Hvala vam lijepo. Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 9. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH, Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito jesensko zasjedanje Hrvatskog sabora, koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas na početku zasjedanja da odamo počast domovini izvođenjem himene Lijepa naša domovino. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Gospođe i gospodo zastupnici, pozivam vas sada da minutom šutnje odamo počast poginulim hrvatskim braniteljima, svima koji su svoj život dali za Hrvatsku, kao i bivšim saborskim zastupnicima preminulima između dvije sjednice Stjepanu Bačiću i Anti Markovu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. …/Svi prisutni na sjednici: Hvala im./… Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 8. sjednice Hrvatskog sabora, primili ste elektronskim putem, ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 8. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu, primili ste prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda, uvrstio sam i 5 novih točaka, pod rednim brojevima 36., 37., 38. 43 i 67. To su: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, Prijedlog Zakona o vinu, Prijedlog Zakona o knjižnicama i knjižničnoj djelatnosti, Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2017. godinu i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodišnje 2018. g. i prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeru fiskalnih pravila za prvo polugodište 2018. g. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas, uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum 125 nazočnih zastupnika, te možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno čl. 205. Poslovnika, odučiti ćemo o prijedlogu zakona za kojeg predlagatelj predlaže donešenje u hitnom postupku. To je točka 13. Konačnog prijedloga dnevnog reda, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara s konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu nije bilo te se taj dnevni red, sukladno čl. 225. stavak 3. poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. stavak 4 poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točaka 36., 37., 38., 43. i 67. konačnog prijedloga dnevnog reda, koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 9. sjednicu? Nazive točaka pročitao sam maloprije, pa ih neću još jedanputa nabrajati. Ako nema prigovora, utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice. Gospođo i gospodo zastupnici, time je dnevni red utvrđen, sukladno čl. 228. stavku 1. poslovnika, a sada bi trebao objaviti utvrđeni dnevni red na utvrđeni dnevni red na odgovarajući način, no predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Sve vas najljepše pozdravljam na početku nastavka sjednice. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice sa 11 novih točaka a nakon toga bi onda imali slobodnu raspravu klubova zastupnika. Dakle predlažem da proširimo dnevni red sa slijedećim točkama, 11 ih je: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na promet nekretnina 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza 1. Prijedlog Zakona trošarinama 1. Prijedlog Zakona o sudskim pristojbama 1. Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika Prvih 10 je u prvom čitanju a 11. točka je drugo čitanje. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Sada vas molim da se uključimo radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo dovoljan broj zastupnika, 94 i možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na uvrštavanje novih točaka u dnevni red 9. sjednice? Ako nema primjedbe, ove su točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, time je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Poštovani predsjedavajući, evo ja tražim konzultacije sa svojim klubom i zbog ovoga što ste vi sada napravili jer stvarno ne razumijem na koji način se jedan klub zastupnika može pripremiti za raspravu u trenutku kada saznaju doslovno 2 minute prije kako će ići rasprava. S druge strane, ja mislim da vas ja trebam upozoriti da ste izgubili svijest o bitnom u ovim svojim SMS pričicama jer ovi zakoni o kojima mi danas trebamo raspravljati bi trebali biti srž, a oni su zapravo zakončići. Po ovim radnim materijalima koje smo mi dobili, pa tu nema pravog poreznog rastrećenja [[Upadica Jandroković: Jer vi tražite sada stanku?.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Ja imam pravo obrazložiti [[Upadica Jandroković: Zaustavite vrijeme. Tako je. Vi tražite stanku sada?]] Tražim stanku i želim dati obrazloženje zašto.
Dobro, u redu. To je u redu. U redu je.
Dakle, ovi porezni zakončići koje ste dali, bi trebali zapravo ciljati najveću skupinu građana, ne ekstreme, pa bi onda od te porezne navodne reforme trebalo imalo koristi. Vi to niste napravili. Zašto? Pa imate jednu jako skupu neučinkovitu administraciju koju treba plaćati, koja je većinom zaposlena po principu članskih iskaznica i onda nažalost ovi zakoni koji bi trebali biti izuzetno bitni za građane se pretvore u razinu 40 kuna mjesečno, a i to se na kraju izgubi. Meni je stvarno žao jer koliko vidim, vi se većinom bavite svojim unutarstranačkim ratovima, svojim SMS pričama i to na razini, evo reći ću, Del boy-a iz Mućki. Pa evo, stvarno savjetujem ministre, budite malo hrabriji i molim vas izvucite ruke iz džepova građana. Tražim stanku.
Stanku ću naravno odobriti. Nastavit ćemo u 9,50. Pri tom još samo želim pitati jeste li svi suglasni da radimo po ovim grupama 3, 3, 3? Ako je, ako je to tako, onda nastavljamo u 9,50 sati. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, sada ću predložiti dopunu dnevnog reda 9. sjednice sa 5 novih točaka. To su: - Konačni prijedlog Zakona o obavljanju studentskih poslova, - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna teksta i dodataka od 2. do 9. Protokola o suzbijanju zakiseljavanja eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999. godine uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine i dodavanje novih dodataka 10. i 11. -Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o održivom gospodarenju otpadom, - Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, remontu i prometu naoružavanja i vojne opreme, - Prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Obavještavamo vas da je temeljem članka 125., stavak 3. Poslovnika u dnevni red uvrštena i točka Prijedlog za pokretanje pitanje povjerenja Milanu Kujundžiću, ministru zdravstva u Vladi RH koji su danas podnijeli 31 zastupnik Hrvatskoga sabora. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje predloženih 5 odnosno 6 točaka u dnevni red sjednice? Ako nema primjedbi i ove su točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice i time je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Hvala lijepa. Kolega predsjedniče Jandroković, tražim u ime Kluba zastupnika SDP-a stanku od 10 min da se konzultiramo oko toga kako ćemo glasati vezano za skandalozni prijedlog mirovinske reforme koju je uputio HDZ u proceduru gdje se nažalost ide kontra hrvatskih građana, gdje se ubrzava odlazak u mirovinu za 4 g. u odnosu na ono što je sada na snazi a u Hrvatskoj se nažalost živi zbog zdravstvenog sustava koji je u kolapsu i ministra Kujundžića i premijera Plenkovića 3 mj. manje nego što se živjelo prije 2 g. Sve ide u krivom smjeru a vi svejedno gurate građane RH da idu što kasnije u mirovinu, da imaju što manje kvalitetan život i sa te strane mi se moramo konzultirati kako ćemo o tome glasovati. I još jednom ovdje pozivamo sve građane grada Zagreba i oni koji su u blizini da sutra dođu na prosvjed protiv mirovinske reforme u 12 sati na Europskom trgu zbog toga što se HDZ-u i ovoj katastrofalnoj mirovinskoj reformi i svemu ono što se događa oko toga, konačno mora reći dosta i stvari moraju stati. Građani se moraju pokrenuti, ne smiju gledati skrštenih ruku i ne smiju se pomiriti sa svim tim aferama koje se dešavaju, koje svaki dan obilježavaju HDZ-ovu vlast, gdje gradonačelnik Bandić kupuje, politički trguje i povećava, fiksira Plenkoviću većinu, on se uopće ne obazire i na taj način vladaju u RH. Znači moramo konačno reći dosta takvom upravljanju u RH. Hvala vam lijepa.
Sukladno Poslovniku, imate pravo na stanku, dakle nastavljamo sa radom u 12 sati i 21 minutu i 13 sekundi. STANKA U 12, 12 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,21 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prošlo je 10 minuta pa vas molim da zauzmete svoje mjesta. Kazali smo da imamo kvorum. Pa bih samo postavio pitanje ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 9. sjednice? Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice i time je dopuna dnevnog rada utvrđena.
Zahvaljujem premijeru i ministrima također i sada ćemo prijeći na temelju čl. 249. a) Poslovnika na iznošenje stajališta kluba. Prvi će govoriti nezavisni zastupnik, poštovani Hrvoje Zekanović. Izvolite.
…/Govornik isključen./…
Evo kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmemo mjesta tko želi ostat ovdje, otiđe tko želi otići iz dvorane, a da omogućimo kolegi Zekanoviću iznošenje stajališta. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, dragi kolege, kolegice oni koji su ostali da čuju što imam za kazati. Dakle, o ovoj temi se danas već govorilo, međutim ja ću pokušati malo detaljnije, a radi se o referendumima, o referendumskim inicijativama. Danas smo čuli da ministarstvo ministra Kuščevića provjerava apsolutno sve [[Upadica Reiner: Molim vas kolegice i kolege, molim vas. Dozvolimo kolegi Zekanoviću da govori, molim vas.]] Dakle ponovit ću, idemo još jednom. Poštovani potpredsjedniče Sabora, danas ću govoriti o jednoj temi koja je itekako bitna, itekako važna, a već se danas i govorilo o toj temi, a radi se o provjeri apsolutno svih potpisa od strane ministarstva ministra Kuščevića. Za one koji nisu znali Agencija za podršku informacijskim sustavima i informacijskim tehnologijama, tzv. APIS je dobio nalog od strane premijera, odnosno od strane Vlade RH da se provjeri apsolutno svaki potpis koji je prikupljen u 2 referendumske inicijative. U referendumskoj inicijativi za otkazivanje Istanbulske konvencije i u referendumskoj inicijativi za promjenu izbornog zakona. Znači to je u nekim slučajevima i preko 400 000 potpisa, sve skupa bi to bilo možda i milijun i 200 000 potpisa. I ovdje imamo jednu apsurdnu situaciju da ministarstvo nije dozvolilo promatračima inicijativa da sudjeluju u provjeri broja potpisa. S jedne strane se očekuje od nas da slijepo vjerujemo ministru Kuščeviću i agenciji APIS koja će provjeravati potpise, a s druge strane imamo situaciju da se ne vjeruje inicijativama da se na legalan i legitiman način prikupili potpise. Ja ovdje moram napomenuti jednu jako važnu stvar, a to je da je ta agencija APIS relativno nedavno bila prozivana upravo od strane HDZ-a i to upravo od predsjednike HDZ-a, onog prošlog naravno Tomislava Karamarka koji je izrazio sumnju da je ta agencija radila malverzacija na izborima. Zašto je on to pomislio? Zbog toga što u agenciji radi preko 100 ljudi koji su svi usko povezani sa socijal demokratskom partijom koja se raspada ovih dana pa je izrazio sumnju u nelegalnost prebrojavanja glasova na izborima. Onda sada imamo apsurdnu situaciju, a to je da opet HDZ-ov predsjednik vlade, predsjednik HDZ-a i njegov ministar Kuščević istu agenciju angažiraju za provjeru broja potpisa. I mi joj moramo vjerovati. Ajmo reći da joj vjerujemo, agenciji, ljudima u agenciji što će raditi, ali mene zanima zašto se ne vjeruje onda volonterima, tisućama volontera koji su darovali svoje vrijeme i prikupljali potpise. Mislim da je ovo jedan veliki problem i da ćete tek u narednim tjednima i mjesecima se vidjeti o čemu se radi. Da se razumijemo, nitko nije protiv provjere potpisa, dapače, želimo to da se ustanovi da inicijative imaju broj potpisa koji treba biti. Ali zašto se sve ovo događa? pa razlog je jednostavan. U slučaju deratifikacije Istanbulske konvencije imamo naravno promjenu i premijera u slučaju da nacionalne manjine ne budu imali prava u ovom Hrvatskom saboru kao što do sada imaju, opet ćemo mijenjati premijera. Drugim riječima, sa uspjehom bilo koje od ovih inicijativa Andrej Plenković, premijer RH odlazi u povijest. Pa nije čudno da se on usuđuje na ovakav način provjeravati potpise, odugovlačiti i nastojati osporiti volju građana. Danas sam već rekao, a evo ponovit ću, ja bih volio da u Hrvatskoj imamo predsjednika Vlade koji je malo više Hrvat, a malo manje Europljanin. Volio bih da u Hrvatskoj imamo nekog Orbana, a na današnju repliku premijera Plenkovića kad je rekao da su neki slučajno u Saboru, ja bih se usudio reći da je on slučajno premijer jer da su glasači HDZ-a znali koga će za premijera postaviti, siguran sam da mnogi ne bi dali povjerenje Andreju Plenkoviću. Stoga i s ovog mjesta pozivam još jedanput, vrijeme je za izbore pa da vidimo tko je gdje. Hvala.
Hvala lijepa.
I idemo na zadnju raspravu. Kao neovisni zastupnik poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora. Danas su svi govorili ovdje o raznim temama međutim nitko nije rekao niti riječ o onoj temi koja je danas ključna, koja je danas u medijima a radi se o novoj aferi. Taman je Agrokor počeo padati u zaborav a evo nove afere, zovemo je SMS afera. Ovdje bih postavio ključno pitanje, kako je moguće da institucije države, tajne službe daju ključne, povjerljive informacije medijima. Danas mi ako otvorimo bilo koji portal u Hrvatskoj možemo pratiti korak po korak apsolutno sve što poduzimaju tajne službe. Je li to u nekoj normalnoj državi moguće? Zašto se te tajne službe ne bave onim ključnim pitanjima, pitanjima nacionalne sigurnosti, pitanja što se događa u drugim zemljama, državama i kakvu politiku vode u Hrvatskoj? Moja sumnja je da s najvišeg vrha države, zna se na koga mislim, dolazi nalog da se informacije puštaju odnosno ovdje imamo sada jedan običan međustranački obračun, svi znate o kome se radi, gdje se tajne službe koriste da bi se unutar trenutno najveće stranke u Hrvatskoj riješili neki međustranački problemi. SDP se raspada a vidimo da s druge strane u HDZ-u također imamo sličnu agendu odnosno imamo međustranačke obračune iako reći ću, ovdje se stvari rade mnogo perfidnije, mnogo mudrije. Znači ponovit ću pitanje. Kako je moguće da informacije iz sigurnosno-obavještajnog sektora, dolaze do medija? Kako to mi možemo znati uopće da je netko s nekog tajnog broja telefonirao nekome i ključne informacije davao? Tko pušta informacije? Tko pušta informacije? Ministre Božinoviću, tko pušta ove informacije medijima da mi kao u sapunici možemo korak po korak pratiti što se danas dešava u tzv. aferi SMS-ovi. S druge strane ovdje ću se osvrnuti na još jedan događaj koji je aktualan a nitko o njemu nije govorio s ove ovdje govornice a radi se o prosvjedu u Vukovaru najavljenom za 13.10., znači evo kroz 20 dana imat ćemo priliku, tko hoće, tko želi, održati prosvjed koji je najavio gradonačelnik grada Vukovara gospodin Penava. Pa se pitam da li postoji nekakva agenda iza namjere gospodina Penave da se utječe na institucije da rade svoj posao? Nema agende. Ja sam siguran da je gospodin Penava to napravio onako od srca, kao pravi iskreni domoljub, ne razmišljajući puno, pozvao je ljude da svojim glasom u javnom okupljanju kažu što misle o neradu institucija jedan dugi, dugi vremenski period. S time da ovdje moramo reći da je gospodin Penava ipak pogriješio u jednoj stvari a to je zamjera institucijama njihov nerade a s druge strane, podržava institucije. Pa onda nakon razgovora sa ministrom Božinovićem, podržava premijera. To je isto ono što ja zapravo i zamjeram i svojim kolegama iz HDZ-a koji su bili protiv Istanbulske konvencije a i dalje podržavaju premijera Plenkovića. Gospodine Penava, situacija je malo šizofrena. Ne možete kritizirati institucije i istovremeno ih podržavati. Odlučite se. S obzirom da ste ovo napravili iz najbolje namjere kao pravi domoljub, kao pravi patriot, ja mislim da je odabir iznimno lagan. A onda na kraju moram se osvrnuti i na otkazivanje igara HVIDRA-e, mog kolege Đakića. Meni je žao što je naša HVIDRA i Udruga hrvatskih branitelja, što su toliko podijeljene, što su instrumentalizirane. A vi jako dobro znate da gospodin Penava nije stavio ovo događanje u taj termin namjerno nego sasvim slučajno. Ali vama ću čestitati na odanosti premijeru Plenkoviću i na jednoj stvarno promptnoj reakciji vas i gospodina Periše tako evo ga, mislim da će premijer Plenković biti jako zadovoljan vašom brzom reakcijom. Toliko od mene, hvala lijepo.
I idemo na zadnju raspravu kao nezavisni zastupnik, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora. Evo baš mi je zanimljivo slušati kolegu Batinića kako govori o istini i laži pa kad nije govorio na ovaj način, kada se govorilo o Istanbulskoj konvenciji u raspravi u ovom Saboru, kada nikako nije htio priznati da u njoj ima rodne ideologije iako u onoj izjavi koja prati samu Istanbulsku konvenciju itekako eksplicitno stoji da ima rodne ideologije a da se smatra da se neće primjenjivati na hrvatske zakone. Ali da malo se vratim na ovo konkretno što je uvaženi kolega maloprije rekao. Tako je, nažalost reći ću i u vrijeme ministra Barišića počelo se pripremati ta svjedodžba, slažem se, je, tako je, to je istina. I istina je slijedeća, da se kolega Šlezak borio i u tom vrijeme a još više u vrijeme vaše ministrice Divjak da to ne prođe. A vi najbolje znate i to je istina, da nije imao nikakvu ingerenciju, nikakva prava u tom ministarstvu, da ga se za ništa nije pitalo i to je bio jedan od razloga zašto je vjerodostojno napustio koaliciju i ministricu Divjak. Jer nije mogao za one stvari koje vjeruje, provoditi odnosno raditi na njima. I to je istina. A s druge strane ako je ministrica toliko nevina i sve, znači ako ona nije znala za tu cijelu priču, zašto je pustila svjedodžbu tu? Zašto je još poslala desetke tisuća mailova po cijeloj Hrvatskoj da bi uznemirila školu i ravnatelje? Je li na koncu ministrica govori o laži a ona govori jednu notornu lažu u svojoj izjavi? Kaže Kristina Pavlović iz HRAST-a, Kristina Pavlović nikad nije bila u stranci HRAST, kao ni vi, s tim da ona možda bude a vi nećete nikad biti. Ne zato što vi to ne bi htjeli, nego zato što to ne možete biti, postati i onda znači jednu notornu laž kaže da bi diskreditirala. A s druge strane ministrica nije reagirala na emisiju Otvoreno kada ju je urednik pozvao, 4 gošće, jednog svjetonazora, s jednim stavom i samo jednu gošću a to je Kristina Pavlović s drugim stavom. Pa čak je i sam urednik bio na strani 4 gošće a ne na strani Kristine Pavlović. Nije smatrao za shodno da kaže pa bilo bi dobro da budu ravnopravni, da budu dva, tri, tri, dva, nebitno kako. Pa čak joj bilo i onemogućeno zapravo kad je bilo predloženo da ja konkretno gostujem u emisiji, da dođem u emisiju jer to ne bi nekim odgovaralo da se čuje istina. Ponovit ću, ministrica je znala, kolega Šlezak se borio protiv toga i to je razlog zašto više nije u koaliciji. I nemojte se potkopavati. Nemojte govoriti one stvari koje ne drže vodu. A opet mije krivo, vi kao nekakav legalist koji uvijek govori o pravu i istini, zašto niste nikada rekli, komentirali, zašto Vlada RH nije dozvolila promatrače ove dvije referendumske inicijative, da malo pogledaju kako APIS broji glasove. U čemu je tu problem? To vam ne smeta, smeta vam neka izjava za koju držite da je neistina a zapravo je istina. Zašto niste kao legalist ustali protiv strahovlade, Vojka Obersnela u Rijeci koji je onemogućio prikupljanje potpisa. Zato što je vama jedini interes uspjeh vaše stranke. Pa ste i ministarstvo stavili čitavo u službu stranke, radite isključivo PR a ne ono što je zadatak ministarstva a to je unapređenje odgoja i obrazovanja i znanosti u RH. I zapravo stravično je da se kroz jedno ministarstvo ključno ministarstvo jer se tiče naše djece isključivo radi na promociji jedne stranke i to državni novcem a od reforme kurikuluma nemamo niti K. Tableti su nestali u tajfunu, od informatike nema ništa, nije bilo edukacije, roditelji se drže za glavu, profesori rade po starom programu a kada gledamo te famozne ishode, odnosno reformu kurikula osim onog samog naziva i naslova nije se ništa promijenilo. Ne sumnja se da li ste dobronamjerni ali ste krivo informirani. Sjednite malo sa vašom ministricom, pa je upozorite ovo što sam rekao. Pitajte je li istina da su nastavni planovi i programi samo promijenili ime a da su ostali zapravo identični i da srljamo u katastrofu obrazovanja a ministricu to nije briga jer više neće biti ministrica, a nije ni član HNS-a, vas bi trebala biti briga jer će vam i stranka zapravo izgubiti a ne dobiti.
Hvala.
Hvala lijepo, kolega Zekanović, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega molim vas, kolega Zekanović je sada, polako, molim vas. Hvala, izvolite, kolega Zekanović ima svojih 5 min, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani kolege. Ja se moram malo nadovezati na ovu prijašnju raspravu kada je kolega Jovanović nabrajao … [[Govornik se ne razumije.]] kolega iz HDZ-a odnosno njihove stranke. A zanimljivo nije rekao ono u čemu se on slaže s njima, u čemu ih podržava, u čemu zajedno glasuju, nije spomenuo Istanbulsku konvenciju, gdje likuje podržava premjera Plenkovića u svemu onome što on radi. Nije spomenuo reformu kurikulum, katastrofu za hrvatsko društvo, u kojem on podržava također vladajuću garnituru, ja bi rekao da je to nevjerodostojno. Odlučite se jeste li protiv HDZ-a ili ste za HDZ. Jednostavno budite prava oporba, dosljednija ili budite uz vlast. Tako da ovaj cijeli performans zapravo smiješan. Ja ću ovdje opet nešto reći o referendumima, jer kako vrijeme odmiče, oni polako padaju u drugi plan a ne smiju pasti. Prošlo je 10-tak dana, čuli smo našeg Kušćevića na vladi kako ponosno govori da se hrvatski građani nisu znali potpisati. Pa čak 30000 referendumskim potpisa proglasio neočitima. Reći ću nevjerodostojnima, jer je to termin koji je on koristio. Znači 30000 po referendumskom pitanju hrvatskih građana se nije znalo potpisati. I mene sada zanima ovdje da li je uopće netko od vas ovdje u sabornici, primjećuje da je postojala volja građana, da se raspišu ti referendumi. Da je postojala volja građana da se svi hrvatski građani izjasne jesu li za Istanbuslku konvenciju ili su protiv nje. I u čemu je problem? Ja mislim da bi rezultat bio jako tijesan, ja mislim da bi možda čak i premjer Plenković i likovao na koncu i još mnogi drugi koji ga podržavaju i iz SDP-a i iz HDZ-a, da bi možda čak građani RH, da se ne ratificira Istanbulska konvencija. I što imamo sada? Imamo zapravo kukavičluk imamo strah s jedne strane, da se čuje volje građana. Prije 3 dana sam prozvao, pozvao zapravo, predsjednicu RH da potakne premjera Plenkovića da se raspiše referendum. Uostalom prema čl. 3. RH predsjednica ima i pravo i mogućnost raspisati referendum. A ovdje je očito da postoji interes po ova 2 odnosno, 3 referendumska pitanja da se građani žele očitovati na referendumu. I zanima me zašto naša predsjednica nakon toliko dugo vremena, nije glasno i jasno rekla svoj stav. Pa ja sam za Istanbuslku ili ja sam protiv Istanbulske konvencije. Zašto se nije izjasnila postoji li očita volja građana da se ovi referendumi raspišu. Ali, ipak, evo, reći ću da je izrazila jednu sumnju u netransparentnost provjera broja potpisa i načina njihovog prikupljanja. Ako je predsjednica izrazila tu sumnju, ja sada ne vidim razlog, zašto se to ne bi možda ponovilo, zašto se ne bi volonterima na pravi način omogućilo da imaju uvid u to što se radilo. I ponoviti ću onu staru tezu koja je iznimno važna, a to je, zašto nije dozvoljeno volonterima inicijativa da sudjeluju u provjeri potpisa ovih referendumskim inicijativa. Zašto? U čemu je problem? A odgovor je zapravo jasan, Istanbulska konvencija mora ići dalje, Istanbulska konvencija se ne smije deratificirati, jer ako padne Istanbulska konvencija, pada i Vlada odnosno, pada i premjer, jer bi premjer zapravo prema Europi, do koje mu je jako stalo izgubio bi kredibilitet. One odluke koje je on donio, narod ruši, zapravo ne bi više bio predstavnik naroda. Zato je gospodin Kušćević i dobio nalog referendumi ne smiju proći. Nađi način, kako ćemo rušiti te referendume a da ne dođe do Ustavnog suda. Najjednostavnije bi bilo proglasiti hrvatske građane nepismenima, proglasiti da se ne znaju čitko potpisati, da ne znaju potpisati svoj OIB i padaju referendumi. Međutim, ova tema neće stati. S ovog mjesta ja običajem da ću se zalagati i dalje, dok sam u ovom Domu da se Istanbulska deratificira, odnosno, da se volja građana po ova 3 referendumska pitanja poštuje.
Hvala vam.
Dobro jutro poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Počinjemo kao i uvijek radni tjedan, slobodnim raspravama klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi se je javio danas poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, poštovani predsjedniče Sabora. Govorit ću o jednoj temi koja je itekako aktualna. Međutim mi u HS nismo o njoj raspravljali, ali ja smatram da bi bilo nužno. A radi se o migrantskom problemu u RH. Već danima i danima slušamo kako je granični prijelaz Maljevac zatvoren, danas već 6-ti dan. Slušamo kako se u Velikoj Kladuši nalaze tisuće i tisuće migranata. Brojku točnu zapravo i ne znamo. Netko kalkulira da se nalazi tamo i 10 000 migranata. Inače, službeni podaci EU su da je kroz BiH danas prošlo odnosno u nju ušlo oko 25 000 migranata. Zanemarujemo činjenicu da RH nije u prostoru Schengena, a da Slovenija i Mađarska jesu. Zanemarujemo činjenicu da su Slovenija i Mađarska podigle bodljikavu žicu odnosno ogradile svoje države da migranti ne bi ulazili. Nisu oni to postavili tek tako, nego zato što im je netko dozvolio. Dozvolila im je EU, netko im je namignuo iz Brisela da to smiju napraviti. RH u Schengenu nije, ali RH je i ovaj put ona zadnja linija odbrane. RH je i ovaj put europski stražar, kao što je nekoć bila… [[Govornik se ne razumije]] kršćanstva i danas RH također brani EU, ovaj put od migranata koji neovlašteno, nezakonito pokušavaju ući u europski prostor. Oni kažu migrirati, a ja ću reći kolonizirati. To nije sve. U srpnju mjesecu u UN-u donesena je deklaracija koja se naziva Globalni sporazum za sigurnu i urednu i redovnu migraciju. Radi se o sporazumu odnosno deklaraciji koju je podržalo 192 zemlje svijeta, dvije nisu, jedna je nama susjeda Mađarska, a jedna najutjecajnija država na svijetu, to su SAD. Što nam on donosi? Zapravo nitko ne zna. Ja bi rekao donosi nam liberalizaciju kretanja migranata u EU. Liberalizaciju kretanja migranata diljem svijeta. I RH, kao što prihvaća sve ono što dolazi iz svijeta i sa zapada i ovo prihvaća. Tako da se 10. prosinca u Marakešu u Maroku očekuje i ratifikacija odnosno potpisivanje od strane predsjednice RH Kolinde Grabar Kitarović, ovoga ja ću reći spornog dokumenta. Ako malo pogledate o čemu se radi, vidjet ćete da je dokument dosta općenit. Međutim, on itekako daje vjetar u leđa novim migracijama. Pa i sami predlagatelji ovog dokumenta kažu da je interes ovog dokumenta, prije svega, u poslodavcima, u industriji zapadne Europe koja očajno traži radnu snagu. Ovaj dokument nije da bi se zaštitilo te ljude. Ovaj dokument nije da bi se njima pomoglo, da bi oni bolje živjeli, nego ovaj dokument isključivo služi da bi industrija, da bi gospodarstvo zapadne Europe, EU, dobilo toliko potrebnu radnu snagu i smatram da to nije u redu. Velika Kladuša koja je danas odnosno ovih dana pod opsadom migranata, pa je i granični prijelaz Maljevac zatvoren, ponovit ću već 6 dana, nije u Pakistanu, nije u Bangladešu, ali je Bangladeš i Pakistan u Velikoj Kladuši. Danas stanovnici Velike Kladuše kada padne noć više ne izlaze na svoje ulice. Gradi se već četvrti kamp migranata uz hrvatsku granicu. Što nas čeka nitko ne zna. Jer i policija priznaje da je ta migrantska ruta aktivna i da će biti aktivna slijedećih godina. Jednostavno matematikom ako uzmemo u obzir da svake godine u Europu tom rutom dođe desetke, desetke tisuća migranata, u jednom trenutku oni više u BiH neće moći ostati. Završit će u RH, a neće moći dalje jer je bodljikava žica na šengenskim granicama EU. Govorimo o jednom ključnom problemu s kojim ćemo se tek suočiti, a nažalost, evo ovdje i u HS, ne čujem da itko ukazuje na ovaj iznimno veliki problem. UN priznaju da ima 250 milijuna migranata u svijetu, ali također i priznaju da ima oko milijardu ljudi koji će potencijalno postati migranti. Milijardu ljudi. Gdje će oni završiti? Ja se nadam da naša predsjednica [[Upadica: Hvala.]] Kolinda Grabar Kitarović zna.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovih dana svjedoci smo drame oko opstanka Hrvatske brodogradnje … [[Govornik se ne razumije.]] Živi zid kao i stručna javnost već godinama upozoravaju hrvatsku Vladu da su sva 4 Hrvatska brodogradilišta u velikim problemima i da im prijeti gašenje. O tome su, na ovom istom mjestu za saborskom govornicom govorili čak i najistaknutiji predstavnici vladajuće većine, uključujući samoga premijera Andreja Plenkovića. Podsjećam da smo cijelo proljeće upozoravali na ovaj problem osobito prilikom ustoličenja ovoga ministra gospodarstva Darka Horvata. Rekli smo da u Hrvatskoj ne postoji brodogradilište koje je restrukturirano, reorganizirano i reekipirano na način da se usvojeni asortiman iz sektora velike brodogradnje može proizvoditi bez neprihvatljivih gubitaka. Govorili smo da se državnih novac izvlači na privatne račune dok su istovremeno radnicima dijele otkazi i planira se prenamjena zemljišta i objekata brodogradilišta radi njihovog konačnoga gašenja. Štoviše, već 5 godina Državni ured za reviziju jasno naglašava da se državni poticaji u brodogradnji troše ne namjenski i da je potrebno raskinuti ugovore o privatizaciji Brodosplita. Na DORH-u se također već godinama nalaze kaznene prijave protiv odgovornih za katastrofu u brodogradnji i ponovno ništa nije poduzeto. Sv se zna i godinama nitko ništa ne poduzima, dakle čak ni onda kad su institucije odradile svoj posao. Postavio sam i sad ponovno postavljam pitanje Vladi RH. Treba li Hrvatskoj brodogradnja? Ako ne treba, a svi se ponašaju kao da ne treba, onda ju ugasite ali pritom molim da javnosti odgovorite na slijedeće pitanje. Kako ćemo održati rast industrijske proizvodnje izvoza i BDP-a općenito bez brodogradnje? Kuda ćete sa 20 000 radnika i članova njihovih obitelji iz brodogradilišta kao isto toliko kooperanata? Zašto nitko nije odgovarao za nezakonita restrukturiranja privatizacije i zašto ste dopuštali kojekakvim strančicama nacionalnim i lokalnim, da unište jednu do jučer uspješnu granu gospodarstva radi namirenja vlastitih materijalnih interesa? Kako je moguće da su brodogradilišta postajala osobni projekt nekolicine političara krajnje nestručnih za bilo što osim za muljaže ispod stola? Kako je moguće da Vlada nema blage veze šta je učiniti sa brodogradilištima nego kukati pred Europskom komisijom, pred njezinim vratima od kuda odgovori ne stižu osim najava da će tražiti povratak subvencija koje su nam prethodno dali? Doista, hrvatska brodogradnja možda broji svoje posljednje dane i to doslovno. Postoji još jedna jedina šansa a ta je formirati ekspertni na nivou hrvatske brodogradnje bez uplitanja politike koji bi u roku od 90 dana trebao u najkraćim crtama donijeti program restrukturiranja. To znači definirati proizvodne … [[Govornik se ne razumije.]] po pojedinim brodogradilištima i donijeti okvirne planove rada za narednih 5 g. te definirati mjere za tehnološku obnovu i racionalizaciju poslovanja pojedinog brodogradilišta. U tom periodu koji nije predug, država bi morala osigurati nastavak proizvodnje kako bi troškovi sanacije bili što manji. Hrvatska kao pomorska zemlja treba brodogradnju kao jednu od glavnih poluga razvoja gospodarstva. Hvala lijepa.
Hvala.
Sada sukladno čl. 249.a. vrijeme je za iznošenje stajališta kluba zastupnika. Imamo jednu prijavu, a to je u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite kolega.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolegice i kolege, na početku ove današnje stanke, odnosno kako se to sad zove iznošenje mišljenja, htio bih još jednom upitati premijera Andreja Plenkovića, tko ste vi gospodine Plenkoviću da ne date javnosti javne podatke? Naime, 17. svibnja ove godine poslao sam upit Vladi o tome da nam se da evidencija ulaska u zgradu Vlade za dva datuma. Za tada poznata dva sastanka Borg skupine u zgradi Vlade. Znači, 6.3. i 23.3. prošle godine. Od svibnja, pa evo sad će još malo 10. mjesec, prošlo je nekih 5 mjeseci, od tada do danas ništa od Vlade nije stigle unatoč roku u kojem su to morali dati, unatoč našim požurnicama, unatoč našim posjetima jer evo, zgrada Vlade nam je odmah tu preko puta. Unatoč tolikim i tolikim telefonskim pozivima, gospodin Andrej Plenković, odnosno njegove službe ne daju uvid u javne podatke. Podsjetit ću vas da, sukladno Zakonu o pravu na pristup informacijama iz 2013., izmjenama iz 2015., te presudi Ustavnog suda, znači postojao je ovakav sličan slučaj kada je javnost tražila uvid ulazaka u zgradu Vlade i Ustavni sud je presudio, tada je Sanader još bio premijer, ako se ne varam, da se moraju ti podaci dati javnosti. Ne, gospodina Plenkovića ne zanima, pokazao je masu puta, niti transparentnost, niti interes javnosti, ne zanima ga ništa od toga i odbijaju dati informacije već 5 mjeseci, još malo pa će ići 6. mjesec. Čemu presuda Ustavnog suda, čemu zakoni ako jedan premijer koji bi trebao biti prvi koji će poštovati transparentnost, valjda mu je u interesu da javnost kako dobro i uspješno on vodi Hrvatsku i kako je sve unaprijed dogovoreno i isplanirano. Valjda bi on prvi trebao biti koji bi ispoštovao te procedure. Valjda i poštuje nešto Hrvatski sabor. Jel poštuje imalo Hrvatski sabor, pa da nam dostavi, kad već ne odgovara na tolika i tolika zastupnička pitanja, da nam barem dostavi jednu osnovnu informaciju. Evo, imamo i ovdje na ulasku u Hrvatski sabor također takvu evidenciju. Vrlo lagano možete doći do nje. A zašto premijer Plenković to ne želi dati, tj. nije htio dati tamo u 5. mjesecu? Zato da je tada dao, otkrilo bi se da ne na dva sastanka, nego na barem 7 sastanaka Borg skupine je sudjelovao i to 23.2., 26.2., 26.2. navečer, 28.2., 6.3., 23.3. i 24.3. i bio je još jedan 29.3. u zgradi Vlade, ali on nije bio prisutan osobno. To je iz svjedočenja Martine Dalić. Pažljivo oko će primijetiti rupu između 6.3. i 23.3. od nekih 17 dana. Znamo iz svjedočenja Martine Dalić da je 14.3., dakle unutar tog perioda kad ne znamo točan datum bio sastanak, bilo ih je vjerojatno još mnogo više, ali ne možemo znati niti tko je bio, niti kad je bio, bez da dobijemo uvid u knjigu ulazaka i izlazaka iz Vlade. Od 5. mjeseca se hoće prikriti koliko je bilo sastanaka u zgradi Vlade i tko je sve bio na tim sastancima. Zahvaljujući našoj kaznenoj prijavi i svjedočenju Martine Dalić u državnom odvjetništvu, znamo da ih je bilo 8 datumom i tko su bili sudionici. A naziru se iz tih svjedočenja i drugi sastanci Borg skupine, ali ne znamo točno kad su bili, niti tko je bio na njima. Zato je potrebno da dođemo do informacija iz te knjige ulazaka i izlazaka. I zato gospodin Plenković skriva jer ne želi da hrvatska javnost zna cijelu istinu oko Agrokora, već je uhvaćen u laži i za Šavorića, i za pisanje zakona, godinu dana se sustavno obmanjivalo hrvatsku javnost i onda kad se razotkrilo da je on svom prijatelju iz škole od tolikih odvjetnika u Hrvatskoj dao ovako osjetljiv posao, ovako važan posao, mimo svih pravila, on je nas uvjeravao da smo mi ludi, da je to sve u redu pa neka se pitaju u Bruxellesu je li to tako normalno, jel se tako radi u ozbiljnim zemljama ili se tamo daju ostavke i sankcije i za puno, puno manje stvari. Prema tome pozivam s ovog mjesta još jednom, mi ćemo ići do kraja, momentalno je to na povjerenici za informiranje kojoj rok istječe sutra, nakon toga je Upravni sud pa Ustavni sud i mi ćemo tjerati ovu priču do kraja. Mora se znati tko je oskvrnuo zgradu Vlade hrvatske institucije čiji članovi jedne para skupine, Borg skupina koja je i pisala zakon i birala ljude koji će od njega imati koristi, provodila ga, a sve to pod budnim okom premijera koji je sastancima zasjedao.
Hvala vam kolega Vilibor Sinčić.
sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Snage u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. zadnjih par dana svjedoci smo medijske ofenzive, mirovinskih fondova u vlasništvu banaka koji upravljaju sredstvima iz drugoga stupa. Dobro potkožena gospoda konačno su shvatila da će izgubiti unosni posao koji samo njima ide u prilog pa putem skupo plaćenoga PR-a čine sve što mogu da plasiranjem neistina zadrže nezasluženo stečene privilegije i beneficije. Javnost mora znati istinu, a ta je da je drugi mirovinski stup izmišljotina svjetske banke nametnuta bivšim komunističkim zemljama koja nigdje nije uspjela i svi su do sada od nje odustali, osim naravno nestručne, prestrašene i korumpirane hrvatske vlade. Vlada odgovornih zemalja poput Slovenije i Češke nisu čak ni uvodile drugi stup jer su znale da će njegove posljedice biti štetne. Država je do sada isplatila mirovinskim fondovima oko 100 milijardi kuna čistoga novca, a ti fondovi su tim novcem vrlo loše raspolagali, često kupujući dionice propalih tvrtki, između ostaloga Agrokora, Petrokemije, Kredobanke, Centar banke, Luke ploče i brojnih drugih. Istovremeno, akumulirajući gubitke zaposlenici uprava u fondovima sebi su isplaćivali ogromne plaće, ne snoseći ni najmanji rizik za svoje pogrešne odluke. Javnost mora znati da u trenutku dok većina hrvatskih građana nema mirovinu niti 2000 kuna zaposlenici mirovinskih fondova imaju prosječne plaće veće od 17 tisuća kuna. Oni se časte našim doprinosima, našim mirovinama, našom neizvjesnom budućnošću. Najgore od svega je to šte će umirovljenici po novom modelu isplate mirovina iz I i II stupa imati mirovine niže u prosjeku od 500 do 1000 kuna. To je jasan i nepobitan dokaz da je II stup promašaj i da ga treba pretvoriti u dobrovoljni. Jedinu korist u II stupu imaju ljudi sa plaćama višim od 20 tisuća kuna što ponovno ide na ruku krupnom kapitalu odnosno obitelji onih štediša koji će eventualno umrijeti prije doživljenja mirovina jer se u tom slučaju sredstva mogu naslijediti. Sve drugo je ne samo loše nego katastrofalno. Zbog II stupa Hrvatska se zadužila za oko 90 milijardi kuna. Javni dug je porastao na rekordne iznose. Zbog II stupa više su PDV, svi porezi i cijena rada, kreditni rejting nam je u rangu smeća, zatvorena su radna mjesta i potaknuto je iseljavanje. Sada kada je otkrivena sva poraznost uvođenja drugog stupa, banke sumanuto predlažu da im država da još 40 milijardi kuna iz proračuna za izjednačavanje mirovina iz I i II stupa, pa čak i da državne obveznice iz njihovog portfelja zamijene dionicama državnih tvrtki. Znači, banke su zamislile da im uz 100 milijardi kuna koje su već dobile još moramo u vlasništvo predati i HEP, Hrvatske autoceste, INA-u i udjele u drugim javnim tvrtkama. Najtragičnija u cijeloj toj priči je propaganda koju banke šire, a ta je da one štite građane od zločeste hrvatske države. Hrvatski građani su u stvari u opasnosti od Hrvatske, a dobrobit im čine banke u stranom vlasništvu i njihove uprave, njihovi zaposlenici koji, ponavljam još jednom, na muci i trudu radnika budućih umirovljenika ostvaruju prosječne plaće u visini 17 tisuća kuna. Najgore je još od sve ga da jedan dobar dio javnosti čak u to i vjeruje. Vjeruju u sličice i efektne naslove koji se dnevno pojavljuju u kontroliranim medijima, barem sudeći prema izjavi ministrice Dalić pred USKOK-om. Prema tome, rješenje je za ovu situaciju II stup pretvoriti u dobrovoljni, osigurati na taj način novac za isplatu postojećih mirovina, smanjiti javni dug, kamate i poreze, otvoriti radna mjesta, suzbiti sivu ekonomiju i korupciju, pojeftiniti javnu upravu prvenstveno kroz teritorijalni preustroj, a zatim odbiti bilo kakve dodatne poteze koje nam Vlada predlaže, a koji su u biti vrlo loši, kao što je produljenje radnog staža, penaliziranje mirovina i ostalo [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Zakoni koji se tiču mirovinske reforme već su poslani u proceduru, a predao ih je Živi zid. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Idemo na treću raspravu. Poštovani kolega Goran Aleksić, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, dana 11. srpnja 2018. godine donesena je konačna pravomoćna presuda u slučaju Franak. Visoki trgovački sud je utvrdio ono što sam govorio ovdje da će biti utvrđeno, da je 8 banaka sa dužnicima ugovaralo nepoštenu promjenjivu kamatnu stopu, koja je zbog toga ništetna i da je 8 osuđenih banaka ugovaralo nepoštenu valutnu klauzulu švicarski franak, koja je zbog toga ništetna. Na temelju te presude, svi građani koji su ugovarali kredite sa valutnom klauzulom švicarski franak imaju pravo na obeštećenje. Svi oni koji su kredite otplatili prije konverzije sigurni su da će dobiti tužbu u svoju korist. Oni koji su konvertirali moraju pričekati još možda odluku vrhovnoga suda, o tome imaju li nakon konverzije pravo na obeštečenje. Međutim, postoje ugl. 3 temeljna pravna pitanja, koja za sada nisu riješena. Prvo pravno pitanje je ovo koje sam rekao imaju li dužnici koji su konvertirali svoje kredite pravo na obeštećenje, drugo pravno pitanje je, imamo li pravo mi koji smo ugovarali takve kredite proglasiti takve ugovore ništetnima, odnosno, hoće li sud proglasiti takve ugovore ništetnima. I treće pravno pitanje, odnosi se na euro i kunske kredite, gdje je nedavno donesena prav pravomoćna presuda, da su i euro i kamate nezakonite, pa je zbog toga banka morala vratiti oštećenom dužniku preplaćenu kamatu. Tako treće pravno pitanje imaju li pravo euro i kunski dužnici, na temelju kolektivne presude, na obeštećenje ili samo na temelju Zakona o obveznim odnosima. Na ta pitanja, sva tri pitanja, odgovoriti će Vrhovni sud RH, međutim, ono što je važno reći, nedavno sam saznao, u petak sam to saznao, da zastara potraživanja koja nema, zbog toga što je bila kolektivna tužba i kolektivna presuda, dakle, nema zastare potraživanja za CHF kredite, te zastare potraživanja za preplaćenu kamatu nema do 13. lipnja 2019. g. Dakle, svi dužnici koji podignu tužbe prije 14. lipnja 2019. g. imaju pravo na kompletnu preplaćenu kamatu. Što se tiče Sperbank, zastara nastupa tek 2023. g. Što se tiče valutne klauzule CHF, zastara potraživanja za svih 8 banaka nastupa 2023. g. što to znači. To znači svi oni koji su konvertirali CHF kredite, ukoliko žele biti sigurni da će dobiti i preplaćenu kamatu i razliku tečaja, morali bi tužiti prije 13. lipnja 2019. g. Postoji rizik da će vrhovni sud možda proglasiti svojom nekom odlukom na temelju revizije, da oni dužnici, koji su imali konverziju, nemaju pravo na obeštećenje. No taj rizik, po mom mišljenju, mora se prihvatiti. Jednostavo se mora krenuti u sudski proces, mora se prihvatiti rizik i mora se uzeti novac od banaka. Banke su u istinskoj panici, dokaz za to je činjenica da na temelju mirnih zahtjeva dužnika, da im se vrati novac koji je preplaćen, dakle, dužnici pišu bankama da im vrati novac na temelju kolektivne presude, neke banke odgovaraju da oni to pravo nemaju. Kažu da ta prava imaju samo oni koji su ugovarali stambene kredite. To nije istina. Presuda u kolektivnom slučaju fanak odnosi se na sve vrste kredita sa valutnom klauzulom CHF, dakle, stambeni, auto krediti, hipotekarni krediti, gotovinski krediti. Na sve njih odnosi se presuda u slučaju franak. Da li se pitanje zastare potraživanja odnosi na euro i na kunske kredite, također će odlučiti Vrhovni sud i to nije sigurno, stoga, tim dužnicima koji imaju euro i kunske kredite i krenu tužiti banku, poručujem da imaju sigurno, da sigurno će dobiti zadnjih 5 g. preplate, međutim, nije sigurno da će dobiti kompletni iznos preplate. O tome more odlučiti vrhovni sud. Postoje neke najave, da će se o zastarama potraživanja na temelju ništetnih ugovornih odredba, dogoditi neke promjene, međutim, do tih promjena nije došlo. Za sada imamo ono što imamo. Dakle, ponavljam, zastare, potraživanja za preplaćene kamate nema do 13. lipnja 2019. g. za CHF kredite. Zastare potraživanje za valutnu klauzulu nema do 2023. g. a u međuvremenu udruga franak priprema jednu odvjetničku ekipu koja će biti spremna za studeni, a do tada, tko god se žuri treba sam pronaći odvjetnika i tužiti banku. Hvala.
Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e također se prijavio za sudjelovanje u iznošenju stajališta, izvolite. Zastupnik Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Uzeo sam ovu stanku odnosno kako se to sad zove iznošenje mišljenje u ime kluba, da iznesem mišljenje o ovim zadnjim događanjima oko afere SMS. Skandalozno je da netko može na taj način zloupotrebljavati institucije, da možeš uzeti telefon, nazvati nekog svog poznanika koji radi u policiji, DORH-u, na sudu, koji ima uvid u spise, u zapisnike i onda da mu kažeš hej čuj, prijatelju, daj mi vidi dokle je to došlo, tko je slijedeći, kako će to ići, kad će doći po njega. To se upravo ovdje dogodilo, gospodin Franjo Varga, bivši djelatnik MUP-a koliko znamo, informatičar, očito je malo na crnom tržištu radio nekakav slobodan posao, dobro su mu pomogle bivše veze sa policijom odnosno sa SOA-om, podsjetit ćemo, gospodin Brkić je nekada bio u policiji, gospodin Karamarko je nekad bio u SOA-a i ministar, znamo također da je gospodin koji se našao u ovoj aferi dakle dobro povezan s njima. Ja bih rekao tu se stvara jedna siva eminencija. Netko tko zapravo donosi odluke, tko vuče poteze, tko je iza sjene, koga ne vidimo i tko gura naprijed svoje, rekao bih lutke, ekspoziture, da nas zbuni. Došlo je do curenje informacije iz istrage, netko je javio a sad znamo i tko je, dakle vozač gospodina Tolušića je javio gospodinu Franji da će doći po njega, da uništi hard diskove, da uništi USB, diskove, to se nije smjelo dogoditi, to se u normalnoj zemlji ne smije događati, da netko na taj način zloupotrebljava institucije, da krši zakone, da trati resurse državnih institucija, da trati radno vrijeme djelatnika institucija i postavlja se pitanje koliko je istraga propalo, koliko je kaznenih procesa, postupaka propalo, otišlo u zastaru kroz sve ove godine ako se tako radilo kroz sve te godine. Ajmo biti malo pesimisti pa reći da se upravo tako radilo. Nemamo još niti jednu pravomoćnu presudu u jednoj krupnoj ribi iz politike, biznisa, za bilo što. Znamo za šta se dešavalo sa procesima, koliko je bilo zastara, koliko je bilo nepodizanja optužnica, kašnjenja jedan dan, to su sve priče iz našeg pravosuđa i upravo ovakvi ljudi kao što je gospodin Franjo su sigurno kao posrednici ili kao izvor informacija ili kao operativci sudjelovali u sabotažama odnosno oslobađanju odgovornih ljudi. Tome se više mora stati na kraj i dobro je da se pokrenula rasprava i o tome i da se istražuju i oni koji su u tom sudjelovali. Spominje se da je gospodin Franjo još radio osim za Mamića i za Todorića i za Karamarka određene stvari, ne bi se čudio, pozvao bi samo institucije da odrade posao do kraja, da se ničega ne boje, da raspetljaju stvar do kraja jer pravne sigurnosti nema ako cure informacije iz istraga i onda prozivaju ti i takvi, Živi zid za anarhiju, a što ste napravili od institucija, može vas stvarno biti sram. Da može netko tako preko veze evo zvati, dobar dan, dajte mi informaciju tko će slijedeći biti uhićen ili što treba napraviti sa dokazima, to je stvarno tragikomedija. Jasno je tko je uveo anarhiju i u kaznene procese i u policiju i u DORH i na sudove i toj praksi treba stati na kraj i oštro osuđujem sve one koji su u ovome svemu sudjelovali, to je nešto što treba postati prošlost da napokon imamo pravnu državu a ne kaos. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, svatko od nas u životu je napravio grešku, ja sam napravio jednu od njih, to je zapravo puno njih, ali ovo je jedna koju bih htio istaknuti. Naime, lažno sam optužio Damira Ježića za smrt sestara Filipović iz Rijeke. To sam učinio vjerujući rekla kazala pričama i bez ikakvih zapravo jasnih dokaza. Iz toga razloga želim pročitati ono što je dogovoreno nagodbom vezano uz njegovu tužbu protiv mene za naknadu štete. Ja Ivan Pernar, ovim putem se ispričavam gospodinu Damiru Ježiću za objavu članka objavljenog na mojem Facebook profilu dana 15. rujna 2016. godine. Gdje sam za istog iznio lažne tvrdnje da je isti počinitelj prometne nesreće u kojoj su smrtno stradale sestre Filipović iz Rijeke. Te mu se isto tako ispričavam za netočne i neistinite tvrdnje koje sam iznio u emisiji Presing emitirano na televiziji N1 dana 5.10.2016. godine u 20h., a gdje sam isto tako Damira Ježića lažno optužio da je odgovoran za smrt sestara Filipović u prometnoj nezgodi u kojoj su iste stradale. Evo, ovo je moja iskrena isprika njemu i ovaj proces koji je on pokrenuo protiv mene me naučio velikoj životnoj lekciji, a to je da bez obzira koliko ljudi vam reklo nešto, to ne znači da je to istina. Naše ljudsko razmišljanje je da ako ljudi govore da bi to trebalo biti istinito, međutim nekada se radi tj. često puta se radi o glasinama, glasinama koje ne moraju biti istinite odnosno koje mogu biti lažne. Vjerujem odnosno smatram da su u ovom slučaju te glasine, da je on odgovoran za njihovu smrt bila lažna i nažalost to sam shvatio tek nakon sudskog procesa kad sam shvatio da zapravo nema dokaza koji bi ga inkriminirali. Ono što hoću reći je da u svom radu kao zastupnik moram biti temeljitiji i moram uvijek provjeriti ono što govorim a nažalost nisam bio uvijek takav i eto, vjerujem da će ova isprika odnosno proces koji je Damir Ježić pokrenuo protiv mene, naučiti me da tj. proces me naučio da budem pametniji kad nešto govorim odnosno da provjerim ono što pričam a ne da pričam, iznosim nešto na temelju rekla-kazala, tvrdnje. Eto hvala.
Hvala lijepa. S time ćemo završiti današnji rad, mi ćemo se ponovno naći kao što je bilo rečeno, u srijedu u 9 i 30, sa točkom koju je pročitao predsjednik Sabora. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,15 SATI.
Hvala. Idemo sada na iduću raspravu, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, uzeo sam ovu stanku kako bi govorio o katastrofalnom upravljanju u Hrvatskim šumama. Veliki dijelovi Medvednice, Žumberka, Banovine, Gorskog kotara i Like postaju goli, ogoljeli, zbog siječe, što legalne što ilegalne. Domaći poduzetnici, domaći obrtnici vape za drvom, vape za time da mu daju dodanu vrijednost, da sačuvaju t radna mjesta u ruralnim prostorima koji se i tako i tako prazne, ali za njih u pravilu nema sirovina, nema resursa nego se ide u izvoz. Hrvatske šume rade netransparentno, nepošteno pa i nezakonito čemu svjedoče sudski sporovi protiv njih zbog kršenja ugovora. Kao i drugom javnom poduzeću, kad s njima poslujete važno je biti podoban. Ako ste podobni, možete dobiti i više nego što sete platili, a ako niste, i ono što ste potpisali, što vam pripada po ugovoru i po onome što vam pripada po odluci o načinima i uvjetima drvnih sortimenata, ne možete dobiti. Ako niste podobni, i onu malu količinu koju trebate dobiti da bi ste recimo preradili ogrjev, dobijete umjesto toga trulo drvo. Osim što se dakle uništavaju hrvatski ruralni prostori, uništavaju se i hrvatski poduzetnici, evo spomenut ću pilanu Muhvić, li mnogo je takvih slučajeva takvih dana, o njima ću još govoriti, pilana Muhvić je iz Gerova, oni zapošljavaju 20-ak zaposlenih na izradi drva za ogrjev, nekada su proizvodili stolariju, ali zbog lošeg djelovanja Hrvatskih šuma ta proizvodnja je uništena jer se nije isporučivao materijal. Zamislite sada za jedno malo Gerovo koliko je 20 zaposlenih. Jel je to pola, trećina, petina, desetina zaposlenih za tako malo mjesto. U Muhvićima je 90 sirovina za ovu godinu neisporučeno i ako se to ne promijeni morat će zatvoriti svoju pilanu i sve ove ljude nažalost otpustiti. Ako se takva politika nastavi, ostvarit će se ono što mi je rekao jedan goranin prije dvije godine. Ovdje gore za 30 godina više neće biti nikoga. Iako Zakon o brdsko-planinskim područjima predviđa da kod istih uvjeta onaj tko je iz brdsko-planinskog područja ima prednost, u praksi se to ne događa. Kod dodjele drva preko aplikacije, preko javnog poziva zapravo se radi o podvali. Vi samim klikom, ulaskom u aplikaciju pristajete na skroz nove uvjete poslovanja, skroz nove količine, vrste, tipove i ne možete uopće ni sudjelovati u procesu nabave sirovine za vašu proizvodnju bez da pristanete na te nove uvjete. Dakle, radi se o iznudi, radi se o ucjeni. Imamo također slučajeve samovoljnog mijenjanja ugovora koji završavaju na sudovima, ali znamo kakvi su naši sudovi spori. Dok dođe do nekakve pravde, ako se i dođe, već će sve živo popropadati. Iz Hrvatski šuma pak lažu da eto, ne isporučujemo hrvatskim poduzetnicima drvo jer drva nema. To nije točno, drva ima, ali ima za podobne. Također drva ima, ali ima za izvoz. Velike količine drva odlaze za strane zemlje, za Mađarsku, za Italiju. U Italiji momentalno imamo nekoliko firmi koje uvoze velike količine drva iz Hrvatske. Možda Hrvatske šume kažu da toga nema, ali svjedočenje vozača, a na kraju krajeva svako drvo ima svoju oznaku, jasno se može utvrditi tko, kamo i za koga vozi. Najavljujem s ovog mjesta obračun sa svim onima koji krše zakon, koji netransparentno rade, koji nepošteno rade, gospodarenjem hrvatskim javnim resursima, a šume to svakako jesu. Istražit ćemo ovo do kraja i vrijeme je da hrvatski resursi budu na raspolaganju prije svega hrvatskim građanima, a pogotovo onima koji daju dodatnu vrijednost drvu. Također treba reći nakon zadnjeg ledoloma, kaže struka nekih po konzervativnim procjenama 500 tisuća metara kubnih drva leži na tlu. To drvo propada i dok su Slovenci svoje uglavnom raščistili i sanirali kako je i propisano, mi svoje još nismo, što pogoduje širenju potkornjaka. Također struka kaže, prema konzervativnim procjenama od nekih 5 milijuna metara kubnih drva koja se na godinu posječe u hrvatskim šumama prodaje se po nižoj cijeni, po nekih 100-tinjak kuna nižoj cijeni što bi značilo da otprilike 500-tinjak milijuna kuna godišnje je gubitak Hrvatskih šuma. Sve to pod paravanom evo, dajemo manju cijenu da imaju pilane koristi, ali vidimo iz priloženog da to nije takva praksa niti istina. Evo, ponavljam, rasvijetlit ćemo ovu priču. Hrvatski resursi moraju prije svega služiti hrvatskim građanima i hrvatskim ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovih dana medijima se povlači priča o zloporabi povlaštenih informacija, kao i o lažiranju sigurnosnih provjera od strane potpredsjednika Sabora. U vezi s time možemo reći samo jedno, ako je to doista tako radi se o izdaji nacionalnih interesa. Zahtijevamo da se javnosti da na uvid sudski spis o tzv. elitnoj prostituciji da vidimo tko su bili njihovi klijenti i zaštitnici, odnosno koga i zbog čega iz samog vrha vlasti je štitio Milijan Brkić jer sasvim sigurno on nije samoinicijativno djelovao u tom smjeru. Međutim o navedenoj aferi se sve zna još od 2011. godine i zanimljivo je da se upravo u ovom trenutku ti podaci ponovno recikliraju, a mađioničar Andrej Plenković ponovno obmanjuje javnost kada kaže da on ne zna što je radio njegov, do jučerašnji glavni tajnik stranke, tim prije jer je još odavno, opsjednut idejom, da ga kao svog suparnika za moć makne iz politike. Napad na Milijana Brkića očito je odavno planiran, a u vezi s tim treba gledati imenovanje Roberta Kopola premijerovim savjetnikom za sigurnost 10. rujna što je funkcija koja nikada ranije nije postojala. Čini se da Plenković ne vjeruje SOA-i zbog nekih tamo mogućih klanova, Karamarko, Brkić, sve do same predsjednice pa je stvorio paralelni obavještajni sustav za preuzimanje potpune vlasti u državi koji je upravo krenuo u realizaciju toga plana. Plenković želi eliminirati svoga stranačkoga suparnika pod krinkom borbe protiv nezakonitosti, što bi mu možda i povjerovali, da istovremeno nije unaprijedio Božidara Kalmetu protiv kojega se vodi niz suđenja za teška kaznena djela. Vjerovali bi da Plenković osuđuje trgovanje povlaštenim informacijama kada ne bi postojala skupina Borg. Znači ne radi se o borbi protiv kriminala, nego je pitanje tko je Plenkoviću poslušan, a tko nije. Obzirom na činjenicu da se radi o predsjedniku Vlade, mjerljiva šteta je daleko veća zbog njegove uloge nego u aferi SMS i njezinim krakovima. Upravo zahvaljujući prijavi Živog zida, prošli tjedan je Povjerenstvo za sukob interesa pokrenulo postupak protiv Andreja Plenkovića jer je očito da je skupina Borg formirana nelegalno i plaćana nelegalno kroz pogodovanja davanjem unosnih položaja i prividnih konzultantskih ugovora a premijer ne samo da je sve znao, nego je i osobno imenovao pojedine članove skupine. HDZ sada na sve moguće načine nastoji zataškati aferu Plenkovića pa izmišlja da je lex Agrokor donesen u izvanrednim okolnostima iako takve nikada nisu postojale. Nema apsolutno nikakvog izgovora da se sve ono što se radilo sa Agrokorom nije moglo i moralo napraviti transparentno i bez repova, nije bilo razloga da se u pisanju samog zakona ne izvijeste ni javnost ni Vlada. U HDZ-u je zavlada panika, pa oni suprotno poštapalica o institucijama koje rade svoj posao na svaki način nastoje opstruirati rad Povjerenstva za sukob interesa. Prvo je smijenjena Dalija Orešković bez ikakvoga valjanoga razloga. Potom ministar Kuščević najavljuje pravilnik o radu povjerenstva koje mu de facto oduzima sve ovlasti. Povjerenstvu se ne dostavljaju svi potrebni materijali. Živi zid je još 17. svibnja zatražio uvid u knjigu ulazaka/izlazaka iz Vlade ali do danas ga nije dobio. Županijska državna odvjetnica Sani Ljubičić tražila je da se ispita Andrej Plenković oko Agrokora, e, da bi joj predmet bio oduzet i predan USKOK-u koji je ispitao 4 osobe podređene premijeru bez da je podignuo optužnicu što predstavlja flagrantan primjer zataškavanja kriminala a sada još i njihova svjedočenja ne želi predati Povjerenstvu za sukob interesa. Bez obzira na sve pritiske, nadam se da će Povjerenstvo za sukob interesa očuvati neovisnost i odraditi svoj posao kako treba za razliku od USKOK-a i DORH-a i poslati Andreja Plenkovića putevima Tomislava Karamarka gdje će se premijer imati priliku uhvatiti pod ruku zajedno sa svojim kolegom potpredsjednikom Sabora Milijanom Brkićem. Hvala lijepa.
Hvala.
I na kraju ispred … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Ispred Živog zida i snage gospodin Pernar.
Uvažene dame i gospodo htio bih danas s ove govornice razotkriti licemjerje EU. Radi se o tome da EU selektivno ili prihvaća ili ne prihvaća rezultate referenduma. Dat ću konkretna primjer. U Makedoniji je 94% birača, odnosno glasača na referendumu glasalo za mijenjanje imena, međutim odaziv je bio samo 36,89%. Ovo je bitna brojka, to znači da je otprilike 36% Makedonaca bilo za promjenu imena Makedonije i zapadne sile koje na silu guraju Makedoniju u NATO i EU, uvjeravaju nas sve da je to uspjeh i tobože da su birači za promjenu imena. Međutim s druge strane u Kataloniji kad je bio referendum o nezavisnosti, tada je 92% građana, odnosno Katalonaca glasalo za neovisnost, ali ono što je ključno, izlaznost na sam referendum je bila puno veća, čak 43%. Znači možemo slobodno reći da je u postotku i apsolutnom broju puno više Katalonaca bilo na referendumu nego što je bilo Makedonaca i da ih je naravno više i podržalo. Međutim jedan referendum EU odgovara i ona kaže da to je super, a drugi kaže ne, ne, ovaj nije dovoljno ljudi izašlo. Međutim htio bih još jednu ključnu stvar zapravo razotkriti, a to nije vezano uz samu izlaznost na referendum, nego uz uvjete samog referenduma. Naime kad je bio referendum u Makedoniji svi su političari te političke elite su pozivale vladajuće na izlazak, dolazili su iz EU, dolazio je ne znam Kurz, Merkel, tko sve nije i bila je jaka propagandna kampanja gdje su ono jumbo plakati, ono najprizemnije parole kao zaokruži, izađi itd. međutim, u isto to vrijeme uvjeti na ovom Katalonskom referendumu bili su značajno otežani, znači policija je, ja sam to gledao na televiziji, bilo je i na internetu snimaka, jednostavno vi čekate mirno u redu samo zato da biste išli glasat. Dolazi policija, batina vas, otima kutije itd. znači mi smo svjedoci toga kako u EU pokušaj direktne demokracije je zapravo osuđen na neuspjeh. Ali ne zato jer građani ne žele referendum, ne zato jer građani ne žele direktnu demokraciju, nego zato jer vladajuće strukture jednostavno ne dopuštaju građanima da izraze svoju volju putem referenduma i kao što ste imali priliku vidjet, svaki pokušaj takvog referenduma kažnjavaju batinjanjem, hapšenjem, raspuštanjem zakonodavnih tijela i raspisivanjem tjeralice za članovima, odnosno za političarima koji se usuđuju izraziti volju većine građana. Smatram da je to sramotno, smatram da u EU, odnosno ne da smatram, nego to tako naprosto jest, u EU nema demokracije, EU ne priznaje nikakvu direktnu demokraciju, a to smo imali prilike vidjeti i na Krimu, kad je bio na Krimu referendum, također je EU, izričito bila protiv tog referenduma i kada su ljudi sa Krima čak pozvali europske promatrače, dođite gospodo iz OSS-a, nadzirite ovaj referendum, da ne bi kasnije govorili, bio je namješten ili šta već, oni su jednostavno, poput uvrijeđene frajle digli svoj nos i rekli ne nećemo. Zašto? Zašto dame i gospodo? Zato jer im nije odgovarao ishod tog referenduma, jer su bili svjesni kakva je narodna volja. I ista stvar je i u Kataloniji. A ono što se dogodilo u Makedoniji je opet zapravo ista stvar, ne odgovara im narodna volja. Ne odgovara im to, što, 64% građana je odlučilo referendum i reći zapravo ne, to je nasilno i neprirodno je promjeni imena Makedoniji. Eto, htio sam samo na to ukazati. Hvala.
