospoda Šušteršiča, isto. Gremo naprej. Pogovarjamo se, gospe in gospodje, o predsedniku oziroma in članu agencije AUKN, ki bo upravljala z 11 milijardami slovenskega premoženja. In, ko beremo člene, kako priti do uprave, v 17. členu lepo piše, da ni združljivost funkcij organa v političnih strankah. Tako Türk kot ta gospod Ješovnik sta šla na [[...]]Katere stranke? Slovenske demokratske stranke. Gospod Türk je kandidiral v Ilirski Bistrici, pobral glasove, nagovarjal ljudi, ko pa se je bilo treba usesti v ta parlament za takšno plačo in za takšne ugodnosti, je raje šel drugam, ker je bolje plačano in imaš več vpliva. In zdaj vidimo, kam je želel iti. Upravljati z državnim premoženjem. In je izigral ljudi v Ilirski Bistrici. To je ena stvar. Ne vem, kaj je z gospodom Türkom in z njegovim Elesom in prodajo električne energije, to bi bilo fajn, da bi izvedeli. Dobili smo samo CV, to je ves program gospoda Türka, kako bo upravljal z 11 milijardami. 17 vrstic, pa še te niso polne. Ko govorimo pa o gospodu Petru Ješovniku, ne bom nič rekel, da ne bi bil slučajno obtožen, vendar je bil član, to me najbolj moti, član Nadzornega sveta NLB v letu 2005 in 2009, ko so se delili krediti po sistemu na lepe oči ali kako se dobro poznamo in danes bo ta isti človek nadziral Novo Ljubljansko banko. In gospod Šušteršič, jaz ne vem, kako ste vi naivni, kako bo ta človek odprl sistem in gledal, kaj so delali, če je tam zraven bil. Ta bi moral biti krivdno obsojen in ne vem kaj, ker je bil zraven. In če je takrat videl, da delijo kredite, bi moral opozoriti, ker pa ni opozoril, je pa za moje pojme kriv enako kot drugi. Ta gospod Ješovnik v vsej svoji delovni dobi ni delal niti v eni gospodarski družbi. Jaz upam, da ve, kaj so bilance in da ima bilanca dve strani in tako naprej. In danes bo ta isti Ješovnik nadziral in upravljal z gospodarskimi družbami v Sloveniji. Vlada ima sicer možnost, da to naredi, vendar mislim, da to ni v redu. Če želimo Slovenijo skupaj rešiti, vseh 90 poslancev, da sprejmemo fiskalno pravilo, da sprejmemo en dober zakon o holdingu, potem se takšne reči ne delajo. In dva meseca imata verjetno ta dva gospoda časa, da zamenjata nekatere ljudi na Kadu, na Sodu, v nekaterih družbah, verjetno bo zdaj lažje zamenjati človeka v GEN, ker bosta ta dva to odigrala, ker prejšnja, gospod Golob in Grašič, sta zadeve ustavila in vi boste zdaj zadeve počistili, potem boste pa začeli zopet sodelovati z opozicijo. Tako ne gre. Glasoval bom proti. Hvala lepa.
Gospod Srečko Meh, za njim gospod Jerko Čehovin.
Tako z rahlim zaprepaščenjem gledam, kako v Državnem zboru sprejemamo posamezne sklepe, odloke, zakone, imenujemo ljudi, razrešujemo, pa nas tukaj sedi kar nekaj županj, županov pa še podžupanov in vsega ostalega. Če bi tako naredili mi v našem občinskem svetu, za druge ne morem reči, niti ena stvar ne gre skoz v poziciji ali opoziciji nikdar in nikoli na takšen način, kot to tukaj delamo. In resnično sem razočaran nad načinom dela in ni dobro. Jaz ponovno, gospod minister, predlagam, da umakneta ta dva predloga. Oba sta neprimerna zaradi tega, ker jih niti ne poznamo niti ne vemo, iz katere stranke, nihče ni tega povedal. In če smo dva člana AUKN razrešili brez ene same razprave, ne da bi poročilo o AUKN poslušali in ne da bi razpravljali o tem, kaj je AUKN naredil, danes imenujemo direktorja oziroma vršilca dolžnosti in člana, ne da bi karkoli vedeli, kaj jima naročamo. In oprostite, gospe in gospodje, predsedniku naše vlade Janezu Janši je uspelo, naredil je včeraj velik nateg, in sicer s tem, da smo premaknili odločanje o fiskalnem pravilu in o holdingu iz današnje seje na september ali še kasneje, da pa danes odločamo o zamenjavi AUKN in o možnosti, da bomo zamenjali vse kadre do takrat, ko bomo odločali o tistem, kar bi naj odločili potem o fiskalnem