Imamo prijave za stanke. Prvi se, polako samo, znači kolega Glasnović, pa kolega Lovrinović, pa kolegica Strenja-Linić, kolega Dodig. Može.
Poraz i diskriminacija u javnom prostoru Hrvatske.
Gospodine predsjedniče, ja tražim stanku u ime Kluba Promijenimo Hrvatsku, kako bi upozorio javnost o tome kako situacija u Agrokoru utječe na pogoršanje sigurnosti, nacionalne sigurnost i poziciju u geopolitičku poziciju u Hrvatskoj, u regiji i u svijetu.
Može. Izvolite.
Tražim stanku kako bi progovorila o položaju liječnika u Hrvatskoj koji su u biti nosioci zdravstvenog sustava, ali u trenutnoj situaciji koja se mora riješiti.
Hvala. Samo bi vas molio, mikrofon vas molim.
… [[Govornik naknadno uključen.]] HDS tražim pauzu kako bi progovorio i dao neke prijedloge u vezi požara ovog ljeta na području Hrvatske i prijedlog što bi sustavno trebalo učiniti da se to ne događa.
Hvala. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. U ime Kluba Živog zida i SNAGA-e želim govoriti o mišljenju Vlade na zakon koji sam predložio i koji su stavljeni na dnevni red.
To je to. Stanka je do 9,50. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo s radom. Prvi se javio za riječ uvaženi kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolege. U Hrvatskoj se primijeti, primijetilo se sada ovih dana najviše jedan porast diskriminacije u Hrvatskoj o kome niko ne govori i tu se u Hrvatskoj danas i duže vrijeme njeguje jedna kultura mržnje prema Hrvatima izvan domovine i Hrvatima u BiH. Šta je geneza te diskriminacije? To je samo nastanak 1990. i prije '90.-te imate statistiku npr. u MUP-u, '90.-te godine 50% zaposlenika u Zagrebu MUP-a srpske nacionalnosti, upravi sindikata 61% srpske nacionalnosti, JNA oficira 80% itd. diplomacija većinom srpski kadrovi. I šta se događa? Ljudi hoće investirati ovdje kada se čuje riječ povratnik ko će doć ovdje, ljudi se vraćaju natrag, nalaze se na birokraciju socijalističku, ne mogu dobiti domovnicu dvije godine, državljanstvo tri godine. I neki trogloditi u javnom prostoru u Hrvatskoj traže da se ukine tri zastupnička mjesta za hrvatsku dijasporu, nezamislivo. Prvenstveno trebaju znat da je hrvatska dijaspora najveći poslovni ogranak u Hrvatskoj i tu dolazi svake godine minimum 16 milijardi kuna što je registrirano. Ti su ljudi lobirali za Hrvatsku, imate šest hrvatskih generala koji su došli iz dijaspore ovdje. Vani čeka cijeli trust mozgova da se vrati u Hrvatsku, njima to nije ne mogu dobiti državljanstvo. Samo od '92. do '94. hrvatska dijaspora je dala 660 milijuna dolara za naoružanje Hrvatske države i ovi trogloditi bi zabranili Hrvatima da imaju nekoga ovdje u Saboru u ovom Domu. To je nastavak ono što je bilo sedamdesetih godina gdje su gastarbajteri koji su zvali Jugi toj državi propalom eksperimentu društvenom, višak radne snage, danas ima više od pola milijuna vani, oni su pokrivali deficit Jugoslavije, slali su novac ovdje i držali su na infuziji tu propalu državu. Isto je danas. Danas je stvorena druga generacija iseljenika, ali ovi stari nisu poželjni. Imate pola milijuna Hrvata samo u Njemačkoj. Ajdemo na Hrvate u BiH, vodi se jedan specijalni rat protiv HVO-a bez kojeg danas mi ne bi bili ovdje. Danas bi bili mudžahedini dolje u Pločama ustvari u dolini Neretve, a također bi bili u Splitu tamo '92. godine. Kakvo pravo imaju ti bojnici HVO-a? Čovjek iz KOnavla koji je mobiliziran u talijansku vojsku '43. godine danas prima mirovinu, a ti ljudi su totalno odstranjeni iz ovih pravnih tečevina Hrvatske države. Mi njima osporavamo mirovinu i niko ne zna za Bosansku Posavinu, za srednju Bosnu, za sjeverozapadnu Hercegovinu za Hercegovinu da nije tih bojovnika mi danas ne bi sjedili ovdje, ustvari mi bi svi bili negdje na Malti. Ta diskriminacija, tko su ti ljudi koji vode taj specijalni rat? Većina njih sjedi ovdje s ove strane, oni su se prerušili ti bivši jugoslaveni u Hrvate, hodočaste tamo po konzulatima i predstavljaju svoju državu kao nekakvu ustašku tvorevinu, sjede ovdje ta peta kolona cinkaroša. To su radili tamo sedamdesetih, šezdesetih gdje 12% ljudi radilo za UDUBA-u imali su po dvojicu u svakoj stambenoj zgradi, oni su još s nama ovdje jel nikada nije provedena lustracija, oni se provode … zakonima. Jel oni znaju kada bi se izmijenio Izborni zakon nikad oni više ne bi sjedili ovdje i još nismo završili s … Na kraju, kao katolici jučer mister Šprajc na RTL-u uspoređuje Leopolda Mandića sa Rolling Stones. Pa tko je RTL? Tko financira tu televiziju? Šta da je rekao to o Islamskoj zajednici, šta bi bilo? Dolaze tu umjetnici, navodim umjetnici iz Engleske u Hrvatsku i kažu pa mi smo imam nekakvu nelagodu ovdje, ovo je većinom katolička zemlja nikom ništa. Jedan Englez tu u GONG-u zaposlen ja mislim u tim nevladinim udrugama, spominje kaže da kardinalu Bozaniću umrite kurvin sine. Da sam ja to rekao u Engleskoj, šta bi meni bilo u Engleskoj jer tamo je poglavarica engleska kraljica. To je zastrašujuće, tome se mora stati na kraj [[Upadica Predsjednik: Hvala vam.]] Hrvati probudite se, očistite željeznom metlom te petokolonaše iz države.
Hvala, kolega Glasnović. Hvala vam, ja vas molim da se držimo vremena. Nakon vas je uvaženi kolega Ivan Lovrinović u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani. Prije svega želim upozoriti širu javnost, hrvatsku javnost da je Agrokor trenutno najveći sigurnosni problem RH. Ponavljam, to je najveći sigurnosni problem RH i o tome se ne govori. A ja ovdje postavljam pitanje vidite, postoje razne obavještajne službe u Hrvatskoj, središnja institucija je SOA, Sigurnosno obavještajna agencija. Proučavao sam malo nadležnosti SOA-e i vidio da su oni između ostalog zaduženi raditi analize o gospodarskoj ugrozi RH. Pa postavljam pitanje s ovog mjesta nadležnima u SOA-i i drugim agencijama ove države zaduženim za to, jeli na vrijeme izrađena sigurnosna procjena zbivanja u Agrokoru jer su se nisu stvari dešavale u jednom mjesecu? Ako jest napravljena sigurnosna provjera onoga što se dešavalo u Agrokoru, jesu li najviši dužnosnici RH dobili taj izvještaj? Ako su dobili, zašto nisu hrvatsku javnost o tome upozorili i izvijestili? Ako nije napravljena provjera onoga što se dešava u Agrokoru, postavljam pitanje zašto nije? Da li zbog toga što SOA i druge agencije nemaju kvalitetne ljude ili možda nemaju uopće ljude za to, a ako imaju ljude za to, možda su smatrali da to nije toliko važan problem za RH. Da postavim konačno da vas pitam, je li uopće vi znate gospodo, tko će za desetak godina biti većinsko stanovništvo u Slavoniji a povezano je sa Agrokorom. Kako? Pa tamo je Belje, Pik Vinkovci, Pik Vukovar, najplodnija zemlja. Pa onaj tko misli da se iseljavaju Slavonci naši slučajno, taj je naivan. Ako međunarodna korporacija preuzme ove Pik-ove odnosno preuzme koncesiju od Agrokora, ona će trebati radnu snagu, a te radne snage sad već nema, bio sam u Slavoniji ovih dana jer ljudi se masovno iseljavaju dalje. To je egzodus. Oni će trebati radnu snagu i to jeftiniju radnu snagu a ona će doći iz drugih zemalja. Pitali su me ovih dana, pa je li Rusi ili Amerikanci imaju u ovom slučaju veće geostrateške, geopolitičke interese u slučaju Agrokora, pa naravno jedni i drugi ali najviše koristi će imati jedna treća susjedna zemlja. Dok će se hrvatskoj javnosti stvoriti dojam navijačka ajmo tako reći jedna atmosfera je li bolje ovi ili oni, i na kraju mediji će odigrati takvu ulogu da ispadne da je bolji ovi nego oni i prema tome, što želim naglasiti? Jedno se priča, jedan igrokaz je za javnost a poštovani građani iza brda se nešto veliko valja. Pozivam premijera ili potpredsjednicu Vlade, čini se da ona najviše zna o tome, da u mirnom tonu kaže koliko je stranaca podnijelo tužbe pred međunarodnim sudovima u slučaju Agrokor. Jer ona je ovih dana izjavila, otelo joj se, pobjeglo joj je, da će vjerovnici odrediti sudbinu Agrokora. Ako je to tako, onda ja postavljam joj pitanje, zašto je uopće, ona je time podsvjesno negirala potrebu donošenja Lex Agrokora. Onda se postavlja pitanje ako će vjerovništvo riješiti, što tamo radi država? Jer vidite država tamo ne radi ništa, znači samo je trebao jedan plašt da se tamo nešto drugo radi i zato smatram da je istražno povjerenstvo za Agrokor nužno, čudno mi je da u jednoj stranci postoje otpori tome, vjerojatno ima i tamo nekih ljudi koji su umočeni u neke stvari, ja podržavam takvo jedno istražno povjerenstvo, i što više istražnih povjerenstava jer ćemo tako demokratizirati i našoj javnosti transparentno govoriti o onome što su najveći problemi Hrvatske a ovo je veliki geopolitički i geoekonomski problem. Hvala.
Hvala. Na redu je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, vrijeme da još jednom progovorimo o onome što je gorući problem trenutno u hrvatskoj javnosti a to je trebate znati da je opstojnost zdravstvenog sustava u Hrvatskoj takva da bez liječnika ne bi mogao postojati. Treba još jednom reći da je više od 1300 liječnika sakupilo svu dokumentaciju kako bi otišlo izvan Hrvatske, već je otišlo preko 560 naših liječnika a to je kao da ode kompletna KBC Rijeka ili KBC Split. Trenutno je poznata činjenica da 15% liječnika specijalista kroz 4 godine će otići u mirovinu. A posao se radi na taj način da je 3 i pol milijuna sati prošle godine učinjeno prekovremeno da bi taj sustav opstao. Naravno, inspektori rada neke od tih uglednih liječnika, liječnika koji nose svoje bolnice, odjele, prijavili su da su radili više od 180 sati godišnje koliko je dozvoljeno prekovremeno. I u cijelom tom svjetlu, u ovom trenutku spremaju su pregovori o granskom kolektivnom ugovoru za stolom, za koji ponovno neće sjediti liječnici. Dakle, o pravima liječnika, o njihovim materijalnim pravim i ostalim pravima, sjedit će predstavnici medicinskih sestara, predstavnici spremačica, fizioterapeuta,, tehničkog osoblja ali ni ovaj put neće sjediti liječnici. Zašto? Zbog Zakona o reprezentativnosti donesenog jednog vrućeg srpnja 2014., koji je predložio naš kolega i ukoliko vas nema više od 20 % od ukupnog djelatnika u toj djelatnosti, nemate pravo sjediti za stolom. Ali sustav u kojem je 73 tisuće djelatnika, u tom sustavu radi između 9 i pol do 10 tisuća liječnika. I da svi liječnici su članovi Liječničkog sindikata, ne bi nas bilo dovoljno da imamo pravo sjediti za stolom. To je trenutna situacija. Zbog toga pozivam ministra Milana Kujundžića i ministra Marka Pavića da sjednu za stol i hitno dogovore izmjene sa liječnicima naravno, i hitno dogovore izmjene Zakona o reprezentativnosti prije donošenja novog Zakona o zdravstvenoj zaštiti jer čekajući novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti vjerojatno drugo čitanje neće biti prije proljeća gotovo, a unutar tog zakona je ministar rekao da će biti riješen i položaj liječnika i sva njihova prava. To treba biti uvod u donošenje Strukovnog kolektivnog ugovora za liječnike koji kao trebate znati Slovenija ima 23 godine. Nema Rumunija ali ima većina europskih zemalja ili za Strukovni zakon o liječnicima ili neku inačicu koja je implementirana u postojeće zakonodavstvo. Dakle, donošenjem strukovnog kolektivnog ugovora na odgovarajući način ćemo riješiti stratešku važnost liječničke djelatnosti za opstojnost zdravstvenog sustava. Pozivam vas, pozivam one koji mogu predložit taj zakon da ga predlože. Ukoliko ne, mislim da ćemo morati tražiti dogovor unutar klubova da predložimo mi onda takav zakon, odnosno izmjene Zakona o reprezentativnosti kako bismo omogućili liječnicima da sjede za stolom i pregovaraju o svojim pravima. Jedino pravo ima Hrvatski liječnički sindikat pregovarati o pravima liječnika jer ih on jedini zastupa i kako bi se moglo pristupiti pregovorima o granskom kolektivnom ugovoru koji počinje u prosincu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Četvrti na redu je klub zastupnika HDS, HSLS, HDSSB i poštovani kolega Goran Dodig. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, kao što vidite svakodnevno se otvara stotinu problema za koje smo djelomično krivi, za koje smo potpuno krivi i za koje i nismo krivi ali su tu kakvi jesu. U pokušaju da se usmjerimo na ono što možemo učiniti prevenirajući određene negativna događanja, a koja će se događati u buduće poučeni ovim što se do sada događa osvrnut ću se sa svega desetak rečenica reći na temu požara ovog ljeta u Dalmaciji. Vidite jadransko područje Hrvatske dio je prirode kulturne, gospodarske, civilizacijske cjeline Sredozemlja. Na to područje otpada više od trećine cjelokupnog teritorija Hrvatske. Ako brojčano izrazimo to iznosi 2 milijuna i 200 tisuća hektara ili 35,7% teritorija Hrvatske. Isto tako, poljoprivredne površine primorja čine više od trećine ili 34,3% ukupnih poljoprivrednih površina. Ovdje treba svakako pridodati područje Like s obzirom na slično sušno razdoblje tijekom ljeta. Prema navedenom ukupno kraško područje Hrvatske koje predstavlja potencijalnu opasnost od požara tijekom ljeta čini polovicu hrvatskog teritorija. Elektrifikacijom, plinifikacijom naše zemlje i demografskim deficitima na tom području sve se manje iskorištava drvena masa za ogrjev i svakodnevno kuhanje. S druge pak strane, drastičnim smanjenjem broja stoke naročito ovaca, koza, goveda posljednjih pedesetak godina dolazi do toga da smo danas u našem primorju suočeni sa problemom obraslosti velikih površina gustim primorskim vazdazelenim šikarama kao što su makija itd. To su površine koje su prepune biopotencijala, međutim koji se koristi u krive svrhe. Poseban problem su česti široko rasprostranjeni požari koji se na tako gustoj i neprohodnoj vegetaciji nezaustavljivo šire. Kakva je praksa u drugim sredozemnim zemljama? Poznato je da razvijene zemlje svijeta imaju jasno razrađenu strategiju gospodarenja zemljišta i biljnim potencijalima, te da gotovo svaki kvadratni metar ima svoju namjenu što je u Hrvatskoj nepoznato. To se jasno raspoznaje da li je zemljište ograđeno kao zemljište koje se iskorištava kao poljoprivredno ili kao šumska površina ili pak ima turističku, građevinsku ili neku drugu gospodarsku namjenu. Nadalje, države imaju jasno razrađen plan gospodarenja zemljištem i biljnim resursima. Na žalost zemljišni resursi u našem jadranskom području su izvan bilo kojih sustava gospodarenja. Tu se ne može razlučiti koje su zemlje iskorištavane kao šuma, a koje je namijenjeno ispaši ili nekom drugom namjenom. Posebni su problem većina neuređenih šumskih pašnjaka, površina. Kao zaključak možemo istaknuti da tu vlada potpuna neorganiziranost i stihija. Napredne i razvijene zemlje Sredozemlja kao što su Francuska, Španjolska, Italija, Izrael posljednjih 30-tak godina mnogo ulažu u preventivnu zaštitu od požara kako bi spriječili ili sveli na najmanju moguću mjeru broj požara. U Americi je stvorena jedna nova kategorija gotovo uobličena u jednu znanstvenu disciplinu poljsko šumsko gospodarenje agroforesty. I sada imajući to u vidu postavlja se pitanje što mi možemo učiniti? Mi smo naučili funkcionirati po tipu improvizacije. Ovo je nešto što i dobro improviziramo. Mi smo ovo ljeto dobro improvizirali i to je za svaku pohvalu kako se u improvizaciji snašlo i pučanstvo i vatrogastvo i vojska, tako da svakome od njih odajem posebno priznanje. Ali kao zastupnik pred ovim Saborom mislim, Hrvatske demokršćanske stranke mislim da bi Hrvatska morala donijeti Strategiju gospodarenja svim zemljišnim i biljnim potencijalima našeg jadranskog područja. U tom smislu predlažemo, mi iz stranke predlažemo da Ministarstvo poljoprivrede oforme ekspertnu skupinu iz gore navedenih stručnih, znanstvenih područja kako bi se donijela Strategija gospodarenja zemljišnim potencijalima jadranskog područja Hrvatske [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Hvala lijepo. Dakle, kao prvi čin donijeti strategiju [[Upadica predsjednik: Kolega Dodig!]] Hvala vam lijepa.
I peta rasprava uvaženi kolega Goran Aleksić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Mariću, kolegice i kolege iz ministarstva i kolegice i kolege zastupnici drago mi je da su predstavnici Vlade ovdje, Ministarstva financija jer upravo o toj temi želim govoriti koja se tiče prije svega njih. Dakle, zakoni koje sam predložio i kojima bi se omogućilo vraćalo preplaćenih kamata van sudskim putem dužnicima i drugim zakon kojim bi se omogućilo da konačno banke moraju ugovoriti sa dužnicima fiksnu kamatnu maržu u početnom iznosu, a ne definirati ju samovoljno, kao što je bio do sada slučaj u Vladi RH naišli su na negativnu ocjenu. Negativna ocjena se obrazlaže uglavnom činjenicom da, činjenicom kako to Vlada gleda da su zakoni retroaktivni. Zatim ovaj zakon kojim se vraćaju pretplaćene kamate da je u jednom dijelu suprotan Ovršnom zakonu. Zatim se prigovora da nije napravljena procjena učinka propisa, prigovara se da nije traženo mišljenje od Europske središnje banke i prigovara se da to stvara jednu pravnu nesigurnost u RH. Ukratko moram se vratiti u prošlost i reći o čemu se radi, zašto su ti zakoni predloženi. Znamo svi da je tijekom 2011. godine, narastao švicarski franak drastično iznad početnog tečaja u kreditima u kojima je ugovorena ta valutna klauzula i mi svi koji smo bili opterećeni tim kreditima smo krenuli u sudski proces. U sudskom procesu mi smo utvrdili da su banke, osim što su ugovarale švicarske franak, ugovarale u svim kreditima, dakle, ne samo u kreditima s valutnom klauzulom franak, nezakoniti način promjene kamatne stope. I 13. lipnja 2013. donesena je pravomoćna presuda u kojoj se kaže da je 7 banaka, ugovaralo nepošten način promjene kamatne stope odlukom banke. Da je takav način ugovaranje kamatne stope nepošten, da je zbog toga ništetan i da takvo ponašanje banaka traje i dalje. Dakle banke se nisu prestale tako ponašati. Dapače, početkom 2014. godine, banke su u postojećim ugovorima o kreditu samovoljno odredile parametre za promjenu kamatne stope. HNB im drži lojtricu u tome, jer je HNB i prije toga tvrdio da se banke smiju samovoljno mijenjate kamatne stope svojom odlukom, a kasnije je tvrdio da su banke smijale samovoljno svojim odlukama definirati parametre. To jednostavno nije točno. To je suprotno Zakonom o obveznim odnosima u kojem decidirano piše da ugovori predstavljaju volju 2 ugovornih strana. Dakle, što ću ja učiniti? Ja sam spreman, prihvatiti određene kritike Vlade i ja sam pokrenuo već pitanja oko procjene učinka propisa i pitanje oko mišljenje Europske središnje banke. Budući da zastupnici to do sada nikada nisu trebali tražiti, jer bilo je već takvih zakona koji predlažu zastupnici, nikada nikome nije takva primjedba bila stavljena na teret, meni je stavljena. Po Zakonu o procjenu učinka propisa zastupnici ne moraju postupati, oni postupaju po Poslovniku Hrvatskog sabora. Međutim, ja sam zatražio od saborske službi da me upute kako da naprave procijene učinka propisa i od ureda za zakonodavstvo. A isto tako ću nakon procjene učinka propisa tražiti i mišljenje Europske središnje banke. Međutim, moram reći da mišljenje Europske središnje banke nije obvezujuća. Dakle, ono nije obvezujuće. I što se tiče pravne sigurnosti, kakva je to pravna sigurnost ako najmanje 100000 dužnika i dan danas plaća nezakonito povećane kamatne stope. Zar je to pravna sigurnost? Dakle, ja apeliram na ministra financija, prije svega, budući da se radi o maržama, da razgovaramo o toj temi i da pokušavamo naći zajednički jezik, prije svega i zbog toga, jer je HDZ upravo vi gospodine Jandrokoviću ste to potpisali, poslala udruzi franak jedan službeni dopis u kojem podržava inicijativu da se riješe fikse kamatne marže u početnim iznosima. Jedino što HDZ ne podržava je retroaktivnosti, jer bi se taj zakon primijenio od 1.1.2014. Mi možemo o tome razgovarati, možemo se pokušati usuglasiti, ali ja tvrdim da retroaktivnosti nema, zato jer je Ustavni sud rekao o tome svoje decidirano mišljenje, kada je ocjenjivao konverziju kredita iz švicarskog franka u euro. Kada je rekao, ako se zakonom djeluje na pravne poslove koji nisu završeni, to nije retroaktivnost, to je kvaziretroaktivnost, to je neprava retroaktivnost i takvo postupanje zakonodavca u tom slučaju je dopušteno. Dakle, ja ću nastojati da se ti zakoni donesu, ako ništa drugo ići ćemo na preglasavane, ali želio bi da imamo konsenzus i zbog toga ću surađivati s Vladom maksimalno da to riješimo kako treba. Hvala.
Hvala. Ovim smo završili sa raspravama nakon stanke i prelazimo na dnevni red.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, sada ćemo nastaviti sa raspravom. Da, uvaženi zastupnik Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Tražim stanku oko problema sa graničnim prijelazima u gradu Metkoviću i gužvama u samom gradu.
Dobro. Još netko? Vidim uvaženi zastupnik Pernar.
Tražim stanku vezanu uz dramatično stanje u zemlji. Hvala.
Dobro. Još netko? Ja se držim uvijek Poslovnika pa ćemo za deset minuta u 15,10. STANKA U 15,01 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,10 SATI]] Evo stanka nam istekla pa će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja, govoriti u ime MOST-a. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, nisam želio, tema jest lokalna, pa nisam želio jutros uzurpirati prostor jer se obično ujutro govorio o nekakvim nacionalnim temama, ali je problem jako velik i radi se o silnom novcu koji je potrošen a potrošen je na granični prijelaz koji ne može biti stavljen u funkciju koji je nefunkcionalan, gdje već bilo i nekoliko nezgoda jer uopće ne mogu ni autobusi proći. Radi se o graničnom prijelazu Metković, tu je uloženo 20 milijuna kuna, kao što sam rekao na lokaciji koja je neprimjerena, koja je blizu, previše blizu samom centru grada Metkovića u kojem su već i sada gužve a granični prijelaz ovaj koji je sada je udaljen nekih kilometar i pol od graničnog prijelaza ovog novog koji je napravljen bliže centru grada. Još 2014. u travnju, tadašnji gradonačelnik a danas naš kolega Božo Petrov, pisao je svim nadležnim službama, Ministarstvu financija, upozoravao i ministru prometa i svima ostalima da taj granični prijelaz odnosno lokacija koja je izabrana nije dobra, nudili smo i alternativu, to je lokacija Đumruka koja je bliže znači sadašnjoj lokaciji graničnog prijelaza, međutim to nije uvaženo. Znači osim toga, tadašnji gradonačelnik je upozorio da se gradnjom graničnog prijelaza na području koje je smješteno ispred crpne stanice prema RH neizbježno predajemo u BiH-u, nešto što je naše i od velikog značaja za poljoprivredu našeg kraja i iako je to sve dobro obrazložio, nije bilo nikakve relacije, nastavila se gradnja tog graničnog prijelaza i nova gradonačelnica koja je mijenjala Božu Petrova, Katarina Ujdur slala je dopise ministru financija Zdravku Mariću, međutim Ministarstvo financija odnosno RH je u izgradnju tog graničnog prijelaza dalo 20 milijuna kuna na neadekvatnoj lokaciji i uz to da stvar bude gora, taj je granični prijelaz loše tehnički izvela. Kao Gradska uprava grada Metkovića inzistirali smo da taj granični prijelaz ne dobije uporabnu dozvolu i on do danas je nije dobio jer je loše izveden, i drago mi je da evo sadašnji gradonačelnik iz redova HDZ-a Dalibor Milan da je protiv toga da taj granični prijelaz dobije uporabnu dozvolu kao što su protiv svi stanovnici koji žive u toj ulici ali i građani Metkovića jer mi kao što znate, imamo samo jedan most u gradu koji povezuje dvije strane. Sada gradnjom graničnog prijelaza bliže samom centra grada gužve koje ljeti imamo kroz sami grad će biti još veće, zbog toga sam i organizirao i nekoliko sastanaka i s ministrom Butkovićem oko gradnje još jednog mosta i spoja Metkovića na autocestu, ali ni ta dva projekta neće riješiti ove problem i definitivno, bez obzira na koliko će to koštati, radi se o montažnom objektu, treba razmisliti o tome da se ovaj granični prijelaz pomakne znači prema BiH-u, naravno tu se treba uključiti i Ministarstvo vanjskih poslova, ali ne smijemo zbog te žurbe da što prije uđemo u Schengen, što je naravno svima u interesu, i što je strateški interes RH, ne smijemo zbog toga pristati na jednu nepovoljnu situaciju po sve građane Metkovića i po sam grad Metković. Ali to nije jedini problem, evo maloprije sam, i to me ponukalo da govorim o ovom problemu, primio poruku od jednog stanovnika Ulice Marka Marulića, o toj ulici ste možda čitali u medijima, to je na graničnom prijelazu Gabela polje, znači ulica koja se cijela nalazi u RH, a li su kuće s druge strane te ulice, imaju sve u Hrvatskoj priključke za vodu i struju i sve ostalo, ali su oni u BiH-u. Oni nemaju uopće pristupa do svojih kuća osim preko te ulice i bio je čak plan i to smo nekako zaustavili da se stavi ograda u toj ulici, to je izašlo i Ministarstvo unutarnjih poslova građanima u prilog, stavljene su samo kamere, njih se snima, oni su se protiv toga isto bunili jer to je gotovo kao da ste u Big Brotheru, svaki dan vas snimaju 0-24 u toj ulici, ljudi nemaju iz BiH-a nikakav pristup do svojih kuća, imaju pristup samo iz RH, to je jedna specifična situacija. Ja sam imao dva sastanka oko tog pitanja, znali za ministrom Kovačom, znači ministrom vanjskih poslova, ali i sa ministrom Davorom Ivo Stierom, međutim tu još ništa nije pokrenuto, znam da je osjetljivo pitanje jer se tiče i samog pomjeranja granica, ali to pitanje svakako treba otvoriti jer ti ljudi stvarno žive u getu i to jedna neizdrživa situacija i trebamo naći nekakvo rješenje za njih. Evo hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, znam da većina vas nema egzistencijalnih problema osim možda nekih koji su pod ovrhama zbog nekih milijunskih kredita, ali htio bi vam pročitati pismo jedne djevojke iz Osijeka, a on kaže slijedeće: „Poštovani gospodine Pernar, ovim putem vam se obraćam jer zaista više šutjeti ne mogu. Ja kao građanin divne Republike Hrvatske ću vam iznijeti u ovom mailu svoje mišljenje i neke stavove o svemu što sam dosad vidjela, čula, pročitala putem medija svih vrsta. Dakle rođena sam 14. veljače '94. godine u Osijeku, gdje i dandanas živim tj., pokušavam preživjeti, prehraniti dvoje malena usta koja nisu kriva za ništa što se događa u našoj državi, županiji, općini, gradu kao ni ja. Niti sam bila u ratu, niti sudjelovala na izborima do 18. godine, donedavno uopće nisam htjela izlaziti na izbore jer sam smatrala da Donedavno uopće nisam htjela izlazit na izbore, jer sam smatrala da moj glas neće apsolutno ništa vrijediti. No kako vrijeme odmiče postala sam svjesna da se neće stvari promijeniti na bolje već sve više i više na gore. Ovo je jako zanimljiva misao. Znači, ljudi su počeli shvaćati da s protokom vremena je situacija u zemlji sve gora. Znači, ljudi je sve manje, djece je sve manje, dug je sve veći, cijene su sve veće itd. Kaže: „Imala sam predivne prijatelje fizički prisutne u Osijeku koji su pobjegli davne 2010. godine glavom bez obzira u novi glavni grad Slavonije Dublin, München, Ulm, Edmonton shvativši da je ostao samo socijalni slučaj i umirovljenici oko mene. Na žalost nisam imala, tj. dobila priliku da se zaposlim jer ne glasam za HDZ, jer nemam roditelje, tetke, stričeve, bake na visokim položajima da me uguraju u neku firmu. Jer nisam dijete poginulog branitelja, jer nisam žrtva ovoga ili onoga, ali sam zato žrtva skupa sa svojom djecom i novom obitelji gladi i bijede, siromaštva do kojeg su hrvatski sabornici doveli. Divno vode državu u tri da ne kažem šta. Šutit više neću! Ostala sam bez stambenog pitanja, jer nisam imala odakle da plaćam najam, režije, jer sam prije nahranila svoje baveći se sivom ekonomijom, nego dala lihvarima novce koji im ne pripadaju. Sada čekam kad će mi i zrak koji udišem doći na naplatiti, pa kad nemam s čim da mi isti oduzmu. Unazad 7, 8 godina još za vrijeme obrazovanja sam počela da radim na crno. Naravno da nije trajno ništa urodilo plodom. Sam naziv kaže i zašto. Gdje god se prijavim na posao čim čuju da imam dvoje malene djece, odmah me odj kao da imam šugu a ne djecu dok isti ti imaju. Pa onda nemam iskustva dovoljno na tom području. Ma nemojte se šaliti? Kako da ga i imamo kad nitko ne daje priliku? Jer nisam novčano podmazana da platim za isti. I kćer nekog političara, jel' i … [[Govornik se ne razumije.]] stvari. Gledam kako su državu proljepšali novim autocestama, cestama, zgradama koje zjape prazne, dali stambene i poslovne prostore, nebitno više. Gledam kako uređuju mostove, grade kružne tokove, vrtove, kaže i obnavljaju ruševine dok na hiljade i hiljade mladih, starih, djece bez poslova, krovova nad glavom. Sve više ružnih dešavanja, dok određeni mirno spavaju i primaju debelu plaću za ništa i gade ovaj zrak koji svi zajedno dišemo. Ako nisi ustaša, Srbomrzac odmah ti glava visi. Nećeš dobit posao, nemaš ništa. Pa čekaj, jel' se za to moj otac borio? Ne, ne i ne. Da bi nas još više KRADEZE skupa sa ostalim strankama gazio, ubijao u pojam, otimao, tjerao na zlo. Zašto sam se tebi odlučila obratiti? Eto baš tebi jer za sad smatram da si jedini koji pokušava nešto promijeniti. Ali pored živih fosila, debila, lažova i divne nam predsjednice Kolinde Grabar Kitarović ne možeš mnogo. Htjedoh te upitat da li mi možeš poklonit majicu koju sam jučer vidjela na tebi sa KRADEZE? Divna je. I nakon toga kaže previše toga imam za reći kao malograđanin koji previše guta, ispašta zbog vodećih lažova i koji su doveli do ruba siromaštva. I ono što vam hoću reći, kaže upitna mi je životna egzistencija kao i mnogima u ovoj državi. Nama malim ljudima koji samo želimo mirno živjeti, imati stalan posao, sigurnih 35 kvadrata nad glavom i svaki dan friški kruh na stolu i pokoji topli obrok. Zaista sam vidjela da ljudima ne treba puno da bi bili sretni, ali ne možemo ni najosnovnije jer moramo debelih guskama mazat vratove. S poštovanjem, tužna dvadeset i tri godišnjakinja iz Osijeka. Do skorog obraćanja. Na srcu mi je bilo prenijet vam njenu poruku kako bih razmislili o tome koje su posljedice vaše politike zadnjih 25 godina. Hvala.
Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom, danas je prva točka o kojoj ćemo raspravljati Prijedlog Zakona o reviziji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 172. Kao što sam rekao, točka dnevnog reda je - Prijedlog Zakona o revizije, prvo čitanje, P.Z.E. br.172 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molio bi sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. Poštovani ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo, zastupnici. Danas se pred vama nalazi Prijedlog Zakona o reviziji u prvom saborskom čitanju. Dakle, predloženi zakon je izražen zbog usklađivanja s pravnom stečevinom EU. Dva su ključna dokumenta. S jedne strane to je Direktiva iz 2014., Direktiva Europskog parlamenta i vijeća o izmjeni tada postojeće direktivne iz 20106. o zakonskim revizijama, godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja te osiguravanja primjene uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, također iz 2014. o posebnim zahtjevima o vezi zakonske revizije, subjekata od javnog interesa. Za prvi dokument, za prvu direktivnu, kolokvijalno, ali i u suštini se naziva revizijska direktivna, ovaj drugi revizijska uredba. Glavni cilj revizijske direktiva i revizijske uredbe je reforma sustava zakonske revizije kroz povećanje transparentnosti, jačanje javnog nadzora ovlaštenih revizora, poboljšanje neovisnosti ovlaštenih revizora u odnosu na revidirani subjekt, poboljšanje internih, odnosno unutarnjih organizacijskih pravila, poboljšanje revizorskog izvješća, jačanje uloge revizijskih odbora te učinkoviti sustav sankcioniranja. Treba također reći da je rok za prijenos ove direktive u nacionalno zakonodavstvo bio 17. lipnja 2016. godine i Hrvatska kao i neke druge zemlje članice je u kašnjenju sa implementacijom to nam sigurno nije izlika da su i neke druge zemlje poput Slovenije, Grčke, Cipra, Estonije, Rumunjske, Poljske također naknadno i nakon toga roka donijele. Ja ću reći da su dva ključna razloga zašto smo mi u kašnjenju s jedne strane, to je onaj dobro znani faktor odnosno čimbenik da smo u tijeku izrade ovoga zakona i prijenosa direktive uredbe imali dva puta parlamentarne izbora, ali s druge strane treba također spomenuti jedan važan element, a to je da je za izradu prijedloga zakona trebalo između ostalog i dodatno vrijeme, budući se revizorskoj reformi u RH i prije i nakon parlamentarnih izbora pristupilo vrlo ozbiljno uz sudjelovanje predstavnika tijela državne uprave, revizorskih stručnjaka i akademske zajednice te detaljnom analizom prakse ostalih država članica. Analizirani je dosadašnji model javnog nadzora revizije i njegovi nedostaci te područja u kojima je potrebno uvesti poboljšanja uvažavajući pri tome prvenstveni cilj revizijske direktive, a to je povećanje kvalitete financijskih izvještaja te jačanje povjerenja građana i investitora u iste. Također zbog velikog interesa javnosti prvenstveno stručne javnosti, prijedlog zakona prošao je dva javna savjetovanja, na internetskoj stranici e-savjetovanja prvo u trajanju od 8. kolovoza 2016. do 15. rujna te potom od 20. lipnja 2017. do 4. srpnja. Ukupno je bilo upućeno na mišljenje tijelima državne uprave i profesionalnim udruženjima. Ukupno govorimo o 23 institucije koje su još naknadno dobile ovaj prijedlog zakona na mišljenje. Kao ciljevi revizijske direktive, a koje se željelo postići prijenosom u nacionalno zakonodavstvo ističu se veća transparentnost i predvidljivost zahtjeva koji se primjenjuju na osobe koje obavljaju zakonske revizije kako bi se osnažila njihova neovisnost s jedne strane, ali i objektivnost pri izvršavanju zadaća, jačanje radnog nadzora ovlaštenih revizora i revizorskih društava, jačanjem neovisnosti javnog nadzornog tijela nad ovlaštenim revizorima i revizorskim društvima i dodjeljujući im odgovarajuće ovlasti, uključujući ovlast za provođenje istrage i ovlast za određivanje sankcija, isticanje neovisnosti tog tijela od revizijske struke uz mogućnost delegiranja određenih zadaća te poboljšanje neovisnosti ovlaštenih revizora i revizorskih društava u odnosu na revidirani subjekt kao ključni element pri obavljanju zakonskih revizija, a pri kojem se uzima u obzir i koncept mreže u kojoj ovlašteni revizori i revizorska društva djeluju. Prijedlogom zakona detaljnije se propisuje sadržaj revizorskog izvješća, jača se uloga revizijskih odbora, potiče prijavljivanje, povreda propisa te posebno učinkovitiji sustav sankcioniranja praćen propisanim iznosom novčanih kazni kako bi mogao i morao imati odvraćajući učinak te spriječiti i ispraviti neprikladno izvršavanje zakonske revizije. Zbog velike važnosti subjekata od javnog interesa za javnost te potrebe da se dodatno učvrsti vjerodostojnost financijskih izvještaja takvih subjekata koji su predmet revizije prijedlog zakona sadrži i posebne odredbe o zakonskim revizijama subjekata od javnog interesa. Budući da je unapređenje nadzora identificirano kao ključno pitanje koje je prijedlogom zakona bilo potrebno urediti, a opet ponavljam sukladno i direktivi i uredbi, odlučeno je urediti novo i to jedinstveno ili jedno nadzorno tijelo koje će biti ovlašteno za nadzor revizorskih društava koja revidiraju subjekte od javnog interesa i revizorskih društava, koja ne revidiraju subjekte od javnog interesa. Također nova uloga Hrvatske revizorske komore detaljnije propisivanje sankcioniranja, prijelaz iz postojećeg sustava u novi pitanja su koja su zahtijevala dodatno vrijeme pri izradi prijedloga zakona te su također pridonijela tome da RH revizijsku direktivu može u potpunosti prenijeti u svoje nacionalno zakonodavstvo. Prije no što prijeđem na konkretno koje su to novine i novosti ovoga Prijedloga Zakona o reviziji, dozvolite mi samo nekoliko riječi o stanju danas. U RH registrirano je 222 revizorska društva i 959 ovlaštenih revizora. Prema statistici Hrvatske revizorske komore od tog broja 959 njih 497 je aktivno, a 462 ima status neaktivnih. Nema registriranih samostalnih revizora i zajedničkih revizorskih ureda. Ostvareni ukupni prihodi revizorskih društava za 2015. godinu iznosili su 506 milijuna 476 tisuća 365 kuna. U svezi organizacije postojećeg sustava potrebno je istaknuti kako je sukladno važećem Zakonu o reviziji, ponovit ću da je on donesen 2005. uz naravno amandmane i izmjene 2008., 2012. nadzor i provjeru kvalitete rada revizorskih društava samostalnih i ovlaštenih revizora obavlja Hrvatska revizorska komora. Skupštinu Hrvatske revizorske komore čine ovlašteni revizori. Upravno vijeće Hrvatske revizorske komore sastavljano je od ovlaštenih revizora osim jednog predstavnika Ministarstva financija. Za javni nadzor revizije zadužen je Odbor za javni nadzor revizije koji nadzire i Hrvatsku revizorsku komoru. Ovim zakonom prelazimo na najvažnije novosti u zakonu, dakle u svrhu postizanja temeljnih ciljeva revizorske direktive i revizorske uredbe predloženo je sljedeće: Prvo, nova nadzorna uloga Ministarstva financija. U odnosu na važeći zakon ovo predstavlja možda jednu od najznačajnijih izmjena budući da je do sada Hrvatska revizorska komora obavljala provjeru kvalitete rada, a Odbor za javni nadzor revizije i javni nadzor nad Hrvatskom revizijskom komorom, revizorskim društvima, samostalnim i ovlaštenim revizorima. S obzirom da slijedom zahtjeva iz uredbe Hrvatska revizorska komora više ne može obavljati nadzor nad revizorskim društvima koji obavljaju zakonsku reviziju subjekata od javnog interesa Ministarstvo financija je u Prijedlogu Zakona o reviziji određeno kao nadzorno tijelo koje ispunjava sve potrebne uvjete prema revizorskoj direktivi i u uredbi, a kako bi funkcija nadzora radi efikasnosti i ekonomičnosti nadzora bila objedinjena u jednom tijelu primjenjujući jedinstveni postupak nadzora i nadzorne mjere nad svim ovlaštenim revizorima i revizorskim društvima, bez obzira obavljaju li reviziju subjekata od javnog interesa ili ne. Isto rješenje je primijenjeno i u nekim drugim državama članicama, ja ću spomenuti slučaj i primjere Mađarske, Poljske i Njemačke. U tu svrhu bit će predviđena i sredstva u državnom proračunu za 2018. i naravno sve ostale godine. Bitno je napomenuti da se nadzor kod revizorskih društava obavlja najmanje jednput u tri godine kod onih koji revidiraju subjekte od javnog interesa i najmanje jednom u šest godina kod onih koji ne revidiraju subjekte odjavnog interesa. Ministarstvo financija kao tijelo nadležno za nadzor reguliranja i/ili nadzor ovlaštenih revizora, samostalnih revizora i revizorskih društava uz provedbu nadzora i izricanje nadzornih mjera nad subjektima nadzora obavljat će i slijedeće. Izdavati i ukidati odobrenje za rad ovlaštenom revizoru, revizorskom društvu iz RH, druge države članice i treće zemlje, voditi registre i druge evidencije te sudjelovati u postupcima Europske komisije u vezi sa usvajanjem međunarodnih revizorskih standarda. Sukladno zahtjevima transparentnosti, propisanom revizorskom direktivom i uredbom, Ministarstvo financija izrađuje godišnji program rada najkasnije do početka kalendarske godine za koju se godišnji plan rada odnosi i godišnje Izvješće o radu. Ovim će zakonom Odbor za javni nadzor revizije, prestati sa radom, Ministarstvo financija preuzet će njegove zadaće te dijelom zadaće Hrvatske revizorske komore već spomenuto odobrenje za rad, registri, nadzor, odnosno nadzorne mjere. Druga novina je odobrenje za rad. Detaljno uređeno izdavanje odobrenja za rad ovlaštenom revizoru kao i razlozi za ukidanje odobrenja za rad. Naime, važećim zakonom propisano je oduzimanje dozvole revizorskom društvu i samostalnom revizoru, ali nije propisana dozvola za rad ovlaštenom revizoru što je u praksi znači da se nije toj fizičkoj osobi mogla niti zabraniti obavljanje revizorskih usluga. Uvjet za dobivanje odobrenja za rad ovlaštenom revizoru je položen revizorski ispit koji će organizirati i provoditi Hrvatska revizorska komora prema pravilniku koji propisuju ministar financija uz ispunjenje zahtjeva dobrog ugleda. Također, propisani su i razlozi za ukidanje odobrenja za rad ovlaštenom revizoru, revizorskom društvu iz RH, odnosno druge države članice i treće zemlje. Treća točka je stroži uvjeti za pristup revizorskom ispitu. Ovim zakonom propisani su upravo stroži uvjeti za pristup revizorskom ispitu, u važećem zakonu tražilo se tri godine radnog iskustva na poslovima obavljanja revizije, od kojih najmanje dvije uz mentorstvo ovlaštenog revizora. Sada se propisuje pet godina radnog iskustva, od toga tri godine uz mentorstvo ovlaštenog revizora. Četvrta točka je stalno stručno usavršavanje. Potvrđena je obveza stalnog stručnog usavršavanja ovlaštenom revizoru u području obavljanja revizorskih usluga u trajanju najmanje 120 sati unutar neprekinutog razdoblja od tri godine počevši od dana izdavanja odobrenja za rad. Međutim, novost je također da u slučaju neispunjavanja stalnog stručnog usavršavanja u razdoblju od tri godine, ovlašteni revizor gubi odobrenje za rad. Ovlašteni revizor može ponovno ishoditi odobrenje samo ako položi posebni ispit. Kontinuirana edukacija ovlaštenih revizora je od iznimne važnosti za unapređenje revizorske profesije s obzirom [[Upadica predsjednik: Samo malo, kolega Bulj, ja bi vas molio ipak malo tiše ili iziđite van.]] na učestalost izmjena računovodstvenih i revizorskih standarda te poreznih propisa. Ministarstvo financija će odobravati programe koji će ispunjavati uvjete za stručno stalno usavršavanje. Četvrta točka, novina je vođenje registra. Ovim zakonom osobe, kojima je Ministarstvo financija izdalo odobrenje za rad, odnosno kojima je odobrilo registraciju moraju biti upisani u registre koje vode Ministarstvo financija. Čitav je niz tih registara, ja govorim o jedinstvenom registru, ali će se naravno u tom registru zasebno voditi registar revizorskih društava, samostalnih revizora, ovlaštenih revizora, revizorskih vježbenika, revizorskih društava, ovlaštenih revizora iz drugih država članica, ovlaštenih revizora iz trećih zemalja, te subjekata za obavljanje revizije u trećoj zemlji te također registar revizora u trećoj zemlji. Dosada je registre vodila Hrvatska revizorska komora. Postroženi su uvjeti i za neovisnost, ovim zakonom detaljnije su propisane odredbe u svezi neovisnosti profesionalne etike i skeptičnosti, zabrane zapošljavanja ovlaštenog revizora kod revidiranog subjekta, procjena prijetnji neovisnosti unutarnje organizacije revizorskih društava i organizacije revizorskog rada. Propisana je i obveza čuvanja revizorske tajne. Revizorsko društvo mora kao revizorsku tajnu čuvati sve podatke koje je saznalo obavljajući revizorske usluge. Potom je točka 6. nerevizorske usluge. Propisano je da revizorsko društvo koje obavlja zakonsku reviziju, subjekat od javnog interesa i svi članovi mreže u koje revizorsko društvo pripada, ne smiju pružati izravno ili neizravno, revidirano subjektu, njegovom matičnom društvu ili društvima pod njegovom kontrolom u državi članici bilo kakve nerevizorske usluge. Ovaj zakon potvrđuje popis zabranjenih nerevizorskih usluga za revizorska društva koje revidiraju subjekte od javnog interesa navedenoj revizorskoj uredbi, govorim o poreznim uslugama, knjigovodstvenim uslugama, uslugama obračuna plaća, uslugama procjene vrijednosti, pravnim uslugama i nekim drugim. Prijedlogom zakona nije iskorištena opcija iz revizorske uredbe koja omogućuje da revizorsko društvo koje obavlja zakonsku reviziju subjekata od javnog interesa, uz ispunjenje određenih uvjeta neovisnosti istom subjektu od javnog interesa, može pružati nerevizorske usluge. Ova točka je jedna od točaka koja je upravo u okviru tih javnim savjetovanja koje sam spomenuo maloprije, dva javna savjetovanja i mišljenja 23 institucije, jedna od onih koja je između ostalog također, potaknula brojne komentare na ovaj prijedlog zakona a ja vjerujem i siguran sam zapravo da ćemo i danas u okviru rasprave koju ćemo voditi, i ovome nešto reći i naravno da smo mi kao Ministarstvo financija odnosno Vlada spremni poslušati i naravno raspraviti prijedloge. Što se tiče trajanja revizorskog angažmana, važećim zakonom propisana je samo zamjena ovlaštenog revizora potpisnika revizorskog izvješća najkasnije svake sedme godine od početka obavljanja revizije. Interna rotacija gdje se revizijska uredba direktno primjenjuje, ostat će sedam godina, dakle ta odredba ostaje međutim, tj. glavni partner za reviziju nadležni za obavljanje zakonske revizije prekidaju svoje sudjelovanje u zakonskoj reviziji subjekta od kojih predmet revizije najkasnije sedam godina od dana svog imenovanja, međutim novost iz revizijske uredbe da se uvodi i rotacija revizorskih društava na način da se početni angažman od godine revizorskog društva koje obavlja reviziju subjekta od javnog interesa, može produljiti na razdoblje najdulje od 10 godina. S obzirom da revizorska uredba dopušta mogućnost određivanja i kraćeg razdoblja za rotaciju, ovim zakonom iskorištena je i opcija propisana da sveukupno trajanja angažmana revizorskog društva u subjektu od javnog interesa, ne smije trajati dulje od sedam godina, uz tzv. cooling off period ili razdoblje od četiri godine, uključujući razdoblje početnog angažmana od najmanje godinu dana. Prema uredbi rotacija glavnog revizorskog partnera je također sedam godina, od dana imenovanja uz tzv. opet cooling off razdoblje od tri godine. Dakle, ono razdoblje koje mora proteći kada bi on ponovno uopće mogao doći u taj segment. To je također jedna od odredbi koja je ponavljam kao i prethodna vezana za revizorske usluge, potaknula komentare obzirom da neke države članice imaju nešto dulji rok, neke države članice ili jedna ima nešto kraći. Međutim, naša je namjera bila kroz ovaj prijedlog povezati Zakon o reviziji sa ostalim zakonima koji također propisuju duljinu trajanja revizije, odnosno mogućnost revizorskog društva da u nekom društvu obavlja reviziju. Pa tako recimo spomenut ću Zakon o kreditnim institucijama, ali naravno i neke druge. Što se tiče Revizorskog odbora subjekti od javnog interesa moraju imati Revizijski odbor ili organ koji obavlja istovjetnu dužnost u subjektu od javnog interesa, te se propisuju uvjeti stručnosti, zadaće, uvjeti za osiguranje neovisnosti i minimalan broj članova Revizijskog odbora sve s ciljem postizanja visoke kvalitete zakonske revizije. Obveza subjekata od javnog interesa je da imaju Revizijski odbor propisana je već važećim zakonom. Međutim, propisuje se i proširuje se dodatnim pravima i obvezama Revizorskog odbora primjerice propisivanjem odgovornosti Revizorskog odbora za izbor revizorskog društva. Što se tiče nadzora prijedlogom zakona postupak nadzora, dakle neposredni i posredni i nadzorne mjere detaljnije su uređeni u odnosu na važeći zakon, a sukladno ovlasti za provođenje istraga i određivanja sankcija dodijeljene revizorskom direktivom i uredbom s ciljem otkrivanja, odvraćanja i sprječavanja kršenja propisanih pravila u području pružanja usluge revizije. Nadzor će provoditi ovlašteni državni službenici Ministarstva financija koji su ovlašteni revizori i ispunjavaju druge prijedlogom zakona propisane uvjete, a moraju biti neovisni od subjekata nadzora, te među njima ne smije postojati naravno sukob interesa. U tu svrhu prijedlogom zakona dodatno su razrađene odredbe o neovisnosti. Prije početka nadzora, nadzornici moraju dati pisanu izjavu da ne postoji sukob interesa između njih i revizorskog društva koji je predmet nadzora. Sva rješenja o nadzornim mjerama Ministarstvo financija javno će objavljivati na svojoj internetskoj stranici. Što se tiče Hrvatske revizorske komore Ministarstvo financija je nadležno tijelo za provedbu ovog zakona, ali sukladno mogućnosti predviđenom direktivom delegira dio svojih ovlasti na Hrvatsku revizorsku komoru prema točno definiranim uvjetima i pravilima. Krajnju odgovornost za poslove koje obavlja Hrvatska revizorska komora ima Ministarstvo financija. Sukladno tome Komora obavlja sljedeće zadaće: Provođenje i objavljivanje na hrvatski jezik međunarodnih revizijskih standarda, donošenje nacionalnih revizijskih standarda, provođenje i objavljivanje etičkih standarda, određivanje programa revizorskog ispita, iznos naknade uz prethodnu suglasnost Ministarstva financija, organiziranje i provođenje revizorskog ispita, određivanje programa iznosa naknade, organiziranje i provođenje posebnog ispita. Hrvatska revizorska komora se i dalje financira putem doprinosa i članarina njezinih članova, a obvezna je podnijeti Vladi RH jednom godišnje izvještaj o radu uz prethodno pribavljeno mišljenje Ministarstva financija. S obzirom na reorganizaciju postojećeg sustava, prijelaznim i završnim odredbama prijedloga zakona propisano je da se dozvole za obavljanje revizije koje su izdane revizorskim društvima ili samostalnim revizorima na temelju važećeg, postojećeg zakona smatraju odobrenjem izdanim u skladu sa prijedlogom zakona. Također propisuje se obveza Hrvatskoj revizorskoj komori završiti stegovne postupke pokrenute na osnovi važećeg Zakona o reviziji, te obveza Odboru za javni nadzor revizije i Hrvatskoj revizorskoj komori da Ministarstvo financija omogući i pristupi, dostavi sve podatke kako Ministarstvo financija kao novo nadležno tijelo moglo nastaviti obavljati zadaće propisane prijedlogom zakona. I na kraju stupanje na snagu ovog zakona, danas smo u okviru prvog čitanja, vjerujem i nakon rasprave i usvajanja zaključka da ćemo nastojati naravno usvojiti komentare i prijedloge, a onda u okviru drugog čitanja konačni prijedlog zakona trebao bi stupiti na snagu 1. siječnja 2018. godine. Hvala lijepo svima.
Zahvaljujem ministru. Imamo 4 replike. Prva replika poštovani zastupnik Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Ministre Marić govorili ste ovdje o ovom prijedlogu Zakona o reviziji. Spomenuli ste među ostalim sankcije, odnosno posljedice koje bi se događale u slučaju nepravilnosti, pa evo podsjetit ću da ne postoji samo poslovna sposobnost, ne postoji samo to hoće li netko dobiti otkaz ili biti degradiran zbog nepravilnosti. Postoji i kazneno-pravna odgovornost. Ako razgovarate recimo sa glavnim državnim revizorom on će vam reći da je bilo dosta slučajeva gdje je detektirala Državna revizija nepravilnosti, ali druge institucije nisu dalje ništa napravile. Ja se bojim da je u mnogim slučajevima naše pravosuđe jednostavno nije u stanju prepoznati nepravilnosti. Kada bi tu sad bila torba sa milijun kuna iz državnog proračuna koji ste donijeli sa vama i kad bi netko ukrao mi bismo svi bili tome svjedoci, ali oni bi rekli tu nema elemenata kaznenog djela. Dobivam dojam da se tako radi. Prema tome, predlažem da se i taj drugi dio sankcioniranja uzme u obzir i da kad će se izrađivati zakon o tome da i vi sudjelujete u tim izradama, jer će nam se dogoditi da imamo sjajnu detekciju, ali nemamo nikakve krajnje sankcije. Hvala.
Nema odgovora na? Evo kratki odgovor na repliku.
Hvala. Evo nemam nikakav specijalan komentar. Tematika koju ste dobrim dijelom pokrili u replici ne tiče se nužno i samo isključivo ovog zakona, dapače govorimo o Državnoj reviziji. Međutim, mogu samo kratko komentirati ovo što ste rekli. Naravno da će Ministarstvo financija i u onim izmjenama na koje ste se referirali sudjelovati. Hvala.
Druga replika, poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, evo govorimo o Zakonu o reviziji. Činjenica da sva ta društva revizorska, revizori odrade svoj posao hajmo reći najkvalitetnije. Međutim, najveći je problem i činjenica i u onom smjeru u kojem moramo ići i interesira me vaš stav. Tamo gdje ne može doći revizija, gdje su institucije zaštićene kao na primjer Hrvatska narodna. Oni su zaštićeni kao zasebna institucija unutar Hrvatske države, jači su i od Vlade. Hrvatskoj narodnoj banci nema revizije to građani moraju znati nad njihovim poslovanjem. To smo pokušavali, nismo uspjeli. Zbog čega to? Jel' se mi nekoga bojimo ili je naša dužnost parlamenta i vas od Vlade da tražimo izvješća revizije Hrvatske narodne banke ili od bilo kojih tvrtki ili koncerna kao što je Agrokor. Zbog čega nije bila revizija primjera u Agrokoru kad ga država najvećim dijelom financira? Pa čak nije bio niti jednom ni porez, porezna inspekcija, a kamoli nekakva ozbiljna revizija, a znamo koliko subvencija sam taj koncern Agrokor od Hrvatske države, dobivao i do čega je doveo državu. Zbog čega taj zakon, ovaj zakon, koji možda je i posljedično je i veza sa ovim šta ja govorim, jer mi donosimo zakone, a ključne institucije, koje su pomagale u ovome slučaju Agrokor, do 10 milijardi kuna, što je sam guverner priznao, bez pokrića mjenica, Agrokor 10 milijardi koristi, da nitko ništa nema niti odgovornosti, niti revizija ima pravo to gledati, pa čak ni poslovanje HNB. Ne miješanje u monetarnu politiku, nego poslovanje, koliko ribe oborite, koliko tapeta, kako primaju, kolike su plaće. Ništa, pa me zanima vaš stav kao ministar financija i predlagatelj ovoga zakona, šta mislite ima li uopće smisla ovaj zakon ako neke institucije nemaj reviziju. Hvala.
Kolega Marić izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo na kraju, odmah, mislim na početku mog odgovor kranja vaša rečenica, sigurno da mislim da i ovaj zakon ima apsolutno smisla. Upravo u izlaganju sam istaknuo sve njegove važnosti i novine. Zakon koji je dobrim dijelom usklada sa direktivnom i uredbom Vijeća, a s druge strane uzima u obzir i određene specifičnosti RH koje smo naravno i implementirali i uzeli u obzir prilikom prijedloga ovog zakona. Što se tiče detalja koji ste spominjali oko HNB, dakle, opet moram ponoviti, ne dapače, opet postoje neki drugi zakoni koji govore o tome i trebaju o tome govoriti. O toj temi smo i mi još dok smo bili naravno zajedno kao koalicijski partner i razgovarali i tada smo razmijenili određene argumente i mislim da nema potrebe ponovno ih napominjati. Govorili smo o tome da naravno, da za tako nešto, sigurno da su određeni propisi koji dozvoljavaju određene elemente naravno, revizije i nadzora nad poslovanje HNB, dok god oni ne ulaze u neovisnost same monetarne politike, odnosno, same HNB. Što se tiče ovog drugog dijela, tu zaista ne bih ništa komentirao, bez obzira na pojedine slučajeve koje spominjete i konkretne tvrtke i firme. Već smo nebrojeno puta i u Hrvatskom saboru o tome govorili. Tako da evo, zadržao bi se na ovome da smatram da je ovo zaista dobar prijedlog zakona koji će sigurno unaprijediti sustav i postojeće tržište revizije i revizijskih usluga. Hvala.
Treća replika poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani ministre. Ustvari jedno malo samo pojašnjenje. Odnos Državne revizije i komercijalne revizije, spram, recimo lokalne samouprave. Da pojasnim. Znači Državna revizija naravno ima obavezu, zadaću obavljati reviziju u lokalnoj samoupravi. Država revizija napravi svoj posao i sada ne znam. Čelnik lokalne samouprave, pozove komercionalnu reviziju, što se u tom trenutku događa? Što ako recimo, se baš možda malo i razilaze ta mišljenja revizije. Da li je uopće uobičajeno da se tako nešto radi, da lokalna samouprava poziva komercijalnu reviziju i koja je uloga po ovom zakonu sada u stvari, da li će komercijalni revizori također na takav način moći obavljati reviziju u lokalnim samoupravama i javnim tijelima? Ako ste me razmiljeli.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Jesam razumio sam vas, mislim naravno za sva tijela državne uprave, tako i lokalnu samoupravu, jedinica lokalne, područne, regionalne samouprave Državna revizija je ta koja je nadležna. Ali sami govorite dakle, postoji mogućnosti kada neki čelnik iz ovog ili onog razloga naravno može pozvati u određeni segment i komercijalnu reviziju. Nije to bilo do sada na neki način izuzeće, bilo je takvih primjera. E sad, slučaj ovo što govorite, ako se negdje nešto razilazi u nalazima, mislim naravno da treba utvrditi u kojim segmentima, u kojim elementima, ali ipak je Državna revizija ta koja ima ključnu i konačnu riječ po pitanju same revizije. To je zapravo i sukladno zakonu a i njenom definiranom ulogom i zadaćom ta konačna instanci.
I zadnja replika, poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Evo poštovani gospodine ministre, u ovom prijedlogu zakonu ima naravno dobrih stvari. Nešto se usklađuje zbog nužnosti usklađivanja sa Direktivnom EU itd. No ja bi vam postavio jedno drugo pitanje. Činjenica je da su financijska izvještaja revidirala razne revizorske tvrtke iz Hrvatske, pa se postavlja pitanje, hoćete li, ti su financijski izvještaji manipulirani i oni nisu točni. To sad pokazuje, hoćete li tim revizorskim društvima oduzeti licencu? To je prvo pitanje. A drugo, budući da od sada Ministarstvo financija jedino dodjeljuje licence, smatrate li se, kako se vi osjećate na tom mjestu, kada budete dodavali te licence, na temelju svega onoga što se dešavalo za vrijeme situacije u Agrokoru.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Samo kratko ću odgovoriti, dakle, ovdje govorimo o novom zakonu, koji treba stupiti na snagu, ove odredbe sa 1.1.2018. dakle, sve o ovome o čemu sam malo prije govorio naravno se odnosi na naprijed. Spomenuo sam također i prijelazne, završne odredbe, koje su propisane ovim zakonom, što je potrebno još u prijelaznom razdoblju učinit. Sigurno da sve okolnosti iz prošlosti i takve stvari, ne uopće se referirajući na specifičan primjer koji spominjete, jer o tome, ne mogu komentirati, odnosno, neki drugi će reći na tu temu, da se uzimaju u obzir. Ali, prema pravilima i odredbama ovog zakona koji je i napravljano, će se davati i odavati odobrenja za rad, a isto tako i ukidati, odnosno, oduzimati ista ta odobrenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu Kluba zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodin predsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, ja bih danas ukratko o ovome zakonu pohvalio ministra, mislim da je dobar zakon, da je zakon koji možda u ovome dijelu nije ni sam ministar rekao napravljen je jedan veliki iskorak, a to je da su do danas revizorska društva bila pod nadzorom Revizorske komore. I tu je sigurno bio veliki otpor da taj nadzor sada pređe u Ministarstvo financija i mislim da je to dobar korak i zato u tom dijelu i pohvaljujemo jer to vjerojatno i nije bilo lako prebaciti sa revizorskih društava na Ministarstvo financija jel se postavlja pitanje ljudi koji sjede u tim revizorskim odborima u revizorskim društvima sami sebe nadziru. I postavlja se pitanje da li je to bio u tom kontekstu određeni sukob interesa između Hrvatske revizorske komore i tih revizorskih društava. I u tom kontekstu mislim da je suština ovoga zakona, a to je da se predviđa da se nadležno tijelo za nadzor revizorskih društava i ovlaštenih revizora prebaci u Ministarstvo financija, a da je ovaj dosadašnji Odbor za javni nadzor revizije da će on prestati s radom, a Revizorska komora više neće imati u tom kontekstu nadzornu ulogu i mislim da je to suština ovoga zakona i da u tom kontekstu to svi trebamo pohvaliti i mislimo da je to određeni iskorak. Ono što ću ja ovdje imati nekoliko pitanja, a veže se možda više tehnički provedbeno kako to učiniti budući da znamo da ovdje navest ću znači u članku 75. se navodi koje će sve funkcije obavljati Ministarstvo financija kao nadležno tijelo za reguliranje i nadzor ovlaštenih revizora, samostalnih revizora, revizorskih društava mora provoditi nadzor i druge postupke nad ovlaštenim revizorima i revizorskim društvima te ostalim subjektima nadzora utvrđenim zakonom i uredbom, izricati nadzorne mjere, poduzimati druge radnje usmjerene za uklanjanje utvrđenih nezakonitosti, nepravilnosti, zatim izdavati i ukidati odobrenja za rad, ovlaštenim revizorima i revizorskim društvima te druga odobrenja suglasnost registracije za koju je ovlaštena na temelju ovoga zakona. Kao što smo ovdje čuli vodit će se i taj registar, zatim odrediti određeni program ispita osposobljavanja, znači jako puno sve da sada ne čitam, jako puno posla tako da me čisto zanima tehnički da li Ministarstvo financija će imati kapacitete za sve to zato što ja se nadam i vjerujem da hoće ali znamo da ima jako puno kada želite zaposliti nove ljude u Ministarstvo ili bilo koji oblik javne uprave znamo da natječaji traju po godinu, dvije, žalbe itd. da je jako dug taj proces dobivanja kvalitetnih kadrova. Ako znamo da moramo ljude koji će raditi, djelatnike koji će raditi ove poslove moramo ih adekvatno i platiti jel ne mogu obavljati poslove revizije gdje su određene revizorske kuće imaju bonuse, imaju vrlo visoka primanja i sada s druge strane ih nadziru određeni državni službenici koji ne znam imaju određenu prosječnu plaću 4 do 5 tisuća kuna, koga ćete privući u Ministarstvo financija sa ovakvim kvalifikacijama da nadzire takve kompetentne revizorske kuće. Mislim da ovdje moramo dati podršku da se i u tom kontekstu i omogući uredbom … da možete zaposliti takve ljude, ako već zakonski i čak direktive vam nalažu da bi bilo dobro da to u nadzor dobije Ministarstvo financija onda će zapeti u provedbenom postupku pa će dvije godine, pa dok se ti ljudi zaposle i postavlja se pitanje gledajte … što je ministar govorio postoji određeno pitanje ako nekoga dobro ispeče posao onda ode u tu revizorsku kuću i radi za tri puta veću plaću. I onda se uvijek postavlja problem kadrova koji će u tom dijelu nadzirati, tako da se ja nadam da će ne samo u ovom kontekstu ovako ostati nego da ćemo napraviti i druge određene iskorake gdje će se dati podrška da se zaposle ti ljudi i da ih adekvatno platimo. Ovo će stupati na snagu 1. siječnja 2018. godine, ja ne znam hoćemo li mi u tako kratkom vremenu, a znamo da je to svega nekoliko mjeseci imati dovoljno kadrova u ministarstvu da će moći obavljati sam taj nadzor. Ono što mene ovdje više malo, a to je pitanje možda danas i za diskusiju odgovornosti samih tih revizora. Ovdje se u članku 61. kaže visinom osiguranja od odgovornosti za štetu koje bi revizorsko društvo moglo prouzročiti obavljanjem revizorskih usluga najmanje svota pokrića po štetnom događaju iznosi 300 tisuća kuna, a za štetu koje bi revizorsko društvo moglo prouzročiti obavljanjem zakonske revizije subjekata od javnog interesa najmanja svota pokrića po štetnom ugovoru iznosi tri milijuna kuna. E sada ovdje smo govorili o subjektima koji su to subjekti koji podležu reviziji, znači ne govori se čak u ovome zakonu nego to je Zakonom o računovodstvu koji su obveznici revizije i to su vam srednji i veliki poduzetnici te subjekti od javnog interesa. A subjekti od javnog interesa prema tom zakonu su vam također kreditne institucije zatim trgovačka društva koja imaju uvrštene vrijednosnice na uređeno tržište kapitala odnosno ne samo u Hrvatskoj nego bilo gdje vani te trgovačka društva koja Vlada odredi da su od posebnog interesa. E sada postavlja se pitanje nevezano za ovaj slučaj koji sada recentno imamo i odgovornosti uloge revizora, čujemo da je to brojna revizorske kuće su revidirale i potvrđivale financijske izvještaje Agrokora koja su bila licitirana na svjetskim burzama, na svjetskim burzama su oni bili licitirani. Nisu oni bili tek tako tu se prodavali na Dolcu, znači oni su vjerojatno morali prolaziti vrlo stroge standarde i kada su ih analizirali Moodys i rejting agencije itd. nije to tako jednostavna sada priča znači da prođe cjelokupnu jednu takvu vertikalu svi ti uglavnom revizorske kuće i danas se zapravo postavlja pitanje određene odgovornosti revizora koji su češljali kojima je zapravo bio posao da revidiraju da ti financijski izvještaji prikazivaju fer i istinito stanje financijski položaj toga trgovačkog subjekta. I ukoliko se dogode određene nepravilnosti odnosno nekakve prevare u tim financijskim izvještajima, a poznat vam je možda slučaj najveće financijske prevare, to je Enron 2001. godine koja je uzdrmao američko tržište kada je preko 100 milijardi prometa je bilo u tom Enronu, 100 milijardi dolara, znači vrlo veliki broj zaposlenih gdje je čak jedna revizorska Arthur Andersen, je nastala, znači onda je bilo prije toga Big Five, poslije toga slučaja je bilo Big Four, znači velike 4 revizorske kuće koje su i dandanas da ih tu ne reklamiram, oni koji znaju, bave se revizorskom kućom, znači ona je čak apsolutno nestala sa tržišta, zato što su vjerojatno morali i određeni dio svoje odgovornosti jer su potvrđivali sva ta izvješća i oni koji su kupovali ta izvješća su kupovali na temelju tko je revidirao ta društva, jednostavno su nestali. I sad ovdje postavljamo pitanje a temeljem da današnjem o određenom slučaju i govorim, da li je ovaj iznos od 300 tisuća kuna ili u ovome drugome slučaju, 3 milijuna kuna, koga i šta on može pokriti, odnosno da ne bi sada išli u nekakve ekstreme da vidimo oko takvih stvari da li to postoji uopće način organiziranja u takvim manjim društvima kao što je Hrvatska, kako je to regulirano, znamo da to ne može ići veliki milijunski iznosi, ali vidimo da kasnije mogu biti velike milijunske štete. Na temelju revidiranih financijskih izvještaja koji danas određeni investitori u njih sumnjanju. Znači tako da u tom kontekstu treba vidjeti šta možemo napraviti odnosno koje su nam uopće tu zakonske mogućnosti, kako to funkcionira na jedinstvenome europske tržištu, kako je posebno funkcionira za manja gospodarstva kao što je hrvatskog gospodarstvo. Vjerojatno nije isto kao što je njemačko ili kao što američko pa vjerojatno su tamo njihovi ti osigurani puno veći, međutim treba svakako utvrditi da li i na koji način koji će to biti mehanizmi da se u budućnosti ukoliko se terete, u konačnici se i potvrde, šta će se događati kod takvih revizorskih društava i dal i će oni do kojeg iznosa, mogu i pokrivati određene događaje ako se uspostave da se prilikom njihovih revizija, jer pazite, nitko nema bolji uvid, nitko, to je njihov posao od revizora. Nitko, češlja od putnog naloga, češlja od financijskih izvještaja, češljaj u od toga da li se plaćaju porezi, češlja se od toga da li fer i istinito se prikazuju financijska stanja. Znači oni su ti kojima je zapravo osnovni posao koji smo ga mi dali Zakonom o reviziji, da utvrde istinitost i fer financijskih izvještaja. Ne ministar, ne Vlada RH, n, nego revizori kojima je to dužnost da obavljaju, i zato se samo s tim i bave. Zato se oni ne bave politikom, zato oni ne izlaze na izbore, zato oni ne daju programe, zato što se svaki njihov zadatak i češljanje svakog računa i provjeravanja da li je to istinito i fer, i tako kad možemo govoriti o javnim trgovačkim društvima, kada ministri koji su članovi skupština, ministri koji su članovi nadzornih odbora itd., da li mogu dobiti, kada dobiju od revizorskog izvješća da dobiju da je to fer, istinito i precizno, a unutra pazite, šta ovdje također u ovom zakonu definirano, moraju postojati i revizorski odbori. Moraju postojati revizorski odbori. Nije bezveze navedeno da moraju postojati revizorski odbori Zakonom o reviziji koji također moraju u svakom, čak i u ovom javnom trgovačkom društvu, gdje moraju sudjelovati u izboru revizije, gdje moraju također češljati šta se događa. Njihova mišljenja prema Zakonu o reviziji, također i ovdje se u tom djelu, zato sam rekao da pohvaljujem, njihova uloga se dodatno osnažuje. Tako da smatram da je ovo svakako dobar iskorak za ovaj zakon, da vidimo da li će se i na koji način pojačati da ministarstvo se može ekipirati i svakako da vidimo hoćemo li dizati ovaj standard, dizati novčani iznos, hoće li se tu stvoriti možda nekakav, ne znam, mogućnost da se oni mogu osigurati kod osiguravateljskih društava za to, jer morate stvoriti jednu određenu masu da bi mogli osigurati taj dio, a da s druge strane ne bi ponovno ugrozili njihovo poslovanje jer vidimo da ih ima oko 513 aktivnih, i da ih ima 223 revizorska društva. Tako da sigurno da će biti puno posla i da je ovo samo jedan od prvih iskoraka, a onda će kasnije prilikom vjerojatno provedbe, jer sad Ministarstvo financija će više biti uključeno u samu tu provedbu, vidjet će da li će biti određenih problema u samoj provedbi pa možda kasnije i onda u tom kontekstu i dorađivati. Znači za sad nemamo nikakvih primjedbi vezano za ovaj tekst kako ovako izgleda, međutim ova pitanja koja sam tu otvorio svakako trebamo dati odgovore. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo pet replika, prva je replika poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lalovac, pohvalili ste prijedlog ovog zakona iz jednostavnog razloga, kažete što ovih 513 aktivnih revizora odnosno 223 revizorska društva do sada zapravo vrši nadzor Hrvatska revizorska komora, sada će to vršiti Ministarstvo financija. I onda ste govorili o članku 61. prijedloga ovoga zakona, vezano za visinu kazni za revizorska društva. koliko sam pratio dobro, ukoliko sam pratio dobro ministra financija on je u svom izlaganju rekao da dosada po važećim zakonu nisu mogla biti kažnjavani revizori već revizorska društva, a da se prijedlogom ovog zakona sada kažnjavaju i revizori, a vi zapravo govorite sada je li ta visina kazne primjerena ili ne. o čemu se može zapravo govoriti. Ovim prijedlogom zapravo zakona, sama revizija koja se vrši, komercijalna revizija je zapravo i ključ obavljanja samog revizora da im se zapravo veća uloga ali koliko je ministar rekao, a rekao je da se i tim revizorima zapravo ovim zakonom traži 120 sati edukacije u roku od tri godine koliko sam razumio. Hvala.
Nema odgovora na repliku, pa idemo na drugu. Poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine Lalovac. U vašoj ste raspravi istaknuli mnogo bitnih stvari. Jedna je od tih da je potreba i revizije i revizora da bude više transparentni i manje ovisni o subjektima revizije, odnosno vidimo da je intencija zakona da se i mijenjaju revizorska društva, pa onda vjerojatno ne bi imali situacije kao što imamo u Hrvatskoj, da nakon dugog niza godina neke tvrtke, najveće tvrtke u Hrvatskoj dovode u pitanje revizorska izvješća. A možda je bilo potrebno samo da u proteklom razdoblju usporedimo revizorska društva koja su radila revizije primjerice Agrokora i da vidimo kolike su bile dobiti tih društava po zaposlenom, pa da vidimo da tu nešto nije u redu. Ja se na žalost nisam bavio tim područjem, ali sada kad vidim pa to su nelogične stvari. Netko je to mogao uočiti, da se vidi da jedno revizorsko društvo odjednom promijenilo, šta je Agrokor promijenio svoje revizorsko društvo skoči prihod po zaposlenom pet puta u odnosu na prije, dobiti po zaposlenom enormna itd. I sad se onda čudimo zbog čega se neke stvari točnije nisu znale. Sa te strane apsolutno treba veću transparentnost, treba mijenjati društva. Ne smiju se po 10 godina vući ista društva kod najvećih tvrtki, jer se neminovno uspostavljaju neki odnosi koji nisu zdravi. I na žalost na ovakvim primjerima vidimo da se to moglo napraviti možda i ranije. Ono što također i mislim da je razlog, da je razlog zbog čega HDZ izbjegava raspravu o Agrokoru i povjerenstvo o Agrokoru upravo to da ne vidimo te neke povezanosti i da ljudi ne čuju informaciju. Sa te strane ukoliko i dalje HDZ bude na tome inzistirao bit će jasno da žele pospremiti stvari pod tepih i da ne žele da građani čuju šta se u biti u Agrokoru dešavalo. Hvala vam lijepa.
Hvala. Nema odgovora na repliku, pa idemo na treću. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani kolega Lalovac, vi ste rekli da u biti su najodgovorniji za izvješća revizori, da oni imaju najbolji uvid u stvari. Ali imam dojam nekako da s time oslobađate odgovornosti institucije Republike Hrvatske koje su morale reagirati. Evo i kolega Maras je iznio neke od primjera. Znači treba postaviti i to pitanje i ne smije nam se dogoditi i zato je dobro da SDP odlučio inzistirati na Istražnom povjerenstvu o Agrokoru bez obzira na negodovanje nekih vaših zastupnika, ne znam iz kojih je to razloga, postoji li nekakva njihova povezanost sa tim koncernom i zbog čega oni nisu željeli iskoristiti taj alat koji imate u svojim rukama kako biste se izborili za istražno povjerenstvo koje podupiru svi zastupnici u ovom Saboru. Ne može biti odgovornost samo revizora, odgovornost postoji i kod čovjeka koji je ministar financija, koji je bio visoko pozicioniran u toj kompaniji i koji je morao znati što se tamo događa. Postoji odgovornost svih institucija koje su zakazale i mi ovdje putem istražnog povjerenstva nećemo utvrđivati kaznenu odgovornost. Time nek' se bave institucije, nego ćemo vidjeti koje su institucije sve učinile propuste. I drago mi je da je na kraju u SDP-u, znači ipak prošla ova struja koju je ja mislim predvodio kolega Maras jer su njega prozivali da je na čelu te bande koja ruši ustavni poredak. Drago mi je da je prošla ta inicijativa i nadam se da će HDZ konačno shvatiti da nam je to istražno povjerenstvo potrebno.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, pa slažem se sa većinom vaše replike samo možda sa jednom napomenom. Znači, ovdje kada govorimo o temeljnim financijskim izvještajima govorim o bilanci, bilanci stanja koja nam pokazuje kakvo je financijsko stanje svake godine, na kraju godine 31.12. svake godine, stanje keša, stanje imovine. Da li je ta imovina realna, nije realna, da li je dobro amortizirana, koliko je stvarno stanje imovine. Govori nam stanje, račun dobiti i gubitka, govori nam izvještaj o novčanim tijekovima. Pazite kad imate tri temeljna financijska izvještaja, temeljna, znači nema ništa, to je temelj svega. Ako su u nju uperene sumnje, pazite ta izvješća dolaze u Ministarstvo financija, ta izvješća dolaze u Hrvatsku narodnu banku, ta izvješća dolaze u HANFA-u, ta izvješća dolaze svugdje. Svugdje dolaze ta izvješća koja su revidirana, koja su oni stavili svoje potpise, koji su brojni revizori tu prolazili, koji su međunarodne i financijske institucije Moodys. Danas se Moodys čudi. Pa pazite, Moodys tako stroga pravila ima. Mi u Ministarstvu financija vrlo znamo kad prolazimo, kako njihova pravila prolazite kada država treba dobiti rejting. To su strašna pravila. I sada dolazite, dobijate sva ta izvješća kroz, znači dobijate i vi na temelju tih izvještaja, znači cjelokupni sustav i kažete da, ja u to vjerujem. E sad gledajte, ako je takav oblik prevare to nije mogla znati samo jedna osoba u sustavu Agrokor ako je to bilo, ja ne mogu u to ulaziti jel' to bilo i tako da, onda možete postaviti šta ovi drugi mogu znat na temelju fer i istinitih izvještaja, na temelju kojega međunarodni investitori u Londonu kupuju taj dio. Pazite njemačka banka, gospođa Merkel je uložila u obveznice Agrokora. Njemačka banka je uložila, njihova Razvojna banka. Gospođa Merkel je uložila u obveznice Agrokora. Hvala lijepo.
Hvala. Replika broj 4. uvaženi kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Lalovac, rekli ste u svom izlaganju da je ovo dobar zakon i da trebamo ovaj zakon i mi iz Hrvatske seljačke stranke se slažemo da ovo područje treba kvalitetnije regulirati ovim zakonom. Međutim, pitanje je i sami ste bili u dilemi da li je zakon, a svaki zakon bi trebao biti provediv ukoliko kao što vi kažete Ministarstvo financija kao kontrolno tijelo nema dovoljno kadrova, nema dovoljno novca da bi platila ljude da rade na kontroli revizorskih društava. Pa recimo otvoreno koliko ljudi treba, … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstvu financija da ih zaposli i adekvatno ih nagradimo da ima dovoljno mehanizama da možemo upravljati ovim procesima. Jer činjenica da je tu sustav zakazao upravo na spomenutom primjeru Agrokora jer sva su ta društva imala, nalaz revizije, imala financijske izvještaje i tek međunarodne institucije su upozorile da su neka od tih financijskih ili sva lažirana. I u čemu je onda problem da ojačamo financijski nadzor nad i poslovanjem revizorskih društava i nad poslovanjem tvrtke di su u vlasništvu RH, da bi zaštitili porezni novac poreznih obveznika koji uplaćuju da bi omogućili da sustav funkcionira. I zašto onda se bojati revizije i istražnog povjerenstva nad Agrokorom i mi ih HSS se zalažemo da se osnuje istražno povjerenstvo i da konačno saznamo istinu, da li su kontrolirane te tvrtke unutar sustav Agrokor, koliko je bilo financijskih inspekcija, nisu dobili odgovore ni koliko je izdano mjenica bez pokrića, niti s kojim rokom dospijeća, a evo, očekujemo da se dalje gospodarstvo razvija i da obiteljska poljoprivredna gospodarstva imaju jedan stabilan sustav za plasman svojih roba. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Lalovac.
Hvala lijepo. Poštovani kolega zastupniče, pa ono što sam ovdje uvodno i rekao, zapravo trebamo dati podršku da se kapaciteti Ministarstva financija osiguraju ljude koji će moći revidirati, odnosno, nadzirati revizorske kuće koji su specijalizirani, ono što sam rekao, samo za taj oblik posla, koji su vrlo dobro plaćeni samo za taj oblik posla, a znamo ako se sutra počinje u ministarstvu zapošljavati 10 ili 20 ljudi i ako im date nekakva primanja vidjeti ćete s druge strane, ponovno, evo ponovno se zapošljavaju tzv. nekakvi uhljebi. Znači mi ovdje moramo znati, ako krećemo u ovaj zakon, ako krećemo u tom smjeru da podržavamo svi ovaj zakon, ja se nadam da ćemo ga svi u tom dijelu i podržati, onda ne možemo sutra vas tražiti kada Ministarstvo financija bude zapošljavalo te ljude i davalo im dobre plaće, treba ih dobro platiti. A ako će, pazite, koju odgovornost na sebi imaju, da se onda ponovno s druge strane otvore određena pitanja zaposlenja, kadrovsko ekipiranje itd. Dakle, ako u ovome budemo principali, budemo principalni u tome da onda i podržimo cjelokupni sustav i prilikom tog zapošljavanja. Hvala vam lijepo.
Hvala. I zadnja replika, poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, ako govorimo o reviziji i revizorima, ovaj zakon, znači to utvrđuje. Kažite mi, kakav je to zakon koji omogućuje, ponavljam to sam pitao ministra Marića, nisam dobio odgovor, za ono što se Most zalagao, to smo svjedoci svi, da HNB nema reviziju poslovanja i da se ponašaju kao carstvo zasebno, trošeći novac kako god žele, reviziju pored poslovanja. Nismo govorili o monetarnoj, bilo kakvoj utjecaju političkom, nego reviziju poslovanja. A baš je HNB, isključivi krivac, ja sam osobno digao kazenu prijavu, jer je na čelu vijeća za praćenje stabilnosti, vi ste ministar, pa to znate i vi ste bili u tome tijelu. Agrokor je 10 milijardi kuna koristio, dao u promet mjenica bez pokrića, što je direktan udar bio na stabilnost, financijsku stabilnost RH. Koji smisao … [[Govornik se ne razumije.]] revizija, revizora, kada nas je jedan koncern, kojem je pogodovala država, da nas preko svih subvencija, poljoprivrednih subvencija, uništilo je poljoprivredu. Pa znamo iz EU fondova, dok je bio gospodin, kad ste bili u Vladi, ko zna gdje su otišli ti novci iz EU fondova za poljoprivredu 2 milijarde kuna. Znači, apsolutno, postoji li smisao kad su neke institucije, koncerni zaštićeni od bilo kakve revizije i bilo kakve porezne inspekcije. Jer je činjenica da porezna inspekcija u Agrokoru, poglavito dubinska nije nikada ušla, a ogroman novac je korišten baš u Agrokor i kroz subvencije, poticaje i ko zna kroz sve šta. Prema tome, kakav je smisao bilo čega, kada imamo zaštićene institucije, koje rade šta god hoće, a osnovni su krivci i najveće gospodarske krize, to je ova kriza oko Agrokora koncerna, a i HNB koja je dozvolila, da se na ovaj način dovede financijsku nestabilnost cijela RH i monetarna politika je tu katastrofalna.