Hvala i vama.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom, srijeda je, pa prvo idemo sa slobodnim govorom, nakon toga je godišnje izvješće Vlade RH, koje će predstaviti predsjednik Vlade. Javilo se za sada 8 evo i 9 klubova. Ako ima još zainteresiranih, molim odmah da se jave, kako bismo mogli planirati vrijeme za kasnije. Prvi je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, zadnjih dana, afera kum i afera SMS tresu Hrvatsku državu, tresu hrvatsko društvo. Tu se je pokazalo, da između pravosuđa, da između institucija, između politike postoji jedno paraobavještajno podzemlje, koje uspješno premošćuje informacije. Pa upitao bih gospodina Milijana Brkića, inače potpredsjednika Hrvatskog sabora da nam objasni nekoliko stvari. Gospodin Milijan Brkić, ponavljam, opet je potpredsjednik Hrvatskog sabora i mora građanima objasniti na koji način je stekao imovinu. Na kraju krajeva, samim time što je član predsjedništva on predstavlja Hrvatskog sabora i mi svi kao zastupnici, moramo inzistirati na tome da Sabor radi transparentno odnosno, da bude uzor i vođa na svim segmentima društva. Znamo iz javnosti ovih zadnjih dana, da je gospodin Milijan Brkić odnosno, da se protiv njega, na zahtjev USKOK-a 2014. g. vodio jedan porezni postupak, u tom postupku, koji je USKOK tražio utvrđeno među ostalog i njegova imovina, od kredita Karlovačke banke, od nekih drugih kredita kupoprodaje, analize dohotka itd., da ne idem, jer mi vrijeme ne omogućava detaljno u cijelu tu problematiku osvrnuti ću se na 2 stvari. Osvrnuti ću se na ugovore o zajmu iz 2010. 2011. g. prvi od 250 tisuća kuna, drugi od milijun kuna, kojima je potpredsjednik Sabora iz Australije donio dakle milijun i 250 tisuća kuna. Naravno znamo, nije lako unijeti novac u RH, bez da se to evidentira u sustavu, odnosno, toliki se je novac morao negdje evidentirati u sustavu. I dok se ribarnice, cvjećarnice, svakodnevno nalaze pod terorom Porezne uprave, Poreznoj upravi je bilo dovoljno da je gospodin potpredsjednik rekao, dao mi je brat i to je to. Milijun kuna, objašnjenje dao mi je brat i to je dovoljno, postupak se zatvara, sve je u redu. Ako gledate druge analize ovdje, vidjeti ćete da ima preslike ugovora, da postoje preslike ispisa prometa po računa, preslike naloga za plaćanje, interesnih naloga, dakle, sve drugo, što se tiče ove imovine, detaljno je objašnjeno i elaborirano, ali samo te 2 pozajmice, ništa drugo, osim ugovara o zajmu, koji usput rečeno, nije niti realiziran, jel stoji, ugovor je sklopljen 2010. na 2 g. a 2014. potpredsjednik Sabora kaže to nije vraćeno. Znači ugovor je sam prekršen, ali porezna nije išla detaljno u taj ugovor, nije istraživala, kako je novac prenesen, ako je novac ušao preko banke, mora postojati nekakav bankovni dokument. Ako ga je priložio u svim drugim stvarima, zašto ga nije priložio ovdje. Ako je išlo u kešu, zna se koja je procedura, treba prijaviti na carini, ispuni se obrazac, daju se osobni dokumenti, i dobije se potvrda da ste unijeli toliko i toliko novca. Naravno za više od 10000 eura. Ovdje nema nikakvih naznaka, niti od strane gospodina Brkića, niti inicijative od strane Porezne uprave, da je uprava išta više istraživala ili tražila pojašnjenja. Pa tražim da se ovo sve ispita. Mi ćemo danas tijekom dana, poslati podneske, prvo carini, zbog unosa novca, drugo Poreznoj upravi, u vezi ovog postupak, treće Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, četvrto Državnom odvjetništvu, petom, predsjedništvu Sabora. Tražiti ćemo da se gospodin potpredsjednik Sabora sam očituje o svemu ovome i dokaže na koji način je unio novac u RH, ako se to ipak sve ne dogodi naravno, poslati ćemo upite u Australiju u njihovim institucijama, ako se to sve ipak ne dogodi, saborsko Istražno povjerenstvo, koje se formira od strane oporbe, da vi možete vladajuća većino reći, vodi se istraži postupak, vodi se sudski postupak, pa ne može to povjerenstvo djelovati u slučaju Kum, u slučaju Blaža ili u slučaju Franje, čak i u slučaju ovih kredita iz Karlovačke banke, jer se i tu vodi suđenje na svoju stranu. Međutim, u ovom postupku nemate kako onemogućiti ispitivanje porijeklo imovine, odnosno, konkretno unos gotovine, ako je bila gotovina, tražimo da se potpredsjednik očituje u RH. Hrvatski sabor mora biti transparentan, imovina, odnosno, teška kršenja zakona, ako ih je bilo moraju se utvrditi. Ako jedna ribarnica, mora od porezne uprave patiti za 10 kn, zašto se vjerovalo političaru na riječ, Milijanu Brkiću se vjerovalo na riječ kada je rekao dao mi je brat. Detaljnih provjera tu nije bilo. Zašto? Podnesci će ići danas i najjednostavnije bi bilo za sve, da gospodin Brkić objasni i dokumentira kako je unio novac. Hvala.
Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. To je prvo zatražio Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i u njihovo ime govorit će zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, drage građanske i građani RH, ja ću govoriti o nečemu o čemu je bilo već dosta govora ali još uvijek postoje dileme u javnosti pa moram reći ono što je važno za sve vas. Danas je bila sjednica Odbora za pravosuđe na kojoj se govorilo o izvještaju predsjednika Vrhovnog suda, gospodin Sesa je odgovorio na neka bitna pitanja, osobno sam ga pitao hoće li pravna pitanja koja još uvijek nisu riješena a tiču se slučaja Franak, i dalje imati prioritet na Vrhovnom sudu. I ja mogu reći da je predsjednik Vrhovnog suda nedvojbeno i jasno rekao da će svi predmeti koji se tiču slučaja Franak i dalje imati prioritet na Vrhovnom sudu, to je jako važno jer se tiče velikog broja građana, preko 100 000 a ako tome pridodamo i one koji su imali euro i kunske kredite, imaju neke dileme i preko 200 000 građana je u pitanju. Pa bih napomenuo još jednom koja su to pravna pitanja koja nisu riješena i koja će morati razriješiti Vrhovni sud. Prvo je to pitanje imaju li dužnici koji su kovertirali CHF kredite pravo na obeštećenje. Drugo pitanje je hoće li ugovori sa valutnom klauzulom CHF biti ništetni ili će biti ništetne samo ugovorne odredbe jer takvo pitanje se postavlja, dužnici žele tužiti za ništetnost ugovora a ne za ništetnost ugovornih odredaba. Međutim to pravno pitanje još uvijek nije riješeno pa onda svatko onaj koji ide na sud ne može znati kako će završiti ako tuži da je njegov ugovor ništetan. Treće vrlo bitno pravno pitanje je pitanje zastara potraživanja iz euro i kunskih kredita po pitanju preplaćenih kamata. Postoje presude koje su takve da nema zastare potraživanja, postoje presude koje su takve da ima zastare potraživanja. Čitajući presudu Visokog trgovačkog suda, može se zaključiti da se pitanje preplaćenih kamata odnosi i na euro i na kunske kredite jer izričito Visoki trgovački sud u nekoliko dijelova u svojoj presudi kaže da je već odlučeno 2014. g. da se taj slučaj ne odnosi samo na CHF kredite nego se odnosi i na euro i na kunske kredite kada je u pitanju promjenjiva kamatna stopa. No zbog različitih presuda na sudovima, Vrhovni sud mora razriješiti to pitanje. Slijedeće o čemu želim govoriti jest senzacionalizam koji dolazi iz nekih medija gdje se neke negativne presude prikazuju kao da su one nekakva Božja pravda pa moram reći da su te presude iznimka. Prva iznimka je presuda koja je bila donesena 3. srpnja 2018. g. gdje je na temelju zahtjeva tužitelja proglašeno da se ne prihvaća njegov tužbeni zahtjev i da valutna klauzula CHF nije ništetna, ta presuda bila je donesena prije nego što je obavljana presuda Visokog trgovačkog suda koja je objavljena 11. srpnja 2018. pa stoga ta presuda koja je bila negativna ne vrijedi ništa. Stoga poručujemo svima onima koji su se malo obeshrabrili da se ne moraju bojati, ta presuda nema nikakvu vrijednost jer ona nije donesena nakon nego prije nego što je objavljena presuda Visokog trgovačkog suda. Nedavno je donesena jedna skandalozna presuda Županijskog suda u Puli gdje je Županijski sud u Puli preinačio presudu prvoga stupnja u Šibeniku i odlučio da tužitelj koji je na temelju prvostupanjske presude trebao dobiti preplaćene kamate, te preplaćene kamate neće dobiti. Zašto je skandalozna ta presuda? Zato što sud tvrdi kako je taj tužitelj ekonomist pa on o tome sve zna pa zbog toga nema pravo na preplaćene kamate. Poručujem sucima iz Puli koji su donijeli takvu presudu da je žalosno da su donijeli još jednu presudu koja je u rangu presude o ličkom rukovanju jer o čemu se radi, radi se o tome da je tužitelj ugovorio s bankom neodredivu ugovornu odredbu. Kada se ugovara neodrediva ugovorna odredba, ona ne vrijedi pa makar tužitelj bio predsjednik Vrhovnog suda, profesor prava, doktor ekonomije, bilo što. Dakle neodrediva ugovorna odredba po Zakonu o obveznim odnosima ne vrijedi za bilokoga tko je takvu ugovornu odredbu ugovorio, stoga nemojte se bojati takvih presuda, one su iznimka i one će na Vrhovnom sudu pasti. Hvala.
Hvala.
Idemo na 3 raspravu, poštovani kolega Branimir Bunjac, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. HDZ i ministar Bošnjaković, napisali su 2011. g. Ovršni zakon, koji je doslovno razorio hrvatsko društvo i gospodarstvo, zakon koji ne postoji u EU i koji predstavlja najveći krimen parlamentarne većine, protiv svog vlastitog naroda u proteklom desetljeću. Zakon je toliko loš, da možemo posumnjati da je namjerno napisan s ciljem uništenja Hrvatske države. Zakon su pisale interesne skupne, kolokvijalno nazvano ovršna mafija, na čelu s Marijanom Hanžekovićem, koji je prema vlastitom priznanju bio toliko revan da je čak i sam sebi poslao ovrhu. Nakon 6 g. pakla, koji je najviše pogodio blokirane građane, ministarstvo pravosuđa je u studenome prošle g. formiralo radnu skupinu za izradu novog Ovršnog zakona. Do danas ta skupina nije polučila nikakve konkretne rezultate, osim što postje očito da u praksi neće doći do značajnijih izmejna zakona, odnosno, da će zakon biti zamotan u celofan, a sadržaj će ostati isti. Naime u izradi zakona, ponovno su uključeni oni ljudi kojima tu nije mjesto, poput Marija Strinavića, navodno predstavnika odvjetničke komore, a u stvarnosti lobista, najvećih ovrhovoditelja u RH ureda Hanžekovića. To potvrđuje činjenica da je Marijo Strinavić, prije svih ostalih članova radne skupine, dobio zakon u ruke te se založio da se iz njega uklone sve izmjene koje bi išle na ruku ovršenima. Ne samo da se ne uvedu, nego je tražio da se zakon postroži i to na način da se više nikakva gotovina ne isplaćuje ovršenim osobama, poput recimo božićnica i drugih primanja koje su do sada bile izuzete. Iz svega navedenoga već je sada jasno da je izrada Ovršnoga zakona teško kontaminirana te da je ministar Bošnjaković, osoba koja je 2011. g. proglasila Ovršni zakon potpuno nepodesna osoba da bi sastavljala njegove izmjene jer zastupa interese ovršne mafije. Ministarstvo pravosuđa i financija pristupa ovom problemu krajnje neiskreno a formalno djelujući kroz institucije RH, kao uostalom u svemu drugome želi uvjeriti javnost da nešto kao radi i da su solidarni građanima. Konkretan primjer imam ovo ljeto, Vlada je navodno deblokirala građane na FINA-i, privremeno je zaustavila ovrhu po računima, ali nije otpisala dugove. To sada konkretno u praksi znači da će vrhovoditelji ići na svu imovinu ovršenika. Znači ne više samo na račune nego na pokretnine, nekretnine, poslovne udjele, motorna vozila. Ovih dana blokirani građani dobivaju pisane obavijesti ovrhovoditelja da im je rok 5.11. da plate sve dugove koje imaju. Ukoliko 5.11. ne plate dugove ovrhovoditelji kreću na cjelokupnu njihovu imovinu. Znači uzimati će im sve redom. I tako ćemo sada imati praksu koja će dakle početi za 3 tjedna da će se za dugove HRT-a, dopunskog zdravstvenog osiguranja, režija i ne znam koje sve druge uzimati građanima jedina nekretnina. Znači ovih dana desetine tisuća takvih obavijesti poslali su građanima RH. Tu vidimo da su ustvari ministar Marić i ministar Bošnjaković sitnim ustupcima i stalnim odgađanjem donošenja izmjena Ovršnog zakona željeli stvoriti dimnu zavjesu iza koje će ovrhovoditelji izvršiti prisilnu naplatu dugova po kratkom postupku i u daleko većem obimu nego do sada. Iz tih razloga Živi zid smatra da radna skupina nije ispunila svoj zadatak i da treba biti raspuštena. Ovih dana naša stranka predstavit će svoj vlastiti Ovršni zakon pa pozivamo Ministarstvo pravosuđa da da primjedbe na njega kako bi ga zajedno usavršili u saborskim raspravama i usvojili ga u čim kraćem roku. Na taj način imamo priliku okrenuti novu stranicu u hrvatskoj modernoj povijesti. Vremena više nema, pred nama je još samo nekoliko tjedana. Dakle poduzmimo nešto sad ili će sutra već biti prekasno. Hvala lijepa.
Slijedeći klub je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, prilikom rasprave u srijedu o radnoj skupini Ministarstva pravosuđa za izradu Ovršnoga zakona, krivo sam rekao da je predstojnik Hanžeković ureda Mario Strinović, nije on nego je to Damir Metelko te mu se ovom prilikom ispričavam, gospodinu Strinoviću, hvala lijepa.
Sljedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e kolega Goran Aleksić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH. Moram vas izvijestiti o tome da sam zajedno sa svojim suradnicima iz stranke SNAGA i onih koji nisu u samoj stranci sudjelovao na jednom pravnom seminaru koji je bio u Opatiji, koji je tradicionalan, na kojem sudjeluju suci Vrhovnog suda, suci županijskih sudova, suci općinskih sudova, odvjetnici i ostala pravna struka na kojem se govori o aktualnoj tematici u sferi pravnih problema. Pa između ostalog tu se dosta govorilo o problemima koji proizlaze iz slučaja Franak. Moj kolega i suradnik stranke SNAGA, ali i član Udruge Franak, odvjetnik Srđan Kalebota imao je jedno vrlo zapaženo izlaganje. U tom izlaganju govorio je o pravnim pitanjima koja još uvijek nisu riješena nakon slučaja Franak. I on je tamo vrlo detaljno i jasno obrazložio zbog čega ta pravna pitanja na kraju trebaju biti riješena u korist potrošača. Radi se o pravnim pitanjima imaju li pravo potrošači nakon konverzije na obeštećenje, hoće li ugovori CHF biti ništetni ili neće i pitanje zastare potraživanja po euro i kunskim kreditima koje još uvijek nije riješeno na Vrhovnom sudu. U svom stručnom izlaganju Srđan Kalebota je vrlo jasno i nedvojbeno izložio zbog čega nakon konverzije dužnici ipak imaju pravo na obeštećenje. Ukoliko bi ugovor bio ništetan, što također treba riješiti Vrhovni sud, u tom slučaju konverzija ustvari ne vrijedi jer za ništetne ugovore ne može se napraviti konvalidacija. Vrlo je jasno Zakonom o obveznim odnosima propisano da u slučaju ako je ugovor ništetan nije moguće kasnije niti nagodbom, niti inovacijom niti na bilo koji drugi način izvršiti konvalidaciju nepoštenog ugovora i ništetnog ugovora. E sad, ja bih dodao jedno svoje zapažanje zbog čega konverzija nije obeštetila hrvatske građane. Staviti ću na stranu ništetnost ugovora, govoriti ću više o matematici. Npr. ako je netko u trenutku konverzije, govoriti ću upravo o svom kreditu, u trenutku konverzije ja sam bio dužan 350 tisuća kuna, nakon konverzije dužan sam bio 233 tisuće kuna i to je rezultat konverzije, drugo ništa. Kada bih dobio presudu u svoju korist, moja nova glavnica ne bi bila 233 tisuće kuna kao što je bila nakon konverzije nego bi bila 207 tisuća kuna a osim toga dobio bih još ukupno oko 170 tisuća kuna preplaćenih kamata, preplaćenog tečaja i zateznih kamata. Dakle rezultat konverzije matematički nije niti blizu rezultatu iz sudske presude a takve sudske presude dobivat će svi oni dužnici koji su sigurni da će dobiti obeštećenja, to su oni koji nisu konvertirali kredite. Dakle na Vrhovnom sudu je sad pitanje imaju li dužnici koji su konvertirali kredite pravo na obeštećenje. Ja tvrdim da imaju. I stojim iza toga. Što se tiče eura i kunskih kredita, vrlo je jasno obrazloženo da zbog nekih vremenskih detalja iz presude je očigledno da onaj dio koji se odnosi na kamate, vrijedi i za kunske i za eure i za CHF kredite. Dakle za sve valute kredita vrijedi kolektivna presuda. Moram reći još jedan vrlo bitan detalj. Predsjednik Građanskog odjela Vrhovnog suda, na početku svog izlaganja vrlo je odlučno i jasno rekao ako je nešto nepošteno, onda je to nepošteno za svakog. On nije rekao u kontekstu čega tog govori, ali sam ja preveo. Radi se o slijedećem. Županijski sud u Puli nije dosudio preplaćene kamate jednom čovjeku zbog toga što je on ekonomist i Županijski sud u Puli je utvrdio kako on zbog toga što je ekonomist ima nekakva znanja i zbog toga nema pravo na preplaćene kamate. Dakle predsjednik Građanskog odjela Vrhovnog suda RH Damir Kontrec, jasno je uputio poruku takvim sucima koji tako sude, ako je nešto nepošteno onda je to nepošteno za svakog. Nema ispitivanja jeste li vi pravni stručnjak, ekonomski stručnjak ili ne znam ja koji stručnjak. Zakon o obveznim odnosima je potpuno jasan, ugovorna odredba koja je neodrediva nepoštena je i ništetna dapače, zbog takve ugovorne odredbe može biti čak ništetan i cijeli ugovor. Dakle, čekamo da Vrhovni sud riješi pitanje prava na obeštećenje nakon konverzije, pitanje ništetnosti CHF ugovora i pitanje zastare potraživanja po euro i kunskim kreditima. Zahvaljujem.
Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Pravomočnom presudom protiv Monsanta, kojom je Dwein Johnson iz Amerike dobio 80 milijuna dolara odštete, zbog nehockinovog limfoma, koji je uzrokovan njihovim totalnim herbicidom Round-up, završila je jedna saga, jedna duga priča o tobožnjoj korisnosti GMO proizvoda, odnosno GMO hrane, tj. GMO sjemena. A o čemu se zapravo radi? Cijela priča oko GMO sjemena svodi se na to da se u biljke koje se kultivira ugradi genetskim inženjeringom neka izmjena, na način da one budu otporne na herbicide koje proizvodi Monsanto. U ovom slučaju, radi se na način, oprostite, kolega Maras, ja se stvarno ispričavam, ovo, ja ne mogu govoriti dok ovaj cijelo vrijeme raspravlja, jel možete zamoliti kolega ako ne želi sudjelovati u raspravi da izađe vani i nek priča, ja nemam ništa protiv toga.
Je, izvolite nastaviti, izvolite nastaviti kolega.
Ja vas molim da ih zamolite da, da…
Oni će se umiriti, bez brige, samo izvolite vi nastaviti. Kolega Maras nemojte dobacivati, nemojte, izvolite kolega.
Hvala vam. Pravomočnom sudskom presudom protiv Monsanta, gdje je Dwein Johnson iz Amerike dobio 80 milijuna dolara odštete zbog nehockinovog limfoma koji je posljedica korištenja njihovog totalnog herbicida Round-up, prošlo je vrijeme, odnosno došlo je vrijeme kada jedna velika zabluda i prevara koja se forsirala nego samo Hrvatskoj nego i globalnoj javnosti, razotkrivena. Radi se o tome da je Monsanto proizvodio sjeme od kojeg bi nastajale biljke koje bi bile otporne na njihov taj herbicid roundap. I onda je on rekao, evo imamo jednostavno rješenje. Znači umjesto da se borite sa korovima mi imamo totalni herbicid koji ubija sve korove a zauzvrat vi kupujete sjeme od nas koje će stvarati biljke koje će biti otporne na taj herbicid. I na taj način mi olakšavamo vama poljoprivrednicima posao. Cijelo to vrijeme tvrdili su da njihov proizvod nije štetan za ljudsko zdravlje. Išli su toliko daleko da su tvrdili da se čak može i popiti i da se čovjeku ništa neće dogoditi. Monsanto je inače poznat po trovanju ljudi. Njihov jedan od prvih pokusa nad ljudima bio je Agent Orange kojeg su koristili u Vijetnamu gdje su milijuni ljudi zatrovani, malformirani, dobili rak kao posljedica korištenja toga. Ne samo Vijetnamci nego i Amerikanci. Nakon Vijetnama išao je Monanto sa drugom tehnologijom, to su bili poliklorirani bifenili, odnosno PSB koji je također uzrokovao stravične posljedice za zdravlje ljudi. Nakon toga je došla ta prijevara zvana GMO hrana. I zapazite jedina korisnost, pod navodnicima „korisnost“ GMO biljaka nije u tome što oni daju veći prinos, što ne znam njihovo sjeme je veće ili teže ili šta već, boljih hranjivih sastojaka. Ne, jedina korisnost, odnosno jedini smisao sadnje GMO sjemena je u tome da se ono koristi paralelno sa njihovim totalnim herbicidom. Sada kada je jasno cijeloj javnosti svjetskoj i Hrvatskoj da ti totalni herbicidi ubijaju ljude, izazivaju rak, da je donesena već pravomoćna presuda u Americi a da već su u tijeku još brojne druge tužbe u kojima ljudi tvrde istu stvar, krajnje je vrijeme da Hrvatska zabrani glifosfate odnosno taj Monsantov herbicid jer on je danas ne samo zatrovao poljoprivrednike koji ga koriste već se nalazi i u urinu, odnosno već je u ljudima, potrošačima, svima nama koji kupujemo hranu. Pozivam Vladu da zaustavi kolektivno trovanje hrvatskog naroda tim totalnim herbicidom glifosfatom i zabrani ga jer više nema nikakve sumnje oko toga radi li se o štetnom proizvodu ili ne. Na sudu je dokazano da se radi o proizvodu koji je toksičan i koji ubija. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova. Prvi će u ime kluba Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući iskoristiti ću ovo iznošenje mišljenja kako bih govorio o položaju zviždača u RH odnosno konkretno pročitati ću pismo jednog zviždača Rajka Dondura, zviždača iz Vindije, glavnom državnom odvjetniku gospodinu Draženu Jeliniću: Obraćam vam se ovim otvorenim pismom kao osobi sa najvažnijom funkcijom u državi odmah iza predsjednice i premijera. Ovim pismom želim vas kao i cijelu hrvatsku javnost informirati o mojim dosadašnjim iskustvima sa USKOK-om i državnim odvjetništvom i s vašim prethodnicima Mladenom Bajićem i Dinkom Cvitanom. Ovo pismo pišem vam zbog toga što se opravdano bojim da ćete nastaviti ponavljati greške bivših glavnih državnih odvjetnika koje su rezultirale aferama kao što su Indeks, gruntovnica, Mamić, Bandić, Sanader, Vidošević koje su završile potpunim neuspjehom ili blamažom na hrvatskim korumpiranim sudovima. Ovo pismo pišem vam i zbog toga što bezuspješno pokušavam dobiti termin sastanka s vama. Međutim, ne samo da nisam dobio termina susreta s vama već nisam dobio nikakav ni odgovor na moje pismo i zahtjev koji sam vam uputio prije više od mjesec dana. Koliko sam informiran takav je slučaj i sa ostalim žrtvama hrvatskih kriminalaca koji se žele sastati s vama. Prve kontakte sa državnim odvjetništvom kao prijavitelj korupcije imao sam dok je prvi čovjek DORH-a bio Mladen Bajić. Već na prvom koraku dobio sam odbijenicu. Inspektori u PNUSKOK-u su mi rekli da uzalud prijava jer dok je na čelu DORH-a gospodin Bajić to će ostati mrtvo slovo na papiru. Pokušajte tek kada bude smjena na čelu DORH-a. Bio sam strpljiv i pričekao sam i kad je došlo do smjene, bio sam najavljen kod gospodina Cvitana i primljen. S Dinkom Cvitanom imao sam sastanak u vašem uredu, informirao sam ga o kriminalu u gradu Zagrebu kao i utaji poreza i gospodarskom kriminalu, najvećeg tajniku u sjevernoj Hrvatskoj Dragutina Drka, vlasnika Vindije. Radilo se o desecima milijuna eura pronevjera. Osim rečenice iz gore navedenih citata, g. Cvitan obećao je da će se pokrenuto USKOK-čka akcija ali od te akcije nije bilo ništa. Očito je da se represivne mjere i porezne i pravosudne sankcije primjenjuju na džepare i kokošare, sitne švercere, utajivače poreza na gradskim tržnicama ali ne i na tajkune osim ako oni prestanu biti politički miljenici kao npr. Agrokora i g. Todorića. A Vindija i g. Drk upravo su to ali u manjim razmjerima. Istina, ne mogu reći da nije napravljeno ništa, od moje prijave prošlo je više od 3 g. a bio sam pozvan na jedan razgovor u PU u Varaždinu i jedan razgovor u Županijsko državno odvjetništvo u Varaždinu. Po izlasku sam sam sebe pitao, jesam li ja okrivljenik ili sam prijavitelj kriminala. Rečeno mi je da nije nađena dokumentacija pa se pitam da li su osobe koje su radile izvode dakle ne znaju čitati bilance i završne račune koji se čuvaju trajno ali za to treba znanje i volja. I danas nakon 4 g. na upit novinara, odgovor Državnog odvjetništva u Varaždinu glasi: izvidi su u tijeku. Zar je moguće da izvidi traju vječno odnosno dok se ne zaboravi a predmet stavi u ladicu kao i 1998.? Prije nekoliko dana u dvorcu Jalkovcu koji stoji na Vindiju i kako je Poreznoj upravi dat podatak da je to poslovno-edukativni centar Vindije, održana je svadba unuka od velikog gazde. Zanima me gospodine glavni državni odvjetniče, da li Porezna uprava, da li je bila u kontroli, koliko je Vindija fakturirala obitelji Drk za korištenje poslovnih subjekata u privatne svrhe vlasnika? Da nastavim dalje. Naknadno sam saznao da su bivši državni odvjetnici imali posebna odnos s predmetima odnosno osobama koje su trebali obrađivati pa je sasvim logičan takav ishod ali onda takve osobe ne mogu biti glavni državni odvjetnici. Međutim, kada nije postupano prema mojim kaznenim prijavama, vrlo je efikasno pokrenut postupak protiv mene, zviždača. Zbog mojih kaznenih prijava kao odmazda, koordinirano su pokrenuti brojni kazneni, prekršajni i ovršni postupci u koje se uključilo i samo Državno odvjetništvo pa sam zbog 60 000 kuna na temelju krivotvorenih dokumenata na lažnim odlukama za koje je na samom suđenju svjedok rekao da odluke na kojima se temelji moja kaznena prijava nije potpisao, osuđen sam na 10 mj. zatvora. Za kriminal razmjera u desecima milijuna kuna, drugi kriminalci s dobrim vezama na hrvatskim sudovima dobivaju uvjetne kazne a da ne spominjem moju prijavu koja je teška preko 10 milijuna eura, za koju još uvijek traju izvidi. Meni kao i ostalim prijaviteljima korupcije i nepravilnosti, dogodila se sudbina koja prati sve zviždače u Hrvatskoj, gubitak zdravlja, egzistencije, uništenje privatnog života a prema posljednjoj sudskoj odluci i gubitak krova nad glavom i izbacivanje na ulicu. Glavni državni odvjetniče Jelinić, molim vas prihvatite ovo otvoreno pismo kao dobronamjerno upozorenje na dosadašnji nerad i nered u vašem sektoru. Ukoliko imate volje i želje i hrabrosti da nešto promijenite, stojim vam na raspolaganju a ukoliko ćete raditi kao vaši prethodnici, samo ćete pokrenuti revolt ostalih čestitih i poštenih građana. Ja od svoje borbe protiv kriminala i ovakvog Državnog odvjetništva neću odustati. Hvala.
Hvala.
Iduća rasprava poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, Klub zastupnika Živog zida i Snage, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, prije nekoliko tjedana govorio sam o situaciji u Hrvatskim šumama, sada ću se nadovezati na tu svoju raspravu. Naime, tada sam govorio prije svega o devastacijama u područjima hrvatskih šuma, a znamo da u Hrvatskoj imamo i privatnih šuma, odnosno svaki 5 kvadrat šume je privatni. Kao što znamo, hrvatski ruralni prostori sve su pustiji kako se stanovništvo iseljava, taj efekt je još više izražen, treba također podsjetiti da zbog ne sređenih imovinsko-pravnih odnosa u katastru i u gruntovni, taj kaos dodatno potiče ilegalnu sječu i ilegalan izvoz šuma. Možemo i vidjeti, ako prođemo tih krajevima, a možemo i znati iz razgovora sa lokanim stanovništvom kako se veliki prostori Medvednice, Banovine, Like i Gorskog Kotara ili Žumberka, pustoše, što sječom u Hrvatskim šumama, što sječom u privatnim šumama. Ono što imam kod sebe, jedan Interni izvještaj koji je Uprava šumarstva, lovstva i drvne industrije poslala Ministarstvu poljoprivrede, dakle ima oznaka Interni, unutra, kad ga pročitate, nalazi se jedna skandalozna informacija, dakle da je dvostruko više sječeno šume nego što je bilo propisano šumsko-gospodarskim planovima. Evo pročitat ću neke ulomke iz tog Izvješća. „Provedbom inspekcijskog nadzora, počevši od listopada 2013. u predmetu obavljanja sječa za izvršavanje sječive drvne zalihe TATA, utvrđeno šumo-gospodarskom osnovom u državnim šumama kojima gospodare Hrvatske šume utvrđena su nedopuštena odstupanja i redovita godišnja prekoračenja sječa u količinama većim od milijun metara kubnih godišnje, milijun metar kubnih godišnje su prekoračenja, izvršenim na neplaniranim površinama šuma većim od 10 000 hektara godišnje koje se prostiru gospodarskim jedinicama srednje i gorske Hrvatske, poglavito u području uprava šuma, podružnica Zagreb, Bjelovar, Koprivnica, Nova Gradiška, Sisak, Karlovac i Delnice, odnosno, u prostorima gdje je Hrvatska najbogatija šumama i uz niz katastrofalnih podataka, u zaključku autor koji predstavlja instituciju, zaključuje, utvrđene nepravilnosti, nisu posljedice viših sila, već su izravno rezultat ustaljenih navika i nestručnog poimanja poslovanja Hrvatskih šuma. I na dnu kaže, ugroženost, ugrožena je stabilnost hrvatskih šumskih eko sustava, u šumama u vlasništvu RH, te je time postala upitno daljnje održiv gospodarenje šumama unutar šumskog gospodarskog područja na državnoj razini, a započinju štetu odgovorne su upravo hrvatske šume čiji je jedini vlasnik RH. Dakle, ovaj dokument svjedoči o jednom kaosu, kaosu ne samo za vrijeme sadašnjeg gospodina ministra Tolušića, nego i prethodnih ministara. Dakle, imali smo, kako je ova revizija utvrdila, višestruka prekoračenja, od onoga što je bilo dozvoljeno. Ako uzmemo u obzir taj kaos u državnim šumama, ako uzmemo u obzir da se privatne šume jel radi se o ogromnom prostoru, ni ne zna se što je čije, dovoljno je da nije od Hrvatskih šuma. Tu se dolazi i na divlje se sječe, izvozi se ne znam u Italiju, u Sloveniju, Mađarsku, dovodi se dakle, pod upitnik što? Održivi gospodarenje hrvatskim šumama. Mi se volimo da eto 10 milijuna m kubnih godišnje nam je prirast a mi posiječemo 6,5 pa eto, tako više nam naraste nego posiječemo, pa smo mi održivi. Međutim, sa ovim informacijama iz revizija u hrvatskim šuma, iz državnim šuma i sa informacijama koje imamo iz privatnih šuma, ta održivost je pod upitnikom, odnosno, puno više sjećamo nego što pošumljavamo, odnosno, što se šuma sama uspije obnoviti. Kada je barem tolika sječa, da barem hrvatski poduzetnici imaju nešto od toga, međutim, znamo da mnogi od toga imaju vrlo malo, pričao sam o tome prije nekoliko tjedana, na slučaju pilane Muhvič koja nikako ne može dobiti kvalitetu i količinu koja im je ugovor sa Hrvatskim šumama zapravo zagarantirana. Jedan od najvećih probama, to je upravo centralizacija u Hrvatskim šumama, jer se svi ti ugovori zapravo generiraju u Zagrebu, tu gdje je središnjica i onda se šalju po cijeloj Hrvatskoj, gdje se samo isti provode. Imamo isto mnoga svjedočanstva, u ilegalnom izvozu, drva, dakle, događa se ona noćna mora, da smo dakle, jeftini izvor i radne snage i sirovina za druge zemlje, prije svega razvijenije, bogate zemlje, EU. Sve više ljudi pogotovo malih poduzetnika, javlja se s svojim pričama, kako su prevareni i kako im je uzet kruh od strane Hrvatskih šuma, o tome više na našem prosvjedu i konferenciji. Hvala.
Hvala.
Sada je na redu gospodin Ivan Vilibor Sinčić, iznošenje stajališta Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege i svi koji nas pratite. Morao sam uzeti ovu stanku da upozorim na jedan stravičan događaj koji se dogodio jučer. Naime, jučer je oskvrnuta NSB ovdje u Zagrebu, tamo su se održale orgije, dakle pod organizacijom Ortaka. Ono što se jučer dogodilo doista je skandalozno za cijelo hrvatsko društvo, prije svega za hrvatsku državu i njezine institucije umjesto da se ljudi koji su se tamo našli nađu pod istragama, da se nađu na optužnicama, a neki od njih su i davno možda trebali biti u nekim drugim institucijama totalitarnog tipa, oni su jučer slavili nešto što je jako štetno za Hrvatsku kao uspjeh. Kao svoj najveći uspjeh, pa sukladno tome predstavljali su ovu knjigu, mala knjižica veličine doista stripa ironičnog naslova, ciničnog naslova, naslova koji nam se ruga Agrokor slom ortačkog kapitalizma. A tko su ti ortaci? Ortaci mnogi od njih su upravo napisani evo na prvoj strani. Ima jedno možda i stotinjak imena, mnogi od njih su ortaci koji su ne samo gradili nego i održavali otočki kapitalizam. Zamislite Martina Dalić sebe predstavlja kao nekoga koji je dokinuo, koji je mačem sasjekao tu zvjer otočkog kapitalizma. Molim vas lijepo, Martina Dalić je bila ministrica financija 2011. godine u Vladi Jadranke Kosor. Zašto se tada nije obračunavala sa ortačkim kapitalizmom? Zašto se sve Vlade od '90.-tih pa do danas nisu obračunale sa ortačkim kapitalizmom? Sa tim klijenelizmom, sa tim nepotizmom, sa dodjelom poslova preko veze. Evo vratimo se možda na samu definiciju što je to ortak. Prva definicija je suradnik u zajedničkom trgovačkom poslu ili obrtu, partner, kompanjon. A druga definicija ... [[Govornik se ne razumije.]] sudionik, kompanjon u nepoštenom poslu. Mislim da ova druga definicija puno točnije objašnjava o kakvim ortacima se radi. A što je to ortački kapitalizam? U literaturi se nalaze nazivi kumovski kapitalizam ili klijentelistički kapitalizam, sve iz engleskog izvora ... [[Govornik se ne razumije.]] capitalism. Znači to je oblik kapitalizma u kojem poslovni uspjeh ovisi o bliskim ortačkim odnosno, ortačkim odnosima vlasnika kompanija i političara na vlasti. Znači to je jedna incestuozna veza gospodarstva i politike. A to je upravo ono što imamo cijelo ovo vrijeme u RH, to je upravo ono Na čemu je nastao BORG? Skupina Borgovaca nije se samo tako pojavila, njezini korijeni se mogu pratiti još od ... [[Govornik se ne razumije.]] pa zatim Croatie osiguranja i njezine prodaje, pa zatim restrukturiranja odnosno pokušaja otkupa INA Mol dionica i zamjena za dionice HEP-a iz prosinca 2016. g. i dok u tim poslovima i nisu možda bili previše uspješni, na Agrokoru su itekako uspjeli, tu im je itekako pala sjekira u med pa postavljam pitanje bi li Texo Menagment, mala firma sa 2 zaposlena prijavljenih na neke male plaćice, bili Altera, bili Interkapital koji je jedina ili jedina od možda svega bar brokerskih kuća koja u predmetnom razdoblju a imala je dionice Agrokora bila u plusu odnosno bilježila profit, bili oni ikada stekli taj novac i njihovi članovi, bil li ikada stekli taj novac i njihovi članovi, bi li ikada stekli sve te plaće da nije bilo ortačkog kapitalizma, da nije bilo ortakluka, njih iz biznisa i Martine Dalić iz politike i Andreja Plenkovića iz politike i Zdravka Marića iz politike i svih onih drugih koji su sudjelovali kao članovi Borg skupine u to vrijeme u Vladi u drugim institucijama, naravno da ne bi. Ovdje se radi o namještanju poslova od strane Vlade, ministara kako bi pogodovali svojim prijateljima od prijatelja iz djetinjstva, kumova, ne znam, Šavorića i drugih, do starih prijatelja iz pojedinih financijskih institucija koje je imala Martina Dalić i iz financijskog sektora, svi oni jučer su našli u Nacionalnoj sveučilišnoj knjižnici i ismijavali se zapravo i pravnoj državi i slavili su tih svojih 500 milijuna i dandanas taj novac teče koji su na ovaj ili na onaj način izvukli iz Agrokora. A glavni ortak je gospodin Andrej Plenković, šavorićevski lažov i borgovski vrećodržač i samo je tamo falilo da još bude i gospodin Jelenić i ekipa iz DORH-a da apsurd bude potpun. Hvala.
Hvala. Dobro, mi nastavljamo sa radom u 15 sati kada će biti na dnevnom redu Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor na osnovi predlagatelja liste 16 zastupnika Hrvatskog sabora. 15 sati, vidimo se kasnije. STANKA U 13,17 SATI
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjenja kolegice i kolege kojih, fala što ste okupili, poštovana kolegica i kolege, koji ste se okupili u ovako velikom broju, drago mi je da vas vidim ali neovisno o tome, ja ću reći ono što mislim da treba reći. Radi se kao i inače o problematici umirovljenika i pred mjesec dana smo imali jedan slučaj na koji resorni ministar nije odreagirao. Imali smo slučaj u dva navrata raskidanja dopunskog zdravstvenog osiguranja od strane privatne osiguravateljske kuće sa razlogom da je pacijent stvorio velike troškove i da je on osiguravatelju ne isplativ. Neću sad prozivati privatne osiguravateljske kuće niti im dajem reklamu u pozitivi niti u negativi ali tko je nadležan, može se raspitat gdje je to bilo jer slučajevi su jako opisani na društvenim mrežama odnosno izjavama ljudi koji su oštećeni. Sva sreća da postoji javni osiguravatelj, dobrovoljno zdravstveno osiguranje odnosno dopunsko zdravstveno osiguranje HZMO-a koje uplaćuje milijun i 600 građana svaki mjesec po 70 kuna pa je ono moglo te ljude prihvatiti, nisu ostali bez zdravstvene zaštite. Smatram da je ministar promptno trebao reagirati na ovu praksu osiguravatelja da otkazuju ugovore o dopunskom zdravstvenom osiguranju a da takvih klauzula prethodno nije bilo u njima. Ja znam da ih HANFA tjera na takve stvari, da ne mogu podnositi rizike koji su neprimjereni ali to je njihov preračun i oni moraju znati dobro procijeniti rizike. Ovakav postupak je nedopustiv. Prema tome, greška i krimen ministra je da nije reagirao na takvu pojavu jer ta pojava može sutra se proširiti kao zaraza, kao ovi komarci sa zapadnog Nila od kojih danas strahujemo. Drugo, problem zašto ministarstva ne dogovaraju međuresorno određene aktivnosti? Kod indeksacije mirovine od 2,7% jedan veliki broj umirovljenika je prekoračio cenzus od 1516 kuna odnosno 1936 kuna, fala bogu da je, ali umjesto da dobije veću mirovinu, dobio je manju jer sad moraju plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje mjesečno od 70 kuna, prema tome nisu imali toliko povećanje, odnosno imaju danas manju mirovinu nego što su imali prije povećanja. Napominjem, obećanje je ministra Pavića da će se dogovorit s ministrom Kujundžićem. Ja već 4-5 godina govorim da je taj cenzus trebao biti ne na 1516 nego na 1800 kuna po članu obitelji i 2200 za samca koji, dakle nije se cenzus micao odnosno nije se mijenjao od 2004. godine, a znajte da smo od 2004. godine prosječna mirovina je otprilike za 800 kuna porasla, a taj cenzus je ostao stalno isti. I zadnju stvar, pišu mi oni malo bolje stojeći umirovljenici, oni koji imaju malo veću mirovinu, da umjesto da su dobili sa 5950 da su dobili povećanje od 150 kuna, dobili su manju mirovinu zato što su uletili u škare posebnog odnosno poreza odnosno doprinosa posebnog zdravstvenog doprinosa od 3%. Dakle i oni su dobili manje, oni stoje malo bolje, ali oni su jedini građani u RH umirovljenici koji plaćaju 3% dopunsko zdravstveno, 3% zdravstvenog, dodatnog zdravstvenog doprinosa. To plaćaju samo oni preko 6000 kuna, njih je u ovom trenutku oko 40 tisuća i oni godišnje uplaćuju u proračun 100 miliona kuna. Ali sve bi to bilo u redu da to nije dvostruko oporezivanje jer su se oni naplaćali i poreza i doprinosa cijeli svoj radni vijek, nitko im nije poklonio mirovinu od 6000 kuna, a ministar Milinović je svojevremeno branitelje sa takvim primanjima oslobodio plaćanja dopunskog zdravstvenog doprinosa, što je postavljanje građana u različite pozicije. Hvala i oprostite na prekoračenju. Hvala što ste mi dozvolili da kažem do kraja.
Sve u redu. Hvala lijepa. Mi ćemo sada malo napraviti jednu stanku do 3 sata i onda ćemo nastaviti sa 1. točkom koja nam je na dnevnom redu kao što je predviđeno, Prijedlog Zakona o lučkim kapetanijama. STANKA U 14,40 SATI.
Idemo dalje, idući je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, cijenjene kolegice i kolege. Mi u GLAS-u i HSU uvijek mislimo da kada se kreće u nekakav projekt da tom projektu treba dati priliku, da taj projekt treba u startu zaista dočekati, pozitivno i da taj projekt jednako tako treba živjeti. No, međutim, nakon godinu dana, projekta koji se na kraju pretvorio, projekt zvan život za školu, vidimo što se dešava, kada se odluči da nešto pošto poto mora biti. Tako i ministrica Blaženka Divjak, odlučila da pošto poto mora pretvoriti cjelovitu kurikularnu reformu, projekt koji se zove život za školu i da to treba ići. Život i izvršna vlas nije dobar PR, treba raditi, treba donositi odluke, treba vidjeti što se hoće. I rezultat pošto poto života za školu je bilo sljedeće, da su nakladnici morali raditi knjige po nedovršenim kurikulima, da edukacija, nastavnika u školi bila apsolutno neadekvatna i što su djeca dočekala, kada su krenuli u školu, pod nazivom projekt, život za školu? Nedovoljno pripremljene nastavnike, tablete koji ne funkcioniraju i jednako tako oprema koja će u školu doći krajem godine. I onda se naravno ta cijela priča nastavlja, ako krenete krivo ili ako dajete dezinformaciju, onda se gruda nastavlja, pa onda od 74 škole ispada da samo ispod 10 škola imamo tablete koji funkcioniraju, pa se onda objavi da će biti do kraja tjedna, onda oni koji su dobavljači kažu ne do kraja 10og mjeseca ili do kraja godine. I onda zapravo se projekt život za školu pretvori u opremu, a svi znamo da oprema nije reforma. Jednako tako projekt život za školu se pretvori u nešto, a to je da nastavnici sami kažu da nisu dovoljno pripremljeni. Današnja djeca funkcioniraju na način da zaista odlično barataju, ne samo tabletima, nego i svojim pametnim mobitelima i žive u stvarnom životu i stvarnom svijetu pa ne koriste više ni klasične SMS poruke, nego koriste vibere i whatsupp u međusobnom komuniciranju, a ministrica Divjak je pod projekt život za školu zapravo uništila projekt koji se zove cjelovita kurikularna reforma. Pošto poto je htjela nešto napraviti, napravila je dobar PR, ali iza dobrog PR-a ne stoji sadržaj. I gdje i na kom se to prelama? Na djecu. Svi ovdje ćemo se zakleti s ove govornice i svaki puta reći da su nam djeca važna, da nam je obrazovanje važno, no međutim jednako tako žmirimo na činjenici da to ne ide onako kako treba. Jednako tako nebrojeni broj puta živimo na činjenici i žmirimo na činjenici kad govorimo o razvoju gospodarstva da smo svjesni toga da nam se djeca školuju za zanimanja koja u Hrvatskoj više neće biti pa da djecu školujemo za neke druge zemlje. Treba prestati žmiriti i treba otvoriti oči. Jednako tako treba jasno reći sljedeće. Škola za život kojom kormilari gospođa ministrica Blaženka Divjak je poput tajfuna poharala cjelovitu kurikularnu reformu za koju su građani ove zemlje pristojno, mirno, jasno, nedvojbeno sa svojim stavovima izašli i rekli i priželjkivali za svoju djecu. Mi za svoju djecu priželjkujemo cjelovitu kurikularnu reformu, priželjkujemo i školu za život, ali ne školu za život na ovaj način koji se trenutačno vodi. Hvala lijepo.
Idemo sada na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovani kolega Goran Beus Richemberg.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. U ime Kluba GLAS-a i HSU-a želim podići glas protiv ignoriranja očitih dokaza da je društvo izravno ugroženo zlouporabom funkcija države. Ove najnovije afere pokazuju da zapravo ni jedna institucija u RH nije ni sigurna, ni stabilna, ni neovisna. One pokazuju, te afere kao zrcalo unutarstranačkih borbi da su zapravo sve institucije i bile kreirane, projektirane da bi bile nestabilne i ovisne o političkoj volji vladajuće stranke. Najnovije informacije govore u prilog ružnih zaključaka da gotovo nema institucije, osobito one kojima je država dužna boriti se protiv anomalija, boriti se protiv kriminala, koje nisu kontaminirane u različitim aferama. Od policije, DORH-a, sudstva, poručuje nam se da je krivokletstvo i laž dopušten, da se ne radi o kaznenim djelima. Poručuje nam se da se mogu zataškavati najozbiljnije afere kršenja zakona. Ali nam se isto tako poručuje da se nastavlja sa klijentelizmom, da se nastavlja sa ... [[Govornik se ne razumije.]] kapitalizmu. Dakle, jednim sustavom u kojemu mogu napredovati samo oni koji su podobni i vladajućima pogodni. To je situacija u kojoj se zapravo guši sloboda, to je situacija u kojoj se demografski opustošuje Hrvatska, to je situacija u kojoj se vidi da naša domovina više nije zemlja u kojoj ljudi žele živjeti. Ne samo naši koji odlaze, nego nitko ne želi doći k nama. Pokazuje svu bijedu i jad profila naše zemlje kao najjadnije, najmizernije članice EU. 20 i više godina prošlo je od trenutka kad je završio i rat i mirna reintegracija. U 20 godina ništa nismo uspjeli napraviti da bismo preokrenuli negativne trendove. Mi smo među onim zemljama članicama koje nisu uspjele okrenuti negativne efekte svoje socijalističke prošlosti, nego smo ih zapravo oživjeli. Dali smo im nove forme i budućnost na štetu slobode čovjeka, na štetu slobode čitave zajednice, na štetu ideje domovine kao takve. Koristim ovu priliku pozvati sve građane kojima je još uvijek na srcu i kojima je još uvijek u glavi nada da se može živjeti u boljoj, slobodnijoj, pravednijoj, prosperitetnijoj zemlji, pozivam ih na organizirani politički otpor, na političku akciju. Okupimo se svi oko stranaka građanskoga bloka, bloka građanskog centra, u političkoj akciji, koja ide u susret novim izborima. Da apstinencija bude što manja i da shvatimo, da je samo glasom na izgorima, moguće mijenjati situaciju kakva jest. Za koju kažu, više od 70% građana da nisu njome zadovoljni i da žele promijene. Samo i isključivo koncentriranom političkom akcijom može se doći do tih promjena, koje će onda garantirati, koje će priznati ozbiljne promijene u čitavoj arhitekturu ovako postavljene države, koja ne služi građaninu, nego služi političkim interesnim grupama i lobijima. Vrijeme je za osvješćivanje, i nema ga mnogo, jer ako se propusti ovo vrijeme koje je pred nama, bojim se da više neće biti onih koji ikakvu šansu i vremena imaju. Zato pozivam na političku akciju, pozivam, sve one koji žele promijeni, da zatome razlike i da u prvi plan ne stavljaju bizarne i manje važne stvari, na kojima temelje političke agende svojih nastojanja da budu vidljivi i da ih se čuje. Krucijalne najvažnije stvari su u pitanju, opstanak društva kao zajednice koja kreira svoju državu da bi na njoj i svim pojedincima u zajednici, da bi bilo bolje, da bi bili sigurni i da bi mogli u slobodi živjeti i stvarati. Hvala lijepo.
Kolegice i kolege, ja vas molim da svoje izlaganje završite u 5 min. Izvolite kolega Hrelja, iznošenje stajališta Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, cjenjene kolegice i kolege, u ime Kluba GLAS-a i HSU-a, govoriti ću danas ponovno, o ugradnji liftova u višekatne stambene zgrade. Na to me povukao jedan neformalni razgovor sa ministricom europskih fonda i regionalnog razvoja gospođom Žalac, prilikom održavanja sjednice Vlade u Puli. Ona je naime, ustvrdila da ne postoji interes kao za zasebnu mjeru za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade. To je suprotstavljeno sa našim ispitivanjima na terenu i tvrdimo da danas oko grad veličine Velike Gorica, dakle, 60000 ljudi ima ograničenja u svom kretanju i zarobljeni su u višekatnim stambenim zgradama, jer nedostaje 13000 dizala, ako ćemo pogledati sve objekte veće od P plus 3 u RH. Dakle to je nešto što mi se učinilo nevjerojatno da netko negira, a da istovremeno negira interes za ugradnju dizala, a istovremeno nudi vezanu trgovinu. Možeš dobit dizalo ako ideš u obnovu fasade, mislim takvu mjeru relativno mali broj ljudi može si priuštit, međutim ugradnja dizala kao zaseban projekt sa 85% financiranja iz sredstava EU i sa 15% participacije provjereno ne postoji nikakva zapreka osim zapreka koja je u našem ministarstvu i vladi, dakle zapreka se zove promijeniti operativni program konkurentnosti i kohezije i uvesti zasebnu vertikalnu liniju, odnosno zasebnu nišu za financiranje ugradnje dizala. Dakle postoji realna opasnost, mi smo to probili, europska komisija se pozitivno očitovala o tome da se može to iskoristit ta sredstva u tu namjenu, međutim bojim se da ćemo mi biti lijeni, inertni, da nećemo na vrijeme promijeniti operativni program konkurentnosti i kohezije i da će u sljedećem financijskom razdoblju cijela istočna Europa konkurirati na ova sredstva. Dakle apeliram na ministarstvo da to učini u narednih 3, 4 mjeseca i da promijeni taj operativni program da se priključi u okviru onih sredstava koje neće, sigurno neće iskoristiti u ovom financijskom razdoblju do 2020. da realocira ta sredstva, da ih iskoristi za financiranje ugradnje dizala u višekatne stambene zgrade. Neka objave natječaj pa će onda vidjeti koliko ljudi je zainteresirano, neka objave pravila igre pa će se onda vidjeti koliko je ljudi zainteresirano. Mi nećemo tu mirovati kao hrvatska stranka umirovljenika, poslali smo na teren u sve gradove anketne upitnike da se u kontaktu sa stanarima, odnosno predstavnicima stanara, sa stanarima i sa gradovima utvrdi taj interes da on ili nadležne službe u gradu da potvrde interes za ugradnju dizala, da dokazujemo ministrici, da dokažemo ministrici potrebu za ugradnjom dizala. Ako ona doista ne vjeruje da postoji interes, onda ja s ovog mjesta pozivam da dođe samnom u onu istu zgradu u kojoj sam bio početkom 6 mjeseca ove godine, radi se o jednoj sedmerokatnici u Splitu pa nek samnom prošeta do vrha, vidi koji stanari žive tamo i nek vidi kakve oni probleme imaju oni sa silaskom na ravni teren, odnosno koliko je njihov život nekvalitetan i ograničen u kretanju, odnosno ne da im nije dostupan stan, stan im je jedino dostupan, nedostupno im je sve ostalo što bi trebali koristit, a na kraju krajeva i naše službe pomoći tim starijim, bolesnim osobama s invaliditetom ne mogu doći i penjati se svaki dan na 5, 6. kat, dakle i njima bi olakšali posao, bilo da se radi o pomoći u kući, o prvoj pomoći, o vatrogascima ne daj Bože i svim službama. Dakle sa više aspekata ovo je korisan posao, ne razumijem kako treba argumentirati ministrici da se pokrene i da uzme taj novac i počne ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade. Hvala lijepa.
Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovani Goran Beus Richembergh izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro da vam je kolega Richembergh rekao, očito ima veliki utjecaj na vas, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, hvala lijepo. Volio bi da imam nešto malo više utjecaja na vas, ali eto ne ide. Koristim ovu priliku protestirati protiv štetočinske politike Ministarstva rada i mirovinskog sustava. O čemu se radi? Dakle, u sjeni priče o mirovinskoj reformi, zaboravlja se da je zbog nemara, traljavosti, neprofesionalnosti, ministarstva rada i mirovinskog sustava, blokirano, ni manje ni više nego milijardu kn sredstava iz europskog socijalnog fonda. Odgovornost ministra Pavića za ovakvu situaciju, to su sredstava namijenjena svim udrugama koje se bave socijalnom radom, socijalnom skrbi, djecom, mladima, stradalnicima, osoba s invaliditetima, odgovornost ministra Pavića je takva da o njoj mora znati i premjer Pelnković, ako treba poslati ćemo mu informaciju i na francuskoj. Više od godinu dana kasni donošenje nacionalne strategije za podražavajuće civilno društvo i to nakon jednog vrlo zahtjevnog, vrlo dobrog, dinamičkog i uključivo procesa kojega je koordiniralo Ured za udruge Vlade RH. Znate zašto kasni? Zbog toga što već godinu dana ministarstvo ministra Pavića nije dostavilo svoje primjedbe ili mišljenje. Ne može se objaviti niti rezultat te javne rasprave, dakle, izvješće o javnom savjetovanju, zbog toga što nema, što gospoda iz ministarstva rada, se ne mogu udostojati, da godinu dana daju svoje primjedbe odnosno, opservacije. Znate li koja je posljedica toga? Nepostojanje ove nacionalne strategije izravno utječe na nemogućnost aktivacije ogromnih sredstava iz europskog socijalnog fonda, a tu mu štangu i svijeću drži ministrica Murganić, jer ni njeno ministarstvo nije ni malo bolje ni efikasnije u tome smislu. Ta dva ministarstva zaposlila su nekoliko stotina službenika, samo u ministarstvu gospođe Murganić, zaposleno je 120 novih službenika, a ne provode se niti realiziraju natječaji, koji su namijenjeni za aktivaciju sredstava iz Europskog socijalnog fonda. Znate li da sredstva namijenjena natječaju, odnosno, korisnicima, osobnih asistenata osoba s invaliditetom neće biti na vrijeme aktivirana jer je kurentni ugovor pred istekom, on ističe negdje u 11. mj. a novi je tek sada raspisan. Dal znate da postoje ugovori, odnosno, da postoje natječaji, koji su bili raspisani koncem 2017. i početkom 2018. g. koji dan danas nisu ni ocjenjeni a kamo li ugovoreni. Što rade te stotine novozaposlenih ljudi? To je dakle, jedna praksa koja nas dovodi do toga, da u trenutku kada se priprema novi europski proračun i novi proračun RH, Hrvatska nema pojma kako će se uopće postaviti prema ovim pitanjima. Ona ne zna što će sa osobama koje su na društvenoj margini, u situaciju kada imamo 28% ljudi koji žive ispod granice siromaštva, jer su deprivirani po različitim osnovama. Mi se tako bahato odnosimo prema mogućnosti aktivacije, milijardi kuna, koje idu izravno sa pomoć ljudima koji pomoć trebaju. Hvala lijepo.
Sljedeća u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a je kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Dakle kad ste tamo pri dnu onih koji imaju i odlučili se za slobodno govorenje, onda vam je onaj zov sirene vrlo zgodan jer nešto što ste odlučili prethodnici vas nekako odvedu u neki drugi tijek pa bih ja rado govorila i o referendumima, a i o gradu Zagrebu, ali ipak zov sirene ovaj put neću poslušati, vratit ću se na ono što sam zapravo mislila i ono što hoću reći. Često, imam osjećaj, da zapravo sanjam jedan ružni san i da ću se probuditi i probuditi u jednoj pristojnoj zemlji u kojoj institucije funkcioniraju, u kojoj nekako stvari idu svojim tijekom, no međutim taj ružni san za koji ja bih voljela da je, je stvarnost. I onda se recimo jučer se objavi naslovnica jednog stranog časopisa Špigla koji kaže postoji opasnost na Balkanu i zove se HDZ. Taj članak je govorio o nečem drugom, a ja ću ovu naslovnicu koristiti ipak za nešto drugo. Imate osjećaj da živite u nekom paralelnom svijetu, u kojem paralelnom svijetu je premijeru i bivšoj potpredsjednici bilo apsolutno normalno i nije bio nikakav problem da se donese lex Agrokor koji je donesen za jednu privatnu tvrtku da bi se ta privatna tvrtka spasila, iza toga naravno kao repovi ide niz mailova i svega ostalog za koji uvaženi visoke dužnosti iz HDZ-a kažu da su apsolutno nevažni, da je to prošlo vrijeme i u tom paralelnom svijetu paralelno imate temu brodogradilišta. U brodogradilištu država ima 25% svog vlasništva. Tamo gdje je bila privatna tvrtka i gdje nema vlasništvo države smo svu energiju, odnosno premijer je cijelu svoju energiju, tadašnja potpredsjednica vlade uložila da bi spasila privatnu tvrtku, da bi se spasila privatna tvrtka pod okriljem da zapravo spašavamo radna mjesta. S druge strane imamo brodogradilište gdje država ima 25% svog vlasništva i kaže pa nek ide svojim tijekom pa baš nas briga pa već će se nešto desit pa nije važno pa to je 4000 ljudi, oni su se već negdje zaposlili i zaposliti će se i dalje. Objasnite mi koja to zemlja na ovom svijetu kada je riječ o privatnoj tvrtki radi cijelu svoju energiju da spasi i koji je tu interes a tamo gdje ima svoje vlasništvo, ima 25% vlasništva kaže svejedno mi je. Danas u novinama, odnosno jučer vidimo novi brod. Gdje je izgrađen? U Singapuru. Imamo novi brod, flota se poboljšala, brod napravljen u Singapuru. A idemo onda poslati jasnu poruku, ova Vlada vodi računa o privatnim novcima, vodi računa o privatnim investicijama. Tu će maksimalnu energiju i trud uložiti da to spasi. Tamo gdje su državne, baš me briga neka ide svojim tijekom. Ali dajte onda pošaljite tu poruku do kraja. Ako se ne riješi brodogradilište a po svemu sudeći ide tako, što bude, biti će, ide korak dalje. Recimo djeci, i ukinemo, ne upisujte više srednje škole tog profila. Fakulteti na koji se obrazuju sljedeći inženjeri za brodogradnju, ukinimo ih jer s druge strane na taj način mi svjesno proračun koristimo da bi iz proračuna školovali djecu za neke druge zemlje. Koja to, pokažite mi, uprite prstom jednu jedinu zemlju u EU ili u svijetu koja svjesno iz svog proračuna školuje kadrove da bi radila u nekoj drugoj zemlji. Mislim da je došlo vrijeme da više ne možemo žmiriti na ono sve što nam demografi govore koji kažu ne odlaze mladi ljudi iz Hrvatske zbog toga što ne mogu naći posao. Usput budi rečeno na dubrovačkom području nema više građevinskih inženjera i arhitekata jer su takovi građevinski pothvati da ih jednostavno nemate više kog, nemaju više nikog zaposliti jer je sve zaposleno. Oni odlaze zato što ne vjeruju ovoj zemlji. A ovoj zemlji ne vjeruju, kaže Špigl postoji opasnost za Balkan, možemo to parafrazirati i reći za nešto drugo i zove se HDZ. Hvala lijepo.
Hvala vam.
Sljedeći Klub zastupnika, onaj Glasa i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani potpredsjedniče, ja koristim priliku da nešto, da da govori, ali nešto da pitam ministra Pavića ako me tu negdje sluša, ako ne prenijet će mu, naime, cenzus za oslobađanje od plaćanja dopunskog zdravstvenog osiguranja se nije mijenjao od 2004. godine i on od tada pa do danas iznosi za člana obitelji 1 639 kuna, a za samca 1 936 kuna. To je cenzus. Podsjećam da 2004. je prosječan mirovina bila 1 347 kuna, kad je postavljen ovaj cenzus, onda možete zamisliti koliko umirovljenika bilo obuhvaćeno ovim cenzusom, a danas, odnosno 2017. prošle godine je prosječna mirovina je bila 2 297 ili ove godine 2 700 bez međunarodnih ugovora. Prema tome, ima li ikakve logike da se ovaj cenzus nije promijenio, samo je država štedjela zbog toga što je sve veći i veći broj umirovljenika, ali ne samo umirovljenika, nego i onih sa malim primanjima ispuštala iz dopunskog zdravstvenog osiguranja, odnosno na neki način ugrožavala njihovo pravo na zdravstvenu zaštitu. Treba reći da kod dopunskog zdravstvenog osiguranja zahvaljujući tim službama koje sjajno rade, se i prihodovni cenzus računa, dakle, osim mirovine, ako je netko primio pomoć iz svog grada, županije ili na bilo koji način, isto tako ulazi u ovaj prihodovni cenzus, prema tome doista ovo je krajnja ura da se promijene, a ja podsjećam ministra Pavića da je on obećao kod zadnjeg povećanja, odnosno usklađivanja, da budem precizan i ja mirovina, da se ne ulovim u zamku povećanja, dakle, kod zadnjeg usklađivanja mirovina, rekao je da je svjestan tog problema i da će ispregovarati povećanje tog cenzusa sa ministrom Kujundžićem. Pa me interesira da li nam može sada ili kasnije kad uzme riječ reći gdje je došao sa tim pregovorima sa ministrom Kujundžićem, ja znam da ti pregovori obično sa zdravstvom idu teško, ali želim vjerovati da je uspješan, je li. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
I zadnja rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ja ću današnji slobodni govor iskoristiti imajući na umu činjenicu da ide kraj g. i da jedinice lokalne samouprave, pripremaju svoje proračune. I postoji nešto, jedan problem u Hrvatskoj, pred kojom mi, ja bi rekla žmirimo i nismo ga shvatili dovoljno ozbiljno a problem je izuzetno ozbiljan, riječ je o otpadu. Nekoliko puta sa ove govornice, sam upozoravala na tu činjenicu. Moja mama inače ima običaj reći onu rečenicu jesam ti rekla, ali ja to nastojim u životu izbjeći i pogotovo izbjeći onih nekakvih naknadnih pameti. Hrvatska država ima obvezu riješiti svoj problem otpada. Ima obvezu 50% otpada odvajati uporabljivati ponovno, reciklirati i to sto i nešto općina i gradova čine i dobro čine. Lijepo je vidjeti različite kante, lijepo je vidjeti da se to radi, no međutim, od 556 općina i gradova, tu je malo. Druge države koje su članice EU su plaćale i plaćaju penale. Nas to mimoići neće. Dakle jedinice lokalne samouprave trebaju nešto riješiti, ako ne riješi, obveza je RH. Ja koristim ovu govornicu da još jedanput pozovem i resorno ministarstvo i fond da se obvezno prihvate posla. No međutim, postoji ona jedna uzrečica džaba krečili. Ako Grad Zagreb to ne riješi, svi drugi, dakle, otprilike je trećina, do četvrtina stanovništva RH živi u Gradu Zagrebu. Ako sve jedinice lokalne samouprave to riješe a Grad Zagreb to ne riješi, o tome, nismo napravili posao. Ne morate vjerovati ono što ja s ove govornice upozoravam i upozoravati ću. Kada idete do sabora, malo pogledate kako to u Gradu Zagrebu izgleda, da nešto što je možda i u vašim općinama i gradovima normalno, u Gradu Zagrebu nije. Stoga obveza ministarstva, obveza fonda sjesti sa svojim koalicijskim partnerom, sa gospodinom Bandićem koji tako uspješno barata svim drugim elementnima pa bi bilo dosta važno da uspješno riješi probleme otpada ali to mu ne pada ni na kraj pameti. Da sada postoje lokacijske dozvole da postoje lokacijske dozvole, da postoje procjene utjecaja na okoliš, da postoji građevinska dozvola, da bi se nešto riješilo treba 2-3 g. A ono što je Grad Zagreb napravio, je potpisao ugovor, odnosno, putem fonda potpisao ugovor za izradu svih studija i analiza za sljedeće 3 g. je rok. Dakle za 3 g. će Hrvatska plaćati penale. Plaćati će ga zato što nije odradila posao. Obzirom na ovu jednu stabilnu koaliciju HDZ-a s gospodinom Bandićem, ne vidim niti jedan jedini problem da se ne sjedne s g. Bandićem i da se utječe na njega da riješi problem i da počne rješavati problem otpada u Gradu Zagrebu kako to imaju i druge jedinice lokalne samouprave. Ako to ne napravi svi ćemo plaćati, kao što plaćamo i neke druge stvari koje g. Bandić radi, plaćati ćemo i ovo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja izvolite.