pravilu in tudi o temu holdingu. Gospe in gospodje, če bi mi želeli resnično najti nek konsenz, konsenz, ki lahko pomeni tudi fiskalno pravilo in tudi določi holding oziroma upravljanje s skupnim premoženjem, potem bi morali najti kandidata ali kandidatko, ki bi bil vsaj približno takšen, da bi mu vsi zaupali, pa tega nismo naredili. Predlagana sta dva člana, ki ne uživata zaupanja, dva člana, ki sta direktno v politiki. Ali si potem predstavljate, da bomo septembra govorili o holdingu na tak način kot danes? Da bomo govorili potem o fiskalnem pravilu kot danes? Dobili smo čas. Danes, kot je rekel gospod Han, po desetih urah od včerajšnjega dogovora smo vse dogovore pravzaprav tudi poteptali. To ni dobro, ni prav, niso dobri signali, preveč resničnih problemov je. Ko je gospod Vogrin govoril o tem, da bi bil čas, da resnično vemo, ali lahko nekomu zaupamo ali ne, kaj lahko naredimo s tem upravljanjem našega premoženja. Ni dobro. Ta sporočila danes niso dobra, niso prava. In lepo prosim, da dobimo – veste, mislil sem, da se zjutraj nekdo šali, ko je rekel, da bo Vitoslav Türk danes predlagan za vršilca dolžnosti. Mislil sem, da je to kar tako, nekaj takega. Ampak sem, kljub letom in vsemu ostalemu, relativno naiven človek. Pa sem danes ob 15. uri ali kakšno minuto prej dobil predlog, s katerim predlaga Vlada Vitoslava Türka za to, da bo vodil tisto, kar v Sloveniji še imamo. In tak način ni dober, ni pravilen, ni zdrav. Na ta način se, gospe in gospodje, delati ne da. Sem proti in bom vedno proti, kadar se bo tako delalo. Podpiram pa tiste predloge, ki lahko pripeljejo do neke skupne rešitve. In še enkrat, gospod minister, umaknite predlog in naredimo skupen predlog. Prav žal mi je, da smo razrešili, da nismo o AUKN sploh razpravljali. Torej, o premoženju, ki je edino, kar v Sloveniji še imamo, nismo do zdaj razpravljali niti toliko, kot razpravljamo o tem direktorju in o tistem, ko smo dva tudi razrešili. Ni dobro.
Gospod Jerko Čehovin, za njim gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa. Hote ali nehote, danes koalicija kaže, katere so njene prioritete. Ko smo morda sinoči še nekateri mislili, da je resnica v tem, da je problem Slovenije zlato pravilo v ustavi, vidimo, da je to samo veliko besed, ozadje je pa povsem drugo. Danes, ko ste umikali tisti dve točki, ste imeli lepo priložnost, da bi umaknili tudi to 3. točko, o čemer smo razpravljali. Ampak na silo ste uvrstili to na dnevni red. Najprej ste morali razrešiti dva člana, da se je pokazalo, katera dva iz stranke kanarčkov bosta prišla na dnevni red današnje seje. Mi v nasprotju s člani MVK niti tega nimamo, kar je prej gospod Han kazal. Mi imamo samo ta imena, ki so nam bila tu dana. Torej, brez vseh ostalih zadev odločamo danes o ljudeh, ki naj bi vodili, četudi dva, tri ali ne vem koliko mesecev, 9 milijard državnega premoženja. Mislim, da je slehernemu jasno, da gre tu za dvoje: pred nami so skupščine gospodarskih družb in je treba zamenjati, kar se še ni zamenjalo, se nadzorne svete in postaviti svoje uprave. In kot sem že zadnjič rekel, celo poskrbeti za to, da bo zadnji bratranec sestrične ministrove tajnice dobil službo v državi. To je vaša prioriteta, vse ostalo so pa samo besede za javnost. Minister si celo dovoli izjavo, da opozicijski poslanci sploh nismo prebrali gradiv, ki so se sprejemala na seji, kar je seveda spet ena od eklatantnih laži, kajti vsi smo sodelovali na odborih. In to ne samo sodelovali, mislim, da smo tudi nekatere predloge podajali. Ampak to je pač perpetum mobile, ki gre naprej, melje, melje kot mlinček. Gre pa predvsem za to, da se nastavi vse svoje kadre na vsa mogoča mesta. Rezultati pa tako ali tako nič nekoga ne brigajo. Jeseni bomo pa spet poslušali te litanije, kako pomembno je to fiskalno pravilo, ker sicer je Slovenija ogrožena. Hvala.