Hvala gospodin Bulj. Odgovor na repliku, kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine. Poštovani kolega Bulj, pa vi znate da sam u prvom čitanju, kada je bilo prvo čitanje, čini mi se da sam ja u ime Kluba SDP-a i rekao sam javno da podržavam vaš prijedlog nadzora nad HNB, tada sam i obavljao razgovore sa vašim kolegom Božo Petrovom, gdje sam rekao da je to dobar smjer, bez obzira što su neki govorili, da je to suprotno nekakvim EU direktivama, pravilima itd., uvodili su, radili su, ne znam na šta su se sve, nešto nisu bili na šta se nisu bili pozivali. Budući da se ovdje tada nije radilo u nadzoru monetarnog sistema, nego nadzoru čisto tog njihovog poslovanja i kažem ne vidim nikakvog, ako Državna revizija je mogla revidirati predsjednicu RH, predsjednika Vlade, predsjednika Sabora, postavljam pitanje, zašto netko može biti ex teritorijalno vezan, a Hrvatski sabor mu je dao odobrenje da radi. Znači u tom kontekstu imati ćete svu moju podršku i dalje, jer to mislim da je bio u tom kontekstu, znači nažalost, kada se taj zakon kretalo sa nekakve druge stvari, da je to nekakav udar za monetarni sustav, lobiralo se i po Frankfurtu i drugima. Da se tu kao radi. Znači nitko nikoga ne želi u tom kontekstu, nije htio kazniti ili … [[Govornik se ne razumije.]] nego samo isto, ko što je jučer bio gospodin iz Državnog ureda za reviziju, vidite koliko je analizirao jučer, sva javna trgovačka društva, jedinica lokalne samouprave, itd., itd. samo da dođe, da utvrdi, da li je to sve prema pravilima. Ja ne znam u čemu je trebala toliko dizati u tom nekakvom kontekstu panike. Ukoliko se to bude dalje pojavljivalo moju ćete osobnu imati podršku, a kako će klub reći, to ne znam. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Lalovcu. Sljedeća u ime Kluba zastupnika HNS-a, kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Pred nama je Zakon o reviziji, zapravo on je s njim se susrećemo već više od godinu dana. Trenutno imamo na snazi zakon iz 2005. godine koji je doduše mijenjan 2008. godine i usklađivan 2012. radi usklađenja sa Zakonom o općem upravnom postupku. Mi trenutno u Hrvatskoj imamo 223 trgovačka društva, negdje oko 500 aktivnih ovlaštenih revizora s godišnjim prihodom malo više od 500 milijuna kuna. Upravo oni su ti koji su se i najviše uključili u javno savjetovanje. Naime, čuli smo i od ministra da su bila dva javna savjetovanja sa zainteresiranom javnošću upravo sa ovim stručnim dijelom zainteresirane javnosti. Tu je bilo stvarno dosta primjedbi i većina njih je usvojena i ugrađena u ovaj novi Prijedlog Zakona o reviziji. Doduše ima nekih primjedbi koje nisu uvažene, a po meni o kojima bi možda ipak trebalo raspraviti, a radi se o visini te minimalne kazne za ovlaštene revizore ukoliko dođe do određenih nepravilnosti. Da li je to samo ta visina ili neki način dodatnog osiguranja jer vidimo da je naše tržište u Hrvatskoj i nije tako veliko odnosno ti ovlašteni revizori u RH imaju relativno usko tržište iako prema zakonu oni mogu naravno vršiti revizije i u drugim državama članicama EU, kao što i vanjska revizorska društva mogu vršiti kod nas revizije. Dosadašnjim zakonom veliku ulogu imala je Hrvatska revizorska komora i imali smo još javni nadzor revizije koji je bio povjeren Odboru za javni nadzor, upravo se tako i zvao, što se sada prijedlogom ovog zakona ukida odnosno promjena je nadležnosti Hrvatske revizorske komore. Prijedlogom zakona ovo prelazi u nadležnost Ministarstva financija. Osobno mislim da bi ono i trebalo biti najstručnije, najkompetentnije, ali provlači se pitanje da li je dovoljno ekipirano. Ja vjerujem da je i da ima dovoljno resursa, ali to će ministar sam procijeniti i vidjeti da li je to moguće sve obavljati jer su to dosta važne i značajne funkcije jer on sada preuzima da je to nadzorno tijelo koje će izdavati odobrenja, vršiti obrazovanje, osiguravati odnosno donositi standarde, osiguranje kvalitete, nadzor, istražne radnje te mjere i sankcije. Dobro je da imamo veću transparentnost i da se stvarno teći većoj transparentnosti, a mislim da to moramo jer moramo početi vjerovati u revizorska izvješća. Revizorska izvješća stvarno moraju biti napravljena kvalitetno, istinito i fer i revizori su ti koji to stvarno moraju i mogu odraditi najkvalitetnije. Sve ono što oni imaju pred sobom, to je bilanca račun dobiti i gubitka, novčani tijekovi on sve to ima i ima mogućnost uvida u svaki papir, inače radi se o stručnim ljudima koji sigurno moraju i znaju već na prvi pogled gdje bi se moglo eventualno nešto skrivati. I dobro je da smo skratili rok na sedam godina odnosno predlaže se da se moraju rotirati da i oni imaju određenu odgovornost, e pa deset godina će proši, pa neće pa iduća godina će biti bolja. Ne, revizori moraju biti ti kojima se mora vjerovati i u koje će povjerenje imati investitori kada uzmu to izvješće revidirano da znaju da je to, to što tu piše. I čuli smo mnogo još dodatnih elemenata i pohvala na ovaj zakon, vjerujem da se prvenstveno stručna javnost, a i svi ostali slažemo s time da nam je ovakav jedan cjeloviti zakon trebao, ali možda stvarno da ipak se malo još prodiskutira o tome što je to i što muči najviše, a to je ta visina kazne. Evo Klub zastupnika HNS-a će u prvom čitanju podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala gospođi Makar u ime Kluba zastupnika HNS-a. Na njezino izlaganje imamo jednu repliku. Izvolite gospodine Maras.
Hvala lijepa. Gospođo Makar, vi ste u svojoj raspravi se založili što je pohvalno i za transparentnost veću prilikom sastavljanja revizorskih izvješća. I vidite i sami u praksi da u proteklom razdoblju bilo je određenih revizija koje bude sumnje, koje su evo sada potvrđene i u pitanju Agrokora da nisu bile baš onakve kakve su trebale biti. I zanima me da li s obzirom da se Klub zastupnika HNS-a zalaže za tu transparentnost, da li ste za to da vidimo okvir tko je bio i šta je bilo politički problematično u proteklom razdoblju da revizorska izvješća kod Agrokora budu nekvalitetno sastavljena i da to u političkom kontekstu vidimo na istražnom povjerenstvu. Meni je jasno zašto se HDZ protivi istražnom povjerenstvu za Agrokor, zbog toga što žele sakriti od javnosti u potpunosti sve informacije, žele da se daleko od očiju javnosti odvija i sada ne transparentno neke stvari oko Agrokora pogotovo u kontekstu toga da je država preuzela sav rizik, a da ljudi koji u sada tamo odlučuju bez osobnog rizika u ime države, a kasnije tužbe koje će doći njih se to vjerojatno neće previše interesirati i neće ih baš biti previše briga. Ali vas i nas sve ovdje zastupnike u Hrvatskom saboru, koliko ja čujem, svi klubovi osim HDZ-a su za to, bi trebalo biti briga da naši građani dobiju raspravu i informaciju. Ne istraživanje, ne posao DORH-a, nego jedna politički okvir, kontekst, da se vidi da se takve stvari više u Hrvatskoj ne dešavaju zato me zanima da li će se i tu Klub zastupnika HNS-a ostaviti principijelno i tražiti transparentnost. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, zastupniče Maras. Odgovor na repliku zastupnica Makar. Izvolite.
Poštovani kolega Maras, ja u svojoj raspravi nigdje nisam spomenula istražno povjerenstvo. Ja sam u svojoj raspravi se osvrnula na to da upravo revizori trebaju raditi transparentno, da sve institucije trebaju raditi transparentno, ja vjerujem da naše institucije upravo to i rade. I sve što je tu navedeno u ovom zakonu, možda u manjoj mjeri bilo je i dosad. I sigurna sam da ja nisam ta koja bi u istražno povjerenstvu ili bilo gdje drugdje mogla kvalitetnije odrađivati nego to rade naše institucije i zato vjerujem u transparentnost i izvješća naših institucija. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Replika više nema. Slijedeći u ime zastupnika Kluba HDZ-a je zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ja ću prije nego što pređem na ove tehničke promjene koje su ustvari vrlo bitne jer ministar je postavio i ministarstvo i Vlada jasan koncept u kojem smjeru želi dao ide razvoj revizorske djelatnosti, da tako kažem, u Hrvatskoj. Osvrnuo bi se na jednu tablicu koja odmah na prvoj stranici ovog materijala kojeg smo dobili, mislim da od tuda trebamo početi svoj analitički pristup kada govorimo o ovom zakonu. Dakle ovdje se kaže da mi od 971 ovlaštenog revizora, njih je 513 aktivno, od toga imamo 223 revizorska društva. s obzirom da je člankom 5. zakon propisano da revizorsko društvo mora imati najmanje jednog ovlaštenog revizora, onda je kad bi išli onako strogo, statistički prosječno računati, ispada da negdje 2, 2 i pol revizora imao ovlaštena društva, budimo svi iskreni prema sebi, prema drugima, koji znamo nešto malo o financijama. Dva čovjeka u jednoj firmi koja iole ima veći promet baš ne mogu napraviti puno i to nas upućuje na nešto drugo, da reviziju velikih kompanija u Hrvatskoj, može obaviti samo nekoliko revizorskih društava u RH i da nažalost kako je bilo i 2005. kad je donesen zakon o reviziji, naša najveća društva revidirana, što je kolega Lalovac govorio, eminentne revizorske kuće iz svijeta koje imaju itekakav ugled i kotiraju na burzama i mislim da nije dobro da se mi loptamo na ovakav način, zašto? Zato što bez obzira što smo mi ovdje kao saborski zastupnici možemo govoriti ali imamo i isto tako odgovornost za izgovorenu riječ jer te iste revizorske kuće su sa nekim svojim izvješćima podloga rejting agencijama kad one dolaze u Hrvatsku i kad temeljem razgovora sa svima a onda imate vrlo često priliku kad razgovaraju sa oporbenim političarima, onda se oni nabacuju kako u državi ne valja ovo i onda oni samo to lijepo, odrede da vam takav i takav rejting, a onda vi temeljem tog rejtinga svi mi, onog građana koji je ušao u bilo kakvo zaduženje, da najvećoj korporaciji plaćamo veće kamatne stope naprosto oni nam tako antrasiraju put, je mi novaca nemamo, znamo gdje se možemo zadužiti. I tu bi stao sa općenitom pričom, i krenuo bi na analizu ovog prijedloga zakona, ali samo u onom dijelu i onom segmentu što smatram u ime kluba da je bitno da ocijenimo u kojem smjeru idu izmjene i ono što je po meni najbitnije, najvažnije, a to je odlučnost ministra da nadzor i registra makne iz revizorske komore, oni tu vjerojatno … [[Govornik se ne razumije.]] informacija, dao prijedlog da se to sve odvija u Ministarstvu financija, mogao je to netko predložiti i HANFA-i ili nešto drugo, ali bitan je koncept. Dakle, koncept je da ovaj kompletan posao se odvija izvan gospodarske komore, nije logično da praktički netko osuđuju i prosuđuje o sebi, tim više što smo i kad pogledamo broj revizorskih društava i broj revizora, praktički imamo nekoliko jakih revizorskih kuća, ove sve drugo životare. S time da kad pogledate i ukupan promet tih revizorskih društava, onda ćete vidjeti da njihove djelatnosti ima daleko više nekih drugi stvari a ne obavljanja revizorskih izvješća. Dakle, to je definirano člankom 68. i daljnjim člancima koji idu, međutim onda ovdje moramo jasno ako svi podržavamo ovakav Zakon o reviziji, onda isto tako moramo dati jasnu podršku ministru kad bude planirao proračun za 2018. i 2019., da osigura adekvatna sredstva i adekvatan status svih ljudi koji će raditi taj posao jer taj posao ne mogu raditi ljudi koji nisu visokoobrazovani, koji mislim ne po školskoj spremi, nego po edukacijskoj i po iskustvu jer vi ako hoćete nekoga kontrolirati onda morate biti u najmanjoj razini onoga koga kontrolirate. A nama se nažalost danas događa da mnogi oni koji vode financijske dokumente kod neke tvrtke da daleko su više educirani od ljudi u poreznoj upravi jer naprosto sredstva i educiranost ljudi u poreznoj upravi je takvoj razini na kakvoj je. Dakle, to je jedna stvar o kojoj moramo voditi računa, a ne možemo samo kad govorimo o proračunu napadat smanjujte ovo, smanjujte ono, a onda istovremeno od ljudi očekujemo da naprave jedna savršen posao, vi ako takve ljude imate, onda će vam sutra doći bilo koja međunarodna revizorska kuća ne iz Hrvatske i uzet će takvog čovjeka, čovjek pozna teren, pozna prilike, pozna sve i sjajno vam može obaviti određene poslove i voditi poslove u Hrvatskoj, dobili ste školovanog čovjeka, a u njega niste uložili ništa. I to nažalost Ministarstvo financija ima najveći problem uz puno poštovanje prema svim ostalim ministarstvima, da najkvalitetnije kadrove i koji se i školuju, koji nauče posao u Ministarstvu financija odu od tuda. Dakle, ako hoćemo da ovaj zakon provedbeno funkcionira zato jesam krenuo sa izmjenom ovog članka 68. onda moramo osigurati temelje za to. Jer ako ne osiguramo temelje za to, to što smo mi donijeli takav zakon u konačnici nam ništa ne znači. Također propisani su, to je članak 11. propisani su stroži uvjeti pristupa revizorskom ispitu i kao što vidite do sad je bilo 3 godine, a sad je 5 godina radnog iskustva i od toga 3 godine uz mentorstvo ovlaštenog revizora. Dakle, to je naprosto da bi postali ovlašteni revizor, da bi dobili dozvolu za rad morate imati određeno iskustvo. Kao što sam rekao registre sve one koje je nabrojao ministar da ih ja ne ponavljam će se uvoditi u Ministarstvo financija. Međutim, ono što je vrlo bitno je ono što sam uspio pročitati, iščitati i u javnim raspravama i ovako nekim neformalnim raspravama a to su postroženi uvjeti za neovisnost. Dakle u ovom zakonu je propisano odredbe u svezi neovisnosti, profesionalnosti, etike, zabrane zapošljavanja kod ovlaštenog revizora kod revidiranog subjekta i priprema revizorske usluge i procjena prijetnji neovisnosti, unutarnjoj organizaciji revizorskih društava i organizacije revizorskih i drugih institucija. Dakle, ono što je također vrlo bitno, a to je revizorska tajna. Ona nije bila posebno propisana važećim zakonom. Međutim, ono se povezivalo do tad sa Zakonom o zaštiti tajnosti podataka. Međutim, kao što su i kolege koji su govorili prema meni govorili da praktički revizori koji vrše reviziju jednog subjekta od javnog interesa imaju praktični uvid u svu dokumentaciju i oni moraju imati taj kodeks revizorske tajne, da vrlo bitne podatke ne otkrivaju bilo kojem drugom subjektu koje može iskoristiti na žalost sutra protiv ovoga. Također članak 44. nerevizorske usluge. Dakle, važećim zakonom i člankom 11. obavljen je nerevizorskih usluga, usluga sa područja financija, računovodstva, poreznog i ostalog poslovnog savjetovanja, procjenjivanje vrijednosti poduzeća, imovine i obveza, te sudskog vještačenja isključuje mogućnost obavljanja usluga revizije u istoj pravnoj osobi za istu poslovnu godinu. Zabrana obavljanja usluga revizije odnosi se na sva povezana društva revidiranog subjekta kao i revizorskog društva, odnosno samostalnog revizora osim ako revizorsko društvo može dokazati da je poduzelo sve potrebne mjere za osiguranje neovisnosti. Ovim zakonom je također propisano da revizorsko društvo koje obavlja zakonsku reviziju subjekata od javnog interesa i svi članovi mreže kojoj revizorsko društvo pripada ne smiju pružati izravno ili neizravno revidiranom subjektu, odnosno njegovom matičnom društvu ili društvima pod njegovom kontrolom u državi članici bilo kakve nerevizorske usluge. I mislim da ova odredba članka 44. je možda najbitnija. I ona ako je se strogo držimo, ako je strogo primjenjujemo onemogućuje da onaj tko revidira poduzeće je istovremeno sudjelovao u i knjigovodstvenim procesima i slaganjima izvještaja i bilanci, nego naprosto on dolazi tu kao netko tko ne zna što se događalo temeljem dokumentacije piše svoje izvješće. I ono što je bitno, a ovdje nije spomenuto u revizorskim izvješćima je dobro i to revizorskim izvješćima i treba biti, da oni daju i svoje neovisno mišljenje o određenim poslovnim odlukama. Jer nekada poslovne odluke iza sebe izazivaju itekakav, implikaciju imaju i pozitivnu i negativnu na financijske rezultate. I zato netko tko sa strane promatra vrlo bitno je da naglasi, a možemo i spomenuti neke stvari koje nisu naglašene kod nekih procesa koji su u Hrvatskoj vrlo bitni. Ali po meni je to čak možda jedna od najbitnijih stvari, osobito kod velikih korporacija. Ono što, s čim se svi slažemo a to se regulira člankom 64. na dalje, a to je trajanje revizorskog angažmana. Nije dobro da netko bude neograničeno negdje, jer naprosto postane sastavni dio tog dijela i pitanje je koliko može realno ocijeni i procijeniti određene procese i događaje i koliko ih uopće može sagledati. I zato je dobro da jedan revizorski subjekt ne može biti više od 7 godina u jednom društvu. Mislim da je to na kraju krajeva i kolega Lalovac i ostali su to podržali u svojoj raspravi. I ono što je vrlo bitno, a to sam rekao na početku kad sam govorio o kontekstu ovih ljudi koje će u Ministarstvu financija činiti ovaj odjel, a to je obveza stručnog usavršavanja. Dakle u tri godine revizori bi morali imati najmanje 120 sati kumulativno kad se zbroji stručnog usavršavanja. Jer kad pogledate samo koliko financijskih zakona smo mi u jednom mandatu jednog Sabora promijenili, dali zbog ocjene i procjene Vlade da određene stvari treba promijeniti da li zbog promjene i primjene direktiva EU. E sad uzmite svi koji revidiraju, koji provode te zakone moraju se educirati, a isto tako i koji to revidiraju, dakle da bi to mogli kvalitetno napraviti moraju imati izobrazbu. Neki će to napraviti da bi bili konkurentni i da bi mogli kvalitetnije raditi posao, a neki to naprosto neće raditi. I ono što je vrlo bitno, člankom 58. je propisano jasan i detaljni sadržaj financijskog izvješća. I člankom 65., šest i sedam detaljno su propisani uvjeti neovisnosti revizijskog odbora, stručnosti struktura. I na kraju želim nešto reći i mislim da je to vrlo bitno. Kolega Lalovac se toga dotaknuo, a to je odgovornost za učinjeno revizorsko izvješće. Dakle, mi smo zakonom propisali tko mora dati neovlaštenom revizoru da mu revidira poslovanje, mi smo propisali. Dakle, mi smo na određen način i propisali da to trgovačko društvo ima i trošak u budućnosti. I revidiranje jedne velike kompanije nije posao koji se radi za par sto tisuća kuna, nego za nekoliko milijuna kuna. I logična stvar, ako to izvješće za one kompanije koje kotiraju na burzi, a neke naše kompanije kotiraju i na burzi u Londonu, ne samo na Zagrebačkoj burzi, ta izvješća idu i na burzu, logična je odgovornost onoga tko je sastavio to izvješće. Jer, to su ljudi koji definitivno, jedini mogu imati sve dokumente u rukama. Ne može to nikakav niti nadzorni odbor, niti skupština, naprosto ne može to napraviti. I zato, smatram da je ta odgovornost vrlo bitna. I uz svu tu odgovornost i svu tu stručnost, potkradu se neke stvari. Mi ovdje u ovom Visokom domu vrlo često volimo se nabacivati jedno prema drugima s blatom, jer je to u tom trenutku možda politički interesantno. Međutim, kolegice i kolege, ja ću vam samo reći u ovom Visokom domu je bilo nekoliko izvješća HANFA-e. I u tim izvještajima HANFA-e je spomenuta jedna anomalija, a to je nagli skok trgovine mjenicama u RH. Ja nisam vidio niti u mišljenju Vlade, a niti u saborskoj raspravi, da je netko postavio pitanje i reagirao. Dakle, oni su e sad da li je HANF-a do kraja poduzela sve radnje koje je trebala, otom potom, o tome možemo raspravljati, o tome ćemo raspravljati kad bude izvješće HANFA-e. Ali, vrlo interesantno, da danas se svi pravimo kao da to nismo vidjeli. I kolega Mariću, mislim da nećete imati problema sa ljudima za ovaj odjel, jer ovo istražno povjerenstvo, kad završi posao biti će toliko stručno, da će moći komotno raditi u Ministarstvu financija. A s obzirom da se zalažemo da imaju tako visoke plaće, biti će im to daleko atraktivnije, nego raditi i biti saborski zastupnik. Hvala lijepo, Klub HDZ-a će podržati Zakon o reviziji u prvom čitanju.
Hvala gospodinu Šukeru. Na njegovo izlaganje imamo 5 replika. Prva replika je od gospodina Marasa. Izvolite gospodine Maras.
Hvala lijepo gospodine Šuker. U vašem djelomično studioznom izlaganju, a djelomično malo šaljivom, ali nažalost s građanima se s takvim stvarima ne šali, pogotovo kada se radi o 50 milijardi duga, vi se možete šaliti koliko god želite, ali koji god revizor radio izvješća o Agrokoru, kazna od 800000 kuna ili ona koju zakon predviđa, nije dovoljna za štetu koju je počinio eventualnim nerastavljanjem izvješća na kvalitetan, transparentan, objektivan, neovisan način. Znači vi se ovdje možete šaliti sa povjerenstvom ili se ne možete šaliti, ali činjenica, da u našem ustavu istražnog povjerenstva postoje, da javnost ima pravo znati i ove vaša šale, naše građane neće zadovoljiti. To može samo pokazati samo zadovoljnost HDZ-a i ne uopće ne obaziranje na interes građana i javnosti. To se nikada u Hrvatskom saboru nije dešavalo i nemojte podcjenjivati svoje kolege zastupnike i nemojte podcjenjivati građane RH. Još jedna stvar, meni je jasno, ali ja sam siguran da će i građanima biti jasno zašto vi izbjegavate raspravu u Agrokoru, to vi najbolje znate, jedan od onih koji najbolje znate. Još jedna stvar koja mene brine, gdje ste vi na početku rekli, da onaj koji govori kritično o vlasti, utječe na cijenu kapitala i na taj način sugerirali nama iz oporbe da mi uope ne bi trebali kritizirati vlasti, jer zbog toga građani plaćaju veće kamate. Ja upravo suprotno mislim. Ja mislim da rad vaše Vlade poskupljuje kamate hrvatskih građana, kao što je to poskupljivao 2008. i 2009. godine, kada je cijena kapitala bila u Hrvatskoj najviša. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Marasu. Odgovor na repliku, kolega Šuker. Izvolite.
Kolega Maras, za razliku od vas ja u životu uvijek raspravljam sa činjenicama. Vrlo interesantno da se niste dohvatili jednog vrlo bitnog segmenta, jednog vrlo bitnog segmenta, a to je izvješće HANFA-e. Dakle, tog se niste dotaknuli. Dakle, ja se uopće nisam šalio, ja sam to vrlo ozbiljno rekao, u kontekstu stručnosti, znanja i rasprave o određenim stvarima. Dakle, vi dobro znate, da je vama Klub HDZ-a rekao da sačekamo da privremena uprava i to radi istine, radi hrvatskih građana napravi svoje izvješće, da neovisni revizori završe svoje izvješće, da nakon toga, matični saborski odbori a to su prije svega saborski Odbor za gospodarstvo i financije, na sjednici na kojoj mogu sudjelovati svi saborski zastupnici, jer takav je naš poslovnik, raspravimo ta izvješća i da onda nakon tih izvješća se dogovorimo oko sudbine Istražnog povjerenstva. Dakle, to je bila ponuda, u 7 mjesecu na stolu vama i Klubu HDZ, Bože, Klubu SDP-a. To je Klub HDZ-a ponude. Dakle, točno od riječi do riječi ono što sam vam rekao. I ne vidim što će se izgubiti u poslu koji će trajati nekoliko mjeseci, da sačekamo 2 ili 3 mjeseca, na kraju krajeva, to izvješće neovisno … [[Govornik se ne razumije.]] će biti sad gotovo. Isto kao i izvješće privremene, ove uprave. Prema tome ja ne vidim što je tu sporno. Saborski Odbor za financije i gospodarstvo će to raspraviti i onda ćemo nakon toga odlučiti da li, u kojem smjeru treba ići. To je bila ponuda Kluba HDZ-a prije glasovanja o istražnom povjerenstvu. … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle to je to. Ja malo previše poštujem onih 50000 u kojoj rade kooperanata Agrokora i zaposleno u Agrokor da bi se šalio na njihov račun. Ali, ponavljam, niste reagirali na nešto i nemojte stalno docirati i interpretirati. Ponavljam uvijek ovdje želim raspraviti sa argumentima, a ne bez argumenata.
Hvala lijepo gospodine Šuker. Zastupnik Maras se javio za povredu poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Šuker je povredo članak 238. a i vi ste djelomično jer ga niste upozorili, znači on je uvrijedio kolegu zastupnika, rekavši meni da on raspravlja na temelju činjenica, što sugerira da ja ne raspravljam na temelju činjenica, što po meni ste trebali gospodine potpredsjedniče reagirati. A ja ću reći gospodinu Šukeru da ja raspravljam na temelju činjenica i da je ovo što je on rekao proći će dva, tri mjeseca. Pa od 7. mjeseca je prošlo tri mjeseca, vi i dalje ne želite i skrivate od hrvatske javnosti informacije o Agrokoru, ne želite raspravu u Hrvatskom saboru što je definirano ustavom. Istražna povjerenstva su u upisana u Ustav gospodine Šuker. Pa nije HDZ iznad Ustava. Hvala lijepo.
Dobro, ovo je Parlament svatko ima pravo na svoj osebujan način izlaganja ili ne izlaganja, dakle Poslovnik nije povrijeđen. Vi sada tražite?
… kolega Maras iznosi neistine. Dakle nije se osvrnuo na činjenicu, a činjenica je da je Hrvatski sabor krajem 9. ili početkom 10. mjeseca mogao raspravljati o onome što su neovisni revizori i uprava našli u Agrokoru, daleko prije i daleko ranije nego što će to napraviti istražno povjerenstvo. Dakle HDZ-u je u interesu da se to raščisti i da se to raspravi. Ali zašto vi niste reagirali kada ste imali izvješće HANFA-e, zašto niste rekli kako to da jedanput promet mjenicama u Hrvatskoj skoči na 14 milijardi kuna? Pa za Hrvatsku je to stravično puno.
Dakle ovako ni ovo nije povreda Poslovnika, ovo je bio jedan dijalog između gospodina Šukera i gospodina Marasa. E sada ćemo prekinuti s tim i krećemo na sljedeću repliku, a to je uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Hvala.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, rekli ste ovdje detaljno izanalizirali jednu činjenicu s kojom se slažem, a to je da mi često odnosno ne često nego u Hrvatskoj nemamo toliko dobre revizore i da su financijske djelatnosti razvijenih tvrtki puno bolji i u edukciji i u iskustvu od revizora. Ja se slažem s tim, vi ste to vrlo detaljno analizirali. Mene zanima da li to znači da je RH koja je dopuštala rast jednog giganta kao što je Agrokor, dakle radila je na njegovom razvoju, a paralelno s njegovim razvojem nije poticala, educirala, stvarala uvjete ili u krajnju ruku sama stvarala revizore koji su u stanju provoditi reviziju u jednom ovakvom gigantu. Pošto ste vi puno više od mene u politici pa ćete vjerojatno znati taj odgovor, da li je ova činjenica koju ste vi rekli da nemamo dovoljno dobre revizore jer ste rekli da bi barem trebali biti jednaki jedan drugome i po obrazovanju i po iskustvu da bi revizori mogli obavljati reviziju u jednom gigantu kao što je Agrokor, da li je činjenica koju ste vi rekli da nemamo dovoljno dobre revizije politički plan unazad 25 godina da se Agrokor razvije i napravi ovo što nam danas radi? Hvala.
Odgovor na repliku gospodin Šuker. Izvolite.
Kolegice Lesandrić, vi ste nažalost krivo izokrenuli ono što sam ja rekao. Dakle vi morate znati kad kotirate na burzi, kada tražite zaduženje da potpisi revizora imaju određenu težinu, e pa upravo zbog toga svaka velika hrvatska kompanija traži da im revidirano izvješće potpiše netko tko je eminentan. Ja nisam rekao, Bože sačuvaj jer mi to ne pada na pamet da uvrijedim kolege koje rade u revizorskim društvima da Hrvatska nema revizorskih kuća. Ima itekako, ne nije istina, ne to ja nisam rekao. Hrvatska ima itekako vrijedne i stručne revizore, ali to nisu revizorske kuće koje su kod tolike snage i tolike veličine da se mogu suprotstaviti neki … Dakle da pojasnim to je to. Druga stvar, složili smo se oko toga da ako hoćete da neko radi, kontrolira nekoga da mora kontinuirano biti izobrazba, a za tu izobrazbu isto tako trebate osigurati financijska sredstva i mislim da se oko toga slažemo. A ja se isto tako nadam da se i vi slažete s tim da smo mi na Odboru za financije i za gospodarstvo trebali dobiti informaciju tog neovisnog revizora i uprave oko stanja u Agrokoru i da onda na temelju činjenica odlučimo da li ćemo koristiti svoje poslovničko pravo i ustavno pravo da idemo u osnivanje istražnog povjerenstva ili ćemo pustiti institucije da rade svoj posao, dakle samo se radi o tome, ničem drugom. HDZ ni u jednom trenutku nije rekao eksplicite mi smo protiv, dakle HDZ je ponudio sačekajmo da se to napravi i to će biti gotovo u sljedećih par dana i neka dva odbora matična, a to su Odbor za financije i gospodarstvo rasprave, vide to izvješće tih neovisnih revizora i to je to.
Hvala gospodinu Šukeru. Sljedeća replika gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega Šuker, vi kao dugogodišnji dužnosnik koji ste bili unutar sustava znate da stanje revizije, puno bolje od … nas saborskih zastupnika i činjenica je da alate, bili ste ministar financija koje ministarstvo ima nije samo revizija, znači i brojni drugi alati su se mogli koristiti u slučaju Agrokor kao što je porezna inspekcija, dubinska inspekcija, porezni USKOK tada nije bilo, ali su bile te institucije i alati koji su se mogli koristiti. Nažalost mi imamo informacije da nikada niti Porezna nije ušla u Agrokor niti se smjelo ući, niti se odrađivalo što se trebalo odrađivati jer je država dala ogroman novac Agrokoru kroz subvencije, poljoprivredu i tko zna koje subvencije dok taj koncern nije preuzeo ustvari uvatio za vrat cijeli gospodarski sustav i jednostavno ga počeo gušiti. O tome je se moralo znati. Vi govorite izvješće HANFA-e, koje je to godine bilo? Ja ne znam koje je godine bilo. Ja znam da je 2012. izjavio je guverner da je 2012. deset milijardi kuna mjenica bez pokrića Agrokor pustio u promet. To je izjava i da je tu udar na financijsku stabilnost. Pa imamo institucije u Hrvatskoj državi koje ne smijemo, donosimo zakon, a mi kao zakonodavac, a revizija nema pravo izvršiti reviziju nad poslovanjem, HNB i vi to dobro znate. Zbog čega mi kao zakonodavac nemamo pravo dobiti na uvid reviziju poslovanja, ne onoga pritiska što je išao preko EU kod … političkih naših čimbenika da bi se iz EU stiskalo da mi utječemo na unutarnju politiku. Imamo zaštićene kaste koje su dovele do ove situacije, a alte ministarstvo ima nije ih koristilo.
Hvala gospodine Bulj. Odgovor na repliku zastupnik Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, dakle ja sam bio ministar koji je donio prvi Zakon o reviziji sa jednim i osnovnim ciljem da međunarodne revizorske kuće ne dođu u Hrvatsku, Hrvati im naprave posao, dobiju sitniš, a oni poberu vrhnje u cijeloj priči. I kako je taj donesen zakon tako se i razvijao taj revizorski posao i Revizorska komora i sve. I ministar je sa suradnicima vidio određene anomalije i u trenutku kad se usaglašava ove odredbe Zakona novog o reviziji sa direktivom EU shvatio je za potrebu da ovaj dio koji je bio do sad što se tiče registra i kontrole u Revizorskoj komori možda ne bi bio dobar da bude tamo, nego da bude kod nekog neovisnog tijela gledajući i sagledavajući, on valjda ima najbolju sliku što je. On predlaže da to bude u Ministarstvu financija. I u Hrvatskoj ima izvrsnih revizora samo iskreno govoreći postavlja se pitanje da li kad uz puno poštovanje prema revizorskim kućama u Hrvatskoj, da li njihov potpis ima težinu kod međunarodnih financijskih institucija, jednako neke ugledne revizorske kuće. Mi se moramo boriti da omogućimo da naše revizorske kuće se toliko obrazuju da budu konkurentne u trećim zemljama, da mogu tamo dobivat poslove, a isto tako da i u članicama EU mogu konkurirat za posao i da onda nakon nekog vremena će snaga njihovog potpisa i ovjerenog revidiranog izvješća imati snagu neke ugledne revizorske kuće. To je smisao cijele ove priče koju sam ja danas pokušao reći u ime kluba HDZ-a, a ne sad se bavit sa nečim stvarima, politikantskim ili skupljati jeftine političke poene. Dakle, mislim da imam puno pravo to reći, jer na kraju krajeva u 10 godina se ne može puno toga napraviti. Ali mislim da smo mi napravili veliki iskorak. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Šukeru na odgovoru na replici. Time smo završili sa izlaganjima u ime klubova zastupnika i sad krećemo na pojedinačnu raspravu. Imamo dva prijavljena. Prvi je gospodin Bulj. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kad govorimo o revizorima i reviziji u RH činjenično stanje možemo pogledati da je u rasulu poglavito što se tiče borbe za zajednički interes, da je u rasulu sve, a poglavito u gospodarskoj situaciji. Jer ti ljudi su vjerojatno radili i ta društva i ljudi revizori su radili svoj posao, ali je činjenica kao što je gospodin Šuker rekao mi smo to potpisali. Imamo obavezu da nemamo internu reviziju poslovanja HNB-a. To je činjenica da ste vi to izglasali i da se tu nije štitio suvereni institut Hrvatske države, da ima pravo u svakoj svojoj instituciji u kojoj je Hrvatski sabor … [[Govornik se ne razumije.]] kada je jednoglasno u ovome Parlamentu, znači i SDP i HDZ su na taj način funkcionirali nije se zaštitio, znači taj suvereni dio da Hrvatski sabor, Hrvatska država ima pravo na svim institucijama isto pravo revizije, da revizori naprave svoj posao. Meni je žao što je sad i ministar izašao jer se radi o vrlo ozbiljnim stvarima. Pa vi ste sami priznali da ste vi to potpisali i to vjerojatno dok ste bili ministar, da ste potpisali sa Europskom unijom, sa tim tijelima EU da nema revizije Hrvatske narodne banke. Pa nismo morali to potpisati [[Upadica Hajdaš Dončić: Ispričavam se, imate repliku. Prosim lepo. Hvala.]] Nismo mi to morali potpisati, jer onda je besmisao. Koji je smisao svih revizija ako smo zaštitili određene institucije koji su ključni krivac nestabilnosti u Hrvatskoj poglavito po pitanju Agrokora. 10 milijardi kuna se koristilo, znači Agrokor mjenica je pustio bez pokrića i to sam guverner kaže, on je to priznao nedavno. Ovdje se ne radi samo o bilo kojoj Vladi, nego o vladama koje su tada upravljale ovom državom. Znači, ugrozio se suverenitet RH, ugrozila se financijska stabilnost zato šta smo potpisali, ozbiljno smo to potpisali. Pa to je ravno veleizdaji! Potpisati nešto protiv ovoga Parlamenta. Zašto? Jer ljudi biraju nas ovdje u Parlament birače, a mi nemamo nikakvoga utjecaja ni nad poslovanjem jedne institucije kao što je Hrvatska narodna banka. To je činjenica. I to su nam pismo uputili čak iz tih institucija, da mi nemamo pravo izvršiti kao reviziju poslovanja u HNB-u. Pa šta su one svete krave? Svete krave, a najodgovorniji su, jer je predsjednik vijeća za stabilnosti, financijsku stabilnost baš guverner ujedano u njemu je i ministar financija, ali većinu imaju guverner, njegovi zamjenici, Vice guverner i osobno sam uz stručnjake, naravno, ne ja pisao, stručnjaci, napisao sam i kaznenu prijavu koju sam predao. Pa sad ne znam, da li je Državno odvjetništvo išta poduzelo po tome pitanju, što je hrvatsko društvo dovedeno u ovu situaciju. Alate imamo. Evo porez, zašto nikada nije ušao u porezna dubinska inspekcija ili nekakva inspekcija unutar Agrokora. Pa koji je smisao revizije, ako smo 5 milijardi kuna dali za poljoprivredu, za OPG, za mljekarsku proizvodnju, za povećanje stočnog fonda za proizvodnju mlijeka, ako se 64000 spali smo na 4600 proizvođača mlijeka, a 5 milijardi kuna je dato subvencija. Di su te subvencije otišle? A za 60000 smo izgubili u zadnjih 5, 6, 7 godina smo izgubili proizvođača mlijeka. Znači da subvencije koje su trebale ići iz EU fondova, potpore kada je bio ministar Jakovina, također otišli su baš tim koncernima, koji su radili male OPG-ove lažne ili kakve li već i koje su dobivale taj novac. I zato je Slavonija sad prazna, zato je sad Dalmacija prazna, to je zaleđe, Lika. Zato što nismo imali suvremenu politiku i zbog toga svi ovi alati koje je ministarstvo imalo od poreza do revizije nije korišteno, a ono što je revizija odradila, pitanje šta je radio Državno odvjetništvo i institucije koje su morale to rješavati i kao upozorenje, da su rješavale predmete kao pravosuđe, sigurno bi bilo upozorenje puno radnije, da se ne bi dogodilo da 50 milijardi kuna ima dug ima jedan koncern, koji cijeli hrvatski sustav drži za gušu i naravno, da u ovome trenutku, govoriti ozbiljno o reviziji, tj. o revizorima, o društvu revizorskim, vjerojatno ljudi rade svoj posao, ja neću ulaziti u to i državna revizija. Ali je činjenica, da alate koje je imala država, koje su imali ministri, Vlada nisu dobro koristili, a pravosuđe naravno nije odrađivalo svoj posao, tako da imamo dana faraonske institucije, institucije koje se ponašaju i iznad parlamenta i iznad Vlade i iznad predsjednice RH, to je HNB. Gdje je otišao bivši guverner Rohatinski i ništa on nije znao što je bilo u Agrokoru. Naravno, odakle ministar iz kojeg koncerna. Naravno, i ništa ne znaju, nego čak se izuzmu i sad moramo spašavati šta se da spasiti. I tko zna šta će biti. Ali, simptomatična je ta vaša izjava, rekli mi smo to potpisali kad smo ulazili u EU. Da, ali hrvatski narod kad je glasao za ulazak u EU, nije dobio točne činjenice, zbog čega nešto za, zbog čega, nije rasprava protiv, nego bilo je sijati će nam zvjezdice. Zbog toga nam sada odlaze mladi u Irsku, zbog potpisa koji ste stavili u ime naroda, a narod nije dao tu potporu niti je znao šta je u pregovorima potpisano. Nego je jednoglasno u ovome Parlamentu izglasano da se ulazi u EU, pa se mijenjao čak Zakon o referendumu, da ispod 50% ljudi pa je izašlo negdje oko 30% ljudi, pa je 15-tak samo bilo za EU i danas imamo ovo što imamo. Nije se vodila jedna suvremena politika, politika zajedno naravno sa EU, ako želimo ući i zato ulazak u EU, na ovaj način je bila smrtna presuda ljudima koji su bili tražili u biti pitanje, zbog čega ući u EU. Pa zbog čega mi smo sad ušli u EU, ne smijemo proglasiti gospodarski pojas. Zbog čega u našim vodam Talijani love, najviše Talijani, 3 milijarde kuna ribe, u našim vodama, sa svojim flotama. Pa na svakom pitanju mi nemamo ni zera, dostojanstva i suvremene politike, baš zbog toga šta smo potpisali ono što nismo smjeli potpisati. I pitanje koliko će ministarstvo i cijeli sustav od kvalitetnih ljudi, vi ste rekli da nema, da ljude triba obrazovati, treba ulagati u ljude, da imaju materijalne potrebe svoje, da mogu ispuniti naravno da imaju tehniku vozila, sve što trebaju imati, da bi obavljali svoje polove, to ste jučer govorili. Naravno treba ulagati država. A koji je smisao ako ljudi odrade reviziju a država ništa ne poduzima? Znači od poljoprivrede do svih ostalih stvari znači, jednostavno uništeno je sve, jer alate Vlada i Sabor koji je degradiran bio trebao biti ključni u odlukama. Ja znam, kad smo mi predložili, evo gledam profesora Lovrinovića, kad smo mi predlagali, dok smo bili zajedno u Klubu, kad smo predlagali, da se bar ovaj dio revizije bude unutar, unutarnji revizije Hrvatske, poslovanje HNB, onda ste vi kao predsjednik Kluba, predali ste po meni, bolji predsjednik kluba od Bačića, evo malo šale. Ali, hoću vam kazati da ste se tada protivi tome. Mi smo morali napuštati sjednice na ovome mjestu, to je bilo u prethodnoj Vladi. Nitko ne smije biti iznad Parlamenta, jer narod bira nas. Nismo mi … [[Govornik se ne razumije.]] Netko će iza nas biti ovdje. Zbog toga želim da ta alati koji ima ministarstvo i ostala tijela koriste, jer država plaća i revizore i revizije i ta država koja su samostalna, također plaćaju određene institucije, koncerne i javne ustanove i tvrtke, prema tome mislim da je ponižavajuće da jedna institucija u RH, ne smije ući revizija kao što je HNB. I postavljam vam pitanje, ministre, nije ovdje zamjeniče, zbog čega do sad a nikada nije revizija ušla unutarnje poslovanje HNB i onda je svaka druga revizija besmislena i žao mi je što je i ovdje ministar jer mu postavljam opet pitanje što se tiče Agrokora, zbog čega nikada porez na alat, koji nije ušla, Porezna inspekcija nije ušla u Agrokor, do sada nismo dobili odgovor jel jednostavno kada je ključni problem glavni čovjek financija gospodarski glavni čovjek financija ministar Marić se izuzme ili napusti ovu sabornicu. Hvala lijepa.