Poštovani predsjedniče, već sam vas u nekoliko navrata zamolio da intervenirate oko zastupničkih pitanja koje zastupnici u Saboru upućuju Vladi RH nama se na pitanja ne odgovara i krši se poslovnik Hrvatskog sabora i dajte intervenirajte da Vlada se ne ponaša ovako prema Hrvatskom saboru i prema zastupnicima u Hrvatskom saboru.
Ponovo vas želim izvijestiti da sam poslao dopis kojim tražim od Vlade da odgovori na zastupnička pitanja po informacijama koje sam dobio oni odgovaraju na dosta zastupničkih pitanja, međutim broj je iznimno velik i ne mogu jednostavno u onoj dinamici koja je potrebna odgovoriti na sva zastupnička pitanja. Dobro, ja vam kažem nemojte mi dobacivati, odgovaram vam, dakle sam sa svoje strane napravio ono što vi od mene očekujete, ja vam ne mogu više od toga učiniti, ali činjenica je da kaže po brojkama da je više nego ikad pitanja i očito da je onda jedna dinamika nešto sporija nego što bismo mi htjeli. Zahvaljujem. Gospođo i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanim pitanjem vladi, odnosno, pojedinom, samo malo, pa dobro, što onda što diže ruku, samo malo, pojedinom članu vlade u skladu s odredbama poslovnika čl. 132., 139. aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice, prije prelaza na prvu točku dnevnog reda. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predsjedniče tražim stanku u ime Kluba Mosta 10 minuta, da se klub konzultira, nakon jučerašnjih izjava premjera Plenkovića, da on neće sazvati tematsku sjednicu po pitanju … [[Govornik se ne razumije.]] zločina Hrvatskog sabora što je direktno kršenje Ustava, jer premjer strašno su …/Govornik se ne razumije. Ustavni poredak RH, omalovažava parlament, a vi ste predsjedniče također, kao predsjednik Sabora dužni za te riječi ispričati, jer premijer ne može, niti ima pravo [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj]] sazvati ovu sjednicu jer ovo nije faraonska država, ovo je demokratska država, ovome parlamentu treba vratit dignitet [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj]] a ne ga ponižavat i premijer …/Govornik isključen./…
Kolega Bulj, hoćete li završiti sad?
…/Govornik isključen./…
Kolega Bulj dajem vam odmah na početku opomenu jer neću dozvoliti da se na ovaj način krši Poslovnik Hrvatskog sabora. Prvo zato što nemate pravo tražiti stanku jer se ona može tražiti …/Govornik isključen./… Kolega Bulj, kolega Bulj samo malo vas molim. Dakle vi namjerno kršite Poslovnik, dao sam vam opomenu, kolega Bulj, dao sam vam opomenu. Ako nastavite, ako nastavite ovako dobit ćete i drugu i morat ćete napustiti onda i nećete moći govoriti. Tako da vas molim da to ne činite. …/Govornik isključen./… Imate danas raspravu, imate pitanja, imate tisuću načina na koji možete iskazati svoje mišljenje, ali sada ste prekršili Poslovnik i molim vas da to ne činite. Izvolite kolega Jovanović.
Želim iskoristiti ovaj trenutak prije početka postavljanja pitanja da još jedanput apeliram na vas da zamolite sve ministre koji su ovdje nazočni i predsjednika Vlade da nam uredno odgovaraju, sukladno Poslovniku na pisana zastupnička pitanja jer postoje pitanja na koja nije odgovoreno duže od 3 mjeseca, a pisana zastupnička pitanja služe između ostaloga da ukažu na neke goruće probleme koje bi Vlada trebala rješavati. Također molim vas pošto mi je premijer odgovorio da sve te odgovore mogu dobiti od vas da nam pripremite jedan sažetak, koji ministri odgovaraju u roku, koji uopće ne odgovaraju i koliko je prosječno potrebno ministrima i premijeru da odgovori na pisana zastupnička pitanja? Hvala lijepo.
Kolega Jovanović, postoje i drugi načini da to učinite, a ne u ovome trenutku sada. Znadete i sami da postoji slijed, da postoji dnevni red, da postoji način na koji smo radili. Ja se slažem, Vlada mora odgovarati na zastupnička pitanja i ja sam im već uputio jedno pismo, jedno upozorenje da molim da se redovito odgovara na zastupnička pitanja. To je u redu što ste tražili, ali vas molim da se držite reda i da to kažete u onome trenutku kada je za to predviđeno vrijeme. Hvala vam lijepa. Idemo sada na postavljanje pitanja. Prvi je na redu poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović koji svoje pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade RH, iznimno mi je zadovoljstvo što, evo imam priliku, prvi vam postaviti pitanje na početku nove sjednice Hrvatskog sabora. Ovdje ću naglasiti da nisam neovisan kako sam predstavljen, nego sam član stranke Hrast i nju zastupam u Hrvatskom saboru, odnosno branim politiku moje stranke. Vjerujem da svi znaju da je naš istočni susjed, a radi se o Republici Srbiji započela pristupne pregovore sa EU 2014. godine. Otvoreno je 14 poglavlja, dva poglavlja su zatvorena. Postoji i poglavlje broj 35 ostalo gdje se govori o odnosima Srbije sa Kosovom. Međutim ne postoji poglavlje 36 odnosi Republike Srbije sa Hrvatskom. Tražim od vas da mi se očitujete što je hrvatska Vlada napravila i što misli napraviti po pitanju ključnih stvari koje more hrvatski narod, koje se moraju razriješiti, a radi se o pitanju sukcesije bivše države, o pitanju granica, radi se o pitanju statusa hrvatske nacionalne manjine u RH, tiče se pitanja nestalih u Domovinskom ratu. I naposljetku jedno ne manje važno pitanje, a to je pitanje priznavanja agresije na našu domovinu RH i naravno samim tim i pokretanje pitanja ratne odštete. Nadovezat ću se, svi znamo tko je Aleksandar Vučić koji je, odnosno čija je srpska napredna stranka nedavno skupa s HDZ-om ušla u Europsku pučku stranku. Zanima me hoćete li se na isti način ponašati prema ulasku Srbije u EU kako ste se ponašali prema ulasku Srpske narodne stranke u Europsku pučku stranku?
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Lijepi pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima na početku nove sjednice. Hvala zastupniče Zekanović na ovim pitanjima. Kad je riječ o putu Srbije prema EU, kada je riječ o pristupnim pregovorima i nizu rezidualnih, otvorenih pitanja koje Hrvatska ima sa Srbijom, prije svega zbog velikosrpske Miloševićeve agresije na Hrvatsku početkom 90ih godina i ova Vlada i ranije Vlade radi na rješavanju niza otvorenih pitanja. Vama je poznato da je na poziv predsjednice Republike, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić posjetio Hrvatsku prije nekoliko mjeseci. Tom prigodom i na sastanku koji je bio održan u Vladi i na onom koji je bio održan s predsjednicom stavljena su na dnevni red sva otvorena pitanja između dvije zemlje, i procesuiranje ratnih zločina i pitanje nestalih i pitanje zaštite manjina i pitanje određenih zakona koje Srbija ima gdje je proširila svoju jurisdikciju prepisujući katalog djela iz statuta međunarodnog Kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju i time omogućila svojim organima da procesuiraju zločine koji su se dogodile primjerice na teritoriju Hrvatske protiv građana i državljana RH od strane državljana RH tema koju sam i osobno u ranijem svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu niz puta digao na međunarodnoj razini. Mi smo nakon ovog posjeta imali niz sastanaka na ministarskoj razini, otišao je u Srbiju i ministar Bošnjaković koji je razgovarao sa ministricom pravosuđa Srbije, nastojao pronaći modalitet i kako da riješimo ta pitanja, pitanja koja opterećuju hrvatske građane, koja opterećuju mnoge koji nisu sigurni da li da prelaze državnu granicu ili ne. Otišao je tamo i ministar Butković, razgovarao o prometnom povezivanju, gospodarskoj suradnji, svemu onome što bi trebala biti tema budućnosti. Kada je riječ o pravima manjina, Hrvatska i Srbija imaju sporazum iz 2003. godine koja regulira status manjina. Mi želimo da prava Hrvata u Srbiji kojih nažalost danas ima samo oko 57 tisuća u odnosu na gotovo 4X više prije 20 i nešto godina, da budu na onoj razini kako mi štitimo u Hrvatskoj prava srpske manjine. I ja mislim da ih mi štitimo dobro, kvalitetno. Za one koji ne znaju a takvih ima jako puno u današnjem političkom kontekstu Hrvatske, Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina iz prosinca '91. bio je jedan od ključnih elemenata za uspjeh međunarodnog priznanja Hrvatske. Stečevina koju imamo sa statusom naših manjinskih zastupnika je pozitivna i dobra za hrvatsko društvo, dobra je za snošljivost, dobra je za pomirbu, dobra je za suživot i dobra je za model kakav želimo da imaju i druge zemlje i kako da štitimo prava hrvatske manjine u onim zemljama gdje je Hrvatska manjina. I zato sva ta pitanje gledamo u cjelini, 36. poglavlja nema ali ima odgovornog stava RH i njenih predstavnika u svim formacijama vijeća od diplomatske pa do političke, gdje su sva ona pitanja koja su bitna na dnevnom redu. I put Srbije ako hoćete otvoreno u EU vodi i preko Zagreba i preko rješavanja kumuliranih pitanja koje godinama imamo. Tu zastupamo čvrsto nacionalne interese, naše stavove. Moj je dojam da o tome postoji vrlo široki konsenzus na političkoj sceni a ono što je sigurno postoji konsenzus i predsjednice Republike i Vlade RH o tome. I to je stav i to je ono na čemu radimo, kontinuirano. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Zekanović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Je li ovo radi? Poštovani premijeru, to što vi kažete da se radi, ne znači da se radi. Moj dojam je da se ne radi ništa, dojam je hrvatske javnosti da se ne radi ništa jer mi do sada u 4 godine, 2 godine vašeg mandata nismo niti jedno ovo pitanje načeli niti smo ga počeli rješavati a to vi dobro znate. Vi dobro znate jer govorite mnoge strane jezike što znači premijer, prvi ministar. Znači zapravo prvi sluga, onaj prvi koji služi svome narodu. Nažalost kod vas se vidi zapravo da vi više volite vladati, upravljati nego služiti. To smo i osjetili kod Istambulske konvencije kada niste slušali bilo svog naroda. Nažalost i po ovom pitanju bojim se da nemate sluh za ono što vaš narod želi. Hrvatska ne smije biti talac ničijih briselskih ambicija, ničijih. Hrvatskoj treba Vlada i vlast koja će se baviti jednom suverenističkom politikom. Hrvatskoj treba hrvatski Orban, a nažalost ja ovdje ne vidim niti O od Orbana. Na posljetku reći ću da imamo jednu stvar koja se jako jasno vidi a to je da upravo vama i većinu drži gospodin Pupovac upravo zbog ovih razloga, da se ključni problemi Hrvata u Srbiji, Hrvata u Hrvatskoj ne rješavaju. Status Hrvata u Srbiji je katastrofalan, nikada nije bio gori. Pitanje granice je neriješeno i to vi znate i ništa se po tom pitanju ne rješava. A Vučić je i prije par dana u Mitrovici itekako lijepo govorio o našoj domovini i vi to znate. A s druge strane ponoviti ću, jako interesantno i mene bi bilo sram sjediti kraj tog čovjeka u Europskoj pučkoj stranci a vi i vaša stranka niste rekli niti jednu riječ da spriječite ulazak tog čovjeka koji je bio s puškom u opsadi Sarajeva, koji je zagovarao okupaciju naše domovine ne tako davno. Ja ću s ovog mjesta kada god mi je prilika govoriti o ovome i neću vam dati mira.
Prije nego što pređemo na drugo pitanje zastupničko, evo sada sam vidio, drago mi je da mogu ponovo, da je ponovno s nama i naša kolegica Nada Turina-Đurić i od srca vas pozdravljam i želim vam puno uspjeha u radu. [[Pljesak!]] Sada pozivam zastupnika Davora Bernardića da postavi pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, Hrvatska ide iz problema u problem, pala je industrijska proizvodnja, bilježimo i slabiju turističku sezonu, Petrokemija je u problemima, najavljeno je gašenje Rafinerije Sisak, eskalirali su problemi u Uljaniku jer ste 2 godine gurali stvari pod tepih. U Hrvatskoj žmirite pred rastućim fašizmom, u obrazovanju se provodi reforma bez udžbenika i bez računalne opreme. A ono što me posebno brine je stanje u zdravstvu. Redovi, liste čekanja u zdravstvu su nikad duže, ljudi čekaju mjesecima, čak i godinama, dugovi u zdravstvu su nikada veći a uvjeti rada liječnika i medicinskog osoblja su nikad teži, zato mnogi od njih i napuštaju Hrvatsku. Za sve to vrijeme vi štitite ministra Kujundžića zato jer se bojite ostati bez jedne ruke u Saboru. Moje pitanje vama, da li šte išta, da li ste ikakvu reformu napravili u zadnje dvije godine vašeg premijerskog mandata? Da li ste napravili išta za građane RH, za umirovljenike, za radnike, za ljude koji čekaju svoje preglede mjesecima i godinama osim što ste štitili „grupu Borg“ koje ste na čelu, koja je izvlačila novce iz Agrokora pod tobožnjom krinkom financijske stabilnosti? I molim vas da mi odgovorite zbog vašeg nerada da li nas sljedeće godine očekuje kolaps gospodarstva, zdravstvenog i mirovinskog sustava?
Odgovor, predsjednik Vlade, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Zahvaljujem gospodine Bernardić, gledam malo iza vas da ne bi neki krupniji kapital ili uvozni lobi vam nešto naudio ali vidim samo sitni SDP, jedan grintavi … [[Govornik se ne razumije.]] ljudi koji vas napušta svakoga dana ali dobro, sklopili ste tih par rečenica koje predstavljaju neku vašu viziju Hrvatske [[Upadica predsjednik: Kolegice i kolege, molim vas…]] Ono što je ključno, gospodine Bernardić je slijedeće [[Upadica predsjednik: Pa vrijeđaju, svi vrijeđaju, molim vas ajde dosta.]] Za turističku sezonu ako ne vjerujete Vladi, pogledajte e-Visitor pa ćete vidjeti da ova turistička sezona je bolja i u pogledu noćenja i u pogledu dolazaka za 5 odnosno 4%, da su investicije u turizmu bile 940 milijuna eura, da će nam prihod od turizma biti 12 milijardi eura, da je to ova o kojoj vi govorite da je loša, najbolja u povijesti turistička sezona, da smo probili sve ono što je bilo planirano strategijom turizma i da smo sada na brojevima negdje otprilike u trećoj ili četvrtoj godini po procjenama idućega desetljeća. Dakle nemojte govoriti neistine. Pogledajte gospodine Bernardiću najnižu u povijesti stopu nezaposlenosti, pogledajte rast stope zaposlenosti, pogledajte indeksaciju mirovina koja je već sada prošlo preko 6% a mi smo obećali u cijelom mandatu 5%. Pogledajte podizanje minimalne plaće, pogledajte podizanje prosječne plaće, pogledajte kolika je prosječna plaća u Zagrebu. Pogledajte rapidno smanjenje javnoga duga, vi ste nama ostavili zemlju sa bujajućim dugom. Naša zdrava fiskalna konsolidacija, politika koja je već sada pokazala nakon prvih 6 mj. proračuna, možda ste pratili sjednicu Vlade, izvješće ministra Marića, suficit na prvih 6 mj. je milijarda i 600 milijuna kuna. Suficit prošle godine. Dakle, vodimo ozbiljnu pouzdano politiku. Agencije za kreditni rejting nam podižu rejting, ne spuštaju ga, samo smo na jednoj stepenici investicijskog rejtinga. Refinanciranje cestarskoga duga, sve ono što se radi na međunarodnim i domaćim tržištima, financijskim, govori da oni koji nas pomno prate vide u kojem dobrom smjeru zemlja ide. To što vi ne vidite, to je naravno, stav oporbe, stav vaš, stav neke politike koja je trebala biti alternativa a ne da nije alternativa nego vas nema. Prema tome, takva vrsta jeftinog, lakonskog komentiranja može proći jedino u vašim kružocima, ne može proći u javnosti, ne može proći u konkretnim, mjerljivim podacima. Sutra će na Vladi biti 3. faza porezne reforme, novo rasterećenje i poduzetnika i građana. Ići će u javno savjetovanje mirovinska reforma. Zdravstveni sustav o kojem govorite, želimo i da je dostupniji i da je racionalniji i da je funkcionalniji. I ovom poreznom reformom za zdravstvo ćemo osigurati dodatnih milijardu i 350 milijuna kuna. Ta rupa koja postoji u proračunu, koja se godinama prenosi i akumulira je problem s kojim se suočavamo, kojeg nosimo. Govorite da se nismo suočili sa problemima? Koji je to problem, ekonomske hrvatske tranzicije i možemo slobodno reći, propadanje mnogih kompanija još iz bivšeg sustava, koji nije došao na red u ovoj Vladi, a s kojim se mi to ne nosimo? Mislite da su ljudi u Uljaniku i Trećem maju plaće dobivali po nečijoj dobroj volji ili po možda odluci Vlade? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Ne zadnja dva mjeseca, nego zadnjih godinu dana. Čitajte i informirajte se.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] potpuno stali na stranu tih istih interesnih lobija i krupnog kapitala koji su zamijenili Todorića i nastavili po starom. Ali ono što je izrazito važno, što vam mogu reći i poručiti, SDP može imati svojih problema, ali nikada, baš nikada, nećemo pljačkati Hrvatsku. Cijela priča koju nam govorite oko tobožnje mirovinske reforme, po kojoj će građani morati raditi dulje da bi primili manje mirovine i živjeli sve teže u Hrvatskoj je jedna velika prodaja magle. I nećemo vam to dopustiti. Kao što vam nećemo dopustiti da privatizirate zdravstveni sustav. Vaša cijela premijerska karijera je ovdje uložena u crticu u životopisu da bi nastavili svoje briselske ambicije umjesto da se brinete o građanima RH. Pa onda ako smo civilizirana i demokratska zemlja, poslušajte neki prijedlog koji dolazi iz opozicije. Poslušajte naš plan za povećanje plaća i mirovina. Da minimalna plaća u Hrvatskoj bude 4000 kuna, da rasteretimo porezne stope poreza na dohodak kako bi plaće u Hrvatskoj odmah rasle. Da napravimo po planu da mirovina u Hrvatskoj nakon punih godina staža iznosi 75% prosječne plaće. Nije sram uzeti od nekog nešto drugo ako se to može napraviti u Hrvatskoj na dobrobit svih građana RH. Sram je gurati glavu u pijesak, govoriti da se puno toga radi, stvarati dojam a zapravo se Hrvatska nije pomakla s mrtve toče. Podsjetit ću vas na još jedno a to je na način na koji funkcionirate. Umjesto da radite na dobrobit građa, vi uhljebljujete svoje ljude po državnim poduzećima i ministarstvima dok svi ostali moraju napustiti Hrvatsku. Recite mi, koliko je za vrijeme vašeg mandata ljudi napustilo Hrvatsku? Odgovorit ću vam ja, preko 100 000.
Hvala vam. Idemo dalje, treće zastupničko pitanje je pitanje kolege Željka Jovanovića, isto tako ide prema predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi gospodine Plenković, niti je SDP nit je sitan nit su SDP-ovci grintavi. Naravno, svatko ima svoje probleme a mi ćemo ih riješiti bez vaših podbadanja. Za razliku od vas kojem je opći dojam i nekakva prodavanja PR magle najvažnije što smo vidjeli u Uljaniku, kada vam je vaša besprijekorna frizura bila važnija od kršenja zakona pa niste stavili ni zaštitnu kacigu što puno govori o vama, ja bi prije nego što postavim pitanje, podsjetio vas da je sramotno da mi niste već 3 mj. odgovorili na pitanje koje sam postavio, 4 pitanja u lipnju, kada sam od vas tražio odgovore za sudbinu Trećeg maja koji je pred kolapsom, pred potonućem a vi do sada ništa niste učinili, niti da se vrati pozajmica od 523 milijuna niti da se smijeni neodgovorna uprava ali za to očekujem pisani odgovor do kraja tjedna obzirom da ste prekršili sva pravila Poslovnika. Drugo moje pitanje tiče se vašeg programa o kojem tako govorite. Evo, ovo je program Vlade RH, na strani 27-30 navodi se zdravstvo u kojem kažete da će zahvaljujući vama u Hrvatskoj građani imati solidarno sveobuhvatno zdravstvo, da će zdravstvena zaštita biti svima dostupna, jednako kvalitetna, da ćemo živjeti bolje i kvalitetnije. Ja vas pitam, da li zaista mislite da je tako? Da li je danas u Hrvatskoj zdravstvo dostupnije? Da li građani čekaju na preglede manje? Da li liječnici odlaze? Da li se rješava problem magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike? I podsjetit ću vas, ne mogu sve nabrojati jer tu ima toliko praznih obećanja, da ste ovom programu na 27. strani napisali da će se na hitne intervencije, neće se uopće čekati, a da one koje nisu toliko hitne, liste čekanja će iznositi 6 mjeseci. Da li, gospodine premijeru znate, da li su liste u RH 6 mjeseci, da li danas živom bolje, duže i kvalitetnije i da li je hrvatsko zdravstvo kvalitetnije zahvaljujući naporima vas i vašeg cijenjenog ministra Kujundžića.
Odgovor, predsjednik Vlade. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] na vašem pitanju. Dakle, ta jedna ... [[Govornik se ne razumije.]] i govorenje neistina o Uljaniku i 3. maju koja dolazi od vas, a ne samo od vas, nego i nekih drugih oporbenih zastupnika iz te dvije županije je toliko bahata, bezobrazna, nekorektna i nevjerojatna za hrvatsku javnost da to ljudi ovdje još jedan put trebaju čuti. Mi smo otišli u Pulu, otišli smo u Pulu održati sjednicu Vlade. Otišli smo u brodogradilište Uljanik, razgovarali i sa upravom i sa sindikatima i sa radnicima. Primili smo ih ovdje kada su došli tražiti svoje plaće. I zahvaljujući odluci ove Vlade, jamstvu koje je donijela HDZ-ova vlada za Rijeku, Primorsko-goransku županiju, za Istru, za Pulu, primjerice za pulsku bolnicu, za riječku bolnicu. HDZ-ova vlada. Puna srca i dobre volje. Dali u siječnju 716 milijuna kuna jamstva, da bi dvije komercijalne banke dale kredit Uljaniku s kojim su živjeli i radnici i njihove obitelji i kooperanti i sve što se radi. Cijela ova financijska godina funkcionira zahvaljujući ovoj ovdje vladi, a ne vama. Ne upravi, ne nadzornim odborima, ne ljudima koji su zaduženi za poslovanje Uljanika. I to javnost mora znati. Dvije plaće, za srpanj i kolovoz, tko ih je našao? Tko ih je našao, gospodine Jovanoviću? Jeste ih vi našli? Jeste vi našli te plaće za radnike ili smo ih mi našli? Hajde recite. Recite to. Prema tome, dosta mi je više slušati i vas i druge zastupnike oporbe iz te dvije županije, ta dva grada, koje govore neistine u javnosti umjesto da kažu hvala vam predsjedniče vlade što nam oba brodogradilišta rade zadnjih 8 mjeseci. Ne rade oni zahvaljujući vama. To vam mora biti jasno. Drugo, gospodine Jovanoviću… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Gospodine Jovanoviću [[Upadica Predsjednik: Kolega Jovanović, molim vas.]] Kada smo dali jamstvo, tada smo rekli vrlo jasno, dobit ćete jamstvo u dogovoru s Europskom komisijom napravite plan restrukturiranja i nađite strateškog partnera. Taj plan restrukturiranja i taj strateški partner radila je uprava, nije ga radila Vlada. Ono što nam kaže Europska komisija danas je identično ono što su vam Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo financija govorili nekoliko mjeseci upravi Uljanika. Da takav plan nije održiv, da se mora odlučiti na lokalnoj razini hoćemo li mi prenamijeniti pomorsko dobro usred brodogradilišta i tu graditi nešto drugo ili ćemo se baviti brodogradnjom. To vam je bit. To vam je bit, gospodine Jovanoviću. A drugo, što se tiče zdravstva. Za Pulu, rekao vam je sam ministar Kujundžić, ide se dalje sa gradnjom bolnice. Za Rijeku, donijeli smo odluke. Za unapređenje skrbi majki i djece, za dnevne bolnice, za kirurgije diljem Hrvatske, ogromne investicije, ogromni projekti, dizanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenoga sustava. Odite malo po Hrvatskoj, pogledajte, pitajte ministricu Žalac, pitajte ministra Kujundžića koliko je projekata u zdravstvu za vrijeme ove Vlade napravljeno. Više nego za vašega mandata. I to bi bilo dobro da malo emancipirate, da i to isto čujete, a ne da izvlačite podatke kako bi što činili? Dovodili javnost u zabludu? E nećete. Govorite istinu, to bi vam bilo dobro za početak.
Hvala. Izvolite kolega Jovanović.
Hvala vam gospodine predsjedniče na ovakvom odgovoru. Samo malo. Hvala vam na ovakvom odgovoru. Dakle, upravo ste dezinformirali cjelokupnu hrvatsku javnost jer država je najveći pojedinačni vlasnik Uljanika. Zabadali ste glavu u pijesak i sada ovdje pokušavate prodavati maglu, a kad je riječ o 3. maju ne činite ništa. 3. maj je pred potonućem, u 3. maju se ne radi jer je isisano 523 milijuna kuna koje je otišlo u uljanik i nažalost 3. maj je pred potonućem. Vi ne odgovarate i ne činite ništa. Što se tiče zdravstva, zaista ne mogu nabrojati sve što nije učinjeno, pa smo evo pripremili jedan mali pregled uspjeha vašeg sjajnog ministra Kujundžića koji nije učinio ništa da u Hrvatskoj liste čekanja budu kraće jer evo, kolega mi je poslao, naručen je na pregled, dragi moj premijeru, 28. siječnja 2021. Jedino što činite, rehabilitirate ustaštvo, rehabilitirate ratne zločince, rehabilitirate ratne zločince koji ne čekaju ni trenutak da bi došli u toplice, dok ostali građani na žalost nisu u prilici da dobiju adekvatnu zdravstvenu skrb. Sramite li se, gospodine Plenkoviću za laži koje ste izgovorili sada ovdje i za ministra koji pljuje po svojim kolegama i na taj način krši liječničku etiku? Zašto niste učinili ništa i omogućili mladima da ostaju u RH? Jednim potezom pera možete promijeniti odredbu u Zakonu, mogli ste i preko ljeta i osigurati magistrima medicinsko-laboratorijske dijagnostike da ostaju u RH, a ne da odlaze u zemlje Europe gdje ih jedva čekaju. Sram vas bilo, sve skupa.
Idemo na 4 pitanje, poštovani zastupnik Branko Hrg, pitanje postavlja ministru zaštite okoliša i energetike, Tomislavu Ćoriću.
Molim, dobacuje mi ministar iz klupe, dajte mu opomenu.
Dajte, kolega Jovanović, smirite se, ajde smirite se. Ajde smirimo se malo, izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, sada smo slušali, na početku.
Kolegice i kolege, molim vas. Vratimo prvo kolegi Hrgu 2 minute. Ja vas molim za tišinu. Izvolite.
Hvala lijepo. Slušali smo na početku, ovih nekoliko pitanja postavljenih Vladi na način da se ništa ne radi, pa ja danas ovdje želim nešto sasvim drugačije postaviti ministru Ćoriću jedno pitanje, koje je vezano za život u svim dijelovima RH za što se u krajnjem slučaju ova Vlada od početka opredijelila. Već samom izmjenom Zakona o financiranju lokalne samouprave, jako puno je napravljeno za jedinice lokalne samouprave, automatski, za sve stanovništvo diljem RH, a jedan od velikih projekata, koji je pred nama i koji se treba realizirati, o kojem se jako dugo govori, su programi aglomeracije financirani iz europskih fondova većim dijelom. Pa mene interesira do kuda smo došli sa projektima aglomeracije, koliko ih ima, po kojim dijelovima Hrvatske se u krajnjem slučaju oni trebaju raditi i koliki su to iznosi novaca koji će biti. Zašto to postavljam? Zato što mislim da su to programi, koji ne samo da mogu poboljšati život RH, nego smatram da mogu u velikoj mjeri, ojačati i pripomoći građevinskoj operativi, onoj koja još živi, koja još nažalost, nije propala, tako da smatram da je to jedno od vrlo bitnih pitanja i da je u redu, da javnost zna podatke prave o tome i u odnosu, da se vidi, koliko to funkcionira u jednoj koordinaciji sa lokalnim samoupravama i distributerima na lokalnim razinama i hrvatskim vodama, koje su zadužene, na nacionalnoj razini za provedbu ovog programa.
Hvala. Izvolite ministre.
Poštovani zastupniče hvala lijepo na pitanju. Dakle, kao što znate, odjel komunalni sektor u RH, odnosno, projekt iz vodno komunalnog sektora, u omotnici 2014.-20120. raspolaganja imaju oko milijardu i 50 milijuna sredstava iz europskih fondova. U ovom trenutku u različitim fazama realizacije oko 35 projekata iz vodno komunalne infrastrukture, odnosno, vezanih uz različita aglomeracije, vrijednost radova na ovim projektima je oko 13,3 milijarde kuna. U tom kontekstu valja naglasiti činjenicu da je od tih 13,3 milijarde kuna, 7,5 milijardi kuna sredstava iz EU, čime se zapravo ovi projekti, konkuriraju za oko 96% alokacije koja bi trebala ići za projekte vodno komunalnog sektora. Svakako valja naglasiti činjenicu da unatoč problemima s kojim je građanska industrija u RH suočena, ovi projekti, i njihova realizacija podrazumijevaju definitivno, ogromne iskorake, prije svega u smislu omogućavanja odvodnje na području RH, odnosno, povećanja broja kilometara kanalizacijske mreže, ali isto tako i vodoopskrbne mreže. Što u brojkama konkretno znači? Dakle, ovih 35 projekata podrazumijeva oko 2730 km izgradnje nove mreže odvodnje, kao i rekonstrukciju, preko 150 km postojeće mreže. Što se tiče vodovodne mreže, ovih 35 projekata podrazumijeva preko 400 km izgradnje nove mreže vodoopskrbe, uz rekonstrukciju preko 550 km postojeće mreže. To svakako valja naglasiti s obzirom na činjenicu da je gubitak vode, kao što znate krajem 2016. g. u RH u ukupnom sustavu bio 49%. Imajući na umu činjenicu da je Hrvatska jedna od bogatijih zemalja u EU, što se tiče naših zaliha vode. Svakako valja naglasiti potrebu da te zalihe čuvamo i u tom kontekstu i program je rekonstrukcije, odnosno, sanacije od strane Hrvatskih voda, čije pomoći za rješavanje ovog problema. Dakle, nekoliko tisuća km nove mreže s jedne strane, s druge strane, 28 uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u okviru ovih 35 projekata faze 3, što bi trebalo pokriti negdje oko milijun i 50 tisuća ekvivalent stanovnika. S druge strane i 16 uređaja za pročišćavanje voda, faze 2 koji bi trebali pokriti oko 550 tisuća ekvivalent stanovnika. Konačni brojke govore o opsežnosti ovih radova, ono što svakako valja naglasiti, jeste činjenica da je u posljednjih godinu dana, u vodno komunalnom sektoru došlo do puno veće recimo to tako suradnje između resornog ministarstva Hrvatskih voda i konačno korisnika. Neki su procesi ubrzani, mi vjerujemo, da ćemo do kraja 2023. g. ovaj novac potrošiti, odnosno, realizirati projekte koji su navedeni. Već do kraja ove g. očekuje se otvorenje preko 100 odnosno, 108 natječaja u kontekstu danjih radova. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepo. Mislim da je bilo bitno čuti ove podatke i drago mi je da se pokreću ove aktivnosti, jer su ovi projekti pokretani još tamo 2010. pa su onda ušli u jednu fazu zaustavljanja i usporavanja u vremenu 2012.-2015. g. kada je izostala suradnja Hrvatskih voda, osim u pojedinim dijelovima spram nekim lokalnim samoupravama i kada su ovi svi projekti bili na kiseljenju. Meni je drago da je sada to sve pokrenuto, da se raspisuju natječaji, vjerujem da će se na natječaje javiti velik broj naših hrvatskih firmi i da će zaposliti svoje kapacitete na, naravno korist stanovništva koje tamo živi, ali svih onih koji su zaposleni u građevinskom sektoru. I u svakom slučaju drago mi je i ovo što ste naglasili da Hrvatske vode danas znatno bolje surađuju sa lokalnim distributerima, sa lokalnim samoupravama, a naravno vrlo je bitno, i onaj dio što sam rekao na početku kod postavljanja pitanja, da danas lokalna samouprava u RH itekako puno lakše može zadovoljiti onu svoju vlastitu komponentu zbog toga što su im prihodi o izmjenama zakona o financiranju lokalne samouprave značajno povećani i lakše će ući u ove projekte. Hvala vam na odgovoru.
Idemo sada na pitanje broj 5, zastupnik Boris Milošević, pitanje postavlja ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje postavljam ministru pravosuđa gospodinu Bošnjakoviću. Poštovani gospodine ministre, proteklih dana dosta je u fokusu javnosti pitanje procesuiranja ratnih zločina i odnosa države i društva prema pravomoćno osuđenim za ratne zločine. Dosta se govori o nedovoljnom procesuiranju, iznose se razni statistički podaci, govori se o konkretnim slučajevima koji nisu procesuirani, gdje počinitelji nisu kažnjeni, izražava se nezadovoljstvo s onim što je učinjeno do sad, odnosno što nije učinjeno. Mi kao stranka smo također nezadovoljni procesuiranjem brojnih zločina koji su počinjeni prema Srbima u Hrvatskoj, ali kao stranka smo svjesni važnosti rješavanja tog pitanja, svjesni smo da je to pitanje važno i za društvo i za međunacionalne odnose, da je iz tog razloga je važno da to pitanje rješavaju institucije koje su za to nadležne, a da politika mora učiniti sve pretpostavke da rad tih institucija koje moraju biti nezavisne bude što uspješniji. Stoga je SDSS već na samom početku mandata ove vlade zatražio, kao svoj politički zahtjev i politički cilj, a vlada to prihvatila i upisala u operativni program za srpsku nacionalnu manjinu, dakle zahtjev koji je naveden u operativnom programu kao aktivnost 3.4.1. a nositelj upravo Ministarstvo pravosuđa koji kaže da je Vlada RH će u skladu sa svojim ovlastima, ne dovodeći u pitanje neovisnost pravosuđa zastupati stajališta da se svaki ratni zločin mora kazniti, neovisno o nacionalnoj pripadnosti počinitelja. Stoga vas pitam kao ministra, raspolaže li Ministarstvo pravosuđa podacima što je pravosuđe napravilo '91. do danas na razini cijele Hrvatske za procesuiranje ratnih zločina počinjenih upravo u Srbiji?
Hvala. Ministre, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Milošević. Doista, ove dane smo dosta razgovarali i odgovarali na pitanja vezano za temu procesuiranja ratnih zločina od '91. godine do danas. Hoću reći da nadležni za procesuiranje i za poduzimanje radnja za procesuiranje ratnih zločina su ljudi koji rade u 4 specijalizirana županijska državna odvjetništva u RH, to je Split, Osijek, Rijeka i Zagreb i imamo tako 4 specijalizirana županijska suda koja se bave zapravo vođenjem postupka i donošenjem odluka u segmentu dakle ratnih zločina. Sve ovo što je istaknuto u javnosti o nedovoljnosti postupaka, o malom broju presuda, ja ću ovdje reći brojke. Mi raspolažemo s brojkama i od 1991. pa evo zaključno možda čak i u zadnjih mjesec, do zadnjih mjesec dana u odnosu na 3587 osoba pokrenuti su kazneni postupci u različitim fazama. U odnosu na podignute optužnice, bilo je podignuto 2104 optužnice u odnosu na 2104 osobe, od toga imamo 620 osuđujućih presuda gdje je zapravo utvrđena krivnja počinitelja ratnih zločina, a u odnosu na 647 još uvijek se kazneni postupci vode, oni su u tijeku i ne znamo kakav će konačni ishod bit. U odnosu na ovih preostalih 1300, postupci su obustavljeni i ono što želim reći to su vrlo složeni postupci i teški su zapravo tu dokazni predmeti jer i svjedoci vrlo često nisu dostupni i okrivljenici vrlo često nisu dostupni, protek je vremena i s te strane vrijeme nam zaista nije saveznik u cijelom ovom procesu. Kao što je premijer u odgovoru rekao, ja sam bio u Republici Srbiji jer važna nam je suradnja i sa tijelima Republike Srbije jer postoje predmeti koji su procesuirani pa i sankcionirani u Republici Srbiji, odnose na Ovčaru, tamo imamo 4 pravomoćne presude, ali je još u odnosu na 13 osoba postupak otvoren i vodi se. Također u odnosu na zločine koji su se dogodili u … [[Govornik se ne razumije.]] otvoren je predmet u odnosu na 14 osoba. Ja duboko vjerujem da ćemo uspostavit i normativne i stvarne okvire za bolju suradnju u budućnosti i da ćemo postići još bolje rezultate u procesuiranju. Ove brojke naravno, kada vidimo sve ono što se događalo na našim prostorima, kada vidimo zločine koji su počinjeni, ne možemo govorit doista o zadovoljstvu dok svaki zločin ne dobije sudski epilog, dok svaka žrtva nekog zločina da ne znamo tko je počinio to, da nije procesuirana i da na koncu nije izrečene sankcija. Zaista to su oni najteži zločini koji su se događali. Kao što znamo određeni broj, također je postupaka vođen i na međunarodnom Kaznenom sudu u HAG-u i tu je bilo 160 osoba osuđenih i također ima određeni broj presuda. Ono što mi činimo kao Ministarstvo pravosuđa, jer mi ne procesuiramo, mi ne vodimo postupke, nego mi zapravo osiguravamo uvjete da ti postupci idu što je moguće bolje. Mi smo sada, prije nekoliko mjeseci osigurali zapravo uvjete da se primi još 36 zamjenika općinskih, državnih odvjetnika kako bismo dali jednu snažnu, snažnu injekciju kadrova i radimo na osiguranju svih onih drugih uvjeta prostornih i … [[Govornik se ne razumije.]] Tako da, očekujemo bez obzira [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] na teške dokazne postupke da ćemo postići bolje rezultate.
Hvala. Izvolite kolega Milošević.
Poštovani ministre, sami ste rekli, teško je izraziti zadovoljstvo, odnosno nezadovoljstvo vašim odgovorom. Vidljivo je iz brojki koje ste iznijeli da je država napravila određene korake, da su određeni postupci pokrenuti, da su doveli do pravosudnog epiloga, ali smo svjesni i toga da su brojni zločini neprocesuirani, da počinitelji nisu pronađeni, da žrtve zapravo nisu dobile nikakvu zadovoljštinu. U svakom slučaju bitno je da mi u demokratskom društvu, pogotovo mi političari ne zazivamo osvetu nego tražimo djelovanje institucija, tražimo djelovanje zakona, tražimo vladavinu prava. Jer upravo iz brojki koje ste vi izgovorili, vidljiv je disparitet između pokrenutih kaznenih postupaka, između broja podignutih optužnica i osuđujućih presuda. I vrlo je važno da svaki pokrenuti kazneni postupak je utemeljen na činjenicama jer samo tako se može doći do pravomoćne osuđujuće presude jer ona može biti zasnovana jedino na čvrstim i jasnim dokazima.
Idemo sada na 6. pitanje zastupnik Mato Čičak, pitanje postavlja ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Svoje pitanje postaviti ću ministru Ćoriću, jesen je pred nama a mogu nam se dogoditi i nove rekordne oborine što je ova Vlada učinila kako bi zaštitila desetke tisuće građana i njihovu imovinu?
Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Čičak na vašem pitanju. Dakle, svima nam je poznato da je zapravo rezultat klimatskih promjena, odnosno utjecaj klimatskih promjena na našu zemlju kao i na cijelu Europu i cijeli svijet itekako vidljiv. Poplave kojima smo bili, odnosno s kojima smo bili suočeni u proteklih nekoliko godina, isto tako i drugoj polovici prošle i ove godine, definitivno ukazuju na to da sustav obrane od poplava na području RH treba značajno unaprijediti. Kratkoročno box barijere koje smo izgradili na području grada Karlovca i općenito na taj način doskočili problemu i spasili barem dio kućanstava koji su proteklih desetljeća kontinuirano plavili jesu kratkoročno rješenje od kojeg jednostavno mi moramo napraviti iskorak dalje. Kako i na koji način, ja sam siguran da je riječ o problemu kojim se treba baviti ne samo ova Vlada nego i svaka sljedeća Vlada u RH. Riječ je o izgradnji dugoročnog, odnosno dugotrajnog sustava obrane od poplava i on sam po sebi pretpostavlja čitav niz procesa, odnosno realizaciju čitavog niza projekata. Jedan od njih definitivno je projekt Račinovci-Nova Gradiška. Riječ je o 172km izgradnje lijevo ovalnih nasipa u području rijeke Save. I u tom kontekstu radovi za započeli već u 5. mjesecu prošle godine 2017. na 16km ovog nasipa. U lipnju ove godine potpisani su ugovori i očekuje se početak radova na daljnjih 30km. Ovi radovi, odnosno ovaj projekt svojim značajem, odnosno financijskom konstrukcijom na razini je 49 milijuna eura od čega bi 42 milijuna eura trebala ići iz sredstava EU. Međutim znatno veći projekt svojim opsegom ali i obuhvatom broja stanovnika koji se na taj način brane jeste projekt obrane od zaštite od poplava, odnosno projekt zaštite od poplava na području rijeke Kupe. Ono što je svakako, valja naglasiti jeste činjenica da je od 4. rujna ove godine u javnoj raspravi Zakon o projektu zaštite od poplava na području rijeke Kupe. Vrijednost tog projekta je 900 milijuna kuna. I ovim projektom želimo trajno riješiti problem plavljenja na području triju naših županija, manjim dijelom Zagrebačke županije, međutim znatno većim dijelom Karlovačke županije, odnosno Sisačko-moslavačke županije. Pred ovim projektom, odnosno u realizaciji ovog projekta suočavamo se sa oko 15 tisuća čestica čije imovinsko-pravne odnose, odnosno na kojima imovinsko pravne odnose treba razriješiti upravo zbog toga u javnoj raspravi je ovaj zakon koji će omogućiti znatno bržu reakciju. Nadam se da će taj zakon dobiti potporu cjelokupne javnosti pa na kraju i Hrvatskog sabora i da ćemo konačno akcijom u ovom smjeru, stanovništvo kao što sam rekao ove tri županije, preko 23 tisuće stanovnika trajno zaštiti od poplava. Dakle to su neki ključni programi, odnosno projekti koji su u fazi realizacije. Vjerujemo da ćemo na taj način pokriti ona najugroženija područja. Međutim, još jednom naglašavam, ovdje je riječ o operativnom programu konkurentnosti i kohezija, 2014., 2020. sa realizacijom radova do 2023. godine. Sa ovakvim projektima i ovakvim programima treba nastaviti i dalje i vjerujemo da zato svi u ovoj sabornici imaju sluha i da ćemo dobiti potporu cijelog Hrvatskog sabora za ovaj zakon koji sam vam rekao. Hvala lijepo.
Hvala ministre. Kolega Čičak? Nema potrebe za reakcijom, hvala vam. 7. je na redu zastupnica Anka Mrak-Taritaš, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, otprilike prije godinu dana na sjednici koja je počela sam vas pitala jedno jednostavno pitanje da li ste zadovoljni s učinjenim, da li ste zadovoljni na način na koji vam Vlada radi i način na koji vodite ovu zemlju. Danas vam neću postaviti takvo pitanje ali bih voljela odnosno željela bi kao zastupnica u ovom Visokom domu, dobiti od vas jedan jasan, nedvojben odgovor i konačno bi htjela čuti vaš odgovor i reakciju na jednu situaciju koja se desila u Hrvatskoj a koja je u jednoj pristojnoj zemlji nezamisliva. O čemu je riječ? Riječ je o tome, vi ste izabrali svoju Vladu, izabrali ste svoje ministre, i svi smo svjedočili situaciji da je dvojica vaših ministara rehabilitiralo pojedince koje je hrvatsko pravosuđe, dakle hrvatsko pravosuđe, pravomoćno osudilo za ratne zločine. Time su ta dvojica ministra javno ponizila hrvatsko pravosuđe i to se u jednoj normalno i suvisloj zemlji zasigurno ne bilo moglo desiti. Paralelno s tim, ajmo vjerovati svojim očima i svojim ušima i vidjeti što se dešava, ja imam previše godina da bih vjerovala u slučajnost. Imamo situaciju u Europskom parlamentu gdje zastupnici glasaju vezano uz gospodina Orbana. O gospodinu Orbanu je strašno puno bilo rečeno na našem prostoru i u prostoru Europe ali ono što je apsolutno činjenica, činjenica je da postoji jedan autokratski režim gospodina Orbana. Stoga poštovani premijeru, pitanje je jasno, kuda vodite ovu zemlju? Volite li ovu zemlju putem vaše prijateljice Angele Merkel ili putem prijatelja naše Predsjednice, gospodina Orbana?
Odgovor, predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, prije svega evo i osobno mi je drago da se vaša i naša kolegica Nada Turina- Đurić dobro oporavila, da je ponovno s nama, lijepo ju je vidjeti kao i našeg Gorana Dodiga, drago mi je da su snažni i otporni. Što se tiče vaše aluzije na ministra i potpredsjednika Vlade Krstičevića i na ministra Medveda, ja sam već to javno odgovorio, dakle i jedan i drugi ministar pozdravili su Mirka Norca prije svega u svojstvu njihovoga suborca. To ne znači da ova Vlada niti ministri i jedan i drugi ne poštuju presudu hrvatskih sudova. I Županijskog suda u Rijeci i Vrhovnoga suda, naprotiv. Što se tiče Mađarske i što se tiče glasovanja u Europskom parlamentu, i tu je HDZ vrlo jasno objasnila zašto je troje naših zastupnica odnosno 3 naše zastupnice glasalo protiv izvješća … [[Govornik se ne razumije.]] Prvo, članak 7. ugovora EU-a govori o suspenziji prava države članice. Ovo što smo vidjeli sada u Europskom parlamentu je tek poticaje jedne europske institucije da se o tome otvori rasprava na drugoj koja o tome odlučuje. Imate trenutno gotovo plastičan, usporedni proces, sličnog pozivanja na članak 7. za dvije države srednjeistočne Europe. Jedne koja je naša isto taka prijateljska država a to je Poljska, gdje se u taj postupak upustila Europska komisija. I to nakon niza rasprava u Europskom parlamentu o tome i nakon niza pokušaja dijaloga i rješavanja nekoliko pitanja. Ovdje u slučaju Mađarske, ta ista Europska komisija i ti isti nadležni povjerenici i njihove službe, nisu procijenili da je vrijeme za pokrenuti taj postupak od strane komisije a protiv Mađarske. To je važno za imati na umu. Ali zašto oni to oni nisu učinili? Možda se oni i slažu s onim što piše u izvješću ili barem dijele zabrinutost, ali oni to nosu učinili stoga što ta ista Europska komisija u ovom trenutku vodi 3 postupka zbog povrede prava EU-a, postupka koji će rezultirati presudama Europskoga suda. I to i o Zakonu o nacionalnom visokom obrazovanju i o zakonu o nevladinim organizacijama i o Zakonu o azilu. Traju postupci. …/Govornik govori latinski./… i to je razlog zašto komisija prije nego što čuje što o tome misli sud, ne pokreće ovakvu inicijativu koju je u ovom trenutku pokrenuo parlament i to nakon rasprave u odboru za građanske slobode od strane zastupnika jedne političke skupine i dobila podršku drugih. Mi smo zauzeli stav da Hrvatska koja je Mađarskoj susjedna zemlja, koja s Mađarskom ima niz otvorenih pitanja, sagledavajući naš nacionalni interes uz puno razumijevanje, blago govoreći nesavršenosti koje postoje u Mađarskoj, u ovom trenutku mora gledati svoj interes. Ja kao predsjednik Vlade i ova Vlada gledat ću uvijek hrvatski interes. Kako da riješim otvorena pitanja ako na ovakvoj temi koja je u ranoj, gotov pretpostupnoj fazi zatvori vrata dijaloga? E ja … [[Govornik se ne razumije.]] odgovornošću to neću napraviti.
Hvala. Izvolite kolegice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, mene zapravo ovdje ne iznenađuje vaš odgovor. Ne iznenađuje me vaš odgovor vodeći se činjenicom da ste vi školovani diplomat, vi ste školovani da bi bili diplomat i u tom smislu apsolutno je odgovor koji je, je vrlo uvijen, on je vrlo rastezljiv, on je onako dosta prozaičan. Moje pitanje je bilo vrlo jasno. Kuda vodite ovu zemlju? Da li vodite jednim sjerom ili vodite drugom smjerom? Bez obzira što se mi možemo u niz stvari razlikovat, ja sam možda naivno vjerovala da je vama stalo do jedne europske Hrvatske, jedne Hrvatske u kojoj se poštuje vladavina prava, u kojoj se poštuje sloboda medija, da ne mislite voditi kao premijer ovu zemlju tamo gdje vodi gospodin Orban Mađarsku. No međutim, iz vašeg odgovora, nisam dobila odgovor na svoje pitanje, na žalost nisam to ni očekivala. Da bi bili premijer jedne zemlje i da bi snosili odgovornost, morate biti državnik. Diplomat je nešto drugo, a državnik je apsolutno nešto drugo.
Idemo sada na 8. pitanje, zastupnik Alen Prelec. Pitanje postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje postavljam ministru Kujundžiću, a vezano je uz funkcioniranje hitne pomoći u RH, odnosno u Zagrebačkoj županiji. Naime, dogodio se onaj slučaj u Zaprešiću, odnosno i u Jaski kad su dvoje ljudi preminuli. Ja stvarno ne bih sad htio ovdje optuživati vas ili sustav zašto su ljudi jednostavno tako završili, ali je činjenica da taj sustav ne funkcionira. Činjenica je da u Zagrebačkoj županiji na 7 tisuća stanovnika ima jedan tim. Da u nekim drugim županijama na 3 tisuće stanovnika ima jedan tim hitne pomoći. Evidentno je koja je ta razlika. Moje pitanje je zašto je hrvatska država i ministarstvo i vi ministre, zašto su nekome majka, a nekom maćeha? Zbog čega u Zagrebačkoj županiji imamo 7 tisuća ljudi na jedan tim, a u nekim drugim županijama 3 tisuće? Činjenica je da to nije korektno. Konkretno pitanje je, kada će se to promijeniti? Kad ćemo se vratiti možda i na staro jer znamo da je nekad drukčije funkcionirala hitna služba. Bili su u sklopu doma zdravlja, a Vi ste 2010. godine, za vrijeme vlade HDZ-a i gospodina Sanadera promijenili to. Kad će se vratiti na staro? Da li će se vratiti? I kad će Zagrebačka županija imati dovoljno timova hitne pomoći da se tako nešto više nikad ne dogodi? Jer kad se dogodi, onda se prebacuje odgovornost s jednih na drugi, a to nije korektno i onda svi peru ruke. Konkretno pitanje i molim Vas konkretan odgovor. Kad će Zagrebačka županija dobiti više timova iz hitne pomoći. Hvala lijepa.
Izvolite ministre.
Poštovani gospodine zastupniče Prelec, hvala vam lijepa za taj upit i mislim da je Sabor mjesto dobro gdje ćemo o tome progovoriti.
Molim vas samo u mikrofon govorite. Slabije se čujete.
Mislim da ovaj, je Sabor pravo mjesto gdje o tome treba progovoriti. Dakle, mi smo svjesni da ovaj sustav ima određene slabosti i mi smo krenuli s promjenama. Dakle, mi smo zatekli, ova Vlada je zatekla takav sustav i uviđa da u njemu postoje slabosti i mi smo krenuli u promjene. A promjene će se sastojati u slijedećem što će Zakon koji će sada biti, vi ćete ga izglasovati nadam se u narednih mjesec dana, o zdravstvenoj zaštiti, predvidjeti slijedeće, a to je da ćemo funkcionalno povezati bolničke objedinjene hitne prijame, županijske prijame i domove zdravlja odnosno koncesionare. Na taj način će sustav biti učinkovitiji, bolje će biti iskorišteni timovi i na taj način će biti bolja dostupnost, a da pri tome nećemo povećavati sredstva kojih na žalost vrlo je teško doći do njih. Dakle smisao je racionalizirati, biti učinkovit ili pokušati ću to malo slikovito dočarati. Znači, nekoj bolnici, možemo sada otići u Zabok ili u Dubrovnik, hitna je na udaljenosti od 500-700 metara, županijska ili gradska hitna. Oni u prosjeku interveniraju samo, obrađuju oko 3% ... [[Govornik se ne razumije.]] Ostalih 97% se obrađuje u bolnici, što stvara zapravo veliko opterećenje bolničkoj hitnoj, a uvjetno rečeno, u trenutku kad nam zatreba za hitnu izlaziti na teren, imamo određene manjkavosti. U modelu kojega ćemo napraviti, a kojega smo pripremili u Zakonu, biti će zajedno na istome mjestu hitna bolnička i hitna županijska i kad trebaju izjuriti tri tima ili četiri, moći će izjuriti. Čak ako treba, izjuriti će netko iz hitnog objedinjenog prijema bolničkoga i pomoći kad je neka velika prometna nesreća. To je jedna stvar koju ćemo uvesti i koja će biti najučinkovitija, a druga stvar koju kanimo uvesti je ta da ćemo uvođenjem edukacije za medicinske sestre ili kako se negdje kroz medije provlačilo paramedikusa rasteretiti liječnike, a povećati broj timova koji mogu kompetentno izići na teren kao što je to diljem svijeta u razvijenim zemljama. Dakle, u ovome trenutku mi po broju liječnika na broj stanovnika u hitnoj smo među vodećim zemljama u svijetu i pri tome izdvajamo značajna sredstva, a te liječnike ćemo s novim modelom moći racionalnije uporabiti sa, nazovimo ih i mi radno, paramedikusima, dakle dodatno educiranim medicinskim sestrama. Imati ćemo veći broj timova koji će moći izlaziti na teren. A da ne ostanem dužan i za Zagrebačku županiju. Dakle, Zagrebačka županija je tražila povećanje 16 i dobili su to povećanje od 16 timova više. Dakle, koliko su tražili, toliko su dobili jer organizacija je u nadležnosti županija, a ne u nadležnosti Ministarstva ili Republičkog zavoda za hitnu medicinu. I s treće strane, možda za informaciju, vjerojatno znadete, a znaju ovdje i brojni ljudi koji dolaze iz radnih sredina, da su neke lokalne sredine same, iako imaju 5 timova po broju stanovnika, odnosno kako to već ide, kako je predviđeno Zakonom kojega smo naslijedili i pravilnicima koje ćemo mijenjati, oni su ponegdje sami plaćaju određene timove od Dalmacije pa do Slavonije. Dakle, s novim Zakonom koji će stupiti na snagu, s novom organizacijom, funkcionalnog povezivanja objedinjenog bolničkoga, hitne županijske i sa sustavom uvođenja dodatno educiranih medicinskih sestara i tehničara, biti ćemo učinkovitiji, a nećemo povećati troškove. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Izvolite zastupničke Prelec.
Hvala poštovani ministre Kujundžiću na odgovoru. Da, točno je da jedinice lokalne samouprave sufinanciraju timove. Zbog čega se to događa i zbog čega oni svoja sredstva koriste za nešto što je nadležnost Ministarstva, to stvarno nije korektno. Vi znate da sami, da mi imamo prevelikih obaveza. Al dobro. Evo, vi ste rekli jedan model koji će ići za hitnu pomoć. Ja vam želim svu sreću i svima nama skupa da to bolje funkcionira. Međutim, jako sam skeptičan kad vi meni govorite o novom sustavu zdravstva, javnog zdravstva. Nekako mi se čini da idemo sa javnim zdravstvom u susret privatizaciji, iskreno rečeno. Sustavno se uništava javno zdravstvo i ide se u sustav privatizacije. Ako se to dogodi, onda je svima nama jasno da će svaki građanin koji si to ne bude mogao priuštiti, neće imati zdravstvenu zaštitu. Pitanje je stvarno doslovno, koliko ćemo, koliko ćete vi ići doslovno u susret privatizaciji i da li će zdravlje biti privilegija samo bogatih, onako kako kažete vani, kako se vani radi, a znamo da je privatizirano u mnogo čemu zdravstvo vani. Jer mi to želimo? Jer želimo da se u Hrvatskoj liječe samo oni koji imaju novaca ili će se liječiti svi, kao što do sad smo imali? Meni se čini da mi idemo ususret privatizaciji. I sad ja bih htio da imamo nekakve nove demokratske standarde u Hrvatskoj, da svaki odgovara za svoja djela i ja za svoju riječ. A ja ću reći, ako stvarno idemo u privatizaciju, poštovani ministre Kujundžiću, onda vama treba, ako budemo u privatizaciji i ako javno zdravstvo ne bude svima dostupno, vama treba za 4, 5 godina ako se dogodi suditi jer onda ste vi za mene veleizdajnik jer neće svi ljudi imati dostupno zdravstvo kao što danas imamo, a po svemu sudeći vi to radite, vi to radite. Ako za 4, 5 godina ovdje u Hrvatskoj neće biti zdravstvo svima dostupno kao što je danas, oprostite, onda vi za mene ćete biti veleizdajnik.
Hvala vam kolega Prelec. Idemo dalje. 9 pitanje, zastupnica Bruna Esih, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane gospođe i gospodo ministre. Poštovani ministre Kuščeviću hvaljen Isus i Marija i poštovani gospodine Plenkoviću vama upućujem svoje pitanje. Dakle gospodine Plenkoviću dvije godine su prošle. Dakle u ovom koalicijskom i vladajućem bućkurišu gdje je osnovna značajka bila prevara birača. Ipak postoji nešto u čemu ste ipak uspjeli ostati dosljedni, da kažem vjerodostojni, a to je vaš stav o narodnim referendumima kao produktu neinformiranosti građana i zastrašujućoj volji većine. To podsjećam na neke vaše izjave povodom Brexit-a u Britaniji ili referenduma zbog Lisabonskih ugovora u Nizozemskoj i Francuskoj. Za pretpostaviti je da se ministar Kuščević samo jednako brine poput i vas s tom građanskom zastrašujućom voljom, a koja je usput budi rečeno upravo njega i dovela na vlast i na ovo mjesto gdje sada sjedi, a za razliku od mnogih drugih ministara koji sjede ovdje ispred nas zastupnika. Dakle po vašem naputku od te ugroze on vjerojatno samo pokušava zaštitit vašeg strateškog koalicijskog partnera, odnosno SDSS, Milorada Pupovca, Vojislava Stanimirovića i Đorđa Čurčića. Međutim gospodine Plenkoviću, volja naroda iskazana je s preko 404, odnosno 406 000 potpisa, na zakonom predviđen način i bez obzira na vaše unutarnje demone i strahove, demokracija se ne može vječito izigravat jer onda ona, složit ćete se, zapravo to i nije. I gospodine Plenkoviću konkretno pitanje, a s obzirom da ste vi i ministar Kuščević imali više mjeseci kako biste o tom pitanju vijećali odgovorite dakle konkretno, koliko nas dugo još mislite držati taocima vaše romansa sa SDSS-om? Recite nam konkretan rok kada će se prebrojati potpisi i kada ćete raspisati referendum? Hvala lijepa.
Molim vas da se pripremite drugi puta bolje pa pitanje postavite u okviru vremena. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zastupnice Esih ja vama čestitam. Trebalo je dvije godine, dvije godine saborskog mandata pa da od vas čujemo prvo zastupničko pitanje. Od vaša tri skromna, pa gotovo lijena nastupa u 2 godine od kada imate povjerenje hrvatskih birača ovdje u ovom zastupničkom Domu, to je vaš … [[Govornik se ne razumije.]] i dobro je da vaši birači znaju da kad vam daju glas da vi u tijelu u kojem ste izabrani u biti nećete napravit ništa, ništa, nula, zero, kako bi rekao vaš … [[Govornik se ne razumije.]] koji vidim da voli govoriti, to je gospodin Hasanbegović je li, pomoćnik ili ti dopredsjednik stranke koji je pobjegao, nema ga, evo Sabor se ponovno sastao, a njega nema. ima vremena za orkestrirane pitalice i emisije u posebno scenaristički pripremljenim nastupima, ali za Sabor vremena nema, kao ni vi očito. Vašom pasivnošću i aktivizmom i činjenicom gospođo da ste vi dobili mandat na listi HDZ-a, mojom greškom da budem sasvim jasan, mojom greškom i greškom nacionalnoga vijeća HDZ-a jer su vas hvalili, hvalili su vas iz ureda predsjednica, hvalili su vas tu neki od mojih kolega zahvaljujući čijoj preporuci ste tu došli, ja vas tad nisam znao, da sam vas poznavao ne bi bili na listi i to je dobro da narod zna na koji se vi pozivate. Što se tiče referendumskih inicijativa, vidim da vi tu imate neke natruhe kao da ste iz neke druge profesije, a ne ove kojom se bavite pa tražite meni neke interne dileme i pitalice. Ja ih nemam. Imam vrlo jednostavan okvir koji se zove zakon, zakon koji očito nije baš najbolji, nije rađen u vrijeme ove vlade, nije ga smišljala moja vlada, Zakon o referendumu pun je praznina pa ga tako i oni koji skupljaju potpise mogu rastezljivo tumačit. Možete imat rok, a možete nakon roka što god hoćete. Ja dok su se skupljali potpisi, sukladno najboljoj praksi i mojoj internoj, ne dilemi, nego uvjerenju, nisam rekao niti jednu jedinu riječ, jednu riječ za koju vi ili netko tko je sa željom da skuplja potpise to radio, nijednom, ni za, ni protiv. Tako to rade ozbiljni odgovorni državnici gospođo Mrak-Taritaš, a ne diplomati, bez obzira što vam diplomacija donese širinu koja bi mnogima ovdje jako koristila, uključivši i gospođu Esih. Što se tiče ministra Kuščevića, Vlada je donijela zaključak, ministarstvo provodi posao, povjerenstvo od 7 ljudi postoji, izbrojat će se i provjerit svaki potpis. A vrijediti će i od onih koji možda ne budu živi, a potpisali su kada se potpisi prebroje, gospodine Sladoljev. Prema tome, ono što vi pokazujete je jedna zapanjujuća i loša za državu podrivačka poruka nepovjerenja u institucije. Nepovjerenja u institucije. Zašto to radite? Zašto mislite da bi povjerenstva, ministar Kuščević Vlade ili netko drugi, išao za tim, da nešto što treba prebrojati, provjeriti i verificirati, napraviti bilo što drugo osim onoga što mu zakon kaže. Zašto to mislite? Mislite da se mi budimo sa tom ambicijom? Ne, vi možda da, mi ne.
Hvala vam. Izvolite kolegice Esih.
Hvala vam lijepo. Dakle, ja sam savršeno zadovoljna vašim odgovorom, jer gospodine Plenković, evo nažalost moram ustvrditi da ste doista bili prozirni, ja sam točno znala što ćete reći. Dakle, moram vam reći, uopće me ne zanima, što mislite, o meni osobno, mom radu, mojoj stranci, jer da sam željela nešto o tome čuti, ostala bi u Klubu HDZ-a. Dakle, ja mislim da ćete svi skupa Boga moliti uskoro, da nas doista i nema, a ne samo i Gordana Jandrokovića da nam spriječi dolazak na Vinkovačke jeseni, kako biste mogli u miru zaplesati šakačko kolo. Dakle, ali kada već pitate, kolega Zlatko upravo odgovara novinarima, na one vaše paranoje, od jučer da mi stojimo iza nekakvih teških nacionalnih pokreta usmjerenih upravo protiv vas. Kolega Glasnovića je u Australiji gdje HDZ rapidno gubi potporu, pa evo pozvani smo mi, a ne više netko iz HDZ-a. Ukoliko mislite da je ovo smjer koji će vas odvesti prema novome mandatu, samo izvalite, evo raspišite izbore, ja vam bacam rukavicu, budite muško i ja ću biti žensko. Dakle, molim vas malo poniznosti. I u HDZ-u niste centar svijeta, i tu ste samo u prolazu. … [[Upadica se ne čuje.]] Znamo da je bilo vaših prethodnika kojima su isto čuvali leđa a kasnije su ta leđa bila puna noževa. Dakle, ja vas, evo osobno, poznajući vas, a i vas nekakav rekla bih životni habitus, mislim da niste osoba koja je spremna za valjanje u blatu. Dakle pripremite si padobran. A to si možete pripremiti, upravo na način, da poštujete volju naroda, da ih napokon čujete, da raspišete taj referendum. Naravno, prethodno, prebrojite glasove. Hvala vam lijepo.
Kolegice Esih, ne bih inače komentirao, ali spomenuli ste mene i nekakvo zabranjivanje dolaska u Vinkovce, to sam čuo, to je jedna gnjusna laž, koju je izgovorio gospodin Hasanbegović i vi ju sada ponavljate. Dakle, u svojem političkom radu, služite se najobičnijim lažima i to neću dozvoliti jer se radi o meni, to je jedna najobičnija neistina, sram vas bilo. … [[Upadica se ne čuje.]] 10. je na redu, poštovana kolegica Božica Makar, koje pitanja postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva i prostornog uređenja Predragu Štromaru, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva Predragu Štromaru. Ministarstvo graditeljstva, provodi dvije mjere stambenog zbrinjavanja mladih. Nedavno ste objavili i analizu tržišta nekretnina, o kojoj smo stvarno bili dobro informirani kroz medije i koji su to dobro popratili. S obzirom na rezultate te analize i analize ovih mjera, zanima me što planirate dalje, koje mjere planirate dalje i koje korake, a također bi me zanimalo i da li te mjere utječu na demografiju? Hvala.