Gospa Sonja Ramšak, nato gospod Janko Veber.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovani poslanski kolega, gospod Čehovin, poslanec Pozitivne Slovenije, označil ste nas, da smo člani stranke kanarčkov. Vam moram s spoštovanjem povedati, da sem pač članica Slovenske demokratske stranke. Malo spoštljivosti s strani poslanskih kolegov bi seveda pričakovala, nikoli v Državnem zboru ali na kakršnemkoli delovnem telesu vas nisem zaničevala ali vas kakorkoli šikanirala in pričakujem to tudi od vas, Pozitivne Slovenije, in vseh kolegov in kolegic. Če grem naprej k svoji razpravi. Diskreditacija in likvidacija. Ti besedi sta se včeraj na seji Mandatno-volilne komisije kar naprej naprej vrteli, ko smo razpravljali o razrešitvi dveh članov uprave AUKN. In kaj danes, kolegice in kolegi s Socialnih demokratov, počnete? Ravno to, diskreditacijo in likvidacijo, očitno sledi tej diskreditaciji. In govorite neresnice. In vedno pred kamerami, ko so kamere vključene, govorite neresnice. Gospod kolega Šircelj, vam je jasno povedal, da gospod mag. Peter Ješovnik ni bil razrešen iz krivdnih razlogov, ker ga je malo prej klical in ugotovil, da je imel sporazumno prekinitev delovnega razmerja. Prav tako ste tudi na sami seji Mandatno-volilne komisije govorili o tem, da je gospod Vitoslav Türk, član vodstva Slovenske demokratske stranke, in tudi v svoji razpravi ste govorili o tem, vendar pri tem seveda pred javnostjo zanemarili tretji odstavek 17. člena, ki govori, "predsednik ali član uprave ter predsednik ali član sveta mora najpozneje v treh mesecih od dneva imenovanja prenehati opravljati dejavnost iz prvega in drugega odstavka tega člena. Če tega ne stori ali krši določbe tega člena, mu preneha položaj predsednika, člana uprave, predsednika ali člana sveta". Seveda govorim o tistem, ko se govori, da v 1. členu govori o tem, da s funkcijo v organih politične stranke in sindikata ne more zasedati član uprave. In zopet znova in znova govorite neresnice pred javnostjo. Ravno zaradi tega, ker smo ugotovili zopet in znova, da v opoziciji vedno govorite neresnice, navajate dejstva in diskreditirate ljudi in govorite o političnih kadrovanjih, me prav zanima, zakaj ste potem gospoda Ješovnika razrešili iz JAPTI. Prav gotovo ne zaradi tega, ker bi vam bil všeč, ampak politično, da ste lahko kadrovali svoje kadre. In ko govorimo o pogojih, ki jih mora predsednik uprave AUKN izpolnjevati glede na zakon, ki ste ga sprejeli, ko gledam pogoje, me ne boste prepričali, da ni bilo pisano na roke nekomu, ker takšne pogoje zelo redki lahko v Sloveniji izpolnijo. Ampak jaz mislim, da v tej Sloveniji obstajajo ljudje, ne glede na leve, desne, zgornje, spodnje, ki so sposobni voditi to upravo. Pri tem seveda tudi pozabljate navesti, da gre samo za vršilce dolžnosti, ko bomo potem jeseni razpravljali o nekem drugem predlogu zakona oziroma o holdingu in še o fiskalnem pravilu. Toliko z moje strani. Hvala.
Gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Razumem kolege in kolegice iz Poslanske skupine SDS, da boste poskušali na vse pretege ubraniti gospoda Ješovnika, kajti to me ne preseneča, nenazadnje je veliko ljudi zaposlil, naredil vam uslugo, jih tudi dobro nagradil, povišal celo za pet razredov njihove plače. Vendar dejstvo je, da je revizija pokazala, da je kar pri 48. poslih prekršil pravila. Pri 48., to je dejstvo. To je pokazala revizija. In bo prav zanimivo videti potem, za kakšne razloge je šlo, ali so bili sporazumni, kakršnikoli drugačni, kaj je bila osnova za to. Prav zanimivo bo. Vendar dejstvo je, da vam je naredil veliko uslugo in verjamem, da ga želite zaščititi. Ampak ne razumem drugih, zakaj bi ga ščitili še drugi, ker gre izključno za interese SDS. V obeh primerih, ko se danes pogovarjamo o kadrovanju, gre za člane SDS. In mislim, da je bilo tudi prej v eni od razprav očitano gospe Komar, češ, bila je članica Socialnih demokratov. Da, bila je. Vendar je v trenutku, ko se je odločila, da bo kandidirala za funkcijo predsednice uprave AUKN, izstopila iz stranke. Sprašujem, ali bodo vaši kandidati ravnali enako. Sprašujem, kako bodo potekali kadrovski postopki na vseh skupščinah in nadzornih svetih, ki bodo še sledili. Če ste korektni pri vsem tem obdobju, ko se bomo pogovarjali, kaj naj bi počel holding, kako naj bi upravljali s premoženjem, pričakujem, da ne boste po tekočem traku razreševali ljudi in nameščali strankarsko poslušnih ljudi. Še enkrat naj povem, največjo škodo gospodarstvu dejansko naredijo ljudje, ki se jih imenuje po strankarskih kriterijih. V tistem trenutku zadovoljijo ozek interesni krog, ko pa se politika zamenja, ugotovimo, da je to podjetje v slabem stanju in kar naprej so neke težave. Jaz sem že pri razpravi na Mandatno-volilni komisiji povedal ministru Šušteršiču, da mu bo še žal, ker je predlagal zamenjavo prejšnjih članov uprave, ki so po svoji strokovnosti in kompetentnosti resnično bili, lahko rečem, zgled upravljanja z državnim premoženjem. Bistveno več težav bo imel, ko bo upravičeval poteze zdajšnje uprave, ki naj bi nastala. Bistveno več. Ne gre samo za dejstvo, da se poskušamo pogovarjati o tem, da je to slabo za vodenje države, ampak dejstvo je tudi v tem, da se vsi pogovarjamo, kako pravzaprav rešiti gospodarstvo, kako pomagati bankam, kako priti iz tega kreditnega krča in kako bo dejansko lahko ta postopek tekel, če ne bo opravljena revizija v Novi Ljubljanski banki. Ali si upate napovedati, da boste opravili revizijo v Novi Ljubljanski banki, v Novi Kreditni banki Maribor? Niti slučajno ne. Zato ker želite še naprej prikrivati stvari, ki so se tam dogajale ravno v času, ko je tudi gospod Ješovnik bil podpredsednik nadzornega sveta v Novi Ljubljanski banki. Neizpodbitno dejstvo. Zanima me, če je mogoče ta detajlni pregled, ki ste ga opravili na Vladi, dal kakšne indice, kaj se je takrat dogajalo in kdo je takrat sedel v nadzornih svetih, in kakšne ukrepe boste povzeli? Če tega niste odkrili ali ne želite odkriti, ne želite javnosti povedati, potem nosite vsi tisti, ki boste glasovali za takšne rešitve, tudi odgovornost, da prikrivate tiste podatke. Ampak ti podatki resnično bodo prišli na plan. Ampak sam zagotovo ne morem glasovati za takšne kandidate, ki ne morejo zahtevati od drugih, da so tako po svoji sposobnosti kot tudi po konfliktu interesov razbremenjeni pri odločanju v nadzornih svetih. Hvala.