Hvala. Na raspravu gospodina Bulja imamo četiri replike. Prva replika je od gospodina Šukera. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, ja nikada nisam rekao da je potpisano da revizija ne može uć u HNB, ja sam samo rekao da je potpisano da izmjena Zakona o HNB-u se mora komunicirati sa Središnjom bankom u Bruxellesu, a to isključivo iz jednog razloga jer Hrvatska ide prema eurozoni. I ono što sam govorio prije dvije godine to ću vam reći i sada, sjetite se kluba kada je vaš predsjednik rekao da Vlada nije donesla nekakvu odluku pa kada sam mu ja dao papir da je Vlada donijela tu odluku pa veli možemo pogriješiti. Dakle kolega Bulj, dvije stvari treba napraviti, treba ministarstvo jer ono može komunicirati sa Središnjom bankom … ozbiljna država, predložiti izmjenu Zakona o HNB-u, isto tako u pripremi je izmjena Zakona o Državnoj reviziji i treba samo u članak 6. ugraditi da Državna revizija može izvršiti kontrolu reviziju poslovanja HNB-a u onom dijelu koji se ne dotiče monetarne politike. I to je sve što treba napraviti i sve će se riješiti, dakle ništa drugo ne treba napraviti. I ja sam to govorio i dok sam bio kak ste rekli tu ispred kluba HDZ-a, to govorim danas i to ću govoriti uvijek. I druga stvar, nije olako optužujete ljude da su veleizdajnici itd., pa ne možete vi ako želite bio dio nečega morate se ponašati po tim pravilima. Pa dajte mi recite u kojoj bi se danas gospodarskoj situaciji nalazila Hrvatska da nismo članica EU, da mnogi naši poduzetnici nisu mogli otić direktno i dogovoriti određene poslove. I pogledajte koji dio gospodarske grane, koji dio mikrodio u makroekonomskim pokazateljima najviše raste, raste industrijska proizvodnja i raste izvoz, a to je posljedica toga što naši vrijedni majstori ono što su proizveli mogu sad slobodno prodati u bilo kojoj članici EU.
Hvala gospodinu Šukeru. Odgovor na repliku gospodin Bulj. Izvolite.
Kolega Šuker, točno ste rekli ono što smo potpisali sa Bruxellesom i kako je dogovoreno mi to moramo poštivati, ozbiljni smo ljudi. Ja smatram ono što je se potpisalo i način na koji se išlo u EU i sami tijek pregovora da je bio protiv interesa naroda jel tada se nije govorilo što je dobro da neko zastupa, što je loše nego jednoglasno je bilo da ulaskom u EU će biti sve za Hrvatsku o.k. Međutim, nisu takvi rezultati. Danas na policama isti proizvod koji je u Njemačkoj, Švedskoj u Hrvatskoj je puno nekvalitetnij i puno skuplji. I ono što je bilo uništavamo godinama, sada se još više uništilo u Hrvatskoj. Jedino što smo im postavili tržište njihovih roba i šta izvozimo svoju radnu najkvalitetniju radnu snagu šta odlazi u treće zemlje. Ništa mi apsolutno nismo zaštitili, ništa. Najbitnije je što odlaze cijele obitelji, najbolnije. Imamo dvije trećine Hrvatske prazne, uništenu brodogradnju, poljoprivredu, industriju. Znači koje su to koristi kada smo mi ušli u EU, kada ste ispregovarali i kada ste potpisali ima hrvatski narod na ovome području da imamo prazna ognjišta. Mi smo dio Europe i u Europi smo i ne trebamo se toga stiditi niti dokazivati da smo mi u Europi, ali ušli smo na način po meni u najmanju ruku sluganski i protiv interesa naroda, a jedina činjenica je rezultat koji danas imamo u RH, dvije trećine Hrvatske je prazno i 90% svega je uništeno, a napredak se baš neki ne vidi osim pojedinaca koji su cijelu državu i gospodarski sustav preuzeli u svoje ruke. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika najavljena je telefonom od saborskog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, evo pratio sam vaše izlaganje pa mi neke stvari nisu jasne. Vi ste do prije nekoliko mjeseci bili u koaliciji sa HDZ-om pa kolega Šuker iznosi maloprije informaciju koja je mene iznenadila da su oni ustvari htjeli promijeniti Zakon o HNB-u da uđe revizija. Vi sada maloprije kažete da to nije istina, pa mi recite tko ustvari tu govori istinu? I drugo, činjenica je, ja se s vama slažem, vi niste profesor financija ali me fascinira vaša intuicija da ste shvatili da je HNB izuzetno velik i golem problem. Zašto se hoće donositi zakoni kao što je ovaj da se sve može revidirati, a u ovom slučaju riječ je o jedinoj državnoj instituciji jer je vlasnik ako građani ne znaju koji sada prate, vlasnik HNB-a je Hrvatska država RH. Pa prema tome, treba donositi zakon koji se na sve druge odnosi, a ne na ono što je javni državni interes. Meni je potpuno jasno povratkom gospodina Šukera u Sabor kakvu je HDZ odlučio nastaviti ekonomsku politiku i ne reagiram više na ovakve komentare jer to naprosto je zastrašujuće. Razorili su dobar dio sustava zemlje. Ali da se fokusiram na pitanje vama, kako uopće u ovakvoj situaciji funkcionirati kada HDZ se i rukama i nogama bori da Državna revizija ne uđe u HNB? Što vi o tome mislite koji su razlozi da se oni tako grčevito bore da ne uđe Državna revizija?
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Bulj. Izvolite.
Kolega Lovrinović, kada je kolega Šuker bio predsjednik kluba, možda vi želite zaboraviti, vi ste bili zajedno sa mnom u klubu Most-a i zajedno smo ovdje napuštali sjednicu kada nije htio proći zakon, toga se sjećate kada je bilo glasanje napustili smo sjednicu bez obzira što se glasalo i što smo bili tada u suradnji zajedno sa HDZ-om i činjenica da je MOST tražio reviziju jer ste vi svjedok toga, to je bilo u mandatu kad je bio Karamarko i ja se zaista nadam pošto ste vi sad na vlasti, jer jedna vaš Promijenimo Hrvatsku, podražava Vladu, a drugi vaš potpredsjednik je tajnik u Ministarstvu pravosuđa, da ćete se vi izboriti da uđe revizija u HNB jer nitko ne smije biti zaštićen. Ja ću vam dati potporu od sebe maksimalnu kao što sam vam davao u vašim stavovima i prije kad smo bili zajedno u klubu i činjenica, a vi znate da je bila kočnica prije svega od predsjednika kluba gospodina Šukera koji je inzistirao da se ne glasa o zakonu, da revizija bude u HNB-u tj. napustili smo sjednicu ovdje na glasanje, toga se sjećate vrlo dobro. Zbog čega ne žele? Zbog toga što je tamo kompletan problem. Ja sam osobno, kolega Lovrinoviću digao kaznenu prijavu zbog ovih obveznicu 10 milijardi kuna, ja sam je osobno kopirao i dao, nadam se da ste je pročitali i vidjeli, stručnjaci su je radili, zbog toga što je to bio udar na financijsku stabilnost RH krivnjom prije svega Vijeća za financijsku stabilnost, na kojem je čelu guverner i njegovi zamjenici i ministar ali ima većinu guverner. Ja sam to napravio, sigurno da oni tu štite svoje poslove i makinacije ali sigurno je da nije u interesu građana RH šta revizija ne ulazi u HNB, i da vidi poslovanje, ne da se miješamo u monetarnu politiku, nego da bude HNB isto kao i sve ostale institucije… [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem gospodine Bulj na odgovoru na repliku. Slijedeća replika gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bulj, u vašoj raspravi je vidljivo a mislim da to sve više vide i građani RH, kome je u interesu biti transparentan a kome nije. Znači, vi ste u svojoj raspravi spomenuli i pitanje revizije u HNB-u, šta HDZ blokira, spomenuli ste i to da ljude u HDZ-u očito brine šta bi se moglo saznati u Agrokoru, povjerenstvom u Agrokoru, jednostavno ljudi moraju biti toga svjesni. Znači, postoje u ovoj zemlji ljudi koji još uvijek, nije sad pitanje samo uloga Hrvatskog sabora koji se tu u potpunosti degradira, nego je pitanje da li ljudi mogu imati povjerenje u svoje zastupnike, u hrvatsku državu, u institucije. Kada u ovoj sabornici čujemo rasprave pričekajmo da neki uredi, revizorske kuće završe, njima više vjerujemo nego zastupnicima u Hrvatskom saboru, raspravi u Hrvatskom saboru, i to vam je vrlo lijepi signal u kojem smjeru i na koji način se HDZ ponaša i šta želi napraviti od naše zemlje i koja je uopće uloga Hrvatskog sabora u našoj zemlji bez obzira šta je Ustav propisao. I dobro ste primijetili, postoje oni kojima to smeta, postoje oni kojima smeta da uopće neko pita i inzistira na tome pa ih se proglašava protivnicima ustavno-pravnog poretka, to su te, ja bi rekao, „transparentne stranke“, pojedinci politike koje nažalost sada imaju vlast u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Marasu. Odgovor na repliku gospodin Bulj. Izvolite.
Kolega Maras, činjenica da povjerenstvo, u ovom slučaju oko Agrokora ili bilo koje drugo povjerenstvo u Saboru da je dobro da se razjasni situacija jer to je stvarno dovelo hrvatskog gospodarstvo u biti na rub propasti, i činjenica je da je to ogroman problem. A činjenica se tu mnogi boje, pa samo kad vidimo tko su zaposleni, od bivšega guvernera, od brojnih ministara, nebitno sad jel iz HDZ-a, SDP-a, supruge visoko pozicionirano, … [[Govornik se ne razumije.]] ali je činjenica da nema bojazni da treba izaći istina na vidjelo, jer je činjenica da je jedan koncern bio izoliran od svih inspekcija, revizija, znači i nema se čega bojati šta, bio on saborski zastupnik sa strane HDZ-a, SDP-a, MOST-a ili ne znam, zašto? Zašto ne bi i to povjerenstvo u biti, nije organ koji proganja, nego utvrđuje nekakve činjenice kao što je slučaj bilo i Imunološkoga, tu smo bili jedinstveni, predsjedavao je gospodin Sinčić, posao se odradio, anomalije, greške … [[Govornik se ne razumije.]] utvrđene i sad se to upućuje institucijama koje će odraditi svoj posao. Jer mi smo najveće tijelo, u ovom trenutku Sabor i nitko iznad njega ne smije biti, ni HNB niti bilo koji koncern ni bilo tko, a li je činjenica da centar odlučivanja moći do sada nije većinom slučaja bio u Parlamentu, a mi saborski zastupnici moramo štititi dignitet Sabora jer je ovo parlamentarna demokracija i nama je narod dao da se borimo za sve šta je Ustav propisao kao što ste rekli i povjerenstvo, i nema nikakvih problema da to povjerenstvo i ne znam zbog čega kočnice da se povjerenstvo osnuje i da se to utvrdi po Ustavu i po zakonu i po pravilima koji ovaj Visoki dom ima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I zadnja replika zastupnik Sinčić Ivan Vilibor. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ova zemlja očajnički treba reforme, mi smo društvo koje bi se uskoro moglo urušiti samo u sebe, reforme nismo vidjeli i žao mi je što i lijeva i desna strana ove sabornice po pitanjima vanjske politike, NATO, EU-a, pitanjima recimo ZERP-a, isključivo gospodarskog pojasa, CETA-e, pitanjima političkog sustava kako se biraju zastupnici i druga tijela, pitanjima referenduma i zakona o njemu, pitanju financijskog sustava, pa evo banaka, često spominjanog HNB-a, HANFA-e, pravosudnog sustava i ustrojstva, organizacije državne uprave organizacije jedinica lokalne samouprave itd., misle isto ili u najbolje slučaju vrlo slično. Tu reformi nije i neće biti dok imaju utjecaj kakav imaju. Što se tiče referenduma za ulazak u EU cijeli taj proces pristupanja je vodio tko kolega? Ja ću vas podsjetiti. Upravo sadašnji premijer Plenković. Upravo je on bio glavni koji je vodio te procese u ono vrijeme. Što se tiče našeg utjecaja i u ovom slučaju sa Narodnom bankom on je vrlo mali. Naš utjecaj u Europi je ja ih rekao zanemariv. Sjećam se kad sam bio jedini ovdje u Saboru, pa više sam utjecaja imao ja ovdje među vas 150 nego Hrvatska tamo u EU i po broju zastupnika. To možete vidjeti. Podsjetit ću samo što se tiče suvereniteta još ćemo se vratiti na tu temu u više prilika kad su američke kolonije slale u London zastupnika da govori za njih, rekli su mu nemojte slučajno postati član tamo Parlamenta, nemojte slučajno tražiti da kolonije imaju predstavnika u tom Parlamentu jer će nas tamo preglasati. Na takav odnos snaga američke kolonije neće pristati [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala lijepa.]] A mi smo se u taj položaj doveli. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Sinčiću. Kao što kažem, ovo je Parlament ali moram reći da je inače tema Prijedlog zakona o reviziji. Hvala lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Kolega Sinčiću, iznad Hrvatskoga sabora nitko ne smije biti. To je tako po Ustavu, ovo je parlamentarna dokumentacija i činjenica je da je način evo kao što je kazao kolega Šuker, znači ulaska u EU, on kaže nema revizije, znači poslovanja u HNB jer smo mi tako potpisali sa EU, sa Bruxellesom. Pa šta je to onda? Čemu ovaj Dom uopće? Čemu narod uopće bira? Ovdje triba stavit jedan protektorat, jednu osobu iz Bruxellesa i da bude mu recimo ministar gospodin Šuker i da još ne znam tko i da poslušno dilaju njegove informacije, dokumente. Ovo je jedan suvereni dom koji treba biti, najtransparentnije ući u EU, a ne u godini kad triba bit referendum, kada se vodila kampanja iz ovoga Parlamenta jednoglasno o ulasku u EU ne govorit činjenice što mi dobivamo, što gubimo ulaskom u EU, a ne sjat će nam zvjezdice, imat ćemo zlato, popločane podove, bit će. U biti ono je suprotno. Znači u samoj godini izmjena Zakona o referendumu da ne treba izaći 50% plus jedan birač govori da je to bilo isforsirano, poltronski, sluganski dodvornički i da se tada ovaj Dom obezvrijedio. To mrtve kosti koje su za ovu Domovinu pale, to se nije smilo dozvoliti. I ta riječ, mi smo to potpisali, HNB je zaštićena ko lički medvjed, e ne može to ostat. I onda ukinimo ovaj Parlament i priznajmo narodu da smo kapitulirali. A nitko nije nikome dao ovlast da se kapitulira i da bilo šta pred činovnicima europskim potpisiva. Od Carle Delponte koja je radila šta je htila, pa prema … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo gospodine Bulj. Vrijeme za repliku je isteklo. Zadnji se za pojedinačnu raspravu prijavio gospodin Gordan Maras. Izvolite Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine Hajdaš Dončić. Kada govorimo o Zakonu o reviziji i svemu ovome što je obuhvaćeno sa time, apsolutno se slažem da treba donesti novi zakon i da su ove neke izmjene dobre i potrebne Republici Hrvatskoj ne samo zato što prenose određene stvari koje su usvojene i u drugim zemljama EU i iskustva koja su potrebna i Hrvatskoj vezano i uz transparentnost i uz jačanje javnog nadzora i uz neovisnost revizora i svega onoga što oni rade. Jer vidimo koliko je u biti problema nekada vezano uz taj posao i javnu ovlast koju su dobili revizori i vidimo koliko je i u razvijenim ekonomijama svijeta problema vezano uz to, odnosno koliko revizorske kuće u nekim drugim zemljama nekada budu uzrok i velikih kriza koje su se možda mogle predvidjeti. Ono šta meni smeta u cijeloj ovoj priči, ja ću reći još jednom podržat ću zakon. Ali smetaju me motivi. Znači, mi smo konstantno kada predlažemo zakone vezani uz to što je to negdje usvojeno u Europskoj komisiji ili dano europskim direktivama i u biti na poticaj predlažemo i usvajamo određene stvari. Ali kada se radi o transparentnosti u Hrvatskoj, kada se radi o stvarima koje bi mogli sami riješiti to se nikada ne dešava. To se nikada ne dešava, odnosno skrivamo stvari od javnosti, skrivamo probleme. Ne želimo raspravljati na javnoj sceni pred hrvatskim građanima, ne želimo im dati informaciju. I mnoge stvari koje se dešavaju u Hrvatskoj i nepravde koje su se desile ovdje su upravo razlog takvog ponašanja. Zastrašujuće je da smo mi ove godine imali ovakvu ekonomsku krizu koja je dijelom a možda ne dijelom, nego i pretežito uzrokovana i nekvalitetnim revizorskim radom, gdje informacije nisu bile usvojene i obrađene na najbolji mogući način. I onda je bilo moguće da godinama se ljudi čude, pa čak evo vidimo i ministar govori da on nije bio svjestan iako je radio u Agrokoru na temelju izvješća koja je dobivao od revizorske kuće koji su razmjeri problema. Zamislite tu informaciju? Jedan čovjek koji je educiran, koji je zadužen za prodaju obveznica u Agrokoru na temelju izvješća koje su revizori sastavljali, kojemu je bila podloga za prodaju tih dionica, odnosno tih obveznica na tržištima kapitala kaže da nije, znači dobijao objektivnu informaciju, odnosno nije bio upoznat sa situacijom koja se dešavala u Agrokoru. Znači mi u toj situaciji umjesto da pokušamo sve okolnosti oko toga, političke, formalne, neformalne rasvijetliti. Mi smo se doveli do situaciju, odnosno, ne mi nego je HDZ doveo Hrvatsku u situaciju da oko Agrokora baca veo tajni i da želi da sve ostaje skriveno, bez informacija i da se neke stvari očito pometu pod tepih. I zato se ja pitam, da li je motivacija u biti ovdje predlagača Vlade i HDZ-a ta da da potpunu informaciju, da osnaži ovu struku ili je to samo pritisak EU, da se neke stvari promjene. Jer kada bi to bilo interes HDZ-a, transparentnost, dostupnost informacija, javna rasprava, onda ne bi bilo razloga, zašto se HDZ protivi povjerenstva saborskom za Agrokor. Ne, ne, onda bi HDZ prvi bio koji bi predlagao, kao što je to radio i u početku u i u raspravi, ta odluka se odjednom promijenila, na početku rasprave o povjerenstvu HDZ je bio za povjerenstvo. Ali, što se dogodilo preko noći? Da li su se sjeli ministar Marić, ministrica Dalić, premjer Plenković i zaključili da žele pospremiti informacije pod tepih i netransparentno odraditi ovaj dio posla koji u ovom trenutku radi u samom koncernu privremena uprava. Građani se opravdano pitaju, zbog čega gospodin Šuker skriva informacije od njih. Zbog čega bilo koji drugi zastupnik u ovom Hrvatskom saboru, želi sakriti informacije od hrvatskih građana. I onda mi sve možemo baciti na pošalice i šale, kao što slušamo ovdje od predstavnika Kluba zastupnika HDZ, Šukera, da su to sve stručni ljudi, bi bili u povjerenstvu, da oni sve kuže i kasnije mogu otići u Ministarstvo financija raditi itd. I mi bi se možda ovdje i nasmijali, ali to nije smiješno. To nije smiješno. Nas su ljudi ovdje izabrali da u ime njih nešto radimo. Da propitujemo, u Ustavu piše potreba javnog informiranja, javne rasprave s istražnim povjerenstvom. Pa nije valjda netko u HDZ-u sebi dozvolio da ocjenjuje stručnost, kao kriterij javne rasprave. Znači ukoliko ovdje nemamo vrhunske revizore u Saboru, ne bi ni u jednoj temi vezano uz reviziji trebali po gospodinu Šukeru raspravljati. Ukoliko nemamo stručnjake iz područja zdravstva, valjda nije trebalo onda ni usvojiti prijedlog istražnog povjerenstva o Imunološkom zavodu, ali smo ga usvojili. Zašto nijedno povjerenstvo u RH, do sada istražno nije bio problem usvojiti u Saboru, ali Agrokor je problem? Pitaju se naši građani. Što se to promijenili u HDZ-u da do sada nije bio problem istražnog povjerenstva ni oko INA-e, ni oko Viktora Lenaca, niti oko Imunološkog zavoda, oko 100 drugih tema, ali oko Agrokora je. Da li je razlog, što je ova Vlada pupčanom vrpcom vezana za Agrokor? Kao što je to vezan ministar koji je radio i bio dio vodstva Agrokora, da li je to razlog? Da li je razlog ono što se sada dešava o Agrokoru, a koje pune novinske stupce, portale, vezano uz daljnju prodaju, ne privatizaciju, prodaju kompanija. Jer država je preuzela sav rizik na sebe. Lijepo je sada biti ministrica Dalić ili gospodin Ramljak koji odlučuje kako će opteretiti Jamnicu, druge tvrtke, Zvijezdu, Ledo, kome će ih prodati, a garantira tko? Hrvatska država. Oni će svoj posao koji im zakon omogućio odraditi i reći mi smo najbolje napravili šta možemo, a sutra tužbe, da li banaka, bivšeg vlasnika itd. sve padaju na leđa hrvatskih poreznih obveznika, izuzetan posao. Zbilja treba čestitati HDZ-u kako je prebacio sve na Hrvatsku, a omogućio ljudima koji su sad tamo, da rade i da utječu na stotine i na milijarde i na desetke milijardi kuna. Da li to smeta HDZ-u kada govorimo o reviziji i pitanjima koje bi se mogla ovdje ustanoviti. Pazite šta njima smeta, njima smeta čak i to da se osnuje povjerenstvo gdje bi oni imali većinu. Znači ne može to povjerenstvo zaključke donesti bez HDZ-a. Smeta im bilo kakva rasprava. Žele staviti, pomesti stvari pod tepih i izvući se na Cvitana i na DORH. Kao da povjerenstvo ima isključivo ili bilo kakvu osnovu raditi istražne radnje, pa nije to pitanje povjerenstva. Pitanje povjerenstva je i politički kontekst. Pitanje povjerenstva je povezanost nekih ljudi. Svašta, imamo neko iskustvo u tome i znam šta smo radili oko INA-e i koji su rezultati postignuti oko INA-e. I ne treba se nitko bojati. Ja se ne bojim. Zašto bi se bilo tko iz HDZ-a onda bojao? Pitanja bilo kojeg vezano uz povjerenstvo. Ako naravno, nije intencija ovo što sam rekao, a to je da se sakriju stvari. Da se pometu pod tepih, mole valjda Boga u HDZ-u da Cvitan otvori neku istragu oko nekog problema koji je vezan uz Agrokor, pa da kažu evo vidite, sad se ne može. Pa jeste pročitali uopće zahtjev, zahtjev je toliko širok da nema šanse da bilo koja istraga, konkretno DORH-a ne omogući barem jedan dio rasprave i rada povjerenstva. Znači ne može DORH, šta god to napravio, dovesti do toga da te potrebne nema, šta god. Koliko god ljudi tamo procesuirao, ne može se pokriti cijeli zahtjev za istražnim povjerenstvom. I nećete se sakriti od ovoga. Svaki dan tu treba to govoriti. Dok Agrokor na kraju ne napravi ono zbog čega ja mislim da je i cijeli zakon donese, a to je da HDZ odluči kome će se šta … [[Govornik se ne razumije.]] To ne smijemo dozvoliti.
Hvala lijepa gospodinu Marasu na ovom izuzetnom ekstenzivnu raspravu o prijedlogu Zakona o reviziji. Imamo 3 replike. Prva replika je od gospodina Mišić Ivice. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, ja bi vas htio nešto pitati pošto ste vjerojatno i vi bili, a jeste bili, prije pet godina u Vladi u SDP-u, da li ste vi tada bili dalekovidni i vidjeli, vaša stranka, da Agrokor ide u krivi smjer? Pa svaki normalan građanin pa i ja kao privrednik sam vidio kada Agrokor diže kredite od ruskih banaka, kada mu europske banke ne daju kredite, svako je mogao vidjeti da ta firma ide u krivi smjer. Tada ste šutjeli. Da li ste vi volili danas kada ga pokušava ova Vlada spasiti da je Agrokor otišao u stečaj? Znamo da je stečaj blokada firme, otpuštanja radnika, čitavi kaos se napravi. I šta se onda dešava? Onda grabi ko kog stigne i gdje ko šta uzme. Međutim, ja smatram kao privrednik da je ova Vlada napravila jedan pravi potez, pokušava spasiti Agrokor koliko se može. Nadam se da će se to uspjeti, nadam se da će i ova Vlada održati da ne proda Agrokor za bilo šta i da ne dozvoli da bilo tko dođe i zavlada čitavim sustavom. Mi moramo svi skupiti, a posebno stranke koje vode politiku ovih 25 godina krivnju za sve što se dešava u Hrvatskoj. Vi niste oprani od te krivnje koji ste se bavili politikom, niste oprani gospodo. Vi ste sukrivci ovoga što se danas dešava u Hrvatskoj državi i svih problema u Hrvatskoj državi. Ova Vlada koja je danas na čelu sa Plenkovićem sigurno nije kriva, bar govorim o premijeru koji je došao i pokušava riješiti taj problem. najlakše je govoriti iz klupa kad ja nisam u stranci vi ste krivi. Pa svi ste gospodo krivi ovih 25 godina koji ste vodili ovu vlast.
Hvala lijepo gospodine Mišiću, vrijeme je isteklo. Odgovor na repliku gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Mišić, ja nisam vidovit znači ja se tako ne ponašam u svojem političkom radu i ne mogu se baviti svim stvarima niti sam sa svime detaljno upoznat, ali ono šta vi meni branite, a vidjet ćemo to jer ja sam siguran da vi podržavate transparentnost, vidjet ćemo kada dođe glasanje o istražnom povjerenstvu da li je vama u interesu da se sazna, a je. Znači evo gospodin Mišić govori svakako, znači on će glasati za osnivanje … /Govornici govore u isto vrijeme./ … vidjeti koliki je vaš integritet, sada ste rekli da ste za to, a vidjet ćemo kako ćete glasat, kao privrednik, kao čovjek koji ima svoj integritet, bori se za svoje stavove, jako me zanima kako ćete vi glasati nakon što ste sada rekli da vam je to u interesu. A kada bude došla većina kako HDZ odluči, vidjet ćemo šta ćete stisnut. Evo neka to ljudi na osnovu toga procijene, a ja ću vas na to kako ste glasali ili hvaliti ili kritizirati naredni period jer ćete pokazati kao dio vladajuće većine da vam nije u interesu kao HDZ-u da sakrijete neke stvari nego da naši građani vide. Pa ako je krivac i Gordan Maras neka to vide, ja s tim nemam problema. Zbog čega gospodin Šuker ima s time problema, zbog čega ili gospodin, da sada ne navodim sad pardon, Ivane nisam sad slučajno kada si mi najviše ti u kadru ovak baš gledam tamo. … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne to gledam prema tamo, najviše kadra zauzimaš i to je tak. Tako da s te strane [[Upadica Dončić: Dobrom ja vas stvarno molim sve da održite jednu razinu komunikacije. Gospodine Maras samo sekundu, zaustavit ćemo vrijeme.]] dobro. Hvala.
Dakle molim vas, pokušajte svi ne upadati u riječi govornika. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Drago mi je da je gospodin Mišić sada potvrdio da je on za istražno povjerenstvo, vidjet ćemo kako će glasati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Marasu. Sljedeća replika gospodin Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras javio sam se za repliku bez obzira što vi nakon moje replike možete odgovoriti što hoćete. A javio sam se za repliku zbog činjenice koju mogu potvrditi kolege iz vašeg kluba, ja se iskreno nadam da neće nekome reći da ga gleda u oči i laže. Dakle vaš uvjet za imenovanje ustavnih sudaca je da ide paralelno istražno povjerenstvo, prijedlog HDZ-a je bio o.k. ajmo sačekat izvješće privremene uprave i revizorsko izvješće, raspravit ga na Odboru za gospodarstvo i za financije i nakon toga ćemo donesti konačnu odluku, dakle to je bio politički prijedlog HDZ-a. I nije pošteno ni korektno da vi cijelo vrijeme imputirate da je neko protiv nečega. Dakle vi ste kao što ste vi dali ali vaša je ponuda ucjenjivačka, mi smo dali političku ponudu. Ništa se tu značajno promijenit neće. Druga stvar, dakle ne podijeljeno mišljenje stručne javnosti u RH je da je zakon lex Agrokor spriječio krčmenje zdravih poduzeća u Agrokoru. Ne možete mi reći, niste vi baš toliko itekako kužite neke stvari da nagli pad dionica najvrjednijih tvrtki u Agrokoru je vodio k tome da se to raskrčmi. Zakon o lex Agrokoru je to spriječio. Ova dva izvješća će ne samo Vladi nego kompletnoj hrvatskoj javnosti ponuditi odgovor na neka pitanja i to je ono o čemu nas dvojica možemo raspravljati. Sve izvan tog konteksta je naprosto politička izmišljotina. I kada govorite o smijehu, kolega Maras vi ste cijelo vrijeme govorili i podrugljivo se smijali. Zbog čega i koga, ne znam. I još nešto, ni u jednom trenutku niste spomenuli izvješća HANFA-e, a ona se odnose za nekakav period da niko iz HDZ-a nije bio u mogućnosti donositi odluke, dapače. Sjetite se moje rasprave kada ste mijenjali Zakon o HANFA-i.
Hvala lijepo gospodine Šuker. Odgovor na repliku gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Šuker, ponuda HDZ-a je bila ajmo vidjet pa ćemo odlučiti, to znači da ne znate da li ste za to da se vodi javna rasprava ili ne. pa o čemu mi raspravljamo? Znači kupujemo vrijeme dva, tri mjeseca pa ćemo onda odbiti. Nemojte molim vas. Kakve veze ima izvješće revizora kojeg je angažirao gospodin Ramljak i … zašto povjerenstvo saborsko ne bi moglo dobiti to izvješće kao što će dobiti hrvatska javnost, Vlada ili bilo tko drugi, pa kakve to veze ima jedno sa drugim? i ne znate koji je kontekst, pa neće kontekst tog izvješća revizora obuhvatiti sve ono šta smo zahtjevom za povjerenstvo obuhvatili mi. Neće možda ni 10%. Nemojte, budite pošteni, budite pošteni i recite hrvatskoj javnosti zbog čega ste protiv povjerenstva. Ovo nisu iskreni motivi, to nije tako. Znači vi ste u samoj raspravi govorili da ste na početku, da nemate ništa protiv, ali cijelo vrijeme odugovlačite, skrivate, ne dopuštate javnu raspravu o Agrokoru u Hrvatskom saboru, to je problem. To ljudi moraju čuti. Pa ustavna je kategorija istražno povjerenstvo. Pa mi smo ovdje zbog toga u Hrvatskom saboru, da govorimo o temama od javnog interesa. Pa ne možete to spriječiti, vi gušite parlamentarizam u Hrvatskoj, gušite parlamentarizam, ne želite da se javne teme raspravljaju u Hrvatskom saboru, zbog određenih interesa. Ja u ovom trenutku ne mogu reći točno koji, ali zbog određenih interesa. I vrlo je bitno gospodine Šuker, šta će biti vlasništvo i kakvo će biti vlasništvo Agrokora i tvrtki nakon cijelog procesa, mada gospođa Dalić kao to nije važno tko je vlasnik, vrlo je važno, i vidjet ćete u kojem smjeru će to ić. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Marasu. Gospodin Šuker, povreda Poslovnika Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, smatram da s obzirom na odredbe članka 238. stavak 5. ste morali opomenut gospodina Marasa. Čovjek kad nema snage niti retoričke mogućnosti odgovoriti na konkretne činjenice koje su ovdje rečene, onda vrijeđa i to je nešto što je naprosto nedopustivo i ja se nikada u ovih 17 godina nisam spustio ispod neke razine koja Visoki dom zaslužuje ali isto tako od nekih ljudi kad im postavite konkretna pitanja, a to su pitanja izvješća HANFA-e, i to je pitanja ponuda klubu HDZ-a, nema konkretnih odgovora, a da je to tako, najbolje se pokazuje situacija u klubu SDP-a.
Hvala lijepo gospodinu Šukeru. Dakle, iskreno, ovo je bila neka možda stilska figura gospodina Marasa, vjerojatno ću citirati ono „budite pošteni“, ali to je vjerojatno izvučeni iz konteksta a i vi i gospodin Maras ste dakle temperamentniji, pa neću dozvoliti povredu Poslovnika, nego ću dati riječ gospodinu Anđelku Stričaku kao zadnju repliku. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Maras, evo stječe se dojam da ste još i danas pod utjecajem jučerašnje rasprave svog stranačkog šefa Bernardića. A vezano na jučerašnju raspravu o izvješću Državne revizije o radu trgovačkih društava, učinkovitosti nadzornih odbora i ostalim izvješćima. Naime, vaš stranački šef, predsjednik SDP-a jučer za razdoblje od 2013. do 2015. je bilo izvješće kada su mahom Vladu vodili ministri iz reda SDP-a, predsjednici uprava odnosno direktori redom SDP-ovci, nadzorni odbori popunjeni SDP-ovcima, znači Bernardić veli ne može se narod farbati i bacati prašina u oči sa nekakvim preporukama koje ste vi ovdje napisali, koje su možda i dobre ali skreću pažnju s pravog problema, kakva se korupcija i kriminal događa u pozadini. S obzirom da ste vi bili dio te Vlade, znači ministar u Milanovićevoj Vladi, možda ste upoznati na koji to kriminal i korupciju je jučer upućivao predsjednik SDP-a, gospodin Bernardić a odnosni se na SDP-u Vladu i SDP-ovce? Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Stričaku. Odgovor na repliku gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Stričak, sjajno ste ovo stvarno čovjek se evo, kao ste uhvatili u raskoraku Bernardića, ne. Svaka čast. Zbilja je to nevjerojatno kako ste to uspjeli napraviti, ali ja ću vam reći jednu stvar. Znači, čovjek ne živi od jednog perioda do drugog, 2015., dvije godine iza nas. dvije godine je HDZ, odnosno skoro dvije godine je HDZ na vlasti, vidimo šta se dešava, vidimo kako javne tvrtke funkcioniraju, vidimo da je još uvijek jako puno i direktora HNS-a na svojim mjestima, znači život ide dalje. Ali ono što je bitno, bitno da Državna revizija obavi posao kvalitetno, ne samo za 2013., 2015. nego 2016., 2017. i svaku godinu poslije toga. I mi ćemo se u SDP-u zalagati za transparentnost i snažnu kontrolu javnih tvrtki i javnih poduzeća i ministarstva isto kao što ćemo se zalagati za razliku od vas da hrvatski građani imaju pravo sve znati, da ništa šta zna gospodin Plenković ili gospodin Šuker ili gospodin Stričak ovdje u Hrvatskom saboru, ne bude nedostupno i bilo kojem građaninu naše zemlje kroz raspravu ovdje. To je razlika između SDP-a i HDZ-a, vi stvari podmetate pod tepih, želite zaštititi interesne krugove koji se sad vrzmaju oko Agrokora, razno razni interesi se ovdje vrzmaju, ništa se ne će nikakvom raspravom na Odboru za financije i gospodarstvo Hrvatskog sabora riješiti. Valjda gospodin Šuker i vi imate više povjerenja u mene kao zastupnika nego u neku plaćenu revizorsku kuću koja radi izvještaj za Agrokor odnosno za onog tko je to naručio i platio. Zato smo mi ovdje gospodine Stričak, da štitimo javni interes a ne da stvari skrivamo pod tepih. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Marasu. Time smo zaključili pojedinačne rasprave, replike na pojedinačne rasprave i sve slično što ide uz to i prije zaključenja rasprave, dakle za završnu riječ, javio se ministar financija gospodin Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo smatram da je i red da se na kraju rasprave u okviru prvog čitanja, naravno zahvalim na raspravi, poglavito onaj prvi dio rasprave i u okviru klubova, mislim da je bila konstruktivna i dobra rasprava. Ukazali ste i drago mi je naravno bilo čuti da, bez naravno impliciranja, kako ćete se konačnici odrediti u zakonu, ali da podržavate ovakav jedan zakon, da je dobar, da je sigurno iskorak prema naprijed. Jedna od stvari koju ste ukazali to je vjerujte i nama bio jedan od predmeta, možda i najdulje rasprave koju smo interno imali, a to je upravo bilo vezano za to nadzorno tijelo. I sigurno pred Ministarstvom financija stoji ja bih rekao veliki izazov. S jedne strane naravno imamo i dobre ljude, a postoje određeni kriteriji i uvjeti koje smo sami propisali, a s druge strane svjesni smo duboko koja su zapravo brojna ograničenja u sustavu državne uprave u smislu zapošljavanja, nagrađivanja i općenito stimuliranja najboljih ljudi. Ali taj smo izazov spremni preuzeti. Ja ću samo reći da je inače iskustva drugih zemalja, ja sam u uvodnom dijelu i rekao da u nekim zemljama to je u okviru Ministarstva financija, nekim recimo u jednom i drugom ministarstvu, Ministarstvu gospodarstva. Postojali su i nekakvi drugi primjeri zasebne agencije, ali smatrali smo da obzirom na situaciju sa brojnim agencijama koje smo u tijeku našeg predpristupnog i pristupnog procesa zapravo osnivali i ja bih rekao čak jednim dijelom i inflacija tih agencija, da zaista probamo biti maksimalno racionalni, efikasni i da to jedinstveno tijelo evo bude u Ministarstvu financija. Naravno i sve ostale komentare mi ćemo vrlo brzo kroz vladinu proceduru proći i ja bih rekao vidimo se brzo u okviru drugog čitanja na istoj temi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Mariću. Na njegovu završnu riječ imamo jednu repliku. Gospodin Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Evo da samo spomenem još jednom. Meni je drago što se ovaj zakon donosi, odnosno što ćemo imati bolji i kvalitetniji Zakon o reviziji, a vas osobno bih zamolio da utječete koliko možete na ministricu Dalić i premijera Plenkovića da dozvole Istražno povjerenstvo o Agrokoru. Mislim da će to pomoći i vama osobno u radu budućem kako bi otklonili određene sumnje koje su sada u javnosti prisutne. Znači, ako budete bili u prilici, a vjerujem da ćete biti, razgovarajte da ministrom i ministricom Dalić i sa premijerom Plenkovićem i na neki način pokušate ih uvjeriti da hrvatska javnost ima pravo znati sve što se oko Agrokora dešava. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Marasu. Odgovor na repliku, ministar Marić. Rekao je ne. Dakle, time i zaključujemo raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o reviziji, prvo čitanje, P.Z.E. broj 172. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o reviziji i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa za donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Idemo na sljedeći - Konačni prijedlog Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, drugo čitanje, P.Z. br. 120. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u vezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Amandmane su podnijeli zastupnik Goran Aleksić i Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodati neko dodatno obrazloženje? Gospodine Marić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene i poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Danas evo druga točka ili pred nama se nalazi i Konačni prijedlog zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju. Podsjetit ću na četvrtoj sjednici Hrvatskog sabora održanoj 30. lipnja donesen je zaključak kojim se prihvaća Prijedlog zakona o stambenom, potrošačkom kreditiranju. Hrvatski sabor je naravno predlagatelju uputio primjedbe, prijedloge i mišljenja radi pripreme konačnog prijedloga zakona koji su razmotreni i tekst prijedloga zakona je dorađen. Ja bih ovdje u uvodnom dijelu apostrofirao ili možda ponovio neke od stvari u sažetom obliku što sam govorio i o čemu smo najviše i razgovarali u okviru tog prvog čitanja. Dakle, koje su to najvažnije novosti samog prijedloga zakona, odnosno sada konačnog prijedloga zakona. S jedne strane to je povećanje informiranosti potrošača i općenito mogu reći da kompletno od direktive do sada naravno implementacije u naše zakonodavstvo veliki naglasak je zaista stavljen na segmentu informiranosti i općenito zaštite potrošača. Ovim zakonom se uvodi europski standardizirani informativni obrazac na razini EU koji će sadržavati sve relevantne informacije o vjerovniku, kreditnom posredniku, glavnim obilježjima kredita, kamatnoj stopi, prijevremenoj otplati i slično, a temeljem kojeg će potrošačima biti lakše uspoređivati ponude o kreditu. Kada kreditna institucija dostavi obvezujuću ponudu dužna je potrošaču ostaviti rok od najmanje 15 dana za donošenje informirane odluke unutar kojih je ponuda obvezujuća za kreditnu instituciju. Potrošaču se daje pravo da u roku od 14 dana nakon sklapanja ugovora odustane od ugovora bez navođenja razloga i to bez naknade. Također, vrlo smo jasno definirali sam izračun efektivne kamatne stope. Dakle, izračun je ujednačen na razini EU pri čemu je određena i matematička formula koja će se koristiti na početku i za vrijeme trajanja kredita. Nešto malo kasnije ću reći što smo od prvog čitanja do danas također kao sugestije prihvatili, pa smo vrlo detaljno oko EKS-a odnosno efektivne kamatne stope bude postupalo. Zabranjeno je uvođenje novih naknada tijekom trajanja kredita i neopravdano povećanje naknada koje su postojale u trenutku sklapanja ugovora o stambenom potrošačkom kreditu. Naravno te neke od tih zabrana su već i u postojećim zakonskim propisima. Veća zaštita potrošača pri kreditiranju u stranoj valuti. Propisano je da kreditna institucija dužna je obavijestiti potrošača svaki puta kada se vrijednost ukupnog nepodmirenog iznosa koji je potrošač dužan platiti ili redovitih obroka, odnosno anuiteta promijeni za više od 20% radi promjene tečaja. Kreditna institucija je dužna jednom tijekom trajanja ugovornog odnosa na zahtjev potrošača u bilo kojem trenutku tijekom trajanja ugovornog odnosa omogućiti konverziju kredita iz valute u kojoj je kredit nominiran ili za koju je vezan u alternativnu valutu i to bezuvjetno. Kreditna institucija ne smije potrošaču zaračunati naknadu za ovu spomenutu konverziju. Uvjeti konverzije, ugovor obuhvaćaju najmanje način određivanja kamatne stope koja će biti primijenjena u slučaju konverzije. Pri provedbi konverzije kreditna institucija ne smije tražiti zamjenu nekretnina koje služe kao sredstvo osiguranja, dodatna sredstva osiguranja, niti procjenu stambene nekretnine kao uvjet za provedbu konverzije. Također unapređujemo proces procjene kreditne sposobnosti potrošača. Propisuje se da se procjena kreditne sposobnosti treba temeljiti na informacijama o financijskoj i ekonomskoj snazi potrošača uključujući njegove prihode i rashode, te se ne smije pretežito temeljiti na činjenici … . / . da je vrijednost stambene nekretnine veća od ukupnog iznosa kredita ili na pretpostavci da će vrijednost stambene nekretnine tijekom trajanja kredita rasti. Ponuđeni krediti moraju biti u skladu sa financijskom situacijom i potrebama potrošača. Definira se razina stručnosti i znanja osoblja kreditne institucije i kreditnih posrednika. Također smatramo da unosimo poboljšanje zaštite potrošača u slučaju poteškoće u plaćanju obveza, propisano da je kreditna institucija dužna poduzimati razumne i opravdane mjere, s ciljem postizanja dogovora u vezi s naplatom obveza iz ugovora o stambenom potrošačkom kreditu, po kojem postoje dospjele nenaplaćene tražbine od potrošača prije pokretanja ovršnog postupka. Također, mjere za olakšavanje otplate, mogu uključivati ukupnu ili djelomično refinanciranje ugovora o kreditu i ili izmjenu prethodnih uvjeta ugovora o kreditu, koja između ostalog može uključivati produljenje roka otplate, promjenu vrste osiguranje na nekretnini, odgodu plaćanja cijelog ili dijela obroka ili anuiteta za određeno razdoblje, promjenu kamatne stope, ponudu privremenog prekida otplate. Također, sjećate se da smo prezentirali kao novost u ovom zakonu da je izričito propisano da kreditna institucija može s potrošačem i založnim dužnikom ugovoriti da se prijenos vlasništva nad instrumentom osiguranja stambenog potrošačkog kredita na kreditnu instituciju, smatra potpunim ispunjenjem svih obveza iz ugovora stambenog potrošačkom kreditu, to je tzv. eng. terminologijom …/Govornik govori engleski/… klauzula. U također smo i uređenje kreditnih posrednika dodatno propisali. Ono što je važno reći u ovom uvodnom dijelu da koje su to ključne razlike u odnosu na prvo čitanje, da njih apostrofiramo, dakle, br.1 detaljno uređeno kada su kreditne insinuacije i kreditni posrednik dužni izračunavati efektivnu kamatnu stopu u cilju veće zaštite potrošača. Propisano je da su dužni efektivnu kamatnu stopu izračunati prilikom oglašavanja, stavljanje na raspolaganje općih informacija, izrade personaliziranih informacija, pri sklapanju ugovora o stambenom potrošačkom kreditiranju i tijekom trajanja ugovornog odnosa. Također je propisano kao što sam između ostalog i najavio u samoj raspravi u okviru prvog čitanja, da kreditna institucija ne smije potrošaču naplatiti naplatu za prijevremeno, djelomično ili u cijelosti ispunjenje obveze iz ugovora o stambenom potrošačkom kreditu. Dodano je da kreditna institucija preuzima punu i bezuvjetnu odgovornost, za poslove koju njezin vezan kreditni posrednik obavlja za nju, te je na taj način izvršeno dodatno usklađivanje sa čl.30 Direktivne, ugorima o stambenim potrošačkim kreditima. U čl.36. brisana je odredba stavka 11 u kojoj je bilo navedeno da nadzor obavljaju radnici HNB, kao suvišan slijedom primjedbi Odbora za zakonodavstvo. Također, temeljem primjedbi koje smo dobili i iz pojedinih resora Vlade, dakle ministarstva, povećani su zaprečenje novčane kazne u prekršajnih odredbama, te je isti članak dodano razrađen slijedom primjedbi Ministarstva pravosuđa, odnosno, Ministarstva vanjskih i europskih poslova. U čl. 44. stavak 3 je izmijenjen u svrhu jasnijeg uređenja prijelaznog razdoblja za kreditne posrednike, koji obavljaju djelatnost kreditnog posredovanja na temelju odobrena iz važećeg zakona o potrošačkom kreditiranju i također izmijenjeno je istupanje na snagu ovog samog zakona. Ono bi trebalo biti 8 dana nakon dana objave, odnosno, nakon objave u N.N. Dozvolite da kažem par riječi i na one primjedbe i sugestije koje nisu prihvaćene, dakle, nisu prihvaćene primjedbi i prijedlozi iz saborske rasprave u prvom čitanju, koje su izvan dosega uređenje ovog zakona. Dakle, procjene vrijednosti nekretnine koje se koriste kao instrument osiguranja kredita, problem blokiranih potrošača i sl. ili su u suprotnosti s direktivno o ugovorim o potrošačkim kreditima. Prijedlog da se recimo ograničiti, da se kredit mogu samo sklapati uz valutnu klauzulu euro ili u kunama. Osim ako potrošač ima primanja ili imovinu u drugoj valuti, kao i da prijedlog da se konverzija ne smije provoditi po tečaju većem od 20% u odnosu na početni. Ono što bi na kraju rekao, da zaista smatramo, da je ovaj zakon uistinu temeljit i zbog brojnih korisnih stvari koji znače implementaciju europskih direktivna, ali isto tako kao i obično, naravno primijenjen na naše zakonodavstvo i naše tržište. Mislim da smo i do sada u samom predstavljanju i u raspravu u prvom čitanju vidjeli i čuli dosta pozitivan odjek i u samoj općoj i općenitoj stručnoj javnosti, tako da evo, naravno, na kraju ovog uvodnog dijela, radujem se konstruktivnoj raspravi, odnosno, svim vašim prijedlozima i sugestijama koje ćete imati na ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Mariću. Na njegovo izlaganje imamo 4 replike. Prva replika je od gospodina Marasa. Izvolite gospodin Maras.