Izvolite potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepo poštovana saborska zastupnice. Danas smo na više od 1200 prijava za subvencije za stambene kredite, za mlade ljude. Prošle godine, 2320 mladih obitelji dobilo subvenciju, izgradilo svoju kuću, kupilo svoj stan ili kupilo svoju kuću. Tim obiteljima, rodilo se već sada više od 250 djece. Paralelno radimo … [[Govornik se ne razumije.]] stanove, evo pripremamo na 1000 stanova ove g. a do sada je 8000 mladih obitelji riješilo svoje stambeno pitanje preko POS-a. Do kraja ove subvencije, biti će više od 12000 obitelji koji će riješiti svoje stambeno pitanje preko ta dva modela, ostati će u Hrvatskoj, jer onaj tko riješi svoje stambeno pitanje, tko osnuje svoju obitelji, koji ima svoj dom u Hrvatskoj i u Hrvatskoj ostaje. A ova analiza koju smo napravili, tržište nekretnina od 2012.-2017. sa dijelom i 2018. pokazuje pravo stanje i više se ne može nagađati koliko cijene subvencija POS-a utječu na cijene nekretnina. Vidi se jedna velika korelacija, gdje je više noćenja, tamo su i više cijene. A nama i građanima i tržištu, nekretnina će ta analiza pokazati kuda u budućnosti. Mi zajedno sa načelnicima, gradonačelnicima, analizom ćemo dobiti pravu informaciju u kojim općinama, gradovima, trebamo graditi POS. Gdje dati bolje prilike za naše ljude, za subvenciju. A najbitnije je ono, da nam je cilj mladima osigurati sigurne domove. To vam je preduvjet za osnivanje obitelji, za osobni i profesionalni razvoj svakog mladog čovjeka i tko ima, kao što sam rekao svoj dom u Hrvatskoj, u Hrvatskoj i ostaje. A mi želimo da svima, našim mladim ljudima, Hrvatska bude dom. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Zadovoljna sam odgovorom, hvala.
Hvala vam. Idemo sada onda na pitanje broj 11. zastupnik Goran Aleksić, pitanje postavlja predsjedniku Vlade, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi gospodine Plenkoviću, hoće li Vlada RH, pripremiti zakonsko rješenje kojim će zaustaviti nezakonito poslovanje banka u području određivanja kamatnih stopa i hoće li Vlada RH pripremiti zakonsko rješenje za obeštećenje svih građana oštećenih na temelju kolektivne sudske presude u slučaju franak. 14. lipnja ove godine donesena je nova odluka Visokog trgovačkog suda kojom je definitivno utvrđeno da je 8 osuđenih banaka ugovarala nepoštenu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke, nepoštenu valutnu klauzulu u CHF i naloženo je bankama da se ne smiju tako niti slično u buduće ponašati. HDZ s potpisom glavnog tajnika gospodina Jandrokovića prošle godine u srpnju obećala je da će riješiti problem nezakonitih kamatnih marži koje banke i dalje naplaćuju samovoljno bez ugovora sa dužnicima. Ja do dana današnjeg nisam saznao koji pravnik je pisao tak vaš dokument koji je poslan udruzi Franak jer taj pravnik koji je pisao taj dokument je izuzetno kvalitetan pravnik. Međutim HDZ do dana današnjeg problem nezakonitih marži nije riješila. Drugi problem koji treba riješiti, problem obeštećenja svih dužnika na temelju kolektivne sudske presude, treba riješiti ne sada nego nakon što se na sudovima utvrdi sudska praksa budući da postoje još dva neriješena pravna pitanja, imaju li pravo dužnici nakon konverzije na obeštećenje i hoće li ti ugovori biti ništetni ili će biti ništetne samo ugovorne odredbe, nakon što Vrhovni sud riješi ta dva pravna pitanja, bit će vrijeme da se taj problem sustavno riješi. Dakle molim vas da odgovorite na moja pitanja i kao potpitanje, molim vas da mi odgovorite tko je u ime HDZ-a pisao tekst udruzi Franak, koji je to bio pravnik jer radi se o nekom tko je vrlo kvalitetan a ja do danas ne znam tko je to. Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa gospodine Aleksić i hvala na čestitci za pravnike unutar HDZ-a, nek to bude naše diskrecijsko pravo da brojne dobre pravnike vi nama ne otmete na budućim izborima. Naravno da pratimo presudu Visokog trgovačkog suda ali isto tako znamo da su još neki procesi u tijeku, isto tako znamo što je uloga Vlade a što je uloga sudova. Da, da, uloga Vlade i uloga sudova nije baš ista u pravnom poretku RH. Dapače, sudovi su u potpunosti neovisni, brojni naši građani i potrošači žele ostvariti svoja prava i sudskim putem i to uspijevaju. Vi se malo unutar udruge Franak dogovorite tko i kako da to radi, koliko čitamo u novinama. Kad je riječ o povećanja prava potrošača, ja ću vam samo navesti nekoliko zakonskih rješenja koja smo mi u posljednje vrijeme na naš prijedlog i vi zajedno s nama, usvojili ovdje u Hrvatskom saboru. Zakon o usporedivosti naknada, Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju, Zakon o kreditnim institucijama, novi Zakon o platnom prometu i Zakon o tržištu kapitala. Sve su zakonski paketi i rješenja koji bolje i kvalitetnije štite potrošače. Ja predlažem da vi nastavite dijalog koji imate sa ministrom financija i o ovoj i o nizu drugih tema i da sugestije o kojima vi govorite, eventualno u nekoj budućnosti možda dobiju svoju formu. U fazi u kojoj smo sada, ne možemo još govoriti o zakonskim prijedlozima koji bi dolazili od strane Vlade. Hvala vam lijepa.
Odgovor, izvolite kolega Aleksić.
Naravno da nisam zadovoljan odgovorom premijera zbog toga jer je on demagoški, zbog toga jer je on nejasan i zbog toga jer se opet vraćamo na početak, možemo razgovarati ali ništa nećemo riješiti. Ja sam razgovarao sa ministrom Marićem nekoliko puta, ali rješenja nema. Dakle problem marži je nešto što vi morate riješiti i nitko drugo to ne može riješiti osim Vlade RH i Hrvatskog sabora. Zašto? Između ostaloga i zato jer na jednoj konferenciji i u sudskoj praksi, pitao sam predsjednika građanskog odjela Vrhovnog suda Damira Kontreca, kako ćemo zaustaviti nezakonito rješavanje kamatnih stopa u kreditima u kojima su banke samovoljno utvrdile marže. I on je rekao, sud ne može biti arbitar u tome slučaju, to može samo Vlada i Sabor. On je to tako rekao, dakle to je upravo posao Vlade i Sabora. Što se tiče stvari koje radimo ovdje u Hrvatskom saboru, govorio sam da će valutna klauzula biti ništetna, valutna klauzula CHF proglašena je ništetnom. Govorio sam da neće biti zastare potraživanja na temelju kolektivnog sudskog spora i nema zastare potraživanja, o tome je odlučio Vrhovni sud. Govorio sam da su marže koje su banke svojim obavijestima definirale a nisu ugovorile s dužnicima nezakonite marže, i to je Vrhovni sud potvrdio 20. ožujka ove godine u jednoj svojoj reviziji. Dakle sve što govorim ovdje je istina. A sve ono što HDZ govori pod naslovom „Vjerodostojno“ potpuno je nevjerodostojno. Vi date obećanje dva, tri puta i ne izvršite ga. Ja mislim da to ne služi na čast niti vama premijeru, koji ste predsjednik HDZ-a, niti služi na čast predsjedniku Sabora koji je potpisao obećanje, niti kompletnom HDZ-u koji ovdje sjedi u saborskim klupama. Ja neću reći da lažete ali ću reći da govorite neistine kao što je to rekao vaš bivši kolega gospodin Hebrang. Hvala.
Idemo na pitanje broj 12, poštovani kolega Marko Vešligaj pitanje postavlja predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Prije nešto više od mj. dana pompozno ste najavili veliku poreznu reformu za koju smo danas čuli da ide uskoro na Vladu odnosno sutra. Kroz tu reformu odustali ste u dobroj staroj maniri HDZ-a koja seže još od vremena jamstvenih kartica Ive Sanadera, od smanjenja jedinstvene stope PDV-a. Proglasili ste tu reformu da je jako socijalno osjetljiva. Vaša socijalna osjetljivost tu se svodi na 73 kune mjesečno koje bi trebale ostati u novčanicima hrvatskih građana ako dođe do smanjivanja cijena zbog smanjenja PDV-a na neke od proizvoda uz pretpostavku kako bi rekao vaš ministar financija, da će tržište odraditi svoje i da će doći do korekcije cijena. Zahvaljujući toj tzv. poreznoj reformi, a ja ću je zvati točnije, to je žongliranje jednim poreznim stopama, veće plaće imati će samo 2% hrvatskih građana i to oni hrvatski građani koji zarađuju 20 tisuća kuna neto i više. Pa sad, moje pitanje je, poštovani premijeru, zbog čega uporno kroz te tzv. porezne reforme ignorirate 98% građana RH koji nemaju tu sreću da zarađuju 20 tisuća kuna i više? Posebno one koji zarađuju manje od prosječne plaće, a ima ih više od 60%. Oni neće imati apsolutno nikakve koristi od ove reforme kojima ćete 250 miliona kuna koje uzgred rečeno će izgubiti lokalna samouprava, podijeliti na 2% najimućnijih građana RH i to ste još nazvali socijalnom osjetljivošću.
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Vešligaj na vašem pitanju oko porezne reforme. Prvo, vi očito ili ne pratite ili ne čitate iste izvore ili ne dolazite u doticaj sa informacijama koje bi vam pokazale da je i naknadna procjena učinka one prve porezne reforme koju smo usvojili na praktički u prva dva mjeseca mandata, rasteretila i hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo. U tri vala porezne reforme mi smo rasteretili naše građane i naše gospodarstvenike za više od 6 milijardi kuna. 6 milijardi kuna. Ako se sjećate u vrijeme mandata SDP-a nastala je jedna prašuma izmjena poreznih zakona, riječ transparentnost i pojednostavljenje kao da nisu postojali u peru onih koji su bili autori poreznih zakona. Ovdje su stvari postavljene jasno. Izvan poreznih škara, koliko je ljudi Zdravko? Milion i pol ljudi u RH izvan poreznih škara, kad je riječ i porezu na dohodak. Ne plaćaju. Takvi su propisi. Zahvaljujući ovoj Vladi i mjerama koje smo učinili do sada da se njima olakša život. Obećali smo smanjenje opće stope PDV-a. Sutra će biti Zakon na Vladi, pa ćete ju naći. Jel članaka 24. čini mi se. Članak 24. o Izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, ali sa stupanjem na snagu ne 1.1.2019. nego 2020. Da smo dobro računali u smislu prihodovne i rashodovne strane govori vam ovaj podatak sa sjednice Vlade u Puli gdje smo za milijardu i 600 milijuna kuna u suficitu u prvih 6 mjeseci. U suficitu. Što to znači? Da privređujemo više nego trošimo. To nije baš bio neki uobičajeni sport u RH, a osobito u radu vlada SDP-a. Nije. Sjetite se toga. Jeste mlađi zastupnik, ali možete to pročitati. Internet daje širok dijapazon za informiranje. Cilj ove reforme, a osobito promjena u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost ide upravo za onim našim sugrađanima kojima je poruka podrške, a to je da im se za one namirnice, za one potrepštine koje najčešće koriste, koje najčešće kupuju smanji stopa PDV-a. A ta stopa PDV-a ide na 13% poštovani zastupniče Vešligaj za dječje pelene. Ide za žive životinje, ide za meso, ide za ribu, ide za voće, ide za povrće i jaja. Što to znači? Znači u izboru da za sve idemo s 25 na 24, pa ovisimo o dobroj volji nekoga trgovca ili pružatelja usluga da ćete osjetiti tu malu razliku, mi smo ovdje spustili stopu baš na one proizvode koji se kupuju najčešće, a posebice oni naši sugrađani koji žive na rubu siromaštva, da njima u njihovoj košarici ostane više. I nema tog lanca, nema tog trgovca koji može ignorirati u cjenovnom smislu spuštanje sa 25 na 13. 25 na 24 nažalost može. I to je bila ta logika socijalne osjetljivosti ako želite i pružene ruke. A to ćete vidjeti kad ovaj Zakon stupi na snagu.
Vrijeme, hvala vam. Idemo dalje. Sada je, a pardon. Odgovor, izvolite.
Poštovani premijeru, moje pitanje je bilo dakle usmjereno na plaće za 98% hrvatskih građana. Mora poruka je vama da počnete brinuti konačno o svim slojevima hrvatskog stanovništva, a ne samo ovih 2% koje će osjetiti i nemam ništa protiv, neka osjete rast plaća kroz ove porezne izmjene. Jer ako već vam je, a jedan je od vaših glavnih u programu točaka, dakle oživljavanje ruralnih krajeva. Tako vam nema ljudi koji zarađuju više od 20 tisuća kuna. Nažalost nema. Nema ih niti u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji jer 2,5 tisuće ljudi radi u tekstilnoj industriji. Dakle, ja sam, moje pitanje je bilo usmjereno prema tome. Što se tiče PDV-a, vidjet ćemo. To će tržište odraditi. Ne možete vi reći, nema tog trgovca koji neće to spustiti. Pa sam ministar je rekao da korekciju treba odraditi tržište. PDV niži se može preliti u subvencije, može ispasti kao subvencija proizvođačima odnosno proizvođačima tih određenih dobara, jel tako? Diferencirana stopa znači i veće administrativne troškove. Može biti i više štete nego koristi. Ja se isto nadam da će biti niže cijene za naše građane, ali ne možete to onda zvati sveobuhvatnom poreznom reformom. Ne možete zvat jer od toga hrvatski građani nisu osjetili, a znamo kakve imamo probleme sa iseljavanjem. Ljudi ne iseljavaju samo danas iz Slavonije, počeli su iseljavati iz krajeva koji imaju izvoznu industriju zbog niskih plaća. Na žalost, s tim se suočavaju danas naši poduzetnici. S tim se suočava industrija. Mogli ste barem kroz povećanje poreznoga odbitka napraviti da svi osjete, da svi imaju određeni benefit, da imaju svi rast plaća. Niste to napravili jer vam je to predstavljalo, jer vam je to predstavljalo preveliki trošak. Da ne govorimo o nesnalaženju do kojega je došlo kod ovih povećanja minimalne plaće za članove, za direktore i članove uprava, dakle u poduzećima.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postaviti će poštovani zastupnik Žarko Tušek, potpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede gospodinu Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima. Poštovani ministre Tolušiću, evo svi mi koji smo imali na neki način prilike malo putovati po zemljama zapadne Europe a zapravo ne treba otići niti daleko, dovoljno je otići do susjedne Slovenije. Kada promatramo organizaciju poslovanja i života, ekonomsku organizaciju na njihovim obiteljsko poljoprivrednim gospodarstvima na njihovim farmama. Vidimo da na neki način pokušavaju stvoriti samo održive ekonomske sustave i na bilo koji mogući način ulazne troškove određenih segmenata, smanjiti kako bi bili konkurentni u svojoj proizvodnji. Jedan od najvećih troškova koju svi poljoprivredni proizvođači, prije svega farmeri i stočari imaju jest trošak energije. Pa eto vidimo, da gotovo sve farme nama bliske zapadne Europe i Slovenije danas su kompletno pokrivene sornim panelima, traže na neki način kroz taj vid ekonomije smanjiti svoje troškove i biti na bilo koji mogući način konkurentniji na tržištu sa svojom proizvodnjom. Što po tom pitanju radi vaše ministarstvo kako bi smanjilo operativne troškove naših poljoprivrednih proizvođača? A u krajnosti budući da ste potpredsjednik Vlade zadužen za sve gospodarske resore, to što govorim u ovom trenutku za poljoprivredne proizvođače isto tako vrijedi i za obrtnike i poduzetnike. Mislim da je to jedan od dobrih i konkretnijih vidova, ajmo tako reći nekakve pod navodnicima prikrivene subvencije gdje se može pomoći njima da budu konkurentniji sa svojom proizvodnjom i sa svojom cijenom a onda u krajnosti da uz sve ostale stvari koje radimo kao Vlada i da na ovaj način više naših poljoprivrednih proizvoda bude na našim policama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog potpredsjednika Vlade i ministra poljoprivrede. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] saborskim zastupnicima. Hvala gospodinu Tušeku na postavljenom pitanju. Lijep pozdrav gospodinu premijeru i kolegama i kolegicama ministrima i ministricama. Poštovani gospodine Tušek, mi kroz program ruralnog razvoja, znači kao i sve ostale zemlje članice pokušavamo revitalizirati i dati vjetar u leđa hrvatskog poljoprivredi. Od svih novaca koji nam stoje na raspolaganju, mi smo raspisali natječaje za 87% ukupne alokacije koja nam stoji na raspolaganju. I ja očekujem da ćemo tijekom iduće godine zapravo raspisati natječaj za 100% alokacije i zapravo s time završiti raspisivanje natječaja i samo to izrealizirati i uložiti te novce u hrvatsku poljoprivredu. Od silnih stvari u koje ulažemo, izgradnje novih farmi i staklenika, plastenika, komunalne i vodne infrastrukture, u lokalnim zajednicama, u ruralnim područjima, osiguranja usjeva, poticanja mladih, malih poljoprivrednika, ne poljoprivrednih djelatnosti, jedna od mjera su i obnovljivi izvori energije. Upravo sad je u tijeku natječaj za naše primarne proizvođače vrijedan 150 milijuna kuna i za solare i za kogeneracije i sve ono ostalo ali također i za naše prerađivače vrijedan 200 milijuna kuna a znači ukupno je sad otvoreno natječaja vrijednih 350 milijuna kuna, oni traju do kraja 11. mjeseca. Očekujem da će i ti novci biti potrošeni. I imamo za nagodinu još 400 tinjak milijuna, 350-400 milijuna kuna za tu svrhu. I očekujem da će upravo s tim novcima naši poljoprivrednici kao što te rekli zatvoriti ciklus na svojim farmama, na svojim poljima ili na svojim … [[Govornik se ne razumije.]] kapacitetima biti efikasniji, biti konkurentniji i nadam se još bolje i uspješnije proizvoditi što će im zasigurno pomoći i smanjenju PDV-a koji se odnosi na svježe voće i povrće, meso, ribu i sve ono što je premijer najavio. Evo, hvala vam još jednom i nadam se da ste zadovoljni sa odgovorom.
Hvala. Poštovani zastupnik Tušek.
Zahvaljujem na odgovoru ministru Tolušiću. I mislim da su to zapravo teme na kojima bismo morali trošiti puno više naše energije nego na ovim, pod navodnicima jeftine političke teme kojima na neki način skrećemo pozornost sa onih stvari koje su u našem društvu i našoj domovini najbitnije. A zemlja bez ozbiljne poljoprivredne proizvodnje, zemlja koja sama sebe ne može prehraniti sigurno dugoročno nije zemlja koja ima budućnost. Tako da čestitam i vama i vašem resoru i ministarstvu na naporima koje radite a svi zajedno moramo eto se potruditi da na bilo kojim mogući način artikuliramo one teme koje su uistinu najvažnije i koje najviše i najkonkretnije more naše stanovnike i naše proizvođače, gospodarstvenike, poljoprivrednike, obrtnike i one koji su najvažniji. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postaviti će poštovani zastupnik Saša Đujić, ministru financija dr. Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade. Gospodine ministre, Europski parlament i Europsko vijeće uredbom su promijenili način mjerenja potrošnje goriva i CO2 u ispušnim plinovima novih osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila. Budući da Hrvatska u svom poreznom sustavu ima sustav trošarina koji se obračunava osim po vrijednosnom načinu jednim velikim dijelom i po ekološkom načinu odnosno po sustavu mjerenja CO2 u ispušnim plinovima. Ovaj novi sustav, novi način mjerenja doveo je do znatnog poskupljenja vozila u Hrvatskoj od 1.9. ove godine. Europska komisija i Europsko vijeće su u svojoj uredbi upozorili zemlje članice koje svoje trošarine obračunavaju na način kao i Hrvatska da o tome vode računa jer intencija tog novog načina mjerenja je upravo reagiranje na proizvođače ali ne i na krajnje korisnike, odnosno građane, u ovom slučaju građane RH. Znači upozorila vas je u svojoj uredbi da o tome vodite računa i da se promjene razredi. Istu stvar napravio je Odbor za promet, pomorstvo i infrastrukturu 2. svibnja ove godine na svojoj sjednici gdje smo otvorili taj problem i uputili vama pitanje i upozorenja da o tome vodite računa. Međutim, od tada do danas niste napravili ništa po tom pitanju i rezultat vašeg nečinjenja je da od 1.9. ove godine sva nova vozila koja uđu, koja se uvoze u Hrvatsku imaju do 20% veću potrošnju CO2 po novom sustavu mjerenja. Znači da su sva vozila poskupila. A od 1.1. iduće godine to mjerenje bit će još i strože pa se očekuje još veće poskupljenje vozila. Moram naglasiti da je ovdje riječ isključivo o novim vozilima što znači da s time destimuliramo kupnju novih vozila, potičemo kupnju starih vozila. Moje je pitanje šta radite po tom pitanju i šta mislite napraviti i u kojem roku? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra financija Marića, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo i s moje strane lijepi pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima. Hvala lijepo na pitanju, poštovani zastupniče. Dakle kratki odgovor na drugi dio vašeg pitanja će biti vrlo jednostavan a to je da smo s tom problematikom ja bih rekao ne samo upoznati i ne treba niti upozorenje uredbom Europskog vijeća odnosno parlamenta, svjesni smo toga i na tome smo već počeli i radimo kao ministarstvo ali sad ću se vratiti malo korak i na temu koju ste otvorili a to je pitanje oporezivanja posebnim porezom na automobile [[Upadica Reiner: Kolega Bulj, molim vas.]] Ja bih istaknuo ono što smo napravili sa početkom 1.1. ove godine. Vi se sjećate da je jedna od mjera u onome drugome krugu poreznih izmjena u okviru porezne reforme je bilo smanjivanje upravo ovoga djela posebnog poreza na kupnju poglavito novih automobila jer sjećate se i sami da smo prepoznali taj problem koji nije samo pitanje proračunske politike i fiskalne politike u smislu prihodne strane proračuna nego ima sigurno i svoje reperkusije odnosno poveznicu i na zaštitu okoliša isto tako poglavito na sigurnost u prometu. Podaci koji su mjerodavne institucije iznosile od udruženja trgovaca novim automobilima pri gospodarskoj komori, pri HUP-u, neki drugi izvori su govorili vrlo jasno o zastarjelosti voznog parka gdje je zapravo prosječna starost automobila u Hrvatskoj prešla granicu od 10 g. i mi smo sukladno tome vrlo jasno reagirali. Vi dobro znate da sa izmjenama koje su stupile na snagu početkom ove godine u prosjeku je opterećenje posebnim porezom n kupnju novih automobila ali i rabljenih, ali ja posebno ističem nove automobile, smanjeno za preko 30%, dakle za 1/3 je smanjeno opterećenje posebnim porezom na automobile. To je bio između ostalog i rezultat jedno ja bih rekao, aktivnog pristupa i industrije, nemamo mi proizvođače ali i trgovce pa ću reći ipak industrije, i Ministarstva financija, poglavito carinske službe gdje smo gledali upravo aspekte kojima raspolažemo. Dobro ste prepoznali dakle, imamo s jedne strane vrijednosnu komponentu, s druge strane imamo komponentu CO2, dakle ovaj dio koji se tiče uz zaštitu okoliša, ali isto tako već smo tada u tim razgovorima prepoznali da smjer kretanja ide prema uvođenja ovog novog kriterija, koliko se sjećam, nisam stručnjak baš toliki za automobile ali to je tzv. VLTP način obračuna dakle novi način proračuna koji će uzimati u druge oblike ispušnih plinova, dakle ne samo CO2 jer mnogi dizelski motori su zapravo nam čuđenje mnogih, ja bi rekao i možemo reći i u javnosti, zapravo štedljiviji po osnovi CO2 od benzinskoga ali po osnovi ovih dušičnih plinova su ipak više oneštećuju zrak odnosno okoliš. Sukladno tome, mi smo već tada dogovorili da ćemo i ovu novu uredbe akceptirati, naša namjera u svakom slučaju je da ne dođe do povećanja opterećenja, dapače, nego da zadržimo ovaj trend koji smo započeli, dakle smanjivanje tih trošarina i sve ovo što ćemo napraviti do kraja godine i što će u okviru ne samo ovog paketa 9 zakona koji ćete uskoro vidjeti u saborskim klupama, nego onoga što je u našem djelokrugu u smislu djelovanja na uredbu o trošarinama odnosno o posebnom porezu, učiniti da neutraliziramo taj efekt nove uredbe odnosno naravno, da u najmanju ruku zadržimo cijene koje smo smanjili početkom ove godine a naravno u okviru fiskalnih mogućnosti dalje nastavimo s onim što stalno radimo a to je porezno rasterećenje. Tako da na ovom polju ponovit ću još jedanput, vrlo kratak odgovor na vaše pitanje, upoznati s problematikom i na nju itekako dobro pazimo i radimo. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, toliko dobro pazite na nju i pratite ju da su od 1.9. novi automobili u Hrvatskoj poskupili. Dakle, sami ste spomenuli poreznu reformu, poreznom reformom ovom starom, od 1.1. ove godine se to pitanje rješava uredbom Vlade. Znači tako je, tako, znači to ste mogli riješiti za jedan dan, donest uredbu i riješiti. Ne trebaju vam mjeseci. Prije 6 mj. ste znali da 1.9. to stupa na snagu, niste napravili ništa. vi sad razmatrate i govorite vodit ćemo o tome računa. Znači mogli ste uredbom u jedan dan promijenit i napraviti to da da danas na tržištu novih automobila i lakih gospodarskih vozila u Hrvatskoj, nemamo kaos. A imamo kaos. Imamo kaos upravo i zbog ovoga što svake godine mijenjate porezni sustav. Pa ljudi ne kupuju automobile jer ne znaju hoće im dogodine biti jeftiniji, skuplji, nitko ništa ne kupuje. Kupuju se jedino polovni automobili odnosno kupuje se smeće iz zapadnih zemalja, u pravilu iz Njemačke, ti dizeli o kojima vi govorite jer ljudi nemaju novca za nove automobile i postajemo otpad EU-a za stara vozila što utječe i na zagađenje i na sigurnost prometa na cestama. Znači imamo broj nesreća ogroman, vozni park nam je star što ste rekli, meni je drago da ste mi sada rekli ovdje da ćete voditi račun o tome da automobili ne poskupe, da pojeftine, ja apeliram na vas da napravite to što prije i da već uredbu Vlade možete donest za 5 dana i možete stabilizirat tržište automobila, ne moramo čekat Novu godinu i dajte sa tom poreznom reformom koju sada najavljujete završite više te porezne promjene i dajte da ljudi znaju da ćemo imati 5 g. jedan porezni sustav. I druga stvar, kad ste rekli o vrijednosnoj komponenti, dakle mi obračunavamo vrijednosnu komponentu na PDV, znači na vrijednost vozila se obračuna PDV a onda dajete trošarinu po vrijednosnoj komponenti. Imate porez na porez. Hrvatska je jedina zemlja u Europi koja to ima. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeće putanje postavit će poštovani zastupnik Marko Sladoljev predsjedniku Vlade mr. Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, drago mi je što me pratite na Facebooku, ali mi nije drago što ne razumijete crni humor. Moj status se odnosi na dinamiku potpisa za referendum, dakle jer sam se referirao na to, na sporost s kojom to radite, dakle otprilike 3, 4 mj. je već prošlo od referendumske inicijative i referira se na to da će nas dosta pomrijeti ako uopće bude referenduma pa evo žao mi je što ne razumijete taj humor. Ali moje pitanje se odnosilo na nešto sasvim drugo, a to je plaća učitelja i suradnika u posebnim ustanovama, tj. rehabilitacijskim edukatorima. Radi se o tome da je njima početkom ljeta smanjena plaća od 150 do 700 kuna, da su oni vama pisali, da su uputili dopis da ih primite, oni su bili vrlo kratko kod ministrice, a upravo zbog toga vama postavljam pitanje. Pa imam dakle zapravo pitanje da li ćete ih nastaviti ignorirati, njihove zahtjeve s obzirom da su to učitelji i suradnici koji rade s teškoćama, koji rade s djecom s teškoćama i u vrlo teškim uvjetima, a zapravo im je početkom srpnja smanjena plaća od 150 do 700 kuna?
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade, magistra Plenkovića.
Hvala lijepa na ovom pitanju. Ovo što se tiče prikupljanja potpisa, naravno da sam razumio što vi govorite u vašoj ironiji, ne na Facebook-u, nego u medijima koji to prenose. Što se tiče ove druge teme, sastat ću se sa pomoćnicima, nadležna ministrica se bavi tom temom, riješit ćemo taj problem, osobno ću se s tim od ponedjeljka pozabaviti da ga riješimo. Vrlo jasno i točka.
Poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala. Pa evo gospodine predsjedniče drago mi je da ste nakon 3 mjeseca sad javno rekli da ćete ih primiti, oni će sutra imati prosvjed, evo možete to već sutra učiniti, samo se nadam da nećete nastaviti ignorirati hrvatske građane i što se tiče ovakvih inicijativa i što se tiče referendumske inicijative i što se tiče inicijativa reforme lokalne samouprave, evo kad jedanput izađete iz hrvatske politike, slobodno mogu reći da bi se vaša politika mogla nazvati nepodnošljiva lakoća ignoriranja hrvatskih građana.
Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj ministru financija doktoru Zdravku Mariću, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministre. Moje pitanje se odnosi na rad inspektora, carine i porezne uprave jer ne postupaju u skladu sa zakonom, a s time i poreznim obveznicima narušavaju pravo na podnošenje pravnog lijeka, a kao što znamo to je temeljno ljudsko pravo koje je zajamčeno Europskom konvencijom i Ustavnim zakonom RH. Stoga moje pitanje glasi: Da li je poreznom obvezniku povrijeđen Ustavom zajamčeno pravo na podnošenje pravnog lijeka ukoliko se tijekom poreznog nadzora pojavi sumnja da je porezni obveznik počinio prekršaj sukladno članku 62. stavku 2. općeg poreznog zakona, ako se poreznom obvezniku ne omogući podnošenje prigovora na zapisnik o poreznom nadzoru, a sve sukladno članku 126. stavku 3. općeg poreznog zakona? I drugo pitanje je može li porezno tijelo ili carinski službenik donijeti rješenje iz članka 124. stavka 1. općeg poreznog zakona postupajući protivno odredbi članka 123. općeg poreznog zakona? To se konstantno dešava u praksi, s time da sam izrazila nezadovoljstvo malih poduzetnika i obrtnika. Očekujem vaše pitanje i rješavanje ovog.
Odgovor poštovanog ministra financija Zdravka Marića.
Hvala lijepa poštovana uvažena zastupnice. Na ovu temu smo i između ostalog i prije komunicirali i u okviru vaših zastupničkih pitanja. Dakle kratak odgovor na prvi dio pitanja, dakle Ustav vrlo jasno kaže dakle zajamčeno pravo na pravni lijek, dakle bilo kakvo uskraćivanje takvog prava je u koliziji s Ustavom i tu je vrlo jednostavno i vrlo jasno za razgraničiti. Međutim u nastavku pitanja referirate se na pojedine članke općeg poreznog zakona. Dakle u tijeku poreznog nadzora, u tijeku nekog poreznog postupka sukladno članku 123. moguće da se pojavi sumnja da je počinjen prekršaj ili neko možda i kazneno djelo koje onda u tom slučaju zapravo znači da je dužnost, naravno tog tijela, poreznog tijela, obavijestiti i informirati i prenijeti naravno na nadležne službe na daljnje postupanje. Ali taj postupak ne ugrožava postojeći porezni postupak i oni se mogu voditi paralelno. I s tim u svezi zapravo vrlo jasno treba još jedanput ponoviti, jer postoji članak u općem poreznom zakonu koji vrlo jasno propisuje da svaki porezni obveznik ima pravo na pravni lijek, odnosno prigovor u smislu da ne može biti u roku kraćem od 5 dana, odnosno duljem od 20 dana. Što se tiče ovoga pitanja vezano za carinsku službu, carinska služba je u općem poreznom zakonu, kao i porezna služba kao i neki drugi prepoznata kao porezno tijelo i sukladno svim ovlastima koje su zapravo i dane u općem poreznom zakonu, između ostalog ima i mogućnost i pravo naravno donositi rješenja koja opet, ponavljam još jedanput, su na tragu i zakona, ali naravno i samog Ustava. Obzirom i na vrijeme koje imam još za odgovor mogu vam reći dakle da je namjera i općeg poreznog zakona i svih izmjena koje smo uveli u porezni sustav zapravo ipak da porezna uprava i sva tijela imaju jedan partnerski odnos i partnerski pristup prema poreznim obveznicima. I nebrojeno puta smo rekli da želimo veći naglasak staviti na prevenciju i edukaciju poreznih obveznika, pojednostavljivanje poreznih propisa i olakšati i poreznim obveznicima i poreznoj upravi, odnosno carinskoj službi, ali isto tako naravno postoje vrlo jasno definirane odredbe zakona kojih se moraju svi pridržavati i poštovati. Ove godine je provedeno negdje oko 12 000 nadzora, bilo porezne uprave, bilo carinske službe. Moram reći da u prosjeku oko 50% na provedenim mjerama su utvrđene nepravilnosti. Ali isto tako moram apostrofirati da ona krajnja mjera, a to je pečatiranje, odnosno zabrana rada je provedena uz svega u prosjeku nekih 3-4% od utvrđenih nepravilnosti. Zaista kao krajnja mjera se utvrđuje i ono što stalno apeliramo, od samog početka, od prvog kruga porezne reforme, da želimo naravno, taj partnerski odnos i da sigurno ne želimo, da se za neke bagatelne prekršaje imamo trenutno, jedan u medijskom prostoru i u javnosti, jedan slučaj za koji vjerujem da će biti i upita medija i javnosti i carinska služba će dati priopćenje na tu temu, pa ćemo između ostaloga i na toj temi, zapravo vidjeti, da porezne vlasti nastoje postupati upravo u skladu sa zakonom i Ustavom RH. Hvala lijepo.
Hvala izvolite zastupnice Lekaj Prljaskaj.
Zahvaljujem na odgovoru. Djelomično sam zadovoljna, nadam se da će u praksi biti ovaj partnerski odnos između poreznih obveznika i inspektora, carine i porezne uprave, jer u praksi je drugačija situacija. I nadam se i očekujem da će se riješiti to. Hvala lijepo.
Idemo na pitanje broj 17. zastupnica Sanja Putica, pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade, ministru obrane, Damiru Krstičeviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Potpredsjedniče Vlade i ministre obrane, prošli smo tjedan imali prigodu vidjeti i svjedočiti dvama novim projektima Ministarstva obrane. Prošli ste tjedan u četvrtak, u Puli, najavili da se postrojba hrvatske vojske vraća u Pulu i da će u tu svrhu Vlada darovati zemljište, vojnog letilišta u Puli i općini Ližnjan. Pitam to iz razloga, jer sam stanovnica Dubrovačko neretvanske županije, i sama sam neki dan u Pločama svjedočila tome, da se vojska vratila u Ploče i u otvaranju obnovljene vojarne koja se sada zove po 116. brigadi. Moje je pitanje, što ti projekti konkretno znače za građane tih mjesta i tih krajeva RH i na koji će način, zapravo oni djelovati na ta mjesta i na same stanovnike. Hvala vam lijepo.
Izvolite ministre.
Pozdrav svim sabrskim zastupnicama i zastupnicima. Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Hrvatske vlade, kolege i kolegice ministri, kolegice i uvažena zastupnice Sanja, hvala puno na postavljenom pitanju. Vidjeli ste, upravo znači prošli tjedan, da smo otvorili dva vrlo bitna, odnosno, zatvorili dva vrlo bitna projekta, a to je povratak Hrvatske vojske u Ploče. To je velika stvar, vratili smo hrvatsku vojsku na jug u Ploče, otvorili smo vojarnu, vojarna je 116. brigade, simbol pobjede na jugu Hrvatske. Došla je nova postrojba, nova sposobnost hrvatske vojske, to je satnija mornarička deseto pješaštva. Mi smo pomorska zemlja, prema tome, taj dolazak vojske na jug Hrvatske, je u funkciji sigurnosti, on je u funkciji, pomoći lokalnom stanovništvu i konkretno i gospodarski puno znači to je 160 radnih mjesta. Osim toga, na sjednici Vlade u Puli, donijeli smo odluku i o povratku vojske u Istri. Istra je dala ogroman doprinos u Domovinskom ratu, 119. Pulska, 154. Pazinska brigada su se borili za slobodu Hrvatske. I mislim da je strateška stvar, vrlo bitna stvar povratak vojske u Pulu i to ćemo realizirati '19. i '20. g. tamo će biti smještene središte za … [[Govornik se ne razumije.]] zrakoplovne sustave. Zatim tu je i sjedište 4. pješačke pukovnije i kažem, opet taj povratak u funkciji sigurnosti, pomoći lokalnoj zajednici i opet, gospodarski radna mjesto 100 i 160 radnih mjesta u Istri. Vidjeli ste prije toga, ova Vlada da je vratila vojsku u Vukovar, zatim smo vratili vojsku u Sinj i krajem ove g. vraćamo vojsku u Varaždin. Sve je to, to je tih 5 projekata, sve je to u funkciji sigurnosti, u funkciji, da naši vojnici su bliže obiteljima, u funkciji pomoći lokalnoj zajednici, da možemo i brže, spremnije reagirati, kada naš narod ima potrebu za angažman vojske. Prema tome, ono što radimo, sustavno, ova Vlada jačamo sposobnosti hrvatske vojske i vidjeli ste da imamo sjajnu vojsku, vojnike, dočasnike, časnike, koji profesionalno izvršavaju svoje obaveze i ja još jednom i sa ovog mjesta čestitam im na tome i dalje ćemo nastaviti graditi sigurnost, graditi hrvatsku vojsku na ponos cijele Hrvatske i otvarati nove projekte, koji su isto u funkciji jačanja sposobnosti hrvatske vojske. Vidjeli ste i pobjedu proslavu u Oluji, Oluju, isto uz naše partnere, saveznike i to je to. Ono što radimo, osnažili smo odnos hrvatske vojske prema Domovinskom ratu, taj odnos prema narodu i evo, još jednom ,idemo dalje graditi hrvatsku vojsku.
Izvolite kolegica Putica.
Zahvaljujem potpredsjedniče Vlade na ovom odgovoru. I evo, drago mi je da je nakon donošenja Zakona o domovinskoj sigurnosti u ovome Saboru, on dobiva i svoju implementaciju zapravo u praksi i hvala na odgovor kojim sam zadovoljna.
Zahvaljujem idemo sada na pitanje broj 18. zastupnik Mihael Zmajlović, postavlja pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, ministrice Žalac. U važem resoru naslijedili ste niz pripremljenih projekata, za koju su bili osigurana sredstva i još uvijek su osigurana kroz operativni program kohezija i konkurentnosti. Nedavno ste se pohvali sa 10 najuspješnijih hrvatskih projekata, ali ono što mene osobno zabrinjava, a to je pitanja i za ministra Ćorića, da među tim projektima zapravo nema gotovo niti jednog relevantnog i važnog projekta iz područja zaštite okoliša. Ono što dodatno zabrinjava da kada pogledate izvršenje proračuna na pola godine, dakle ove godine, realizacija na toj stavci je tek 13%. Osigurano je dakle i planirano gotovo milijarda kuna realizacije projekata iz područja zaštite okoliša, energetske učinkovitosti, a realizacija tek na 13%. Postavljam Vam pitanje, kako je moguće i kako mislite realizirati ta sredstva jer to nije samo pitanje ekonomske, gospodarske aktivnosti nego je pitanje i realizacije određenih ciljeva za koje smo se obvezali. Količine otpada koje se odlažu na odlagališta rastu, umjesto da se smanjuju. Centri za gospodarenje otpada se ne grade, cijene građevinskih radova rastu, studije ... [[Govornik se ne razumije.]] na temelju kojih su planirani projekti zastaruju, ponovno se investira u novu dokumentaciju, u nove studije, a zapravo realizacije novih natječaja nema. U vodnom gospodarstvu nitko se ne usuđuje raspisati natječaj zbog toga što apsolutno i Ministarstvo regionalnog razvoja i zaštite okoliša nije koordinirano, nije pripremljeno da takve projekte provodi i da stane u realizaciju [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] Novac je osiguran, pitam vas što ćete poduzeti do kraja godine?
Izvolite ministrice.
Uvaženi zastupniče Zmajlović, poštovani saborski zastupnici, predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege potpredsjednici i ministri. Evo, hvala Vam na tom vašem pitanju. Govorimo o prioritetnoj ... [[Govornik se ne razumije.]] 6 zaštita okoliša i resursa u kojem imamo dakle specifične ciljeve koji se odnose i na otpad i na zaštitu okoliša i na dakle, energetsku učinkovitost dijelom, ali dakako i na dakle vodno gospodarstvo. Ja moram reći da lokacija od 475 milijuna eura kad govorimo o otpadu govori u prilog tome da je 30% alokacije ugovoreno projekata, da imamo isto tako preostali iznos alokacije od 340 dakle milijuna eura. Ovo je razlika između ukupne alokacije vrijednosti ugovorenih dakle projekata na raspolaganju. Ono što moram reći, a ide u prilog dakle, ovoj prioritetnoj osi u kojoj je neminovno, moram reći da ima problema određenih i duboko smo svjesni tih istih problema i kolega Ćorić i ja obzirom da smo upravljačko tijelo, a oni dakle, posredničko tijelo razine 1, tu su u strukturi i Hrvatske vode i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Međutim, moram reći da je do sada odobreno 8 poziva za dostavu projektnih prijedloga, a za 5 je potpisan ugovor o dodjeli bezpovratnih sredstava dakle, izravne dodjele, pa ću nabrojiti. To je Centar za gospodarenje otpadom Bikarac, Centar za gospodarenje otpadom Biljane Donje, oprema za CGO Marišćina, sanacija crne točke Sovjak, izrada dokumentacije za CGO Šagulje, Orlovnjak i Zagreb. Tri su poziva još uvijek u postupku, traje zaprimanje dakle prijava. Kad govorimo o sanaciji i zatvaranju odlagališta neopasnog otpada, do sada su potpisana 4 ugovora, građenje reciklažnih dvorišta, provedba programa izobrazno-informativnih aktivnosti o održivom gospodarenju otpadom itd. Ono što svakako treba reći za nove projekte, a to je da su spremnici za odvojeno prikupljanje komunalnog otpada u pripremi, izgradnja sortirnica za odvojeno prikupljeni otpad i kompostane, postrojenja za biološku obradu bio otpada, izgradnja županijskog centra za gospodarenje otpadom Lećevica u Splitsko-dalmatinskoj županiji, izgradnja regionalnog centra za gospodarenje otpadom Piškornica za 4 županije sjeverozapadne Hrvatske, izgradnja županijskog CGO Babina Gora u Karlovačkoj županiji, CGO Lučino Razdolje, nabavka vozila i opreme, izgradnja postrojenja za recikliranje i ostali manji projekti u sektoru otpada. Također, sanacija odlagališta Karepovac, ograničeni poziv za retroaktivno korištenje sredstava u Splitsko-dalmatinskoj županiji i novi poziv za sanaciju odlagališta. Moram priznati da u trenutku kad govorimo o ovakvim projektima, a vuku sredstva iz kohezijskog fonda dakle EU, možemo se vratiti malo i nazad, možemo se vratiti nekakvih 10 godina nazad, ja bih to tako rekla, od samog plana gospodarenja otpadom, silnih mijenjanja i kad ste vi bili ministar, pa poslije vas ministar Dobrović itd., rasprave o sustavu upravljanja kontrole europskim fondovima u kojima sam upravo ja htjela i promijeniti sustav da malo bude bolji, brži itd., onda se uvijek vratimo na ono kako bi se nekada onda krivilo u određenom trenutku dakle ovu Vladu. Mi smo učinili sve napore da podignemo razinu ugovorenosti sredstva otkad smo ih zatekli s 9%, na 53%, trenutno 75%, alokacija od 10,7 milijardi kuna smo raspisali javnih poziva, ovi projekti, naravno da kad tako dugo godina traju i pripremaju se ne mogu se naravno onda napraviti onako kako su se trebali prvotno isplanirati. Znači, ono što u svakom slučaju trebam reći je da jako puno se radi [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] i na ovom području. Hvala vam lijepo.
Prelazimo sad na pitanje broj 19. Zastupnik Gordan Maras pitanje postavlja predsjedniku ... [[Upadica: ne čuje se.]] A oprostite. Oprostite, izrazite zadovoljstvo odnosno nezadovoljstvo.
Evo, izrazit ću nezadovoljstvo odgovorom na pitanje iz razloga što činjenica da se puno radi ne govori o realizaciji. Ja sam govorio o tome da realizacija nije dobra, da na prvih 6 mjeseci imamo tek 13% realiziranih sredstava i upravo je i problem u samoj realizaciji. Ne sama činjenica da ste ugovorili ili da radite na ugovaranju i pripremi dokumentacije. Ovdje je ključan problem u realizaciji i nemoguće je da više dalje možemo imati povjerenja da će se ispoštivati rokovi za koje smo se obvezali i već je gotovo sigurno da ćemo iz područja gospodarenja otpadom nažalost morati plaćati penale. Dakle, mislim da je izostala tu međuresorna suradnja, jedan ozbiljan akcijski plan kako ove projekte realizirati i kako osigurati između ostalog i građanima da konzumiraju ta sredstava a ne samo dakle ova što su pitanja, vezano uz same pojedine resore. Hvala lijepa.
Evo sada onda idemo 19. pitanje, zastupnik Gordana Maras pitanje postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade moje pitanje ide vama. Nažalost Hrvatsku pretvarate u zemlju gdje sve manje ljudi želi živjeti. Uz vaše teške uzdahe bili oni ovakvi ili onakvi, to je činjenica, morate se samnom složiti preko 100 tisuća ljudi je napustilo Hrvatsku. Ne vidi tu vašu krasnu, divnu politiku, vaše napore koje radite reforme, nitko te ne osjeća ali osjeća da se pretvara zemlja u mjesto gdje ne žele živjeti što ja smatram da je najveća odgovornost vašeg nerada. Prošli tjedan ste, evo tu vas mogu i podržati opravdano odgovorili braniteljima i gospodinu Culeju da ćete vi birati vaše koalicijske partnere i da nemate ništa protiv da vas kolega Pupovac i dalje podržava i mislim da je to korektno. Ali uz to izabrali ste i druge partnere. Primjerice u Zagrebu, odnosno stup vaše koalicije, vaše vlasti je zagrebački gradonačelnik Milan Bandić. Bez njega nema ni Andreja Plenkovića kao premijera RH. Kolega Milan Bandić u svojem klubu uredno financira zastupnike koji čine taj klub a nisu izabrani sa njegove liste novcem građana grada Zagreba čiji ste i vi stanovnik, vi uplaćujete u prirez a gospodin gradonačelnik tim novcem financira zastupnike koji su njemu u klub došli i na neki način održavaju vas na vlasti. Za mene je to na granici političke korupcije gospodine Plenkoviću. A on, gradonačelnik Milan Bandić, fini gospodin, to smo čuli proteklih tjedana vas podržava i vi ste za njega najbolji premijer kojeg Hrvatska može imati. Mene zanima jeste li vi ponosni na svoga druga Milana Bandića, da li podržavate takav način političkog rada i da li ćete i dalje ruku pod ruku sa gradonačelnikom grada Zagreba koji se ponaša po meni na granici političke korupcije? Hvala lijepa.
Hvala vam. Predsjednik Vlade, izvolite. Hvala vam. Predsjednik Vlade, izvolite.
Poštovani zastupniče Maras, hvala vam lijepa na vašem pitanju. I ja vam čestitam na izboru za predsjednika Gradske organizacije SDP-a Zagreba. Pažljivo slušajući ovo što ste vi mene pitali meni se čini da ste se vi zabunili za forum u kojem ste trebali postaviti vaše pitanje. Ovo je pitanje ne za Hrvatski sabor, nego pitanje tu, za drugi dio Markovoga trga, Ćirilometodsku, Gradsku skupštinu. Ja mislim da biste vi trebali takva pitanja postavljati u Gradskoj skupštini. Tamo vam dolazi gradonačelnik, lijepo, redovito jednom mjesečno zasjeda, evo Andrija, predsjednik skupštine je tu. Ja molim našega predsjednika Gradske skupštine da jednu posebnu točku namijeni za ovakav žanr pitanja. Ne znam u kojem ste točno žanru SDP-a, to se kod vas toliko brzo mijenja, koja struja je za koga, gdje se nalazi, tajno, ne tajno, javno, polu javno, tko s kime i kako. Meni je jednostavno to teško pratiti. Ja vas volim i ja vas jako pratim. Ali ovo sad, više ja nisam siguran a imam dojam da i veći dio javnosti nije siguran. Tako da u smislu aktivne legitimacije, pasivne legitimacije, molim Joška, evo kolegu pravnika koji daje širokopojasne intervjue da kolegi Marasu malo objasni u kojem forumu se što pita. Pa ovo vi pitajte lijepo u Gradskoj skupštini, tamo raspravljajte o tome kako najedanput neki vaši potpredsjednici odlaze iz kluba SDP-a. Jesu li oni možda nezadovoljni? Jesu li nesretni što ste vi postali predsjednik gradske organizacije, to je pravo pitanje. Pustite vi druge stranke, vi vodite računa o svojima, sada kada ste dobili mandat. Šta se vas tiče, šta se vas tiče druga stranka? Druga stranka ima svoj život. Druga stranka ima svoj život. A ja ću s guštom nastojati identificirati u koji žanr ovih frakcija SDP-a spada Gordan Maras. Ja pokušavam shvatiti ali nije jasno na prvu, ne vidi ste. Toliko ste se uskomešali i iskomplicirali, jedan s ovim, s onim, izlazi, ne izlazi, teško je. To je jedan labirint. Mi bi mogli jednu igricu napraviti na kompjutoru da shvatimo tko je s kim. Ali nije lako, nije lako, evo. Meni to stvarno nije lako. Ja ću se konzultirati sa mojim kolegama iz gradskoga HDZ-a da mi malo dekriptiraju, dešifriraju tko je tu s kim najjači i najbliži. A posebno tko još može otići kod Milana što se tiče SDP-a u Zagrebu. To sada mene interesira. E, evo vidiš i Pernaru je zabavno, gledaj. Znači to je sada glavno pitanje. Jer nije sad pitanje ponosa, pitanje je koliko će taj klub narasti i od koga. A vi meni djelujete kao jedan rezervoar vijećnika koji samo što se ne iskoristi. Meni to tako izgleda. Kada se već igramo Gradske skupštine. Znači vi kao novi predsjednik SDP-a Grada Zagreba morate puno raditi da dobro prepoznate tko je za vas, tko nije. To nije lako, to nije lako Gordane, to je osnovna zadaća. I meni je drago da za razliku od prije se vi bavite sa vašim novim temama a to su gradske teme. Međutim mjesto nije Hrvatski sabor nego Gradska skupština. I ja ću sa zadovoljstvom zamoliti Andriju Mikulića jednu posebnu točku za Gordana Marasa pripremi sukladno ovoj pitalici. Je li to Gordane OK? Zahvaljujem.
Izvolite.
Zašto je, kolega Andrej Plenković, zašto je tako teško reći da ste ponosni na gradonačelnika Bandića, da je on vaš drug, da vas drži za ruku i da vas drži na vlasti i da vaša vlast i Vlada proizlazi iz njegovog ponašanja što svi u Hrvatskoj vide, što svi znaju, zašto je to tako teško priznati? Ne spadate valjda Andrej u one ljude koji će skrenuti pogled kad vide da je nešto krivo i reć ne, mene se to ne tiče, glavno da je meni u redu. Vi se možete smijat koliko hoćete, to je vama smiješno? Ali Andrej da li je u redu to da netko troši javni novac da bi skupljao zastupnike, da bi onda podržavao vas? Pa ja bih vas cijenio Andrej da kažete ne, ja to neću, meni to nije prihvatljivo, ja želim drugačiju Hrvatsku, ne želim močvaru, kaljužu, netransparentnost, korupciju, recite to, ohrabrite se. Možda postanete predsjednik komisije Andrej, možda vas prepoznaju. Ali ne možete tako Andrej, ljudi odlaze zbog vas, vi ste svjetionik po kojem se ljudi ponašaju. Ako Andrej svijetli kao Milan Bandić onda ljudi odlaze iz Hrvatske, ako premijer RH kaže to je neprihvatljivo ponašanje, onda ljudi vide ovdje ima šanse. Problem je gospodine Plenković ne u onome koji koristi situaciju, kao što to radi gradonačelnik grada Zagreba, nego onaj koji to podržava i koji to dozvoljava, a to ste vi. Vi ćete uz te koruptivne, na granici korupcije radnje opstati kao premijer, ali to vam vjerujte mi nije na čast. Hvala lijepa.
Idemo sad na pitanje broj 20. Zastupnica Željka Josić pitanje postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri u Vladi. Poštovani kolega Kujundžić, ovih dana radovi su u mojoj Sisačkoj bolnici u punom jeku za koje većina sredstava osigurana iz bespovratnih sredstava fondova EU. Naravno kad se izgrade objekti za dnevnu bolnicu i objedinjeni hitni bolnički prijem trebat će nam i oprema. Mi smo svjedoci da je zadnjih mjeseci ostvarena velika investicija iz Europskih fondova za nabavku medicinske opreme. Ono što smo vidjeli prije nekoliko dana, 9 zdravstvenih ustanova dobilo je vrlo vrijedne uređaje magnetske rezonance. Među tim ustanovama su i opće bolnice, ja vjerujem da ćemo i mi kao bolnica isto dobit jedan takav vrhunski uređaj. A moje pitanje vama je koja je očekivana korist od ove nabavljene opreme? Hvala.
Izvolite ministre.
Poštovana zastupnice i doktorice Josić. Svi smo svjedoci zapravo da u zadnje 2 godine događaju se vrlo ozbiljni pomaci u hrvatskom zdravstvenom sustavu glede opreme i glede izgrađivanja bolnice, dakle ova vlada je krenula s programom ne pričati, nego povlačiti novce, raditi, nabavljati opremu i usmjeravati je prema potrebama, a brojne su potrebe u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Dakle diljem Hrvatske u svim bolnicama uređuju se objedinjeni hitni prijemi i dnevne bolnice, što su dva osnovna smjera, o jednome sam govorio, sa funkcionalnim spajanjem županijske hitne … [[Govornik se ne razumije.]] hitnog prijama i koncesionara, odnosno domova zdravlja poboljšat će se hitna zdravstvena zaštita. A s druge strane opremanje dnevnih bolnica, povećava se učinkovitost liječenja i smanjuje se broj ležanja u bolnicama. Oni koji nosaju ovdje transparente i koji ogovaraju ovaj zdravstveni sustav, ono što je rekao više puta, uglavnom su ljudi koji ne znaju, čiji doprinos hrvatskom zdravstvenom sustavu je minoran i koji se ni danas ne bi usudili ući u bilo koju hitnu. Njima ću nacrtati sljedeći put jedan transparent tako da oni mogu razumjeti jer očito neke stvari ne razumiju. Oni ne razumiju zašto smo nabavili sada i magnetske rezonance, ne samo kliničkim bolnicama, nego i dvjema županijskim bolnicama, Zadru i Varaždin. Oni ne razumiju da potičemo zapravo one koji znaju raditi, imaju rezultate rada, imaju izvršenost. Isto tako bojim se da oni ne razumiju što znače aparati za koronarografiju i aparati angiografiju. Ovdje gledam jednoga našega kolegu koji je danas ovdje s nama, a da u Splitu nije se mogla napraviti embolektomija tog trena i izvući ugrušak iz krvne žile u mozgu on bi bio, ili na onome svijetu, ili bi bio teški invalid, nepokretan, u krevetu ili u kolicima. Dakle s nabavkom opreme učinit ćemo to da ćemo poboljšati mrežu gdje će svi Hrvati diljem Hrvatske u roku 2 sata moći dobiti i stent u srce i tako ne umrijeti od infarkta srčanoga i moći će im biti učinjena invazivna angiografija i na taj način izvađen tromb iz mozga i neće ostati teški invalidi. Ali nismo zaboravili naravno ni onkološke bolesnike sa nabavkom akceleratora. Linearnih prvenstveno na Rebru kao vodećoj našoj kući i nećemo stati. Dakle mi nastavljamo, sada smo u Istri, ja sam u Istri rekao jednu istinu, Istranima je najbolje kad je na vlasti HDZ. Naime HDZ 2011. donosi odluku da se gradi nova bolnica u Puli, dakle postoje ovi ovdje koji negdje sjede i pričaju i brinu o pacijentima na Kvarneru i nisu napravili ništa, bili su na vlasti 4 godina, a ova Vlada je osigurala od 100 milijuna eura da bi se gradile bolnica u Rijeci i sada već skoro završila bolnica u Puli. Dakle ja mislim da je dosta hrvatskom narodu onih koji pričaju, a ne rade i nisu radili nikada ništa. Hrvatskom narodu trebaju vlade koje će imati rezultate. I na tome tragu ćemo nastaviti graditi, počeo sam sa Istrom, napravit ćemo i dnevnu bolnicu u sjevernoj Istri jer je to ispravak nepravde prema tome djelu stanovništva. Sve ćemo to osigurati iz EU fondova i mislim da na tragu toga ova Vlada će ostaviti iza sebe uređeno i razvijeno zdravstvo.
Hvala vam. Idemo dalje, sada je na redu zastupnik, pardon, odgovor zastupnice Josić, izvolite.
Zahvaljujem ministre. Meni je iznimno drago kao zdravstvenom djelatniku da se u naše zdravstvo ulaže pogotovo mi je drago da se ulaže u opremu jer smo svjesni da je ona u velikoj većini bolnica dotrajala. Naravno i zgrade bolničke su nekim bolnicama katastrofalne što mogu potvrditi da je tako i u mojoj općoj bolnici. Vjerujem kako će se ovim ulaganjima omogućiti kvalitetniji rad zdravstvenom osoblju i liječnicima i tehničarima i sestrama a da će time i usluga koja ide prema krajnjem korisniku, prema pacijentu biti kvalitetnija a isto tako vjerujem da ćemo na ovaj način omogućiti našim kolegama da ne odlaze iz Hrvatske već da mogu na kvalitetnoj opremi ostati radit i bit zadovoljni i u našim malim bolnicama i u kliničkim bolnicama i u KBC-ima u našoj RH. Hvala.
Idemo dalje. 21. pitanje zastupnik Domagoj Hajduković postavlja predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, intenzivno već više od godinu dana pratimo tešku situaciju u Croatia Airlines. Osim što zaposlenici odlaze, prelaze u druge kompanije, letovi kasne, otkazuju se, aparati nisu u najboljem stanju, to sve prate loši financijski problemi naše nacionalne avio-kompanije sada već višegodišnje neimenovanje uprave, nepotpisivanje kolektivnog ugovora. Ti isti radnici čak odlukom, sukladno odluci suda nemaju svoje pravo izraziti svoje nezadovoljstvo niti štrajkom jer kakti' nisu u dobroj namjeri pregovarali. Također, svaki dan možete vidjeti posebice tijekom turističke sezone i nezadovoljstvo putnika Croatie Airlines. Baš zbog ovoga što sam govorio. Kašnjenja, otkazivanja letova itd., itd. Početkom godine postavio sam pisano pitanje ministru Butkoviću upravo o ovom, što Vlada namjerava učiniti da se osigura nesmetano poslovanje tvrtke, posebno u turističkoj sezoni a sa turističkim rezultatima se svi volimo dičiti? Dobio sam odgovor nakon više mjeseci jedan vrlo prazan, čak ne bi rekao ni birokratski odgovor bez ičeg konkretnog u njemu. Moram priznati da me to ljuti ne kao samo saborskog zastupnika već i kao građanina ove države, kao putnika Croatie Airlines, kao čovjeka kojemu je stalo da naša nacionalna avio-kompanija posluje dobro i želim u prvi plan staviti obitelji koje ovise o prihodu, ljudi koji rade u Croatia Airlines. Ono moje pitanje je vama, dakle sada molim vas konkretno, što Vlada čini da se pomogne Croatia Airlines u ovom situaciji?
Hvala. Odgovor predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa gospodinu Hajdukoviću. Ministar Butković kao nadležni ministar vam je odgovorio, vodi računa. Ono isto tako o čemu država treba voditi računa da naš nacionalni avio-prijevoznik ispuni svoju ulogu u ja ću sada koristiti termin turističkoj aktivnosti a ne turističkoj sezoni koja je toliko produljena da kada se agregatno vide rezultati, tada se vidi i da je poslovanje Croatie Airlinesa u smislu prihoda broja putnika, svega onoga što obilježava ovakve turističke uspjehe zemlje, ključno. Nema po meni neke logike da kada je intenzitet putovanja najviši, kad su prihodi pred vama da se tada ne radi. To nema baš neke logike. Nađite neki hotel na Jadranu, nađite restoran ili bilo koga drugoga tko će u sezoni reći e baš sad neću. Nema to smisla. Međutim, odluke koje su tu donesene u vezi ovoga štrajka na koji ste se vi referirali su donesene od strane suda. Sud je donio te odluke. Sud. Vrlo važno, treba poštovani ono što sud donese. Što se tiče dugoročne održivosti Croatie Airlinesa, tu ministarstvo i sama kompanija a upravu u ovom trenutku predstavlja gospodin Bajić, radi na rješenjima koji će poslovanje kompanije pa eventualno i uz nekog strateškog partnera, učiniti još učinkovitije. To je bit i to je cilj. Ali ona će raditi unatoč svim preprekama koje se pred nju postave. I bilokojim interesnim lobijima koji su tu angažirani. To je poruka.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nisam dakle komentirao odluku suda, pitao sam što će Vlada napraviti. Dobio sam odgovor koji mi je dao ministar Butković. Radimo na rješenjima, a koja su to rješenja, ja vas pitam, predsjedniče Vlade? Naravno, ministar Butković je resorni ministar ali vi ste najodgovorniji čovjek i sad vi meni recite, ne ja kao zastupnik kako da ja budem zadovoljan ovim odgovorom, kako da radnici Croatie Airlinesa budu zadovoljni ovim odgovorom? Kako da putnici Croatie Airlines budu zadovoljni ovim odgovorom? Kako da hrvatska javnost bude zadovoljna ovim odgovorom? Kako građani mogu biti zadovoljni vašim stavom radimo na rješenjima? Svaka čast ako radite, ali ja ih ne vidim. Di su ta rješenja? Pokušao sam biti konkretan i jasan, bavio sam se sadržaje, nisam se bavio ispraznom retorikom kao što si me sada čuo, rastužuje me vaš stav odnosno rastužuje me vaša ambivalentnost prema ovom problemu. Ali ja vam poručujem sa ovog mjesta, ja vam neću kao zastupnik stati, zasipat ću vas pitanjima, ako treba, svaki tjedan ću vam pisati novo pitanje, pa d vidimo dokle ih možete ignorirati. 6 mj. kao što me ministar ignorira, neću stati. Vaša je odgovornost predsjedniče Vlade, vaša je odgovornost, ja ću vas na to stalno podsjećati.
Sada je na redu zastupnik Marko Šimić. On pitanje postavlja ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Predsjedniče Vlade RH sa suradnicima, poštovani ministre Bošnjaković. Moje pitanje tiče se Ovršnog zakona. Prije ljeta prezentirali ste novi nacrt Prijedloga Zakona i smatram da je zbog ove ljetne stanke, zbog godišnjih odmora bilo premalo dakle ozbiljnih medijskih natpisa i premalo ozbiljnog govora o novom Prijedlogu Ovršnog zakona. Mnoge vlade ranije hvalile su se da će i najavljivale da će donijeti ovršni zakon koji će biti pravičniji, koji će smanjiti troškove i zaista u ovom prostoru od 2 mjeseca čuli smo o ovome dosta. Čuli smo mnogo kritika, no mene evo, kao i širu javnost zanima u kojem smjeru ide ovaj novi koncept ovrhe. Zanimaju me, kao i širu javnost koje novine ovim Zakonom se uvode i hoće li doći do smanjenja troškova, kamata, odnosno koliko će iznositi troškovi prema novom Ovršnom zakonu.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani zastupniče Šimić. I hrvatska Vlada i Ministarstvo pravosuđa poduzeli smo cijeli niz mjera i za naše građane koji su blokirani, a i radili smo zaista na izradi novog Ovršnog zakona. Cijeli ovaj paket, ako mogu reći i mjera za blokirane daje rezultate koji su vidljivi. Podsjetit ću samo da je glavnica svih onih potraživanja bila 42 milijarde kuna po blokiranim računima. Danas je to nekakvih 18 milijardi, dakle i više nego je prepolovljeno. Broj naših blokiranih građana svaki dan je sve manji jer ove vladine mjere koje je Vlada poduzela slijede i grad Zagreb i drugi gradovi, slijede i teleoperateri i svakim danom zapravo broj blokiranih građana je manji. Međutim, ono što smo mi obećali, da ćemo pristupiti izradi jednog novog cjelovitog Ovršnog zakona, smo i ispunili. Mi smo evo, prije ljetne stanke upravo predstavili novi Ovršni zakon, njegov prvi radni tekst i dali smo ga zapravo u raspravu. Održali smo jedan okrugli stol i očekujemo i onu daljnju raspravu koja će ići onim redovnim tijekom i redovnom procedurom, pa nakon toga završiti na Vladi. Poslije Vlade prvo čitanje ovdje u Saboru za koje ja vjerujem da ćemo provesti do kraja ove godine, a početkom slijedeće mislim da ćemo ga donest. Novi koncept Ovršnog zakona je zapravo da bi ono što smo i rekli, postupak je trenutno poprilično disperziran, razna tijela provode ovrhu. Mi smo ovim novim zakonom zamislili da centar ovrhe bude ponovno na sudu. Da bude ponovno na sudu i drugo načelo koje želimo zapravo ostvariti, koje smo obećavali, a to je da troškovi ovrhe budu bitno manji. Postupak ćemo u mnogome digitalizirati, propisat ćemo obrasce, propisat ćemo komunikaciju dakle, elektroničkim putem sa sudom i to će samo po sebi dovesti do ušteda. Dakle, neće više netko moći naplatit ne znam koliko tisuća kuna za sastav prijedloga za ovrhu kada će on zapravo ne ga sastavljat, nego će popunjavat obrazac koji ćemo mi donijeti. Imali smo jedan problem i zapravo još ga uvijek imamo, a to je Odluka suda EU koja kaže da ova rješenja o ovrsi koja donose naši javni bilježnici, da to nije zadovoljavajuće jer naprosto po njihovim pravilima javne bilježnike zapravo europska uredba ne tretira kao pravosudno tijelo. Na taj način kako smo koncipirali novi Ovršni zakon, sva rješenja donositi će naši sudovi, a ove pozicije i ove uloge i financijske agencije i javnih bilježnika redefinirali smo i javne bilježnike ćemo tretirati kao povjerenike suda. Jer ako bismo sve sada ponovno vratili na sud, doveli bismo do novih zapravo velikih zaostataka, velikog broja predmeta i zato bilježnike ćemo zadržati, ali u jednoj potpuno drugačijoj funkciji nego što je to danas. Oni će biti povjerenici suda, oni će zapravo pripremati dokumentaciju, sud će izvršiti nadzor i nakon donositi će rješenja. Mi ovim zakonom također itekako vodimo brigu i gledamo o onim nekim slabim točkama koje su to danas. Još ćemo jače zaštiti nekretninu jer smatramo da nekretnina tek u izuzetnim situacijama može biti ovaj predmet ovrhe, pa ćemo i onu granicu, takav je prijedlog koji smo rekli da se ne može ovršiti nekretnina za potraživanje manje od 20 tisuća kuna, sada naše je prijedlog da to dignemo na 40. Pored toga, cijeli jedan niz primanja, kao što su dnevnice, kao što su naknade za terenski dodatak, kao što je božićnica, regres i to želimo kao prihode osloboditi zapravo od ovrhe. Tako da, biti ćemo u prilici svi zajedno raditi na tom Zakonu i sve dobre prijedloge koje budemo vidjeli [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] u javnoj raspravi ćemo prihvatiti. Hvala lijepo.