Hvala. Počasi zaključujemo razpravo. Odločanje o predlogu sklepa bomo pa v skladu s časovnico [[...]]Še želja po razpravi? Odpiram prijavo. Gospod Marijan Pojbič, za njim gospod Jožef Jerovšek.
Spoštovani gospod predsednik. Po vsej tej razpravi, ki sem jo poslušal, mi ne preostane absolutno nič drugega, kot da se priglasim k besedi. Prepričan sem, da takšne obtožbe in tako nekorektne izjave, ki sem jih danes slišal tukaj v parlamentu, nekaterih poslancev, so res neokusne. In gospod predsednik, najmanj, kar bi tudi od vas pričakoval, je, da bi, ko ste slišali določene diskreditacije, za katere sem prepričan, da ni nikakršnih dokazov, da bi ali odvzeli besedo tem poslankam in poslancem oziroma jih tudi opomnili in od njih zahtevali, da se opravičijo tistim ljudem, ki so jih na tak način diskreditirali brez ustreznih dokazov. Neverjetno je, da si nekdo v tem parlamentu, poslanec Državnega zbora in to vodja poslanske skupine dovoli diskreditirati osebo brez dokazov. Govoriti osebi, da je bila krivdno razrešena, pa za to nima niti enega kvalitetnega, ustreznega dokaza. Prepričan sem, da bi moral vodja poslanske skupine, ki je to govoril, razumeti, da je velikanska razlika med tistim, ko je nekdo krivdno razrešen, in med tistim, ko se nekdo razide sporazumno. Med tema dvema pojmoma je tako velika razlika, da sem prepričan, da bo tisti, ki ga je gospod Veber danes napadel, sprožil ustrezne pravne postopke in zahteval vse tisto, kar mu pripada zaradi mazanja njegovega imena. Takšen način posameznikov in vodje poslanske skupine v parlamentu je presegel vse pravne, vse normalne človeške norme. Včeraj je bil tukaj ključen sestanek, na katerem so se sestali predsedniki strank, predsedniki vseh poslanskih skupin in so sprejeli pomemben dogovor, da moramo v vsakem primeru stopiti skupaj, če želimo pomagati našim ljudem. In če je to vodilo, potem se danes ne bi smelo to dogajati, kar se v parlamentu dogaja. Prepričan sem, da Vlada, če je prevzela odgovornost za vodenje te države, mora imeti tudi instrumente, da lahko za to odgovornostjo stoji. Gospod Borut Pahor je v prejšnjem mandatu nastavil ljudi, za katere je verjel, da bodo šli po pravi poti, po poti, ki bo zagotavljala lepšo in boljšo prihodnost naših državljank in državljanov, ampak očitno ni imel najboljše sreče. Ampak mi mu to ne zamerimo, mu nimamo za kaj zameriti. Zdaj je nova koalicija in nova vlada na oblasti in prav je, da vso odgovornost za to prevzame, da ima na ključnih pozicijah tiste ljudi, ki jim verjame, jim zaupa in s katerimi bo lahko uresničila tisti program, ki ga je ponudila pred volitvami svojim volivkam in volivcem. Prepričan sem, da v Državnem zboru ni nikogar, ki bi si dovolil temu oporekati. Takšne diskreditacije, kot si jo dovolil še en drug poslanec, ko je trdil, da je gospod Türk tisti kandidat, ki bo iztisnil čim več za potrebe stranke, da je postavljen zato tja, da bo iztisnil čim več za potrebe stranke. Takšna izjava presega res presega meje dobrega okusa. Prepričan sem, da si noben poslanec v tem parlamentu kaj takšnega ne more dovoliti, ker nima za to nobenih dokazov. Popolnoma irelevantno je vprašanje, kdo izmed tistih ljudi, ki so postavljeni na določene funkcije, prihaja iz katerekoli stranke. Veste, kaj je ključno? Tisti, ki je postavljen, mora prevzeti odgovornost za to, da bo delal čisto vse, kar je možno v korist naših ljudi. To je temeljno vprašanje in sem prepričan, da vsi tisti, ki danes o tem razpravljamo, vemo, da bi želeli postaviti tiste ljudi, ki bodo delali v interesu naših ljudi, slovenskega človeka. In to je temeljno vprašanje.
Gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani kolegice in kolegi! Tudi sam sem se oglasil zaradi tega, ker je kolega Veber dvakrat ponovil navedbo, da predlagana kandidata po svoji usposobljenosti in kompetentnosti daleč zaostajata za usposobljenostjo in kompetentnostjo zamenjanih članov uprave. In da so to anonimneži. Jaz za danes zamenjane praktično nisem slišal do pred enim mesecem. Gospod Marko Golob, vam priznam, da upravičeno žalujete za njim, ker je bil v zadnjem letu, mesecu izrazit propagandist in manipulant, ker je manipulira s podatki in s pismi na tak način, da je to nedovoljeno, da se gotovo ni ukvarjal z gospodarstvom, ampak se je ukvarjal z manipulacijami. Naj opozorim samo na to, da je tudi v pismu poslancem oziroma v drugih dokumentih navajal, da je dokapitalizacija Nove ljubljanske banke narejena tako, da bo banka lahek plen belgijske banke KBC. Totalna laž, resnica ga je demantirala, vi pa ga kar naprej za vzor dajete. Druga stvar, jaz se od teh, danes predlaganih kandidatov, spominjam mag. Vita Türka, ki je v Državnem zboru na Odboru za gospodarstvo bil na prangerju takrat, ko je LDS prevzel oblast, in je bil on takrat direktor Elesa, ampak v zamenjavi oziroma so ga že zamenjali, ker je naredil korist državi, ker je izjemno dobro prodal elektriko takrat, ko pač ni konice v Sloveniji. S tem je posegel v pridobljene lobije takratne širše LDS in oligarhije, nasledniki njihovih interesov ste tukaj na moji desni. Takrat so skušali mag. Vita Türka bosega dobiti na levi nogi na Odboru za gospodarstvo – morda je bil celo takrat gospod Veber na tisti seji tudi član odbora, ne spominjam se natančno – in ga sploh niso obvestili o vsebini, tako da ni imel pri sebi letnega poročila, ki ga je pripravil, in tudi poslancem ga niso razdelili. In spominjam se briljantnega intelekta, ko je rekel, "ne rabite mi prinesti", sem predlagal jaz takrat prekinitev, da si bo lahko priskrbel dokumente, "ne rabite mi prinesti, bom kar odgovarjal". In potem sem gledal iz poročila, sleherno številko je znal. Jo je, tako da ljudi s tako briljantnim intelektom žaliti, manipulirati, da niso sposobni in usposobljeni, je za mene nevzdržno in nedopustno. In prav gotovo se je v poslovni karieri dokazal z izjemnim umom, nenazadnje je končal isto drugo gimnazijo, kot sem jo sam, in je to elitna gimnazija, tako da vsem tistim, ki očitajo, da so po "župi" priplavali, je seveda to nevzdržno. Moram pa reči, da je imel v svoji karieri en minus, ker ni uspel, ko je bil direktor Elesa, kot lastnika Taluma zamenjati takratnega direktorja, kandidata SD na zadnjih volitvah, mag. Toplaka. Kajti on je zmanipuliral skupščino, odkrito se je hvalil, da je z vsemi metodami to naredil, in to je seveda posledično omogočilo vaši stranki velike materialne koristi pred volitvami, ampak državi pa seveda veliko škodo. Kajti v Talumu je bila transmisija državnega denarja mogoče največja v tej državi. In zaradi tega ste s svojim kapitalskim potencialom to omogočili in Türku onemogočili, da bi ga zamenjal takrat, to se to dogajalo. In zaradi tega branite te lobije in te oligarhične strukture. In zaradi tega mislim, da bo gospod Türk tudi dober začasni direktor. Hvala.
Prijavil se je sicer gospod Gašpar Gašpar Mišič, vendar ste že enkrat razpravljali, tako da ne morete še enkrat. Gospa Alenka Jeraj ima besedo.
Hvala za besedo. Zdi se mi nepošteno, da se očita, da bomo zdaj nekam odnesli 11 milijard premoženja države. Tiste, ki so ga odnašali, upam, preganjajo organi pregona. To bi pričakovali v tej državi. Smo se pa ves čas trudili, da bi dejansko bolje upravljali s kapitalskimi naložbami oziroma deleži v državnih podjetjih. Zato sem že dopoldan povedala, na kakšen način smo si to predstavljali v mandatu 2004–2008, ko smo povabili v nadzorne svete tudi opozicijo in v nekaterih primerih se je to tudi zgodilo. Gospod Križanič, člani Ekonomsko-socialnega sveta in nekateri drugi so bili člani nadzornih svetov prav z namenom, da bi bilo upravljanje boljše in da bi bil tudi nadzor boljši, ker bi pri tem sodelovala tako koalicija kot opozicija. Ko je prišla nova Vlada, ste s tem prenehali, ustanovili KAS, ki ga je na koncu kritiziral tudi njegov predsednik Bogomir