Tere päevast, lugupeetud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu I istungjärgu kolmanda töönädala esmaspäevast istungit. Head kolleegid, kas keegi soovib üle anda eelnõusid ja arupärimisi? Kõnesoove ei ole. Nüüd teated. Esiteks, Riigikogu juhatus on võtnud menetlusse Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni s.a 14. aprillil algatatud riiklike peretoetuste seaduse § 5 muutmise seaduse eelnõu ning määranud juhtivkomisjoniks sotsiaalkomisjoni. Teiseks olen edastanud Riigikogu liikmete arupärimise rahandusminister Jürgen Ligile. Kolmandaks, eelmisel neljapäeval moodustati vähemusrahvuste saadikute ühendus ning Eesti-Kanada, Eesti-Makedoonia, Eesti-Portugali ning Eesti-Valgevene parlamendirühmad. Hea Riigikogu! Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimuvad siin saalis järgmiste parlamendirühmade asutamiskoosolekud: Eesti-Horvaatia, Eesti-Georgia, Eesti-Prantsusmaa, Eesti-Ukraina ja Eesti-Hollandi. Kohe pärast istungi lõppu toimuvad siin saalis ka regionaalpoliitika toetusrühma ning Valgamaa toetusrühma asutamiskoosolekud. Palun kohaloleku kontroll! Kohalolijaks registreerus 96 Riigikogu liiget, puudub 5. Järgmine punkt on päevakorra kinnitamine. Lugupeetud Riigikogu! Juhatuse koostatud selle nädala päevakorra projekt on teile laudadele jaotatud. Kuna Riigikogu komisjonidelt ettepanekuid täiskogu selle töönädala päevakorra kohta ei laekunud, siis on päevakorras vaid esmaspäeval vaba mikrofon ja kolmapäeval infotund. Head kolleegid, panen hääletusele täiskogu selle töönädala päevakorra kinnitamise. Palun hääletada! Päevakorra kinnitamise poolt hääletas 94 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi, 2 jäid erapooletuks. Päevakord on kinnitatud. Kuna tänaseks arupärimistele vastamist kokku lepitud ei ole, siis palun pärast minu haamrilööki registreeruda vaba mikrofoni sõnavõtuks.
Palun, kolleeg Lembit Kaljuvee!
Proua juhataja! Head kolleegid! Eesti Päevaleht kirjutab, et loodus hõiskab ja laulab, ning Eesti Päevaleht kirjutab veel ühte, teist ja kolmandat. Eelmise nädala üks tõsisemaid majandusuudiseid oli meil aga see, et Eurostati andmetel tõusid hinnad Eestis eelmise aasta märtsiga võrreldes 5,2%. Sellega me oleme siis Euroopa riikidest esimesed. Tõsi, maailmamajanduse hetkeseis ja prognoositav suundumus annavad lähiajal ja kahjuks ka lähiaastatel hindade tõusule suurt tuge. See muidugi ei rõõmusta peaaegu mitte kedagi. Kedagi ta küll rõõmustab, aga väga väheseid. Mida meiesugune väikeriik saaks ära teha, et need hinnatõusud ei lööks meie inimesi, ettevõtteid, elu ja ettevõtluskeskkonda nii valusasti, et nad ei riivaks meid nii valusasti? Täna ma tahan rääkida elektri hinna tõusust, mida tänane Eesti Päevaleht on oma esiküljel väga teravalt välja toonud. Millised ohud meid selles osas ees ootavad ja mida saab meie valitsus, mida saab meie majandusministeerium ära teha, et see hinnatõus ei lööks meie kodutarbijaid, meie väikseid ja suuri ettevõtteid nii valusasti? Ma olen sellest puldist vähemalt kümmekond korda rääkinud, et elektri hind – see, mis on kodus ja mida ettevõte maksab – koosneb kolmest põhikomponendist. Üks on nn aktiivenergia hind. See on turuhind, mille tõusust räägitakse ja mis on praktiliselt üks kolmandik sellest, mida tarbijad täna elektri eest maksavad. Teine kolmandik on võrgutasu, n-ö elektri transportimine. See on ka peaaegu kolmandik. Kolmas kolmandik on maksud: aktsiisimaks, taastuvenergia maks ja käibemaks. Kolmas komponent puudutab muidugi kodutarbijaid. Kus saab kaasa rääkida meie valitsus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Rahandusministeerium? Need on need kaks kolmandikku. Ühes kolmandikus saab väga tõsiselt kaasa rääkida, mida eelmine valitsus on ka teinud – neli aastat tõstis ta aktsiisi, tõstis käibemaksu, tõstis taastuvenergia maksu ja kasvataski selle ühe kolmandiku nii suureks. Teine osa, kus valitsus ja majandusministeerium saab ka kaasa rääkida, on see, kui vabalt me laseme Eesti Energial võrkudes toimetada. Kas me anname neile võimaluse tõsta seal hinda 13% või 18% – kuidas valitsus teeb? Järgmise ringiga tuleb juba ka Elering tahtma oma võrgutasu tõusu. Majandusminister ei tahtnud öelda seda numbrit, mida ta kindlasti teab, sellepärast et see ehmatab teda. See number – mina võin spekuleerida – on 30–40% või isegi rohkem. Vaadake, mis toimus suurettevõtete elektrihinnaga. See tõusis ettevõtetes keskeltläbi 30–40%, isegi 50%, aga räägiti, et tõus tuleb 10% või 15%. Ma tahan meile kõigile südamele panna, et me survestaksime siin valitsust. Vaadaku tõsiselt läbi see elektrimaksude osa ja, teiseks, elektri transport, võrgutasud. Need on kohad, kus tuleb tugevalt näpp peal hoida, sest sinna võib ju kirjutada igasuguseid investeeringuid. Seal on üks võti, nii Eleringi osas kui ka jaotusvõrgu osas. Nii et tahaksin täna sellel heliseval ja rõkkaval kevadpäeval meile kõigile südamele panna, et me mõtleksime selle peale, sest elektri hinna tõusule järgneb ka teiste hindade tõus. Aitäh teile kuulamast!
Suur tänu, kolleeg Lembit Kaljuvee! Rohkem kõnesoove ei ole. See tähendab, et istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 15.09.