Očitovanje. Kolega Šimić, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru i zaista vjerujem da će novi Ovršni zakon riješiti mnoge od problema koji je aktualni Ovršni zakon pokazao za vrijeme svoje konzumacije, posebno u stavljanju u ravnopravan odnos subjekata u postupku, smanjenje troškova po ovršenika i ubrzanje i pojednostavljenje postupka. No, htio bih iskoristiti i priliku i zahvaliti Vladi RH, posebno ministarstvima graditeljstva i Ministarstvu pravosuđa koji su jučer posjetili Slavonski Brod i tamo donijeli ugovor dakle i energetskoj obnovi zgrade općinskog suda. To nije nekakva visoka vrijednost projekta, ali je za nas brođane izuzetno to veliki projekt, to je 8 milijuna kuna koje će doći u naš grad, obnoviti će se zgrada suda i napokon će taj sud izgledati kao institucija RH, napokon će ti ljudi u tom sudu dakle i prema van pokazati pravo lice i način na koji oni rade i građanima će dakle takav sud, obnovljeni sud zaista biti na ponos. Evo, hvala lijepa.
Idemo dalje. Zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Hrvatskog sabora pitanje postavlja ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Imao sam prigodu u Zagrebu vidjeti neke od lokacija na kojima je nedavno provedeno terensko istraživanje i ekshumacija posmrtnih ostataka nevinih žrtava koje su komunisti pobili nakon završetka 2. svjetskog rata. Kako sam osobno involviran u rad udruge Macelj, upoznat sam s ovom problematikom, te svim razlozima zbog koji je svojedobno se iniciralo osnivanja ureda za pronalaženje obilježavanje i održavanja grobova žrtava komunističkog zločina nakon 2.sv.rata. Njega je SDP-ova vlada usprkos brojnim prosvjedima pripojila Ministarstvu hrvatskih branitelja. Nažalost u tom trenutku na neko vrijeme, su gotovo sve aktivnosti, na otkrivanje grobišta i ekshumaciji žrtava zamrle. Veseli me činjenica da je ova važna tema opet u fokusu rada Ministarstva hrvatskih branitelja od kada ste mu vi na čelu. Dobro je da imamo i prve konkretne rezultate, jer narod, koji ne poznaje i zaboravlja svoju prošlost, osuđen da ju ponavlja. Nevine žrtve o kojima se pola stoljeća nije smjelo niti govoriti, a njihovi najbliži, nikada nisu doznali za njihovu sudbinu, ni gdje im leže kosti, imaju pravo, biti dostojno pokopane i da Hrvatska konačno dostojno obilježi mjesta njihova stradanja. Molim vas, da mi odgovorite, od kada ste vi na čelu Ministarstva, koje su sve aktivnosti s time u svezi provedene, koje su lokacije pregledane, koliki je do sada broj otkrivenih žrtava, te koji su vaši daljnji planovi s time u svezi?
Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Uvaženi gospodine zastupniče Reiner, hvala vam na vašemu pitanju. Ministarstvo hrvatskih branitelja se uz sustavno rješavanje slučajeva nestalih osoba u Domovinskom ratu, bavi istraživanjem i uređenjem groblja, žrtava 2.sv. rata i poslijeratnog razdoblja, a u skladu sa Zakonom o istraživanja, uređenju i održavanju vojnih groblja, groblja žrtava 2.sv. rata i poslijeratnog razdoblja. To podrazumijeva sve faze postupka, od zaprimanja inicijalnih informacija o mogućoj lokaciji pojedinačne ili masovne grobnice preko prikupljanja dodatnih saznanja i dokumentacije, provedbe terenskih izvida, probnih iskapanja ekshumacija, pa do pokopa posmrtnih ostataka, te obilježavanja mjesta masovnih grobnica. U zadnje 2 g. značajno je unaprijeđena metodologija rada, a time i uspješnost i rezultati zbog povećanja, ciljanih, educiranih ljudskih kapaciteta i neophodne tehnologije. Ukupan broj prijavljenih lokacija, mogućih masovnih i pojedinačnih grobnica, iz razdoblja 2.sv. rata ili poslijeratnog razdoblja je 936. Od toga je od 21. ožujka 2016. zaprimljena 651 prijava alokacije, što upućuje na primjetan pozitivan rast prijavljenih lokacija u mandatu ove Vlade. U tom razdoblju organizirali smo, koordinirali i proveli 269 terenskih izvida te 25 probnih iskapanja na području 6 županija i u Gradu Zagrebu. Provedene su 51 ekshumacije na području 11 županija u Gradu Zagrebu, te je ukupno ekshumirano 776 osoba. Sahranjeno je 396 osoba. Posebno smo intenzivirali aktivnosti na više lokacija na području Grada Zagreba. Na lokaciji Gračani, gdje je obrađeno 7 lokacija i ekshumirano je 295 posmrtnih ostataka. Na lokaciji u Savskoj, pored škole, u prvoj fazi ekshumirani su posmrtni ostaci 25 osoba. Druga faza je u planu za sljedeće razdoblje. Na lokaciji Tuškanac, u prvoj fazi, ekshumirani su posmrtni ostaci najmanje 24 osobe. U nastavku radova, do sada su vidljivi posmrtni ostaci najmanje 48 osoba. Isto tako na lokaciji Jelenovac u prvoj fazi ekshumirani su posmrtni ostaci najmanje 25 osoba, a druga faza je u planu za sljedeće razdoblje. Ovo su pokazatelji da predano radimo na svim fazama postupka, od zaprimanja informacija, pa sve do dostojnog pokopa pronađenih žrtava i obilježavanja mjesta masovnih grobnica. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Reiner.
Zahvaljujem vam na odgovoru, a posebno na tome što ste opet intenzivno započeli sa pronalaženjem i ekshumacijom onih koji su komunisti pobili nakon završetku 2.sv. rata. Naime, nema te ideologije, niti politike koja bi mogla opravdati ubijanje bez suda zarobljenih i razoružanih vojnika, a kamo li djece, žene i staraca, svećenika, časnih sestara, koji su masovno ubijani i potajno zakapani ili bacani u jame bez dna. To je naprosto bio i ostao strašan zločin. Iako to nažalost, žrtve ne može i neće oživjeti, te iako su njihove ubojice prošli potpuno nekažnjeno i dapače, desetljećima uživali u blagodatima otetim od onih koji su pobili, kao nagradu dobivali ugledne položaje velike plaće i mirovine, a danas su već i ti zločinci uglavnom pokojni, obitelji, djece i unuci ubijenih moraju doznati, gdje leže posmrtni ostaci njihovih najbližih i tek kada ti ostaci budu dostojno pokopani i grobovi obilježeni, ubijeni i njihove obitelji će naći svoj mir. Naša je obveza učiniti sve da se te žrtve ne prepuste povijesnom zaboravu, a njihova imena budu trajno pohranjena u nacionalnom pamćenju, kada već njihove ubojice, nije stigla zaslužena kazna. Zato vas molim i potičem da nastavite još intenzivnije, sa ovim što ste uspješno počeli raditi u proteklom razdoblju.
Idemo sada na 24. pitanje, zastupnika Andrija Mikulić, pitanje postavlja ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta, Darku Horvata, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane potpredsjednice i potpredsjednici Vlade RH, kao ministrici i ministri, te poštovane kolegice i kolege zastupnici. Imam pitanje za ministra Horvata, dakle, danas više od 300 milijuna Europljana, svakodnevno se služi internetom. Konstantno se bilježi rast broja oblika, u kojem digitalne tehnologije ulaze u naš život, kako u privatni, tako i u poslovne aktivnosti. Užurbana svakodnevnica posebno ističe prednost digitalnih tehnologija a to je da one omogućavaju brz i učinkovit pristup raznovrsnim uslugama. Poštovani ministre, na koji način hrvatsko gospodarstvo prati te trendove i uvodi li se digitalna usluga ili digitalne usluge da li se uvode koje bi poduzetnicima olakšale poslovanje?
Izvolite ministre.
Hvala lijepa poštovani zastupniče na postavljenom pitanju. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, kolege ministrice i ministri. Pa, Ministarstvo gospodarstva sustavno godinama već radi na, kroz akcijske planove na ukidanju administrativnih barijera na način da one papirološke administrativne postupke pretvara u elektronički provedive digitalne postupke. Pa je tako u akcijskom planu iz 2017. godine uvedeno 60 takvih mjera u 2018. mi završavamo akcijski plan gdje će '98. takvih mjera biti u fazi provođenja. I time smatramo da ćemo hrvatskom poduzetništvu, gospodarstvu, realnom sektoru uštedjeti negdje oko 625 milijuna kuna. Za otprilike mjesec dana mi ćemo hrvatskoj javnosti a siguran sam i svima vama ovdje predstaviti novi akcijski plan koji će imati 138 takvih mjera u nadi i želji da sa dodatnih 800 milijuna kuna rasteretimo poslovanje hrvatskog realnog poduzetničkog sektora. Isto tako moram napomenuti da je u drugom čitanju, dakle prošli smo drugo čitanje bez velikih i radikalnih izmjena, dopuna i promjena, u drugom čitanju zakon kojim se uvodi obveza zaprimanja i izdavanja e-računa. Tako da će svi poduzetnici, odnosno sektorski korisnici sa 1.12. ove godine imati obvezu zaprimanja a sa 1.7.2019. godine i izdavanja tzv. e-računa koji će uvelike ubrzati ili a i pojeftiniti proces javne nabave odnosno izdavanja i zaprimanja računa. Isto tako ono čime se u ovom trenutku aktivno i intenzivno bavimo 12. kolovoza ove godine Vlada RH usvojila je uredbu, a u ovom trenutku pripremamo i nekoliko odluka temeljem kojih ćemo stvoriti jedno digitalno okruženje unutar kojeg će u roku od dva dana biti svakom potencijalnom poduzetniku dana prilika i mogućnost da iz svog dnevnog boravka ili bilo koje druge sredine na kojoj će imati dostup do interneta, kroz popunjavanje jednog relativno jednostavnog formulara, obrasca na elektronički način ili elektroničkim putem moći pokrenuti formiranje trgovačkog društva, odnosno obrta. A predmetni proces umrežavanjem 6 različitih ustanova dati će nam priliku i mogućnost da se to dogodi samo u 2 dana. Ine druge aktivnosti dovode do toga da ćemo mi do kraja godine imati u završenoj fazi pripremu, Strategiju digitalnog gospodarstva na kojoj u ovom trenutku radi renomirani tim stručnjaka iz akademske zajednice koja u ovom trenutku funkcionira na prostoru RH tako da ćemo time zaokružiti jedan proces strateškog pristupa digitalizaciji, ne samo hrvatskog gospodarstva već i ukupnog hrvatskoga društva. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite kolega Mikulić.
Zahvaljujem gospodine ministre na odgovoru. Sigurno da ovakav jedan pristup će omogućiti bolje i kvalitetnije uvjete i stvoriti jedno bolje i kvalitetnije okruženje što se tiče gospodarstva. Ali htio bih istaknuti da pozitivne pomake dakle u ovom dijelu digitalnih usluga što se tiče Vlade je prepoznala i EU koja u svojem izvješću to spominje kada govori o indeksu digitalnog gospodarstva i društva i to posebno u pogledu spremnosti za uvođenje digitalnih tehnologija. Zaključno, naravno da pozdravljam svaku mjeru koja će omogućiti našim gospodarstvenicima bolji rezultat, olakšati će im poslovanje a samim time će izravno utjecati i na njihov rezultat rada a u konačnici i na gospodarski rast RH. Hvala vam lijepo.
25. je na redu zastupnik Krešo Beljak, koji svoje pitanje postavlja potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova Mariji Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje postavljam ministrici Pejčinović-Burić ali može mi odgovoriti i premijer Plenković, koji je tu a očito danas ima svoj dan. Tiče se vanjske politike HSS-a. Poštovana ministrice, poštovani premijeru, je li vam kao nekome tko bi trebao brinuti o hrvatskim interesiram u međunarodnoj zajednici neugodno kada vas pitaju što se to događa u Hrvatskoj? Je li vam neugodno kada vas, odnosno sve nas prozivaju kao državu koja je odustala od svih antifašističkih vrijednosti moderne Europe i koja sustavno provodi povijesni revizionizam. Tako krši svoj vlastiti Ustav. Jeste li napravili neke izračune što to dobro Hrvatskoj donosi povezivanje sa zemljama istočne Europe koje sustavno zajedno sa predsjednicom, ničim izazvani, provodite i tako nas udaljavate i okrećete leđa središnjim državama EU, Njemačkoj i Francuskoj? I moram čestitati gospodinu Plenkoviću, dakle ovo je jedna čestitka što se stigne baviti stanjem u drugim strankama, što aktivno sudjeluje u kadrovskim rješenjima u drugim strankama dok se u isto vrijeme njegova stranka, očigledno, raspada u bespućima povijesnih ideologija prošlosti Drugog svjetskog rata kao što imamo priliku vidjeti iz današnjih pitanja koja su vam postavili. Hvala lijepa.
Izvolite potpredsjednice Vlade.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade, zastupnice i zastupnici, kolegice i kolege. Ja bih na početku zapitala jedno retoričko pitanje, jeste li, je li vaša stranka članica EPP-ja, ako je, onda sudjeluje, onda sudjelujete u toj najvećoj grupaciji stranaka u EU-u, u Europskom parlamentu i na tim sastancima a sudjelujem i ja u nekima od njih, sudjelujete vi, sudjeluje premijer, sutra će recimo isto tako uz Europsko vijeće sudjelovat, na jednoj grupaciji toga, znate kakva je pozicija Hrvatske i o čemu se razgovara. Ovo o čemu vi govorite, ja nikad nisam čula. Ja sam jučer bila na sastanku vijeća, jučer ujutro sam bila na sastanku koji se uvijek prije vijeća događa EPP-a, dakle članova i članica i predstavnika EPP-a kao organizacije i ministara i državnih tajnika, dakle nikad nisam čula ovo o čemu govorite. Dakle takvo pitanje ne postoji. Ako ne znate, Hrvatska je članica EU-a i članica NATO-a. To u najvećoj mjeri i u najbitnijem određuje našu vanjsku politiku a bogme uređuje i naš unutar ustroj i naše ponašanje. Dakle, unutar toga, unutar jednog i drugog ovog saveza u kojem jesmo, udruženja, ja nikada nisam čula ovakvo pitanje zato me čudi da ga vi postavljate kao član jedne vrlo ugledne i moćne europske grupacije, dakle demokratskih stranaka i država. Što se tiče toga kakav je položaj RH, ja vam mogu reći, ja sam bila prošli tjedan u SAD-u. Sastala sam se sa kolegom Pompeom, naš razgovor se usmjerio najviše na naše bilateralne odnose, na ono što mi mislimo i što podržavamo odnosno kako vidimo stanje u našoj bliskoj regiji ali i neka druga pitanja. Sastala sam se s zamjenicom savjetnika za sigurnost Predsjednika Trumpa i bila sam na primanju kod Predsjednika Trumpa. Ništa od ovog što vi govorite nitko tamo nije postao tako da ne znam koji su to forumi u kojima vi o tome slušate i razgovarate. A što se tiče toga kako djeluje, dakle mi jesmo članica EU i NATO-a, unutar toga postoje po određenim pitanjima ovisno o temi, ovisno o nacionalnim interesima, ovisno sveukupnim interesima, postoje određene teme oko kojih se sa određenom grupacijom više ili manje slažete. Ako aludirate na to Hrvatska sudjeluje u nekim inicijativama koje obuhvaćaju države srednje i istočne Europe, ja ne vidim u tome ništa što je nekompatibilno sa našim članstvom u EU i NATO-u, dapače, dakle mi moramo gledati i druge mogućnosti u kojima možemo osnažiti i ojačati naše nacionalne interese. Mi isto tako radimo sa Kinom, imat ćemo do dogodine Kina +16 summit. Dakle, jedna globalna svjetska sila koja je odlučila Hrvatskoj dati predsjedanje pred jednim skupom koji se zove Kina +16. Dakle, opet 16 država iz srednje i istočne Europe koje se sastaju oko zajedničkih interesa. Ja vjerujem da vi kao član Sabora i član HSS-a koja je članica EPP-a, nemate ništa protiv toga hrvatska diplomacija, hrvatska Vlada, zastupa interese koji su u cilju poboljšanja i međunarodnog položaja ali i gospodarskog položaja RH. Hrvatska se priprema uskoro za predsjedanje Vijećem EU od 1.1. smo u triju sa drugim državama, dakle na svim razinama mi predsjedamo odborom Vijeća ministara Vijeća Europe, ne vidim nigdje problem. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Beljak.
Hvala vam lijepa. Moram izraziti zadovoljstvo vašim odgovorom. Drago mi je što ste manje-više odlučno demantirali ono što sam ja rekao i što čvrsto stojite na antifašističkim temeljima kao što je stajao i osnivač vaše stranke dr. Franjo Tuđman. A drago mi je zbog toga jer ste na taj način indirektno začepili usta svima onima koji provode reviziju povijesti a dolaze iz vaših redova. Prvi dakle ministar Medved koji neki dan pokapao vojnike iz II. svjetskog rata sa vojnim počastima čime je prekršio Ustav RH. Dakle, to se ne smije, to je revizija prošlosti, ministrici Divjak, koja dopušta da u osnovnoj školi u 6. razredu lektira sadrži pjesme o Juri i Bobanu. Evo ministrica to jako dobro zna, ja imam dijete koje ide u 6. razred, osobno sam vidio knjigu koja je obavezna lektira u kojoj se spominju zločinci iz II. svjetskog rata. Drago mi je da ste to demantirali, jedino vas molim, vas i premijera da to onda provedete i u svojoj stranci jer očito imate sa nepoznavanjem povijesti problema unutar vlastitih redova. I hvala što me podsjećate u kojoj sam ja stranci i opet se ponavljam, ispostavilo da je točno što ja kažem, da se vi više bavite drugim strankama nego svojom vlastitom strankom. Dakle molim vas, vi riješite prije svega sa svojim revizionistima unutar HDZ-a kojih ima oho-ho puno i u redovima Vlade RH kojoj je gospodin Plenković na čelu i nećete se morati opravdavati, takvih pitanja neće biti, pokazat ćete da s te na tragu dr. Franje Tuđmana, europskog HDZ-a, antifašističke Hrvatske i da vam je stalo do budućnosti naše domovine a HSS pustite na miru, mi smo preživjeli sve totalitarizme, preživjeli smo ustaški režim, komunistički režim, preživjet ćemo i vaš režim, ostavite prste dalje od najstarije hrvatske političke stranke. Hvala.
Idemo dalje. Sada je dalje zastupnik Anđelko Stričak koji pitanje postavlja ministru unutarnji poslova Davoru Božinoviću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Premijeru, ministrice, ministri, kolegice i kolege. Pitanje postavljam ministru Božinoviću. Tijekom prošle godine, brojni mediji, portali pisali su o slaboj opremljenosti policije te o lošim uvjetima rada u policiji. Tako možemo čitati članke pod naslovom MUP svaki mjesec napuste 32 osobe ili odlaze u Irsku i Njemačku te primorani dignuti sidro. Ove godine očito dolazi do zaokreta, pa čitamo članke naslovom hrvatski policajci u hrvatskim proizvodima. Ili za MUP će izrađivati Varteks [[Upadica Reiner: Molim vas malo kolege, dozvolite kolegi Stričaku da govori]] ili potpisani sporazumi o smještaju policajaca u brojnim jedinicama lokalne samouprave kao što su Dubrovnik, Novalja, Rovinj. Stoga moje pitanje ministre glasi, da li je to jedan novi pristup prema stanju opće sigurnosti, odnosno prema osobama koje su zadužene za njenu provedbu. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra unutarnjih poslova, dr. Božinovića.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, hvala na tom pitanju i drago mi je da ste primijetili da se radi o jednom zaokretu, a ja ću ga ukratko probati pojasniti da se vidi da je to dio jednog sustavnog načina rada. Naime, nakon što sam preuzeo sa svojim timom MUP, odgovornost za rad Ministarstva unutarnjih poslova, napravili smo brojne analize i upravo smo i bili suočeni sa ovim natpisima da hrvatska policija nema dovoljno opreme. Spominjalo se, a i naše analize pokazuju više od 5 tisuća ljudi nije imalo sve ono što im zapravo pripada po pravilnicima Ministarstva unutarnjih poslova i ta analiza je pokazala da razlog tome nisu samo ili uglavnom da nisu financijska sredstva, odnosno nedostatak financijskih sredstava, već jedna nekvalitetna priprema natječaja tzv. padanje natječaja tako da bi propadala sredstva iz godine u godinu, a to se sve odražavalo na hrvatskog policajca koji treba imati opremu da bi mogao raditi svoj posao. I zbog toga smo krenuli u jednu sustavnu akciju, da je tako nazovem, ugovaranja i okvirnih sporazuma, čime smo pitanje opremanja hrvatske policije osnovnom opremom riješili za nekoliko godina unaprijed. Dakle, to je taj sustavni pristup, tako da danas točno hrvatski policajac je od glave do pete opremljen. Sva ta oprema je na skladištu i najveći dio te opreme je hrvatske proizvodnje. Evo, sad u ponedjeljak ste mogli vidjeti potpuno opremljenu interventnu policiju. Dakle, 1250 interventnih policajaca u potpuno novoj opremi koja je izrađena prema njihovim zahtjevima, prema njihovim specifikacijama, s obzirom da oni najbolje znaju ono što im treba. Tako je riješeno i pitanje balistike, tako je riješeno i pitanje opremanja granične službe, ali tako smo, s obzirom i na ove nove promjene vezane za spajanje agencija riješili i pitanje opremanja sustava civilne zaštite. Dakle, samo prošli tjedan smo više od 40 milijuna europskih sredstava potpisali za opremanje hrvatskih vatrogasaca sa novim vozilima ili pitanje radio-komunikacijskih sredstava za sve službe zaštite i spašavanja na način da sve ovo rješavamo tako da odjednom svi dobiju sve. Do sad je bilo, ne znam, riješi 200-300 ovih, 500 onih. Ne. Mi sa dugoročnim sporazumima rješavamo i sa povlačenjem sredstava EU da u svakom trenutku svi imaju sve. I to je ta osnovna razlika, osnovna promjena u filozofiji, a ona se, kao što ste spomenuli, vidi i na pitanju zgrada za policijske postaje koje su zapostavljane ne samo 5, 10 ili 20, nego i 50 godina ih ima starih. Tako da radimo na 26 policijskih postaja kroz program energetske obnove, zatim sufinanciranje sa jedinicama lokalne samouprave na njih jedno 10-ak u Hrvatskoj koje same zajedno sa Ministarstvom ulažu u opremanje svojih policijskih postaja, ali i na sufinanciranju troškova smještaja policajaca koji nemaju mjesto stanovanja tamo gdje rade, a to je obično na jugu Hrvatske [[Upadica Reiner: Hvala.]] , a vrlo su važni za turističku sezonu. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak, izvolite.
Poštovani ministre, ovaj put neću biti suzdržan nego ću izraziti zadovoljstvo odgovorom. Smatram da i dalje treba ulagati u sustav sigurnosti, ne samo kad je u pitanju policija nego i sve ostale službe koje koriste za zaštitu i spašavanje naših građana. Pitanje sigurnosti je top tema u brojnim državama europske unije, biti će i dalje i naravno, smatram da je svima jasno da nema razvoja gospodarstva, a pogotovo kod nas strateške naše grane turizma bez sigurnosti. Evo, stoga još jednom podrška. Hvala.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Domagoj Mikulić ministru Mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane ministrice i ministri, poštovani ministre Butković. Kako smo mogli čitati u medijima, Istra je dobila zeleno svjetlo odnosno potporu za izgradnju dijela autoceste u sklopu Istarskog ipsilona, a ono što mene zanima je kakva je budućnost po pitanju izgradnje autocesta diljem RH, poglavito tu mislim na autocestu A-5 i koridor 5-C odnosno dovršetak tog koridora koji je za sve nas u istočnoj Hrvatskoj od iznimne važnosti. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kao što ste i sami rekli u svom pitanju, prošli tjedan na sjednici Vlade RH u Puli je donijeta odluka o nastavku gradnje Istarskoga ipsilona. Vlada je donijela odluku o produljenju koncesijskog ugovora i time otvorila put izgradnje dionice druge B-1 faze, točnije od tunela Učka do Pazina ukupne vrijednosti investicije jednu milijardu i 250 milijuna kuna. To je sigurno hvale vrijedan projekt jer će osim sigurnosti koja je upravo na toj dionici bila dosta ugrožena, po podacima koje imamo negdje oko 3 poginula smo imali svake godine, otvoriti nova radna mjesta, utjecati naravno na rast gospodarstva i BDP-a, a paralelno s tim, otvorili smo razgovore za drugu 5.2. fazu, točnije drugu cijev tunela i nastavak do Matulja. Što se tiče ostalih aktivnosti hrvatskih autocesta, koje su u postupku restrukturiranja, i naravno da njihov investicijski potencijal nije na onoj razini, kao što je bio prije 10-tak g. ali aktivnosti se usmjeravaju upravo na izgradnji PC koridora i u tom dijelu je i odgovor na vaše pitanje taj, da je u ovom trenutku se završava most na Svilaju, on bi trebao sljedeće godine biti gotov. On je na P.C. koridoru, most preko rijeke Save, koji financiramo zajedno sa pola mi, pola susjedna BIH i on bi trebao slijedeće g. biti gotov. Za pod dionicu od mosta Halasica prema Osijeku su u kolovozu ove, koji uključuje i most Dravu, ukupne vrijednosti jednu milijardu i 200 milijuna kn, se do kraja ove g. očekuje tehnički pregled i završetak te dionice, a za pod dionicu, prema jednu pod dionicu, prema nastavku, prema Belom Manastiru, je u kolovozu ove g. potpisan ugovor i počinje gradnja ukupne vrijednosti 82,5 milijuna kn. Za završetak dionica do Belog Manastira, budući da postoje sve građevinske dozvole, obavljeni su razgovori, sa međunarodnim financijskim institucijama, ta dionica je negdje oko 650 milijuna kuna, kreće se u raspisivanje javnog natječaja i mi ćemo krenuti u gradnju autoceste i završetka prema Belom Manastiru. Ostaje nam još onih 5 km do Mađarske granice, za koju se raspisuje ove g. natječaj za izradu projektne dokumentacija, budući da još nismo dogovorili sa susjednom Republikom Mađarskom točku gdje ćemo se spojiti zajedno s njima, ali to je sve skupa u dogovoru, naravno, tu i radne grupe, rade zajedno sa našim kolegama iz Mađarske. Drugim riječima, znači, nastavljamo graditi autocestu A5, krenuli su radovi ove g. prema Belom Manastiru, a raspisujemo natječaj za tu veliku dionicu i ja očekujem sa svim ovim aktivnostima, da ćemo do kraja 2020. odnosno, početka 2021. imati kompletnu spojenu autocestu.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Evo, poštovani ministre, drago mi je da imamo jasne rokove, ono što ćemo mi u budućnosti propitkivati o samoj situaciji, drago mi je da ova Vlada i vaše ministarstvo pokrenulo dovršetak ove autoceste, koja zaista, nama je strateški vrlo važna i za gospodarsku i za infrastrukturnu poveznicu sa svima koji su na toj trasi, ali i u šire diljem Europe. Hvala.
Sljedeće pitanje postaviti će poštovana zastupnica Sunčana Glavak, ministru uprave, gospodinu Lovri Kuščeviću, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, svoje pitanje postavljam ministru Kuščeviću, uvažene ministrice i ministri, potpredsjednice i potpredsjednici. Ministre Kuščević, Vlada je 2018. g. apostrofirala kao godinu reformi. Međutim, kada slušamo danas brojna oporbena pitanja, tada bismo možda mogli reći, da se u javnom prostoru stvara dojam da se reformski plan ne provodi ili da se reforme ne provode ili su one u sijenu dnevno političkih događanja. Reforma je riječ koja je često bila zloupotrebljavana, a posebno od nekih stranaka, a većina ih sjedi ovdje trenutno u Hrvatskom saboru. Ono što jest učinjeno, dijelom je porezne reforme, koja je ušla u svoju fazu, odmah nakon što je Vlada preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske, riječ je o fiskalnoj decentralizacija i središnja država tada je prepustila lokalnim jedinicama porez na dohodak, no mene zanima, kada će biti ona upravna, kada će se to nastaviti, koji u kontinuiranom dijalogu, zapravo izazivaju i zagovaraju i župani i gradonačelnici, s kojima se predsjednik Vlade i Vlada sastaje od početka svog mandata. Konkretno Vlada je usvojila i akcijski plan za funkcionalnu i dostupnu javnu upravu, donijeta je odluka za smanjenje agencija, nahvaljena je depolitizacija javne uprave. Ono što javnost zanima ministre, kako se provode mjere iz akcijskog plana, kada će se provesti stvarna depolitizacija i kada će oni, najstručniji moći biti dodana vrijednost i servis našim građanima. Kada će županije, gradovi, općine, osjetiti i onu funkcionalnu decentralizaciju, kada će moći to osjetiti u svom radu, jer na ovaj problem, kako i na sve ostale probleme oči su uprete u Hrvatsku vladu i hrvatska javnost očekuje da riječ reforma zaživi u svom punom smislu, pa vas molim konkretne odgovore. Hvala lijepo.
Hvala, odgovor poštovanog ministra uprave, Kuščevića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege, ministrice i ministri, saborski zastupnice i saborski zastupnici, svih vas lijepo pozdravljam, a naročito pozdravljam gospođu Glavak i zahvaljujem na postavljenom pitanju. Dakle, 3 su glavna cilja mene kao ministra uprave u Ministarstvu uprave, a to su podizanje kvalitete i učinkovitosti javne uprave, kao jedan, kao dva decentralizacija, kao tri digitalizacija. Meni je žao, da je Ministarstvo uprave, sam zatekao u stanju, kakvom sam ga zatekao, potpuno devastirano, bez ikakve ideje i perspektive, bez iti jednog jedinog projekta. Dakle, niti jedan jedini projekt, mi nismo imali prije godinu i pol dana u Ministarstvu uprave, kada sam ja preuzeo dužnost ministra uprave. Danas upravo imamo 15 projekata, od koja su 2 već ugovorena u provedbi, njih 10-tak, će se do kraja ove g. dogovoriti i ostatak iduće godine, koji su vrijedni preko 800 milijuna kuna i koji se financiraju sa 85% europskih sredstava. Upravo je za cilj tim projektima, dovesti do ova 3 cilja koja sam uvodno napomenuo, a koja ste vi u svom pitanju postavili. Dakle, koliko mogu rezimirati vaše pitanje, to je depolitizacija javne uprave, smanjenje broja dužnosnika, to se upravo radi sa Zakonom o sustavu državne uprave, koji će se vrlo brzo naći na e-savjetovanju i na sjednici vlade. Sa njime se predviđa ukidanje državnih dužnosnika i to rang pomoćnika ministara a uvodi se nova kategorija, službenička kategorija, a to je ravnatelj uprave. Na taj način će se depolitizirati javna uprava, na taj način će se smanjiti broj državnih dužnosnika. Zatim, dobro ste i spomenuli smanjenje broja agencija, evo predugačak je to naziv da ga znam napamet, međutim vlada je donijela odluku o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima. To je njih ukupno 54, to je veliki rez, 54 agencije, odnosno zavoda i sve što ide će biti manje, to su znatne uštede, međutim i veliki posao. Tu nas čeka mijenjanje 80ak zakona. Što se tiče decentralizacije i jačanje jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, tu ste dobro napomenuli poreznu reformu koja jedinicama lokalne regionalne samouprave dala gotovo 2 milijarde kuna godišnje i zahvaljujući tome jesu oni ovako uspješni, zahvaljujući tome i dobro povlače sredstva i za EU projekte i realiziraju svoje projekte, znate da smo jačali jedinice lokalne regionalne samouprave sa zadnjim izmjenama zakona o lokalnoj regionalnoj samoupravi. Međutim to nije dovoljno. Sad vlada RH kroz Zakon o sustavu državne uprave predviđa spajanje ureda državne uprave sa županijama. Dakle ovo je prvi put jedna stvarna upravna decentralizacija kad će država svoje poslove prenijeti na županije. To će ojačati županije i ojačat će njihov fiskalni kapacitet. Mogu tu napomenuti i pohvaliti Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koje kolega Butković vodi, koji će konačno prepustiti poslove utvrđivanja granica pomorskog dobra na jedinice regionalne samouprave, odnosno županije. Dakle vrlo brzo će pred Hrvatski sabor doć set zakona koji će stvarno decentralizirati lokalnu, dakle decentralizirati vlast, ojačati lokalnu i regionalnu samoupravu i podići kvalitetu javne uprave. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, hvala što ste isključili mikrofon, ne možemo dvosmjerno. Hvala vam lijepa na iznesenim podacima, ova godina ima i ostale preduvjete, kao što sam uvodno rekla kada sam vam postavljala pitanje, a to je da imamo sada suficit države, da imamo jednako tako dobra gospodarska predviđanja, a to je rast BDP-a od 3%. nadamo se da će i ova funkcionalna decentralizacija donijeti konkretne pomake što se tiče rasta gospodarstva i boljeg gospodarskog okruženja u gradovima, županijama i općinama. I jednako tako prvi puta u 20 godina imamo konsolidirani proračun opće države koji je zabilježio suficit, što je iznimno važno, a što znači da se možemo doista posvetiti reformama i da tome ne bi smjelo biti prepreka. Naravno, nemojmo zaboraviti da je u svemu tome bitna i politička stabilnost. Dakle svi oni koji žele da ova zemlja ide u pravom smjeru, da naši građani bolje žive, podržat će sve ove reformske mjere koje ste i vi naveli i podržat će sve kvalitetne zakone koji dolaze iz Vlade RH ili ako dolaze iz zastupnika u Hrvatskom saboru, a budu upućeni vladi. Ako su oni za napredak naše zemlje, ako je to nešto ono kada postavljamo pitanje a kada će građani to osjetiti? Tada imajmo sinergiju u tome i dajmo im podršku. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić ministru rada i mirovinskog sustava, magistru Marku Paviću. Kolega Bulj, molim vas, nećemo dobacivati, nemojmo.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre i danas je ovdje bilo govora o mirovinskoj reformi. Vi znate da su neka prava u mirovinskom sustavu za osobe s invaliditetom neiskorištena. Stoga vas pitam, koliko su povećane mirovine u ovoj godini? Što ste učinili za korisnike najniže mirovine? I jeste li i na koji način poboljšali, dakle u novoj reformi status i prava osobama s invaliditetom? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Pavića, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri, uvaženi zastupnici, uvažena zastupnice Lukačić. Hvala vam lijepa na ovom pitanju. Itekako vlada skrbi o umirovljenicima, a najbolje to što možemo vidjeti rekordno povećanje mirovina ove godine, 2,7% je samo povećanje u zadnjem izjednačavanju, 3,64% ove godine. Ova vlada u predizbornom programu obećala je 5% povećanje mirovina u cijelom mandatu. Do sada smo ostvarili 6,3%, samo zadnjim izjednačavanjem prosječni umirovljenik je dobio 69 kuna više. Sjeo sam se s ministrom Kujundžićem, svjesni smo i pitanja dopunskog osiguranja, oni koji su prešli cenzus izmjenom zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju ćemo riješiti i taj problem. Za korisnike najniže mirovine isto tako u cjelovitoj mirovinskoj reformi imamo dosta mjera. Ono što bih svakako istaknuo da cilj mirovinske reforme koja nam predstoji je napraviti dugoročno održiv sustav, ali isto tako povećati mirovine, odnosno njihovu adekvatnost. Mogu najaviti prijedlog da upravo oni koji imaju najniže mirovine, 248 000 njih, da ćemo s 1. srpnja sljedeće godine povećati mirovine za dodatnih 3%. Upravo su nam oni najviše u riziku od siromaštva i njima se obraćamo. Ne mogu da se ne osvrnem i na tezu i po pitanju rada do 67 godina proširujemo obvezu rada do 67 godina sa 2031. ali i dalje će većina hrvatskih građana ići u mirovinu ranije između 61. i 65. godine. Zašto je to tako? Zato što ostavljamo mogućnost dugogodišnjeg osiguranika. Netko tko ulazi na tržište rada sa 18, 19 godina, naše blagajnice, naši građevinari, naše medicinske sestre moći će se 41 godinom staža ići dakle već sa 61 godinom. Oni koji studiraju moći će nakon 41 godine, nakon što se zaposle, dakle s jedno 65 godina ići u mirovinu. Dakle samo oni koji, građani koji neće moći skupiti tih 40 godina podsjetio bih da je samo 20% umirovljenika, trenutačnih ima tih 40 godina staža, raditi će do 67 godine. Hvala vam još jedanput i vama osobno na svemu što radite za osobe sa invaliditetom i hvala vam da ste nam ukazali ranije na nekoliko instrumenata u mirovinskoj reformi koji se tiču osoba sa invaliditetom. Prvenstveno mislim na profesionalnu rehabilitaciju u mirovini. Cilj nam je vraćanje osoba sa invaliditetom na tržište rada a ne njihovo umirovljenje. Prema tome, upravo tu ćemo predložiti da trenutačna naknada za profesionalnu rehabilitaciju koja iznosi 500-700 kuna i od koje bi osobe sa invaliditetom trebale živjeti da se poveća na najmanje minimalnu plaću. Osobe sa invaliditetom itekako želimo uključiti na tržite rada i zbog toga mnoge od mjera koje imamo a imamo ulaganje preko, stotine milijuna kuna preko Zavoda za vještačenje u to. Htio bih se referirati zašto su nam još mirovine rasle. Mirovine su nam rasle upravo radi rasta zaposlenosti i radi povećanja plaća. U mandatu ove Vlade prosječna plaća je 710 kuna rasla. Imamo rekordno nisku nezaposlenost 7,9%. Približavamo se prosjeku Europske unije ali još više veseli da imamo 71 tisuću više zaposlenih. Hvala lijepa.
Hvala. Očitovanje kolegice Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa na odgovoru. Ja sam sigurna da će mirovinska reforma održati konačno mirovinski sustav održiv. A nakon 20 godina prava za osobe sa invaliditetom, rekla bih poboljšavaju njihov status i na tome najljepše zahvaljujem.
Hvala i vama. Idemo sada na 30.-to pitanje zastupnik Siniša Hajdaš-Dončić, postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Možda se možemo poštovani premijeru, gospodine Plenkoviću, možda se možemo a i ne moramo složiti da je BDP najbolja mjera i uključiti neki normativni sud koji govori o stanju neke ekonomije. … [[Upadica se ne čuje.]] Da ponovim? … [[Upadica se ne čuje.]] A ha, ispričavam se. Dakle možemo ili se ne moramo složiti, evo ga, da možda BDP nije najidealnija mjera, možemo zauzeti neki normativni stav o tome. No međutim, ako razgovaramo, to ću čitati malo, ako razgovaramo o kvartalnom rastu 2018. i 2017. pazite podatke, Bugarska 3,4, Estonija 3,7, Litva 3,8, Latvija 4,4, Malta 5,7, Mađarska 4,6, Rumunjska 4,2, Slovenija 4,3, Slovačka 3,9, Hrvatska 2,8. Dakle službeni podaci EUROSTAT-a. E i sada, a Austrija 3,0. I sada pazite da Austrija apsolutno ne raste, 0%, … [[Govornik se ne razumije.]] ekonomiju. Znate koliko bi godina Hrvatskoj trebalo da uz ovu stopu rasta BDP-a dosegne razinu Austrije? 58 godina točno. Točno 58 godina. A Austrija nas i sada šije. Znate kakav se jaz u tom trenutku stvara? I sada vi razmislite recimo zašto, dobro i tu ima dosta demagogije i populizma, zašto ljudi odlaze iz Hrvatske. Pa nemaju 58 godina čekati da dosegnemo razinu Austrije. A s druge strane mi recite zašto, ali stvarno zašto vi niste upotrijebili ni jednu, upotrijebiti ću jedan baz words, ni jednu istinsku zapravo reformu koja bi doprinijela porastu stope BDP-a ili bar hvatanju priključka među tranzicijskim zemljama. Hvala lijepo.
Izvolite predsjedniče.
Hvala lijepa zastupniče Hajdaš-Dončić, ja vam čestitam prije svega na jednoj jedinstvenoj tituli, vi ste valjda u povijesti Hrvatskog sabora prvi potpredsjednik Sabora koji je suspendiran u vlastitoj stranci i još se drži, to je dobro. To je jedna ovako fus nota koju malo tko bi mogao zaslužiti. Čak sam išao se konzultirati s nekim iskusnijim političarima da se pokušaju prisjetiti je li bilo takvoga događaja ali nije. I na festivalu krapinskom sam vidio da ste spremni se držati za to jako dugo što je dobro. E sada, sada vi malo meni tablice gledate. Je li tako? Hoćemo malo sad da i ja čitam kao i vi ili hoćete da vam govorim iz glave? Vidim da ste vi tih 60-ak sekundi kao i neki ovdje drugi koji ne znaju bez napisanog, vjerojatno od drugih ljudi to čitati. Dakle, vi ste bili ministar u Vladi 2015. i tada je proračunski deficit bio 12 milijardi kuna. Tu vam je vaš ministar financija tada, 12 milijardi kuna deficit, a mi smo lani samo 2 godine nakon vas došli u situaciju da smo imali proračunski suficit od 2,7 milijardi kuna. Ajde vi sada to meni malo u toj nekoj vašoj tablici zbrajajte, tko vodi odgovornu fiskalnu politiku, tko vodi konsolidiranu politiku, tko je taj tko to vodi bolje vi ili mi? Jel' bi vi dali ne znam što da ste mogli biti u Puli ministar financija pa reći imamo u prvih 6 mjeseci milijardu i 600 milijuna kuna suficit? Je li bi vama bilo draže da ste ministar u Vladi u kojoj nije bilo 350 tisuća nezaposlenih kao u vaše vrijeme nego sada kada Marko Pavić može izbrojati, koliko Marko? … [[Upadica Pavić, ne razumije se.]] 129 000 nezaposlenih, jel'. Prema tome, poštovani potpredsjedniče Sabora, ono što mi projiciramo u smjernicama ekonomske i fiskalne politike, mi i realiziramo, evo 2,9% rast BDP-a, danas vidim da Ekonomski institut izlazi sa 3%. Idemo sa onim što je održivo i što je realno, imali ste prvu fazu, drugu fazu i sada ide sutra na Vladu treća faza porezne reforme. Imate mirovinsku reformu, imate ovo što vam ne maloprije odgovarao ministar Kuščević glede reforme državne uprave. Imate napore koje poduzima ministar Bošnjaković u reformu pravosuđa. Imate sve ono što smo poduzeli kako rasteretili brojne administrativne parafiskalne namete koji postoje što je radilo Ministarstvo gospodarstva. Imate cijeli napor otvaranja prema digitalizaciji zemlje o čemu je maloprije govorio ministar Horvat. Imate ne samo situaciju da smo mi zemlja koja najbrže smanjuje javni dug među članicama Unije, među top tri se mi trenutno nalazimo, vi ste bili 2015. na 85%, u mandatu ste skočili sa 65 na 85, mi smo sad na 76 a 2021. ćemo biti na 65% BDP-a. Šta to znači? To znači da ispunjavam kriterije za Euro zonu. Imam viziju, imam strategiju. Dogovor sa HNB-om. Imamo korake koji su pred nama. Imate Exchange Rate Mechanism II koji će doći 2020. Prema tome, naš je put jasno zacrtan, odgovoran od odgovorne fiskalne politike, investicija i strukturnih reformi. U tom trokutu se odvija naša politika a vi čitate koje god hoćete tablice ali pogledajte malo i naše izvore.
Kolega Hajdaš Dončić, samo sekundu, kolega Grmoja se javlja za povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče Sabora, povrijedili ste članak 33., stavak znači da se vi kao predsjedavajući trebate brinuti o zaštiti prava zastupnika. Mi imamo od jutros ovdje jednog jako nervoznog premijera koji se odmah nakon istupa kolege Bulja ovdje nama dobacivao i govorio da ćemo platiti, sada ovdje proziva zastupnike, govori da oni čitaju a on je došao sa knjigom cijelom pripremljenom i dobro se pripremio i cijelo vrijeme čita iz te knjige [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, isteklo vam je vrijeme.]] Znači vaš je zadatak da zaštitite ovdje [[Upadica predsjednik: Dajte nemojte vi mene učiti što je moj zadatak.]] saborske zastupnike, mi ovdje nervoznog premijera ne moramo trpiti ako ga već vi morate.
Kolega Grmoja, molim vas, vrijeme vam je isteklo. Dakle ovdje se ne radi ni o kakvoj povredu Poslovnika [[Upadica Grmoja: Ti ćeš mi reć da sjednem?]] Molim vas [[Upadica Grmoja: Vi mi nećete govoriti u Hrvatskom saboru da sjednem.]] Molim vas, predsjedniče Vlade, molim vas, kolega Grmoja isto tako. Nije bilo povrede Poslovnika, predsjednik Vlade odgovara onako kako smatra da treba kao što zastupnici postavljaju pitanja, građani će prosuditi tko je tu dobar, tko nije, temeljem toga će nam dati ili ne dati glas na izborima ali nećete ni vi određivati kako će tko ovdje govoriti. Ja ću određivati ako dođe do uvreda, do takvih izraza koje smatram neprimjerenima i to i činim. A danas tijekom dana nisam nikoga upozorio a bilo je vrlo teških riječi i s jedne i druge strane. Tako da vas da ne intervenirate. … [[Upadica Grmoja, ne razumije.]] Nije bilo prijetnji. Izvolite kolega Dončić.
Hvala. Pa žao mi je gospodine Plenkoviću što vam je funkcija malo udarila u glavu pa imate jednu čudnu razinu bahatosti ali nebitno je to sad. Gledajte, i u vašoj Vladi sada a isto tako i u vašoj stranci, neki ljudi su bili ministri financija, to je činjenica. Ja ne bih tako olako govorio o razlozima deficita u vrijeme neke prijašnje Vlade i zašto to j to bilo tako, zašto to nije bilo tako. Dakle moji su podaci službeni podaci EUROSTAT-a a kad baš ste tu temu nametnuli, vidite, i danas je spomenuta Croatia Airlines i HŽ. I HRT. Znate zašto je u tom trenutku porastao, ajmo gledati kolegu Marića, zašto je porastao deficit, javni dug RH u tom trenutku? Zato jer smo to morali progutati da pošaljemo planove restrukturiranja, da nam se to odobri, to je onda bilo dozvoljeno. To je jedan od najvažnijih i najvećih razloga u tom trenutku porasta deficita. Ovi podaci koje sam ja rekao su stvarni a nažalost aj mislim će ipak vaša vladavine cijenjeni gospodine Plenkoviću, kaže vladavina, završiti sa možda 2 -zama. Ne zampa nego -zama, a to vam je cronizam i nepotizam. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Sada je na radu zastupnik Stjepan Čuraj koji pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjednici, poštovani ministrice i ministri. Dakle poštovana ministrice Divjak, moje pitanje ide, je konkretno samo s jednim malim uvodom a veže se n ono što smo imali dana prilike čuti ovdje u Saboru kad su nekoliko puta nekoliko zastupnika istaknuli kako imamo obrazovnu reformu, nemamo knjiga, kako knjige nisu došle, ostala oprema dakle kad govorimo o tabletima, i općenito imamo dojam da puno ljudi ne želi sebi priznati sve ono što se radi na području obrazovanja pogotovo kada govorimo i o ovoj eksperimentalnoj fazi. Zašto? Pa vrlo jednostavno jer onda bi rekli možda sami sebi, a to je ono najteže da ovu priliku koju smo mi napravili i svojevrsni salto mortale i možda sebi najviše naštetili kao stranci, ali pomogli društvu i državi i danas kada gledamo u godinu dana imamo … [[Govornik se ne razumije.]] stipendije koje nikad nismo imali, imamo milijardu kuna za strukovno obrazovanje, imamo eksperimentalnu kurikularnu reformu u učionicama, 74 škole, stotine i stotine učitelja i 6000, koliko li je već, učenika. To imamo. I maknula se i ona ploča i Istanbulsku smo usvojili, sve imamo i možda je zato i teško pa se nalaze neki argumenti i time se obmanjuje javnost pa ja zato želim da vi ovdje jasno kažete da li su problemi koji su bili s nadzornicima riješeni, vezani za eksperimentalnu fazu kurikularne reforme, što se tiče dostave udžbenika i općenito kakvi su prijepori sa nakladnicima vezano za novi zakon o udžbenicima, koji znamo da treba rasteretiti, da trebaju biti udžbenici za prve razrede do 3 kg i da se sve pomoći prema digitalizaciji. Pa vas molim da tu jasno javnosti kažete ono što je. Zahvaljujem.
Izvolite ministrice.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala vam gospodine zastupniče na pitanju. Cijenjene zastupnice i zastupnici kolegice i kolege. Ukoliko želimo kvalitetno obrazovanje, učenik mora biti u središtu obrazovnoga procesa. Da bi se to moglo dobiti, učitelj mora biti stručan i to ne samo u predmetu koji predaje, nego imati i sigurnost i jednako tako i obrazovanje u pedagoško psihološko metodičkome smislu, što naravno sve treba pripremiti u reformskim procesima. I ono što je najvažnije, učitelj mora biti siguran u sebe, mora biti inspirativan za svoje učenike. To sve smo pripremili i u eksperimentalnome programu, sa 153 dana edukacije za učitelje. Naravno, pitanje koje vi postavljate oko udžbenika također je važno, jer 3 element u tome procesu, koji je važan za kvalitetu obrazovanja je sigurno nastavni materijal. Naravno, ne govorimo samo o nastavnom materijalu u smislu fizičkoga udžbenika nego i u nastavnom materijalu kao interaktivnom on line digitalnom materijalu koje je sigurno imperativ u ovom trenutku, da se i učitelj i učenici njime služe i da kvalitetno s njime rade u našim školama. Ono što svakako treba naglasiti, da smo za eksperimentalnu fazu kurikularne reforme koje ide u 74 škole u svim hrvatskim županijama i u kojoj sudjeluje 8500 učenika pripremili eksperimentalne udžbenike. Zašto? Zato jer smo sigurni da postojeći sustav odobravanja udžbenika, postojeći sustav stavljanja udžbenika određene kataloge, postojeći sustav koji omogućava podizanje cijene udžbenika je jako opterećivanje s jedne strane budžeta roditelja, a s druge strane i opterećivanje leđa učenika nepotrebnim materijalima treba mijenjati. Tako da smo već i u ovom eksperimentalnoj fazi, dobili nove udžbenike, koji su više digitalni, koji su 30% lakši i koji svakako kvalitetom zadovoljavaju vezano uz nove kurikulume. Naravno, s obzirom da su to sve napravili u relativnom kratkom periodu, sigurno da smo morali i u dogovoru s nakladnicima, na njihovo traženje, 2 puta pomicati rokove, kako bi oni kvalitetom dostigli, ono što se tražilo u smjernicama, to smo uspjeli. Bilo je kašnjenje nekih udžbenika nekih 2 ili 3 dana, tjedan dana maksimalno i u tom smislu, kao što sam rekla, s obzirom da je učitelj taj, koji je najzaslužniji, najvažniji, najpozvaniji, da organizira kvalitetan proces poučavanja, to sigurno u tome nije veliki problem. Što se tiče novog zakona o udžbenicima, on je sada u javnoj raspravi i tu smo adresirali 4 glavna problema koja sam već sada spomenula i s kojima smo također se nosili u ovoj pripremi eksperimentalne kurikularne reforme, to je prije svega kvaliteta materijala i recenziranje, drugo, digitalizacija i priprema, za jedan novi, suvremeni način poučavanja, treće smanjivanje težine i četvrto cijena koja treba biti pod kontrolom. Ono što svakako valja naglasiti, da smo se držali i preporuka WHO vezano uz maksimalnu težini učeničke torbe, tako da učenici do 4 razreda osnovne škole, no nose više od 3kg obaveznih udžbenika, dajemo također priliku za digitalizaciju, puno veću nego što je to sada i svakako vežemo cijenu udžbenika uz … [[Govornik se ne razumije.]] plaću u Hrvatskoj i na taj način, ja sam sigurna da ćemo uspjeti rasteretiti i težinu a unaprijediti kvalitetu tih materijala. Hvala.
Izvolite kolege Čuraj.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, drago mi je čuti da jednom i za svagda razriješimo pitanje, da li su udžbenici stigli za stolove, djeca rade po novom programu, rade s udžbenicima. I meni je jasno, da općenito kad radimo, pa sada se ovdje danas spominje puno reforma, ali bilo kakve promjene, ja ću reći doslovno promjene, uvijek ima otpora i prijepora. I to je nedvojbeno. U bilo kojem segmentu života, ljudi su jednostavno navikli u svojoj nekakvoj onoj udobnoj zoni da se ništa ne mijenja, pusti me tu sam gdje sam, šta god bilo. I naravno, da ni jedna promjena ne dolazi preko noći. Neki nam prigovaraju i nama da ste prebrzi, da reforma nije cjelovita, šta bi trebalo da bude reforma cjelovita, ako kaže eksperimentalno da se vidi u prvoj godini. Da li možda neki od onih 20 ljudi od silnih stotina i stotina koji su radili na svim pripremnim dokumentima, koji sada nisu, da li je njihovo uvjetovanje, da budu u tim radnim skupinama, znači cjelovito? Jer ako imate 400 profesora i stručnjaka koji su radili na kurikulima i sada njih možda 20 ne radi, to znači možda odmah da nije reforma cjelovita. To ide u ove promjene. Ja vjerujem da opet ima onih kažem, brzo, a neki bi željeli da se sve napravi preko noći i da sve škole izgledaju ne znam iz filmova i kao onoga zapravo što bi trebale biti, ali to ne može napraviti ni za godinu dana. I ja želim i vama i timu nezavisnih stručnjaka, koji su uzeli to raditi i kojima smo mi dali okvir, da nastave dalje, da se ne obaziru previše na nekonstruktivne primjedbe i kritike, jer kažem puno njih, dolazi od samih onih koji upućuju jer ne mogu se pogledati u ogledalu i reći nešto da je u krajnjoj liniji dobro i da je netko napravio neki dobar posao. I zato mi je drago još jednom čuti da stvari s knjigama idu na bolje jer mislim da puno puta i puno smo čuli da su torbe preteške i ovo će biti dobar iskorak. Zahvaljujem.
Prije prelaska na 32. pitanje, samo informacija, nakon završetka aktualnog prijepodneva, imamo slobodne rasprave, neki su se klubovi već prijavili, tko je zainteresiran neka se javi, onda ćemo kada to završi napraviti stanku i nastaviti u 15,00 sati prva točka je Prijedlog Zakona o lučkim kapetanijama. Evo samo da znadete. Dakle 32 pitanje zastupnik Slaven Dobrović postavlja ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Čoriću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Čorić, već ste nešto više od godinu dana ministrom zaštite okoliša i energetike i sasvim sigurno ste se upoznali sa europskim akcijskim planom cirkularna ekonomija ili kružno gospodarstvo koje za cilj ima napuštanje postojećeg dominantnog linearnog modela društva uzmi, konzumiraj, baci i priprema novog održivog modela u kojem se želi zatvoriti taj potrošačka krivulja. Koji su važni ciljevi? Odgovorno ponašanje prema resursima, vraćanje otpadnih sirovina u gospodarstvo, smanjenje zagađenja i na koncu povećanje, tj. zapošljavanje, postizanje zelenih radnih mjesta. Praktična provedba toga ide kroz mrežu satirnica, kompostišta, centara za ponovnu uporabu, reciklažnih dvorišta i na koncu uspostavom sustava odvojenog prikupljanja. Zašto mi stojimo na mjestu? Zašto niste objavili javne pozive za financiranje te infrastrukture? Jer moramo znati da smo mi u našem programu, dakle i zakonu i pristupnom ugovoru postavili zahtjeve, postavili ciljeve o recikliranju koje mi ovako nećemo uspostaviti, bez ove infrastrukture za koju vi uporno ne objavljujete javne pozive nećemo moći uspostaviti javne pozive, odnosno ispuniti ciljeve, stoga vas ja pitam kad će se to desiti i jeste li svjesni te odgovornosti?
Hvala. Izvolite ministre.
Poštovani zastupniče, prof. Dobroviću. Prije svega dozvolite da vam zahvalim što ste pitanje u kontekstu gospodarenja otpadom postavili baš meni, a ne kolegici Žalac što je bivši ministar kolega Zmajlović učinio. Dakle mislim da je pitanje išlo u pravom smjeru. Dakle da, ja sam ministar evo godinu i tri mjeseca i zapravo vjerujem da ste vi s obzirom na činjenicu da je plan gospodarenja otpadom RH donesen početkom 2017. godine najsvjesniji kako i na koji način, odnosno najbolje znati kako i na koji način ići u smjeru uspostave kružne ekonomije, za što se u svakom svom nastupu i zalažete. Doista 2018. godina, barem iz perspektive nas iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike proglašena je godinom infrastrukture i u tom kontekstu ću vas uputiti na činjenicu, odnosno evo i kolegice i kolege zastupnike u Hrvatskom saboru da smo mi tijekom ove godine objavili 5 poziva, da smo u ovom trenutku, a znate u kojoj situaciji ste ostavili resor po pitanju reciklažnih dvorišta u realizaciji 81 reciklažnog dvorišta u RH. Da smo isto tako financiramo edukativne, odnosno izobrazne aktivnosti, da smo u fazi nabavke spremnika za cjelokupni teritorij RH i da nas do kraja 2018. godine čeka još 10 poziva u okviru kojih ćemo razriješiti pitanje spremnika, vozila, odnosno plovila jer znate i sami da postoje neki otoci kojima vozila ne znače ništa, u kontekstu prikupljanja, odnosno prebacivanja otpada na kopno. Isto tako pitanje sortirnica, kompostera i konačno naših centara za gospodarenje otpadom, odnosno sanacije Karepovca što je još jedan od poziva koji namjeravamo realizirati do kraja ove 2018. godine. Dakle, sustav gospodarenja otpadom po principu kružne ekonomije, odnosno realizacija principa kružne ekonomije je nešto što treba vrijeme. Vi ste, znate i sami tijekom svog mandata imali jedan javni poziv, dakle u istom vremenskom razdoblju sada govorimo o 5 javnih poziva, do kraja ove godine bit će ih još 10. To je jedina moguća dinamika kojim se taj posao, s obzirom na kapacitete, s obzirom na naše mogućnosti može učiniti. Tijekom 2018. godine, odnosno od 6 mjeseca 2017. godine u okviru poziva dodijeljeno je 641 milijun kuna. to su sredstva koja stoje na raspolaganju RH po pitanju gospodarenja otpadom, od onih 475 milijuna, dakle 641 milijun kuna. Naravno da nam slijedi velik posao, međutim znate i sami, prvo trebamo kreirat infrastrukturnu podlogu da bi išli u smjeru, odnosno u onom smjeru ispunjenja naših ciljeva od 50% krajem 2020. godine, da li ćemo doć do tog cilja? Ja se nadam da hoćemo. Međutim to zahtijeva koordinaciju svih elemenata, odnosno svih dionika u tom procesu, od jedinica lokalne samouprave preko naših građana koji su najvažniji, ali isto tako fonda za zaštitu okoliša i energetike i ministarstva. Ono što svakako želim naglasiti je da svako vaše upućivanje da treba ići u tom smjeru doživljavam krajnje dobronamjernim, vjerujte mi je li i s ove govornice to mogu i reći, međutim dinamika postoji, odgovorit ću još jednom na vaše pitanje. Ono što nas očekuje u narednim mjesecima to ću i potvrdit. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani ministre, pa moram priznat da imam dojam da ipak niste svjesni ozbiljnosti situacije i potrebe da se bitno snažnije krene u uspostavu one infrastrukture, ekološke infrastrukture koja jedina može omogućiti postizanje tih ciljeva. Jer ako ste okruženi ljudima koji vas savjetuju, a koji su bili kadri stvoriti situaciju kao što imamo na Mariščini, ne možete očekivati ništa bolje, dakle Mariščina, ja vas podsjećam i javnost je prvi CGO, centar za miješani komunalni otpad, koji je trebao biti stup gospodarenja otpad, a to nije, niti može biti, jer tamo nema održivosti, jer on stvara smrad zbog kojeg ljudi tamo ne mogu živjeti. I na koncu ne pomaže ni naziv tvrtke koja time upravlja, pazite eko plus, niti će pomoći naziv centra za čisti okoliš u Lečevici. Dakle jedini izlaz je ministre, ja to doista dobronamjerno vam govori hitna uspostava financiranja ekološke infrastrukture, uvođenje obveznog vaganja za odlagališta, uvođenje naknade za odlaganje. I na koncu to može jedino potaknuti one jedinice lokalne samouprave koje su do sada malo ili ništa učinile na uspostavi odvojenog prikupljanja i izgradnji održivog sustava gospodarenja otpadom. Ovako ako se ostavite savjetnicima koji su odgovorni za ovo stanje bojim se da Hrvatska neće ispuniti ciljeve koje si je zadala i u zakonu i pristupnom ugovoru i da su penali sasvim sigurno izvjesni. Hvala lijepo.
Idemo sada na 33. pitanje zastupnik Kažimir Varda, postavlja pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Pitanje je za ministra zdravlja. Nisam nažalost pripremio transparent o tome kako su dosadašnje Vlade odgovarale na prijedloge strateških projekata važne za grad Zagreb i za državu u cjelini. Ali ako treba taj transparent ne bi lako ni ušao u Sabor. Naime, samo na pitanju Imunološkog zavoda grad Zagreb je 2014. godine predlagao i Vladi SDP-a da se partnerski riješi Imunološki zavod, nije bilo niti odgovora, ni usmenog ni pismenog. Ova Vlada pa i vi osobno ste prihvatili taj partnerski odnos, pa nam nisu više potrebni transparenti, bar ne u borbi sa ovom drugom stranom. Prihvatili ste taj partnerski odnos, prihvatili ste zajedničko rješavanje problema Imunološkog zavoda. Nažalost 4 godine nakon što je grad Zagreb uopće potencirao to pitanje. Sada mene zanima kakvi su, kakav je trenutno, trenutno stanje sa Imunološkim zavodom, koja je dinamika sljedećih poteza jer je to bila tvrtka koja je imala strateški značaj za državu, tvrtka koja je imala svoje mjesto i na svjetskom tržištu, na svjetskoj karti proizvođača, pripravka za zdravstvo. I kada sam već kod toga ima i novi projekt za kojeg mislim da je Vlada također prihvatila strateško partnerstvo, a to je dječja bolnica u blatu pa bih vas molio odgovor vezano za to pitanje. Hvala.
Poštovani gospodine zastupniče Varda, hvala vam lijepa na vašim upitima, ali dopustite mi molim vas predsjedniku Sabora, jednu svoju opservaciju i svoju zabrinutost izraziti. Je li SDP nestao ili im je jedino važan ručak a nisu im važni ni zdravstvo ni gospodarstvo. I ja izražavam uistinu ako je spalo samo na jednoga čovjeka, vaša leđa su bojim se preslabašna pa izražavam svoju zabrinutost. A glede Imunološkog zavoda i sveučilišne bolnice i partnerskog odnosta Vlade i grada Zagreba uistinu mogu izraziti jedno veliko zadovoljstvo. Lijepo ste opservirali. Imunološki zavod je '70.-tih godina prodavao 25% svjetskoga tržišta. Dakle ne postoji sada ni jedan brend u svijetu koji čini 25% svjetskoga tržišta, to je tada bio Imunološki zavod. Spletom nesretnih okolnosti, prolazile su godine, smjenjivale se Vlade, smjenjivale se uprave u Imunološkom, događao se jedan stravični urušaj gdje sada su ostali samo doslovce ostaci ostataka i ova Vlada u partnerstvu sa gradom Zagrebom krenula je u projekt spašavanja i brenda i sojeva i revitalizacije proizvodnje. Sada su upravo postupak dokapitalizacije i odrađivanja dugova a rade se projekti, povjerenstvo radi i za početak nove proizvodnje. Još jedan veliki, tragični projekt koji je započet 80.-tih godina gdje tada živući ljudi u Zagrebu i u Hrvatskoj prepoznaju nasušnu potrebu nove sveučilišne bolnice u Zagrebu, nasušne potrebe sačuvati hrvatski zdravstveni sustav i vrhunsku kvalitetu upušta se u projekt samodoprinosima gradnje sveučilišne bolnice. Nažalost, vrijeme rata je zaustavilo taj projekt a kasnije je projekt sveučilišna bolnica korišten je samo u predizborne svrhe. I oni mnogi koji su ovdje sada sjedili a sada ih nema, bili su čak i ministri, hvalili su se kako će, pričali su priče a njihov posao se očito svodi na priče a sada opet spletom sretnih okolnosti, zahvaljujući ovdje moram pohvaliti premijeru Plenkoviću i gradonačelniku Bandiću kreće se u projekt koji više neće biti priča. Biti će projekt gdje će u fazi A kao prvoj etapi biti napravljena nacionalna dječja bolnica na lokaciji Blato od 50-ak tisuća četvornih metara i uz samo malo sreće i puno, puno truda, zahvaljujući i ministrici Žalac koja maksimalno daje svoje napore za aplikaciju EU fondove, ja vjerujem da bi gradnja mogla početi najkasnije do ovoga datuma sljedeće godine. I da bi nacionalna dječja bolnica na lokaciji Blato kao zajednički projekt ove Vlade i ovoga grada bila ponos hrvatske nacije i Hrvatske države i garancija hrvatskoj djeci da će oni negdje za 3 godine najkasnije za četiri imati primjerenu bolnicu kakva je neophodna bilo kojoj djeci svijeta a posebice našoj hrvatskoj djeci koje je nažalost sve manje. A na tome tragu u isto vrijeme radimo i idejni projekt i pripremamo se za natječaje međunarodne za izvedbeni projekt i za fondove kako bi negdje u razdoblju 5-7 godina kompletno bila tamo napravljena sveučilišna bolnica i gdje bi bile preseljene bolnice, prvenstveno Vinogradska kao nositelj ljudskih resursa, a i druge bolnice kao što su Draškovićeva, kao što je Klaićeva, koja ovo seli i još neke bolnice da vas sada time ne zamara. I ovom prilikom još jedan put se zahvaljujem gradonačelniku Bandiću i nadasve premjeru Plenkoviću, što će to biti napravljeno na ponos ovoj naciji i ovoj državi. Hvala vam lijepo.