Kovač. In zato smo prišli do neke nove variante, to je Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Dopoldan sem že povedala, kaj vse smo lahko gledali, kako se agencija ni odzivala na tisto, na kar bi se morala, kako pa se je pri nekaterih stvareh spreminjalo mnenje, na primer, pri dokapitalizaciji Nove Kreditne banke Maribor. Najprej je bil AUKN proti, potem je bil za, kar naprej smo poslušali tudi o nekih zgodbah med gospo Dagmar Komar in Zaresovo ministrico gospo Radić. Na koncu je Zares celo predlagal razrešitev uprave AUKN. Nekdanji predsednik Vlade, gospod Borut Pahor, pa je agencijo oziroma člane prijavil protikorupcijski komisiji. Zato bi vam, kolegi iz Pozitivne Slovenije, predlagala, da vprašate nekdanjega predsednika Vlade, gospoda Pahorja, zakaj je to predlagal – nekateri poslanci ste zdaj poslanci Pozitivne Slovenije –, če je ta delala tako dobro in pošteno in je bilo vse v redu. Dopoldan sem že tudi povedala, da je na koncu ugotovil, da agencija ni opravila svoje funkcije tako, kot so si predstavljali v začetku, tudi gospod Gaspari in še kdo. In mi ne moremo verjeti, ne verjamemo v apolitičnost in poštenost gospoda Goloba, gospoda Grašiča, gospe Komar, tako kot ne verjamemo v poštenost gospoda Jankovića, o kateri je pred časom govoril gospod Mišič. Zakaj ne? Zato, ker dejstva in podatki, dokumenti, izjave in dejanja kažejo drugače. Zato smo ta dva gospoda dopoldan razrešili. Kaj se bo zgodilo z gospodom Jankovićem, bomo še videli. In dejstvo je, da je gospa Komar odstopila. Lahko rečemo, skrajni čas, po vsem tistem, kar sem vam že prej povedala. Delali so cel kup stvari, samo tistega ne, za kar je bila agencija ustanovljena. Strategijo smo dočakali z nekajmesečno zamudo in tako naprej. Dopoldan smo razrešili dva člana agencije, kar pomeni, da agencija vodstva nima in je treba imenovati novo vodstvo. Očitali ste nam tudi, da razpravljamo ali pa da moramo razpravljati o kandidatih brez CV oziroma brez življenjepisa. Po mojih podatkih ste tudi o Marku Jakliču v Mestnem svetu razpravljali brez življenjepisa, pa se zaradi tega niste prav veliko sekirali. In tudi očitki ves čas, da ni časa za razpravo in tako naprej. Kolikor vem, sploh ni možna nobena razprava v Mestnem svetu. Opozicija je predlagala zadnjo sejo 14 dni nazaj, izredno sejo, na kateri so lahko samo uvodničarji povedali, kaj mislijo, razprava pa ni bila možna in je bila onemogočena. Tu nas pa vsak dan učite demokracije in kako je treba razpravljati, kako dovoliti, da vsak pove svoje mnenje. S tem se strinjam, ampak se potem obnašajte tako tudi v Mestnem svetu. Seveda bom podprla oba predlagana kandidata.
Hvala. Gospod Gašpar Gašpar Mišič, ne morete imeti replike, ker niste bili omenjeni v razpravi. Poimensko? Dobro, potem pa replika, gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Gospod predsednik, predlagal bi, da malo bolj zbrano prisostvujete tej seji, ki jo vodite, iz preprostega razloga, če boste zavrteli magnetogram, boste ugotovili, da me je gospa Jerajeva absolutno omenila. Hvala lepa, gospa Jerajeva, dali ste mi priložnost, da vam odgovorim. Če bi bilo v Državnem zboru bilo, predvsem pa s strani vladajoče koalicije, malo dobre volje, bi bilo veliko manj slabe volje, tako pa je slabe volje kar precej. In jaz upam, da bomo dočakali ta dan, ko bo prepir iz tega parlamenta pregnan. Ko pa omenjate gospoda Jankovića, gospa Jeraj, sprašujem vas: Ali vi zaupat vašemu šefu? Gospod Janković je eden najbolj poštenih ljudi v Sloveniji. [[smeh v dvorani]] Dobesedno, in to bo tudi dokazano prej ali slej. Kdor tuje delo gleda, svojega ne vidi. Dajte gledati svoje delo, opravite za to delo to nalogo in to poslanstvo, za kar ste dobili zaupanje, in bo vse v redu. Ne obtožujte nonstop človeka, ki ga danes ni tukaj. Zakaj je nonstop, ko se oglasite na kakršnikoli točki dnevnega reda, gospod Zoran Janković na tapeti? Zakaj to počnete? Nimate domišljije. Dajte se dejansko malo zbrati, skoncentrirati k vašemu cilju, k cilju rešitve in izhoda iz krize. S takšnim ravnanjem in ustvarjanjem negativnih pogojev, krizo le še poglabljamo [[...]]
To ni replika, gospod Mišič, prvo opozorilo.
In to je replika, zato ker dejansko [[...]]
Drugič vas opozarjam.