Hvala lijepo gospodine Mariću na ovom vašem izlaganju. Promjenu koje se ovdje predlažu većina sigurno će biti vrlo korisna hrvatskim građanima, ali ono šta je bitno i šta od vas očekuju hrvatski građani ovdje da kažete, s obzirom da se radi o potrošačkom stambenom kreditiranju, da trošak tih nekretnina, koje će naši građani kupovati narednih nekoliko godina, barem u mandatu vaše Vlade, neće biti ništa viši. Drugim riječima, da porezno opterećenje na nekretnine, niti za jednu osobu, koja će kupiti stan po ovom zakonu, ili je kupila stan ili ima nekretninu u vlasništvu u prošlom razdoblju, neće biti više. Znači vrlo jasna odredba vas kao ministra, kuna više, da neće biti. Ne ono nedorečeno, jedan će zamijeniti drugi, pa onda ćemo to prepustiti jedinicama lokalne samouprave itd. da ljudi to jasno čuju od vas u ovom Saboru, da naredne 3 godine porezno opterećenje nekretnina, zakon, kako god to nazovete, zakonom o porezu nekretnina, bilo kako, neće biti više nego šta je u ovom trenutku. I još jedna stvar, koja je vrlo bitna, radi se također o potrošačkom kreditiranju, a ono što je sad uzbudilo duhove, čemu se ja i Klub zastupnika SDP-a snažno protivimo, a to je da se dodatno oporezuju ljudi koji imaju stare automobile, radi se o milijun i pol hrvatskih građana u RH. Šta ste neki dan najavili, nadam se da je to bilo lapsus, molim vas da to ovdje još jednom na javnoj sceni pojasnite. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Marasu. Odgovor na repliku ministar Marić. Izvolite.
Apsolutno, evo u pravom smislu riječju ću vam se zahvaliti na ovoj replici, jer mi dajte priliku da progovorim o jednoj temi koja je protekla 2 dana bila i izazvala čitav niz zapravo krivih interpretacija, ali prije toga, što se tiče prvog dijela vašeg pitanje, dakle mislim da je vrlo jasno svima, o tome smo govorili onaj prijedlog koji je išao, a u klupama će biti idući tjedan Zakon o lokalnim porezima, a o njemu ćemo raspravljati i bit će prilike da govorimo i o oporezivanju nekretnina. Dakle ideja je bila veća pravednost u sustavu postojećem koji imamo sa parametrima koje smo nastojali uvesti kako bismo ipak napravili jednu distinkciju između nekretnina koje su nešto starijeg vijeka poglavito ciljajući na naše građane i sugrađane koji imaju starije nekretnine da plaćaju nešto manje u odnosu na one koji imaju nešto novije, sadržajnije nekretnine da plaćaju nešto više. Međutim ta problematika, o njoj ćemo nešto idući tjedan u Hrvatskom saboru, a bit će prilike i dalje. Što se tiče ove druge teme evo kada ste već spomenuli bez obzira što nije isključivo vezano uz ove, ja bi svakako molio i vas kao saborskog zastupnika uvaženog i sve ostale i općenito u javnom prostoru da ipak budemo krajnje odgovorni. Dakle preslušajte moj intervju koji sam dao Hrvatskom radiju, niti jednom riječju ali apsolutno niti jednom riječju nisam govorio o bilo kakvom uvođenju nekog novog poreza. Konstrukcija koja je složena i meni je bilo nažalost moram priznati, iznenađujuće da jučer u Hrvatskom saboru vi ste između ostalog tražili stanku i još jedna uvažena zastupnica, zapravo totalna zamjena teza. I ja pozivam svakako da pogledate u intervjuu to vam je negdje od tridesete minute gdje sam govorio o prosječnoj starosti voznog parka i da tu moramo učiniti određene izmjene odnosno korekcije kako bismo i iz sigurnosnog okolišnog i ne znam kojeg drugog razloga pomladili vozni park. Dakle niti jedna riječ oko bilo kakvog uvođenja novog poreza. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Mariću. Sljedeća replika gospodin Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre. Moje pitanje vezano je uz odredbu da u slučaju povećanja od 20% anuiteta građanima banka je dužna obavijestiti građane u tom slučaju. U glavi osam ovog zakona definirana je savjetodavna uloga banke zapravo kreditnih institucija, pa me sada zanima ako se dogodi slučajno, može se … dogoditi da klijent banke dođe u banku i postavi otprilike svom osobnom bankaru pitanje imali naznake da bi anuitet mog kredita mogao u budućnosti rasti. Jeli u tom slučaju osobni bankar ili banka dužna dati takvu informaciju ili u slučaju kada to nastupi, znači govorim o ovih 20%, tek onda, a zakonski je to predviđeno to je jasno, tek onda ili postoji ova druga mogućnost da banka kada ima saznanja da bi takve okolnosti mogle nastupiti? Recimo kod švicarskog franka se sjećamo banke su znale, vjerojatno su znale prije toga da bi mogle nastupiti takve okolnosti pa su mogli preko tog dijela obavijestiti klijente, međutim jasno mi je ovdje da se u prijedlogu zakona govori o vremenu prije sklapanja ugovora, da se savjeti dijele prije sklapanja ugovora, a vrijedi li to kasnije. Ne znam jesam li dovoljno jasno postavio pitanje, ako mi možete molim vas odgovoriti. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku gospodin Marić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Uvaženi zastupniče, naravno to je sigurno jedna od možda i važnijih odredbi ovog cijelog zakona, poglavito uzevši u obzir iskustvo koje su brojni hrvatski građani i sugrađani proživjeli. To je članak 23. u stavku 8. je točno propisano kada dođe do te promjene od 20% da je banka dužna obavijestiti građanina, dakle točno piše na papiru ili nekom drugom tajnom mediju. Vi sada pitate da li možemo obavještavati da li se nešto očekuje, ja bih rekao ovako da nisam siguran da ima tog osobnog bankara ili bilo kojeg financijskog stručnjaka koji tako lako može procijeniti i predvidjeti nekakva kretanja. Nekakva savjetodavna uloga je uvijek poželjna kao što i vas i mene i nekog drugoga, građani i sugrađani, prijatelji pitaju koja su očekivanja hoće li kamatne stope i to je sigurno kao takvo, ali da tu stavimo nekakvu obvezujuću odredbu to bi zaista bilo praktički nemoguće. Ali mislim da smo na ovaj način zaista podigli tu zaštitu da kada dođe do takvih okolnosti, a trendovi i svi mi kroz javni prostor bi trebali između ostalog ukazivati, bez da sada najavljujemo nekakve loše situacije, ali banka odnosno kreditna institucija prema ovom ima vrlu jasnu obvezu što mora učiniti kada do toga dođe. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Mariću. Sljedeća replika gospodin Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre, gosti. Dakle ove zakonske izmjene imaju lijepu formu, navješćuju lijepu budućnost, ali nažalost ne rješavaju dužničko ropstvo u Hrvatskoj. Ja sam očekivao da će oni dužnici koji već usudio bi se reći desetljećima pate pod nezakonitim kreditima, kamatama, maržama konačno dobiti neku satisfakciju ovim zakonom, ali nje nema. Konkretno moje pitanje glasi zašto neke od zakonskih izmjena nisu, nemaju retrogradnu snagu odnosno ne primjenjuju se na već postojeće kredite nego se primjenjuju isključivo na nove kredite? Evo konkretno naveli ste slučaj walk away, dakle odlaska iz nekretnine u zamjenu za kredit i sada ja vas želim pitati, kako je bilo moguće da banke procjenjuju nekretninu na 10% veći iznos od iznosa kredita, a da nakon toga kada su banke uzele tu istu nekretninu dužnik ostaje dužan 30 ili 40 pa i više posto glavnice od iznosa kredita koji je dobio? Dakle logično bi bilo ako je nekretnina procijenjena na iznos veći od kredita da se banka u bilo kojem trenutku pa taman da je došlo do ovrhe u godine dana ona mora naplatiti. Ali ne, ljudi su plaćali kredit deset godina i nakon toga morali predati nekretninu i još ostati dužan praktički pola ili trećinu kredita banci, to je doista nevjerojatno. Znači ja ne razumijem koja je to matematika, koji su to zakoni omogućili i s te strane ja bih vas htio pitati, da li je moguće da se u konačnici ta walk away klauzula primjeni i na već postojeće kredite odnosno da oni koji su morali predati nekretninu u zamjenu za kredit jednostavno da im se ostatak duga obriše? Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Branimiru Bunjcu. Odgovor na repliku gospodin Marić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Uvaženi zastupniče, dakle koliko znam ni vi, a znam za sebe sigurno ni ja nisam pravnik pa sada da mi ulazimo u pravno tumačenje pod kojim okolnostima, ustavno govorim odredbe, je moguće propisati nekakvu vrstu retroaktivnosti, dakle ne govorim samo o europskim direktivama koje također tu mogućnost otklanjaju, nego govorim i o našim domaćima. Dakle, s te strane sigurno da nismo pronašli mogućnost da takvu jednu vrstu odredbe primijenimo, ali već kad spominjete tu odredbu walk away klauzule, dakle što je upravo na tragu što sam i uvodno govorio, veće zaštite potrošača, sada potrošač ima upravo tu mogućnost da na neki način anulirati neku neizvjesnost tržišnog elementa da procjena vrijednosti nekretnine ide gore ili dolje. Također, ovdje sam, odnosno poglavito dolje u ovom slučaju koji vi spominjete, također sam spomenuo uvodno što je isto vrlo važna odrednica ovoga zakona, kada i dođe do ove konverzije, i općenito, sjećate se odredbe koju sam pobliže elaborirao da banka ne smije, kreditne institucija ne smije tražiti nikakvu drugu novu procjenu vrijednosti odnosno nekakvi dodatni instrument osiguranja u smislu da sad smatra da je ta vrijednost nekretnine nešto niža pa je sad treba to nadopunit sa nekim drugim instrumentima osiguranja, što dosada u postojećim zakonodavnim zakonskim propisima, nije bilo izrekom rečeno, a naravno da obzirom da nije bilo, sigurno da je bila i različita praksa. Na ovaj način mi sigurno taj manevarski prostor da ga nazovemo tako, sužavamo odnosno činimo opet ponavljam, veću zaštitu potrošača. Hvala.
Hvala lijepo. I zadnja replika, gospodin Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, dva pitanja bi vam postavio. Koliko planirate dati kredita ovih povoljnih za mlade koje stimulirate pa govorim i o slijedećoj godini i da li će banka obradu kredita tim istim ljudima isto obračunavati kao što je dosada radila svaki puta, uzimala naknadu za obradu kredita? I smatram da banka kroz svoje kamate naplati sve i da li će ministarstvo zahtijevati od banke da obradu kredita ne naplaćuju jer ga naplati kroz realizaciju kredita. Svakako što je kolega rekao, i ove ovrhe koje jesu, koje su neke agencije procijenile koliko je vrijednost neke nekretnine, ne bi trebala poslije toga banka naknade svoje uzimati. I to smatram da bi bilo realno i da vi se trebate u ministarstvu za to boriti. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku gospodin Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, također vrlo dobro pitanje. Što se tiče same procjene koliko kredita, mislim da bolji uvid u te stvari i stanje ima potpredsjednik Vlade i ministar graditeljstva gospodin Štromar, pa onda će onda on sigurno i kada bude uskoro opet novi krug javnog obraćanja, pobliže označiti, ali mislim vidimo i po prvom interesu zapravo da je naravno, interes veliki za takvu vrstu aktivnosti koje je Vlada predvidjela i propisala, a s druge strane sigurno da ono kako smo i najavljivali, smatramo da će to omogućiti i oživljavanje te kreditne aktivnosti, između ostalog i naravno i malu veću živost na samom tržištu nekretnina koje je proteklih godina preživjelo i proživilo dosta teška vremena poglavito ako uspoređujemo sa onim pred kriznim razdobljem kada je bio vrludavi rast i cijena i općenito samog tržišta. Što se tiče ovih naknada, mislim i to dobro je ponoviti, da je jako važna stvar da smo ovim prijedlogom zakona, dakle eliminirali onu tzv. naknadu za prijevremenu otplatu kredita, bilo djelomično ili u cijelosti što sigurno i siguran sam da će biti pozdravljeno među klubovima i zastupnicima kao i općenito građanima. Međutim što se tiče naknade za obradu kredita, također u ovom zakonu vrlo jasno smo propisali. Broj jedan, to je sastavni dio efektivne kamatne stope, EKS-a, a s druge strane ta vrsta naknade je ograničena do visine troškova koje banka ima. Jer bez sad namjere da govorimo i elaboriramo detalje, činjenica je da banka ipak mora angažirati određene svoje referente, stručne službe i sl. Dakle, ima određenu vrstu troškova, mi sada omogućujemo da takva vrsta naknade i dalje ostane, ali samo do visine tih stvarnih troškova, dakle sigurno smatramo da će to biti također jedno značajno umanjenje ukupne naknade jer i ovo zakonsko rješenje, a ja bi rekao i konkurencija među njima, će učiniti svoje i sigurno na korist potrošača. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Mariću. Prije rasprave, da li izvjestitelj odbora želi uzeti riječ, predsjednica Odbora za zakonodavstvo i predsjednica Odbora za financije i državni proračun? Ako ne, onda otvaram raspravu, imamo 5 prijavljenih klubova, prije stanke, otvorit će predstavnik kluba MOST-a nezavisnih lista gospodin Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ovaj zakonski prijedlog se nalazi u drugom čitanju, u prvom čitanju manje-više smo se svi složili da svako rješenje koje ide na korist potrošačima tj. građanima a pogotovo o ovom osjetljivom pitanju stjecanju nekretnine ili stambenog kreditiranja, svako takvo rješenje koje pomaže građanima je dobrodošlo i možda je sad prilika da ponovno istaknemo onih nekoliko odredbi ovog zakona koje je svakako za pozdraviti. Bilo je tu par dvojbi, ja sam u prvom čitanju iznio primjedbu da u članku 8. nije baš najjasnije koja je to razina znanja i razina stručnosti koje trebaju imati osoblja kreditne institucije, vidim da je odgovorom ministarstvo navelo da je to u prilogu priloženo, koja je to razina znanja jer ako govorimo o takvim osjetljivom pitanju, a to je prije svega i onaj savjetodavni dio koji ovaj zakonski prijedlog predlaže, u kojem se građanu mora dati ili klijentu banke potpune informacije, onda je iznimno važno da i onaj tko daje te informacije da raspolaže sa dovoljno znanja i dovoljno stručnosti da takve informacije da, da ne bi bilo jednostavno propusta ne zato što netko nije htio reći informaciju nego što nije znao i zato je dobro da ovaj zakonski prijedlog definira što to točno, koje informacije su dužne kreditne institucije davati potrošaču. Ali prije nego što krenemo na informacije, možda ono što se meni čini najvažniji dio ovog zakona ono što je ministar malo prije spomenuo omogućavanja konverzije građanima u bilo kojem trenutku otplate kredita. Jednom zapravo u toku otplate kredita što je iznimno važno. Ovaj dio oko povećanja 20% mislim da je, on je dobar i pomoći će građanima. Ali kad dođe do povećanja od 20% onda smo već, već smo u problemima. I mislim da će građani, a mislim da i ministarstvo tu može napraviti puno kroz edukaciju, kroz nekakve promidžbene materijale da građane neprestano upozorava da provjeravaju tečajeve, da vide što se događa, da koliko je u njihovoj moći to prate, a istovremeno da idu u banku i da se savjetuju, da pitaju postoji li opasnost da se značajno odstupi tečaj, pa onda s tim i anuitet kredita. Dakle u RH je prema podacima Hrvatske narodne banke oko 80% štednih i oročenih depozita u stranoj valuti, dakle pretežito u eurima. I mislimo da će i u budućnosti to tako biti i da će u tom smislu većina kredita imati valutne klauzule. Imamo sad informacije vezano i za ovaj zadnji zakonski prijedlog o poticanju stambenog kreditiranja da se dosta banaka ipak sada daje i povoljne kunske kredite, međutim mislim da će prevladavati krediti u eurima. Ono što sam možda ministra, evo i državnog tajnika htio pitati definirano je jednom od odredba članaka da se mora jasno naznačiti klijentu banke koji je to tečaj prema kojem će se vršiti isplata kredita, a onda i plaćanja anuiteta. U zakonu nije definirano, a i nije mi poznato ima li klijent pravo tražiti da mu se isplati novac baš u valuti u kojoj diže, dakle u tom slučaju u eurima na otvoreni devizni račun. Ima li on pravo takvo šta zahtijevati i mora li mu to banka ispuniti. Jer se spominje u zakonu izričito isplata u kunama. Dakle, to je jedino moguće. Mislim da tu, tu su banke u povoljnijem položaju. To je bilo barem kod švicarskog franka. Evo samo sad da naglasim ono najbitnije odredbe koje su u ovom zakonskom prijedlogu, koje donose ovaj zakonski prijedlog, a ovo je inače u članku 13. stavak 6. Piše ako je ponuđeno sklapanje ugovora o stambenom potrošačkom kreditu u stranoj valuti mora biti navedena strana valuta ili valute zajedno sa objašnjenjem o učincima za potrošače uključujući i tečaj po kojem se obavlja isplata i naplata kredita. Dakle, jedino što ostane klijentu u tom slučaju da on kupi od banke, dakle ne po tečaju u kojem su isplaćena, nego po tečaju koje banka mu prodaje sredstva, pa da ih stavi na devizni račun. Članak 14. i to je važno, to je ministar naglasio. Dakle, ovih 15 dana koje banka ostavlja korisniku da provjeri i razmotri prije sklapanja ugovora je li ta opcija koju mu banka nudi najpovoljnija postoji na tržištu bolja opcija i podstavak 5. koji kaže da u roku od 14 dana ipak potrošač može odustati od tog kredita ako procijeni da mu nije povoljno. U stavku 6. toga članka, članka 14. stoji ako odustane od ugovora potrošač je dužan platiti kreditnoj instituciji glavnicu i ugovorene kamate na glavnicu od dana povlačenja novca do dana otplate glavnice bez odgode. Mislim šta je dan otplate glavnice? Je li to taj dan kad on plaća prijevremeno otplaćuje kredit ili je dan otplate onaj koji je definiran u otplatnom planu? To mi nije najjasnije, to su dva različita datuma, onda je različita visina kamate. Naravno da je dobro da se odmah u podstavku 7. kaže da se nema, kreditna institucija nema pravo na drugu naknadu od potrošača osim naknada za jednokratne pristojbe. Dakle, ne može naplatiti prijevremenu otplatu. Ali ovo za kamatu molio bih državnog tajnika da pojasni jel' se to odnosi na dan prijevremene otplate ili na onaj dan ukupne otplate, zapravo prema otplatnom planu. I još jedna stvar koju je važno spomenuti, članak 28. ovdje u replici je bilo o tome riječi. To je mogućnost izlaska iz kredita na temelju nekretnine koja je stavljena kao instrument osiguranja kredita. Podstavak 4.: „Kreditna institucija potrošački založni dužnik mogu govoriti da se prijenos prava vlasništva nad nekretninom kao instrumentom osiguranja stambenog potrošačkog kredita na kreditnu instituciju smatra potpunim ispunjenjem svih preostalih obveza iz ugovora o stambenom potrošačkom kreditu.“ Jako dobra odredba. Hoće li zaživiti u praksi ne znam. Hoće li biti banke spremne preuzeti onaj rizik promjene vrijednosti nekretnina na tržištu ili će to i dalje ostati na leđima potrošača to je pitanje. Ali svakako da je ovakav, makar ovakva odredba unešena u zakon i naravno da ja bih osobno volio što je kolega Bunjac u svojoj replici rekao kad bi se ona mogla primjenjivati retrogradno jel' bi to spasilo mnoge dužnike kojima je sad, koji sad zapravo su dovedeni u tu situaciju da ostanu bez nekretnine a ujedno da još uvijek su i dužni banci. Na kraju da zaključim. Uz ova poboljšanja koja ovaj zakon donosi MOST nezavisnih lista će podržati ovaj prijedlog zakona s tim da još čekamo, evo bit će i rasprava kolege Aleksića poslije ovoga i amandmane koje je on podnio i u skladu s tim ćemo donest odluku pred samo glasanje vezano i za amandmane koje je on podnio hoće li biti prihvaćeni ili ne ili barem dio tih amandmana? Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Tomislavu Žagaru. Na njegovo izlaganje imamo jednu repliku. Replika je od gospodina Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Žagar. Da, vi ste rekli jednu zanimljivu tvrdnju koju želim istaknuti. Naime da zamka koju nam nudi valutna klauzula vi naime dobijete kredit po valutnoj klauzuli u iznosu od 20000 eura na primjer, ali vi ne možete kupiti 20000 eura. Znači, vi ste dobili navodno nekakav iznos u eurima za koji ne možete onda kupiti taj isti iznos. Znači, mi u stvari imamo tri različita tečaja. Jedan je kupovni, drugi je srednji, treći je prodajni i banka vama isplaćuje ta sredstva recimo po srednjem tečaju. I onda vi automatski u stvari, umjesto da ste dobili 20000 eura, vi ustvari dobijete, ne znam 19700, 19500, ovisno kako gdje. U svakom slučaju, za novac koji vam je isplaćen ne možete kupiti taj isti iznos eura. S te strane onda sasvim sigurno bolje uzimati kunske kredite i to bi trebalo građanima jasno reći. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, da to je ta činjenica, međutim, više od te činjenice, meni smeta što banka u trenutku izdavanja tih kredita, evo recimo to je bilo u švicarcima. Ona ima zakonski, ja sad se u to baš ne razumijem, najbolje, ali ima zakonsku obavezu gdje ima određeni depozit u toj valuti da bi mogla isplatiti. Ali sasvim je sigurno da je ona isplatila toliko kredita, koliko uopće nema kod sebe tih deviznih sredstava, tog novca. Znači, ona je dala fiktivan novac. I onda je rekla, mi smo vama dali franke, vrati nam franke, a kako kad mi niste ni dali franke. Naravno da vi nećete ulaziti u one konstatacije šta je vrijednost novca, ovo ono, ali čista logika nam to nalaže. Zato bi bilo poštovano, ali vidim da državni tajnik … [[Govornik se ne razumije.]] da to se ne može u zakon staviti. Da ti jednostavno ako želiš da ti isplati u toj valuti u kojoj dižeš kredit. Ali to ne može zbog drugih zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Sada dajem stanku do 3 sata. Nakon toga će gospodin Goran Aleksić u ime Kluba zastupnika zapravo nastaviti. Hvala lijepo. STANKA U 13,20 SATI.
Sad možemo nastaviti sa klubovima. I vezano uz točku o kojoj je rasprava, pa će sada u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. Danas je za mene dan trijumfa. Taj dan trijumfa nije vezan za Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju, ali taj zakon je jako bitan za RH. Kasnije ću povezati taj zakon sa jednom odlukom koja je danas donesena i koja je u stvari dan trijumfa za sve potrošače u RH koji su ugovarali kredite sa valutnom klauzulom CHF sa hrvatskim bankama i koji su, duboko sam u to uvjeren nezakoniti. A ja ću sada sve to povezati u jednu cjelinu. Dakle, meni je žao što smo ovako dugo čekali na Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, jer on je trebao biti donesen najkasnije do travnja prošle godine. Zbog toga je EU komisija podigla tužbu na sudu EU-a i ukoliko bi takva presuda bila donesena Hrvatska bi morala plaćati nekih dvadesetak tisuća eura dnevno sve do dana donošenja toga zakona, stupanja njegova na snagu ukoliko bi takva presuda bila donesena. Međutim, zahvaljujući ipak evo sada tom zakonu, konačnom prijedlogu zakona koji je na dnevnom redu zakon će biti donesen, zakon će stupiti na snagu prije presude i ja vjerujem da će Europska komisija povući svoju tužbu jer ta tužba nakon toga više neće imati nikakva smisla. Dakle, ipak ćemo izbjeći plaćanje nekakvih kazni koje bi sigurno bile presuđene na račun RH. Sam Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju, njegovo konačni prijedlog ocjenjujem ocjenom vrlo dobar. Da bi bio odličan trebalo bi prihvatiti moje amandmane. Imam deset amandmana. Ukoliko se prihvati, ne mora se baš svih 10. ali ukoliko se prihvate neki amandmani koje ću ja sada ovdje spomenuti zakon će biti ocijenjen s moje strane ocjenom odličan. Dakle, ja ću se sad malo vratiti na moje amandmane i to na one najvažnije, neću se baviti sa svih 10 amandmana, ali ću objasniti nekoliko amandmana koje smatram vrlo bitnim, mogućim i koji se bez problema mogu ugraditi u zakon. Nema nikakvih prepreka da se urede. Kao prvo postoje nekakve odredbe o ograničenju kamatnih stopa i te odredbe vrijede samo za kredite koji se ugovore nakon stupanja na snagu toga zakona. Moguće je i nema zapreka da se te odredbe propišu i za postojeće kredite i da od dana stupanja na snagu toga zakona o postojećim kreditima, kamatna stopa u stambenim potrošačkim kreditima ne može biti veća nego što je ograničena ovim zakonom koji ćemo donijeti. Dakle, to je moguće, dopušteno je nema nikakvih zapreka, nije retroaktivno, nego se primjenjuje u buduće, ali i za postojeće kredite. Druga stvar, ovim zakonom će se konačno zabraniti decidirano izlazne naknade za prijevremenu otplatu kredita. Te izlazne naknade, bile su nezakonite i premije. Međutim, u Zakonu o potrošačkom kreditiranju, je bilo propisano d se one smiju naplaćivati, a prije nego što je postojao taj Zakon o potrošačkom kreditiranju, nije uopće bilo nikakvih propisa financijske prirode, koji bi govorili o izlaznim naknadama i zbog toga su banke sebi uzeli za slobodno, da kod prijevremene otplate kredita, naplaćuju dužnicima naknade koje su u velikom broju ugovora čak i neugovorene na pravilan način. Uopće ne piše kolika je ta naknada, nego piše po tarifi banke. Ugovorna odredba u kojoj piše da će banka nešto naplaćivati u budućnosti po tarifi banke je nezakonita, nepoštena i ništena. Takve ugovorne odredbe po Zakonu o obveznim odnosima ne smiju se ugrađivati u ugovore. Međutim, banke su sebi dopustile zbog toga jer nije bilo decidirano propisano kako ta naknada može biti da ih ugovaraju kako one hoće. S druge strane čl.1024. Zakon o obveznim odnosima, decidirano, nedvojbeno je propisano, ukoliko dužnik prijevremena otplaćuje kredit, on mora vratiti preostalu glavnicu i eventualnu štetu koja je nastala zbog toga što je prijevremeno otplaćen kredit. Da bi se utvrdila neka šteta, banka mora dokazati štetu. Ne može banka unaprijed staviti ugovor nekakvu štetu koja nije utvrđena. Dakle, banka bi morala ići na sud i dokazivati da je ona imala nekakvu štetu. Nema štete. Ako ja otplaćujem kredit prijevremeno, nema štete. Ja sam banci vratio njezin novac i banka ima taj novac na raspolaganju i može s njim raditi što god hoće. Dakle sve izlazne naknade i prije su bile nezakonito naplaćivane. Da je tako, imam dokaz i u sudskoj praksi. Krajem 2014. godine, jedan dužnik je tužio HIPO banku, sadašnju Adico banku zbog toga što mu je naplatila 3% izlaznu naknadu kod prijevremene otplate kredita. U ugovoru je pisalo da će banka naplatiti kod prijevremene otplate kredite izlaznu naknadu po tarifi banke. I dužnik je lijepo, nakon što je banka naplatila tu tarifu, tužio banku sudu i najprije je Općinski sud je donio presudu da je takva naknada nezakonita, da se mora vratiti taj novac dužnikom, zajedno sa zateznom kamatom, a Županijski sud u Vukovaru je tu presudu potvrdio, jer je to u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima. Dakle, Zakon o potrošačkom kreditiranju u tom dijelu koji govori o izlaznim naknadama jest suprotan Zakonu o obveznim odnosima. Nažalost, nitko nije uložio prigovor na Ustavnom sudu. Da je uložio prigovor, sigurno bi taj prigovor prošao. Da se danas to događa, da se donose takve nekakve odredbe, ja bih, na Ustavnom sudio, zahtijevao ocjenu ustavnosti takve odredbe, ocjenu zakonitosti, zbog sukoba dvaju zakona. Međutim, što je bilo bilo je. Ali, ajmo onda u buće, tu izlaznu naknadu zabraniti apsolutno u svim kreditima koji su na životu. Dakle, makar je u ugovorenim ugovoru, iako piše u ugovoru da će banka naplatiti, ne može naplatiti. I ne smije naplatiti. I ako mi to propišemo ovim zakonom, banke to neće smijete naplatiti. Banke to i ovako ne smiju naplatiti, ja kažem ne smiju i ovako naplatiti, ali oni naplaćuju. I onda dužnicima preostaje da idu na sud. Malo tko će ići na sud. Vi ovdje koji sjedite, također da vas ja nagovaram da idete na sud, vi biste rekli, ma šta je to, neću ići zbog toga na sud. Tako ljudi reagiraju. Ali vi smo ovdje dužni, da u ime naših građana radimo u njihovom interesu i da spriječimo takvo ponašanje banaka. Dakle, apeliram, na Vladu RH, da prihvati moj amandman i da se izlazne naknade spriječe u buduće i u postojećim kredima. Sljedeća stvar, banke su do sad naplaćivale i tzv. naknadu za obradu kredita. To je tzv. ulazna naknada. Čl.1021. Zakona o obveznim odnosima, decidirano i nedvojbeno je propisano, kad se ugovara kredit i kad se otplaćuje kredit, otplaćuje se glavnica i kamata, ništa drugo. Nema ulaznih naknada, nema izlaznih naknada. Dakle, Zakon o obveznim odnosima je potpuno striktan i jasan. Međutim, zahvaljujući prije svega HNB, ja moram reći da je HNB produljena ruka hrvatskih banaka. U njoj rade sve bivši bankari i oni rade za interese banaka. I dan danas rade za interes banaka. To je žalostan, ali mi ovdje to moramo spriječiti. Dakle, ne smije HNB raditi u interesu banaka, a mi ovdje moramo spriječiti ulazne naknade u buduće. Jer ono što je bilo bilo je, može se samo sudski natjerivati. Gotovo je, više ne možemo ništa poduzeti u vezi s tim, ali ljudi, građani koji su podizali takve kredite, mogli bi na sudu dobiti te ulazne naknade natrag, zajedno sa pripadajućim zateznim kamatama. Međutim, samo unazad 5 godina, zato jer je sve ostalo zastarjelo. Dakle, ja predlažem čak i jedno kompromisno rješenje, možda banaka ima nekakve troškove, iako ja smatram da nema, jer banka ima zaposlenike, ima referente, ima službenike, ima sve živo, ima osobne bankare, dakle, sve ima što je potrebno. Ima ljude koji dobivaju normalno svoju plaću. Ti ljudi nemaju veću plaću zbog toga što je netko govorio o kreditu. Imaju veću plaću neki bankari, ali to su oni debeli bankari, s debelim vratovima, menadžeri. Oni dobivaju milijunske bonuse. Ali da kroz te naknade njima plaćamo njihove bonuse. Jel to ima smisla? Dakle, ulazne naknade, predlažem da se ograniče na 0,1% prednosti kredita, maksimalno 1000 kuna da je ne znam koliko. Ali, po mogućnosti, predlažem Ministarstvu financija i Vladi RH, da ovaj moj amandman čak i preinače i da ulaznu naknadu kao naknadu za obradu kredita, apsolutno zabrane za sve buduće kredite. Nije nemoguće. Sljedeća stvar, tu je propisano ona konverzija. Ukoliko valuta naraste 20% iznad početnog tečaja. Ja predlažem, da se banke prisile da budu vrlo vrlo ažurne u tom smislu i da im se naloži da moraju tu konverziju obaviti na maksimalnom porastu tečaja od 20%. Jer što se može dogoditi? Tečaj naraste iznad 20% iznad početno i već je drugi dan je na 30%. To se događalo sa švicarcem takve stvari. Što ćemo onda konverziju napraviti na 30% iznad početnog tečaja? Ne, nego banke moraju biti ažurne, moraju pratiti situaciju i onda se neće dogoditi da se dogodi da tečaj naraste iznad 20%. Sljedeća stvar, predložio sam amandmanom da se valutna klauzula ograniči isključivo na euro valutnu klauzulu. Zašto? Čuli smo već da bi tu kao EU mogla biti protiv, Europska komisija, sud EU-a da bi moglo biti tužbi. Ne, ne bi moglo biti tužbi. Zašto ne bi moglo biti tužbi? Krediti se plasiraju na temelju depozita građana, depoziti hrvatskih građana su u kunama i eurima, nema drugih valuta i zbog toga nema razloga da ijedna druga valuta bude moguća u potrošačkim kreditima. Moguća je druga valuta, ali u međunarodnim kreditima. Potrošači ne dižu međunarodne kredite, međunarodne kredite dižu pravne osobe. Ja ne tražim ovo da se primjenjuje na pravne osobe nego isključivo na potrošače. Dakle potrošači moraju biti zaštićeni od nepotrebnog valutnog rizika nekakve valute koja nema nikakve veze s monetarnim sustavom RH, da nam se ne bi ponovio švicarac jer euro otprilike kako stvari stoje je isto kao da se ugovara kunski kredit, nema neke bitne razlike. I ja vjerujem da će do ulaska Hrvatske u eurozonu, Hrvatska narodna banka štititi tečaj kune u odnosu na euro maksimalno koliko može i da fluktuacije između eura i kune u sljedećih tri, četiri godine do kada se planira ulazak u eurozonu neće biti veća od 5 do 10%, a to nije previše opasno za potrošače. Izuzetno bih dopustio da se ugovara druga valutna klauzula osim eura ukoliko potrošač ima primanja u stranoj valuti koja nije euro. Ako je netko radio u Švicarskoj pa ima mirovinu iz Švicarske, uredu, nema problema. Jer što se ustvari događalo kada su banke plasirale švicarac? One su ustvari plasirale kredite iz euro i kunskih depozita, a onda su kroz vanbilancu knjigovodstvenom metodom pretvarale te depozite u švicarce, to je knjigovodstvena metoda. I preko te knjigovodstvene metode banke majke zaradile su od 5 do 7 milijardi kuna u zadnjih 10 godina bez ijedne lipe plaćenog poreza. Nažalost to je dopušteno, ali se moralo spriječiti potrošačkim ugovorima jer su banke opteretile potrošače u njihovim ugovorima derivatnim poslom, a potrošači o tome nisu imali pojma. I da povežem sada zašto valutna klauzula svaka osim eura mora biti zabranjena. Danas je sud EU-a donio povijesnu presudu u slučaju C 186/16 gdje je u jednom rumunjskom sporu gdje su potrošači tužili banku zbog valutne klauzule švicarski franak i na prethodna pitanja iz tog spora sud EU-a je donio odluku koja će biti vrlo bitna i za presudu i za novu reviziju Vrhovnog suda RH. Nakon jedne takve presude Vrhovni sud RH ne može učiniti ništa drugo nego proglasiti sve kredite s valutnom klauzulom švicarski franak nepoštenima, valutnu klauzulu švicarski franak nepoštenom. Ova presuda može biti temelj za naš arbitražni spor u Washingtonu, ovu presudu mora naša Vlada uzeti i predati u Arbitražni centar Washington i reći im gospodo arbitražni centar nije nadležan za provođenje ovog postupka jer sud EU-a svojom praksom pokazuje da vi nemate pravo odlučivati o ovom slučaju. Ja ću pročitati nekoliko detalja iz te presude iz današnjeg priopćenja za medije suda EU-a. Dakle „kada financijska institucija odobrava kredit u stranoj valuti ona mora zajmoprimcu pružiti dovoljno informacija kako bi mu omogućila donošenje razborite i informirane odluke“. Dalje „pružatelj usluga dotičnom potrošaču mora priopćiti sve relevantne informacije kako bi on mogao ocijeniti ekonomske posljedice takve odredbe na svoje financijske obveze. U tom kontekstu žalbeni sud iz Rumunjske pita Sud …obveza banaka da klijente informiraju o tečajnom riziku povezanu s kreditima u stranoj valuti. U danas donesenoj presudi sud je utvrdio da je sporna ugovorna odredba dio glavnog predmeta ugovora o kreditu tako da se njezina nepoštenost može ispitivati s obzirom na direktivu samo ako nije sastavljena jasno i razumljivo“. Naš Vrhovni sud je odlučio da se ne može ispitivati, suprotno ovoj presudi, zato je Ustavni sud presudio da smo mi u pravu i vratio natrag reviziju. Bio je upravu Ustavni sud. „Potrošač na temelju točnih i razumljivih kriterija mora moći procijeniti ekonomske posljedice koje iz toga za njega proizlaze. To pitanje mora ispitati rumunjski sud s obzirom na sve relevantne činjenične elemente uključujući oglašavanje informacije koje je zajmodavac učinio dostupnima u sklopu pregovora o sklapanju ugovora o kreditu. Potrošaču moraju biti priopćeni svi elementi koji bi mogli imati utjecaj na opseg njegove obveze, a na temelju kojih on može ocijeniti ukupan trošak svojega kredita. Banka mora izložiti moguće promjene tečaja rizika svojstvene uzimanju kredita u stranoj valuti u konkretnoj valuti“, a to je švicarac on je drugačiji od eura. I konačno u tom smislu sud naglašava „da ugovorna odredba mora unijeti neravnotežu među strankama koja se očituje tek tijekom izvršenja ugovora“. Ljudi moji, ova presuda otvara vrata ništetnosti svih ugovora s valutnom klauzulom švicarski franak. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo prvu repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Aleksić. Znači vi ste ovdje govorili o tome da su izlazne naknade nezakonite, govorili ste o tome da postoji pravomoćna presuda i općinskog i županijskog suda da te naknade nisu u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima, a mi sada vidimo da su one i dalje u zakonu postoje, doduše samo za one kredite koji su podignuti do današnjeg dana, ali i dalje će po njima biti moguće naplaćivati … naknade. I sada je moje pitanje za državnog tajnika za ministra financija, kako možete dozvoliti da nešto što je pravomoćno presuđeno kao nezakonito i dalje postoji u Zakonu o potrošačkom stambenom kreditiranju? Također moje pitanje glasi još jedno, ako vi smatrate da poslovne banke imaju pravo naplaćivati te naknade. Zašto ih naplaćuje HBOR koja direktno …
Kolega Bunjac vi replicirate kolegi Aleksiću, ne državnom tajniku, ministru bilo kom drugome.