Hvala. Prije kolega Varda, samo je imao potrebu kolega Lenart oko povrede poslovnika.
Evo poštovani ministre, ja bih vas htio malo prosvijetliti, ja sam Željko Lenart član Kluba zastupnika HSS, član HSS nisam član SDP-a da vas demantiram u tome, ali mislim da nije vaš posao da prozivate zastupnike da li sjedi ili ne, tu postoji predsjednik Sabora koji se s time bavi. Hvala.
Dobro, došlo je do pogreške od strane ministra, tako da je imao kolega Lenart pravo reagirati. Nije lako biti član SDP-a. Evo, izvolite kolega Varda.
Poštovani ministre, zahvaljujem vam na odgovoru, zahvaljujem na Vladi, ako sam slobodan reći u ime Grada Zagreba i gradonačelnika Grada Zagreba, koji daje te inicijative, da to strateško partnerstvo i mislim da samo djelovanjem a ne transparentima možemo postići rezultate. Hvala vam.
Sada je na redu zastupnik Boris Miletić koje svoje pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Hrvatske vlade, moje pitanje se odnosi na Uljanik Grupu, želim vrlo jasno, nedvosmisleno istaknuti, da interes građana regionalne i lokalne samouprave kako u Primorsko goranske tako i u Istarskoj županiji, gradu Rijeci, gradu Puli očuvanje brodogradnje kao industrijske djelatnosti, vrlo precizno. Iznio bi nekoliko činjenica, od svih hrvatskih brodogradilišta, ali apsolutno svih, jedino Uljanik brodogradilište, nikada nije bio saniran državnim novcima. Druga činjnica koju smo mogli vidjeti iz prezentacija Jadran broda, da u proteklih 5 g. od ukupnog proizvedenih broda u Hrvatskoj, polovica svih proizvedenih brodova je upravo izgrađena u Uljanik Grupi. Treća nepobitna činjenica je da RH odnosno, država, u Uljanik Grupi ima nešto više od 25% dionica, dakle, činjenica je da je država najveći pojedinačni vlasnik u brodogradilištu. Jednako tako je činjenica da ova Vlada svojim odlukama omogućila funkcioniranje i isplatu plaća i hvala vam na tome. Ono što muči radnike koji rade i ono šta brine građane su dva pitanja, prvo hoće li radnici koji rade dobiti svoju plaću za mjesec rujan i drugo pitanje, koja je budućnost hrvatske brodogradnje? Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče Miletić, prije svega zahvaljujem vam još jednom u ime cijele Vlade na gostoprimstvu prošloga tjedna kada smo održali sjednicu Vlade u Puli i vama i županu Flegi ili ne samo u Puli, već i u Pazinu, i u brodogradilištu Uljanik i arheološkom muzeju Istre koji se obnavlja i kasnije u Umagu s našim ribarima, dakle jedan cjeloviti pristup i snažna poruka Vlade RH i Istarskoj županiji i svim našim ljudima u Istri. Zajedno smo pripremali tu sjednicu Vlade od Istarskog ipsilona milijarda i dvjesto pedeset milijuna vrijedan projekt, brojni drugi projekti, a na vašu inicijativu i Muzil i Sakorđana i Hidrobaza. Da ne govorimo o ostalih 20-tak točaka Vlade riješivši evo, zahvaljujući ministru Mariću a i drugim članicama i članovima Vlade. Brojna pitanja koja su se odnosila na nekretnine, neiskorištene, ovaj puta prenošenjem odgovornosti na lokalnu i područnu samoupravu, poslali smo snažnu poruku decentralizacije, ono za što se vi zalažete kao stranka dugi niz godina. I mislim da je to bilo dobro i pozitivno. Otišli smo u Uljanik zajedno s vama i sa županom i sa predsjednikom uprave i sa sindikatima i sa radnicima. Evo sada sam vas prvi puta čuo ovako artikulirano da ste rekli hvala Vladi RH, bilo bi dobro da je to bilo rečeno i na samoj sjednici Vlade tako artikulirano, at o je ono što sam govoreći u odgovoru na jedno od ranijih pitanja kazao. Sva hrvatska brodogradilišta su ovoj hrvatskoj vladi jednako važne. Uljanik je bio jedan od rijetkih brodogradilišta koje nije bilo u poteškoćama, pružao je ruku 3.maju uoči članstva Hrvatske EU. Sudjelovalo u restrukturiranju riječkoga brodogradilišta. Svi mi razumijemo i ekonomski i politički i sociološki i identitetski što Uljanik i što 3. Maj znače i za Pulu i za Rijeku. Jako dobro to razumijem, ne morate imati nikakvih dilema. I kada pitate što želite od budućnosti hrvatske brodogradnje, pa cijelo restrukturiranje je išlo za tim, da ne bude više kao što je bilo prije, da je 31,5 milijarda kn, naših poreznih obveznika otišla kao državna potpora brodogradilištima od '92.-2017. To je enorman novac. Postoje druge grane, druge industrije, drugo županije, drugi prioriteti, ljudi gledaju što radimo. A mi smo ne samo u trenutku kada je uprav nama pristupila krajem prošle godine, donijeli odluku o državnom jamstvu, od 716 milijuna kuna, nakon što sam ja primio informaciju da postoje određena osiguranja i depoziti na računima, nekih banaka koje ima Uljanik uspjeli jamstvom osloboditi i ta sredstva za plaću i to za srpanj i za kolovoz, sada u situaciji, da ponovim vrlo jasno, kao što smo rekli, otvoreno i radnicima i upravi i sindikatima, pred tri moguća rješenja. Jedno je neki oblik insolvencijskoga postupka, to moram reći javno i otvoreno, to je jedna od opcija. Drugi je da se modificira i poboljša plan restrukturiranja jer komisija je, vjerujem da znate da je Uljanik dobio od Ministarstva gospodarstva zamjerke Europske komisije na onaj plan restrukturiranja gotovo identično kakve smo sugerirali sa strane financija i sa strane Ministarstva gospodarstva, identične su zamjerke. I treća je varijanta da li će, dakle drugi plan je plan restrukturiranja uz aktualnog strateškog partnera i treće eventualno neki novi strateški partnera. To su tri scenarija, mi na tom radimo, stručnjaci, povjerenica … [[Govornik se ne razumije.]] svaki dan. I borit ćemo se za opstanak brodogradnje i za plaće radnicima.
Hvala predsjedniče Vlade. Idemo na 35. pitanje, o pardon, pardon. Kolega Miletić izvolite.
Pa nažalost nisam dobio odgovor na pitanje, to je ono što brine radnike, ono što brine njihove obitelji, a to je tema upravo rada i isplate plaće za odrađeni rad. Dakle ponoviti ću, Uljanik je jedino brodogradilište u Hrvatskoj koji nikada nije bio saniran državnim novcima. I treći maj i Lenac i Brodotrogir i Brodosplit, svi su sanirani državnim novcima. Dakle ne tražimo nikakav poseban tretman, ništa drukčije nego što imaju druge tvrtke u Hrvatskoj. Da ne spominjem Petrokemiju, Badel ili Agrokor. Dakle za nas je pitanje brodogradnje, pitanje industrije, pitanje proizvodnje, izvoza od najvećega značaja. Druga bitna stvar je jednako tako pitanje neizvjesnosti. To je ono što mi radnici govore. Što će biti sutra s nama? Ne možete pobjeći od činjenice da je država vlasnik jedne četvrtine dionica. Dakle najveći pojedinačni vlasnik. Od vas se očekuje odgovornost i odlučnost, odlučnost za donašanje odluka kako bi očuvali tu industriju i vi znate, kao što ja znam, da je plaća za srpanj mogla biti isplaćena na vrijeme, da nije trebalo ići u štrajk, da nije trebalo doprinijeti gubicima jer su ta sredstva u obliku depozita i tada bila u toj banci. Dakle odlučnost i odgovornost. To je ono što se traži od hrvatske vlade kad pričamo o hrvatskoj brodogradnji.
Idemo sada na 35. pitanje zastupnica Dragica Roščić pitanje postavlja ministru turizma Gariju Cappelliju, budući da njega nema na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. S obzirom da dolazim iz krajeva koji su turistički najznačajniji i u ovom tjednu je i moja općina ostvarila milijun noćenja, jednako kao što je ostvarila u rujnu prošle godine. Pod sezoni, kako vidim ugostitelji nam kažu da gosti sve više i više troše, ali pojavljuju se neki natpisi jer da je broj turista manji, također bilježimo veliki rast privatnog smještaja iznajmljivača i ovdje smo u Saboru imali priliku vidjet samo u malom razdoblju od kada je dostavljen prijedlog izmjene i dopuna zakona o ugostiteljskog aktivnosti do same rasprave o njemu porastao je broj privatnih iznajmljivača za 20%, preko 20 000. Stoga me zanima da iznesete konkretne brojke o broju noćenja, o broju turističkih dolazaka, kako se to odražava na potrošnju i prihode od turizma te da nam navedete mjere i aktivnosti ove vlade koji se odnose na privatne iznajmljivače? Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupnice Roščić na ovom pitanju. Pokušat ću samo staviti osnovne akcente budući da ministra Cappellija danas nema, on je na sastanku inicijative 16+1, dakle Kina i države srednje Istočne Europe, sastanak ministara turizma koji se odvija ovih dana u Dubrovniku, a uoči činjenice da ćemo tijekom iduće godine mi biti domaćini Summita Kina + 16, dakle jedan pojas, jedan put inicijativa koja nam otvara ogromne prostore suradnje, prije svega gospodarskog karaktera sa Kinom. Što se tiče ove turističke sezone, već sam danas kazao da je taj cjelogodišnja turistička aktivnost prema podacima, do danas, bilježimo više od 17 milijuna dolazaka i skoro 98 milijuna noćenja. To znači da ćemo do kraja ove godine, kalendarske godine, sigurno imati bolje rezultate nego prošle godine. Sada je to 5% više noćenja, 3.61% više dolazaka. To znači da su rezultati koji su ove godine tu rekordni, bolji od one lanjske koja je bila najbolja u povijesti. Prihodna strana 12 milijardi eura, 12 milijardi eura se očekuje. Mi smo prema financial timesu 7. najbolja destinacija u svijetu za investiranje u turizam. U 2017. smo imali 800 milijuna eura investicija. Ove godine 940 milijuna eura investicija u hrvatski turizam. Enormno povećanje kapaciteta u privatnom smještaju, zato i jest taj dojam da li smo puni kao što smo znali biti. Možda nismo zato što imamo jako puno novih kapaciteta i to su činjenice. S druge strane mi smo u prošloj sezoni po prvi puta na danima hrvatskoga turizma koji su bili na Lošinju, ove godine će biti na Hvaru kad će Vlada održati sjednicu posvećenu baš turističkoj sezoni posvećenu razvoju otoka, govoriti o održivosti hrvatskoga turizma i modela kojeg imamo sada. Jer to je ključ, ključ je povećanje usluge, povećanje kvalitete, kapaciteta, kvalitetnih hotelskih objekata koji onda prati privatni smještaj, koji prate kampovi, koje prati nautički turizam. Važnu ulogu u svemu tome ima i činjenica da je Hrvatska avio destinacija. Naše su zračne luke, u koje je proteklih godina uloženo jako puno, na njihovu modernizaciju, zračna luka Split, zračna luka Dubrovnik, potpuno nova zračna luka u Zagrebu, praktički zabilježile dvoznamenkasto povećanje prometa putnika. Mi smo našim mudrim odlukama i politikom prema susjednim zemljama uspjeli da nemamo tvrdi Schengen za one putnike koji dolaze autom u RH, a njih je, bivši ministre, koliko? 70% otprilike. 70% ljudi dolazi svojim osobnim automobilom. Da smo imali sustavne kontrole na granici sa Mađarskom i sa Slovenijom, imali bi prošle godine kada se osnažio Schengen, odmah smo reagirali i dogovorili da se sa sustavnih pređe na civilno i taj problem nije utjecao na kvalitetu sezone, na turističke prihode i na brojeve. Zato ćemo ohrabreni evo i postignućima i u Baškoj Vodi odakle vi dolazite nastaviti promišljati strateški kako da ovih 20% BDP-a koji dolaze od turizma i dalje imaju održivi rast, ali bez iluzija da taj rast može ići u nedogled ovim tempom. Moramo biti realni u godinama koje su pred nama. Hvala vam lijepo.
Kolegice Roščić, izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] razgovorom mi možemo samo zaključiti da privatni iznajmljivači i sve koji se bave turizmom možemo pozvati da rade na kvaliteti i da idu u tom smjeru.
Zahvaljujem. Imamo još 3 pitanja. Prva je na redu poštovana kolegica Marijana Balić koja svoje pitanje postavlja ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovana potpredsjednice i predsjednici, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministrici regionalnog razvoja i fondova Eu gospođi Gabrijeli Žalac. Europska komisija objavila je u svibnju prvi prijedlog zakonodavnog paketa za kohezijsku politiku za razdoblje nakon 2020. godine. RH je prema tom prijedlogu za razdoblje 2021-2027. dodijeljeno 9,89 milijardi eura, što predstavlja povećanje od 8,6% izraženo u tekućim cijenama u odnosu na trenutno finacijsko razdoblje 2014-2020. Moje pitanje je može li RH biti zadovoljna sa trenutnom novom preraspodjelom sredstava, te za koje će projekte biti ta sredstva usmjerena. Hvala lijepo.
Izvolite ministrice.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovana zastupnice Balić, ono što je važno istaknuti i odnosu na prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira koji je izašao 2. svibnja ove godine, moram reći da po intenzitetu potpore zapravo po dodijeljenim sredstvima, kad se te cijene preračunaju i uključi se inflacija i sve ono što može utjecati na tu cijenu, RH je dobila 9,9 milijardi eura u tom prijedlogu, što izražava 5,6% manje sredstava u odnosu na ovo financijsko razdoblje. Međutim, važno je reći da je ovo prijedlog komisije, prije svega na kojem će se sada raditi i na kojem se već intenzivno radi od svibnja. Mi smo na razini Vlade osnovali i radnu skupinu za višegodišnji financijski okvir u suradnji Ministarstva vanjskih poslova potpredsjednice Pejčinović-Burić i ministra financija kolega Marića i našega Ministarstva. Intenzivno na tome službe rade. Kad govorimo o tom smanjenju od 5,6% za kohezijsku politiku naravno da nismo zadovoljni. Međutim, u odnosu na ono što se najavljivalo zbog Brexita, sigurnosne situacije u Europi, migracija i svega ostaloga u odnosu na najave od smanjenja dakle 25 čak posto za kohezijsku politiku, ja moram reći da smo mi na neki način zadovoljni s ovim prijedlogom zato što nalazimo u prijedlogu proračuna i 25 milijardi eura namijenjeno svim zemljama članicama za strukturne reforme, tako da ćemo tu taj dio nadoknaditi. Kad se uspoređujemo sa zemljama u okruženju, posebice u formatu V-4 plus 4 zemalja, a to su Poljska, Češka, dakle Mađarska, Slovačka, Slovenija, Hrvatska, Bugarska i Rumunjska, onda moram priznati da smo tu još na neki način dobro prošli jer to su zemlje kohezije, kako ih zovemo. Mi smo evo u ponedjeljak upravo imali razgovore na konferenciji koja se zova prijatelji kohezije koja se svake godine održava u jednoj od zemalja članica, sad je bila u Mađarskoj. Iduća će biti u svibnju slijedeće godine u RH i sa povjerenikom za proračun smo razgovarali o tome kako to sve skupa izgleda. Kad sad sagledamo sve ono što je Komisja predložila, nismo zadovoljni i to smo jasno u našim stavovima iznijeli, a to je ne samo smanjenje 5,6% za kohezijsku politiku na uštrb manje sredstva u proračunu zbog Brexita i sigursnosne dakle situaciju u Europi, isto tako i migracije koje su naravno neminovne. Mislimo da zajednička poljoprivredna politika i kohezijska politika trebaju ostati glavni stupovi financiranja posebice nas kao najmlađe zemlje članice. Kad govorimo o tome koji vid dakle sufinanciranja se predlaže, a to je povećanje s 15% na 30% naših projekata, to je za nas apsolutno neprihvatljivo, a isto tako i dio koji se odnosi na smanjenje sredstava za predfinanciranje projekata. Tako da u tom kontekstu će sigurno slijediti velika rasprava, posebice među zemljama koje koriste najvećim dijelom sredstva kohezije. RH tu pripada na vrh ljestvice. 80% javnih ulaganja u RH upravo se financira iz europskih fondova, posebice iz kohezijske politike EU. Kad govorimo o slijedećem razdoblju, mi smo kao Vlada već započeli pripremu nacionalne razvojne strategije RH 2030. godine. Izdefinirali razvojne ciljeve, prioritete, o tome ćemo naravno raspravljati u konačnici i u predstavničkom tijelu, ali naravno da već sad razmišljamo o projektima koji će biti u narednom razdoblju financirani i gdje ćemo staviti naglasak na velike strateške projekte koje ćemo izdefinirati isto tako zajednički sa predstavnicima svjetske banke i stručnjacima koji vode računa o stvaranju lanaca vrijednosti prije svega u gospodarstvu i inovacijama. Hvala lijepa.
Kolegice Balić izvolite.
Hvala lijepa. Zahvaljujem se na odgovoru s kojim sam zadovoljna i jednako tako cijenim i pozdravljam vaš dosadašnji uloženi napor u procesu pregovaranja, te sam uvjerena da ćete dalje jednako čvrsto braniti hrvatska stajališta u narednim pregovorima. Hvala.
Hvala i vama. 37 pitanje, zastupnik Nikola Grmoja postavlja predsjedniku Vlade. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Plenković, mogao bih vas pitati o puno stvari. Na primjer o vašem opstruiranju tematske sjednice Sabora o nečinjenju institucija po pitanju ratnih zločina u Vukovaru, o neprovođenju reformi u javnoj upravi, u zdravstvu. Mogao bih vas pitati o vašem ministru Kujundžiću, mogao bih vas pitati o tome kako opstruirate referendum o izmjenama izbornog sustava. Ali ja ću se usmjeriti na konkretne dokaze koji ukazuju da osobno kao premijer prešućujete kriminal. Naime, u prosincu prošle i siječnju ove godine jedan hrvatski diplomat vam je dostavio dvije predstavke o dokazima o višegodišnjim protupravnim isplatama novca hrvatskih poreznih obveznika u hrvatskih veleposlanstvima u Washingtonu i Canberri o čemu je prethodno predstavkama obavijestio i ministricu vanjskih poslova koja sjedi tu do vas. A da stvar bude gora, državna revizija je prošle godine objavila izvješće za ministarstvo i utvrdila je da je gospodin Joško Paro godinama zlorabio položaj veleposlanika u Washingtonu, kršio pravilnik o unutarnjem redu ministarstva i oštetio državni proračun RH za milijun i 900 tisuća kuna. Na internetu su također dostupni dokumenti koji ukazuju da je glavna tajnica ministarstva gospođa Loreta Bertoša Kušen godinama primala plaću na temelju lažnog rasporeda u veleposlanstvu u Canberri gdje joj je muž bio poslanik iako je pravilnikom ministarstva izrijekom bilo zabranjeno raspoređivati članove uže obitelji veleposlanika na funkcije u veleposlanstvima kojima ti veleposlanici upravljaju. Premijeru Plenkoviću, Zakonom o državnim službenicima je utvrđena [[Upadica predsjednik: Hvala vam. Molim vas postavite pitanje.]] osobna obveza ministrice za pokretanje postupka. Zašto niste razriješili ministricu budući da nije ništa po tom pitanju poduzela.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Evo, budući da je to zadnje pitanje upućeno meni, stvarno zucker kommt zuletzt, cijenjeni zastupniče Grmoja. Pa od svih pitanja ste vi našli ovo. Pa to ne znam koja je sad trenutno PR agencija koja prati MOST tako škrto i slabo i jadno pitanje zaslužuje da im možda smanjite apanažu mjesečnu. Što se tiče ovog pitanja stvar je na onim tijelima koja su neovisna, koja bi se sa time trebala baviti. Ako ima neka prijava, koliko ja shvaćam, to se sve zbivalo u vrijeme nekih ranijih ministara i nekih ranijih Vlada neka se sve provjeri. Dapače, ministrica je što se nje tiče, koliko evo, sada sam je pitao, sve što je ovo ministarstvo, dakle koje ona sada vodi kao odgovorna trebalo dati kao podatke je dala. Ministricu smijeniti zbog takve stvari to ne da ne dolazi u obzir nego to ne bi bilo uopće normalno. Ne znam u kojem vi to svijetu živite pa da biste se tako igrali olako sa smjenjivanjem i takvim jednim pristupom velikih elaboriranih predstavki koje stižu između ostaloga i do vas. Malo duže sam ja od vas poštovani zastupniče Grmoja u sustavu pa sam se nagledao takvih i sličnih predstavki koje na kraju ne vode najčešće ničemu. Ali je puno za mene krupnije pitanje ovo koje ste spomenuli samo uvodno i na koje moram osvrnuti, na vašeg kolegu i zastupnika Bulja s kojim se ja volim često, što dosjetkama, što simpatičnim aluzijama na podneblje iz kojeg manje-više obadva dolazimo razmjenjivati. Ali da vi zastupniče Bulj ste u stanju danas na početku nove sjednice Hrvatskoga sabora izvrnuti činjenice, manipulirati, govoriti neistinu i činiti nešto što … … [[Upadica se ne čuje.]] /Upadica predsjednik: Predsjedniče, predsjedniče Vlade, samo malo, samo malo, stanite. … niste, da, da, ok, referiram se, referiram se na ovo što je rekao Grmoja.
Kolega Bulj. Digli ste povredu Poslovnika je li tako? Na početku sjednice danas, govorili ste a ja sam vam govorio da stanete. Minutu ste govorili, bez prava. Sada molim vas pustite da završi predsjednik Vlade pa ćete reći onda što je povreda Poslovnika. Nisam ni vas prekinuo, govorili ste. … [[Upadica se ne čuje.]] Reći ćete to u svojoj povredi Poslovnika ako mislite da treba. Ali dajte dozvolite.
Spomenuli ste temu, spomenuli ste temu. … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde drago mi je da vas ne zanima. To mora javnost čuti, sada jer rekao gospodin Grmoja da ga Bulj ne zanima.
Molim vas da, molim vas predsjedniče Vlade, molim vas da odgovarate na pitanje koje je postavio. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, odgovorite na pitanje koje je postavio kolega Grmoja. Izvolite.
Referiram se na uvodni dio izlaganja dvominutnoga zastupnika Grmoju kojom on plasira, odnosno aludira na ovo što je govorio na početku saborske sjednice zastupnik Bulj. Zastupnik Bulj optužuje mene kao predsjednika Vlade da ja radim što? Određujem Hrvatskom saboru što će biti tema. Na temelju koje ste vi to izjave zaključili? Imate li vi pametni telefon, imate li televiziju, imate li izvore koje dobro, ako ih preslušate možete čuti što sam jučer rekao. Odluka je Hrvatskog sabora i samo Hrvatskog sabor da odlučuje koje će teme staviti na red. A moje je mišljenje da je tema u kojoj bi Sabor raspravljao o političkom stavu bilo koga od naroda izabranih zastupnika nemoguće, nemoguće. To je istina gospodine Bulj a ne ovo što vi danas nastojite plasirati. Ne, ne, ne, dosta mi je više tih vaših manipulacija. To ne dolazi u obzir. To nije nikakva nervoza to su činjenice, manipulacije ne. I ne dolazi u obzir da se ukrcate na taj način u vlak onih koji žele učiniti što? Destabilizirati hrvatske branitelje? Vi ćete dignuti nacionalni osjećaj za razliku od Vlade kojega nema. To vi hoćete? E nećete. Nećete ni meni ni HDZ-u ni svakom normalnom dobro namjerom. A ovo što biste vi htjeli da se u Hrvatskom saboru preispituje i očituju mišljenja zastupnika, pa to ja mislim u najgorim fazama komunizma nije bilo gospodine Bulj. U najgorim fazama komunizma toga nije bilo. A sigurno ih neće biti u modernoj demokratskoj Hrvatskoj. To je principjelno pitanje. Pedagoškog karaktera ovaj odgovor gospodinu Bulju uz doprinos u uvodnom dijelu pitanje gospodina Grmoje.
Hvala vam isteklo je vrijeme. Imamo povredu Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Povreda čl. 33. predsjedniče, vi trebate na stavak da se brinete za zaštitu prava zastupnika. Ovdje je premjer odgovarao meni, na pitanje gospodina Grmoje i činjenica je da je sam kazao i tražio stanku, a trebao je reagirati predsjednik, vi, predsjednik Sabora, da je premjer jučer uzurpirao, najavio uzurpaciju ovlasti Hrvatskog sabora [[Upadica Predsjednik: Hvala vam, hvala vam.]] I to je napravio i sada je povrijedio Poslovnik, vi nikako da se očitujete gospodine Jandrokoviću.
Kolega Bulj, gledajte, 12, 13, 14 sekundi [[Upadica Bulj: Premjer je jučer svojom izjavom, pošto je on pravni stručnjak diplomata iz Bruxellesa došao ovdje i pozvao.]] Kolega Bulj, ajde molim vas, ja ću vam sada reći šta imam za reći. Kolega Bulj, prošlo je vrijeme žao mi je, vi uporno kršite Poslovnik, ja ću sada reći, što mislim o predsjedniku Vlade. … [[Upadica se ne čuje.]] Očitovati ću se, je, je. Evo sada ćete čuti jako dobro. Kolega Bulj, dobivate drugu opomenu, više ne možete govoriti danas, pa zato što je već minuta prošla od vremena koju ste imali … [[Govornik se ne razumije.]] Dobro sada ću reći sljedeće, izvolite sjesti, sada ću reći šta imam … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro kolega Bulj. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, isključeni ste danas iz rasprave na cijeli dan, na cijeli dan ste iz rasprave isključeni, zbog toga što kršite namjerno poslovnik, ne poštujete, … [[Upadica se ne čuje.]] sada ću ja reći gospodinu Plenkoviću što treba, ajte. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Bulj, ja vas molim da sjednete sada. Ovako prvo što se tiče obraćanja vama kolega Bulj, tu predsjednik Vlade nije imao pravo i zaista u vrijeme kada odgovara zastupniku Grmoji, ne može se obraćati trećem zastupniku. Dakle, u tom dijelu je došlo do onoga što nije trebalo biti i to je točno. Drugo vi ste prekršili Poslovnik ujutro, a sada ste svojim ponašanjem prešli svaku mjeru. Mogli ste završiti u 30 sec i u 40 sec i ja bi isto ovo rekao. Ja bi isto ovo rekao, ali vas molim ovdje postoji nekakav red, ne možemo se ovdje uopće razgovarati, ako ćemo kršiti taj red, jer kao što se ponašate vi, može se ponašati i ostalih 150 zastupnika i onda imamo kaos a taj kaos neću dozvoliti. Što se tiče vaših procjena, da li netko nekoga vrijeđa ili ne vrijeđa to je na meni. Dakle, ja nisam upozorio ni jednog zastupnika, a u smjeru predsjednika Vlade, išlo je jako puno grubih riječi, uvreda, neistina itd. pa nisam reagirao ni na koga. Pa nemojte onda očekivati da ću reagirati, kada vama se odgovori ili vašim kolegama iz Mosta. Dakle, ako želite tvrdo muški igrati, igrajte, a nemojte onda plakati … [[Upadica se ne čuje.]] ali nemojte plakati kada vas isto tako. … [[Upadica Bulj se ne razumije.]] Kolega Bulj pa vi ste toliko primitivan, da ja s vama više uopće ne želim razgovarati [[Upadica Bulj: Ponosan sam ka i vi a sve ostalo mogu biti.]] Ma ajde doviđenja. Izvolite kolega Grmoja.
Mene veseli, da smo ovako uspjeli iznervirati premjera, on priča o našoj PR agenciji, ali vidim da je jako uznemiren, znači da smo dobro pogodili, a očito sam ga iznenadio s pitanjem, kada na njega nema odgovor, došao je ovdje s knjigom, ali se nije spremio za ovo iznenađenje, koje ga duboko kompromitira. Poštovani predsjedniče Vlade, premjeru Plenković, čl. 96. Zakona o državnim službenicima glasi, citiram „Kaznena odgovornost, ne isključuje odgovornost za povrede službene dužnosti.“ Ministrica je bez obzira na nekakav kazneni postupak koji se možda vodi u ovom slučaju trebala reagirati i suspendirati te službenike. A ne ih nagraditi. Gospodin Paro je vidim nagrađen. Gospođa Bertoša je nagrađena. Vi ste ih nagradili. Znači prema Ustavu smo svi pred zakonom jednaki, pa čak i vaši dugogodišnji poznanici iz Ministarstva vanjskih poslova. Čak i oni premjeru Plenkoviću, a vaše banaliziranje bez zakonja je u skladu sa onom vašom mogu što hoću, ali to neće još dugo. To neće još dugo. U petak u 10 sati ovdje u zgradi Hrvatskog sabora, održati ću konferencije za medije u sudjelovanje čovjeka koji mjesecima pokušava upozoriti hrvatske institucije i koji je pokušao pomoći i vama osobno gospodine premjeru, ali vi za to niste imali sluha. A hrvatska će javnost, kada se iznesu svi ti dokazi, moći imati prigodu, odnosno, imati će prigodu procijeniti vjerodostojnost vaših riječi, citiram, cijelu svoju karijeru i društveni angažman temeljena na čestitosti, poštenju i nekorumpiranosti. Vidjeti ćemo je li to tako. Znači vi ovdje štitite odnosno presušujete kriminal u Ministarstvu vanjskih poslova a vaša ministrica ništa nije reagirali i vi ste upozoreni, upozoren je i predsjednik Sabora. Hvala.
Ali nadležne institucije su DORH i sud. Dakle, oni odlučuju da li se nešto dogodilo ili ne. Dobro, ok. Idemo sada na zadnje pitanje. Zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, to pitanje postavlja potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i Europskih poslova, Mariji Pejčinović Burić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, sve vas srdačno pozdravljam i pozdravljam vaš odgovoran pristup svim problemima i pitanjima s kojima se nosite, s jedne strane imamo rezultate ove Vlade, a s druge strane imamo priče. Također pozdravljam i vaše odgovorno ponašanje tijekom ovoga aktualnog prijepodneva gdje strpljivo sjedite i slušate sve ovo što nije slučaj u nekim drugim europskim parlamentima. Za razliku od ove strane koji su održali svoj scenski nastup i napustili sabornicu. Moje pitanje upućeno je poštovanoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih poslova, gospođi Pejčinović Burić, a u jednoj od prethodnih odgovora poštovanog premijera smo čuli da se otvara jedan ogroman potencijal za RH vezano uz nove geopolitičke relacije i nove geostrateške pozicije svjetskih igrača, s jedne strane SAD-a i Kine i s druge strane EU. Prema tome, bilo bi dobro da javnost također sazna nešto o odgovornom radu i o promišljenoj vanjskoj politici ove Vlade i da nam pojasnite značaj ovog samita Kina plus 16 što on zapravo znači za RH i na koji način se otvara dodatni prostor za investicije i za sve ono što do sad nismo možda imali priliku da javnost zaista čuje ono što do sad nije imala priliku čuti. Hvala vam lijepo.
Izvolite ministrice.
Hvala lijepa i hvala na ovom pitanju koje mislim da je jako važno. Predsjednik Vlade je u odgovoru na jedno od prethodnih pitanja već spomenuo pitanje značenja Kina plus 16 odnosno samita koji će se slijedeće godine održati u Zagrebu i da idemo u pravom smjeru i da te odnose sa Kinom kao velikim globalnim gospodarskim i političkim igračem igramo za vrijeme ove vlade, posebno pažljivo i slažemo cijeli taj mozaik naših vanjsko-političkih odnosa u jednu cjelinu koja će zapravo na najbolji način pomoći Hrvatskoj u svim njezinim sastavnicama. Dakle sa Kinom plus 16 koja je jedan dio inicijative jedan pojas, jedan put na kojem smo također za vrijeme ove Vlade sudjelovali, dakle jedna od najvećih globalnih inicijativa te vrste koja uopće postoji zadnjih godina. Hrvatska je prepoznala, na vrijeme se uključila i zapravo ovaj samit koji dolazi slijedeće godine je sasvim logičan nastavak naših napora upravo da sa Kinom gradimo jače odnose jer mislim da ne treba puno objašnjavati obzirom na brojke. Bilo kakav odnos ekonomski, gospodarski koji se radi sa Kinom može rezultirati samo dobrim brojkama obzirom na veličinu tržišta i na značaj koji može imati za hrvatsko gospodarstvo. Dakle, mi smo se u dijelu koji se tiče Kine plus 16 opredijelili raditi na turizmu, što je već rečeno, na infrastrukturi i na jačanju malog i srednjeg poduzetništva. Znači, to su tri velike teme unutar kojih će biti prilika slijedeće godine sastanku koji će biti par-excellance sastanak kakav se još nije održao u Hrvatskoj, dakle više stotina osoba iz političkog i gospodarskog sektora, to će biti prilika i da se upoznaju i hrvatski gospodarstvenici sa gospodarstvenicima iz drugih dijelova, dakle država 15 drugih država srednje i istočne Europe, ali naravno prije svega sa Kinom i da se tom prilikom i potpišu sporazumi bilo sa resornim institucijama, bilo gospodarski sporazumi, ali i da se digne na višu razinu naš odnos u političkoj sferi. Dakle, uvijek je domaćin imao priliku susresti se sa premijerom Kine. Mislim da svima onima koji imalo znaju o vanjskim odnosima je jasno što znači dolazak premijera Kine u RH. Dakle, to će biti veliki događaj za RH i sigurno će ne samo nas pozicionirati bolje u odnosima sa velikim igračem kao što je Narodna Republika Kina, nego će i otvoriti zaista brojne mogućnosti na svim područjima. Utoliko mislimo da je iznimno važno dobro se pripremiti za tu veliku, veliki događaj koji će biti dogodine i zapravo ovo je dobra prilika i hvala vam na tome da se u javnosti osvijesti činjenica da će se to dešavati slijedeće godine i da zapravo dobro pripremimo sve ono što želimo raditi sa Kinom. Ja bih tu rekla, htjela reći naravno, zainteresirano smo za investicije. One već postoje u RH, mislim da kolege koji dolaze iz Zadarske županije znaju jako dobro. Postoji interes kineski i za druge, ali mislim da ne treba zanemariti i da naše tvrtke rade u Kini. Za one koji ne znaju, hrvatska firma, hrvatski arhitektonski jedan ured radi jedan od najboljih i trenutno najprestižnijih hotela sa 7 zvjezdica u Kini. Dakle, dobili su posao na svjetskom tržištu i upravo na tom velikom tržištu koje je zanimljivo. Dakle, nije jedan put, dakle nije jednosmjerni put nego je to sigurno velika prilika za gospodarstvo, ali i za nas kao politiku, pa i za vanjsku politiku da se dobro pozicioniramo i ojačamo naše interese. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin-Vuksanović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče što ste nam pojasnili značaj ovog samita. S jedne strane imamo odgovoran pristup problemima i pitanjima ove Vlade i svih ministara. S druge strane imamo puno prostora za manipulaciju, zato je itekako bitno da naši građani čuju sve probleme s kojima se nosimo i koliko je zapravo puno odgovornih i zahtjevnih izazova pred našim ministrima i pred ovom Vladom. Ova Vlada vodi računa o cijelom nizu problema i hvata se u koštac s njima, od zaštite nacionalnih interesa što vidimo preko Ministarstva obrane i MUP-a i ostalih, pa do uvođenja određenih novina u Ministarstvo poljoprivrede, u školstvo, u kulturu itd. Žalosti me što aktualno prijepodne završava na način da se najviše daje prostora onim zastupnicima koji su manipulirali, a manje prostora se daje objektivnim činjenicama i rezultatima ove Vlade. Nadam se da će se to uskoro promijeniti i da ćemo dobiti objektivniju sliku rada ove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici time je aktualno prijepodne završeno. Zahvaljujem premijeru i ministrima [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, vrijeme nam je da krenemo sa prvom točkom u ovoj sjednici, a to je - Prijedlog Zakona o lučkim kapetanijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 382 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar mora, prometa i infrastrukture Oleg Butković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici. Evo pred nama je u prvom čitanju prijedlog Zakona o lučkim kapetanijama i on je dio cjelokupne reforme pomorskog zakonodavstva koji je pokrenula ova Vlada kroz izmjene tri ključna zakona o pomorstvu. Naime u Zakonu o lučkim kapetanijama na 112 sjednici Vlade održanoj 30.8. ove godine usvojen je zakon o izmjenama i dopunama pomorskog zakonika, a uskoro nas očekuje upućivanje u proceduru donošenja i Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama koji je u završnoj fazi izrade. Kroz ova tri navedena … [[Govornik se ne razumije.]] koja će omogućiti podizanje konkurentnosti, pomorskog gospodarstva, podizanje razine sigurnosti plovidbe i zaštite mora, digitalizaciju svih usluga u pomorstvu u sljedeće 3 godine, smanjiti administrativna opterećenja za građane i gospodarske subjekte, dovršiti socijalnu reformu za pomorce te osigurati učinkovito upravljanje pomorskim dobrom. Sustav lučke kapetanije na prostoru RH postoji u kontinuitetu od Austrijskog poznatog državnog proglasa o pomorstvu iz 1774. godine, dok odgovarajuće koordinativno tijelo ili tijela Lučkih kapetanija postoji još od 1850. godine pa možemo reći da se ovim prijedlogom zakona zadržavaju 244 godine tradicije upravno administrativnog sustava lučkih kapetanija kao okosnice vlasti u moru i u pomorstvu. Od tada su lučke kapetanije ustrojavane na različite načine pa je tako do 1997. godine sustav lučkih kapetanija na jedinstven način obuhvaćao pomorske kapetanije i kapetanije unutarnje plovidbe kao područne jedinice nadležnog ministarstva sa srodnom organizacijskom strukturom i poslovima. Zakonom o lučkim kapetanijama, koji je na snazi od 28. studenog 1997. godine uređena su pitanja ustroja i rada lučkih kapetanija na moru, a Zakonom o plovidbi unutarnjim vodama te kasnije Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda uređena su pitanja ustroja i rada lučkih kapetanija unutarnje plovidbe. Trenutno je u sastavu Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, odnosno nadležne uprave sigurnosti plovidbe ustrojeno 8 lučkih kapetanija na moru, 4 na unutarnjim vodama, 72 ispostave lučkih kapetanija, nacionalna središnjica za usklađivanje traganja i spašavanja na moru u Rijeci, nacionalna središnjica za nadzor i upravljanje pomorskim prometom isto tako u Rijeci i 2 VTS centra Split i Dubrovnik sa ukupno 367 državnih službenika i 8 namještenika. Temeljem čitavog niza zakona nadležnost lučkih kapetanije ulaze razni operativni, stručni i inspekcijski i upravni poslovi od čega je svakako potrebno istaknuti to kroz brojke obavljenih poslova tijekom 2017. godine sljedeće poslove: Lučke kapetanije su u 2017. zaprimili 1352 prijave pomorskih nesreća i nezgoda svih pomorskih objekata. Najveći broj točnije 1278 se odnosio na brodice i jahte. Zbog tih nesreća organizirano je 454 akcije traganja i spašavanja na moru pri čemu je ukupno spašeno 765 osoba i 254 plovna objekta. Inspektori i ovlašteni službenici lučkih kapetanija obavili su u 2017. godini 10 000 inspekcijskih pregleda vezanih za sigurnost plovidbe i nadzor pomorskog dobra pri čemu su naplatili 3 i pol milijuna kuna kazni za utvrđene prekršaje. U najznačajnije upravne poslove lučkih kapetanija svakako se ubrajaju izdvajanje 40 000 svjedodžbi pomorcima i brodarcima, 20 000 uvjerenja o osposobljenosti za voditelja brodica i čamaca, 3000 pomorskih i brodarskih knjižica te 75 000 prijava ukrcaja i iskrcaja pomoraca i brodaraca kao i rješavanje oko 65 000 različitih zahtjeva, što upisa, preupisa, brisanja provjera vlasništva i druge koje se odnose na vođenje odgovarajućih upisnika i očevidnika plovnih objekata. Lučke kapetanije nadležne su i za evidenciju dolaska i boravka stranih jahti i brodica koji prosječno godišnje oko 60 000 posjeti našu zemlju, kao i za nadzor obavljanja čarter djelatnosti. Kada se zbroje svi zahtjevi građana i gospodarskih subjekata lučke kapetanije i ostale službe sigurnosti plovidbe, godišnje u prosjeku zaprime oko 1 milijun i 240 000 različitih zahtjeva stranaka. Važno je istaknuti da se u ovom trenutku od toga oko 77% riješi elektronskim putem. Uz ovakav opseg složenost i značaj poslova koji su dati u nadležnost lučkim kapetanijama, postalo je jasno da postojeći zakonodavni okvir više nije adekvatan, stoga je pripremljen ovaj novi Zakon o lučkim kapetanijama kojim će se prvo podići razina sigurnosti plovidbe i zaštite mora od onečišćenja, drugo osigurati efikasnija usluga građanima i gospodarskim subjektima, treće omogućiti učinkovitiji rad inspekcijskih službi i četvrto omogućiti jednostavnije zapošljavanje pomoraca i brodaraca na kopnu nakon prestanka plovidbene službe. Ovim zakonom će se unaprijediti rad lučkih kapetanija koji je izuzetno važan s aspekta sigurnosti plovidbe, traganja i spašavanja ljudskih života na moru te intervencija kod iznenadnog onečišćenja mora. Ovim prijedlogom zakona uređuje se teritorijalno ustrojstvo i organizacija rada lučkih kapetanija, jasnije se definiraju poslovi sigurnosti plovidbe i nadzora pomorskog dobra te načina organizacije njihovog obavljanja. Također se uređuju prava, obveze i odgovornosti službenika i namještenika u obavljanju tih poslova, njihov radno-pravni položaj, inspekcijske ovlasti i omogućavanje jednostavnijeg zapošljavanja pomoraca i brodaraca na kopnu nakon prestanka plovidbene službe te druga pitanja važna za rad lučkih kapetanija i obavljanja poslova iz njihovog djelokruga. Da bi se ostvarili svi ovi postavljeni ciljevi uvodi se novi sustav organizacije rada i radnog vremena koji treba osigurati efikasniji i ekonomičniji rad cjelokupne službe. Kategoriziraju se ispostave lučkih kapetanija pri čemu će ispostave prve kategorije zajedno sa lučkim kapetanijama biti nositelji poslova traganja i spašavanja tako da će cjelokupna služba biti u stanju reagirati na bilo kojoj točki unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora u ciljanom roku tzv. zlatnog sata. Utvrđivanjem obveze uspostave posebne organizacije rada i radnog vremena za obavljanje poslova vođenja upisnika brodova u međunarodnoj plovidbi izdavanja svjedodžbi pomorcima i brodarcima na brodovima hrvatske zastave. U međunarodnoj plovidbi osigurati će se brže i efikasnije pružanje ovih javnih usluga. Jačaju se inspekcijske ovlasti i preciznije definira način postupanja inspektora i ovlaštenih službenika lučkih kapetanija kako bi se osigurao efikasniji inspekcijski nadzor i učinkovitije sprječavanje svih nezakonitih aktivnosti. Iako donošenjem ovog zakona ne nastaju troškovi za koje bi se trebala osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu niti se ovim zakonom državnim službenicima i namještenicima propisuju neka nova prava unutar sustava državne uprave opredjeljenje ove Vlade je da izgradi suvremenu i efikasnu službu sigurnosti plovidbe i zaštite mora od onečišćenja, biti će vidljivo kroz prijedlog državnog proračuna RH za 2019. godinu koji je u završnoj fazi izrade. Unutar zadanih financijskih limita koji su određeni Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture za potrebe obavljanja poslova lučkih kapetanija predlažu se dodatna sredstva potrebna za pokriće troškova, izvršenje inspekcijskih rješenja uklanjanja nelegalnih sidrišta i pontona, nabavku opreme za hitne intervencije u slučajima onečišćenja mora s brodova, nastavak programa obnove flote kroz nabavku novih plovila i dodatno opremanje postojećih brodova i brodica kao i za nastavak ulaganja u digitalizaciju svih poslovnih procesa i uspostavu novih i javnih elektronskih servisa. Dakle ovim zakonom stvara se novi organizacijski okvir kao temelj za efikasnije obavljanje poslova lučkih kapetanija i ostalih službi sigurnosti plovidbe. Stoga će ovaj novi Zakon o lučkim kapetanijama zajedno sa izmjenama Pomorskog zakonika i donošenjem novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama pridonijeti ostvarenju postavljenim reformskim ciljevima ove Vlade. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo na vaše izlaganje dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre u vašem izlaganju vezano uz zakon pri kraju izlaganja ste se referirali na inspekciju odnosno inspekcijske službe. Tako da se moje pitanje odnosi, odnosno imam dva pitanja. Prvo pitanje vjerojatno ne znate točnu brojku ali nekako okvirno koliko to inspektora imate, odnosno koliko ih imate u okviru ministarstva. A drugo pitanje obzirom na to da se u javnoj raspravi nalazi Zakon o inspektoratu, da li ti inspektori u konačnici će ostati u ingerenciji vašeg ministarstva ili će ti inspektori ići u veliki inspektorat koji će biti na razini države? Hvala vam lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala vam lijepo. Odgovor na vaše prvo pitanje je, ukupno je 25 inspektora ovlaštenih, od toga ih je 5 za pomorsko dobro. I drugo, sva inspekcijska služba ostaje u prijedlogu zakona u ingerenciji ministarstva, da.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine ministre Butković, činjenica je, nisam na početku čuo ali ovaj zakon koji je već važeći je gotovo 21 godinu star i sigurno ga je trebalo promijeniti i poglavito što smo mi ušli u EU pa su se samim tim i određene djelatnosti i poslovi još naslovili na Lučke kapetanije. Lučke kapetanije kao tradicionalne, povijesne organizacije u RH i drago mi je što dolazi do poboljšanja stvari vezanih donošenjem ovoga zakona. Meni uvijek ostaje ona slika, znate … [[Govornik se ne razumije.]] Lučka kapetanija Split i pogotovo kada je sezona u pitanju, odnosno kada su određene vremenske nepogode. I drago mi je što se ovim zakonom zapravo dolazi do velikog, velikog broja promjena. Zanima me samo hoće li se recimo ovim zakonom vezano za upisnik brodova u ovoj međunarodnoj plovidbi, izdavanja svjedodžbi hoće li se tim zakonom, ovim, donošenjem ovoga zakona to poboljšati? Izdavanje svjedodžbi i upisnika za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
To pitanje regulira izmjene, odnosno to regulira Pomorski zakonik. Ali u ovom zakonu je ustrojstvo i organizacija rada je definirana i način kako to radimo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. … [[Govornik se ne razumije.]] zastupnika HDZ-a podržava donošenje ovog Zakona o lučkim kapetanijama kako ga je dostavila Vlada RH uz dodatno obrazloženje poštovanog ministra. Kao što je i uvodno ministar rekao ovaj Zakon o lučkim kapetanijama dio je paketa kojega je već ranije ministar najavio, paketa reforme pomorskog zakonodavstva u koji paket obuhvaća ovaj Zakon o lučkim kapetanijama, zatim Izmjene Pomorskog zakonika koje su već došle u dnevni red Hrvatskog sabora i najavljeni novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Svakako da Zakon o lučkim kapetanijama je na snazi 19 g., Zakon o pomorskom dobru je na snazi 15 g. uz određene izmjene a Pomorski zakonik od 2004. kad je donesen, pretrpio je nekoliko izmjena, prvenstveno u cilju usklađivanja našeg pomorskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a u procesu pristupanja Hrvatske u punopravno članstvo u EU-u a i zbog određenih naših specifičnosti kojima smo donošenjem Pomorskog zakonika htjeli učiniti hrvatsku zastavu, hrvatsku pomorsku administraciju konkurentnom na svjetskom tržištu što smo tim izmjenama Pomorskog zakonika ja mislim u velikom djelu i omogućili u prvom redu našim brodarima. Kad govorimo o Zakonu o lučkim kapetanijama onda treba reći da je ono što je ministar također u svom uvodnom izlaganju rekao, to je da je zakon donesen 1997. g. ali organizacija nadzora plovidbe, sigurnosti plovidbe pomorskog dobra već je u Hrvatskoj, kako je to već i spomenuto, uspostavljeno organizirano kroz državna tijela, državne službe više od 244 g. što ukazuje na tu tradiciju Hrvatske kao pomorske države jer malo država u svijetu se može pohvaliti takvim kontinuitetom obavljanja, praćenja plovidbe sigurnosti, plovidbe na moru kao što to može Hrvatska, da ne kažem da je 18. st. praktički obilježeno izgradnjom svih važnijih objekata sigurnosti plovidbe, svih gotovo ili vrlo velike većine svjetionika koji su praktično omogućili sigurniju plovidbu u Jadrankom moru i doprinijeli punom kudikamo manjem broju pomorskih tragedija i nesreća u odnosu na stanje koje bi bilo da nismo pristupili takvoj izgradnji objekata sigurnosti plovidbe. Kad je donesen zakon 1997. g., on je jasno distinkciju vršio između kapetanija pomorskih ili lučkih kapetanija na moru a kasnije Zakonom o plovidbi na unutarnjim vodama i Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjih voda, definirano da postoje i, definirane su i kapetanije u riječnim lukama čija su sjedišta dakle bila na najvećih hrvatskim lukama, u Vukovaru, Osijeku, Slavonskom Brodu i Sisku. Po meni je ovo bolje rješenje dakle da kada govorimo o lučkim kapetanijama, da onda sve kapetanije budu definirane njihovo postupanje, njihov djelokrug rada, da bude definirano jednim zakonom što je ovdje slučaj, dakle vraćamo se na taj prvotni sustav gdje kada govorimo o lučkim kapetanijama, podrazumijevamo i 8 lučkih kapetanija, od Rijeke, Senja, Zadra, Šibenika, Splita, Ploča, Dubrovnika i podrazumijevamo 4 kapetanije, lučke kapetanije na rijekama, to su vukovarska, osječka, slavonsko-brodska i sisačka. I jasno što je ne manje važno, ta rasprostranjenost, ispostava lučkih kapetanija na način da ih je duž našeg Jadrana ima 71 ispostava i plus jedna ispostava na unutarnjim vodama. Ono što je dobro i što pozdravljam, a to je da se konačno definira nadležnost pojedine lučke kapetanije. Mi danas nemamo granice niti jedinica lokalne samouprave niti definirane granice jedinica područne odnosno regionalne samouprave a to je županija na moru i često puta ta situacija zna dovoditi do određenih problema u funkcioniranju kako jedinica lokalne tako i područne samouprave u prvom redu kada govorimo o koncesioniranju pomorskog dobra pa pozdravljam tu činjenicu da sada ovim zakonom mi propisujemo ustvari nadležnost pojedine lučke kapetanije. Kada govorimo o tome, onda evo, igrom slučaja je ministarstvo upravo ispustilo na prostoru lučke kapetanije Dubrovnik, moju općinu pa bih evo zamolio da se do idućeg čitanja u nadležnosti lučke kapetanije Dubrovnik, definira pomorsko dobro tako da more koje pripada odnosno unutarnje morske vode koje su u sustavu općine Blato, to je evo jedna mala omaška ali da bi zakon bio u cijelosti onda točan, precizan da bi popisao sve jedinice lokalne samouprave koje su na moru, onda evo zamolio bi da se do drugog čitanja i ta situacija definira. Malo ljudi zna što je ustvari posao lučke kapetanije a lučka kapetanija je prevažna za funkcioniranje pomorskog prometa, za koncesioniranje pomorskog dobra, za praćenje sigurnosti pomorskog prometa, za održavanje reda na pomorskom dobru. Bez lučke kapetanije ne bi turističke sezone bile ovakve kakve jesu, bez angažmana lučke kapetanije. Da ne govorim što lučka kapetanija znači za život pomorca. Negdje sam pročitao da je prošle godine bilo 75 000 čini mi se, prijava, … [[Govornik se ne razumije.]] pomoraca kad odlaze u plovidbu na brodove pod stranom zastavom. Mi smo mijenjajući Pomorski zakonik, definirali novu ulogu kapetanija kada smo i rekli da praktično one su preuzele dio poslova koje za druge radnike, druge zaposlenike u Hrvatskoj radi mirovinski sustav, sustav Zavoda za zapošljavanje, to je praktično na moru za pomorce lučka kapetanija i time je ogromna uloga lučkih kapetanija ne samo za tih 15 000 pomoraca koji su u međunarodnoj plovidbi nego i za 5 ili 6000 pomoraca koji plove na brodovima pod domaćom zastavom i koji su u nacionalnoj plovidbi. Prema tome za tih 20, jednu ili dvije, tri iako točan broj pomoraca ne znam, ne znam iskreno, govorimo nekad i o 30 000 hrvatskih pomoraca ali za njihov život, za njihov rad lučka kapetanija je osnovna institucija koja im omogućuje da … [[Govornik se ne razumije.]] da imaju sve pomorske knjižice itd., itd. tako da je vrlo važna uloga lučke kapetanije ali čujem u javnosti pa možda i među kolegama zastupnicima, mnogi od njih mi šalju dvije institucije. S jedne strane lučku kapetaniju, koja je područna ispostava organizacija ministarstva čija je uprava da sigurnost provedbeno nadležno tijelo u čijemu je sastavu lučka kapetanija, s druge strane lučke uprave, koje su javne ustanove, bile u vlasništvu RH, bilo u vlasništvu županija, ali koje upravljaju točno određenim prostorom, koji im je Vlada dodijelila odlukom utvrđivanja lučkog područja. I tu se puno puta javlja taj jedan, to jedno nerazumijevanju, od poslova, obveza, djelatnosti, nadređenosti, bilo s jedne strane lučke uprave, a bilo s druge strane lučke kapetanije. Dakle, mi ovim zakonom sada kada definiramo područje lučke kapetanije, mi ne definiramo i područje lučke uprave. Mi ne govorimo da je lučka uprava gubi svoju nadležnost nad određenim prostorom, ako mijenjamo nadležnost lučke kapetanije, pa se može dogoditi da pojedina lučka uprava ima prostor u jednoj županiji, ali nadzor nad održavanje tog i praćenje reda na tom lučkom području država lučka uprava, koja dolazi, lučka kapetanija koja dolazi iz druge županije. Dakle, takvih će primjera biti, pogotovo tamo gdje se isprepleće nadležnost, s jedne strane, pomorske kapetanije, a s druge strane lučke uprave, koja jest na lukama unutarnje plovidbe, odnosno, na unutarnjim plovnim putevima, odnosno, na rijekama. Ono što sam svakako htio još posebno izdvojiti, a to je značaj koje jesu u postupku ulaska RH u punopravno članstvo EU učinile lučke kapetanije. To vjerojatno je iz uprave za sigurnost plovidbe, to je vjerojatno malom broju naših sugrađana poznato, ali i jedna od pretpostavki ulaska RH, u punopravno članstvo EU. Bilo je sređivanje hrvatske pomorske administracije s jedne strane, usklađivanje našeg pomorskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, u dijelu koja se odnosi na pomorstvo, ali s treće strane, bila je jedna vrlo konkretna velika obveza pri hrvatskom podmorskom administracijom, ali i pred hrvatskim brodarima, a to je da hrvatska zastava, koju vi u brodove Hrvatske, u vlasništvu hrvatskih brodara, godinama bilo ili, a bilo isključeno ne samo one pomorske administracije i jake pomorske države, čiji su brodari sređeni i čiji pomorci su završili od određene škole i imaju uvjete da mogu zadovoljiti zahtjevne kriterije, tzv. pariškoga memoranduma, koji su učinile sve pomorske države svijeta i o ovisnosti o kvaliteti brodova, kvaliteti pomoraca, te su države bile postavljene od bijele do crne zastave. Kada smo ušli u pregovore za ulazak Hrvatske u punopravno članstvo, naša je zastava bila na sivoj listi, što nam je na određeni način bila jedna od prepreka ulaska Hrvatske u punopravno članstvo EU i u tom procesu kroz svega 3-4 g. uspjeli smo i novim pomorskim zakonikom definirati i omogućiti hrvatskim brodarima obnovu svoje flote, putem našim inspektora koji su ocjenjivali kvalitetu naše flote, trgovačke flote, koji su ocjenjivali sposobnost hrvatskih pomoraca. Morali smo tu flotu i te pomorce izdrilati, do te mjere, da njihov, da naš brod, kada uplovi u London, odnosno, kada uplovi u Amsterdam, kada uplovi u Hamburg, kada uplovi bilo koju luku i kada ga povjeravaju inspektori tih država, da zadovolji sve najveće kriterije, kako bismo se mogli podignuti na bijelu listu. To je bio vrlo zahtjevan posao i za upravo za sigurnost plovidbe i za naše inspektore lučkih kapetanija, a da ne govorim za naše brodare. I u tom vrlo kratkom procesu, ne znam, da li je neka država toliko brzo skočila na listi pariškog memoranduma. Mi danas jesmo na bijeloj listi kada govorimo i o sposobnosti pomoraca i o kvaliteti naših brodova i time nas se legitimira, kao dobru, kvalitetnu pomorsku državu, što možemo zahvaliti velikoj mjeri, djelatnicima uprave za sigurnost plovidbe u ministarstvu i s druge strane, možemo zahvaliti djelatnicima lučkih kapetanija, u prvom redu, inspektorima za sigurnost plovidbe. Evo u tom smislu ja vjerujem da će ovaj zakon, doista omogućiti još kvalitetniji rad lučkih kapetanija, da se poboljšati što je najmanje važnost status zaposlenika lučkih kapetanija u smislu radnog vremena i njihove dostupnosti svim korisnicima usluga lučke kapetanije. Da će se popuniti cjelokupno predviđeno sistematizacijom, predviđeno sistematizacijom radnih mjesta u samim kompanijama, da će na taj način onda i te kapetanije, ispuniti svoju svrhu kako na moru tako i na rijekama. Eto, u tom smislu, mi ćemo u klubu podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministri, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o lučkim kapetanija, kao što je i prethodno bilo i rečeno. Riječ je o zakonu i z '97. g. Ja sam išla malo tražiti neke druge zakone, koji su tako stari, pa me zanimalo da li postoji nešto što još imamo na snazi tako dugovječno, da nije bilo nekakvih izmjena i dopuna, pa nisam baš nešto uspjela naći, što govori u prilog tome, da je bio zakon koji je u principu funkcionirao. Iako u te proteklih, 20-tak g. su se neke stvari promijenile i zasigurno je već to osnov, da se napravi novi zakon i da se na novi način to regulira. Između ostalog, kao što i obrazloženju je rečeno, a i ministar je to spomenuo, dakle ono što mi imamo, mi imamo iz 1774. g. iz doba kada je RH bila u sastavu jedne druge države, dakle, imamo u kontinuitet Austrijskog državnog proglasa u pomorstvu i određene tradicije koje idu iz tog vremena. U međuvremenu od kada je ovaj zakon na snazi, su se desile i niz drugih propisa, desile su se niz drugih problema koje su se pojavili i zasigurno to je jedan od razloga zašto se ministarstvo ne samo odlučilo, nego zato što je jednostavno i shvatilo da je došlo vrijeme da nekako regulativu iz svojih oblasti riješi i da regulira sve ono što je u međuvremenu bio problem, gdje nisu mogli temeljem zakona dati odgovarajuće odgovore, prvenstveno to mislim na teme koje su vezane iz aspekta zaštite okoliša i zaštite prirode. Tu je niz regulativa koje je bilo, niz regulativa vezana uz onečišćenje mora, uz havarije, uz izvlačenje, podrtina, izvlačenje potonulih brodova. Stoga u tom smislu apsolutno je bilo logično da dođe do ovakvog jednog propisa, odnosno, ovakvog jednog zakona. Mi u Klubu GLAS-a i HSU-a, ćemo podržati ovaj zakon iz jednostavnog razloga, uvijek kada govorimo o zakonima, nekako ih dijelimo u nekoliko grupa. Jedna, ovaj zakon spada u onu grupu tehničkih gdje zapravo rješavate tehničke probleme, usklađujete se s zemljama iz okruženja, usklađujete se s direktivama i obvezama koje trebate imati vezane uz direktive EU, ali usklađujete se i uz stvarne probleme koje imate, iz jednostavnog razloga, život i svijet nije stao i ima niz problema na koje je trebalo odgovoriti. I zbog toga je taj zakon tehnički dosta korektno napravljen i definiran. Dolazimo tu do nečeg, neće biti ja vjerujem rijetko koji zakon, gdje nećemo otvoriti problem ljudi i problem onih koji trebaju raditi pojedini posao. Ja sam ne slučajno pitala ministra u njegovom izlaganju, koliko ima inspektora i tada mi je odgovorio, da ima 25 od toga ih je 5 inspektora, koji su inspektori na pomorskom dobru, ovi ostali su drugi. Vi jednostavno se nalazite u situaciji, kada vam zemlja i kada je u smislu gospodarstva se pokaže da postoji nekakav ili napredak ili iskorak ili novi poslovi, onda imate slučaj da u državnu upravu ne možete zaposliti kvalitetan kadara iz jednostavnog razloga, što ih ne možete na adekvatan način platiti, a onda kada sve ide dolje onda nemate potrebe zapošljavanja. Tako da ono što imamo, situacija je sljedeće, imati ćemo s jedne strane jedan pristojan, ja bi tako rekla, zakon, koji će odgovoriti vremenu, koji će reći kako se treba nešto regulirati i onda će imati stvarno stanje na terenu. A stvarno stanje na terenu će biti drugačije, nećemo imati dovoljno ljudi koji će raditi taj posao. Nećemo imati dovoljno ljudi koji će imati sve uvijete i sve elemente da ih radi. Zbog toga mislim, da u dijelu koje propisujete određene uvijete za djelatnike, to je tamo negdje pri zadnjim glavama, malo razmislite i to sam na Odboru zakonodavstva rekla, dakle, mi imamo tu jednu sklonost da budemo jako strogi i da propisujemo vrlo stroge uvijete. I onda nam se u stvarnom životu kada imamo zakone i kada dođemo s tim strogim uvjetima, desi da nemamo ljudi, da nemamo ljudi koji to mogu ispuniti. I onda se dovodimo posljedično u situaciju, da onda imamo nekakva polurješenja, da netko u polurješenju nešto radi. Stoga, budući taj zakon je između ostalog naš odbor je prošao prije ljetne stanke, sada je prvo čitanja, dakle, između prvog i drugog čitanja. Najdobronamjerniji savjet je, ajmo probati, ipak imati propise, koji kada stupe na snagu ćemo ih moći korektno provoditi. I dajte tu glavu koja govori o uvjetima koje treba imati, malo razgovarajte, pozovite na radni sastanak, kolege s terena i malo na radnom sastanku vidite, da li to u ovom trenutku je u stanju možemo ispuniti, da li smo u stanju dobiti ljude koji to mogu raditi? Jer ako niste u stanju dobiti ljude koji mogu raditi, danas imate manjak ljudi, danas imate problem, lučke kapetanije izlaze van, na sve moguće havarije, na sve moguće pozive i to je nešto s čim mi možemo apsolutno reći da Hrvatska to odrađuje kako treba. Uobičajene su vam one situacije i one stvari kada vam netko na luftiću krene u osvajanje hrvatskih otoka, vi zapravo dižete sve i izlazite van. Gospodin Butković je porijeklom iz dijela našeg priobalja, gdje ja imam vikendicu, gdje svako ljeto, dakle, onaj dio ispod Velebita, Novi Vinodolski, svako ljeto, netko krene u osvajanje Krka ili mu se čini, ili krene put Vrbnika, jer mu se čini, da mu je Vrbnik vrlo blizu, onda kada krene negdje zaustavi. Svi dobro znamo kada s Velebita krene bura, ako vam je lijepi dan, otvori se u času, lučke kapetanije dobro rade svoj posao i to treba reći, ali taj posao je odgovoran i zahtjevan. Pitanje je, dakle, one slike, koju mi imamo iz djetinjstva i slikovnica, kada nam se uvijek tog kapetana pokazuje, kao gospodina u pristojnim godinama sa sijedom bradom i sijedom,, kosom, to je naša stvarnost, naši lučki kapetani su glavninom takvi. Dakle, mi moramo zapošljavati nove ljude, moramo, dakle, mladim ljudima omogućivati kada završe pomorske škole, kada steknu iskustvo i na stranim brodovima i sve ostalo da se vrate i da rade tu. I stoga ova glava koja je, dakle, imate cijelo poglavalja, koja govori o zapošljavanja i uvjetima, zbog dobrobit nas svih, zbog te jedne tradicija lučkih kapetanija koje su dobro, gdje mi dobro, dakle, oni dobro rade svoj posao, dajte do drugog čitanja, jedan napor, koji nadam se da neće biti nešto specijalno zahtjevan, razgovarajte malo s njima. Ja sam to čitala kolegama koji su bili na odboru sam ih malo upozoravala, meni se čini da je to dosta strogo i da je to dosta ograničavajuće. Dajte vidite, nemojte donijeti da se donese zakon, samo zato što se netko tvrdoglavi i da onda nećete imati koga zaposliti. Nama se već sada dešava da imamo lučke kapetanije bez odgovarajuće radne snage, vi to dobro znate. A kad je njihovo djelovanje u pitanju, onda je uvijek posljedica za pravo, da se bazično spašava ljudski život, a onda i sva moguća dobra i u tom pogledu, predlažem da do drugog čitanja se napravi napor, u tom dijelu se dopuni ovaj zakon, u prvom čitanju, obzirom da je riječ o jednom korektnom zakonu, zakon koji rješava problematiku koji je, mi iz Kluba GLAS-a i HSU-a ćemo ga podržati. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku da kažem da će klub SDP-a podržati ovaj zakon jer u suštini možemo reći da se radi o jednom dobrom i tehnički korektnom zakonu i ukoliko se bude u cijelosti provodio, možemo stvarno očekivati unaprjeđenje sa aspekta sigurnosti plovidbe te traganje i spašavanje ljudskih života na moru te intervencije kod iznenadnog onečišćenog mora. Također u ovom zakonu kao što ste i dobro odradili to u svom poslu, bilo je bitno utvrditi teritorijalno ustrojstvo i organizaciju rada lučkih kapetanija a to ste i na ovaj način postigli. Osim teritorijalnog ustroja, također, a o tome smo govorili na samoj sjednici nadležnog odbora, da je cilj zakona bio i podizanje kvalitete javnih usluga koje građanima i gospodarskim subjektima pružaju lučke kapetanije i ostale službe sigurnosti plovidbe. Na samoj sjednici je također ukazan i jedan loš primjer koji se događa u primjeni aktualnog zakona koji evo, i vi ste sami konstatirali da nije mijenjan više od 20 g., odnosi se na samu nadležnost definiranu zakonom u kojemu je pokazala da je često neefikasna usluga građanima i subjektima gospodarskim zbog toga što često za rješavanje svojih zahtjeva nisu ljudi odlazili u najbližu lučku kapetaniju nego u nadležnu lučku kapetaniju koja je u nekim slučajevima bila udaljena i 500 km. Također ovim zakonom jasno ste definirali poslove odnosno sigurnosti plovidbe nadzora pomorskog dobra uređuju se pravne obaveze i odgovornosti službenika i namještenika u obavljanju svojih poslova. I da ja evo ne oduzimam dragocjeno vrijeme a ni ne ponavljam opsežne rasprave vas kao ministra, a i oboje kolega, podsjetit ću, klub SDP-a podržati će zakon i vjerujem da ćemo u idućim godinama biti dinamičniji, ne čekati više od 20 g. da bi loš zakon promijenili. Hvala.