[[...]]ko si boste gospod predsednik zavrteli magnetogram nazaj, boste ugotovili [[...]] [[izklop mikrofona]]
Oprostite, replik do te mere ne smemo zlorabljati. Še želja za razpravo? Mag. Majda Potrata je še prijavljena? Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Saj poznate tisto: Veliko grmenja, malo dežja. Ta seja Državnega zbora je bila napovedovana kot zgodovinska seja Državnega zbora, ampak po tistem, ko je koalicija tako omejila čas za razpravo opoziciji in ko je tako kot buldožer silila naprej z zakoni, je o zgodovinskosti seje težko govoriti. Posebej težko je pa o tem govoriti tudi glede na izjave gospoda Ivana Janše, ki je rekel tako: "Na seji Državnega zbora, ki se končuje jutri, je bilo sprejetih 20 izjemno pomembnih zakonov, 20 zakonov, ki odpravljajo na stotine birokratskih ovir, ki pestijo slovenskega človeka in slovenskega podjetnika. O tem se prvič niti ni dosti poročalo, opozicija pa teh zakonov sploh ni prebrala. Sploh niso vedeli, kaj Državni zbor sprejema, čeprav je to končno njihova služba." Se vprašujem, kdo ni vedel, kaj sprejemamo in zakaj mediji niso kaj dosti poročali. Saj kaj dosti poročati niso niti imeli – 27 točk dnevnega reda, od tega realiziranih 25 smo opravili v dveh dneh. Zgodovinska bi ta seja bila, če bi izglasovali tisto, kar je bil osrednji namen tega zasedanja, to pa je slovenski državni holding. In če se sklicujem na tisto, kar je včeraj gospod minister povedal na MVK ali pa danes na seji Državnega zbora, potem je ukinitev AUKN bila tako ali tako že samo po sebi sprejeto dejstvo in vse skupaj samo farsa. In ko sem včeraj zvečer slišala za dogovor vodij poslanskih skupin in predsednikov strank, sem upala, da bo iz tega dogovora res kaj pametnega prišlo. Ampak ko sem slišala, da je pa ostala na dnevnem redu točka razrešitev dveh članov AUKN, sem ugotovila, da je to pravzaprav vse skupaj ena velika farsa, ker če je AUKN tako zelo nepotreben in nepomemben, zakaj ta dva ne bi mogla do ukinitve opravljati funkcije. No, ko pa smo slišali še, kdo in s kakšnimi referencami je imenovan za vedeja, je pa stvar postala tako ali tako sama po sebi razumljiva. Ampak tisto, kar me pa še vedno preseneča, je to, jaz nisem ne včeraj ne danes v dnevnem redu zasledila, da je šlo za krivdno razrešitev. Zdaj pa je govora o tem. In gospod Braniselj kot diplomiran pravnik je včeraj govoril, da komisija ni sodni tribunal, ampak očitno Državni zbor je, glede na to, da mi niti letnega poročila komisije nismo obravnavali, ugotovili pa krivdno odgovornost. Hvala lepa.
Gospa Alenka Pavlič. Prosil bi za malo miru in da se poslušamo. Izvolite.
Gospod predsednik, odpuščam vam, da ste me izpustili, ker jaz sem bila na vrsti pred gospo Alenko Jeraj, ko ste Gašparja preskočili, ampak naj vam bo, saj smo že res vsi utrujeni. Hvala lepa za besedo. Povedali bi takole. Ko vas gledam, kako igrate odbojko čez ta govorniški oder, desna in leva stran, vam povem, da Pozitivna Slovenija nima takega odnosa do AUKN, ker pač nismo sodelovali v preteklem sklicu v tej politiki in absolutno gledamo nevtralno in neobremenjeno na vse te težave. V našem programu je bilo gospodarstvo točka številka 1. Oprostite, osebe, ki jih navajate, da bi vodile naše državno premoženje, niso tega vredne. Sam minister se je zagovoril na seji Mandatno-volilne komisije, da je zadeva presenetila, kajti nekako se je računalo, da se bo slovenski državni holding včeraj sprejel. Gradivo, ki smo ga prejeli na Mandatno-volilni komisiji, na sami seji je bilo, oprostite, nevredno kandidatov. Moja nečakinja v tretjem razredu osnovne šole bi spisala boljši CV, kot si ga je drznil predložiti gospod Vitoslav Türk. Ne komentiram njegovega dela. Gospod Ješovnik pa je napisal na ne vem koliko straneh, kaj vse je on v svojem mandatu počel. Ampak oprostite, to so bile funkcije, to niso bile nikakršne delovne izkušnje iz gospodarstva. Zato opozarjam, koga boste nastavili za teh 50 dni oziroma za ta dva meseca za vodenje Agencije za upravljanje kapitalskih naložb. Ponavljam, do te agencije nimamo takega odnosa, kot ga imate vi medsebojno, ker pač nismo sodelovali v tej zgodovini. Da pa potolažim nekatere, ki menijo, da je to pač samo začasno. Ni začasno. To se bo samo preimenovalo. Agencija za upravljanje kapitalskih naložb se bo preimdnovala v SDH in lepo bodo osebe, ki bodo to vodile, ostale na tem in se bo lepo ta zadeva izpeljala, tako kot je treba. Zaradi nezaupanja v kvaliteto vodenja ne podpiram teh dveh članov. Hvala.
Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Morda bi bilo dobro, če bi uporabljali v razpravah enake vatle. Rad bi vas spomnil, da smo imeli v prejšnjem mandatu v poslanskih klopeh nekoga, ki je kandidiral, ki je pobral glasove, dosegel enega izmed petih najboljših rezultatov v LDS, postal poslanec in odstopil in potem postal predsednik Nove Ljubljanske banke. Gospod Han, niti besedice niste povedal o tem primeru. Zdaj, ko je nekdo kandidiral na naši listi pa ni bil niti izvoljen za poslanca, pa je to zelo sporno. Ni bil izvoljen neposredno. Tisto, kaj bi lahko bilo, je pa druga stvar. Tudi gospod Veselinovič bi lahko odstopil in dal mesto naslednjemu iz liste, pa tega ni storil. Ko govorite o teh stvareh, predlagam, da malo pogledate kronologijo tudi tistih dogodkov, pri katerih ste kot koalicijska stranka asistirali in jih dovoljevali. Ne more to kar s spremembo neke vlade postati naenkrat sporno. Tudi očitki glede tega, kaj se bo vse zgodilo. Bomo videli, gospod Veber. Vemo, kaj se je zgodilo. In videli bomo, kaj se bo zgodilo. Tisto, kar se je zgodilo, ni dobro. Tu smo mesece spremljali težave enega projekta in slabe slovenske banke so vložile v tisti projekt, ki je komercialno nezanimiv, 115 milijonov evrov, večino tega denarja so zbrale tri največje državne banke. Nihče ni niti z besedico omenil, da je problematična taka naložba. Nihče. Pa ste imeli v rokah oblast, imeli ste nadzorne svete, imeli ste AUKN, pa se je kljub vsemu to zgodilo. Kljub vsemu. In zdaj je verjetno ta terjatev glede tega projekta – gre za projekt Stožice – ena izmed terjatev v Novi Ljubljanski banki, ki je ni moč zapreti. Kar zadeva imenovanja v nadzorne organe, bi vas rad zelo opozoril, da smo vam v mandatu 2004–2008 ponudili sodelovanje v vseh nadzornih svetih, ki so šli preko imenovanja v Državnem zboru. Mandat 2008–2011 tega ni dopuščal več. In zdaj, ko imate možnost, da pogledate, kakšen bo postopek glede Slovenskega državnega holdinga, boste verjetno opazili, da je tam predvideno, da Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ predlaga enega v nadzorni svet. Komisijo za nadzor javnih financ pa po pravilih Državnega zbora vedno vodi opozicija in ima v njej tudi večino. Se pravi, da je ta participacija opozicije pri upravljanju vedno omogočena. Pa še nekaj, eden izmed filozofov je dejal: "Nesmrtna in večna duša..." nekega sistema, ki ga ne bom imenoval, "je laž". To je bil Leszek Kołakowski. Pa tudi še neko izjavo lahko citiram od njega, "da je komunizem organizirana podlost", in priča takim razpravam in takim diskreditacijam smo pravzaprav v tem trenutku. Hvala lepa.
Da najprej obrazložim. Gospodu Tanku se ni iztekel čas, težave so s sistemom merjenja časa, zato mu je sistem odmeril dve minuti in smo ga spustili v tri minute minusa, ker ima vsak razpravljavec 5 minut. Tako, da ni težave. Repliko ima gospod Han.
Repliko, ker ste me, Jože, imenovali. Jaz se strinjam, da je treba imeti za vse iste vatle. Res je, tako kot gospod Türk je tudi gospod Veselinovič ravnal, za moje pojme, politično nehigiensko ali pa v duhu "za svojo rit boljše". Vendar o Veselinoviču Državni zbor ni odločal, da ga bomo postavili na kakršnokoli delovno mesto, on se je pač odločil in je šel na banko. In na banki ga je imenoval nadzorni svet. Mi pa o gospodu Türku danes odločamo, ali ga bomo imenovali na to delovno ali ga ne bomo imenovali na to delovno mesto. To je velika razlika. Drugače sta pa oba v istem sistemu, kar se tega tiče, tako da se z vami strinjam, samo drugače pa mislim, da je to zelo nekorektno in nehigiensko, da postavljate svoje člane na takšne pomembne funkcije.
Zaključujem razpravo. Odločanje o predlogu sklepa bomo opravili v okviru glasovanj. Proceduralno gospod Tanko.
Predlagam petnajst minut odmora za posvet v koaliciji.
Gospod Tanko, nismo pred glasovanje, to lahko storimo pred glasovanjem. Nismo pred glasovanjem. Namreč zdaj bomo točko dnevnega reda prekinili, sejo nadaljevali čez [[...]]Ste za to, da nadaljujemo z glasovanji takoj? Dobro. Potem akceptiramo predlog gospoda Tanka, 15 minut za posvetovanje. Nadaljujemo ob 16.17.
Spoštovane kolegice in kolegi, čakajo nas samo še tri glasovanja in potem boste verjetno počasi odšli na počitnice. Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na glasovanja. Prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda – Ponovno odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Prehajamo na odločanje o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom, 91. člena Ustave za sprejem zakona glasovati večina vseh poslank in poslancev Državnega zbora, torej najmanj 46, da bi bil zakon potrjen, sprejet. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 30. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon po vetu Državnega sveta sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembah in dopolnitvi Zakona o kmetijskih zemljiščih. Tudi tukaj gre za ponovno odločanje po vetu Državnega sveta, torej potrebna je absolutna večina. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 17. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda – Predlog imenovanja vršilca dolžnosti predsednika uprave in vršilca dolžnosti člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Imamo dva ločena sklepa. Najprej odločamo o Predlogu sklepa o imenovanju mag. Vitoslava Türka za funkcijo vršilca dolžnosti predsednika uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Torej moram pojasniti. Predlagan je seveda pozitiven sklep, torej da se imenuje. MVK je Državnemu zboru predlagala, da ta predlog zavrne. Glasujemo pa v pozitivnem, torej tisti, ki ste za imenovanje, boste pritisnili za, tisti, ki ste proti imenovanju, boste pritisnili proti. Razumljivo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 39. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o Predlogu sklepa imenovanja mag. Petra Ješovnika za funkcijo v. d. člana uprave Agencije za upravljanje kapitalskih naložb Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 31. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in vršilec dolžnosti člana uprave imenovan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 17. izredno sejo državnega zbora. Se vam lepo zahvaljujem in vsem želim lep dopust.