Dobro, hvala vam na ispravci. Repliciram kolegi Aleksiću, ali zna se da je rasprava o cjelokupnom kreditu, držim se teme i želim dakle pitati zbog čega onda te izlazne naknade se koriste nezakonite i kažem u HBOR-u, pa onda ako zaista slijedimo nekakvu, am i smo zakonodavna vlast, nekakve zakone, nekakvu pravednost, mislim da bi ovu izlaznu naknadu kao i ulaznu naknadu trebalo trajno zabraniti bez obzira na to da li kredit sklopljen prije donošenja ovoga zakona ili nakon njegovog donošenja. Hvala lijepa.
Evo kolega Aleksić će nešto odgovoriti. Izvolite.
Kolega Bunjac, zahvaljujem na pitanjima, već sam rekao u svom izlaganju da je to zbog toga jer je HNB produljena ruka hrvatskih banaka, a HNB imala je veliki utjecaj na donošenje zakona financijske prirode koji se tiču potrošača u prethodnom razdoblju. I ta HNB je onda omogućila bankama da ovako nezakonito posluju, dapače, viceguverner Fras tvrdi da banke ne moraju ugovoriti parametre u kreditima ukoliko ih nisu ugovorile prije nego je dovoljno da dužnike obavijeste o tim parametrima i onda je to sve u redu. Jedan odvjetnik bivši, vrhunski pravni stručnjak tvrdi da banke ne moraju ugovoriti parametre u kreditima za promjenu kamatnih stopa nego ih mogu samovoljno odrediti. A znate li vi što to znači? To znači da one mogu cijenu samovoljno odrediti. Određena je cijena da je recimo 5% i da će se mijenjati odlukom banke, sud je presudio kolektivnom presudom da je takva ugovorna odredba nezakonita, a viceguverner Bojan Fras tvrdi i dalje da je to zakonito, i da su banke smjele samovoljno odrediti parametri i dalje opet svojim odlukama mijenjati kamatnu stopu. Pa to je strašno. Taj viceguverner da živi u Švedskoj već bi davno dao ostavku nakon što bi ga netko prozrio, ali kod nas to ne dolazi u obzir. Kod nas tko god napravi bilo kakvu grešku u javnim tijelima, državnim tijelima, nastavlja i dalje obavljati svoju funkciju kao da se ništa nije dogodilo. Ministrica Dalić meni na hodniku kaže isto tako, pa nije bilo propisano, pa je normalno da su banke svojim odlukama mijenjale kamatne stope i to je za mene u redu. Ona govori protiv sudske presude, sudska presuda kaže da nije u redu, ona kaže da je u redu. Zato sam joj postavio zastupničko pitanje, drži li ona da su banke one koje su osuđene u kolektivnom sudskom procesu ugovarale nepoštene i time ništetne ugovorne odredbe o promjenama kamatnih stopa, pa ćemo vidjeti što će javno odgovoriti. Hvala.
Hvala. I slijedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Aleksić, znači Hrvatska, vaši argumenti a i stanje u potrošačkim kreditima, i kod privremenih isplata kredita i naknada koje imaju, znači jednostavno se i ne zna koliko iznos oni u biti zarađuju na tim naknadama, možda vi imate informaciju, ali ja znam informaciju što smo ponavljali ovdje. Da je ovo raj za banke, Hrvatska, na naknadama van potrošačkih kredita, stambenih kredita, 4 milijarde kuna godišnje banke uberu od malih naknada i tih provizija koje ima na stotine, ne znam im se niti broj, to je potvrdio i bivši ministar Lalovac i plus kada vidimo sad koliko na ovim vašim zahtjevima, vašim amandmanima uberu godišnje, znači to je iznos pa čak možda par postotaka više nego šta uzimaju na naknadama i provizijama. To ja mislim da ima samo u Hrvatskoj, i to je uglavnom sve nezakonito, jer nekome unaprijed u govoru govoriti da je šteta nanesena, bez dokaza na sudu, je nezakonito, to obični građani ili bilo netko drugi ne može, znači ovo je isključivo bilo dosada pogodovanje bankama i ovo je stvarno za bankare raj na zemlji. Hrvatska je raj na zemlji u pljačkanju hrvatskog naroda i zato vaše ove akcije koje ste vodili i kroz Udrugu Franak, puno toga i dokazuju i u biti potvrđuju ovu teoriju da su pljačkali hrvatski narod. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a, oprostite, odgovor uvaženog zastupnika Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, to je tako bilo zato jer banke nisu bile pod nadzorom, jednostavno HNB nije nadzirala rad banaka, ne nadzire ga ni danas na pravilan način. Ugovarale su ulaznu naknadu npr. 1, 2, 3 pa čak i 4%, čovjek koji diže kredit nema novac da bi to platio, onda se ta naknada uračuna u kredit, i onda čovjek osim što iz tog kredita koje dobio za stan, plati ulaznu naknadu od 4%, još plaća i kamatu na taj dio. Pa mislim, gdje to ima, to stvarno nema nigdje osim tu na istoku. Cijeli istok je tako prošao. I Poljska i Češka i Hrvatska i Mađarska i Srbija i Crna Gora i BiH, ali evo vidite nekakvo nevjerojatno, ali Slovenija nije. U Sloveniji se takve stvari nisu događale, kako je to moguće? U Sloveniji nema nezakonitih kamatnih stopa, kako to? A oni su imali propise kao i mi. Ali kod njih se izgleda Zakon o obveznim odnosima drukčije čita nego u Hrvatskoj. Izgleda da imaju drukčiju Narodnu banku. A silni ekonomisti sa doktoratima i sličnim titulama koji su radili u interesu banaka, tumačit će da je sve to što banke rade ispravno. Za mene su oni neprijatelji RH. I neprijatelji građana RH. Ja se njima divim da su bili u stanju i da su imali hrabrosti govoriti o pravnim temama o kojima pojam nemaju i da su ekonomskim nekakvim obrazloženjima, pravdali pravne teme. A pravna tema kaže, ponavljam još jednom članak 1021. Zakona o obveznim odnosima: „Ako netko digne kredit on će platiti glavnicu i kamatu.“ Gotovo. Nema drugih troškova. Hvala.
Hvala. Slijedeći klub je Klub zastupnik HDZ-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Pozdravljam predstavnika Ministarstva financija sa suradnicima. Znači, pred nama je danas Konačni prijedlog Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, njega smo već raspravili u prvom čitanju 30. lipnja 2017. godine i na početku ove rasprave želim reći da klub HDZ-a ovaj zakon podržava. Ovaj zakon je pred naše klupe i u prvom i u drugom čitanju došao na temelju, znači Direktive 2014./17. EU. U njemu pokušavamo prikupiti svu dobru praksu, odnosno na temelju svih nesretnih događanja i onih situacija koje su dovele veliki broj korisnika potrošačkog stambenog kreditiranja u nemogućnost vraćanja istog, da sve ono što se dešavalo u svim zemljama EU, da onemogućimo da se dešava u budućnosti. Jer ipak onaj potrošač koji dolazi u banku ovdje je slabije zaštićena strana. I on kada uzima kredit većinom ne razmišlja o nekakvim posljedicama koje bi se u budućnosti mole desiti ukoliko stanje ne ostane isto, ne razmišlja o krizama, ne razmišlja o svim događanjima koji se mogu desiti na tržištu stambenih objekata. Tako da je jako važno da sva odgovornost ne bude prebačena na njega i on, zakonom, se to pokušava, odnosno onog najnezaštićenijeg u ovom slučaju potrošača pokušavamo ga zaštiti. Najvažnije novosti u ovom zakonu su ja bih istakla, a ima ih nekih šest, sedam. Ja bi istakla ovu povećanu informiranost potrošača. također istakla bih i veću zaštićenost potrošača pri kreditiranju u stranoj valuti i detaljnije je određen proces procjene kreditne sposobnosti. Što se tiče povećanja informiranosti potrošača važno je da sve informacije o kreditu će bit standardizirane od koje god banke dobijete ponudu. Znači moći ćete ići iz jedne banke u drugu i na standardnom obrascu ćete imati podatke o troškovima tog kredita kako biste ih mogli usporediti. One neće biti, neće smjeti izgledati kao jedan reklamni članak gdje će bit istaknuto ono najbolje što nudi svaka pojedinačna banka. Također detaljno je propisano na koji način će se smit tiskat i slova i u kojoj boji će se moći koristiti da ne bi bilo onih sitnih slova. Ili da taj informativni dokument ne bi mijenjao svoje značenje ukoliko ga kopiramo samo u crno bijeloj boji. Što se tiče ponude, znači svaka banka mora tu ponudu koju da, ona mora bit obvezujuća za banku najmanje 15 dana. Ono što je važno da u roku od 14 dana nakon što potrošač potpiše ugovor on se može predomislit. Može reći odustajem od tog kredita, jer često dođemo u takvu situaciju da ipak onaj potpis kada stavimo na papir nekako postajemo svjesniji svojih odluka i premišljanja i onda počnemo mislit o svim negativnim stvarima koje bi se možda mogle desiti. Također, ovdje bih naglasila da što se tiče izračuna efektivne kamatne stope da je točno određena matematička formula, te su točno definirani ukupni troškovi koji ulaze u izračun efektivne kamatne stope. Što se tiče na žalost u Hrvatskoj svi znamo ako nismo osobno iskusili problematiku sa kreditiranjem u stranoj valuti, ovdje imamo veću zaštitu potrošača pri kreditiranju u stranoj valuti. Propisano je da kreditna institucija je dužna obavijestiti potrošača. Svaki put kada vrijednost ukupnog nepodmirenog iznosa koji je potrošač dužan platiti ili redovitih obroka, odnosno anuiteta se promijeni za više od 20% upravo radi promjene tečaja. S druge strane, kreditna institucija je dužna jednom tijekom trajanja ugovora na zahtjev potrošača u bilo kojem trenutku trajanja ugovornog odnosa omogućiti konverziju kredita iz valute u kojoj je kredit nominiran ili za koji je vezan u alternativnu valutu i to bezuvjetno. Znači, kreditna institucija ne smije potrošaču zaračunati naknadu za tu konverziju. Uvjeti konverzije u ugovoru obuhvaćaju najmanji način određivanja kamatne stope. Detaljnije znači u ovom zakonu određen proces procjene kreditne sposobnosti potrošača. Svima su nam i poznati oni krediti RBA zadruga i ovdje se jasno propisuje da se kod procjene kreditne sposobnosti moramo voditi samo financijskoj i ekonomskoj situaciji potrošača. Znači, mi ne smijemo reći o.k. Ovaj potrošač možda neće moći vraćati ovaj kredit, ali u vlasništvu ima jednu dobru nekretninu, nije loše ni da nju dobijemo u zamjenu za nevraćanje kredita. Znači, doista se mora gledati samo financijska i ekonomska situacija potrošača i takav kredit mora biti u skladu sa tom situacijom. Što se tiče prošli put smo u raspravi 30. lipnja spominjali ovu razinu stručnosti, znanja i osoblja kreditne institucije i kreditnih posrednika. Tu se definira razina, ali također detaljno propisuje se razina stručnosti i znanja osoba podzakonskim aktom kojega donosi HNB. To je bilo pitanje ja mislim od gospodina Lalovca ili nekoga prošli put na raspravi. Uređuje se i licenciranje kreditnih posrednika, znači moći će poslovati kao vezani kreditni posrednici na točno određen i propisan način. Hrvatska narodna banka će izdavati kreditnom posredniku sa sjedištem u RH odobrenje za pružanje usluga kreditnog posredovanja za stambene potrošačke kredite, a to odobrenje može sadržavati i odobrenje za pružanje savjetodavnih usluga i izričito se zabranjuje imenovanje predstavnika dodatnih. Poboljšava se i zaštita u slučaju pri plaćanju obveze, te ovdje je bilo ovo stupanje na snagu je bilo naznačeno prije mislim trideseti, odnosno 1. srpnja. Ovdje se taj vacatio legis što je izmijenjeno u odnosu na ono prvo čitanje daje na 60 dana. Ono što je ključna razlika, neki dijelovi su u ovom čitanju još bolje definirani. Odnosi se na izračun efektivne kamatne stope i na koji način se ona izračunava. Propisano je da su dužni, znači davatelji kredita efektivnu kamatnu stopu izračunati, znači i prilikom oglašavanja i prilikom stavljanja na raspolaganje općih informacija. I što je jako važno morao je izrađivati personalizirane informacije. To je u najkraćim crtama što bih htjela reći o ovom zakonu jer je većina toga smo i raspravili u prvom čitanju. I evo još jednom ponavljam da će klub HDZ-a ovaj zakon podržati i mislim da smo svi mi potencijalno budući korisnici stambenih kredita možemo biti zadovoljni jer nećemo se naći u onim poteškoćama u kojima su se nalazili građani prije donošenja ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Roščić, rekli ste u jednom trenutku, nesretna situacija. Prije svega, bili su nesretni hrvatski građani, zbog toga jer su imali nefunkcionalnu HNB i nefunkcionalnu državu. Jer unatoč tome što mi sad propisujemo nešto vrlo detaljno, mi smo i prije imali pravne okvire da banke nisu smjele tako poslovati kako su poslovali. Dakle, imali smo Zakon o zaštiti potrošača. Taj zakon je jasno i decidirano propisivao, da se kod ugovaranja kredita, mora sve potrošaču objasniti detaljno, jasno, razumljivo. Da se mora upozoriti na sve rizike, da kamatna stopa mora biti transparentna. Sve je to pisalo u Zakonu o zaštiti potrošača, ali nije bilo ovako detaljno propisano kao što će sada biti propisano Zakonom o stambenom potrošačkom kreditiranju. A Zakon o obveznim odnosima, koji je stari zakon koliko i rimsko pravo, nikada nije dopuštao jednoj ugovornoj strani samovoljno. To je dopuštala HNB. Na stranicama HNB prije presude o kolektivnom sudskom procesu stajala je obavijaste potrošačima u kojem piše da je administrativna odluka banke o promjeni kamatne stope zakonita i dopuštena. Ljudima moji, to je kao da ja dođem u crkvu i kažem svećeniku, nema Boga. To vam je isto, nema razlike uopće. Dakle, to je blasfemija u pravnom sustavu. Tako nešto što je radila HNB, to je bio zločin prema hrvatskom narodu, zločin, u pravom smislu te riječi. I zbog tog zločina, mi danas moramo mijenjati zakone, mi danas moramo detaljizirati neke stvari i morati ćemo i ona 2 zakona koja sam ja predložio donijeti, inače će naši građani, njih 100000 puta 3 jer imaju svoje obitelji i dalje trpiti nezakonito poslovanje hrvatskih banaka. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Roščić.
Zahvaljujem uvaženi kolega Aleksić. Znači vi ste rekli i to me jako smeta, da smo imali nesretnu državu. Vi dobro znate da je predmet ovog zakona, upravo, rekli ste nesretnu, upravo znači, sve situacije s kojima su se našle i ostale države u EU. Znači mi imamo jedan nesretan kontinent očito, jer znate da i u dostavi, pogotovo oko promjenjive kamatne stope, da smo ovdje imali i dodatnu zaštitu u ovom zakonu, ne samo onu nužnu koja propisuje ova direktiva. I vrlo dobro znate i jutros ste to u svojoj raspravi naglasili i da shvaćate znači da je potrebno da bi se postigla ova veća zaštita ispuniti nekakve preduvjete. Znači i što se tiče preporuka Ustavnog suda na kojeg ste se sad pozivali. A ja vam još jednom ponavljam, znači doista cijenim vaš rad, ali nemojmo baš nazivati ovu državu nesretnom državom. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvažena kolegice Roščić, glavni razlog zašto se ljudi nalaze u situaciji da ne mogu vrati kredite i uopće samo pitanje zašto imaju valutnu klauzulu na kredite, je u tome što je HNB mjenjačnica, je tome u Hrvatsku HNB ne vrši ulogu emisije kunske. Zato imamo i besparicu i kreditnu krizu, a naravno, tamo gdje je novac dug, dug se ne može vratiti. Zato jer novac za otplatu kamate ne postoji. Znači banke kada daju kredite građanima, daju samo glavnice. Recimo ako uzmete stambeni kredit, dobijete 120000 eura, npr. i morate vratiti 210, recimo. Onih drugih 90000 nikada nije stvoreno, oni ne postoje. I onda dolazimo do kreditne krize, dolazimo do ove dužničke agonije u kojoj cijela zemlja stenje pod teretom neotplativog duga, gdje se obaraju rekordi u zaduživanju, a paralelno s tim ide rasprodaja državne imovine. Ide rasprodaja privatne imovine i bijeg ljudi iz naše zemlje. Nažalost, ovaj prijedlog zakonski neće riješiti taj problem. I zapravo HDZ nema volju da ovo pitanje riješi. Zašto nema volje, očito je da postoje interesne strukture kojima HDZ služi na štetu vlastitih građana, ali opet ti isti građani daju glas za vas, tako da oni time zapravo opravdavaju vaše postupanje prema njima. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Roščić.
Zahvaljujem uvaženi kolega Pernar. Ovaj zakon treba riješiti pitanja koja su predmet ovog zakona i svakako bi bilo dobro da ovim poslijepodnevnim satima, prijedloge te pročitate. Ali dobro vi imate pravo zaključiti da ništa se neće riješiti, niti jedan prijedlog detaljno neiščitani i po člancima ovog prijedloga, ali evo, s obzirom da meni replicirate, moram na to odgovoriti, da ovaj zakon ima svoj predmet koji uređuje i bilo bi dobro … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
I zadnja replika, uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Roščić u vašem izlaganju ime kluba govorili ste zapravo o novosti novoga zakona, koji su izračun efektivne kamate, veća zaštita pri kreditiranju, proces kreditne sposobnosti i licenciranje kreditnih posrednika, poboljšanje zaštite potrošača u slučaju poteškoća pri plaćanju obaveza ako sam to sve dobro pohvatao a nadam se da jesam. Ali ste i samom svome uvodu rekli, da se ovim zakonom vodi jedan standardizirani i zapravo obrazac na razini cijele EU, a taj obrazac zapravo sadržava sve relevantne informacije koje su vezane i za vjerovnika i za kreditnog posrednika, sam sadržaj kredita, kamatnu stopu i privremenu otplatu. Zašto je to bitno? Bitno je zato što potrošač zapravo može lakše uspoređivati ponude o kreditu, kada recimo kreditna institucija dostavi tu ponudu, odnosno, potrošaču se dostavlja nekakav rok od najmanje 15 dana. I ono što je zapravo govorio i kolega Aleksić prije vas u ime svoga kluba, a zapravo je u saborsku proceduru uputio 2 zakona i ja ga u potpunosti razumijem kada je to uspoređivao sa Slovenijom, rekao da u Sloveniji zapravo nemoguće da se potrošaču može naplatiti naknada za privremenu ili djelomičnu otplatu kredita, treba naglasiti ponovno da je to moguće i ovim prijedlogom odnosno konačnim prijedlogom ovoga zakona. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Roščić.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Uvaženi kolega Babić, da upravo je i ovo jedan u nizu ovih seta zakona gdje imamo te standardizirane obrasce, ali imali smo i Zakon o usporedivosti naknada koji objavljuje HNB sveukupno na svojoj stranici, ali to je doista jako važno i tu su se vidjeli nekakvi glavni problemi da se svi nakon što sklope nekakav posao i uzmu neku uslugu ipak tvrde, a velika većina tvrdi da podaci i svi uvjeti nisu bili razumljivi tako da oni moraju biti razumljivi. I nikako se ne bi smjelo shvatiti da su ovi zakoni protiv banaka, one banke koje to tako shvaćaju, te banke ne rade dovoljno dobro po mom osobnom mišljenju, a i mišljenju većine. Znači one bi trebale prigrlit ovaj zakon i doista one koje su radile i do sada kako treba ovo im neće biti nikakva novina i neće biti teško se uskladiti u ovih 60 dana sa ovim pravilima. Hvala.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolege iz Ministarstva financija. Danas je pred nama drugo čitanje Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, klub SDP-a isto kao što smo i u prvom čitanju rekli da ćemo podržati ovaj zakon. Zapravo radi se o direktivi implementaciji europske direktive u hrvatsko zakonodavstvo i onda možda odmah na ovu zadnju raspravu hoće li banke biti spremne ili ne u implementaciji ovoga zakona. Ne da su spremne nego one su već, a posluju znači sve banke koje su na hrvatskom tržištu matice su im u inozemstvu, one već primjenjuju ovu direktivu. Tako da to mislim da neće biti nikakvih problema u implementaciji, budući da oni na svojim tržištima, znači tržištima Austrije, Italije jel znamo da se dolazi iz te dvije države nam dolazi preko 80% tog bankovnog kapitala, već u svojim zemljama imaju primjenjuju ove direktive i trebale bi se na taj način vrlo brzo prilagoditi. Ono što mi je žao bilo što se cijelo vrijeme i događalo, da dok je ova direktiva bila u primjeni, a i druge direktive koje su se odnosile na njihovo poslovanje u njihovim zemljama, znači u Austriji, Italiji, Njemačkoj one su imali potpunu drugačiju poslovnu politiku u Hrvatskoj. znači ovdje su ostvarivale određene ono što smo cijelo vrijeme i govorili određene ekstra zarade, ekstra profite, a u svojim zemljama su imali vrlo nisku razinu bazu i to je vrlo jednostavno pogledati. Uzmete li bilo koji izvještaj od poslovnih banaka i onda ćete vidjeti gdje su rašireni, kako su rašireni, znači imaju maticu u Italiji ili u Austriji i onda ćete vidjeti kako su raspoređeni i koliko im profita, onda vidite Hrvatsku, BiH, Srbiju, Bugarsku vidite ovaj istočni dio i vidjet ćete koliko cjelokupnog poslovanja banke dolaze im sa tih tržišta, a koliko im dolaze iz njihovih matičnih zemalja. Tako da svakako i mi prihvaćamo bez obzira na ovo kašnjenje, ja se nadam da neće biti tužbe i da će se taj dio odbaciti vezano što na vrijeme nije implementirana ova direktiva, da će se i u tom dijelu taj dio poslovanja svakako standardizirati. U odnosu na prvo čitanje dosta smo rekli da je ovo svakako poboljšanje, donosi puno veću informiranost potrošača i puno pogotovo u izračunu efektivne kamatne stope i pogotovo zabrani uvođenja nekih novih naknada jel ovdje istina, to smo nedavno razgovarali o tom jednom zakonu gdje su bruto naknade, provizije naknade i svi ovi određeni troškovi su 4,5 milijarde kuna neto 3 milijarde kuna i da se radi o jednom vrlo visokom iznosu tako da tu svakako pozdravljam odluku ministra da je u ovome zakonu u drugom dijelu čitanja da nema tzv. izlazne naknade za prijevremeni otkup. A ovo što je uvaženi kolega Aleksić rekao zapravo mislim da ima prostora i da se ograniče te ulazne naknade, da se ograniče na određeni iznos ili ne znam tisuću kuna. On je bio spominjao negdje 0,1% vrijednosti kredita ili maksimalno tisuću kuna s obzirom da znamo da se ne radi o nekakvim posebnim troškovima banaka prilikom odobrenja. Druga je stvar kada se rade određene procjene vrijednosti nekretnina, to se posebno u ovome dijelu naplaćuje, to je poseban trošak njihovih nekakvih posrednika ili tih agencija, međutim sami taj trošak obrade određenih kredita smatramo da ima svakako prostora, to smo vidjeli i nedavno kada smo govorili općenito o naknadama. Osim ovoga što pozdravljamo da se ukida ta naknada koja je za prijevremeno ili … ispunjenje obveze iz ugovora o stambenom potrošačkom kreditiranju, također su dodane u članku 12. dodano je da je izvještaj u obliku otplatnog plana također treba sadržavati izračune efektivne kamatne stope i sa kreditnim posrednikom da su oni također dužni izračunavati efektivnu kamatnu stopu. Čini mi se da je rečeno jel zadnji put je kolega Aleksić govorio o izračunu, obračunu da li engleska, francuska ili njemačka metoda da su rekli da tu piše da je navedeno da će HNB u svojim propisima definirati da je to ona engleska metoda i da to nije u tom dijelu ovdje stavljeno nego da će dodatnim aktima regulator utjecati da se to pojednostavi, ujednači i da će biti više prema sklonosti prema potrošačima. I tu ja nemam nekakvih dodatnih posebnih prijedloga za ovu direktivu, vidjet ćemo u njihovoj implementaciji, međutim mislim da bi i trebali dalje razmišljati drago mi je danas da većina klubova oko ovakvih zakona kao što su jutros je bio Zakon o reviziji, Zakon o stambenom potrošačkom i nalazimo jedno suglasje, pogotovo što znamo da su ovo vrlo važne i bitne teme za hrvatske građane da i oni očekuju od ovoga Doma da u tome dijelu mi ovdje budemo svi zajedno i da probamo svako iz svog određenog djela taj dio nadopuniti, dograditi, zato mi je drago da ste neke argumente i od kolege Aleksića to prihvatili, ako možemo vidjeti u nekakvim drugim amandmanima da i to učinite, ako ima prostora, a to smo vidjeli da ima prostora da ne treba tu puno više hrabrosti da se usvoje te neke stvari ali mislim da je sad već jedno vrijeme sazrelo kao što ovdje bilo govoreno, da i europski sudovi presuđuju u korist potrošača i da to više nije postala jedna iznimka. To je prije 4, 5 godina postala određena vijest, međutim imam osjećaj da je to danas već postalo standard da se okrenula cjelokupna ta priča ne samo zbog krize koja je nastupila 2008. i uloge cjelokupne odgovornosti bankarskog sektora za poslovanje za jednu društvenu korist odnosno za utjecaj na krizu nego svakako pogotovo ako uzmemo u obzir a zadnji put sam tu negdje i neku statistiku i govorio, da u Hrvatskoj postoji oko 50 milijardi kuna stambenih kredita. Ukoliko vidite da je ukupna aktiva, znači aktiva bankarskog sektora znači imovina s čim oni raspolažu oko 400 milijardi kuna. Samo da znate da je naš GDP negdje oko 350, 360 milijardi, znači bankari imaju veću svoju aktivu od ukupno što hrvatsko gospodarstvo stvori i proizvode ili usluga što stvorimo u jednoj godini. Znači bankari svoju imovinu imaju veću nego što je ukupno hrvatsko gospodarstvo. I onda pitamo da li ima prostora u tom kontekstu da iznađe, ne bi ja rekao da su to neki posebni izlazi u susret nego samo da budemo fer i jedinstveni na tržištu, onako kako posluju u svojim zemljama, kako primjenjuju te direktive u svojim zemljama, da ih tamo tako primjenjuju na jedinstvenom europskom tržištu jer mi smo sada na jedinstvenom europskom tržištu i u tom kontekstu svakako dodatni nadzor i vjerojatno i nekakve, ako bi bile dopune ovakvih zakona ako vidimo da je postalo ponovo, da to ide u nekom drugom smjeru da se to svakako ograniči. Ono što je bitno reći, a svakako ima utjecaja a znamo da ne može utjecati u ovome zakonu da to ne možemo promijeniti, govorili smo o blokiranim građanima, govorili smo i kada smo mijenjali Zakon o ovrsi i kada smo mijenjali nekakve druge zakone, još jednom apeliram ako Vlada nađe nekakva dodatna sredstva odnosno dodatne zakonske mogućnosti, da raspetlja taj čvor budući da tu nalazimo oko 41 milijardu kuna blokiranih građana i da vam tu sigurno leži nekoliko postotaka BDP-a. Ukoliko bi taj dio probali, taj jedan gordijski čvor koji je nažalost jedna duži niz godina teško vrlo razriješiti, da vam sigurno nalazi se nekoliko postotaka BDP-a zato što će svi ti ljudi koji se sada nalaze u sivoj zoni, ne plaćaju poreze jednostavno zato što su im blokirani računi itd., da država može naći određeni interes da pomogne tim građanima, da krenu od tih blokada pogotovo zato što je i zadnji put i Ministarstvo financija dopustilo bankama da mogu otpisati te dugove. Kažem, znam da to ne možemo riješiti ovim zakonom, ali ono što je primjetno na tržištu da vam se danas nalazi, to smo zadnji put govorili, oko 20 do 30 milijardi kuna preprodaje dugova. Znači banke to sad više čiste, svoje bilance, ja razgovaram sa ljudima koji su u tom sektoru, znači sve banke su vam apsolutno počele čistiti svoje bilance tako da danas na tržištu možete nalaziti po 20 do 30% od toga vrijednosti. Sad se postavlja pitanje zašto to idu preprodavati, zašto to ne daju onome da ga otkupi onaj zapravo koji se nalazi u tom stanu koji je u određenom problemu, tako da mislim da je nakon što smo regulirali ono područje, ovo je za nekakvu budućnost da moramo voditi računa o tome kako riješiti postojeće jer vidimo da taj dio još uvijek samo tržište ne može riješiti. To je ono, da li samo tržište može riješiti tih 41 milijardu kuna, vidimo da ne može. Znači da se još uvijek banke, niti to mogu naplatiti, počinju preprodavati, dolaze do trećih i četvrtih, mislim da će morati i Vlada i Hrvatski sabor ponovno u tom nekom segmentu reagirati, već se vidi na koji način, jer ako govorimo preko 300 tisuća naših hrvatskih građana koji se i danas nalaze u sivoj zoni, koji ne mogu redovno obavljati svoje poslovanje, a da će utjecati i na BDP, da će utjecati i na cjelokupnu ekonomsku sliku. I nedavno, čak i u biltenu HNB-a, vidjeli ste izvještaj koji nakon dugo vremena, to moram reći ovdje javno, da je HNB nakon dugo vremena potvrdila u svom izvještaju da je konverzija bila dobro odrađena, da je konverzija bila potrebna, da je konverzija stabilizirala još osnažila bankarski sektor, da je utjecala pozitivno na BDP, da je pozitivno utjecala na hrvatsku ekonomiju, samo mi je žao što to tada nažalost nisu tako govorili. Ali nema veze, tu smo da dalje radimo, da smo pokazali da se može napraviti i zato kažem, ukoliko bude Vlada imala nove prijedloge kako riješiti ovih 41 milijardu, u nama imat ćete partnera jer smatramo da je to bitno za Hrvatsku i tu nećemo se sigurno u tome polemizirati jer to je ono ako nešto zajedno napravite, isto kao što ste vi nas podržali kada se trebala raditi konverzija u švicarskom franku, što smatram da je bilo korektno da smo zajedno to donijeli taj zakon i tu nema nikakvih likovanja mi ili vi, zajedno smo ga donijeli, to je meni jako bitno. Isto tako, ako budete imali te odluke mi ćemo vas u tom djelu podržati, jer vas uvjeravam da ćemo imati pozitivan utjecaj na hrvatsku ekonomiju i da će se to vidjeti u daljnjem gospodarskom rastu, ja onda se nadam da će i ove sve mjere koje nažalost idu i demografske politike, da ćemo nažalost i taj dio, početi zajedno zaustavljati jer svi ovi zakoni ako ih donosimo, ukoliko zajedno ne radimo na njima, i teško ako ne vidimo njihov utjecaj na naše građane, ako mi donosimo pozitivne zakone, oni odlaze, znači nismo dirnuli ono što zapravo stvarno njih i tišti. Tako još jedno podržavam dio zakona isto kao što smo jutros podržali i svakako u nama ćete imati partnera ukoliko nađemo ovo rješenje i za ovu 41 milijardu blokiranih građana. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti…
…/Upadica Aleksić: Imao sam repliku./…
…zastupnica, molim? Imali ste repliku? Nisam vidio. Samo izvolite onda.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lalovac, uspoređivali ste situaciju u euro zoni i u RH. Dakle, nedavno smo mogli pročitati podatak da je hrvatska ekonomija među 10 najmanje rizičnih ekonomija u svijetu u ovom trenutku. Banke su se uvijek izvlačile da su kamatne stope u Hrvatskoj visoke zbog rizika zemlje. Tog rizika nema, a bila je to i laž zbog toga što se krediti temelje na depozitima građana, a budući da se krediti temelje na depozitima građana onda rizik zemlje s takvim kreditima nema nikakve veze. Ono što sam htio reći u jednoj Njemačkoj stambeni krediti molim vas da budete tiši tamo, u jednoj Njemačkoj stambeni krediti se daju po kamatnim stopama od 1 do 1 i pol posto. Potrošački krediti 2 i pol do 4, 5%. U Hrvatskoj krediti koji su nezakonito ugovoreni s promjenjivim kamatnim stopama danas su kamatne stope 4, 5 i 6%. Drugim riječima, banke u RH zarađuju u odnosu na iste svoje banke u euro zoni 300% više na kamatnim stopama. Oprostite je li to normalno da u zemljama koje su razvijene, u kojima je standard građana bolji, gdje je sve bolje, da zarađuju, da u ovim zemljama u kojima je to sve lošije zarađuju 300% više na sirotinji hajmo tako reći. Mi smo sirotinja u odnosu na one tamo. A mi smo ti koji to možemo promijeniti, mi. I mi smo odgovorni što se tako banke ponašaju. Nisu banke krive, mi smo krivi. Ako mi nećemo donijeti zakon za početne fiksne kamatne marže i ako nećemo vratiti ljudima preplaćene kamate onda smo krivi mi a nisu banke i imajte to na umu. Budite odgovorni svi.
Odgovor uvaženog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa da, kolega Aleksić dugo je bila ta mantra kako je vezano za rizik države, kako je to zbog deficita, kako su tako visoke kamate itd., kako nam je rejting loš. Evo ja danas pitam sve te rejting agencije, nikad bolji deficit. Znači nemamo ga, čak smo u suficitu. Ekonomija raste 3, 4%, imamo gospodarski rast, stabilizirali su se svi određeni makroekonomski pokazatelji su stabilizirani. Kako sad ne govorimo da će tako brzo pasti ovaj dio kamate da od 2, 3% u tom dijelu. Znači tu i svakako uvijek postoje određene mantre koje oni puštaju u javnost, a ovo što ste rekli i što je u konačnici i u razgovoru i sa Hrvatskom narodnom bankom da plasiranje ovih depozita je, odnosno iz depozita koji znamo danas, evo nedavno smo bili da depoziti na kune, ne možete ni jedan posto dobiti. Nula pet do jedan posto, a iz istog tog depozita koji oni daju pet do šest posto. I to ne treba nitko da nešto mislimo da mi nešto govorimo protiv njih, znači nema tu nikakve posebne histerije. Doslovno uzeti njihova godišnja izvješća koja uzmete u bilo kojoj banci, kada vidite gdje su oni rašireni, gdje vidite koliko ostvaruju profita i određene marže. Znači, mi nemamo ništa protiv toga, ali ne želimo da to više rade u Hrvatskoj. Evo mislim da imamo pravo to reći u ovom Visokom domu. Da, radite to negdje drugdje. Kod nas mislim da imamo jednu kritičnu masu i u Saboru i u Vladi, da napokon možemo reći da njihovo poslovanje i dalje će biti stabilno. Znate što su govorili kako će im to utjecati na franak, a vidjeli ste njihovo poslovanje u 2016. godini. Koliko 8, 9 milijardi neto dobiti. Pazite 9 milijardi neto dobiti u godini dana, u godinu dana nakon konverzije švicarskog franka. E sad mi netko mora objasniti 8 do 9 milijardi kuna neto dobiti morate negdje zaradit na tržištu, a ekonomija nam tad još nije rasla toliko. Ekonomija nam je rasla, cijelo gospodarstvo nam je raslo tek počinje rasti dva do tri posto, a oni ostvaruju 8, 9 milijardi. Znači, nismo protiv njih, ali želimo da jednostavno budu [[Upadica Reiner: Hvala.]] više u korist građana. Hvala lijepa.
Sad idemo na pojedinačnu raspravu. Sljedeći će govoriti pojedinačno uvaženi zastupnik Miro Bulj. Kolega Bulj hoćete li vi raspravljati ili ne? Odustajete, dobro. Onda je sljedeća pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Sljedeća je uvažena zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo i ja se pridružujem zapravo zadovoljstvu da je ovaj zakon će itekako potpomoći svima nama, odnosno potrošačima a prvenstveno u odnosu na one koji će podići stambene kredite. Ono što moram napomenuti da je na razini EU pri izradi direktive o ugovorima 59% građana tada EU imalo teškoća sa razumijevanjem hipotekarnih kredita i povezanih rizika, a isto tako 38% građana EU je smatralo da teško i vrlo teško može usporediti ponude koje su dobivali od svojih banaka. Dakle, to je nešto što moramo reći da je svugdje u Europi ne samo u Hrvatskoj bilo zapravo problematično i ništa manje problema nisu imali i ti potrošači, s tim da razlika između nas i njih je svakako ovo što je više puta spomenuto je kamatna stopa koja je bitno veća nego što je to u drugim dijelovima EU. Ova Direktiva o ugovorima je zapravo omogućila i potakla da se ovo što je već rečeno bolje informiraju potrošači kod samog sklapanja ugovora, iako tu moramo reći da i svaki od nas potrošača morao je biti itekako pažljiviji kod čitanja i prethodnih ugovora. Jer nekada upravo iz silne želje da riješimo svoje probleme nekada iako nam javni bilježnik čita odredbe određenog ugovora često se zanemaruju sve te odredbe i prelazi se preko toga kao nešto što ne treba čuti, a zapravo je trebalo puno puta dobro poslušati jer su rizici bili već unutra ugrađeni. Ono što je direktiva još donijela je detaljna procjena kreditne sposobnosti, jedinstveni izračun efektivne kamatne stope itd. Ono što bi ja isto tako htjela reći, da je u RH, 30.6.2017. ovo što je i kolega Lalovac spomenuo, bilo je 325000 građana koji su bili pod blokadama. I to je bilo preko 42 milijarde kuna. Od toga, moramo reći da prema podacima HNB, udio loših kredita koji su odobreni stanovništvu, u odnosu na ukupan iznos kredita bilo je preko 10, 10% pardon. Dakle, vidljivo je da je tih skoro 3,7 milijardi kuna je zapravo ono što je sve građane koji nisu bili u mogućnosti otplaćivati zapravo predstavljalo veliki teret. U samom našem zakonu o prijedlogu zakona, čl.14 stavak 5 govori o tome kako banka koja je odobrila stambeni kredit, što je velika prednost, dakle, svaki od klijenata može u roku od 14 dana od sklapanja ugovora o kreditu, može odustati od kredita, što je jako značajno, jer za to vrijeme, u svakom slučaju može se promisliti i dobro odvagati, da li je netko u mogućnosti ili ne iznijeti taj teret kredita koji želi uzeti. Isto tako, u tom slučaju, od tada sam korisnik, odnosno klijent ne mora navesti niti razlog. U slučaju, ovo što smo već do sada spominjali, da se ranije otplati kredit, banka neće moći naplatiti izlaznu naknadu. Znamo da su to nekada bili itekako značajni iznosi i da se nekada odustajalo uopće od prijevremene otplate kredita, jer su to bili značajni iznosi. Ono što je još važno da na ovaj način osim potrošača, potrošačima je jako značajno, da će se ojačati zaštita i od tečajnih razlika. Pa i ono što smo već govorili, zakonski prijedlog da se ostavi taj rok od 15 dana za usporedbu kredita na tržištu, omogućiti i usporedi što će to njemu značiti u odnosu na sam tečaj. Kod kredita sa valutnom klauzulom zaista ova mogućnost i ovo da banka mora obavijestiti potrošača o promjeni kada je ta tečajna razlika veća od 20%, to je u svakom slučaju značajno, jer utoliko će se puno brže reagirati, ali to nas, nikog od nas koji koristimo te usluge ne oslobađa da pratimo isto tako promjene koje se događaju u tečajnom sustavu. Jako je važno, naime sve ono što se događalo na svjetskom tržištu i ovo što smo i mi iskusili odnosno naši građani koji su se zaduživali u švicarcima, sad je to ipak manja mogućnost da bi se na ovaj način i dobro bi bilo da je ova klauzula bila i prije, dakle tada ovaj utjecaj promjene visine švicarskog franka ne bi ovako ugrozila pojedine korisnike, a i ova konverzija kredita koja je sada već, mislim da je preko 96, 97% kredita u švicarcima je već konvertirano u ostale valute i time se zapravo smanjila ta rizičnost koja je bila prisutna. Klijentima koji uzimaju stambene kredite, isto tako je važno da ova klauzula walk away, dakle klauzule koja će omogućiti da se namira kompletnog kredita dogodi na način da se on pokrije sa vrijednošću i prijenosom zapravo nekretnine, a čl.18. definira i jako je važno reći da donosi kontinuiranu procjenu kreditne sposobnosti potrošača. Dakle, time će se omogućiti da se na jedan način smanji mogućnost i izloženost banaka lošim kreditima, a zaštiti dužnike od danjeg zaduživanja. Isto tako moram reći, da ovim zakonom se zapravo, ovaj zakon se primjenjuje nakon što on saživi, dakle, ne odnosi se na one ugovore koji su se sklopili prethodnom, dakle od dana stupanja na snagu. I ovo samo jedna napomena, poznato je da su banke prodale veliki dio potraživanja, preko 33,7 milijardi kuna a tu su između ostalog i stambeni krediti i od te ukupne mase prodanih potraživanja zapravo oko 10 milijardi je kredita građana a sve ostalo su krediti gospodarstva. Evo ja se nadam da će se itekako s ovim zakonom poboljšati normativni uvjeti i da će sigurno građanima biti itekako povoljnije se zaduživati.