Hvala. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Pero Ćosić, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Reiner: Kolega Ćosić, mikrofon.]] Ovim prijedlogom zakona konačno se želi na kvalitetan način urediti teritorijalno ustrojstvo i organizacija rada lučkih kapetanija, utvrditi poslove sigurnosti plovidbe i nadzora pomorskog dobra te način organizacije njihovog obavljanja kao i inspekcijske ovlasti i druga pitanja važnih za rad lučkih kapetanija. Sustav lučkih kapetanija na prostorima RH, čuli smo postoji u kontinuitetu od davne 1774. g. a važeći Zakon o lučkim kapetanijama donesen je 1997. g. Budući da od stupanja na snagu 1997. g. nije mijenjan niti nadopunjavan, u pojedinim svojim odredbama nije više usklađen sa ostalim pozitivno pravnim propisima kojima se uređuje ustrojstvo državne uprave u RH što je dovodilo do niza problema u njegovoj primjeni i provedbi. Naime Zakon o plovidbi lukama unutarnjih voda ovaj zakon je donesen 2007. g. a zadnje izmjene su bile 2014. g. Ovim zakonom su urešena pitanja ustroja rada lučkih kapetanija unutarnje plovidbe kao područnih jedinica ministarstva nadležnih za poslove unutarnje plovidbe. Stupanje na snagu ovog zakona znači razvojne su funkcije sigurnosti plovidbe na moru, funkcija sigurnosti plovidbe na unutarnjim vodama pa je stoga dosadašnja primjena Zakon o lučkim kapetanijama i Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda izazivala niz problema kako u provedbi tako i u primjeni ovih propisa. Važeći Zakon o lučkim kapetanijama samo djelomično određuje teritorijalnu nadležnost pomorskih lučkih kapetanija budući da je definirana nadležnost lučkih kapetanija na prostoru unutarnjih morskih voda, teritorijalnog mora, zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa i epikontinentalnog pojasa RH. To predstavlja veliki problem u provedbi propisanih ovlasti dočim u isto vrijeme Zakon o plovidbi lukama unutarnjih voda uređuje područja nadležnosti lučkih kapetanija unutarnjih voda na način kojim je otežana provedba provedbenih propisa. Tako npr. područja teritorijalne nadležnosti pojedinih lučkih kapetanija unutarnjih voda obuhvaćaju područja više županija pa tako i neke županije u kojima su sjedišta pomorskih lučkih kapetanija. Ovakvo definiranje nadležnosti imaju za posljedicu neefikasnu uslugu kako prema građanima tako i prema zainteresiranim gospodarskim subjektima u RH zbog toga što za rješavanje svojih zahtjeva nisu odlazili u najbližu lučku kapetaniju nego u nadležnu lučku kapetaniju, tako u ovom materijalima se vidi da vlasnik čamca na Neretvi morao je prijaviti plovidbenu nesreću Lučkoj kapetaniji Sisak a ne najbližoj pomorskoj kapetaniji. Prijedlogom ovog zakona, Lučkoj kapetaniji Sisak smanjena je nadležnost tako da gubi područja općine Plitvička jezera iz Ličko-senjske županije te područja NP Krka iz Šibensko-kninske županije kao i sva ostala nespomenuta područja unutarnjih voda, znači jezero Vrana i sve one druge nadležnosti koje je imala ta kapetanija na unutarnjim vodama. Ostaje im nadležnost za vodni put rijeke Save od kilometra i 469 riječnog kilometra, taj podatak nije točan, to je 475 kilometar, reći ću poslije zbog čega. To je ušće velikog struga do granice sa Republikom Slovenijom i rijeke Kupe, područje unutarnjih voda Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske županije, Karlovačke županije, Bjelovarsko-bilogorske županije. Smatram da je dobro što se ovim zakonom predlaže ponovni na jedinstven način organiziranje i osuvremenjavanje djelovanja države uprave vezano uz sustav sigurnosti plovidbe u cjelovitosti i jedinstven sustav sigurnosti plovidbe na cijelom teritoriju RH. To što su izvršene potrebne prilagodbe u organizaciji rada lučkih kapetanija u okviru općih propisa u radu s ciljem efikasnijeg i kvalitetnijeg pružanje javnih usluga, građana zainteresiranih gospodarskim subjektima, to je dobro, međutim, ovo će neminovno povući i odnosno, implicira na to da će se trebati promijeniti i Zakon o lučkim upravama, o kojim je kolega Branko govorio, ako se to ništa ne mijenja, onda sadašnji Zakon o plovidbi lukama unutarnje plovidbe poistovjećuje. Znači nadležno lučke kapetanije, lučke uprave, po tom zakonu su isti teritorij, tako da evo, lučka uprava Sisak, tim će izgubiti svoju nadležnosti recimo na Plitvičkim jezerima, koje su po meni, jednako udaljene od lučke uprave Senj i s tim gubi svoje prihode pa evo, godinama je ona tu ulagala i ne znam u ostale objekte, da se malo o tome vodi račune, kako ta uprava praktičko ne bi trebala više ni postojati, znamo kakav je plovni put na rijeci Savi, pogotovo na ovom uzvodnom dijelu. Također, ovim prijedlogom zakona, nedvojbeno će se utvrditi sveobuhvatne granice administrativno teritorijalne nadležnosti lučkih kapetanija na kopunu, na morskom prostoru unutarnjih morskih vodu, teritorijalnih mora i epikontinentalnog pojasa u RH s ciljem postizanja veće učinkovitosti u radu cijele službe u provedbi propisa iz propisa sigurnosti plovidbe i zaštite okoliša od onečišćenja s pomorskih objekata i plovnih objekata unutarnje plovidbe. … [[Govornik se ne razumije.]] ovdje preložio da se prilikom izrade konačnog prijedloga zakona, predlagatelj ima u vidu da izvrši korekciju u čl. 13. u cijelu kojim se utvrđuje nadležnost za obavljanje poslova sigurnosti plovidbe za lučku kapetaniju Slavonski Brod, to je točka 17. U ovom prijedlogu zakona, navedeno je da je lučka kapetanija Slavonski Brod ima svoje teritorijalne ovlasti, između ostalog nadležna za obavljanje poslova sigurnosne plovidbe za vodni put rijeke Save od riječnog kilometra 207 Račinovci, do riječnog kilometra 469 ušće Velikog Struga. Što nije ispravno, naime novim mjerenjem i održavanje rijeke Save, a to u biti nije toliko novo mjerenje, ono je staro bar 15-tak g. a možda i više, navedena … [[Govornik se ne razumije.]] postala je stacionara oznake riječni kilometar 210 plus 800 Račinovci to je znači riječni kilometar gdje mi graničimo sa RH, a riječni kilometar 475 je ušće Veliko Struga. Navedeni krivi podaci su vjerojatno preuzeti iz ovog važećeg zakona o plovidbi lukama na unutarnjim vodama, gdje u čl. 204. gdje se to definira, to je napravljen lapsus, a u istom tom zakonu čl. 105. gdje se određuje plovni put ispravno su navedene te stacionaže, pa evo, to se odražava znači na onu početnu stacionažu i teritorijalno ustrojstvu lučke kapetanije Sisak. Podržavam rješenje kojim se službe sigurnosti, pomorske i u nutarnje plovidbe, ponovno organiziraju jedinstveni sustav sigurnosti plovidbe, sastavljen od svih lučkih kapetanija, službe traganja i spašavanje na more, te službi za upravljanje pomorskim i riječnim prometom, čime se postiže sveobuhvatno integriranja sustava pomorskih lučkih kapetanija i lučkih kapetanija unutarnjih plovidbe. I ovim zakonom je također definiran da se nacionalna središnjica za usklađivanje, traganje i spašavanje na moru, sa sjedištem u Rijeci, to je definiralo, međutim, ovim prijedlogom zakona, nije detaljnije uređeno traganje i spašavanje na unutarnjim vodama, znači na rijekama i jezerima. To je detaljnije urađeno Zakonom o plovidbi i lukama na unutarnjim vodama. Naime, ustrojena je u okviru agencije za plovne puteve nacionalna ris središnjica to je Riječki informacijski sustav koja prati i nadzire plovidbu na Savi, Dravi i Dunavu, nadležnost na eventualnim … [[Govornik se ne razumije.]] situacijama, po pitanju sigurnosti, odnosno, traganje i spašavanja preuzima nadležna lučka kapetanija, a ona i dalje angažira potrebne službe, da li gorsku službu spašavanja, policiju, županijske stožere. Međutim, mislim da bi to trebalo detaljnije razraditi i u ovome zakonu, pogotovo što se najavljuje i ukidanje te agencije i sve one mjere koje proizlaze, tako da mislim da se to nekako ili spoji sa ovom … [[Govornik se ne razumije.]] traganje i spašavanje na moru, kao jedan dio te agencije, te službe. Smatram da ovaj zakon i bilo bi dobro da je išao zajedno sa Zakonom o plovidbi i lukama unutarnjim vodama, kako bi se uskladili po pitanju nadležnosti lučkih kapetanija i sigurnosti plovidbe na cijelom području RH, kako se ne bi nastavila daljnja kolizija ovih zakona, tim više što ovim zakonu prelazi … [[Govornik se ne razumije.]] nisu stavljeni izvan snage članci koji se tiču teritorijalnog ustrojstva, a evo i sami ste skratili sisačko područje, znači trebalo je poništiti to u onom drugom zakonu koji je ispod ovoga zakona. Tako da mislim da može članci koji se tiču sigurnosti, onoliko koliko sam ja mogao provjeriti, mislim da su oni u redu. Na kraju, istaknuo bi da podržavam predloženi zakon, te molim da prilikom izrade konačnog prijedloga zakona, predlagatelj razmotri iznesene primjedbe i prijedloge. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ćosić ja sam rekao i vi ste potvrdili i pohvalili činjenicu da se definira zakonom na teritoriji i područje pojedine lučke kapetanije, odnosno, njena nadležnost. Iz ovog što ste vi rekli, iščitava se da lučka uprava Sisak, ima određene prihode temeljem pružanja usluga … [[Govornik se ne razumije.]] ili lučke pristojbe, ja sad ne znam točno na Plitvičkim jezerima, a da sada te prihode praktično gubi, zbog toga što nadležnost nad Plitvičkim jezerima preuzima lučka kapetanija Senj, dakle, tu se ništa ne mijenja. One poslove koje je do sada obavljala lučka kapetanija na području Plitvičkih jezera, sada će obavljati lučka kapetanija Senj, ali poslove koje je do sada obavljala lučka uprava Sisak, će i dalje … [[Govornik se ne razumije.]] prihode koje je ona i do sada ubirala lučka uprava temeljem Zakona o plovidbenim vodama će i dalje ubirati lučka uprava. Po tome se tu ništa nije promijenilo jer ovaj zakon ne ulazi u nadležnost na bilo koji način umanjuje nadležnost i poslove same lučke uprave Sisak.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ćosića.
Zahvaljujem kolega Bačić, ako je to tako, to je u redu, naime u Zakonu po plovidbi i lukama unutarnjim vodama su striktno vezane za teritoriju, nadležnost, kapetanije i lučke uprave. Imaju istu nadležnost i ako dolazi do ovoga, onda taj zakon, ovo nije u skladu s tim zakonom. Znači mijenjaju se teritorija, a lučka u prava po tom zakonu gubi taj teritorij, jer ona funkcionira po tom zakonu o unutarnjoj plovidbi. Može biti, normalno, da može doći da kažem dekonstrukciji nadležnosti i lučkih uprava, slažem se, ali evo, trebalo je voditi računa, da neke lučke uprave, koje tamo gospodare, godinama i teritorijalno nisu ništa dalje od toga, da ne izgube i da kažem svoje prihode, kod tog treba voditi računa. Podržavam svakako sigurnost da se stavi na jedno mjesto.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Želim i ja nekoliko riječi o Zakonu o lučkoj kapetaniji, u prvom čitanju. S obzirom da dolazim iz lokalne samouprave koja je na moru, a znamo što, ministar je bio gradonačelnik jednog grada na moru, s poznatom ispostavom, još poznatijim kapetanom i znamo što nam znači lučka kapetanija i zašto se čelnici lokalnih samouprava bore da imaju na svom prostoru lučku kapetaniju pogotovo ako želi biti dobra turistička destinacija, koja može pružiti sve usluge, turistima, posebno nautičarima, onima koji vole ploviti, a naravno, imati koristi od toga i domicilno stanovništvo. Kada nešto postoji 170 g. kao služba s svojim ustrojem, koji je danas dosegao to da imamo 2 VTS centra, 12 kapetanija, 72 ispostave sa 370 gotovo zaposlenih, gdje još fali očito po sistematizaciji, 100 zaposlenih, jasno je da je bila potreba da se taj sustav konačno nakon 20-tak g. još bolje promisli, pa makar se vratili i na ono što smo imali do '97 g. koje jedinstveni sustav sigurnosti unutarnje plovidbe i sigurnosti plovidbe na moru. Zašto lučka kapetanija nama jeste važna? Mi na moru prilikom koncesijoniranja, trebamo lučke kapetane, trebamo njihova znanja, da onda, onog trenutka kada nešto napravimo i izdamo određena rješenja, da imamo nekoga tko to može nadzirati. I dobro je što ste uveli sada, ovo da netko kao ovlašteni službenik, tijekom pregleda pomorskog dobra, može usmeno, odmah, zaustaviti radove, znači usmenim rješenjima, iako je to malo upitno kako je to usmeno rješenje, ali povuci traku, zaveži, stavi žig i zaustavi daljnje uništavanje pomorskog dobra. Mislim da je to jako dobro. Da imao dobru odredbu, u kojem bez pisanog naloga, neposrednog nadređenog službenika upućujete na traganje i spašavanje najbližeg ili najboljeg ili onog koji može obraditi traganje i spašavanje, a onda se rješava papirologija, što je isto jako važno. I ovo da je u svakom trenutku lučki kapetan, ovlašten da može pregledati sve na pomorskom dobru. Zaista, mi na pomorskom dobru, u toku godine imamo puno događaja, koja ne možemo kontrolirati, kao načelnici, gradonačelnici i svaki poziv prema lučkom kapetanu, po meni bi trebao biti, neke vrste izvršnosti. Međutim, moram reći da nemamo uvijek takvu reakciju. Lučka kapetanija ima puno posla, pogotovo danas, registracija brodova, oprema, pregledi, itd. zadovoljavanje svih uvjeta, ali u trenutku, znači kada nam krene turistička sezona, jednostavno nemaju ekipiranost, da bi mogli funkcionirati na više razina. Znači uredski posao i posao na moru i posao nadgledanja svih prijavljenih nepravilnosti na pomorskom dobru. To jednostavno moramo reći i zato je dobro da ako ovaj zakon to omogući, da se što prije pronađu, a mislim da ima mladih školovanih ljudi, koji mogu zadovoljiti uvjete, da se popune ovih 100-njak radnih mjesta u lučkim kapetanija. To je jedan problem. Drugi je problem, što mi želimo, kažem uvijek imati ispostavu lučke kapetanije, a nemamo riješene odnose u smislu prostora unutar kojeg oni rade. Znači, mnogi prostori su u najmovima, ili su na raspolaganju, dani od strane lokalne samouprave i do kraja nikad riješeni odnosi, na koji način da to riješe. Mislim da bi trebao biti zadatak središnje države da te prostore ima u svom vlasništvu, sve i jednog. Kakve jesu da jesu da se obnavljaju ili da budu bolje, ili da se kupuju novi, ali da budu riješeni. Grad Rab smo riješili jako lijepo i da je to zaista jedan zadovoljavajući i super uređen prostor u kojem vidite da je zadovoljan i korisnik i domaći čovjek i turista znači, ali i onaj tko unutra radi i ima svoje poslove. A mislim da možemo to rješavati i na svim drugim prostorima, s time da se planiraju sredstva, da se te stvari zaista riješe. Jer svi kažu, kada te pogledaju i dođe lučki kapetan, kada malo zatrubi, približi mi se, to je vlast na moru, to poštovanje, prema njemu je nešto što se stvaralo desetljećima i mislim da ti ljudi zaslužuju, kao i policija koja također ima svoje nadležnosti, maksimum su porta središnje države i mislim da će imati, ne samo kroz ovaj zakon, nego i vas kao vodećih ljudi, ovog ministarstva, da im se ti statusi riješe, da ne budemo samo formalni i da navedemo što je njihova obveza, vidimo da je ona 24 satna. Da jednostavno, pokušamo do slijedećeg ljeta biti bolji možda nego što je to bilo od ove godine. Znači na vrijeme natječaji, da na vrijeme imamo one sezonske djelatnike, da nam se ne ponavljaju natječaji kroz cijelu godinu, ne, znam, pa ne dobijemo nikoga, ne. Jer moramo priznati da radimo naplatu i da je ovo jedna isplativa služba. Znači ona u državni proračun, donosi novce i to nisu mali novci, to su zaista veliki iznosi i isplati se ulagati od strane države u ovakvu jednu službu i njihov status, njihov izgled, njihov prostor u kojem rade i brod. Ne znam kako stojimo s brodovima, ali mislim da postoji potreba da možda za obnavljanja jednog djela brodova lučkih kapetana, barem ono što sam ja vidio na prostoru mog otoka ali da zaista ti ljudi osjete kao što smo išli sada jednom sustavu Domovinske sigurnosti koji je zaista sada već i prepoznatljiv, koji je pokazao svoje rezultate u toku ove godine u cijelosti, posebno u ljeti znači gdje imamo prostor, gdje je uređena vojska, gdje se uređuje pitanje policija, da i lučka kapetanija dobije jedan status, da zaista ti ljudi budu potpomognuti od središnje države uz pomoć ovog zakona ali kažem, još više i sredstava koja bih trebali platiti da bi oni ostvarili dobru svoju namjeru ili svoju ulogu. Zato evo, još jedanput podržavam ovaj zakon i nadam se da ćemo ga vrlo brzo ne samo ovaj, nego i onaj slijedeći koji bi trebao riješiti pitanje pomorskog dobra i upravljanje lukama, također imati vrlo brzo na raspravi kako bi na vrijeme mogli pripremati sezonu 2019. g. i dočekati je još bolje nego što je to bilo do sada. Hvala lijepo.
Hvala, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja bi se malo referirala na onaj dio uvodno kad ste govorili o nadzoru pomorskog dobra i na usmenom rješenju. Pomorsko dobro je nešto što zaista moramo štititi i ono što imamo prilike vidjeti i što smo imali prilike vidjeti jedanput kad nastaje devastacija, nastaje devastacija odmah. Ako se uđu u postupak, a svi znamo kako taj postupak ide, pa se vrati ured, pa onda izda rješenje, pa onda nema kom dostaviti to rješenje jer ovog nema, prošla baba s kolačima kako bi se reklo u kraju iz kojeg ja dolazim. Zbog toga se mi jednostavno u propisima ako želim biti operativni ćemo morati uvoditi u određenim slučajevima zaista to usmeno rješenje jer je to jedini način na koji se može zaista promptno govoriti odnosno promptno raditi. Ja sam vidjela ne jedan primjer gdje ljudi koji su radili građevinske radove, istrpavali su u more jer im je to bilo najzgodnije.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, zato sam i rekao da mi se to posebno sviđa zato jer mislim da lučki kapetan već sada ima dovoljno autoriteta kad se pojavi bilo gdje na pomorskom dobru, bilo da on kontrolira da li je ležaljka na mjestu gdje treba biti ili netko radi nešto neovlašteno, da može usmeno reći svoje rješenje i napraviti posao, zaustaviti nešto ako je loše, pa ćemo pisati ili dogovarati se, kako ćemo zapisati ili napisati nešto ali neka se zaustavi ono što se radilo jer jednostavno ljudi danas zaista ne prežu od svakakvih aktivnosti na pomorskom dobru a lučka kapetanija je po našim zakonima, jedina koja to može na neki način zaustaviti. Lokalne samouprave nažalost kad smo kod pomorskog dobra, imaju određene mogućnosti ali nisu utemeljene puno više na zakonu nego što to može lučka kapetanija, zato su važne i zato ih kažem, podržavam, i ovaj zakon.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabra, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo postoje zakone koji izazivaju jednodušnu ocjenu o kvaliteti u ovoj sabornici, bez obzira da li se radi o vladajućima ili oporbi, ovo je dakle jedan zakon tako da u svojoj kratkoj raspravi rekao bih da ovaj zakon na kvalitetan način sigurno doprinosi većoj sigurnosti plovidbe, traganje i spašavanje ljudskih života na moru te posebno što je značajno za naš Jadran, intervencija kod iznenadnog onečišćavanja mora. Važno je također što on nam omogućava jednostavnije zapošljavanje pomoraca brodaraca na kopnu nakon prestanka plovidbene službe i ono što želim posebno naglasiti i zbog čega sam se najviše javio za riječ, da bolje regulira rad tijekom turističke sezone pa je je možda ovo prilika da ovdje iz hrvatske sabornice zahvalimo se svim lučkim kapetanijama, svim zaposlenima u lučkim kapetanijama na ogromnom poslu koji su odradili ovo ljeto kada je na vrhuncu turističke sezone bilo i oko 60 000 plovila na našem Jadranu. Ono što želim skrenuti pažnju na jedan članak, a to je članak 33. gospodine ministre, obzirom da nedavno ministar uprave gospodin Kuščević je govorio o tome da ćemo smanjiti broj državnih dužnosnika i da će svi ravnatelji uprave biti u statusu službenika, u članku 33. evo prijedloga piše da upravom upravlja ravnatelj sa statusom državnog dužnosnika nadležnog za sigurnost plovidbe kojeg imenuje i razrješuje Vlada RH na prijedlog ministra, tako da se taj članak više onda ne uklapa u taj prijedlog kako ga najavljuje gospodin Kuščević gdje ravnatelji uprava neće biti dužnosnici nego državni službenici, pa samo vidite da li je to potrebno korigirati ili nije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. S time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo sada na glasovanje. Prijedlog zakona o lučkim kapetanijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 382., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno Prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o lučkim kapetanijama, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja tekst Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je 108 glasova za i 15 suzdržanih donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
I sada ćemo prijeći na slijedeću točku a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 394 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Čini mi se da da, poštovani Juro Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle čast mi je upoznati vas sa onim što Vlada ima za potrebno, prije nego vi počnete raspravljati o Zakonu o prekršajima. Dakle radi se o petim izmjenama i dopunama prekršajnog zakona. Direktna su posljedica reforme pravosudnog sustava koja se provodi kroz postojeću reorganizaciju mreže prvostupanjskih sudova u RH i odgovarajuće izmjene Zakona o sudovima u istom vremenskom okviru, zajedno s izmjenama zakona o područjima i sjedištima sudova te zakona o državnom sudbenom vijeću. Ciljevi koji će se postići jesu omogućavanje spajanja općinskih i prekršajnih sudova, unapređenje sustava upravljanja sudovima te obavljanja poslova sudske i pravosudne uprave. Spajanje općinskih i prekršajnih sudova provest će se na način da prekršajni sudovi kao posebna vrsta više neće postojati pa zbog organizacijskog spajanja prekršajnih sudova s općinskim sudovima treba odgovarajuće uskladiti, odnosno prilagoditi tekst važećeg prekršajnog zakona što se ovim izmjenama čini. Predmetno spajanje općinskih i prekršajnih sudova polazi od činjenice da je zadnjih godina značajno smanjen priljev prekršajnih predmeta. Broj neriješenih prekršajnih predmeta na kraju 2015. iznosio je 69 500, na kraju 2016. 56 500, a na kraju 2017. godine iznosio je 40 737 pa je time … [[Govornik se ne razumije.]] došlo i do značajnog smanjenja opterećenosti sudaca prekršajnih sudova. Značajan pad priljeva prekršajnih predmeta, nakon izmjena mjerodavnog prekršajnog zakonodavstva pokazao je neperspektivnost daljnjeg zadržavanja posebnog ustroja prekršajnih sudova čijim će spajanjem s općinskim sudovima biti omogućeno racionalnije korištenje sudaca i službeničkih potencijala. Spajanje općinskih i prekršajnih sudova osigurat će se optimalno korištenje kadrova na sudovima, a prekršajni sudovi bi postali odjeli unutar općinskih sudova te bi se višak sudaca mogao s prekršajnog predmeta preusmjeriti u druge grane sudovanja u kojima postoji deficit kadrova i gdje je opterećenje znatno veće. Prema tome, glavni razlog donošenja ovog zakona o izmjenama i dopunama prekršajnog zakona jest spajanje općinskih i prekršajnih sudova i rekao bih tehnička prilagodba teksta prekršajnog zakona koja će omogućiti funkcionalno spajanje, odnosno nesmetanu primjenu prekršajnog zakona u takvim uvjetima. Uz to, izmijenjeno je nekoliko odredbi radi daljnje harmonizacije sa zakonom o kaznenom postupku u pogledu odlučivanja i prava na naknadu troškova postupka i u pogledu granica ispitivanja prvostupanjske presude. Ova vrsta harmonizacije sada se posebno pokazuje opravdanom u uvjetima prestanka postojanja prekršajnih sudova kao zasebne vrste sudova i prenošenja nadležnosti prekršajnog sudovanja na općinsku razinu. Osim navedenog, ovim izmjenama i dopunama prekršajnog zakona otklonjeni su neki nomotehnički nedostaci u članku 13. razrješenje odredbi radi otklanjanja nerazumijevanja primjene u praksi članaka 17, 18 i 19 i ispravljene očigledne greške u pisanju u tekstu važećeg zakona o prekršajima, primjerice se navodi članak 24. Hvala vam na pozornosti i ostajemo tu sa vama za raspravu.
Hvala lijepa. Želi li član, a imamo jednu, oprostite, imamo jednu repliku. Gospodin Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ovu repliku bi trebalo više tumačiti kao ispravak netočnog navoda i nadam se da se će uvaženi gospodin državni tajnik složiti samnom i kada bude davao odgovor prihvatiti ovo što ću reći. Dakle niste u potpunosti bili točni kada ste rekli da se ovime ukidaju prekršajni sudovi i spajaju budući, ako promatramo zakon vidimo da se i nadalje govori o općinskom prekršajnom sudu u Splitu, o općinskom prekršajnom sudu u Zagrebu i visokom prekršajnom sudu tako da vas molim da korigirate i da budemo potpuno precizni pa kažemo da se ovime spaja većina prekršajnih sudova, a ona dva najveća koja imaju gro predmeta, barem po onome kako ja čitam zakon i nadalje ostaju. Hvala vam lijepo.
Želite li odgovoriti? Izvolite.
To spajanje i to nazivlje je promijenjeno u drugim zakonima, dakle mi ovdje prilagođavamo toj činjenici Zakon o prekršajima, a vi ste u pravu dakle, ali nije bilo potrebe od ovih izmjena govorit o tome jer je to govoreno u paketu zakona koji su već usvojeni. … [[Upadica se ne čuje.]] Popravit ćemo ako …
Hvala lijepa. Sada, želi li netko iz izvjestitelja odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Zlatko Hasanbegović, Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, izgleda da smo si suđeni međusobno, trajno. Poštovani državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Ova novela prekršajnog zakona dio je onoga što već dugi niz desetljeća nazivamo reformom pravosuđa, pojmom pretvorenim u tek jednu od hrvatskih političkih i društvenih floskula, a što mnogi pravnici, kako pravni teoretičari, tako i pravni praktičari nazivaju poplavom palijativnih, u pravilu slabo domišljenih, nerazrađenih i neusklađenih mjera koje imaju višestruke negativne posljedice, a u pravni sustav unose nesigurnost. Zbog bezbrojnih zakonskih novela na svakom se koraku može čuti da, primjerice izmjene kaznenog zakona, vode mrtvu trku s izmjenama ovršnog zakona pa i iskusnim pravnicima na samome početku ozbiljan napor utvrditi koji se zakon, koja zakonska redakcija uopće primjenjuje da bi tek nakon toga mogli, počeli razmišljati kako se taj zakon primjenjuje. Iz tih razloga lako je zamisliti kako je onda prosječnom građaninu koji nije pravnik i koji bi i u složenim situacijama htio postupiti sukladno Zakonu, bilo kao ovlaštenik nekoga prava, bilo kao obveznik u najširem smislu riječi, ali ne zna kojega propisa se treba držati. Onog od prošlog mjeseca, onog iz proljeća ili onog iz lanjske jeseni. Tužaljka zbog prečestih zakonskih izmjena nije dakle neka teorijska lamentacija nego problem koji se reflektira na cijeli život. Napose onaj gospodarski potičući poslovnu nelojalnost, kulturu neplaćanja i slabeći ono što nazivamo moralom hrvatskog društva. Nažalost, kao i drugdje, mi se i ovdje pouzdajemo u kozmetičke mjere misleći da će spajanje prekršajnih s općinskim sudovima dovesti do popravljanja teškog stanja u pravosuđu i pojeftinjenju sudskih postupaka. Tako se mislilo i prije nekoliko godina kada se ukidanjem većine općinskih sudova i njihovim pretvaranjem u stalne službe omogućilo da se primjerice, spor između stanovnika Krka i Punta na otoku Krku u kojem stranke zastupaju odvjetnice iz grada Krka, ne vodi u Krku nego u Delnicama. Tamo je valjda čak i iz Punta bliže i jeftinije doći nego u Krk. U kontekstu ovog zakonskog prijedloga, bojimo se da će se nešto slično dogoditi i sada. U numeričkom će se smislu naravno povećati broj sudaca općinskih sudova koji danas visoko iznad europskog prosjeka, ali ni brojnost sudaca, pa ni brzina sudovanja koliko god ona bila važna, a doista jest iznimno važna, ne smiju biti ključno mjerilo u reformi pravosuđa. Na prvo mjesto treba staviti kakvoću sudovanja, kakvoća sudovanja je ključni čimbenik smanjenja broja sudskih spisa, baš kao što je ona ključni čimbenik pravne sigurnosti, a to onda znači i važan element gospodarskog i kulturnog napretka. Suci prekršajnih sudova čiju stručnost uopće ne želimo dovoditi u pitanje, sudili su u prekršajnim predmetima, pa im nedostaje i znanja i iskustva za sudovanje u drugim granama prava. Nerealno je očekivati da će se i najvrsniji među njima lako i brzo snaći jer bez ikakve dodatne izobrazbe i prijelaznog razdoblja će se naći u situaciji u kojoj bi se našao primjerice vrstan kardiolog u oftamološkoj ordinaciji ili obrnuto, kao što bi se takvi liječnici vježbali na pacjentima bez obzira na zdravstvene posljedice tih pokusa, tako će se ovi suci vježbati na strankama, njihovim pravima i obvezama kojima mnogima od njih to znači egzistenciju zapravo goli život. No, stječe se dojam da je predlagatelju to potpuno nebitno, teži se kratkoročnim učincima i jeftinim dojmovima, ne dubinskoj strukturnoj i korjenitoj reformi hrvatskog pravosuđa. Tako je uostalom, na svim drugim područjima javnog života u duhu činovničke filozofije gospodina Plenkovića, važna je tzv. stabilnost i tzv. rejting, budućnost i sudbina hrvatskoga naroda i njegove države ovu tehničku Vladu uopće ne zanimaju. Zato i u predloženoj zakonskoj noveli nalazimo površnosti i nedosljednosti. Tako primjerice iz predlagateljevih uvodnih napomena ocjena stanja itd. koje su usput kazano, pisane vrlo slabih Hrvatskim jezikom. Suštinski, priliv, osigurati će se itd., proizlazi da se sukladno izmjenama Zakona o sudovima ukidaju prekršajni sudovi koji postaju posebnim odjelima općinskih sudova. To se onda pretače u čl. 1. i 2. i 3. novele kojima se u čl. 82., 92. i 93. postojećega zakonskog teksta riječ prekršajni, odnosno sintagma prekršajni sud zamjenjuje riječima općinski odnosno općinski sud u odgovarajućim padežima. Međutim, kao što smo i čuli, to nije ni ispravo niti dosljedno jer u Zagrebu i Splitu ostaju postojati zasebni prekršajni sudovi. Oni se izrijekom spominju u čl. 4. novele odnosno u budućem 94. Prekršajnog zakona. Njihovo će postojanje, dakle biti u koliziji s novom redakcijom članka 82., 92. i 93., pa to treba ispraviti na vrijeme. Nedosljednost se nastavlja i u čl. 5. novele prema kojem bi budući čl. 95. Prekršajnog zakona predviđao da visoki prekršajni sud odlučuje između ostaloga, o žalbama općinskih sudova u prekršajnim predmetima. Međutim, općinski prekršajni sud u Zagrebu i općinski prekršajni sud u Splitu neće biti sudovi opće nadležnosti, dakle općinski sudovi koji sude u pojedinim vrstama predmeta, građanskim, kaznenim, prekršajnim, nego će biti posebni sudovi. Zato i njih iz razloga pravne sigurnosti treba izrijekom spomenuti u čl. 5. To treba provesti i u idućim zakonskim člancima, ne ostavljajući sudskoj praksi da tumači kako opća formula u sudovima opće nadležnosti obuhvaća i dva suda s posebnim nadležnosti. Na kraju tek potanko čl. 30. sadrži tzv. kosi padež, pa riječ predmeti treba zamijeniti riječju predmete. Klub Neovisni za Hrvatsku sukladno izrečenom u postupak će uputiti predmetne amandmane, a od predlagatelja očekujemo njihovo prihvaćanje. Hvala.
Dobro. Pređimo na drugu govornicu, gospođu Mariju Jelkovac ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Evo, pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Prekršajnog zakona koji je donesen 2007. godine a stupio na snagu 1.1.2008. godine. Zakon je mijenjan dva puta, 2013. godine a te izmjene bile su reformskog karaktera i to zbog rasterećenja sudova, povećanja učinkovitosti izvršenja odluka odnosno naplate novčanih kazni, efikasnije prisilne naplate je pojednostavljenje i ubrzanje postupaka radi povećanja efikasnosti i kapaciteta sudova. Treće i četvrte izmjene Prekršajnog zakona iz 2015. godine bile su provedene zbog prenošenja obvezujućih akata EU u naše zakonodavstvo. Ove 5. izmjene direktna su posljedica kao što je rekao i državni tajnik reforme pravosudnog sustava koje smo ustvari izglasali u srpnju ove godine. Dakle cilj ovih izmjena je omogućavanje spajanja općinskih i prekršajnih sudova, unapređenje upravljanja sudovima te obavljanja poslova sudske i pravosudne uprave. Prekršajni sudovi ne bi bili više ustvari kao do sada samostalni pa ih treba, ustvari tu promjenu treba urediti samim prekršajnim zakonom. Spajanje općinskih i prekršajnih sudova polazi od činjenice da se što je utvrđeno analizom značajno smanjio priljev prekršajnih predmeta pa je na taj način smanjeno i opterećenje prekršajnih sudaca. Dakle moramo se svi složiti s time da ne bi bilo pravedno da suci na neki način imaju istu plaću a nisu jednako opterećeni predmetima. I zato smatram da je ustvari ova predložena izmjena dobra, da vodi racionalizaciji poslovanja a i efikasnosti. A s druge strane i pravednosti na način da bi suci trebali biti ravnomjerno opterećeni predmetima. Što se tiče ostalih promjena unutar ovog prijedloga postoji također izmjena nekoliko odredbi a radi usklađenja sa ZKP-om i to u pogledu odlučivanja prava na naknadu troškova postupka i u pogledu granica ispitivanja prvostupanjske presude. Za provođenje ovog zakona nisu potrebna dodatna sredstva i obzirom da ovaj prijedlog je ustvari dio ili možemo reći posljedica promjena koje su se dogodile, već ustvari izglasanim zakonima a dio su pravosudne reforme mi ćemo kao klub podržati i Izmjene prekršajnog zakona jer smatramo da će sve to zajedno doprinijeti efikasnosti sudova. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospođo Jelkovac. Sada ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, umirovljenika, gospodin Hrelja. Izvolite.
…/Govornik govori talijanski jezik./ [[Upadica Radin: Sada ćete morati...]] Pozdrav potpredsjedniku na njegovom materinjem jeziku [[Upadica Radin: Sada ćete morati cijeli govor držati na talijanskom.]] E to bi bilo malo teže. Evo, čisto da malo razbijemo dosadu. Što se tiče Prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, Klub GLAS-a i HSU-a će o ovom prijedlogu zakona biti poprilično suzdržan, dakle nećemo biti protiv nečega što smo već usvojili ovdje u Hrvatskom saboru ali biti ćemo suzdržani iz već rečenih, da ne ponavljam dilema oko buduće kvalitete sudovanja u prekršajnom postupku. Naime, točno je da su prekršajni suci imali lakše ili niže kriterije za postati prekršajni sudac u odnosu na općinske suce i da će to doista ostaviti određene posljedice u kvaliteti donošenja presuda. Prema tome, drugo pitanje da nismo dosljedno odredili, odnosno da nismo u svim sferama imali iste kriterije i ostavili županijske sudove za drugostupanjske sudove nego ovdje imamo iskakanja, imamo Visoki prekršajni sud ili imamo Prekršajne sudove u Zagrebu i Splitu. Prema tome, nismo, ne postavljamo cijeli sustav jednoznačno. No, s obzirom da se ovo radi o prvom čitanju možda ima i dovoljno vremena da se neke stvari još i eventualno momotehničke greške isprave. Koristim priliku da, s obzirom da nije materija ovog zakona ali je materija po kojem će suci i sudovi iz ovog zakona suditi, da skrenem pažnju na jedan zakon koji smo naslijedili iz bivše države iz 1977., zadnja izmjena je bila 1994. godine, nedopustivo je da mi takav zakon imamo u našem zakonodavstvu. Radi se o Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira, to je propust svih dosadašnjih Vlada. Mi u tom zakonu govorimo o kaznama u DM-ovima, u Deutche Mark-ama i njihove protuvrijednosti u kunama. Govorimo o skupštinama općina ili skupštinama gradskih općina, govorimo, samo malo. Točno ovako piše, jel. Samo trenutak [[Upadica: Zajednica općina.]] Da, da, o zajednicama. Dobro, nije bitno sad. Nećemo trošiti vrijeme na to. Kazne uopće ne odvraćaju, visine kazne ne odvraćaju prekršitelje od daljnjeg činjenja takvih prekršaja. Vi ako, s oproštenjem, netko pljune poslodavca, pardon, policajca u postupanju, dobit će kaznu od 100 eura, naravno ako ne dobije nešto po nosu, jel. Ali, dobit će kaznu od 100 eura, to je najveća zapriječena kazna. Pri tome, ako bude u pritvoru par sati to će mu se smanjiti za 300 kuna. Dakle, imamo jedan Zakon koji totalno nije, dakle nije funkcionalan u smislu prevencije prekršaja, a preuređujemo sustav koji će odlučivati o prekršajima i kažnjavanju prekršaja. Dakle, ja očekujem da će Vlada RH, Ministarstvo pravosuđa možda do drugog čitanja nama ponuditi i izmjene dopune ili potpuno novi Zakon o prekršajima protiv javnog reda i mira. Ja znam zašto se otprilike to ne dira jer u sadržaju ovog Zakona su i prekršajne odredbe o isticanju nekih zabranjenih simbola. Očito da je to kamen smutnje zbog čega se nitko nije prihvatio izrade novog Zakona. Međutim, mi ni ne znamo koliko zbog takvih možda dnevno-političkih razloga činimo zlo svom društvu i ne djelujemo putem prekršajnih sudova na suzbijanje porasta prekršaja protiv javnog reda i mira. Prema tome, nadam se da će Ministarstvo pravosuđa na neki način uvažiti ovo što sam rekao tako da ćemo možda do slijedećeg čitanja imati obadva zakona ovdje pred nama. Još da kažem što je neusklađeno u tom Zakonu. Neusklađena je visina i vrsta sankcija s odredbama prekršajnog zakona, nerazmjer između visine propisanih kazni i stupnja remećenja reda i društvene opasnosti pojedinih inkriminiranih radnji odnosno propisane razmjerno manje novčane kazne, propisuje najmanju novčanu kaznu u visini 50 DEM, 25,56 eura, oko 190 kuna, a najveću novčanu kaznu u visini od 350 DEM ili 178 eura odnosno 1340 kuna. Alternativno propisuje kaznu zatvora s gornjom granicom u trajanju do 30 dana, što gotovo da nitko nije koristio. Zakonski opisi prekršaja iz određenih odredbi preklapaju se sa zakonskim opisima prekršaja iz drugih zakona. Uglavnom, imamo neaktualnu terminologiju, u zakonskom tekstu koriste se primjerice zastarjeli termini državni organi, ugostiteljska organizacija, skupština općine, ne daje se definicija javnog mjesta, tako da je pred novi Zakon stavljen zadatak kvalitetnijeg utvrđivanja obilježja prekršaja odnosno zadatak da se uredi prekršaje protiv javnog reda. Dakle, još jednom ponavljam, smatramo da se ovim Zakonom ne rješava cijelo ovo područje, da je ovo samo segment koji uređuje gdje i kako će funkcionirati prekršajni sudovi sa ovom dilemom koja je i moj prethodnik odnosno kolega Hasanbegović izrekao i ništa ne rješava u području borbe protiv ajmo reći, povećanja prekršaja odnosno povećanja obima prekršaja koji će ovi sudovi morati suditi, konkretno govorim o prekršajima protiv javnog reda i mira jer oni su nedvosmisleno u većini predmet sudovanja na prekršajnim sudovima, a nemamo jasne odredbe i još jednom apeliram da ministarstvo priredi možda i prije drugog čitanja ovog Zakona i Zakon o prekršajima protiv javnog reda i mira. Bilo bi najbolje da to bude novi Zakon jer doista ovo je poprilično zastarjelo u svim segmentima. Za sada, još jednom ponavljam, Klub zastupnika GLAS i HSU biti će suzdržan kod donošenja ovog Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Treći govornik je gospodin Orsat Miljenić ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče, pomoćnice, načelnice, lijepo vas pozdravljam, pogotovo kolegice, imaju prednost pred državnim tajnikom, je li. Dakle, prvo, nećemo podržati ovaj Prijedlog Zakona zato što ne mislimo da je dobar. Zašto nije dobar? Zato što iako podržavamo i mislimo da je potrebno provesti reformu prekršajnog sudovanja i mislimo da je ideja koju smo i sami zagovarali a to je ukidanje prekršajnih sudova apsolutno dobra i potrebna. Ovo ne možemo podržati zato što staje na pola puta i ne radi ništa. Samo će izazvati kaos u sustavu. Dakle mi s jedne strane šaljemo ovdje poruku da nam prekršajni sudovi ne trebaju, da ćemo ih ukinuti a onda ostavljamo dva najveća prekršajna suda i ostavljamo Visoki prekršajni sud. Kažemo Visoki prekršajni sud će sada nadzirati dijelom općinske sudove u onom dijelu gdje se bavi prekršajima. Pa to je apsurdno. Znači općinski sud će nadzirati županijski sud i VPS u nekim stvarima. U praksi neće nadzirati nitko. Dakle, ono zašto ne možemo biti zato što se staje na pola puta, nije se imalo hrabrosti ići do kraja. Ja stvarno ne vidim zašto ako se ukida prekršajni sud u Dubrovniku zašto nije ukinut u Splitu. Ako se ukida Prekršajni sud u Osijeku ili Rijeci zašto nije ukinut u Zagrebu? Ako smo rekli da prelazimo na jedan jedinstveni sud gdje će u okviru općinskih postojati odjeli za prekršaje onda ajmo ih ukinuti skroz. Što će nam onda VPS? VPS je trebao postati odjel pri novom Visokom kaznenom sudu koji osnivate a vidim nije napravljeno ništa da bi se osnovao ali u teoriji postoji pa je mogao postati odjel tamo. Ili pri jednom od županijskih sudova. Ali onda bi mi mrežu činili logičnijom, činili bi je sustavnijom i ona bi bila propusnija upravo u odnosu na prekršaje. Ovako radimo jedan dualitet koji u praksi će izazvati kaos. I to nije dobro. I ja ne znam zašto niste napravili taj iskorak do kraja, stvarno ne znam. Podsjetiti ću vas, mi smo prije 5, 6 godina ovdje, ja sam bio ministar došli sa prijedlogom da se kazne plaćaju na licu mjesta pola, … [[Govornik se ne razumije.]] jedna trećina. Bili smo napadnuti ovdje u Saboru, ljudi su govorili popust, ne valja itd. Što je to? Pa jedno od najboljih rješenja što je dano. Jedno od rješenja koje omogućuje da vi danas ovo radite. A imali smo hrabrosti napraviti taj iskorak i to napraviti u tom trenutku. I ja bih vas molio, razmotrite, prvo čitanje, ali nema razloga. Ako idemo, ako se miču prekršaji, maknite ih skroz. Imajte hrabrosti, napravimo do kraja, suzimo taj pravosudni sustav. Pa ovo vam je, vi imate sad i sustav plaća. Vi zadržavate i sustav plaća gdje imate jednu plaću za VPS koja se razlikuje od drugih. Imate sustav plaća prekršajnih. Mislim, nema potrebe za tim. Ajmo to sve staviti na općinske, kao što ste krenuli i što podržavamo pa na općinskim nek' se onda razviju rangovi sudaca pa neka imaju ljudi koji su početnici, koji rade jednostavnije stvari će imati malo manju plaću pa će oni koji rade kompleksnije stvari i s više staža imati veću, pa će imati najveću, pa ćemo imati rangove na općinskim sudovima, pa će ljudi napredovati kroz to, imati će neku perspektivu. Neće kada uđu u sustav ostati cijeli život na istoj plaći, pa to vam je jedan od najvećih problema. Neće morati napredovati na viši sud da bi imali veću plaću. To bi bila recimo jedna stvar da ste skroz uklopili prekršajne u ovo, bilo bi vam lakše napraviti rangove i napraviti taj pomak. I zato kažem, načelno podržavam ali ajmo napraviti korak do kraja, korak polovičan. Mislim da će izazvati kaos i da neće dati nikakav doprinos kvaliteti nego upravo suprotno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Imamo samo jednu raspravu, gospodina Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja ću se nadovezati naravno na raspravu uvaženog kolege Miljenića i govoriti ću onoj reformi prekršajnog zakonodavstva koju smo napravili, odnosno započeli tamo negdje 2013. godine koja je prvo išla ka plaćanju prekršaja na licu mjesta a onda je produljeno ako se plati u jednom roku nakon počinjenja prekršaja. Ustavi u ovih 20-ak godina radi se o najuspješnijem potezu u hrvatskom pravosuđu koje je dovelo do najvećeg rasterećenja u jednoj grani pravosudnog djelovanja. Dakle doveli smo prvo do toga da su ljudi umjesto da ulaze u prekršajne postupke počeli plaćati kazne kada su počinili prekršaje. Što se onda događa? Kod onih koji nisu htjeli plaćati kaznu kako su sudovi bili rasterećeni mogli su voditi postupke kako treba i više nismo došli u opasnost od nastupanja zastare. Naravno, korigirali smo i zastaru na puno bolji način nego što je bila riješena do tada i sveli smo sustav prekršajnog sudovanja u nekakve normalne, normalne okvire. Ja sam više puta kada su nam dolazila izvješća predsjednika Vrhovnog suda ukazivao kako sljedeći korak treba biti otprilike ovaj u kojem se krenulo. A to je da se suci prekršajnih sudova koji su rasterećeni u svom radu zbog smanjenja opterećenja prekršajnih sudova lagano počinju prebacivati na rad na drugim predmetima na općinske sudove. I to je napravljeno u onom dijelu gdje su spojeni prekršajni sa općinskim sudovima. I ja razgovaram sa kolegama i iz sudske vlasti i iz državnog odvjetništva i sa kolegama odvjetnicima kako će polako ići prema prebacivanju tih kolega sa prekršajnih predmeta na ono koliko je meni poznato uglavnom na kaznene predmete jer ako ste pratili izvješća o radu Vrhovnog suda sigurno ste primijetili da prvostupanjski kazneni predmeti na općinskim sudovima za razliku od većine, odnosno svih ostalih drugih predmeta bilježe jedan ozbiljan porast. Dakle to nam je jedna rak rana na kojoj trebamo djelovati. I u tom kontekstu su ovi prijedlozi dobri. Ali sada dolazimo do onoga što je rekao kolega Miljenić. Već godinama i u zemljišno-knjižnim predmetima i u kaznenim i u građanskim, ovršnim itd., gdje imamo najveći problem u hrvatskom pravosuđu? Zagreb i Split. I upravo tamo gdje bi prebacivanje tih sudaca možda imalo dugoročno najveći učinak na smanjenje opterećenja u kaznenom sudovanju jer naravno tamo gdje živi najviše ljudi ima i najviše kaznenih djela, to je potpuno normalna korelacija, upravo tu gdje bi nam to možda pomoglo mi zadržavamo ove sudove odvojenima. Ja sam potpuno svjestan da bi upravljanje jednim tako velikim sudom bilo teže ako se broj sudaca poveća, ali podsjetit ću vas da smo i u Zagrebu i u Splitu napravili podjele pa ako se ne varam imamo Split 1 i Split 2, da li griješim? Ili to smo odustali smo? Odustali smo da i onda ništa. Ali u Zagrebu imamo Zagreb sjever, imamo Zagreb jug, imamo Općinski radni sud u Zagrebu, imamo Općinski kazneni sud itd. zadržavamo općinski prekršajni, iako bi ujedinjenjem sa Općinskim kaznenim sudom mogli doći do toga da kako se smanjuje pritisak prekršajnih predmeta, a smanjivat će se što sudovi postaju ažurniji jer nitko se neće upustiti da umjesto da plati 500 kuna, plati sutra, prekosutra 1000 kuna plus još troškova 200, 300 kuna u postupku ako zna da mu zastara neće nastupiti. Znači što prekršajni sudovi budu ažurniji, to će gro njihovih predmeta postojati manji, ali će se desiti i nešto drugo o čemu mi nismo razmišljali i nismo govorili, a to je da će se oni iskusniji suci kaznenih predmeta na općinskim sudovima moći prebaciti da rade ozbiljnije prekršajne predmete. Ispričat ću vam jedan prekršajni predmet koji sam imao kao odvjetnik, radilo se o protupravnom rudarenju, znate li koji je iznos oduzimanja imovinske koristi bio predložen od strane državnog odvjetništva? 8 i pol milijuna kuna. i mi dolazimo u jednu sudnicu gdje je sudac proteklih nekoliko mjeseci radio kazne za krivo parkiranje, radio je kazne zbog nevezanja pojasa, brzine, nešto malo alkohola itd. i sad odjednom on ima protupravno rudarenje gdje treba vještačenje i sve ostalo, držao je predmet u ladici godinama, nastupila je zastara, mi smo klijenta oslobodili i naravno od države naplatili ogroman trošak. Zašto? Jer prekršajni sudac naprosto ne može imati iskustva za raditi takve predmete, a onda kad smo ujedinili kaznene i prekršajne, pogotovo u gradovima kao što su Split i Zagreb, onda možemo te ozbiljnije prekršajne predmete , a imamo tamo i protupravnu uporabu žigova i slično, što su nekad bili ako se sjećate, a mi koji smo malo davnije diplomirali se sjećamo, to su bili privremeni prijestupi pa su ih radili trgovački sudovi, imamo takve predmete koji isto rade prekršajci. Ti mu dolaziš sa povredom prava intelektualnog vlasništva nakon što je cijeli dan radio kriva parkiranja i brzine, ne ide. Dakle držim da je ovo bio dobar smjer, ali da smo stali korak prije cilja. I sad ću stati sa onime što je predmet ovog zakona, a otvorit ću jednu temu koja nažalost nije predmet ovih izmjena i dopuna zakona, ali je predmet prekršajnog zakonodavstva, odnosno je predmet prekršajnog zakona i držim da bi trebalo ići u tom smjeru. Prije jedno 10 ak godina, direktor nokie je uhvaćen u prebrzoj vožnji. Znate li koju je kaznu platio? Preko 100 000 eura. A znate li zašto? Jer se, kao što se kod nas za kaznena djela kazne određuju u dnevnim obrocima, a ne u fiksnim iznosima, u Finskoj i za prekršaj na taj način određuju kazne. Znači taj čovjek je kaznu platio u korelaciji sa svojom plaćom, koja je naravno, zato što je direktor Nokie, ogromna, i čovjek je morao platit preko 100 000 kuna za prekoračenje brzina. Znate li koliko bi u Hrvatskoj platio tu kaznu? 3000 kuna. 3000 kuna za nekoga tko ima plaću kao što imamo mi, u prosjeku 15 000 kuna i nekoga tko ima prosječnu Hrvatsku plaću od oko 6000 kuna nije isto i ne kažnjava nas isto. Još kad to spustimo na ono plaćanje odmah i sve ostale opcije koje imamo pa je neka prosječna kazna koja se izriče oko 1000 kuna, to je za ljude koji imaju veća primanja 500 kuna, to nije ništa. I oni će to platiti ovako i otići će dalje. Sjećate se svi one poznate Kerumove kad je uhvaćen u prebrzoj vožnji i kako je lakonski rekao da to njemu ionako ne predstavlja ništa. Zbog toga je moj prijedlog, vjerujem da možda za ovu sada izmjenu nema vremena, jer to zahtjeva jednu dublju analizu i zahtijeva ulazak u izmjene i drugih zakona, ali da krenemo prema tome da se i u prekršajnom zakonodavstvu po uzoru na kazneno zakonodavstvo novčane kazne, kada govorimo naravno o fizičkim osobama, jer kod trgovačkih društava se kazne mogu izreći i u odnosu na njihove prihode, sjetimo se one uredbe o GDPR-u kada smo je donosili gdje se može izreći i kazna u iznosu ako se ne varam 10% godišnjeg prihoda, znači na fizičke osobe primijenimo ono što imamo u kaznenom zakonodavstvu gdje su novčane kazne ipak u drugom planu u odnosu na sankcije, kao što su uvjetna osuda i kazna zatvora, primijenimo ono što imamo na pravne osobe i omogućimo situaciju da kada isti prekršaj naprave primjerice direktor, odnosno vlasnik Konzuma i radnik u tom Konzumu, ne moraju platiti istu kaznu. Iz prostog razloga što ista kazna u fiksnom novčanom iznosu za njih ne predstavlja isto opterećenje i naprosto neće ispuniti ono što je svrha kažnjavanja i u prekršajnom pravu isto kao što u kaznenom pravu, a to je da spriječimo da pojedinac ponovno počini djelo koje mu je stavljeno na teret, odnosno koje je napravio. Hvala.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku gospodina Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, dakle načelno se s vama slažem u ovom djelu kad vi govorite o visini prekršajne kazne koju bi trebali plaćati ljudi sukladno svojim primanjima, međutim vi ste nastupali s pozicije pravnika, ja ću sad nastupat s pozicije svih onih ljudi, evo iz područja s kojeg ja dolazim koji se bave, recimo koji su poduzetnici, koji često putuju, koji se voze automobilom. Znate kod mene do najbliže autoceste imate 100 kilometara i velika vam je vjerojatnost da ćete vi u prometu napraviti niz prometnih prekršaja na prometnici koja prolazi kroz naselja, koja sada puno ima i ovih, traktora i svega. I u tom smislu vaša intencija iako je dobra, ne bi jednako vrijedila za sve, nismo svi u ravnopravnom položaju, u odnosu na one koji imaju autocest4e, koji imaju samim time i manje prilike započinjati takvih prekršaja koji bi onda bili i sankcionirani.
Odgovor gospodin Grbin.
Poštovani kolega, činjenica je da Hrvatska po glavi st. ima jednu od najrazvijenijih mreža autocesta u razvijenom svijetu. Ako gledamo prema glavi stanovnika, smo među čini mi se 5 zemalja, ako gledamo po površini, zbog specifične konfiguracije terena možda nije toliko izraženo, ali i dalje imamo dosta razvijenu mrežu. Međutim, to ne može biti opravdanje, da netko ne poštuje prometne propise. Jer oprostite, možete vi biti poduzetnik koliko god hoćete, ali, ako vozite kroz 100km/h za kroz naseljeno mjesto, za mene nema opravdanja. Nikakva brzina, nikakva žurba ne opravdava činjenicu, da takvim ponašanjem, dovodite čitav niz ljudskih života u opasnost. Ja mislim, da se može ne činiti, prekršaj i kada prelazite 20, 30, 40 tisuća km godišnje. Hvala.
Hvala lijepo. Završnu riječ ima državni tajnik, gospodin Juro Martivnović.
Hvala lijepo … [[Govornik se ne razumije.]] Sabora. Poštovane zastupnice, zastupnici, imam potrebu kao predstavnik predlagatelja Vlade reći nekoliko stvari, nekoliko kratkih osvrta na ono što ste vi u dobrim namjerama sugerirali, radi se u prvom čitanju. Ja se nadam da će biti prilike, da se vaši dobri prijedlozi u onom trenutku kada to bude moguće uobliče u amandmane i da to eventualno prihvatimo, ukoliko naša radna skupina koja je ovo dugo izrađivala, trudila se i smatramo da je ovaj zahvat u Zakon o prekršajima bio neophodan, rekao sam zašto. Kada se u 2 g. smanji broj predmeta za 30000 a te sam podatke pročitao kada sam uvodno govorio, onda postoji potreba za reorganizacijom mreže, prekršajnih sudova. Dakle, bilo je govora ovdje u diskusiji uvaženog zastupnika Hasanbegovića, da se svakom izmjenom u biti stvara pravna nesigurnost što naravno, možemo na teoretskoj razini govoriti. Svaka promjena bilo kojeg propisa kod onih koji to primjenjuju, kod onih na koje se to primjenjuje može na stanovit način izazvat nekakav nemir u pogledu toga, gdje se njegova pravna pozicija može mijenjati, ali to nije razlog da mi ne mijenjamo zakone, kao što je poznato, mi smo izmijenili jako puno zakona, prilikom pripreme za ulazak u EU, nakon toga, naravno, da prihvaćajući pravne koncepte EU, mi moramo prilagođavati naše zakone i to radimo. To mi se u vašoj diskusiji činilo kao nekakvim pravnim argumentom i ja imam potrebu, kao pravnik to i reći. Što se tiče uvaženog zastupnika Hrelje, govorili ste o potrebitim zahvatima u Zakonu o javnom redu i miru. Ja bi se tu s vama mogao složiti, to je prekršajni zakon kojeg ja bih rekao, nažalost, to nije nikakvo opravdanje, s obzirom da govorim u ime Vlade to nije zakon kojeg izvorno uređujemo mi u Ministarstvu pravosuđa, ali slažem se s vama da to treba uvesti u jedan red i ako imamo takve kazne zapriječene u markama, da u svakom slučaju to ne bi smijalo tamo biti. I mi ćemo iz Ministarstva pravosuđa sigurno inicirati takvu izmjenu. Kolege Miljenić i Grbin, to su kolege pravnici, govorili su argumentirano, govorili su svoje promišljanja o tome. Ja moram reći da smo mi razmatrali sve moguće opcije, moram reći da smo stali na stajališta, postoje razlozi da se dakle, mreža prekršajnih sudova ugasi, da postoje prekršajni odjeli u općinskim sudovima, no stali smo na stajalište iako smo razmatrali i tu priču, da ne možemo to napraviti sa Prekršajnim sudom u Zagrebu, koji sada postaje Općinski prekršajni sud u Splitu, upravo iz onog razloga koji je kolega Grbin obrazlagao kao moguće razloge, a to je da bi to bili preglomazni sudovi, a smatrasmo da se sa glomaznim sustavima ne može operativno i kvalitetno upravljati. I to su bili naši razlozi. Što se tiče nekakvih strahova na koje kolega Miljenić govorite, dakle, da iz straha nismo išli do kraja. Mi smo išli do kraja. Mi smo smanjili broj sudova, time, što je opća društvena intencija, dakle, smanjio se broj prekršajnih spisa, mi te ljude sada prevodimo u općinske sudove i tamo ih možemo, kvalitetnije te sudske ali i birokratske i administrativne potencijale koristiti za učinkovitiji rado općinskih sudova. To je racionalizacija. Nikakav se nered ne uvodi u hijerarhijskom smislu, s obzirom da će visoki prekršajni sud rješavati biti će instancionalni sud u odnosu na prekršajne spise iz općinskih sudova, kao i u odnosu na općinski sud, Općinski prekršajni u Zadru i Općinski prekršajni u Splitu. Ja ne znam, kod koga bi to moglo izazvati bilokakav kaos. Mislim da je tu dakle, pravno tehnički procesno, sve jasno. Onome kom nije, mislim da ili ne razumije ili ne želi razumjeti. To su stvari o kojima smo mi promišljali, sve su teme bile na našem stolu. Mi smo, ovo je naš kut promatranja, ovo je naš pogled na racionalizaciju mreže sudova i smanjuje se broj sudova, smanjuje se broj predsjednika, idemo na učinkovitost, u toj prekršajnoj sferi, ali i u općinskoj sferi, gdje će ovi suci moći biti korišteni za brže rješavanja zaostataka, koje svi znamo da ima u sudbenoj vlasti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Replika gospodin Hrelja.
Poštovani državni tajniče, naravno, da bili ste u pravu, kada kažete da je to problematika o kojoj sam ja govorio, … [[Govornik se ne razumije.]] drugog ministarstva, ali je to problematika isto i vaših sudaca, prekršajnih sudova i dakle, žalosno je da u Hrvatskoj ne radimo međuresorno, dakle, da ne surađuju 2, 3 ministarstva, oko pojedinih problema i rješavaju probleme. Naime predsjednik sindikata policije je rekao da o kvaliteti Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, ovisi i sigurnost građana, dakle njihov osjećaj sigurnosti da znaju da će prekršaji biti sankcionirani a imamo 45 000 prekršitelja godišnje i negdje oko 32 000 pokrenutih prekršaja godišnje koji onda ovi sudovi moraju presuditi. Hvala lijepa.
Vrijeme gospodine Hrelja, vrijeme. Izvolite gospodine Martinović.
Dakle, uvažen zastupniče Hrelja, dakle ja sam rekao, vi ste u pravu što što se rekli, kao da me niste čuli, dakle ja sam rekao da iako nositelj tog zakona je Ministarstvo unutarnjih poslova, mi ćemo iz Ministarstva pravosuđa pokušati inicirati to da se napravi izmjena da ne bude tako a mislim da je taj zakon na stolu i da se on vrti i da možda je u nekakvom zastoju ali Zakon o prekršaju javnog reda i mira je aktualan zakon koji je u izradi.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Kao što znate, uvjeti će se steći najvjerojatnije ne ovaj nego onaj drugi petak.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 394., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 8 suzdržanih i 31 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
I prelazimo na posljednju točku današnjeg dnevnoga reda: - Prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, prvo čitanje, P.Z. br. 396 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja opet državni tajnik gospodin Juro Martinović, dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle pred vama je nacrt prijedloga Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. Zakon o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu donesen je u srpnju 2008. g. a stupio je na snagu 1. siječnja 2009. Ovim se zakonom uređuju uvjeti i postupak prijema vježbenika u pravosudna tijela, trajanje i program vježbeničke prakse, uvjeti i postupak prijavljivanja te program, način polaganja i vrednovanja pravosudnog ispita. Ovim se prijedlogom zakona u većoj mjeri zadržava koncept važećeg zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima uz izmjenu pojedinih zakonskih rješenja radi otklona utvrđenih nedostataka u primjeni, potrebe unaprjeđenja pojedinih rješenja ali i usklađenja s propisima koji su stupili na snagu nakon donošenja ovog zakona. U području vježbeništva u pravosudnim tijelima ovim je prijedlogom zakona omogućeno obavljanje vježbeništva u upravim sudovima koji su ustanovljeni nakon stupanja na snagu važećeg Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. Prijedlogom zakona izostavljen je katalog precizno određenih radnji koje vježbenici u pravosudnim tijelima mogu poduzimati a kako bi se omogućilo što cjelovitije stručno obrazovanje vježbenika. Radi potrebe osiguranja stjecanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita što širem krugu osoba uslijed ograničenih mogućnosti zapošljavanja vježbenika u pravosudnim tijelima, uvodi se stručno osposobljavanje radi stjecanja uvjeta za pristupanje polaganju ovog ispita u trajanju od 18 mj. ranije poznato kao volontiranje sukladno Zakon o pripravnicima u pravosudnim organima i pravosudnom ispitu dakle zakon iz '90-te godine koji je imao institut volontiranja. Kod pristupa i polaganja pravosudnog ispita, utvrđeni nedostaci važećih zakonskih rješenja namjeravaju se otkloniti propisivanje istovrsnog obveznog prethodnog stručnog obrazovanja svih kandidata koji pristupaju polaganju pravosudnog ispita u pravosudnoj akademiji u trajanju od 60 sati te propisivanjem alternativnog uvjeta za pristupanje polaganju ovog ispita za pravnike zaposlene izvan pravosudnih tijela, dakle izvan odvjetništva i javnog bilježništva najmanje 2 g. rada u pravim poslovima uz obavljenu praksu u sudu i obvezno stručno obrazovanje u pravosudnoj akademiji ili dakle, alternativa najmanje 3 g. rada na pravim poslovima uz obvezno stručno obrazovanje u pravosudnoj akademiji bez obveza obavljanja prakse u sudovima. Ovim se prijedlogom zakona detaljnije razrađuju i rad ispitnog povjerenstva za polaganje pravosudnog ispita kroz propisivanje obveze održavanja sastanka povjerenstva i razradu instituta izuzeća članova povjerenstva. Prijedlogom se smislenije uređuju predmeti na usmenom djelu ispita uz jačanje zastupljenosti i važnosti prava EU-a izdvajanjem u poseban predmet. Prijedlogom se uvodi i mogućnost polaganja popravnog ispita iz jednog predmeta te priznaje položenog pisanog djela ispita kod pristupanja ponovnog polaganju ispita s ciljem olakšanja polaganja ovog ispita. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelja uzeti…? A, imamo dvije replike, prva replika gospodin Vučetić.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam predstavnike Vlade. Ovo je iznimno vrijedan prijedlog zakona, osobito ovaj članak 21. kojim je predviđen institut izuzeća člana povjerenstva na usmenom ispitu ukoliko se radi o osobama koje su bile u nekakvim poslovnim ili intelektualnim odnosima ukoliko se radi o rodbinskim vezama. Međutim, ono što je zabrinjavajuće je to što nam ovaj institut izuzeća ne bi smio biti minimalan trag kojim se mi borimo protiv nepotističkih veza u pravosuđu. Primjerice grad iz kojeg ja dolazim, Zadar, na našem sudu, to je ujedno sud ali to je ujedno i prava jedna struktura emocionalno rodbinskih odnosa. Trebalo bi voditi računa o tome da kad ulazimo u sud da ulazimo i da se susrećemo sa zakonom a ne da se susrećemo institucionalnim, emocionalnim odnosima kojima u pravosuđu ne bi trebalo biti mjesto. Zahvaljujem.