Hvala. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvo je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažena kolegice Perić. Pokušao sam vašoj kolegici Dragici Roščić ukazati na to koji je uzrok problema. Objasnio sam joj da je problem Centrala banka HNB mjenjačnica, da zbog toga imamo valutnu klauzulu na kradite jer HNB ne vrši kunsku emisiju novca. Pokušao sam joj objasniti da iz tog razloga jer je novac dug i nastaje samo kao kredit i sam dug po svojoj prirodi u ukupnom zbroju neotplativ zato jer novac za otplatu kamata ne postoji. Međutim, umjesto da pokuša razumjeti što joj ukazujem ona mi se obraćala … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Gospodine Reiner, nećemo se natezati ovdje, nemojte me ometati. Hvala.
Nećemo se natezati ja vas samo upozoravam.
Oprostite vi meni uzimate vrijeme za ove prepirke s vama. Koje su ovo fore?
Vi se ne možete sa mnom prepirati, ja vas upozoravam samo da morate odgovarati kolegici. Ja ću vam produljiti vrijeme za to.
Molim vas da me ne prekidate više jer ja nisam vas prekidao niti ometao dok ste vi govorili. I cijelo vrijeme kada vodite ja vam ne upadam u riječ. Ja vama nisam upadao u riječ gospodine Reiner, molim vas da poštujete to. Hvala. Znači kolegica Roščić umjesto da razumije moju pouku ona je išla meni suflirat kao da ja ne razumijem kakav je prijedlog zakona. Shvaćam ja kakav je prijedlog zakona, ali taj prijedlog zakona se bavi posljedicom, a ne uzrokom problema i ovim zakonom neće biti riješen problem loših kredita, a samim time niti potrošača, on će biti malo ublažen. I zato bi htio pitati kolegicu drugu iz HDZ-a koja je sada govorila Perić Grozdanu, da li ona shvaća da su ovo sve palijativne mjere i da neće riješiti problem kreditne krize u zemlji i problem masovnih blokada građana i poduzeća? Hvala.
Evo odgovor uvažene zastupnice Perić. Izvolite.
Ja nisam rekla da će ovo riješiti probleme, ja sam samo iznijela činjenice. Mi smo tu da nađemo rješenja odnosno Vlada koja će predložiti određena rješenja. A vi morate znati da svaka država ima svoju narodnu banku odnosno centralnu banku, prema tome to što vi kažete da je ona samo mjenjačnica, pa niko nas ne tjera kao građane da štedimo u eurima, a većina 80% građana štedi. Dakle da li vi štedite u kunama, znači moramo imati povjerenje u vlastitu monetu, ako je nemamo težit ćemo onda da ta moneta bude nešto drugo. Ali u svakom slučaju novac je roba kao i svaka druga, ima svoju cijenu prema tome svi moramo poštivati to tržište i normalno na tom tržištu se znati i ponašati. Prema tome ne vidim u tome nikakav problem.
Sljedeća je replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjednice. Uvažena kolegice Perić. Istina, mi sad poboljšavamo regulativu, sve je to super, ali ja moram ponoviti još jednom i prije smo imali regulativu koja je zabranjivala bankama da rade ono što su radile. Dakle one nisu ni prije smjele raditi sve ono što su radile do danas i što rade još uvijek danas. I dalje ne poštuju kolektivnu presudu. U kolektivnoj presudi lijepo piše da je ugovorena promjenjiva kamatna stopom odlukom banke nepoštena, da je ništetna i da se banke više tako ne smiju ponašati. One se i dalje tako ponašaju. Dakle nedostatak institucija je očigledan tu. Niti HNB sprječava banke da ne poštuju presudu, niti to radi država, nitko to ne radi, dakle samo zakonom je to moguće spriječiti. I ponovit ću još jednom, ono što sam već rekao, dakle nije bila nesretna situacija, bili su nesretni građani jer je HNB bila nefunkcionalna jer je država bila nefunkcionalna, a i dan danas je u određenom segmentu nefunkcionalna i zbog toga to moram konačno promijeniti i ta odgovornost je na nama i na nikom drugom.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Perić. Htio bi samo malo nadopuniti ovo što ste vi rekli, a meni se to isto čini iznimno značajno, a vezano uz članak 14. vi ste naveli stavak 5. koji kaže da potrošač ima pravo u roku od 14 dana nakon sklapanja ugovora raskinuti taj ugovor, odustati od kredita. I to je jako dobro jer sam stavak 4. u kojem piše da ima 15 dana da provjeri da usporedi sa drugim bankama ne bi bio ništa bez ovoga stavka jer doista i ono što se nadamo što sam rekao i državnom tajniku evo stigao je ministar, nadamo se da će ove … zaživjet u praksi. Sada ću vam ispričati jedan primjer, doista se dogodio više se ne sjećam iznosa, ali jedan čovjek je dizao kredit u jednoj poslovnoj banci, nakon nekog vremena otplaćivanja došao je igrom slučaja u drugu poslovnu banku, tamo je tražio neki drugi kredit pa su mu oni rekli šta on ima od zaduženja, on je pokazao ovaj redit. Oni su rekli pa čekaj malo to je previše pa daj mi ćemo ti dati puno bolje uvjete i dali su mu. On se vratio u svoju matičnu banku i rekao čujte ljudi su mi dali i znate šta su mu rekli u matičnoj banci, ma čekajte dat ćemo vam još povoljnije. Upravo je zbog toga je bitno ovo, ne samo u smislu da korisnik kredita donese odluku nego ta zdrava konkurencija, da kada on dođe s papirom i kaže gledajte potpisao sam ugovor oni kažu ne, ipak ćemo ti dati bolje ugovor. Mislim da je s te strane i ako to zaživi u praksi onda će ove odredbe dobiti puni značaj. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, da svaka banka ima prostora u svojim normativnim aktima ima prostora za raspone kada oni mogu podizati ili smanjivati bilo maržu, bilo kamatnu stopu. Prema tome, dobra je ta konkurencija i na ovaj način zaista se može postići puno kvalitetnije. I hvala na tome što ste još jednaput to napomenuli.
Hvala lijepa. I sada završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e ima uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, pokušao bi u svojim izlaganjima ukazat na dva centralna problema vezana uz samu kreditnu krizu i besparicu. Objasnio sam da je uzrok uopće valutne klauzule i toga što krediti su u stranim valutama, u tome što je HNB mjenjačnica i drugi dio problema znači što je novac dug, pa samim time su krediti neotplativi jer novac za otplatu kamate nikad nije stvoren. Ako se novac stvara samo u formi kredita, ljudi će svi dobiti glavnice kredita a morat će svi vratiti glavnice plus kamate, znači morat će vratiti, hipotetski uzme 50 tisuća eura, mora vratiti 100 tisuća, znači morat će vratiti duplo više a to neće moći. I što se dogodilo? Vidim da u HDZ-u ne razumiju ono što govorim, a navest ću primjer. Znači, gospođa Grozdana Perić kaže kao da je HNB mjenjačnica navodno zato jer ljudi štede u eurima. 80% štednja pa kao to je razlog zašto je to tako. Međutim, gospođa zaboravlja da u doba Jugoslavije su također ljudi štedjeli u stranoj valuti, imali su deviznu štednju. Međutim, uloga Centralne banke Jugoslavije nije bila mjenjačnica bila je prava središnja banka koja je emitirala domaću valutu odnosno dinar. Znači, to u kojoj valutu ljudi štete je potpuno nebitno, odnosno nevezano uz pitanje u kojoj valuti su krediti. A ono što gospođa Perić isto pokušava reći, a vjerojatno po mojoj pretpostavki iz neznanja je slijedeće. Bankarski sustav nam uvijek prikazuje da krediti dolaze od štednje, slikovito rečeno da ja stavljam određeni novac svoj na štednju, na svoj račun, onda banka od tog mog novca daje kredite, pa tobože ako su depoziti u stranoj valuti, moraju krediti. Međutim, istina je obratna. Depoziti nastaju od kredita, znali onog trena kad netko uzme kredit, stvara se novac, tak novac se prebacuje na nečiji račun i onda on postaje depozit. Znači, ta inače logička greška nije samo medijski eksponirana, ona je čak i u udžbenicima iz monetarne politike kad se objašnjava proces multiplikacije novca, odnosno stvaranja imaginarnih depozita i izdavanja kredita na osnovu tog istog imaginarnog novca, isto se navodi primjer da krediti nastaju od depozita iako je znači obratno. Depoziti nastaju uvijek iz kredita. Tako da vidim da zapravo vladajuća stranka ne razumije, tj. određeni zastupnici poput Grozdane Perić ne razumiju proces samog stvaranja novca, ne razumiju zašto uloga Centralne banke je mjenjačnica odnosno da to nema veze sa onim što onim smatraju zašto ima takvu ulogu. I nažalost i rješenje zakonsko koje oni nude je samim tim parcijalno, ono neće riješiti probleme. Oni su uvjereni da će riješiti ali vidjet ćete da neće, da će broj blokiranih građana ostat isti, da će njihov dug i s vremenom rasti kao što je i dug države. Na kraju krajeva, pa kakva je to država koja se zadužuju u stranoj valuti? Znači ni sama država, znači ne samo da građani ne mogu doći u suštini do domaće valute nego i sama država se zadužuje u stranoj valuti što znači da HNB nema ulogu državne banke. To bi trebala biti banka koja financira državu jer u svim zemljama svijeta, osim nažalost u EU-u je uloga Središnje banke financiranje države. Pa nepojmljivo je da je ne znam, kineska država posuđuje na stranom tržištu novac kad ima vlastitu centralnu banku, ne samo Kina, i druge zemlje ali nažalost kod nas je sve normalno i za to je odgovoran, nažalost, HDZ kad je promijenio '94. ulogu HNB-a u mjenjačnicu a suodgovoran je i SDP koji kad je bio na vlasti, nije išao za tim da mijenja monetarnu politiku. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Pernar, ja jednostavno moram sada vas malo poučiti. Vi uporno nešto tvrdite što jednostavno ne drži vodu. Dakle vi ste rekli da netko dobije recimo nek je kredit 100 i onda vrati 200. ne, on ne vrati 200. on vrati 100, a plati 100. novac je roba. Dakle vi kad dobijete robu, vi tu robu morate platiti. Dakle, vi vraćate 100, a plaćate još 100 jer kredit ako je npr. na 30 godina, on ima neku kamatu 5%, 6%, na tu kamatu 5, 6% vi morate platiti cijenu, ta cijena kroz 30 godina je ogromna, to je normalna stvar. Rekli ste da se krediti dijele iz kredita, da novac ustvari ne postoji. Postoji, to su depoziti građana. Građani imaju 150 milijardi kuna u bankama, i ti depoziti služe kao pokriće za kredite a ono što se stvara na kreditima jest novac, na kreditima se stvara novac, ali to je dodana vrijednost, to je ovo što sam rekao, na kamati, kamata je cijena. Svaka roba ima cijenu. Vi kupujete odijelo, morate platiti. Kupujete automobil, morate platiti. Šta god kupite, vi morate platiti, dakle to je cijena. Tu cijenu koju mi plaćamo, dijele vlasnici među sobom, to ne ostaje u Hrvatskoj, to vlasnici podijele među sobom, ali dio te cijene oni ulože u neke nove poslove, naravno. Dakle, muljaža banaka se ne sastoji u ovom o čemu vi govorite nego se muljaže banaka sastoje u naplati nezakonitih naknada, u naplati nezakonitih kamata, u naplati nezakonitih izlaznih kamata, u derivatnim poslovima gdje oni kroz derivatne poslove zarađuje za banke majke hrpu razlike tečaja gdje se ne naplati niti cent poreza, itd., itd. Dakle, niste uopće u pravu u svom izlaganju. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Aleksić, prvo da se osvrnemo na prvi dio, da, normalno je da novac ima svoju cijenu ukoliko se radi o privatnim osobama. Međutim, sama činjenica da novac za otplatu kamate nije stvoren skupa sa glavnicom, a da je sav novac koji je stvoren, stvoren isključivo putem kredita daje vam i više nego jasno do znanja da kredite neće biti moguće vratiti. Jer kažem taj novac za otplatu kamate ne postoji. Što se tiče drugog dijela vaše teze, na žalost, na žalost ja vam preporučam da pitate dva monetarna eksperta u Hrvatskoj koji razumiju monetarnu politiku. Jedan je tu kolega Ivan Lovrinović koji je bio dekan Ekonomskog fakulteta, a drugi je profesor Jakovljević također sa Ekonomskog fakulteta u Zagrebu i da ih pitate jednostavno pitanje, da li depoziti nastaju od kredita kao što ja tvrditi ili krediti nastaju od depozita. To pitanje koje se vama čini dosta apstraktno i koje vi tvrdite suprotno od mene na žalost struka će vam objasniti da ste u zabludi. I svatko od nas misli da je najpametniji na svijetu. I tako sam i ja nekad poput vas mislio da krediti nastaju od štednje. Tek kad uzmete, znači knjigu o monetarnoj politici shvatit ćete da budući da sav novac nastaje kao kredit da onda od kredita nastaju depoziti, a ne obratno. Tu je ta zamka koju na žalost osim vas ne razumiju niti kolege iz HDZ-a. I zbog te zamke se naša država i narod i firme nalaze u neotplativim dugovima. Na kraju krajeva vidite i sami i da veliki subjekti propadaju i propast će i država skupa s njima ako se ova politika nastavi. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici samo kratka rečenica. Zahvala na raspravi. Kao što to obično i biva mi ćemo razmotriti sve dane amandmane, odnosno predložene amandmane i naravno o tome se očitovati. Hvala.
Hvala. I na vašu zahvalu imate repliku uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi kolega Marić, evo ja molim vas vi ste ministar financija, školovana ste osoba. Molim vas da odgovorite hrvatskoj javnosti na jedno jednostavno pitanje, a to je da li krediti nastaju od depozita ili depoziti nastaju od kredita? To se čini ovako nebitnim, ali ja vas molim da date izravan odgovor na to pitanje i nadam se da ćete udovoljit toj mojoj molbi. Hvala.
Evo odgovorit će uvaženi ministar Marić. Izvolite.
Hvala vam lijepo zastupniče. Ja bih ipak ovo pitanje usmjerio na jednog od vaših kolega. On nije trenutno ovdje, on je profesor monetarno-kreditnih politike na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu. Između ostalog i meni je predavao, pa možda najbolje pitati profesora Lovrinovića. Hvala.
Hvala lijepa. S time bismo zaključili raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo sada na glasovanje. Prvo je Konačni prijedlog zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, drugo čitanje, P.Z. BR. 120. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno odlučili provesti raspravu o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži prvi amandman Vlade. S nama je Željko Tufekčić, državni tajnik u Ministarstvu financija pa ga molim da to učini.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene saborske zastupnice i saborski zastupnici dakle prvi amandman Vlade odnosi se na članak 14. stavak 4. koji Vlada svojim amandmanom predlaže izmijeniti na način da glasi: „Kreditna institucija ne smije potrošaču naplatiti naknadu za obradu i/ili odobravanje stambenog potrošačkog kredita. Sve druge naknade koje kreditna institucija naplaćuje u vezi s ugovorom o stambenom potrošačkom kreditu ne smiju biti veće od stvarnog troška koji je nastao u kreditnoj instituciji, a radi kojeg se ta naknada naplaćuje. Radi sklapanja ugovora o stambenom potrošačkom kreditu kreditna institucija ne smije uvoditi nove naknade niti smije povećavati naknade koje su postojale u trenutku sklapanja ugovora o stambenom potrošačkom kreditu.“ Dakle, s obzirom da je Konačnim prijedlogom zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju već ukinuta naknada za prijevremenu otplatu kredita, odnosno kreditne institucije više neće moći potrošačima naplaćivati naknadu za prijevremeno kako djelomično tako i u cijelosti ispunjenje svoje obveze iz ugovora o stambenom potrošačkom kreditu uvažavajući održanu raspravu ovdje u Saboru u okviru drugog čitanja koja je vođena ovdje. Dakle, rasprava se vodila o potrebi postojanja ulaznih naknada i mogućnosti njihova ukidanja ili ograničenja. Ovim amandmanom predlaže se potpuno ukidanje ulazne naknade, odnosno naknade za obradu i/ili odobravanje stambenog potrošačkog kredita. Također predlaže se da sve druge naknade koje kreditne institucije naplaćuju u svezi s ugovorom o stambenom potrošačkom kreditu ne smiju biti veće od stvarnog troška koji je nastao u kreditnoj instituciji, a radi kojeg se ta naknada naplaćuje. Evo hvala lijepo.
Otvaram raspravu o prvom amandmanu Vlade. Sukladno članku 199. stavak 2. u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Javlja li se netko od klubova zastupnika? Ako ne, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prvi amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 82 glasa za prihvaćen prvi amandman Vlade, te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. E sad prije prelaska na izjašnjavanje o drugom amandmanu poštovane gospođe i gospodo zastupnici čast nam je na galeriji Hrvatskog sabora pozdraviti delegaciju Savjetodavne skupštine Kraljevine Saudijske Arabije zajedno sa njegovom ekselencijom veleposlanikom Saudijske Arabije u RH. Delegacija Saudijske Arabije nalazi se u četverodnevnoj službenoj posjeti RH, a domaćin ove posjete je Hrvatski sabor, odnosno hrvatsko-saudijska skupina prijateljstva koji djeluje u sastavu Hrvatskog sabora pa molim da pozdravimo naše. [[Pljesak.]] Sada molim predstavnika predlagatelja da obrazloži drugi amandman Vlade. Ponovno molim državnog tajnika da to učini. Hvala
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, drugi amandman usko vezan u biti uz prvi malo prije obrazloženi, a radi se o tome da se u prekršajne odredbe zakona ugrađuje odgovornost banke u slučaju naplate malo prije obrazložene početne, odnosno ulazne naknade. Dakle, amandman drugi glasi odnosi se na članak 41. točka 1. stavak 1. točka 44. koji po novom prijedlogu glasi: „Potrošaču naplati naknadu za obradu i/ili odobravanje kredita ili ako naplati drugu naknadu veću od stvarnog troška koji je nastao u kreditnoj instituciji radi kojeg se ta naknada naplaćuje. Ili ako nakon sklapanja ugovora o stambenom potrošačkom kreditu uvede nove naknade ili poveća naknade koje su postojale u trenutku sklapanja ugovora o stambeno-potrošačkom kreditu što je protivno članku 17. stavak 4. ovoga zakona.“ Hvala.
Dakle ponovo ako želi netko sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Ako ne, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje drugi amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da je i ovaj amandman dobio potrebnu većinu jednoglasno 78 glasova za i da on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Prelazimo sad na glasovanje o ostalim amandmanima koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Goran Aleksić. Molim predstavnika predlagatelja, državnog tajnika u Ministarstvu financija Željka Tufekčića da se očituje o podnesenim amandmanima. Prvi je amandman jedan na članak drugi. Prvi je amandman zastupnika Gorana Aleksića. To je amandman prvi na članak 2.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, ne prihvaća se amandman na članak 2. s obzirom da je već ovim zakonom propisano da se na stambeno potrošačke kredite primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje zaštita potrošača i zakona kojim se uređuje poslovanje kreditnih institucija. Međutim, na stambene potrošačke kredite koji su predmet ovog zakona neće se primjenjivati odredbe Zakona o potrošačkom kreditiranju čija primjena je isključena kako ne bi dolazilo do kolizije između ovog zakona i Zakona o potrošačkom kreditiranju s obzirom da je ovim zakonom na cjelovit način uređen položaj potrošača pri sklapanju i tijekom trajanja ugovora o stambeno-potrošačkom kreditiranju.
Kolega Aleksić, izvolite.
Prihvaćam obrazloženje i ne tražim glasanje.
Zahvaljujem se. Sada idemo na amandman drugi na članak 3. istog zastupnika Gorana Aleksića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se amandman na članak 3. točka 1. kojim se predlaže proširenje definicije potrošača. Ovim zakonom potrošač je definiran kao fizička osoba koja u poslovima obuhvaćenim ovim zakonom djeluje izvan poslovne djelatnosti ili slobodnog zanimanja. Dakle, definicija je usklađena sa Zakonom o potrošačkom kreditiranju, ali i drugim zakonima. Navedena točka 12. preambule direktive na koju se poziva zastupnik Aleksić samo je pojašnjenje pojma, a ne i njegova nadopuna. Te je definiciju potrošača potrebno zadržati konzistentno kroz cjelokupni pravni okvir RH. Također ne prihvaća se amandman članak 2. točka 27. da se krediti temeljem ovog zakona trebaju sklapati samo uz valutnu klauzulu euro ili u kunama. U svezi iznesenog prijedloga važno je istaknuti članak 63. ugovora o funkcioniranju EU, iz kojega proizlazi kako su zabranjena sva ograničenja kretanja kapitala i u platnom programu među državama članicama, te između država članica i trećih zemalja. Europska centralan banka je u svojem mišljenju iz 2011. na mađarski prijedlog zakona, upozorila na moguću neusklađenost s navedenim člankom. Stoga bi prihvaćanje ove odredbe moglo rezultirati pokretanje postupka pred sudom EU protiv RH. Međutim, ovaj zakon zaista uvodi brojne mehanizme u svrhu zaštite potrošača, kao što su predugovorno informiranje, personalizirane informacije, za sporednu ugovora, redovito obavještavanje potrošača kad se vrijednost ukupnog nepodmirenog iznosa, koji je potrošač dužan platiti ili redovitih obroka odnosno, anuiteta promjene za više od 20% njihovih vrijednosti, konverziju kredita u bilo kojem trenutku trajanju ugovora itd.
Očitovanje zastupnika Aleksića. Izvolite.
Ne prihvaćam vaše obrazloženje, prvo zbog toga što je u preambuli jasno propisano na koga se misli kada se govori o potrošačima. Kada govorimo o ljudima koji obavljaju samostalnu djelatnost, oni svojim OIB-om, njihov OIB je na ugovorima, nije OIB nekakve pravne osobe. Prema tome, oni odgovaraju svojom imovinom za ono što ugovaraju. A druga stvar što se tiče ove valutne klauzule i ograničenja na valutnu klauzulu euro, ne bi nas nitko tužio i ne bi to bilo ograničavanje protoka kapitala, jer tog kapitala druge vrste i nema. Kod nas je u bankama samo euro i kuna jedini kapital koji postoji. Dakle, naprotiv, ukoliko se ovo ne ograniči, mi ćemo omogućiti zlouporabu protoka kapitala, kao što su banke tu zlouporabu upotrebive kada su ugovarale valutnu klauzulu švicarski franak, a vidimo da sud EU ima svoje mišljenje koje je sasvim suprotno ovom vašem obrazloženju. Hvala.
Tražite glasovanje pretpostavljam [[Upadica: Tražim glasovanje, naravno.]] onda vas molim da pristupimo glasovanju. Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 3. to je amandman na članak 4. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, ne prihvaća se amandman jer su bonusu odnosno, pogodnosti kojima se utječe na ukupne troškove kredita za potrošače već uređeni ovim zakonom. Ugovor o stambenom potrošačkom kreditu mora sadržavati ako je primjenjivo pogodnosti kojima se utječe na ukupne troškove kredite za potrošača. Dakle, čl.14. stavak 11 točka 7. I ako kreditna institucija nudi ugovaranje promjenjive kamatne stope, dužna je prije sklapanja ugovora o stambenom potrošačkom kreditu, jasno i nedvojbeno predočiti potrošaču elemente primjenjive kamatne stope. Upozoriti ga na sve rizike, te promjenjivosti, te jasno i nedvojbeno ugovorom o stambenom potrošačkom kreditu ugovoriti promjenjive elemente, na temelju kojih se izračunava promjenjiva kamatna stupa uključujući i pogodnosti kojima se utječe na ukupne troškova kredita za potrošača i čl.17. stavak 2 ovoga zakona.
Kolega Aleksić. Izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje, radi se samo usklađivanju sa preambulom direktive, prema tome tražim glasanje.
Pristupimo glasovanju ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu 4. na članak 10.
Dakle, ne prihvaća se amandman na članak 10. jer su bonus, odnosno, pogodnosti kojima se utječe na ukupne troškove već uređene ovim zakonom.
Izvolite kolega Aleksić.
Ne prihvaćam obrazloženje i tražim glasovanje.
Pristupimo glasovanju, o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 5., na članak 13.
Amandman se ne prihvaća. Dakle ne prihvaća se amandman u dijelu koji se odnosi na čl.13. točke 6. i 9. jer su objašnjenja učinka sklapanja kredita s valutnom klauzulom i upozorenja na rizike koje proizlaze iz kredite uređene prilogom 2 Direktivne o ugovorima o stambenom potrošačkom kreditima, koje propisuje uporabu europsko standardiziranog informativnog obrasca, a koji će biti prenesen podzakonskim propisom, koji će donijeti HNB na način da se potrošaču mora objasniti glavna obilježja kredita, uključujući vrijednost i valutu, te moguće rizike povezanosti sa stopom zaduživanja. Ne prihvaća se amandman u dijelu koji se odnosi na čl.13. točka 7. s obzirom da ovaj zakon dozvoljava mogućnost ugovaranja kredita u jednakim anuitetima i promjenjivim obrocima. Ne prihvaća se amandman u dijelu koji se odnosi na čl.13. točka 8. jer je već propisano u čl.12. stavak 2 ovoga zakona.
Kolega Aleksić. Izvolite.
Ne prihvaćam obrazloženje, posebice što se tiče točke 7 zbog toga što, to što zakon dopušta da se ugovora anuitete jednake ili promjenjive anuitete, ne znači da obvezuje banku da mora to ponuditi. Dakle, velika je šteta što nećemo bankama naložiti da moraju kod ponude kredite obavezno ponuditi i otplatu u jednakim i u promjenjivim ratama. Zbog toga što je otplata u promjenjivim ratama na kraju jeftinija za dužnika i ukoliko je kreditno sposobna njemu se mora omogućiti da on otplaćuje na takav način kredit. Velika je šteta da mi nismo naložiti bankama da moraju na takav način ugovarati kredite, odnosno, davati ponudi prije samog ugovora kredita, stoga tražim glasovanje.
Pristupimo glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman broj 6 na članak 17.
Vlada ga ne prihvaća. Dakle ne prihvaća se amandman na članak 17. kojim se predlaže ograničavanje visine ulazne naknade koju naplaćuju kreditne institucije. Naime, Vlada je svojim amandmanom predložila potpunu zabranu naplaćivanju ulaznih naknada.
Izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem Vladi što je prihvatila moj amandman i ustvari ga još poboljšala, stoga ne tražim glasanje.
Hvala vam. Prelazimo na amandman 7. na članak 23.
Amandman se ne prihvaća. Dakle prijedlog da se konverzija ne smije provoditi po tečaju većem od 20% u odnosu na početni nije u skladu s Direktivom o ugovorima o stambenim potrošačkim kreditima koja se propisuje za države članice, osigurava da tečaj koji se koristi za konverziju je tržišni tečaj koji vrijedi na dan podnošenja zahtjeva za konverziju, osim ako ugovor o kreditu nije drugačije određeno.
Izvolite kolega Aleksić.
Ne prihvaćam obrazloženje. Direktiva nije nešto što mora biti tako, ona se može doraditi i može se još bolje zaštititi potrošače, a zaštita potrošača je potrebna u slučaju kada bi se ugovarala neka druga valutna klauzula osim eura da se ne dogodi ovo što se dogodilo sa švicarskim frankom jer moguće je da preko noći naraste tečaj koji je bio 20% veći na 30% veći tečaj. To smo vidjeli da se dogodilo sa švicarskim frankom početkom 2015. godine kada je on sa iznosa 6,3 kune za jedan franak narastao na čak osam kuna za jedan franak preko noći. Dakle to se mora spriječiti da se to ne može dogoditi u slučaju ako se ugovara nekakva egzotična valuta koja je ipak dopuštena, a ja sam zahtijevao da se to zabrani. Tražim glasanje.
Molimo glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman 8 na članak 25.
Amandman se ne prihvaća. Maksimalna kamatna stopa na stambene potrošačke kredite već je uređena Zakonom o potrošačkom kreditiranju. Dakle predmetni članak nije prijenos pravne stečevine već je preuzet iz Zakona o potrošačkom kreditiranju, stoga se već primjenjuje na postojeće ugovore i nije potrebno propisivati retroaktivnu primjenu.
Izvolite kolega Aleksić.
Moram po ne znam koji put ponoviti da se ne radi o retroaktivnoj primjeni jer ukoliko se nešto primjenjuje od dana stupanja na snagu zakona na ugovore koji su u tijeku, koji još uvijek nisu završeni prema mišljenju Ustavnoga suda iz ocjene ustavnosti konverzije CHF kredita, potpuno je jasno da se ne radi o retroaktivnosti. Stoga tražim glasanje za ovaj amandman.
Molimo glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman 9 na članak 26.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da Direktiva o ugovorima o stambenim potrošačkim kreditima izričito zabranjuje retroaktivnu primjenu nije moguće propisati da se odredbe ovoga zakona u svezi prijevremene otplate odnose i na postojeće ugovore o kreditu.
Izvolite kolega Aleksić.
Ja ne znam zašto vi uporno govorite da je retroaktivno nešto što nije retroaktivno. Ustavni sud je jasno utvrdio kada je ocjenjivao ustavnost konverzije CHF kredita da se radi o tzv. kvazi retroaktivnosti, a ne retroaktivnosti i zbog toga nije upravo srušio niti konverziju CHF kredita. Dakle nije retroaktivno i mi to možemo napraviti i plus dodatno zakoni financijski ovi o potrošačkom kreditiranju i o kreditnim institucijama su u koliziji sa Zakonom o obveznim odnosima gdje u članku 1024. jasno i glasno piše „kod prijevremene otplate kredita otplaćuje se glavnica i ako je nastala šteta vjerovniku“. Imamo presudu Županijskog suda iz Vukovara, pravomoćnu presudu protiv Adico banke iz 2014. godine u kojoj je Županijski sud iz Vukovara dosudio naplaćenu izlaznu naknadu da se mora vratiti dužniku plus zatezna kamata. I još je napisao dodatno da izmakla dobit banke nije šteta, šteta se mora sudski dokazati, da bi banka zahtijevala štetu ona bi morala tužiti i zahtijevati štetu i dokazati da je imala štetu. Dakle velika je šteta da se mi bojimo toliko banaka i da nismo kao EU i sud EU-a koji štite potrošače jer potrošači su temelj društva, a vama su temelje društva izgleda banke. Zahtijevam da se glasa za ovaj amandmani od vas također zahtijevam da glasate za taj amandman. Ako nećete glasati za taj amandman onda ste protiv potrošača RH i za nepoštene i nezakonite banke koje rade nezakonito. Hvala. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na zadnji amandman 10. na članak 44. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je slično kao i na prethodna dva amandmana, a to je da ovaj zakon primjenjuje i na ugovore o kreditu sklopljene prije njegova stupanja na snagu nije u skladu s Direktivom o ugovorima o stambenim potrošačkim kreditima koji izričito zabranjuje retroaktivnu primjenu. A smo još jednom želim naglasiti da ovaj zakon upravo u sebi sadrži brojne, brojne odredbe koje donosi puno bolju zaštitu potrošača u odnosu na postojeća zakonska rješenja. Hvala.
Izvolite kolega Aleksić.
Dakle neću tražiti glasanje zbog toga jer su prethodno ovi amandmani odbačeni pa onda nema smisla da tražim glasanje za ovaj amandman. Ali morat ću vam ipak dati ocjenu 4, a ne odličan zato jer niste prihvatili ono što je bilo moguće prihvatiti. Stoga ipak vrlo dobar za ovaj zakon, glasat ću za zakon. Hvala.
Dobro. Sada prelazimo na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Imamo 7 amandmana, 1. je na članak 3. Izvolite kolega Tufekčić.
Vlada prihvaća ovaj amandman. Vlada prihvaća sve amandmane Odbora za zakonodavstvo.