Želite li odgovoriti, gospodine?
Vrlo kratko, dakle [[Upadica Radin: Ili sve možete na kraju, kako hoćete.]] Evo, s obzirom da je to bilo, ja se mogu reći slažem sa vama, dakle ono za što se ja kao čovjek, kao pravnik zalažem a to je jačanje institucija svih razina u RH, dakle to je ono što će nam donijeti boljitak i kvalitetu. A to što vi govorite upravo ide u tom pravcu i ja sam s vama suglasan.
Hvala lijepa. Gospodin Domagoj Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicama. Pohvalno je što, evo nakon 10-ak godina uklanjate određene dijelove ovoga zakona i nedostatke koje ste primijetili u praksi i pohvalni su i uvođenje stručne prakse i mogućnost popravnog ispita i priznanje položenog ispita kod pristupanja ponovnog polaganju samoga, cjelokupnog ispita. No i u ovom prijedlogu ste naveli i jedan dio koji me onako zaintrigirao a stoji ovako: „Predlaže se blaže vrednovanje pisanog dijela ispita.“. Pa me zanima na što se taj dio odnosi s obzirom da je mladim vježbenicima koji izlaze na pravosudni ispit upravo ovaj dio nekako najzanimljiviji zbog diskrecijskog prava ispitivača odnosno ljudi koji tumače njihovo pisanje presude? Hvala vam puno.
Hvala i vama. Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Zlatko Hasanbegović, Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, pomoćnice, zastupnice i zastupnici. Na samom početku kao okvir rasprave u ime kluba Neovisni za Hrvatsku istaknuo bih da predloženi zakonski tekst Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu bez sumnje predstavlja poboljšicu u odnosu na postojeće stanje. No ima još prostora za poboljšanje kako bi se doprinijelo popravljanju stanja u posrnulom pravosuđu, jednoj od, što je uopće mjesto … [[Govornik se ne razumije.]] točaka hrvatskog političkoga, iz gospodarskoga života. Sam predlagatelj navodi da su do sada … [[Govornik se ne razumije.]] zakonske odredbe, neprecizne i nedovoljno jasne. Dakle navodim kod pristupa i polaganja pravosudnog ispita važećim zakonskim rješenjima neodgovarajuće uređenima smatraju se prvenstveno pitanja i onda dakle taksativno navodi niz razloga. To samo znači da i u novome zakonu treba izbjeći pojavljivanje bilo kakvih nejasnoća te krajnje ograničiti prostor za arbitriranje napose za arbitriranje po nejasnim, konfuznim i nerazvidnim mjerilima. K tome svaka rasčlandba zakonskog prijedloga mora poći od samog naziva i svrhe zakona. Riječ je o vježbenicima u pravosudnim tijelima i o pravosudnome ispitu. Dakle, o pravnim praktičarima, o ljudima koji se spremaju za praktičnu primjenu zakona i drugih propisa a ne o znanstvenoj izobrazbi, izobrazbi za znanstvena zvanja. Zato u zakonu u svakom njegovom dijelu glavnu ulogu i središnje mjesto moraju imati pravni praktičari. Na to je prije nepuna dva desetljeća upozorio i Ustavni sud u povodu ako se sjećate prijedloga za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti novele Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju kojom novelom je svim pravnicima s položenim pravosudnim ispitima bilo dano pravo da koriste naslov doktor prava pisan iza imena i inicijator toga ustavno sudskog postupka i sam ustavni sud su s pravom zaključili da Ministarstvo pravosuđa pred kojim se kako je tada bilo polaže pravosudni ispit. Nije znanstvena ustanova pa ne može podjeljivati znanstvena zvanja i akademske stupnjeve. Dakle, međutim, usprkos tom logičnom i zakonitom zaključku idućih godina je zametnut proces u kojem je znanstvena zajednica preuzela dominaciju u nečemu što nije područje znanstvenog djelovanja pa su mahom pod utjecajem nekolicine profesora zagrebačkog Pravnog fakulteta koji su se po običaju dobro honorirani bili blizu vlasti, neki su je i sami obnašali, više od desetljeća i po, među ispitivačima dominirali sveučilišni nastavnici. Dakle radilo se možda o ostvarivanju društvenog utjecaja, možda o honorarima zapravo kombinaciji obaju tih razloga. Posljedice takvog stanja prepričavaju se i u obliku anegdota. Ljudima koji se spremaju za praktičku primjenu prava postavljana su posve suvišna i izrazito teorijska pitanja o različitim pravnim teorijama i doktrinama. A upamćeno je i da su kandidati morali polagati poznavanje jednog od temeljnih pravnih propisa, Zakona o kaznenom postupku iako je u tom trenutku Ustavni sud već bio, stavio taj zakon izvan snage pa je svatko znao da se on nikada i nigdje neće primjenjivati. Pravni praktičar nikad ne bi posegnuo za takvom glupošću jer želi da ga zastupa i da mu sudi pravnik koji znade primijeniti propis a ne pravnik koji će isprazno teoretizirati o pitanjima koja predstavljaju pravnu povijest. No, sveučilišni nastavnici koji su sudjelovali u njegovoj izradbi pretpostavili su svoju golemu taštinu potrebama hrvatskoga pravosuđa pa su smatrali da je iznimno važno propitati kandidate o tome kako su svladali neustavni zakonski tekst. Zato primjerice, konkretno čl. 20. dakle, u njega bi se mogao unijeti novi drugi stavak koji bi mogao glasiti, članovi ispitnog povjerenstva su diplomirani pravnici s položenim pravosudnim ispitom koji su suci, državni odvjetnici, odvjetnici ili javni bilježnici, te imaju najmanje 15 godina radnog iskustva u pravosuđu, a predloženi članak 20., st. 3. bi se mogao potpuno pobrisati da dosadašnje ovo rješenje iz st. 2. postane st. 3. I dakle, zaključno nekoliko dodatnih konkretnih primjedaba i prijedloga. U čl. 7., st. 3. govori se o primanju vježbenika u pravosudna tijela, pa se navodi da pri bodovanju 10% bodova nosi razgovor, 50% ocjene s fakulteta i 40% rezultati provjere znanja. Smatramo da razgovor ne smije nositi više od 5%, čime bi postupak izbora odnosno primanja bio objektivniji i razvidniji. Dok je u čl. 21., st. 4. predviđena sankcija za prekršitelja norme, u čl. 21., st. 5. nije takav slučaj, nije propisana sankcija niti za kandidate niti za ispitivača koji ne prijavi ostale okolnosti koje dovode u pitanje njegovu nepristranost. Ne vidimo razlog za takvu neujednačenost i držimo da i ovdje iz razloga pravne sigurnosti i jednakosti građana treba propisati iste sankcije. U čl. 22., dakle ono što se ovdje kolokvijalno naziva isplata beriva ili honorara općenito slaba točka hrvatskoga društva. Nisu postavljeni okviri za određivanje cijene ispita niti za naknadu ispitivačima. Smatramo da je nepotrebno ministra dovoditi u napast i da Sabor treba opisno u odnosu na prosječnu plaću ili neki sličan način odrediti visinu tih naknada uzimajući pri tome u obzir i društvovne tj. socijalne razloge. U čl. 29., dakle konkretno st. 2. trebalo bi unijeti po našem da sudu da ispitivači moraju obrazložiti ocjene ako se razlikuju za više od 1 boda. Bilo je naime situacija u današnjem sustavu polaganja da jedan ispitivač dade kandidatu 7 od mogućih 10 bodova, drugi npr. 2 od 10, pa kandidat pada na ispitu ne znajući od kud tolika razlika u bodovanju. Iz predložene formulacije članka 29., st. 5. nije jasno kad kandidat dobiva podatak o broju bodova pisanog dijela ispita niti je jasno kad i kako dobiva podatak da na pisanom dijelu ispita nije tj. prošao je. Formulacija prije usmenog ispita nije dostatno jasna i ne uzima u obzir činjenicu da nisu svi kandidati iz Zagreba, pa u nejednak položaj dovodi kandidata npr. iz Konavala koji dolazi polagat usmeni dio ispita pa prije njega doznaje možda da nije uopće prošao na pismenom. Zato treba propisati da kandidat obavijest o rezultatima pismenog dijela ispita dobiva i poštom ili se oni objavljuju na odgovarajućoj zaštićenoj mrežnoj stranici najkasnije 3 ili 4 tjedna prije usmenog ispita kako bi se kandidatu omogućila priprema usmenog dijela, organizacija putovanja u Zagreb i slično. U čl. 30., st. 2. trebalo bi precizirati da se ispitivači na samome ispitu ne mogu koristiti Zakonom, udžbenikom ili sličnim pomoćnim materijalom ni u pisanome niti u elektroničkome obliku. Oni moraju imati bar toliko znanja koliko ih ima kandidat. Tim više što kandidat polaže sve skupine predmeta, ispitivač ispituje samo jednu, pa se ne bi smio ponavljati anegdotalni slučaj jednog profesora zagrebačkog pravnog fakulteta koja je kandidate ispitivao, držeći pred sobom otvoreni zakonski tekst. Na taj način naime, ispitivač bi mogao biti bilo koji nepravnik, povjesničar, inženjer strojarstva i brodogradnje ili liječnik. U čl. 31., st. 1. propisano je da ispitno povjerenstvo ima 6 članova, dakle paran broj, a odluke donosi većinom glasova s tim da nitko ne može biti suzdržan. To znači da je propisana minimalna većina od 4:2. Osim što to nije logično niti pravično, potrebito je precizirati odnos ili se takve većine i na odluku o prolazu na usmenom ispitu jer u javnoj raspravi Ministarstvo tvrdi da se ta odluka donosi suglasnošću svih članova ispitnog povjerenstva. Treba primijetiti da je bodovanje pisanog dijela opisano jasno i precizno, dok se to ne može reći za bodovanje usmenog dijela ispita. Dakle, čl. 33., st. 4. po našem sudu također bi trebalo preformulirati budući da on opetuje ... [[Govornik se ne razumije.]] uređenje, on otvara mogućnost da kandidat prođe i pismeni i usmeni dio ispita s minimalnim brojem bodova, da u konačnici ipak padne na ispitu jer zbroj minimalnih prolaznih bodova kumulirano ne prelazi 56. Dakle konkretno, može se primjeri proći pismeni i usmeni, a ipak pasti jer kumulativno nije ostvareno 56 bodova. Za prolaz su potrebne dvije od tri prolazne pisane radnje. Svaka ima 5 bodova, za prolaz su potrebna 3 boda. Ima 6 usmenih ispita, 5 ispita nose po 15 bodova, a jedan ispit nosi 10 bodova. Za prolaz svakog usmenog treba ostvariti minimalno 5 bodova. Dakle, minimum za prolaz pisanog dijela je 6 bodova, minumum za prolaz usmenog je 30 bodova. To je sve skupa 36 od 100 tako da je u neku ruku logično da to nije položen ispit, možda bi bilo dobro to uredit na način da takav ishod ne znači potpuni pad na ispitu, nego da se ide na popravni iz tri najlošija usmena ispita pa se onda mora ostvarit 56 bodova ili možda ostavit ovakav sustav, ali broj bodova spustit na 51 ili spustiti na 51 uz mogućnost da se na dva najlošija usmena ide na popravni. Dakle zaključno, u članku 33. trebalo bi kao stavak 5 iz razloga pravne sigurnosti izričito propisati predstavlja li odluka rješenje kojim se utvrđuje ostvareni broj bodova upravni akt ili ne predstavlja. Smatramo da nije i ne bi smjela biti upravni akt jer bi se u protivnom provocirao velik broj upravnih sporova te otvorio put da Upravni sud u konačnici podjeljuje svjedodžbe o položenom pravosudnom ispitu. Na kraju, klub Neovisni za Hrvatsku podupire svrhovite promjene i poboljšanja u novom zakonskom prijedlogu, poziva ministarstvo, s obzirom da je riječ o prvom čitanju da prihvati naše primjedbe, a naravno siguran sam, kada nakon drugoga čitanja da će biti i amandmana. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Ispred Kluba zastupnika HDZ-a gospodin Ante Bačić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pomoćnice, načelnice, poštovane kolegice i kolege. U samom uvodu prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i samom pravosudnom ispitu i onom što nam je državni tajnik na početku u uvodu rekao, znači ovim zakonom uređuje se uvjet za prijem vježbenika u pravosudna tijela, trajanje i … [[Govornik se ne razumije.]] vježbeničke prakse te provođenje same stručne obuke za odvjetničke i javno bilježničke vježbenike te pravnike sa završenim odgovarajućim stupnjem pravnog studija koji namjeravaju pristupiti polaganju znači pravosudnog ispita i sam postupak prijavljivanja programa ispita, način polaganja, vrednovanje istog i ostaloga. Same izmjene, tj. zakon je stupio još na snagu 1. siječnja 2009. godine, znači upravo u ovom periodu od nekakvih 8, 9 godina idealno je vrijeme da se vidi svi nedostaci koji su utvrđeni u samoj praksi, normalno da se uskladi i sa drugim propisima koji su doneseni u ovom periodu od skoro desetljeće. Bitne stavke koje treba naglasiti vezano za ovaj prijedlog zakona u području samog vježbeništva u pravosudnim tijelima potrebno je omogućiti obavljanje vježbeništva u upravnim sudovima te obvezu vježbenika prijavljenih u druge sudove i druga državna odvjetništva da provode određeno vrijeme svoje vježbeničke prakse u upravnim sudovima. Još jedna izmjena i naglasak je radi potreba osiguranja stjecanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita širem krugu osoba uslijed ograničenih mogućnosti zapošljavanja vježbenika, uvodi se i to famozno stručno osposobljavanje radi stjecanja uvjeta za pristupanje polaganju ovom ispitu u trajanju od 18 mjeseci. Poznato i kao volontiranje te propisivanje istovrsnog obveznog prethodnog stručnog obrazovanja svih kandidata preko same pravosudne akademije. Što se tiče propisivanja alternativnih uvjeta za pristupanje polaganju ovog ispita isto bi ovim prijedlogom zakona uređeno, znači sve osobe, tj. svi pravnici izvan pravosudnih tijela odvjetništva i javnog bilježništva koje uvjete moraju ispuniti vezano i za samu prakse, ali i godine rada u pravnim službama da bi izašli na obrazovanje u pravosudnu akademiju i poslije na sami pravosudni ispit. Što se tiče samog postupka i izgleda usmenog ispita, bitan je naglasak jačanja zastupljenosti i važnosti prava EU kao šestoga predmeta na usmenom ispitu, ali mislim da valja definitivno naglasiti kako i samo javno savjetovanje ovoga prijedloga zakona sama udruga odvjetničkih vježbenika pri Hrvatskoj odvjetničkoj komori dala je niz prijedloga i primjedbi na ovaj prijedlog zakona još prije samog javnog savjetovanja. Neki prijedlozi su usvojeni, drugo ministarstvo još nije uvrstilo u ovaj prijedlog zakona, ali mislim da su izrazito važni i da definitivno trebamo skreniti pozornost na njih i da trebamo pozdraviti upravo uključenje zainteresiranih skupina, posebice udruga koje predstavljaju osobe i pravnike kojima je ovo od izrazito i veoma bitnog značaja da se uključuju još u ranoj fazi izrade zakona i davaju svoje komentare. Što se tiče tih samih komentara znamo i svi imamo neko, tko je polagao pravosudni ispit znamo koliko je to stresno razdoblje za svakoga mladoga pravnika, koliko može izazvati i samih problema i nekakvih nuspojava i koliko je olakšavajuće kada se i sam položi tako da je dobro da nakon 8, 9 godina krećemo upravo sa ovakvim prijedlogom koji će definitivno olakšati polaganje ovako teškoga ispita, ali normalno ima i malih prilika da se možda još i poboljša ovaj prijedlog i da možda još i na neki način definitivno olakšamo našim kolegama pravnicima da lakše i brže prođu pravosudni ispit i da imaju u konačnici i malo lijepa sjećanja na isti. Kako se neću javljat u pojedinačnoj raspravi pa ću spomenuti nekoliko prijedloga i od same udruge i svojih koje eto ne bi bilo loše da malo promislimo i prokomentiramo. Definitivno bi trebalo razmisliti o uračunavanju već odrađenog staža osoba koje su bili u odvjetništvu i prekinili to, prešli poslije na fakultete u državnu službu da ne kreću sa samim uvjetima ispočetka. U djelu članka 17. možda bi se trebalo uvažiti primjedba vezano za povećanje broja sati stručnog obrazovanja na akademiji, uzeti u obzir, da i sama odvjetnička komora, ima i svoju akademiju koju treba iskoristiti, u obliku edukacije, izlaska na sami pravosudni ispit. U čl. 30. nije sporno da se dodaje 6 predmet i da se jača ova europska dimenzija i da se jača sam ispit i sami dodatak iz europskog prava. Ali, trebamo i tu naglasiti da u ovom trenutku, sa 5 predmeta, sami pravosudni ispit zna trajati i po 4-5 sati, uvođenjem 6 bi možda još dodatno i dodalo stresa kandidatima i potrajalo bi vjerojatno usmeni ispit možda i do 7-8 sati, pa bi tu definitivno sa nekakve tehničke strane, trebalo ministarstvo, zajedno sa kolegama koji budu u ispitnim komisijama, malo porazgovarati i vidjeti da se djelomično skrati taj proces, ne da se izbaci sami predmet, ali da se vidi kako najbolje i u najkraćem roku, bez dodatnih problema i stresova odraditi taj usmeni ispit. U samom članku 20. mislim da je stavak 6. naznačeno je ovaj redoviti, tj. sastanak ministra i ispitnog povjerenstva, koji je ovdje u prijedlogu jedanput godišnje, možda se povećava i na 2 puta. Upravo radi učestale promjene ispitne materije, ali i radi dogovora oko koordiniranosti i same ujednačenosti prakse procesa ispitivanja, što mislim da je izrazito bitno i najgora stvar kada dvoje kandidata izađu i imaju drugačije kriterije i drugačije mjerila prilikom pravosudnog ispita od pojedinih kolega ispitivača. Što se tiče čl. 27. regulacije samog pismenog ispita, prijedlog je još dodatni bio upravo prije samoga savjetovanja, da s te tri radnje, ispitanik, tj. vježbenik bira treću radnju, iz možda, radno, upravnog ili trgovačkog prava, onako po onome, preferencama, u kojima je odradio vježbeništvo, što bi isto uvelike olakšalo sami izlazak na ispit. Te u čl. 30. gdje se regulira, kada nastupa, tj. kada će biti usmeni dio ispita, stoji, gdje bi se trebalo uvrstiti, da najkasnije, dva mjeseca, od samog pismenog dijela, bude i usmeni ispit. Što se tiče čl. 31. i podijeljenog broja glasova, što smo čuli i ranije, u ovoj raspravi, definitivno, treba ići in favore, kolegama mladim pravnicima, iako je podijeljen broj glasova, trebalo bi uvrstiti, da definitivno ide u prilog i da se u tom slučaju usmeni dio smatra da je položen. Sve u svemu, izrazito dobar pomak, uz nekakve te sitne finese koje se još mogu promijeniti, mislim da će sa stupanjem na snagu ovoga prijedloga zakona, definitivno naši kolege, mladi pravnici i vježbenici biti itekako zadovoljni i da će im vjerojatno biti i manje stresno izaći na pravosudni ispit. Hvala HDZ, podržavam ovaj prijedlog.
Hvala lijepo. Gospodina Hrelja, ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, Klub GLAS-a i HSU-a se neće protiviti donošenju prijedloga zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. To nije područje naše, previše područje našeg interesa i razumijevanja, nego pokušavamo uvijek, ono što nam je predmetni zakon, da ga, promatramo kroz ono što znamo o tome iz prakse. Ako vjerujemo ako vi to predlažete, da je potrebno ovako urediti, da je to tako jednostavno i to ćemo podržati. Na kraju krajeva, ako ima i nešto nomotehničko preurediti ili korigirati ovaj zakon, isto tako, u prvom čitanju, prema tome, imamo, također dovoljno vremena, ukoliko bi se negdje primijetilo da nešto je nedorečeno. Ono čega se samo ja ovdje u ovoj priči bojim, odnosno, da na neki način raščistimo si tu stvar, da li su svi vježbenici u ovoj djelatnosti. Smatram djelatnošću šire, ne samo u pravosudnim tijelima i u pravosudnom ispitu, nego smatram i vježbenike, javno bilježničke vježbenike i odvjetničke vježbenike, da li su na neki način jedni ležerno to dolaze do ove pozicije u odnosu na druge, a drugi su debelo angažirani, da li postoji razlika u njihovom tretmanu, odnosno, u njihovom radu i njihovim aktivnostima, u ovom postupku vježbeništva. Jer, kažem, siguran sam, ne znam, ovdje su ipak državne institucije u pitanju, a kod, javnih bilježnika i odvjetnika se radi isto tako za određenu zaradu, pa pretpostavljam da vježbenici puno žešće rade i više nastupaju nego u ovom slučaju, pa ne bih volio da u istoj djelatnosti, jedni to prolaze lagano, mada uvijek u životu postoje takve mogućnosti i različiti su putovi do jednog cilja, ali ne bih volio da mi to na neki način, zakonskim prijedlozima favoritima u odnosu na druge. Vjerujem da ovo nije slučaj ovdje, odnosno, da je sve u redu, ali sam samo to spomenuo, s obzirom da mi je to uočljivo iz prakse, iz onoga što vidimo, što nas okružuje. Prema tome, da ponovim, neću duljiti, neću ponavljati ono što su kolege rekle, oko spornih članaka zakona, jer to nema smisla ponavljati se, nego ću reći još jednom, kažem, nismo protiv, odnosno, podržati ćemo ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika SDP-a, gospodin Miljenić, izvolite.
Opet ista formulacija i pozdravi svima koji jesu. Dakle, načelno, mislimo da zakon donosi određene pomake na bolje i rekao bih uvjetno ćemo ga podržati u ovoj fazi a onda zavisno o promjenama kojih bude ili ne bude ćemo vidjeti što će biti dalje. Govoriti ću na dvije razine. Prva je zapravo jedna bitna a to je što niti ovim zakonom mi zapravo ne kažemo što hoćemo od pravosudnih vježbenika. Što su oni? Dakle mi imamo ljude kojima dajemo plaću iz proračuna da bi se spremali za pravosudni ispit a za koje na sudovima i u državnim odvjetništvima, ajde, nešto ima u državnim odvjetništvima ali na sudovima zapravo nema posla. Njihovo, oni dobivaju plaću da bi se spremali za pravosudni. I to je, da, ne mogu raditi, ne mogu sudjelovati u donošenju odluka, ne rade znači konkretne spise, ja koliko znam to se nikada ne događa. Volontiranje je dobro i to je nešto što pozdravljam da se vraća. I to je ispravan način. Ali generalno, mi znači imamo ljude s kojima, dajemo im mogućnost da vježbaju, da se spremaju, što je dobro. Oni ulaze u sustav, ali mi nemamo razrađeni sustav što ćemo dalje s njima. Znači vi ste završili vježbeništvo, došli ste do nekakvog pravosudnog i što sada? Dakle po meni, mi moramo načelno razmisliti da se vježbeništvo nađe i, kada se plaća neka se plati, slično kao što je u odvjetništvu, ali da se nešto konkretno za to radi. Vi se jedino tako osposobljavate za konkretan posao, ulazite u sustav i to vam onda može biti prvi korak da ste uopće ušli u sustav. Ovako mi zapravo samo ljude koji su vrlo često nezaposleni u toj fazi selimo u nezaposlenost u jedno malo drugu fazu. I to je nešto što trebamo dugoročno razmisliti koja je uopće uloga i položaj vježbenika. Znam, odgovoriti ćete poslije kada bude, ali kažem to po meni je nešto što načelno nismo nikad razradili i nismo im našli pravo mjesto. Što se tiče izmjena, ne da ovdje zagovaram bilo koji lobi, ali ja stvarno ne vidim razloga zašto bi odvjetnički vježbenici morali ići na Pravosudnu akademiju. Koji je razlog za to? Ako usporedite uspjeh na pravosudnima do sada ništa nije bilo lošije od ovog drugog. Znači zašto bi netko tko je do sada s uspjehom polagao pravosudni sada morao raditi nešto drugo što mu ne znači ništa? Jer nisu oni bili neuspješniji pa sad im mi kažemo sada morate proći kroz to pa ćete imati bolje ocjene, bolje rezultate, neće imati jer i do sada su u pravilu čak imali bolje rezultate nego ovi. Mislim to imate po statistici. I to je nešto što stvarno ne vidim razloga da znači vi ljude opterećujete s još nečim potpuno besmisleno. Imate odvjetničku komoru, ona ima svoje, osposobljuje ljude. Ako netko hoće, dajte mu priliku, neka plati, neka ide i na Pravosudnu akademiju što se mene tiče, ako misli da će lakše položiti ali to ne treba obvezivati, to treba biti stvar na tržištu. Ovako obvezujete ljude da idu na jedno dodatno educiranje koje ne znači ništa. Jer u praksi do sada oni koji nisu išli na to su imali bolje rezultate nego oni koji su išli. Dakle čemu? To je nešto što ja mislim sustav vraća natrag. Meni je jasno da ljudi koji su u pravosudnima žele malo više raditi, pa se više honorira itd., što je legitimno. Ali, nemojte razmišljati samo o jednom interesu. Vi kao ministarstvo morate uzeti sve u interes. Moj savjet, ako vam mogu dati, samo nam dajte za sljedeće čitanje, usporedbu rezultata odvjetničkih vježbenika koji nisu išli u pravosudnoj akademiji na edukaciju i onih koji jesu. Pa da vidimo da li su ovi iz pravosudne puno bolji. Koliko ja znam nisu, ako jesu, ja evo povlačim odmah ovu primjedbu. Ali ako nisu bolji onda odustanite od toga jer ćete opteretiti i financijski ćete opteretiti bez ikakve potrebe. I onda će nam se svima reći da mi kao društvo, država namećemo zapravo jednu vrstu novog nameta. Čemu? Ako stvar dobro sada radi. Dakle to mi je ona jedna možda osnovna, osnovna primjedba gdje zapravo hoćemo jedno tijelo osnažiti koje se do sada u osposobljavanju vježbeništva nije sudjelovalo i nije bilo nikakvog razloga. Jer ljudi koji nisu tako osposobljeni nisu imali loše rezultate, imali su sasvim dobre rezultate. Dakle razmislite o tome, to nema potrebe. Ova stvar, popravni itd., to je odlično. Meni je recimo žao što se nije razmišljalo ili se je razmišljalo pa se nije išlo na jedan korak, mi jesmo o tome razmišljali i napravili smo prvo onaj korak da se pisani rješavaju znači računalom itd., ali po meni ako hoćemo maknuti do kraja i napraviti, objektivizirati sustav onda trebate uvesti sustav pisanog ispita a, b, c, d koje ispravlja, pitanja se vuku iz računala, računalo ispravlja ta pitanja. Tko je prošao ide na komisiju, tko nije prošao ne može ići na komisiju. A komisija odlučuje samo o ocjeni. I vi jedino tako možete reći da nema ljudskog faktora kod ispita. Amerikanci koji su puno verbalniji od nas, dakle sve njihove rasprave su puno verbalnije od nas, oni vam imaju samo a, b, c d, oni nemaju usmeno ispitivanja za pravosudni, uopće, dakle ako to kod njih rade, zašto kod nas ne bi bar ova prva faza da vi na ovaj način, znači potpuno objektivno eliminirate one koji uopće ne mogu izaći na usmeni, zašto što ne zadovoljavaju. Znači to je a, b, c, d, ispravlja računalo. I imate odmah rezultate izvješene, nitko se ne nervira da dugo čeka. Tko je prošao ide na usmeni, tko nije prošao ide dalje. Na mnogim predmetima na fakultetima vi imate takav sustav. I on je dobar, on je objektivan. Nitko vam ne može prigovoriti ovaj ovog voli, ovaj se dogovorio, ovaj se nije dogovorio jer te priče uvijek idu, kakva god bila komisija, ne bila, uvijek ide i kad se izvlači pitanje uvijek itd. ovo vam je potpuno objektivno, napravite fond pitanja, nikad ne mogu procurit jer oni izlaze u tom trenutku, dobijete pred sobom na laptopu ili na kompjuteru ispunite, to je ispunjeno, riješeno, ispravljeno, jeste prošli idete, niste prošli idete drugi put. Komisija bi tad imala drugu ulogu, ona bi davala onu ocjenu i ona bi zapravo onda mogla dobit na težini i onda bi se neki od kasnijih faza ispita itd. mogli drugačije uredit jer bi onda pravosudni mogao dobiti na većoj tražini i onda bi vam više značilo koliko ste dobili tamo. I to bi pojednostavilo cijeli sustav. Dakle Hrvatska u svemu, gdje god, mora prelazit na takav sustav, objektivni sustav, kad nemate čovjeka to je savršeno. I gdje god smo to napravili, pa vi znate kod izbora predmeta, kod bilo čega u pravosuđu, bolje radi nego kad bira čovjek. Razmislite o ovom, tehničke mogućnosti imate, apsolutno tehničke mogućnosti, poslale bi poruku da se svi zajedno zalažemo za objektivnije kriterije. Dakle to su neke stvari gdje se može još radit, može se unaprjeđivat. Recimo kolege, vidio sam iz odvjetničke komore, bi veće učešće odvjetnika u ispitima i to treba po meni odvagat. Zato što i to treba bit možda razmjernije prema tome od kud ljudi dolaze i u koju profesiju idu. A što god mi govorili u pravosuđu, usko gledajući sudovima i državno odvjetništvo, nema mjesta za nove ljude. Ljudi uopće ne trebaju imat iluziju da će se puno zapošljavat u pravosudnim tijelima. Mi smo sada zemlja koja ima višak i sudaca i državnih odvjetnika, po statistici, ne našoj, Europskoj. I nije realno, a Ustavom smo produžili da ljudi rade do 70e, ne zaboravite, Ustavom smo rekli da ljudi rade do 70e, nije realno da će se tu otvarat prostor za mlade ljude, vrlo malo će se otvorit, vrlo malo, nema mjesta. Brojevi će se nužno morat smanjivat. Pa i ovo što smo maloprije raspravljali prekršajni, spajanje. Pa sa svakim tim spajanjem vi ćete imat manje mjesta. Ne treba vam. I to je nešto prema čemu mi idemo. Mi smo sada, ne zaboravimo, u Europi, mislim da smo sad prvi, bili smo drugi iza Slovenije, po broju sudaca na broj stanovnika, ej nije dobro kad ste u Europi prvi po takvim kriterijima. Dakle u tom sustavu, cijeli ovaj sustav vježbeništva, ulaska, treba poslat po meni drugačiju poruku, jednostavno tu nema mjesta. Školujemo ljude, usavršavamo ih, investiraju vrijeme, investiraju novac, a posla će bit sve manje. Dakle moj prijedlog je, generalno, uredit vježbenicima staž na način da stvarno nešto rade, pravosudni ispit objektivizirat u toj mjeri da što više odlučuje stroj, a što manje čovjek i razmislit dugoročno o potrebama koje imamo. Nama bi bilo dobro uz drugo čitanje da nam date i po prilici potrebu koliko vidite da će se otvarat mjesta, to se zna koliko ljudi ide u mirovinu, koliko će trebat itd. Mislim to je nešto što je dobro i zbog javnosti. Ljudi i kad biraju fakultet, kad biraju što će radit, da znaju koja ima je uopće perspektiva. Ne mi ćemo radit nešto, a nema mjesta, neće se otvorit 10 godina. Dakle živimo u maloj zemlji koja treba reducirat državnu strukturu svugdje pa tako i u pravosuđu i mjesta nužno će biti sve manje. Dakle to su neke načelne stvari o kojima trebate razmislit, što ćete odlučit vaša stvar, naravno u kojem smjeru, ove stvari bi možda značile jedan malo veći pomak, ovo što radite je dobro, kažem načelno možemo podržat s ovim nekim zamjerkama što sam izrekao, ali kažem, molio bih, bilo bi lijepo dajte brojke i razmislite dugoročno gdje idemo. Što vježbenik uopće znači? Da li se on samo osposobljava za pravosudni i šta onda? Ili mu dajemo posao i uvodimo ga u sustav. Evo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Grmoja ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. U odnosu na prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu valja istaknuti kako je Most tu materiju regulirao u 2 zakona, Zakonom o vježbenicima u pravosudnim tijelima i Zakonom o pravosudnom ispitu i tako je trebalo i u ovom slučaju napraviti. Pravosudni ispit odnosi se na sve pravnike koji ispunjavaju uvjete, a vježbenici su u pravosudnim tijelima i oni su nešto sasvim drugo i nemaju ove dvije teme u principu ništa zajedničko, osim što vježbenici također polažu pravosudni ispit. Ova dva zakona smo pripremili i bit će u javnoj raspravi u vrlo skorom vremenu, ovdje ćemo istaknuti nekoliko razlika i detalja između naših stavova i ja ću predstaviti u biti ovaj naš prijedlog gdje smo mi napravili nekakve, odnosno predložili nekakve stvari kako bolje urediti ovu materiju kroz zakonske tekstove. Prema ovom prijedlogu zakona u članku 9. navodi se da vježbenička praksa traje 2 godine, tj. 24 mjeseca, dok Most smatra kako je ovo kratak staž za kvalitetnu pravnu podlogu i trebalo bi ga produžiti makar na 30 mjeseci. To nije puko povećanje s broja 23 na 30, znači Mostov prijedlog zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima u članku 3. određuje da vježbenička praksa traje 30 mjeseci i samim time je raspodjela rada po raznim odjelima puno kvalitetnija. Nadalje, jedno pitanje koje se propustilo urediti na pravi način je i pitanje oko kojeg se uvijek vode borbe u pravosuđu. Ispitno povjerenstvo za pravosudni ispit. U Mostovom prijedlogu prije imenovanja članova i zamjenika članova ispitnog povjerenstva ministar pravosuđa zatražit će od predsjednika Vrhovnog suda RH, glavnog državnog odvjetnika, predsjednika Hrvatske odvjetničke komore, predsjednika Hrvatske javno bilježničke komore i čelnika drugih odgovarajućih tijela obrazloženi prijedlog kandidata te uputiti javni poziv na iskazivanje interesa svim zainteresiranim kandidatima koji ispunjavaju uvjete. Kako se donosi odluka o tome tko će sada biti ispitivač, to je dakako, jasno, donosi se po hodnicima i među odabranom kastom. Protiv ovakvog MOST-ovog prijedloga su se mnoge struje ili interesne skupine pobunile kad je MOST bio u Vladi jer je u biti član ispitnog povjerenstva rezervirano, znači ta pozicija rezervirana samo za usku skupinu ljudi. Međutim smatramo kako bi se ispitno povjerenstvo i osobe koje ispituju mlade pravnike trebale rotirati, a prije svega da bi postupak imenovanja trebao biti objektivniji i transparentniji. Zato i ovdje ukazujem da se počne ulagati u transparentnije i fleksibilnije mehanizme kad se radi o pravosudnom ispitu. Što se tiče djela zakona koji se odnosi na polaganje pravosudnom ispita, pismenog i usmenog djela, tu imamo također par zamjerki. U članku 27. prijedloga zakona, navodi se kako se pismeni dio pravosudnog ispita sastoji od izrade tri pisane zadaće iz područja građanskog, kaznenog i upravnog prava utemeljenog na konkretnom spisu predmeta. Ovo se u praksi pokazalo kao jako loš i krajnje neobjektivan model. Kandidati nikad ne znaju zašto je njihova presuda dobila 7 od 10 bodova kod jednog ispitivača, a 10 od 10 kod drugog. Ne postoji nikakav jasan model po kojem se vrši ispravljanje radnje. Zapravo postavljamo pitanje kako je moguće objektivno i realno ocijeniti presudu jer se radnja sastoji od pisanja presude. Kriteriji kojim se rukovode ispitivači nisu transparentni niti kandidat može dobiti objašnjenje za ocjenu. Nezadovoljavajuće ocjene rezultiraju padom na pravosudnom ispitu i baš zato što se radi o tako strogom eliminacijskom kriteriju, trebali bi pismeni dio potpuno promijeniti. U MOST-ovom prijedlogu pismeni dio se sastoji od izrade dvije pisane zadaće ali ne presude već zadaće znanja odnosno sposobnosti pravnog promišljanja i donošenje zaključka na temelju određenih pravnih akata, situacija, predmeta i sl. MOST-ov prijedlog zakona propisuje da ispitivanje na usmenom djelu ispita u odnosu na svakog kandidata može trajati najdulje 2 sata, članak 23., tu se događa znači imamo situaciju da kada kandidati padaju u nesvijest, izjeda ih stres i sl., i to su stvari koje definitivno treba mijenjati i mi to unutar svog prijedloga kojeg ćemo staviti ovdje i vjerujem da će doći na raspravu, predložiti. Evo to su nekakve primjedbe koje mi imamo jer razlike u odnosu na ovo što predlaže Vlada RH. Hvala.
Sada je na redu ispred Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, gospodin Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. U ime kluba IDS-a, PGS-a i RI-ja želim se osvrnuti na prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. Odmah na početku moramo reći da sam dojma kako se radi samo o uljepšavanju postojećeg zakona te da se novim zakonskim rješenjem neće bitnije promijeniti polaganje pravosudnog ispita. No što se tiče stjecanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita, tu ima promjena na bolje što svakako pozdravljam. Dobro je to što se novim zakonskim rješenjem osobe sa završenim studijem prava zaposlene u državnoj upravi, tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne samouprave) i pravnim osobama, više nemaju kao uvjet za pristup ispitu uz potrebne godine rada i obavljanje prakse na sudu u trajanju od 9 mj. To je zaista bilo gotovo neizvedivo za takve osobe jer ne znamo kako bi netko zaposlen uz svoj, u tijeku radnog vremena, prisustvovati i raspravama na sudu a svi znamo da se rasprave provode u jutarnjim satima i to radnim danom. Upravo zato pozdravljamo promjenu koja će uvelike olakšati polaganje pravosudnog ispita onim osobama koje nisu zaposlene u odvjetničkom i javno bilježničkom uredu kao i u pravosuđu. Kada govorimo o pravosudnom ispitu, složit ćemo se svi da se to radi vjerojatno o najtežem državnom ispitu u Hrvatskoj koji se sastoji od polaganja pisanog djela ispita koje traje čak 3 dana i to svaki dan po 8 sati, a nakon toga u polaganju usmenog djela koji prosječno traje 5 sati. Što se tiče promjena u odnosu na trenutno važeći zakon, izdvojio bih slijedeće. Važećim zakonom se usmeni dio ispita sastoji od 5 grupa predmeta a novim zakonskim rješenjem usmeni ispit se neće više sastojati od 5 već od 6 grupa predmeta. Osim toga, mijenja se i način bodovanja pismenog djela ispita na način da je umjesto prijašnjih 30, sada na pismenom moguće steći maksimalno 15 bodova, dok je na usmenom djelu umjesto prijašnjih 70, sada moguće steći maksimalnih 85 bodova. Pitanje koje si ja postavljam je, hoće li to ovaj, ionako težak ispit se još otežati ili će biti puno lakše? Mislim da će biti teže. Ono što je kod promjena, što se tiče usmenog djela ispita pozitivno je mogućnost popravnog ispita ukoliko kandidat na usmenom djelu ne zadovolji jednu grupu pitanja a ostalih 5 zadovolji. To će sigurno kandidatima uvelike pomoći da ne moraju opet na pisani dio ispita već samo na usmeni dio i to samo tu jednu grupu koju nisu zadovoljili na prethodno roku i to je sigurno pozitivno. Ono što smatram da je svakako trebalo uvrstiti u zakon je to da se kandidatima priznaje položeni pisani ispit, dakle da u slučaju nezadovoljavanja na usmenom djelu ispita, idući put kandidat ne mora ponovno pristupiti pisanom djelu nego samo usmenom. Zaista nema smisla da netko više puta pristupa na pismeni dio ispita. Radi se o tome, da su kandidati koji pristupaju polaganju pravosudnom ispitu, pod izuzetnim stresom, jer to nije samo ispit, tu se radi i o životnoj egzistenciji, zbog toga što o polaganju pravosudnog ispita, mnogim kandidatima, ovisi zadržavanje radnog mjesta. Ukoliko ih poslodavci, u slučaju pada na pravosudnom ispitu, zadrže na radnom mjestu, to znači da će morati izostati iz radnog mjesta, ponovno 3 dana, za vrijeme održavanja, pisanog dijela ispita. Ovakav način sigurno ne odgovara, ni kandidatima ni poslodavcima. Stoga molim predlagatelja, da do drugog čitanja, uzme u obzir, mogućnost priznavanja pisanog ispita. Hvala.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prvu ima gospodin Marko Šimić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštivani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, Zakon o vježbenicima o pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, donesen je 2008. g., 2009. već se pokazala potreba za određenim izmjenama ovoga zakona, a važno je naglasiti na samome početku, da se ovim zakonom uređuju uvjeti, za prijem vježbenika u pravosudnim tijela, trajanje i program vježbeničke prakse, te način provođenja stručne obuke za odvjetničke i javno bilježničke vježbenike, te pravnike sa završenim diplomskim sveučilišnim, odnosno, integriranim preddiplomskim i diplomskim sveučilišnim studijem prava, koji namjeravaju pristupiti polaganju pravosudnog ispita. Određuje se i postupak prijavljivanja, te program, način polaganja i vrednovanje pravosudnog ispita. Često govorimo o prenormiranosti u Hrvatskoj, govorimo o prevelikom broju propisa, koje i pravnici, sami teško mogu pratiti i odmah ovdje na početku bih izrazio kao mladi pravnik i zadovoljstvo, što se ova materija regulira jednim zakonom, a ne u više posebnih zakona, jer ovako na jedan pregledan sustavan način, možemo pronaći, zapravo sve pravne odredbe iz određenog područja, koje nas zanimaju. Nakon 8 g. nešto više od 8 g. uporabe ovoga zakona, pristupa se izradi jednog novog zakonskog rješenja, zbog nedostataka do sada, utvrđenih u praksi, potrebe za unapređenjem pojedinih zakonskih rješenja, ali i usklađenja s propisima, kji su stupili na snagu, nakon donošenja zakona 2008., odnosno, 2009. g. Prilikom uvrštavanja ovog zakona u dnevni red, na početku ljeta, razgovarao sam sa mnogim kolegama mladim pravnicima, kojima je ovo pitanje, od nekakvog profesionalnog i životnog značaja i moram priznati da su kolege dosta upućene, vezano za predložena zakonska rješenja, koja se predlažu ovim prijedlogom zakona. Pozdravljaju, mnoga od ovih rješenja i ja ću kasnije u svom izlaganju, nabrojati koja su to, međutim, ima nekoliko misli, odnosno, nekoliko točaka o kojima bi se osvrnuo i potaknuo možda na promišljanju, da se u drugome čitanju ili do drugog čitanja ti dijelovi možda dorade. Drago mi je da ste prepoznali upravne sudove i važnost upravnih sudova, tako da vježbenici koji su zaposleni u pravosudnim tijelima, posebno sudovima, dakle, imaju mogućnost i obvezu dio svog pripravničkog, odnosno, vježbeničkog staža odraditi i na upravnom sudu. Što se tiče volontiranja, drago mi je da je ono sada isto tako stavljeno u jedan okvir, koji se danas naziva ovim prijedlogom zakona stručno osposobljavanja, osobe koje nisu imali tu sreću ili su imale drugačije životne okolnosti i nisu ušli u sustav vježbeništva, pri pravosudnim tijelima. Dobro je da imaju priliku odraditi stručno osposobljavanje u trajanju od 18 mj. na sudu i dakle, taj dio svakako pozdravljam. Navedeni su dakle, u nekakvoj javnoj raspravi i u tim kontaktima, dakle, često se ističu i nedostaci kod nekakvih ranijih prijedloga, a to je neujednačena i relativno dugo trajanje obvezne prethodne stručne obuke, za različite kategorije vježbenika, odnosno, pravnika, koje ujedno predstavljaju ograničenje pristupu pravosudnom ispitu. Ovim prijedlogom zakona, ti kriteriji su pokušali ste ujednačiti te kriterije i definirano je stručno obrazovanje, koje je obvezno za sve vježbenike i pristupnike pravosudnom ispitu, osim, vježbenike u pravosudnim tijelima, koji su jedini i imali možda mogućnost susresti se sa procesom donošenja presuda. I smatram da je ova odluka, da se politička akademija i to stručno obrazovanje, dakle, na pravosudnoj akademiji, ograniči, dakle, srkati, sa onih 150 sati obveznih, na 60 obveznih sati, da se težište s tavi na onaj pisani dio pravosudni ispita, jer izuzetno bitno. Jer mladi ljudi, koji rade kao vježbenici, u odvjetničkim uredima, pa čak i u državnoj odvjetničkom, u državnom odvjetništvu, rijetko imaju priliku, odnosno, rijetko sudjeluju u procesu donošenju presuda, odnosno, njihovom sastavljanju. Tako da je ovaj dio od 60 obveznih sati i težište na tom pisanom dijelu ispita je izuzetno dobro. Što se tiče ovoga zakona, još, uređuje se i rad ispitnog povjerenstva, stavlja se određeni okvir za područje jedne usmene cjeline europsko pravo, prepoznaje se u ovom zakonskom prijedlogu, kao jedna cjelina, za usmeni dio ispita, što do sad nije bio slučaj, nego je bilo disperzirano po drugim cjelinama, sada će biti točno definirano područje iz kojeg će vježbenici, odnosno, ljudi na pravosudnom ispitu moći dobiti pitanje i na taj način ćemo im olakšati i pripremanje za ovu cjelinu. Što se tiče još nekakvih benefita, koje će vježbenici ovim prijedlogom zakona dobiti, to je svakako popravni rok, imam dosta kolega, koji su imali tu nesreću, da dobiju nekakvo pitanje, na koje nisu dali dovoljno dobar odgovor i nisu zadovoljili u području jedne cjeline. Na ovaj način omogućit će se takvim ljudima da oni na nekakav lakši način polože taj pravosudni ispit i u svakom slučaju pozdravljam i odredbu kojom se dakle, u ovom dijelu popravnog ponavljanja ispita priznaju rezultati ostvareni na pisanom ispitu iz, na pravosudnom ispitu. Ako na kraju sumiramo ovaj zakonski prijedlog moram priznati da je on dobar, da idemo u smjeru poboljšanja nekakvih uvjeta dakle, mladim ljudima – vježbenicima i siguran sam da će ovakav Zakon podići i kvalitetu pripreme mladih ljudi, a time kasnije i kvalitetu njihovog rada kasnije kad dođu na odgovorne dužnosti i odgovorna mjesta dakle, u pravosudnim tijelima, a i kao odvjetnik u odvjetničkim uredima jer dužni smo građanima RH pružiti kvalitetno, pravično i dobro organizirano pravosuđe. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Jedan moj kolega odvjetnik je nakon što je položio pravosudni ispit rekao da više neće polagati niti za voditelja čamca. I svi mi ovdje koji smo polagali pravosudni ispit znamo zašto je to rekao jer se ja u svojoj karijeri od osnovne škole do poslijediplomskog studija nisam susreo ni sa čim što bi se moglo usporediti sa polaganjem pravosudnog ispita. Od količine materije koju morate pripremiti, do stresa koji to na vas ostavlja jer u krajnjoj liniji, vi se sad vraćate na posao među svoje kolege koji su recimo, u zajednici koja je ipak malo manja kao što je Pula, svi znali da si išao na pravosudni ispit i sad se ti vrati u utorak ili srijedu i reci nisam prošao. Upravo zbog toga, kada govorim o polaganju pravosudnog ispita i vježbeništvu, imam i jedan, kako da kažem, osobni moment u svemu tome i teško mi je razdvojiti kada ću govoriti kao političar, a kada ću govoriti kao netko tko suosjeća sa ljudima koji će morati ući u sve to. Ali krenimo redom onako kako je to posloženo u Zakonu. Uvid za ulazak u vježbeništvo u pravosudnim tijelima. Pogledajte malo. Pravni fakultet 50%, ispit 40%, razgovor 10%. Usporedite to samo kod uvjeta za dolazak na mjesto pravosudnog dužnosnika. Tamo smo razgovor smanjili na 5%, znate. Državno odvjetničko vijeće, državno sudbeno vijeće, ustavna kategorija, 11 članova, između ostalog u toj ispitnoj komisiji sjede suci Vrhovnog suda odnosno zamjenici državnog odvjetnika, saborski zastupnici, dva profesora koje biraju svi pravni fakulteti, njima smo dali 5%, ovdje nekakvoj komisiji dajemo 10%. Nije usklađeno i trebalo bi razmotriti. Ja bi bio sretniji da kod državno odvjetničkog vijeća i državnog sudbenog vijeća vratimo na 10%, ali molim da razmislite o tome. A sada smo imali, žao mi je što kolegice Jelkovac ovdje nema, sada smo imali situaciju jer znamo da kad se to u budućnosti pojavi, nećemo moći donijeti pravedno rješenje upravo zbog tog ograničenja koje je smanjeno kod državno odvjetničkog i državnog sudbeničkog vijeća na 5%. Međutim, vratimo se ovdje. Dakle, ispit 40%, pravni fakultet, 5 godina studija, nije što je škola koju sam ja završio, ali nije lak fakultet. 5 godina studija, diplomski ispit, odnosno sada magistarski nosi 50%, a jedan ispit kojeg polažu ljudi koji su netom završili pravni fakultet i kojim je pravni fakultet dao i nekakvu ocjenu i nekakav prosjek ocjena itd. vam nosi 40%. Mislim da ovaj omjer nije pravedan jer imajte u vidu da su vježbenici oni koji tek ulaze u sustav. Dakle, radi se o osobama koje nemaju iskustva jer upravo zato idu u vježbeništvo i mi ne provjeravamo njihovo praktično znanje nego mi samo još jednom provjeravamo ocjenu koju su oni dobili na pravnog fakultetu i omogućavamo nekom kampanjcu, a to vam govorim iz svojeg iskustva jer sam uvijek bio kampanjac u školi, nekom kampanjcu kojem se 5 godina nije dalo raditi da štrebeta mjesec ili dva i onda prođe bolje od nekoga tko je kvalitetno, dosljedno, uporno radio 5 godina. Molim vas da taj dio razmislite. Ali isto tako vas onda molim da razmislite upravo zbog te razlike, koliko je ustvari svrha da za one koji tek ulaze u sustav, tek postaju vježbenici, pored provjere koju smo imali iz činjenice da su oni na pravnom fakultetu dobili nekakvu ocjenu uvodimo još nekakvu pisanu provjeru. Mislim da bi bilo dosta da imamo ocjenu na pravnom fakultetu, eventualno ako se primjerice bira na sud da se malo propita njegovo da ga se prisili da nauči malo o strukturi sudova ili nečega što se na pravnom fakultetu ne izučava dovoljno, sudski poslovnik i slično, a ostalo ostavimo razgovoru i ocjeni sa fakulteta. To bih vas zamolio. Međutim, ne možemo vježbeništvo razmatrati samo iz ovog aspekta nego ga moramo gledati kao dio sustava imenovanja pravosudnih dužnosnika. I sada, dopustite mi da vam pročitam kako netko tko je krenuo na pravni fakultet postaje državni pravosudni dužnosnik. Prvo mora diplomirati 5 godina, nakon toga mora položiti ispit za ulazak u službu jer praktički nakon ovih izmjena oni koji nisu u sustavu državnog odvjetništva ili pardon sudova, teško da mogu postati suci ili državni odvjetnici, to je činjenica, mora položiti ispit za ulaz u službu, mora stažirati 18 mjeseci, mora proći kroz školu, mora položiti pravosudni ispit za koji smo rekli da je jedan od najtežih ispita koje imamo u RH, nakon toga mora biti savjetnik u službi gdje bio, da li se radi o odvjetništvu odnosno državnom odvjetništvu ili sudstvu, onda bi trebao ići u državnu školu, a znamo da se u državnu školu ne ide nego se samo polaže ispit, nakon toga polaže taj ispit koji sam spomenuo i nakon toga još ide na razgovor na državno odvjetničko ili državno sudbeno vijeće. Ne čini li vam se malo pretjerano i da bi trebalo razmotriti kako taj sustav pojednostaviti jer ako ste vidjeli nakon pravnog fakulteta da bi netko postao sudac ili državni odvjetnik polaže tri ispita a svi, svi su komplicirani i teški a onda dolazimo do onoga o čemu se govorilo, njihovo vrednovanje, pogotovo kroz ocjenjivanje presuda je pomalo dvojbeno, pomalo dvojbeno. Jer nekada se nekome ne mora svidjeti nečiji jezični izričaj ali je pravno rezoniranje možda vrhunsko. I on će umjesto toga dobiti 7.-cu ili 8.-cu na pravosudnom ispitu. A ono što je bitno za pravosuđe i za budućeg pravnika taj jezični izričaj, ta jasnoća u izričaju a to ne možete postići nakon 18 mjeseci prakse. To se brusi godinama i zato ljudi prvo postaju suci općinskih pa županijskih i onda na kraju, na kraju Vrhovnog suda. I sada nadovezati ću se na nešto što je kolega Šimić govorio, slažem se sa vašom raspravom u velikom dijelu i volim kada u Saboru imamo prilike voditi ovakve rasprave koje su usmjerene na stručnost a ne na politiziranje. Međutim, s jednim dijelom se ipak ne slažem. Vi kažete, pohvaljujete ovih 60 sati za odvjetničke vježbenike u praksi i na ovoj Pravosudnoj akademiji mi se čini tamo da je navedeno. Kada sam se ja spremao na pravosudni ispit, nama je Hrvatska odvjetnička komora osigurala, tada se to zvalo seminar za odvjetničke vježbenike koji se organizirao dva puta godišnje. Međutim, to je bilo više od seminara, to je bila jedna ozbiljna škola u trajanju od 2 tjedna ali počinjete u 8 ujutro i završavate u 8 navečer, 12 sati rada kroz 2 tjedna. Kada se zbroji, mi smo imali nekakvih oko 140 školskih sati seminara u organizaciji Hrvatske odvjetničke komore. A znate li zašto je to bitno? Ne samo zato što je 140 sati više nego 60 sati, ne samo zato što su nam seminare držali suci Vrhovnog suda, državni odvjetnici, najugledniji odvjetnici u Hrvatskoj i poneki profesori sa pravnih fakulteta, već zbog činjenice da je to za odvjetničke vježbenike bilo potpuno besplatno, to je bilo potpuno besplatno. Znate kolika je plaća bila tada odvjetničkih vježbenika? 3000 kuna. Ja si ne bi mogao priuštiti 2 tjedna u Zagrebu i eventualno još nekakva plaćanja da nam Hrvatska odvjetnička komora kao vježbenicima iz novca kojeg svi odvjetnici uplaćuju kroz članarinu odvjetničkoj komori nije osigurala takav seminar. Ja bih bio puno sretniji da se umjesto ovakve opcije da se to prepušta pravosudnoj akademiji sa Hrvatskom odvjetničkom komorom, hrvatsko javnobilježničkom komorom i drugim komorama osigura da one mogu, naravno, naravno uz nadzor RH, odnosno Ministarstva pravosuđa koje će odobriti njihov program, da taj program udovoljava onome što je potrebno da bi se takva edukacija stigla da te komore ne nastave organizirati te seminare na način kako su to nekada radile. Evo ja bih s time završio i pridružiti ću se onome što je kolega Miljenić rekao, ovo je pomak ali mislim da do drugog čitanja imamo dosta toga napraviti. I mislim da ako to napravimo i ako zajedno ovo budemo surađivali, gradili na ovim idejama, na svim ovim raspravama koje smo danas čuli, da možemo dobiti jedan doista dobar zakon. Hvala.
Gospodin Šimić ima repliku. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Grbin, nisam mislio replicirati jer zaista slažem se sa dobrim dijelom vašeg izlaganja. No međutim, kada sam rekao ovih 60 sati do sada je zakonom bilo određeno 150 sati za usmeni i pismeni dio ispita dok je za pisani dio dakle ispita bilo određeno da će se na političkoj, na Pravnoj akademiji održati zapravo samo predavanje za, odnosno rad na donošenju tri presude. Ako uzmemo da je na, prilikom dakle polaganja pravosudnog ispita određeno vrijeme za jednu presudu 8 sati, tom analogijom sam dobio da je to 3 presude po 8 sati, 24h što je 60 sati je i dalje više, dakle od onih 24h što bi proizlazilo nekakvom analogijom i nekakvim logičkim zaključivanjem iz prijašnjeg zakonskog prijedloga pa sam i tu vidio poboljšanje i zbog toga sam zapravo pohvalio ovaj dio. A ovaj zakon u ni kojem dijelu ne sprječava dakle komore da i dalje održavaju nekakve edukacije i seminare.
Znate da nakon 20 minuta koncentracija opada, to su psihološke teme već. Ja ne znam kako ste vi izdržali 12h. Jeste li imali pauzu za ručak tada? [[Upadica Grbin: Jesmo.]] A dobro. Izvolite.
Jesmo, jesmo ali vi znate gdje sam radio i nakon [[Upadica Radin: Izvolite, izvolite.]] toga rada 12h nije bio problem otići u kako se zove, na naš seminar. Drago mi je da ste otvorili ovu temu kada ste rekli tri presude jer držim da je i to nešto i nisam, nisam se na to osvrnuo a trebao sam, držim da je to još nešto o čemu bi trebali razgovarati. Pravosudni ispit ne priprema isključivo i jedino suca. Vi u čitavom nizu predmeta ne možete zastupati ako nemate položen pravosudni ispit, imovinsko pravni predmeti i predmeti preko 50 tisuća kuna itd., da ne ulazim. Vi se spremate i za odvjetnika i za državnog odvjetnika itd.. Mislim da bi trebalo razmisliti da li treba ostati samo presude ili bi možda bilo zanimljivo vidjeti na koji način će kolegica ili kolega napisati žalbu na temelju onih spisa koje ima u predmetu. To bi isto moglo pokazati nečije pravno znanje a u nekim segmentima je dobru žalbu teže napisati nego dobru presudu. Hvala.
Ostavio bih vam još 10 sekundi jer sam vam to oduzeo. … [[Upadica se ne čuje.]] Završnu riječ ima gospodin Martinović, državni tajnik. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Umorni smo, ja ću sada nakon svega dakle potvrditi da zaista, puno kolega je govorilo koji su pravnici, koji su polagali pravosudni i ja sam jedan od tih. I zaista moram potvrditi da se radi ne o jednom od najtežih nego sigurno najtežem ispitu u RH. I ja sam ga polagao davne, prije više od 30 godina, dakle '88. Iskren da budem, mislim da i sad čuvam skripte i papire koje sam tada pripremao valjda od neke traume da se neće morati ponavljati. No, dakle, drago mi je da je ova rasprava išla ovim smjerom, dakle to je bilo ugodno slušati. Ne da ste nas hvalili, niste nas baš hvalili, ali ste svi bili, rekao bih neupitno dobronamjerni. I mi koji smo položili pravosudni, vi ustvari koji ste položili, razumjeti ćete me, ništa od ovoga što ste sugerirali nije za odbaciti. Dakle, uzeti za razmatranje a odbacuje se kada se ne želi raspravljati o tome. Što smo mi imali za cilj postići sa ovim, dakle zakonom? Popraviti ovu sferu. I ja smatram da primarno smo htjeli ono što je kolega Miljenić govorio o vježbenicima, dakle htjeli smo im dati šansu, dakle htjeli smo omogućiti ponovno zaposliti vježbenike na teret državnog proračuna bez plaće, dakle kolege govore o plaći, bez plaće, platiti ćemo im doprinose, zdravstveni i mirovinski, platiti ćemo im materijalne troškove, izdatke koje imaju za dolazak na radno mjesto, ali ćemo ih osposobiti, položiti će pravosudni. Moći će se unatoč ovoj činjenici koja je gotovo notrona da se nema prostora za otvaranje novih osim bioloških odlazaka, novih radnih mjesta u pravosuđu … [[Govornik se ne razumije.]] i to pokušavamo smanjiti, imamo po glavi viška u odnosu na prosjek u EU. No to su mladi ljudi koji bi, ako toga ne bi bilo sjedili doma. Možda neki otišli kao što nam mladost odlazi iz Hrvatske. Nakon tog pravosudnog ispita mi svi koji smo pravnici, praktičari znamo da se sa pravosudnim puno više vrijedi i u banci i u osiguravajućem društvu, pa i u stranim odvjetničkim društvima a i svugdje u Europi, dakle i u onim pravosudnim, sudbenim, pravnim potrebama firmi koje će dolaziti ovdje, dakle ti ljudi će više vrijediti, imati će veće šanse i to je jedan od važnih razloga da mi tim ljudima damo na ovakav, kroz ovakav model šansu. Dakle htjeli smo urediti i način ulaganja pravosudnog ispita nešto bolje i kvalitetnije. A ovo kada sam rekao da je to zaista smatram i ja a i svi su to rekli jedan od najtežih, najteži dakle ispit, ne samo pravnika, nego bilo koga u RH onda smo pokušali i mogu sa zadovoljstvom reći da sam i sukreirao taj stav da to pokušamo malo relaksirati da ti ljudi nose malo manje traume od nas koji smo polagali na ovakav način. Iako se ne žalim, to je bilo davno. Dakle, pa smo evo omogućili da se ide na popravni, dakle da se pismeni uvažava ali nažalost, nažalost ili, ja bih rekao ne možemo kriterije pretjerano snižavati. Dakle sada kada se padne na jednom od tih ispita, naravno ide se na popravak a pismeni se ne polaže. To ovo što ste vi govorili, da li ste vi mislili da se padne u cijelosti, to ne znam da li je bio vaš cilj ali mislim dakle mi smo ostavili mogućnost da se pismeni ne polaže ako se padne na jednom od ove grupe ispita. Da li je to trebalo biti drugačije, razmotriti ćemo sve što ste sugerirali i na tim tragovima pokušati napraviti najbolje, dakle na najbolji mogući način regulirati ovu pravnu materiju. I vidio sam da ste svi voljni sugerirati, pomoći i uvažiti ćemo sva vaša dakle razmišljanja, promišljanja i prije amandmana a naravno u 2 čitanju ćete biti u mogućnosti dati amandmane konkretne koje nemamo razloga ne uvažiti ukoliko budemo vidjeli da se na takav način taj institut poboljšava. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Ali tek tranzicijska hvala jer imate jednu repliku gospodina Grbina. Izvolite.
Neće se uvaženi državni tajnik ljutiti na ovu repliku jer je jedno pitanje pa bih vas zamolio za odgovor ili jedan prijedlog za razmišljanje. S obzirom na ovu ideju sa vježbeništvom, odnosno volontiranjem da li će se na te vježbenike moći primjenjivati mjera rada bez zasnivanja radnog odnosa jer je rad bez zasnivanja radnog odnosa osmišljen upravo za ovo i prvo se primjenjivao za volontiranje, odnosno stažiranje u državnoj službi a onda je od toga proširen drugdje tim više zato što je to mjera za koju su sredstva osigurana iz Europskog socijalnog fonda. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Dakle ja ne znam na koji način je pravno izregulirana ta materija rada bez zasnivanja radnog odnosa. Dakle ovdje kao što vidite, ovdje ide radni staž, uplaćuje se i mirovinsko i zdravstveno po ovoj ideji. Dakle pa je to … [[Govornik se ne razumije.]] nešto drugačije. A da li se mogu povući neka sredstva to je stvar koju možemo svi mi provjeriti sa našim Zavodom za zapošljavanje pa vidjeti da li ima tu prostora. U svakom slučaju dakle, naša je ideja rekao bih plemenita, dobronamjerna, dakle nije nam cilj suzivati, nije nam cilj raditi bilo kakvu protekciju nego što više mladih ljudi da kroz ovo prođe. To je naš cilj.
Hvala lijepa. Uz napomenu da se kvantni fizičari, psihoanalitičari, neurokirurzi neće naljutiti na toliku apologiju pravničke struke koju smo imali danas. Ja zaključujem ovu raspravu. I glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Ali htio bih vas upoznati s čime, koje su točke dnevnog reda sutra. Prva je, mislim da će oduzeti dosta vremena, Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, u prvom je čitanju. 2., 3. i 4. predložiti će se da se objedine su Prijedlog zakona o otocima, Prijedlog zakona o potpomognutim područjima i Prijedlog zakona o brdsko-planinskim područjima. Također 5. i 6. točka će se pokušati objediniti, predložiti, Prijedlog zakona o uzgoju domaćih životinja i Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu. Hvala lijepa i ugodna večer. SJEDNICA JE PREKINUTA U 18,15 SATI
Prijedlog zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, prvo čitanje, P.Z. br. 396., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za, 7 suzdržanih i 13 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.