A dobro, onda ako je tako onda svi amandmani Odbora za zakonodavstvo postaju sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Sada prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o stambenom potrošačkom kreditiranju, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za donesen Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sad ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 176. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi Zdravko Marić, ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama je sada ispred nas. On je izmijenjen i dopunjen u nekoliko ključnih područja za koja očekujemo da će imati pozitivne učinke kako na poslovanje kreditnih institucija tako i na potrošače, odnosno klijente kreditnih institucija s obzirom da Zakon o kreditnim institucijama sadrži između ostalih posebno poglavlje o zaštiti potrošača. Zakon o kreditnim institucijama iz 2013. godine donesen je radi ispunjenja zahtjeva za usklađenje sa novim pravnim okvirom na razini EU u području bankarstva, te su prenesene odredbe tzv. CRDIV ili direktive koja propisuje kapitalne zahtjeve. O pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i omogućena je provedba tzv. CRR uredbe, Uredbe iz 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva. U 2015. godini radi prijenosa dijela direktive o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama koji se odnosi na planove oporavka koji izrađuje kreditne institucije, mjere rane intervencije koje Hrvatska narodna banka poduzima kada se za to ispune zakonski uvjeti i sporazume o financijskoj potpori grupe. Što se tiče najvažnijih izmjena i dopuna, prvo je prijenos članka 103. CRDIV direktive. To je odredba koja je zapravo na neki način bila sugerirana od strane Europske komisije da nije na adekvatan način i u potpunosti prenešena u nacionalno zakonodavstvo, iako se kao takva dobrim dijelom primjenjuje. Ali evo obzirom na našu obvezu moramo je u potpunosti implementirati. Glavni razlog zašto je potrebno mijenjati Zakon o kreditnim institucijama je činjenica, dakle upravo ova koja sam rekao da je odredba članka 103. koja uređuje primjenu nadzornih mjera na institucije sličnih profila rizičnosti nije izrijekom preneseno. Hrvatskoj narodnoj banci daje se i još jednom potvrđuju ovlasti, da ako pri provođenju supervizije utvrdi da kreditne institucije sličnih profila rizičnosti, recimo slični modeli poslovanja ili geografski položaj izloženosti jesu ili mogle biti izložene sličnim rizicima ili predstavljati slične rizike za financijski sustav ona može primijeniti jednaki način obavljanja supervizije i izreći jednake supervizorske mjere. Hrvatska narodna banka o tome će obavijestiti europsko nadležno tijelo za bankarstvo EBU. Ovdje je bitno napomenuti kako Hrvatska narodna banka i prema važećem zakonodavnom okviru kao što sam rekao, dakle interne procedure HNB-e takve mjere može naložiti bez obzira na činjenicu da ovaj predmetni članak nije u potpunosti prenesen. Također omogućuje se provedba uredba Vijeća iz 2014. o dijelu zakonske revizije kreditnih institucija. Primjena ove uredbe osigurati će se najvećim dijelom donošenje novog zakona o reviziji. A s obzirom da su kreditne institucije subjekt od javnog interesa, što smo čuli jutros, njezinu primjeru potrebno je osigurati i ovim zakonom u dijelu obavljanja zakonske revizije kreditnih institucija. U tom dijelu ključne su 3 stavke, utvrđuje se najduže vremensko razdoblje od 7 godina uzastopnih u kojem isto revizijsko društvo može obavljati zakonsku reviziju za istu kreditnu instituciju. Potvrđeno je postojeće stanje iako revizijska uredba dozvoljava do 10 godina. Nastavak obavljanja zakonske revizije kreditne institucije istom revizorskom društvu, dopušten je nakon proteka 4 godine, a revizorsko društvo, ne smije za kreditnu instituciju obavljati nervizorske usluge propisane uredbe bez korištenja iznimki u godinu koja obavlja zakonsku reviziju. Također, dorađene su odredbe u vezi sjecanje kvalificiranog udjela, usklađuju se odredbe o imatelju kvalificiranog udjela u kreditnoj instituciji sa smjernicom bonitetnoj procjeni stjecanja i povećanja kvalificiranih udjela u financijskom sektoru koja su usvojila europska nadzorna tijela. Uvedena je dodatna zaštita vjerovnika pri spajanju i pripajanju kreditnih institucija. Izmjenama se uvodi upravo dodatna zaštita vjerovnika i klijenata kreditnim institucija u navedenim slučajevima, dakle, spajanje i pripajanja kreditnih institucija sa sjedištem u RH i izvan nje. Detaljnije su razrađena prava i obveza u slučaju osnivanju podružnica. Dorađuju se odredbe koje se odnose na poslovanje i superviziju podružnicu kreditnih institucija iz drugih država članica. Također, postupak sanacije u manjoj mjeri je dorađen, preciziraju se ovlasti nadležnih tijela prilikom provođenja postupka sanacije kreditne institucija, tako da DAB ili Državna institucija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka može donijeti odluku o postojanju uvjeta za utvrđivanje nedostupnosti depozita, a na temelju te odluke HNB moći će donijeti rješenja o nedostupnosti depozita. I konačno, veliko poglavlje naravno je posvećeno zaštiti potrošača. Dakle opće informacije o uslugama su unaprjeđene, besplatna dostava otplatnog plana, propisano je da kreditna institucija je dužna potrošaču na njegov zahtjev besplatno i u svakom trenutku tijekom cjelokupnog trajanja ugovora o kreditu, staviti na raspolaganje izvještaj u obliku otplatnog plana. Također, obveza vraćanja brisanog očitovanja i svih instrumenata osiguranja otplaćenog kredita, propisuje se da je kreditna institucija dužna najkasnije u roku od 15 dana od dana otplate kredite, u cijelosti, bez naknade i na ugovoreni način, obavijestiti potrošača o otplati cjelokupnog kredita i informirati ga o načinu preuzimanja brisanog očitovanja iz svih instrumenata osiguranja otplaćenog kredita. Također u okviru prelaznih odredbi propisana je odredba vraćanja svih instrumenata osiguranja otplaćenog kredita u roku 2 godine ili bez odlaganje na zahtjev potrošača. Za kredite koji su u cijelosti otplaćeni unutar 10 godina prije stupanja na snagu ovog zakona. Kupoprodaje plasmana, propisuje se da je kreditna institucija dužna u slučaju sklapanju ugovora o kupoprodaji plasmani, u pravilu je riječ o cesiji, dužnik čiju je plasman, odnosno, kredit prodan, dostaviti izvještaj o ukupnom stanju duga, sa stanjem na dan prijenosa tražbine i strukturu dugovanja prema stavkama slijedećima, glavnica, kamata, naknada, odnosno, naknade i dr. troškovi. Taj se izvještaj o ukupnom stanju dostava dostavlja uz obavijest o ustupanju tražbine, odnosno, plasmana za koju suglasnost dužnika potrošača nije potrebno. Također je unaprijeđen nadzor koji provodi HNB, budući da je na teritoriju RH, osnovane i podružnice kreditne institucije iz drugih država članice, bili je potrebno precizirati ovlasti koje HNB ima u segmentu praćenja zaštite potrošača kod kreditnih institucija iz drugih država članica, koje svoje usluge pružaju na području RH. Kreditnim institucijama iz drugih država članica, koje svoje usluge pružaju na području RH, neposredno ili preko podružnice prema pravilima o jedinstvenoj putovnici, odobrenja za rad da nadležna tijela država članica u kojima su osnovane. Što znači da i HNB nije ovlaštena nadzirati na način kako nadzire kreditne institucije koje su od HNB dobile odobrenje za rad. Predložene izmjene naravno ponavljam još jedanput imaju za cilj kvalitetniju zaštitu potrošača. Konačno stupanje a snagu prema ovom zakonu preloženo je 8 dana od dana objave u N.N. ovo je prijedlog zakona, dakle prvo čitanje i sigurno da smo naravno spremni čuti vaše sugestije i komentare, odnosno, sve ono što smatrate da može doprinijeti unapređenju ovog postojećeg prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prva je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću, ja ću samo 2 prijedloga imati koja ćemo službeno dostaviti između 2 čitanja. Pa jedan prijedlog bi se odnosio na čl.135. gdje bih preložio da se doda novi stavak 2, kojim bi se propisao da banke u svim onim ugovorima u kojima nisu ugovorile promjenjivu kamatnu stopu na pravilan način. Dakle, ugovorima u kojima nisu govorile parametre, nego su ih jednostrano definirali. Da se u takvim ugovorim odredi, da se ne smije primjenjivati kamatna stupa veća od početne ugovorene kamatne stope. Na taj način mi bismo ispoštovali i pravorijek kolektivne presude, u kojoj jasno rečeno da se banke tako više ne smiju ponašati, ali su se banke tako nastavile i dalje ponašati. Dakle preloženo u tom čl.135. novi stavak 2 kojim bi se ograničila kamatna stopa u kreditima u kojima je ona nezakonito ugovorena, bez parametara, na najvišu moguću početnu kamatnu stopu. Drugi prijedlog se odnosi na čl.68. gdje predlažem iza dodanog stavka 8 dodaje novi stavak 9 kojim bi se utvrdilo, evo ja ću pročitati, da sad ne interpretiram ono što sam već napisao, ovako. Prije potencijalne prodaje plasmana, radi se o cesiji, kreditna institucija obavezna je ponuditi dužniku otpis dijela duga o postotku smanjenja duga za planiranu prodaju plasmana novome vjerovniku, te omogućiti dužniku da plati ostatak duga u roku od 8 dana ili u roku od 60 dana ako je kreditno sposoban da plati dug novim kreditom. Dakle, time bi se dodatno zaštitili potrošači gdje banka prodaje novom vjerovniku dug, ali u jako smanjenom iznosu, recimo 80% manjem. Onda bi se na temelju takve zakonske odredbe, banka im bi morala ponuditi dužniku umanjenje glavnice i svih dugova za 80%, ima omogućavanje da on vrati tih 20%, a ne da se ovo proda. Eto, hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre Marić. Evo vi danas više puta spominjete zaštitu potrošača, mene zanima pored tolike brige vaše za potrošače, kako je moguće da u Hrvatskoj stotine i stotine tisuća građana se nalazi u blokadi pod ovrhama, u nemogućnosti da otplaćuju svoje kredite? Vjerojatno ste upoznati sa rezultatima Ekonomskog instituta da 70% građana ne može živjeti od plaće. Znači mi ne pričamo o nezaposlenima, ne pričamo o socijalnim slučajevima, pričamo o zaposlenim ljudima i 70% njih ne može preživjet mjesec sa plaćom. Znači očito ta zaštita potrošača nije dobra jer se ljudi nalaze u dužničkom ropstvu. Evo tijekom današnjih ovih rasprava o kreditnim institucijama ja sam si dao truda pa sam pogledao malo po internetu te kreditne institucije o kojima mi raspravljamo i postoji cijeli niz institucija kreditnih za kreditno nesposobne građane, ponavljam još jednom, tako se zovu za kreditno nesposobne građane. I sada ako mi imamo kreditno nesposobne građane kako je moguće da se njima daju krediti znači da ih se još dodatno uvaljuje u probleme, a svi oni na svojim naslovnim stranicama imaju napisano imamo odobrenje Ministarstva financija, licenca Ministarstva financija. Sada ja vas želim ovdje pitati, da li vi osobno potpisujete licence agencijama koje nude kredite kreditno nesposobnim građanima, agencijama koje nude kredite ljudima do 84 godine starosti, s tim da mene zanima koliko takvih uopće ima građana u RH, koje dopuštaju kredite građanima i koji imaju crne liste i blokade i ovrhe bez ovjere poslodavca, bez provjere HROK-a, kako je to moguće? Znači objasnite mi tu vašu brigu za zaštitu potrošača sa ovim potezima koje vučete po drugoj strani. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi je u ime Kluba zastupnika SDP-a će govoriti uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo danas jedan paket zakona iz Ministarstva financija. Većina se radi o uskladama sa EU direktivama, pogotovo ovaj jutrošnji prvi Zakon o reviziji kojeg sada moramo implementirati u ovaj Zakon o kreditnim institucijama, znači to su dva komplementarna zakona koja se međusobno nadopunjuju i jedna od najvećih novina u ovome zakonu i izgleda dosta ovako ima jako puno članaka se mijenja, mijenja se vezano za mijenjanje nadzora nad revizijom o kojoj smo jutros govorili, pogotovo revizija od javnog interesa gdje su kreditne institucije tu s posebnim naglaskom. Također u ovome zakonu kao što je uvodno ministar rekao jedna da ne kažem zahtjev, preporuka Europske komisije da se nešto što je nekad bilo u internim procedurama HNB-a sada direktno upiše u zakon, da se ta odredba još uvijek da se još pojača da ne bi bilo da nema kroz određenu zakonsku regulativu odredbe supervizorskih mjera za te kreditne institucije koje su slične po rizičnosti po tom plasmanu. Znači određena tehnička poboljšanja zakona u odnosu na ono što je već bilo primjenjivano. Međutim ono što mene ovdje posebno da ne kažem veseli, ali raduje što je posebno naglasak na zaštiti potrošača ovo što je rekao i kolega Bunjac, pa me sada zanima da li je da je bio možda nekad prije u ovom Zakonu o kreditnim institucijama da se možda davalo HNB-u ovlasti da ima široku primjenu na zaštiti potrošača i na onim kreditnim institucijama koji nisu imali odobrenje HNB-a nego koji su poslovali iz inozemstva, da li bi nam se dogodilo pitanje RBA zadruga. Iščitavajući sadašnji ovaj zakon takav oblik poslovanja RBA zadruga više ne bi bio moguće jer je cijelo vrijeme HNB govorila da, da mi smo imali određene probleme u zakonu, mi ne možemo one koji nude kredite tu po našim otocima itd., našim građanima koji nisu kreditno sposobni ne možemo im ništa jer mi nismo za njih regulirani pa onda kažu to radi Vlada. Vlada isto nema instrumenata jel nema zakonski da prati taj dio, i to je ono što očekujemo od HNB-a njihovu proaktivniju ulogu. Ako je to to, da kažemo da dogodilo nam se taj dio nismo to imali regulirano, a sada poboljšavamo to u zakonu i predlaže se da HNB proširi ovlast praćenja zaštite potrošača i na kreditne institucije iz drugih država članica koje svoje usluge pružaju na području RH. Do sada je HNB pratila zaštitu potrošača samo u kreditnim institucijama koje je izdavalo odobrenje za rad, a kreditnim institucijama iz drugih država članica koje svoje usluge pružaju na području RH neposredno jel često su oni i dolazili na hrvatsko tržište, neposredno da ne kažem o onim torbama koje su prebacivali preko granice ili preko podružnica prema pravilima o jedinstvenoj putovnici odobrenje za rad nadležna tijela država članica u kojima su osnovane, što znači da HNB tada nije bila ovlaštena nadzirati. Tako da predloženim izmjenama se predlaže proširiti opseg ovlaštenja HNB-a i na kreditne institucije iz drugih država članica koje svoje usluge pružaju na području RH, a sve sa ciljem kvalitetnije zaštite potrošača. E ako je to taj članak koji sprečava pojavu nekakvih u budućnosti tzv. nekakvih novih RBA zadruga, a ja se nadam da je zato se to i predlaže, postavlja se pitanje zašto jer je morala Vlada prvo reagirati, Vlada gospodina Plenkovića da donesemo zakon odnosno gospodin Škibola, da reagiramo na taj dio, a onda iza toga dolazi ovaj jedan dio. Postavlja se pitanje zašto i šta je djelovala HNB te kredite evo dobro se sjećam … gospodin Šuker čini mi se 2003., četvrte su već bili na hrvatskom tržištu. Sad od 2003. do 2017. godine HNB kaže da, da mi to nismo mogli, evo sad dodajte taj zakon pa ćemo mi to moći raditi. Znači to je ona proaktivna uloga monetarne politike i kreditnih institucija, onaj koji nadzire taj dio kreditnih institucija, i da kaže da, Vlada vi nemate tu nikakvu ingerenciju jer mi pratimo cjelokupni ulazak, monetarni ulazak u Hrvatsku, znači koliko novaca ulazi, to nije sad pitanje ovog preko granice, hoće li carina gledati, znači one prate monetarne agregate koliko jesu i koliko je i koliko može ući tog vrućeg kapitala i cijelo vrijeme nam se zapravo događa jedan kaos kod hrvatskih građana jer hrvatska Vlada nije imala instrumenata operativnog kako to zaštititi u tom kontekstu. I onda zapravo sada dobivamo, što kažem, što je pohvalno, ali samo postavljam pitanje kolegi iz Narodne banke, znači 13, 14 godina čekaju te nekakve jače zaštite potrošača gdje samo kažemo evo, sad mi možemo kontrolirati i one koji dolaze iz drugih zemalja, nemaju odobrenja za rad, a znamo da su te monetarne institucije zapravo u nekakvim vlasničkim odnosima onih istih kreditnih institucija koje već posluju na tržištu RH. Tako da svakako u tom djelu, taj dio pohvaljujemo ako se to odnosi na to ja sam to tako barem iščitao. I da li će to osnažiti nepojavljivanje sutra kojekakvih, kao što je rekao gospodin Bunjac, kreditnih posrednika koji nude raznorazne kredite, ne znamo da li su oni, pod čijim nadzorom, pogotovo ovo zabrinjava ako se radi o tome da oni daju određene kredite bez provjere kreditne sposobnosti i mislim da je to ponovno jedna sličan slučaj onih kao što se pojavilo kod RBA zadruga. Jer imate u nekakvom poslovanju takvih obila bankarskog, gdje zapravo kada dolazite jednostavno kažete ne može dobiti, ne možete puštati takav oblik novca na tržište jer znate da će se za nekoliko mjeseci zapravo naći tu ljudi u problemima. Ovdje se također koliko sam razumio, dorađuju na tehničkoj razini odnos između DAB-a odnosno Državne agencije za sanaciju osiguranja štednih uloga i HNB-a kod provođenja određenih postupaka sanacije prvenstveno u tom djelu da HNB ne može oduzeti odobrenje za rad kreditnoj instituciji u sanaciju sve dok takav postupak traje i u drugom slučaju da se predlaže odluku od nedostupnosti depozita kod kreditne institucije koja se nalazi u postupku sanacije da donese DAB jer ona provodi sanaciju kreditne institucije nastojeći postići ciljeve sanacije koja podrazumijeva ponovnu uspostavu znači redovnog poslovanja. Ako to nije moguće, znači DAB može podnijeti prijedlog za stečaj kreditne institucije u sanaciji. Kaže se da DAB provodi sanaciju i kaže da je najbolje upoznata sa stanjem u kreditnoj instituciji, to mi baš nije nikako, da je DAB koji kasnije tek dolazi, kada je banka u problemu, da je bolje upoznata nego sama HNB koja cijelo vrijeme bi trebala imati, ono što danas smo govorili, kontrolu nad tom kreditnom institucijom i da stalno im šalju određene izvještaje prema HNB-u, HNB stalno radi određene supervizijske mjere u tim kreditnim određenim institucijama a DAB tek dolazi poslije ukoliko se zapravo dogodila određena posljedica. Ali dobro, ako su se tako dogovorili vjerujem da je dobilo pozitivno mišljenje i od HNB-a i od DAB-a, ako su se oni tako dogovorili da je njima lakše operativno ovakav način rješavati taj dio. Da li postoji postoje određena sredstva ili ne, ja nemam ništa s tim protiv. Znači klub SDP-a podržava prijedlog izmjena i dopuna Zakona o kreditnim institucijama. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, imao dvije replike. Prva uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, sjetite se i sami, do prije 2, 3 godine ne daj Bože da je netko se usudio nešto protiv HNB-a. I mlađi kolege to vjerojatno ne znaju, ali treba ući malo na web stranice, pa pročitat što se govorilo, što se pričalo o HNB-u. Dakle, to je neovisna institucija i ne daj Bože bez obzira iz koje političke opcije, da je netko dirnuo ili prigovorio na rad HNB-a. Ja sam se to jedanput slučajno usudio napraviti dva puta kao ministar, tri mjeseca su me razvlačili a samo sam postavio pitanje kako HNB može donesti odluku o povećanju obvezne rezerve a bez da su se razgovarali sa ministrom financija? Vi se sjetite najava Dnevnika, guverner je rekao, guverner je prognozirao i to je bilo Sveto pismo, ne daj Bože da se neko tom suprotstavio. Međutim, danas kad se gledaju sa određene vremenske distance neke stvari, onda to izgleda malo drugačije jer ako pogledate i ovaj zakon i direktivu EU-a, nigdje ne piše da HNB nije mogao nešto napraviti. Ali radi mlađih kolega i kolegica, vi znate da dandanas HNB ne prizna HBOR kao banku, kao kreditnu instituciju. Neće je kontrolirati, neće ju revidirat, vi to njima naprosto ne možete narediti. A nema ministra financija kojem nije bilo u interesu da HBOR bude u sklopu tih kreditnih institucija, i da ga HNB kontrolira i revidira. Ista priča, oni famozni krediti na stupovima, evo tu su kolege iz Ministarstva financija. Tražeći pravno kako te ljude naprosto privest pred zakon, kako netko može nuditi kredit na stupovima ili za brisača. Međutim, kad budem govorio u raspravi, onda ću govoriti o tome, nije nekada u Hrvatskoj bilo lako dobiti kredit kao danas. Ali o tome ću u svojo raspravi u ime kluba.
Slijedeća replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Lalovac, vi ste u svojoj raspravi govorili o tome kako u Hrvatskoj djeluju i strane kreditne institucije vrlo sumnjivoga karaktera, evo je dno pitanje, jedna konkretan slučaj. Imamo banku Feratum, to je banka sa Malte, Malta je inače poznata kao centar zajedno sa Ciprom, u pranju novca. Ta banka nudi kredite u Hrvatskoj, nema niti jednu jedinu poslovnicu. Nigdje ne možete naći poslovnicu te banke, objavljuju ponude za kredite na internetu i na to, u svojoj ponudi kredita daju potpuno lažne informacije. Oni konkretno tvrde da ako uzmete 5000 kuna kredita kod njih i vratite nakon mjesec dana, da morate vratiti 5030 kuna ili da vas je kompletna kamata sa troškovima iznosi 30 kuna. A kad ako biste zaista uzeli kredit kod njih, morali biste nakon mjesec dana vratiti 6000 kuna. Znači morali biste vratiti gotovo 20% veći iznos nego od onoga što vam je ponuđeno. Znači, mi imamo banku, koja je strana, koja nema poslovnicu u RH, koja posluje na teritoriju RH i koja daje lažne informacije. Ministar Marić mi ne želi odgovoriti. On misli da to što ja govorim je nebitno i što kaže guverner Vujčić, ali ljudi te kredite uzimaju i nasjedaju. I nakon toga traže zaštitu. A zaštitu je trebao dati onaj koji regulira tržište koji je unaprijed trebao jednostavno spriječiti rad takvih kreditnih institucija. I tu nastaje problem dužničkog ropstava. Nitko ne pada u dužničko ropstvo zato što je dignuo stambeni kredit u banci, nego ljudi najčešće padaju u dužničko ropstvo tako što uzimaju kredite od tzv. kreditnih posrednika, kartičarske kuća i svih onih ostalih lihvara koji po Hrvatskoj slobodno posluju, a nitko im ne želi stati na kraj. Zašto im ne želi stati na kraj? To je vjerojatno zato što je s njima povezan. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće je Klub zastupnika onaj Živog zida u ime koje će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo imamo danas ovdje raspravu. Ona je jednosmjerne naravi, jer na pitanja koja se postavi ministar financija, on ne želi odgovoriti. Pa ali u svakom slučaju drago mi je da onda barem slušaju građani kojima se ovom prilikom prije svega obraćam. Znači mi slušamo ovdje po ko zna koji put priču kako se ova Vlada i nadležna tijela brinu za svoje potrošače, za građane, kako je sve idealno i lijepo. Evo, uveden je red, a iz dana u dan svjedočimo tome da je dakle, kako pokazuju istraživanja Ekonomskog instituta, 70% građana ne može preživjeti mjesec. Jer kako mi onda pričamo o regulaciji, kako pričamo o zaštiti potrošača, kada smo u takvom žalosnom stanju. Ponavljam pitanje još jednom, kako je dakle, moguće, da u Hrvatskoj postoje tolike kreditne institucije koje daju kredite mimo svih pravila koja su propisana, između ostaloga i ovih pravila koja su propisana Zakonom o stambenom potrošačkom kreditiranju. Kako je moguće da u Hrvatskoj postoji cijeli niz građana koji ima veće kreditne rate, nego što ima primanja? Znači ljudi imaju veće rate kredita, nego što imaju mjesečna primanja. Pa evo i sam ministar Marić je imao veće rate kredita, nego je imao primanja svojega. Evo, ja bi htio i njega zaštititi od toga, da u buduće se tako nešto više ne bi dogodilo. Vjerujem da je jako patio dok je imao takvu situaciju, ali sad se situacija poboljšala, koliko smo vidjeli iz njegove imovinske kartice. Kakve su to banke i kreditne institucije na banderi pokraj tramvajske stanice? Pa dajte, idemo zajedno prošetati, evo tu dole do Jelačić placa, 20 banaka na zidu neke kuće. Daju kredite do 84 godine, na 70% primanja, ne treba HROK, nema veze crna lista blokada. Nema veze što nemate kreditnu sposobnost, samo uzmite, potpišite. To je ko da kad kockaru nudite novac, on će uzeti što god mu ponudite, neke je kamate 300%, on će uzeti, jer je očajan. Ali vi biste morali brinuti za svoje građane, za koje tako često sad i spominjete, jer Hrvatska je socijalna država između ostalog, po točki 1 Ustava. A vi dozvoljavate da se u Hrvatskoj gomilaju socijalni problemi, socijalni slučajevi. Građani su u dužničkom ropstvu. Kada su građani u dužničkom ropstvu, gospodarstvo i društvo se ruši. Država se ruši. Ljudi bježe iz zemlje ili prelaze u ekstreme. Jako puno ovih ekstrema koje smo mogli vidjeti u zadnje vrijeme, nastalo je zbog toga što je gospodarska situacija loša. Gdje nastaje ksenofobija, mržnja? Nastaje u tome što ljudi ne mogu preživjeti. To su generatori društvenih problema. I u konačnici, vi ih potičite. I u konačnici vi ih potičete. jer vi i HNB, ne činite ništa da zaštitite građane. Donosite zakone teoretski da, teoretski, ali provedba je nikakva. Nema zahtjeva. Da je doista provedba ovih zakona kako treba biti Ferratum banka ne bi poslovala u Hrvatskoj. Građani ne bi imali zaduženost veće od 1/3 svojih primanja. Svako ovdje prisutan i neprisutan i građani koji imaju manja primanja, mogli bi preživjeti sa 2/3 da im ostane, ali im ne ostane. Jer u hrvatskom registru obaveza korisnika se ne upisuju sva kreditna zaduženja. Ferratum banka neće biti otpisana. Krediti potrošački po karticama, Diners, American, Visa neće biti upisan u Hrvatski registar obaveza koristi. A to su sve stvari koje biste vi mogli riješiti ali nemate tekst. I što je najstrašnije od svega? Ponavljam još jednom, najstrašnije od svega je to što sve te lihvarske institucije imaju vašu licencu, oni se s tim ponose. Licencu je izdalo Ministarstvo financija. Pitam ministra Lalovca, veli ja nisam nikada potpisao, pa onda tko je? Jeste vi? Pazite sad kako te kreditne institucije navodno nude kredite građanima. Svjedok Iva Vrbančić, svjedoči o tom kreditnoj instituciji, ne znam, sad kak se zove, Atom, Hit, svejedno, kredit mi je odobren isti dan, isplata također, a uz to nisam trebala gubiti vrijeme na obilaženje banaka i slanje papira. Jednom riječju bravo. Tko je to Marina Galović, tko je ona? To mi liči ko na onaj Čang Šlang čaj, uzmi i svi tvoji problemi će biti riješeni za 5 minuta, izgubiti ćeš, ne znam, 50kg za mjesec dana, izgledati ćeš ko filmska zvijezda, tako i ovi krediti. A šta se u konačnici onda dogodi? U konačnici se dogodi da se građana u jednostavno zbog neznanja, jer on ne mora imati znanje niti je za to obrazovan iz ekonomije, iz prava, zataknut u dužničkom ropstvu u kojem ostaje cijeli život, gospodine Marić. Cijeli život. I gubi ne samo svoje dostojanstva, nego gubi svoj obiteljski život, gubi svoj dom i gubi sam smisao postojanja. A vama je to naravno pitanje na koje vi ne želite odgovoriti. Vi ste se sakrili iza vašeg Zakona o kreditnog institucijama, o stambenom potrošačkom kreditiranju i sretni ste i zadovoljni jer imate lijepo napisani papir, a život u Hrvatskoj je nešto sasvim drugo od vašeg papira. I to je ono što biste trebali konačno povezati. Teoriju sa praksom. Iz tog razloga, ja se slažem sa kolegom Pernarom, koji je rekao, da ovi zakoni probleme rješavaju tek parcionalno, da se oni ne bave uzrokom problema i da oni neće riješiti ni ovaj zakon ni ovaj malo prije od stambenog, potrošačkog kreditiranju probleme hrvatskih građana. Oni će u najmanju ruku ostati isti, a vjerojatno će postati još gori, još teži. Tako da vas s te strane molim, da konačno počnete poduzimati stvarne korake prema rješavanju dužničkoga ropstva, a rezultate tih stvarnih koraka očekujem da se vide tamo gdje je to potrebno, a to je u smanjenju broja blokiranih građana, plus smanjenju broja ovrha i u smanjenju broja koje kakvih lihvarskih institucija kojima smo svaki dan svjedoci da se množe sve veće i većem broju. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite.
Kolega Bunjac ovo o čemu ste vi govorili, mislim da je ipak, da se radi o nekakvom proširenju i da je za sada još uvijek preuranjeno izvoditi takav zaključak, to je nešto što se u literaturi naziva državni terorizam. Dakle, ekonomija koja ne vodi račune o svojim građanima, koja ne vodi računa o financijskoj moći svojih građana, ta država, makar prema dakle, autorima, radi i vrši jedan teroristički čin. Meni se čini da se ne nalazimo u takvoj situaciji i da kad kao saborski zastupnici obrazlažemo neke zakone, da bi ipak trebali voditi računa o tome da nam polazne točke i polazne pozicije budu usmjerene prema tome kako ćemo razvijati društvo, kako ćemo razvijati politike u kojem ćemo uspjeti integrirati potrebe i mogućnosti naših građana, a ne da polazimo sa pozicija zastrašivanja. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Pa ja vjerujem da je vama dobro isto ko i ministru Mariću. Ali ja govorim u ime onih građana kojima nije dobro. Ja svakodnevno evo i sada dobivam poruke dok traje ova rasprava u kojemu su mi građani pišu doslovce isto ko i zastupniku Pernaru očajnička pisma. Cijeli dan odgovaram na e-mailove, cijeli dan odgovaram na telefonske pozive i evo ljudi su mi došli i na vrata Sabora danas, možete dole provjeriti kod saborske straže i to 3 puta. Da me upozore na situaciju u kojoj se nalaze, a ta je da doslovce nemaju šta jesti. I te poruke koje dobivate od građana, a možete ih i vi dobiti ukoliko se budete interesirali, su potpuno opreci sa ovime što mi danas ovdje slušamo. Jer ako bi mi prihvatili ovo što nam govori ministar Marić i njegovi sljedbenici, a i vi koliko vidim. Tada bismo stekli dojam da je Hrvatska u biti na jako dobrom putu, da nam je sve bolje, da se nemamo šta žaliti. U biti najbolje da svi dignemo ruke odmah za ovaj zakon, da riješimo ministra Marića svake daljnje polemike u ovom Saboru, sjedenja i to je to. To je poruka koju vi šaljete. Vi biste trebali biti oporba, a vi napadate oporbu. VI se bavite oporbom u svojm izlaganju. A vratite se onda HDZ-u ko što ste bili, u biti čini se da vam je žao što su vas oni onako otpilili u travnju upravo zbog ministra Marića. A vi mu sad još dajete podršku. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Pa prije nego što počnem konkretno govoriti o ovom prijedlogu zakonu, s obzirom da danas cjelokupnu raspravu, znate što, u financijama je vrlo teško i vrlo opasno govoriti o nekim stvarima ako ne uzmete potencijalne uzroke, određena kretanja, pa tako i kad govorimo o kreditima, o kreditnom zaduženju, ja se sjećam 2005. godine kad su izdane prve kunske obveznice jer se to smatralo strahovitim uspjehom jer kreditne institucije u RH i financijsko tržište uspjelo skupiti par milijardi kuna da otkupi obveznice RH. Međutim, svi danas kada govore pričaju kao da je uvijek u Hrvatskoj, hrvatske građene, hrvatska poduzeća su mogla dobiti kredit samo tek tako. A isto tako zaboravljaju kolike su bile prosječne plaće, ja ću uzeti nekakvu referentnu godinu 2000. i 2008. prije početka one velike financijske i gospodarske krize i povuć paralelu s tim koliko se tada moglo kupiti za jednu prosječnu plaću koliko se može kupiti danas i da je Hrvatska potpisala sporazum o početku pregovora za ulazak u EU, da se financijsko tržište otvorilo itd. Dakle prosječna plaća u Hrvatskoj 2000. je bila 3.326 kuna, 2008. prije početka gospodarske krize je bila 5.178 kuna. Istovremeno broj zaposlenih u Hrvatskoj je bio nešto manji od milijun i 300 tisuća, a 2008. je bio milijun i 518 tisuća. I sada imate dvije stvari, s jedne strane otvara vam se ono što do sada niste mogli primirisati da tako budem, koristim jedan izraz možda nije prigodan ali često se koristi u našem jeziku ni u ludilu, dakle kreditne kartice, kredite. Imate s jedne strane da vam se to otvara i s druge strane imate da vam rastu plaće, da vam raste zaposlenost i to automatski dovodi do nečega, a to je velika ekspanzija ovisnosti hrvatskih građana o kreditnim institucijama. To je činjenica. Druga stvar, statut HNB-a u Hrvatskoj je bio bez obzira na političke opcije nepolitičke opcije i one neovisne i ovakve, onakve, to je bila sveta krava, nju se nije smjelo taknut nije se smjelo dirnuti, oni su sve najbolje znali, oni su sve dirigirali. Ne daj Bože da se neko usudio nešto reći, to su naprosto činjenice. I upravo u tom periodu o kojem ja sada govorim, dogodili su se švicarci, dogodila su se silna kreditna zaduženja zbog kojih su mnogi nažalost danas naši sugrađani blokirani jer ili su ostali bez posla ili su se promijenile neke stvari. Isto tako, da li je neko mogao reagirati ili nije, to će ostati jedan veliki upitnik. I zato mi je drago da će se konačno primijeniti odredbe direktive 103 CRD/IV kojim se dakle HNB-u da pri provođenju supervizija i pri primjeni supervizijskih mjera na kreditne institucije istih i sličnih profila rizičnosti npr. slični modeli poslovanja i europski položaj izložnosti koristi jednak način obavljanja supervizije i jednake supervizroske mjere kao i za takve institucije u Hrvatskoj. Isto tako mi možemo komotno reći da je HNB to morala raditi i bez ove odredbe u zakonu, nitko to njoj ne bi branio i niko joj se ne bi mogao suprotstaviti. A kada govorimo o Raiffeisen štedionica, ja mislim da od svih ovih zastupnika za ovom govornicom ja sam najviše govorio o tome, čak sam dao i prijedlog Vladi u ime kluba HDZ-a da se obustave sve ovrhe i svi postupci dok se jasno ne definira kakav je ustvari uopće položaj bio tih jer ono što je rekao kolega Lalovac, nažalost neki su dolazili sa torbama novaca, bili posrednici, uknjiživale se u zemljišno-knjižnim uredima i na kraju imamo situaciju kakvu imamo. Da je to sve povezano unutar države vjerojatno se neke stvari ne bi dogodile. Ali ovo sam osjećao potrebu za reći jer danas smo čuli ovdje svega i svačega, a ljudi kada su pritisnuti nedaćom onda jasno da traže izlaz i spas u bilo čemu. Ali ništa se nije dogodilo slučajno i ništa nije nastalo slučajno i niko nikoga nije s puškom prisilio da ode dignut nekakav kredit. Ali ako vi imate gospodarski rast od 5%, ako imate godišnji rast plaća 7, 8%, ako imate povećanu zaposlenost logična je stvar da građani samim tim si žele priuštiti nešto više. Pa to je najnormalnija stvar u životu svakog čovjeka, da si hoće priuštiti stan, da si hoće priuštiti ovo ili ono prema tome to su činjenice i to je u prirodi svakog čovjeka. I nemojmo sada govoriti da je to nešto negativno jer da se čovjek tako ne ponaša vjerojatno napredak civilizacije ne bi bio ovakav kakav je. I tu ću stati što se tiče ovoga dijela. Dakle što se tiče samo oko ovog zakona, praktički kolega Lalovac i ja i svi ostali koji bi raspravljali bi u principu mogli ponoviti ovo što je ministar rekao, to su čisto tehničke stvari, dakle tu ne možeš ni ovako ni onako. Ako smo danas podržali Zakon o reviziji onda je logična stvar da se taj zakon primjenjuje i na kreditne institucije i da umjesto deset godina stavimo sedam godina da ne može jedno revizorsko društvo duže vršiti reviziju. Isto tako ako smo svjesni činjenice da su banke u proteklim vremenima koristile svoju poziciju i prema građanima se odnosili na određene načine, da nam se kao članici EU pruža mogućnost da to zakonski reguliramo i da zakonski eliminiramo, onda je logična stvar da se to ugradi kao i zakonska odredba, crno na bijelo tako da više nikome ne može pasti na pamet da interpretira određene zakonske odredbe kako njemu paše. Dakle, da ne ponavljam ono sve što je ministar govorio o tome kako će se ovim zakonom štititi potrošače, što su banke dužne poslati kao obavijest građanima u trenutku i kada se otplati kredit i kada dođe do otkupa duga itd., dakle to su sve tehnikalije. Međutim, cijela ova situacija u Hrvatskoj nije nastala slučajno. Ja sam govorio o određenim makroekonomskim pokazateljima, određenim događanjima koja su bile preduvjet da se ovo dogodi, da plaća u Hrvatskoj od 2004. do 2008. nije rasla kako je rasla, da se nije povećala zaposlenost sigurno da kreditna sposobnost hrvatskim građanima ne bila ovolika kolika je. I druga stvar, kolegice i kolege, bez obzira što razmak između 2000. i 2017. je samo 17 godina, međutim, ima nas tu dosta koji smo i tada imali nešto godina, kad pogledate samo onu hrpu kućnih računa kolika vam je bila 2000., koliko vam je danas 2017., onda će vam postati jasno koliko ste 2000. za plaću mogli više kupiti nego što možete kupiti danas. Dakle, samo od toga, i kad govorimo o ovim problemima o kojima govorimo danas cijeli dan, onda naprosto to ne smijemo izbit iz uma, iz vida, i isto tako konstatacija, da nismo postali članica EU-a, da nismo postali jedna dio zajedničko financijsko-gospodarskog tržišta, možda si mnoge stvari ni kolega Lalovac dok je bio ministar ne bi mogao priuštiti jer bi bio vjerojatno priklješten sa nekim stvarima, a isto tako danas i kolega Marić. Ali danas smo u poziciji da uredimo određene zakonske odredbe i da na određen način zaštitimo svoje građane da ne plaćaju ono što ne trebaju platiti. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Znači ako sam dobro shvatio, uvaženi zastupniče Šuker, vi tvrdite da se 2000. moglo kupiti više nego što se može kupiti danas. … [[Upadica Šuker, ne razumije se.]] Tvrdite obrnuto? … [[Upadica Šuker, ne razumije.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, nemojmo, nemojmo…]] Znači u biti ovdje smo čuli tvrdnju da dakle su građani 2000. imali manje plaće nego što imaju danas i da su imali niži standard, da je to bila tvrdnja, da se sad kao standard povećao, ali ajmo pogledati ovu tvrdnju iz službenih statistika. Znači, prosječna plaća je u Hrvatskoj bila 2000. godine 3 tisuće kuna, 2 i pol, 3 tisuće, a sad je 5 i pol tisuća. Koliko ste mogli kupiti benzina 2000. godine za svoju plaću? Evo ja ću vam reći koliko. 740 litara, 740 litara. A u ovom trenutku danas, sa ovom plaćom koju ste ni naveli, možete kupiti 550 litara. Znači, 2000. sam sa duplo nižom plaćom ili koliko je bila, mogao kupiti 250 litara benzina više. To po meni pokazuje da se u biti standard građana srušio. Te iste godine koje ste vi naveli, bila je salata 2 kune, ajde kupite danas salatu kilu za 2 kune, platit ćete bar 10 ili glavicu, kak to već ljudi prodaju. Banane su bile 4 kune. Uzmimo te tablice hrane, tablice voća, povrća, režija, goriva, pa pogledajmo što su si ljudi mogli kupiti prije a što si mogu kupiti danas. Na koncu konca, statistika pokazuje da nas je Rumunjska već prestigla po standardu, baltičke zemlje, sve zemlje osim Bugarske. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Šukera.
Kolega Bunjac, o vremenu o kojem vi govorite do Splita ste putovali 8 sati, a danas putujete 3 i pol sata. Hoćemo još parametre uspoređivati? Kad uspoređujete stvari, a vi ste hvala Bogu dobro u potkovani tome, onda morate stvari metodološki svesti na istu razinu i onda ih trebate uspoređivati. Dakle, ja sam samo iznio par podataka da pokazujem što se događalo i koji je trend bio u Hrvatskoj. A ako ćemo razgovarati o ovoj temi o kojoj vi govorite, onda ajmo vidjeti koliko u tom trenutku je hrvatskih građana imalo mobitel, rekao sam, do Split ste putovali 8 sati ako nije bilo gužve i hrpa drugih stvari. Koliko je tada bilo bežičnog interneta u Hrvatskoj? nije ga uopće bilo. Hoćemo još neke stvari spominjati? Ajmo metodološki stvari postaviti na istu i onda ćemo raspravljati. I meni je drago da ste vi ovo rekli, jer raspravljamo argumentima, vi ste iznijeli jedne argumente, ja sam iznio druge argumente. Vi ste iznijeli da je nešto poskupilo, ali ima drugih stvari da otvaranjem tržišta u Hrvatskoj su mnoge stvari pojeftinile. I kad pogledate prihodovnu stranu proračuna, onda ćete vidjeti da prihod od trošarina je toliki i toliki. Ok, idemo maknuti trošarine na gorivo. Ali otkud ćemo nadoknaditi te 3 milijarde kuna? Ili idemo maknuti onih 60 lipa za auto, zapravo za ceste, 80 lipa, 20 lipa za autoceste, 20 lipa iz HŽ-a, i reći otkud ćemo mi to financirat. Možemo i o tome razgovarat. Ali u onom trenutku kad vi govorite o 700 litara benzina, tada praktički trošarine su bile zanemarive, a kad nam opet ne bi netko rekao potpisali ste po direktivama EU-a, imate propisano koliko može biti najniža trošarina na dizelsko gorivo i Hrvatska se toga držati zbog jedinstva tržišta. I to su sve činjenice od kojih mi ne možemo pobjeći ali ja sam samo pokušao navesti 2, 3 suhoparna podatka da vidimo koji su trendovi bili.
Hvala lijepa. Sad imamo pojedinačnu raspravu, uvaženi zastupnik Pernar, nema ga, gubi pravo na govor. Time ja zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z.E. broj 176. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za, 8 suzdržanih i 2 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na: - Prijedlog Zakona o provedbi uredbe (EU) 2015/2365 o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe, prvo čitanje, P.Z.E. br. 175 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Evo prijedlog Zakona o provedbi uredbe transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe, možda će neki od vas i postaviti pitanje zaista o samom nazivu ove uredbe, ja moram odmah napomenuti dakle, i mi smo si postavili to pitanje ali obvezi smo u ovakvim slučajevima, zaista onaj izvornik prevesti u potpunosti na hrvatski jezik. Ja bih dozvolite mi nekoliko riječi rekao upravo na tu temu pa da znamo o čemu se tu točno radi odnosno koje su ključne odrednice same uredbe odnosno ono što prenosimo u naše zakonodavstvo. Dakle riječ je o uredbi koja je objavljena u službenom listu EU dana 23. prosinca 2015., stupila je na snagu dana 12. siječnja 2016. i izravno se primjenjuje u svim državama članicama EU bez potrebe da se ista prenese u nacionalno zakonodavstvo. Dakle unutar uredbe postoje određena područja gdje su državama članicama dana diskrecijska prava ili gdje ista zahtijeva primjenu nacionalnog zakonodavstva. Glavni cilj uredbe je izravno uvođenje niza pravnih obveza tržišnim sudionicima zbog potrebe za povećanjem transparentnosti tržišta financiranja vrijednosti papira, a time i cjelokupnog financijskog sustava. U tom se smislu transakcije financiranja vrijednosnih papira odnosi na repo transakcije, pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe, transakcije kupnje i ponovne prodaje, ….transakcije prodaje i ponovne kupnje … te maržne kredite. Ovom se uredbom uređuju dva važna područja, obvezuju se druge ugovorne strane u transakcijama financiranja vrijednosti papira da pojedinosti o svim transakcijama financiranja vrijednosnih papira koje su sklopili kao i svaku njihovu izmjenu i prekid dostavljaju trgovinskom repozitoriju koji na središnjem mjestu prikuplja i vodi evidenciju o transakcijama financiranja vrijednosnih papira. Uređuju se pravila o ponovnoj uporabi financijskih instrumenata primljenih u okviru ugovora kolateralu. Pri tom se propisuje kako se ponovna uporaba provodi samo ako je druga ugovorna strana koja daje kolateral izričito informirana i suglasna. Tri su ključna područja koja uređuju ovaj zakon. Određuju se tijela nadležna za provođenje nadzora sukladno odredbama njihove podjele nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti zatim mehanizmi kojima se potiču prijave mogućih ili stvarnih kršenja uredbe te se određuju prekršaji za postupanje protivno uredbi i visina novčane kazne za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba na koje se uredba primjenjuje. Ovim su zakonom određena tijela nadležna za provođenje nadzora sukladno odredbama uredbe, njihova podjela nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti. Pa su tako određena i HANFA i HNB kao upravo ta nadležna tijela. HANFA i HNB dužne su uspostaviti djelotvorne mehanizme za zaprimanje i istragu prijava mogućih ili stvarnih kršenja uredbe i daljnje postupanje uključujući uspostavu sigurnih komunikacijskih kanala za takve prijave. Ovdje je u obzir potrebno uzeti i trend rasta prekograničnih aktivnosti te osigurati međunarodnu razmjenu informacija relevantnih za obavljanje svojih zadaća, među ostalim i u situacijama kada kršenje ili sumnja na kršenje mogu biti važna za nadležna tijela u dvije ili više država članica. Na kraju, određeni su prekršaji za postupanje protivno uredbi i visina novčane kazne za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba na koje se uredba primjenjuje s obzirom da države članice imaju obvezu uspostaviti odgovarajući okvir sankcija za povredu odredaba uredbe i predvidjeti odgovarajuće mjere koje moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Predloženo je da ovaj zakon stupi na snagu osmog dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj. Nije ovdje, gubi pravo na raspravu, naravno i kasnije isto na pojedinačnu. Sljedeća je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Pozdravljam ministra sa suradnicima i suradnicama. Uvažene kolegice i kolege. Znači pred nama je Prijedlog zakona o provedbi uredbe 2015/2365 o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe. Na početku moram reći da će klub HDZ-a podržati ovaj zakon. Unošenjem odredbi ove uredbe unosi se niz pravnih obveza tržišnim sudionicima zbog potrebe za povećanjem transparentnosti tržišta financiranja vrijednosnih papira. Time se štiti cjelokupni financijski sustav i u tome smislu transakcije financiranja vrijednosnih papira odnose se na repo transakcije odnosno to su one transakcije koje se s jedne strane odnose na pozajmljivanje trenutno raspoloživih sredstava, a s druge strane na prodaju sa obvezom ponovne kupnje u točno određeno vrijeme sa kamatom po točnom određenim uvjetima, također ona pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe transakcije kupnje i ponovne prodaje, kao što je ministar rekao … te maržne kredite. Ono što je jako važno reći da su ovdje i određene kazne ukoliko se ne držimo ovih pravila. Visina novčane kazne je tu određena, a također se predviđa podjela nadležnosti u sljedećim područjima, u područjima osiguravanja poštivanja obveze o izvješćivanju i zaštiti u pogledu transakcija financiranja vrijednosnih papira i osiguravanje poštivanja obveza u pogledu ponovne uporabe financijskih instrumenata primljenih u okviru ugovora o kolateralu. Sukladno navedenoj podjeli nadležnosti, nadležnost agencije odnosi se na nadzor subjekata nadzor agencije određenih temeljem uredbe 2015/2365 i zakona koji uređuju tržište kapitala, osiguranje, osnivanje i upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima, osnivanje poslovanja mirovinskih osiguravajućih društava, osnivanje i upravljanje otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom te osnivanje i upravljanje alternativnim investicijskim fondovima u RH. A HNB njen nadzor se odnosi na kreditne institucije određen temeljem iste te uredbe i zakona kojima je uređeno osnivanje i poslovanje kreditnih institucija u RH. Malo ljudi ovdje nas u Saboru se bavi pitanjima općenito vrijednosnih papira, ali ovo je jako važno jer nepoštivanje novih pravila, smanjivanjem transparentnosti se ugrožava cijeli financijski sustav određene i države, tako da evo još jednom ponavljam da ćemo podržati u ime kluba zakon te zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
I jednu točku sam propustio, pa moramo i o njoj glasovati. To je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2015/2365 o transparentnosti transakcije financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe, prvo čitanje, P.Z.E. br. 175. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2015./2365 o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe. I drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da se razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 119 glasova za i 2 glasa suzdržana donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na: - Prijedlog zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. broj 169. Predlagatelj je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik, Željko Uhlir. Izvolite.
Dame i gospodo, obavljanja stručnih geodetskih poslova u RH i udruživanju hrvatske komore, ovlaštenih inženjera geodezije, uređeno je Zakonom o obavljanju geodetske djelatnosti, koji je bio donesen 2008., pa mijenjan 2011., 2013. i primjena ovog zakona osigurava da prostorni podaci koji prikupljaju obrađuju, ažuriraju, kontroliraju i distribuiraju osobe koje obavljaju stručne geodetske poslove, budu podloga svim zahvatima koji se obavljaju prostorom. Iz toga razloga, ali i iz razloga općeg društvenog interesa, stručni geodetski poslovi propisani ovim zakonom moraju se izvršavati stručno, kvalitetno i učinkovito. Međutim, važeći zakon bio je usklađen sa Direktivnom o uslugama u unutarnjem tržištu iz 2006. godine i s Direktivom o priznanju stručnih kvalifikacija iz 2005. godine. No zbog donošenja Direktive 2013. godine, kojom je izmijenjena Direktiva iz 2005. godine o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe EU o administrativnoj suradnji putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta, potrebno je izvršiti određena usklađenja u dijelu priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija, te ujednačiti pravila koja propisuje obavljanje stručnih geodetskih poslova od strane stranih osoba, tako da one mogu slobodno obavljati stručne geodetske poslove u djelatnosti u RH, pod istim uvjetima kao i fizički i pravne osobe koje imaju poslovni nastran u RH. Stoga je trebalo preispitati odredbe koje sadržavaju administrativne prepreke za slobodno obavljanje stručnih geodetskih poslova, uskladiti ih sa normativnih rješenjima i praksom država članica EU, naročito onih koji se odnose na poslove vezane uz državnu izmjeru i katastar nekretnina, te poslove vezane uz prostorno uređenje i gradnju u dijelu koje se odnosi na parcelaciju zemljišta za potrebe prostornog uređenja i gradnje i upisivanje izgrađenih građevina u katastar i zemljišnu knjigu, nadzor nad obavljanje tih poslova, te urediti stručni ispit i stručno usavršavanje osoba, koje obavljaju stručne i geodetske poslove. U tom kontekstu izvršena je analiza propisa koji se u okviru država članica EU, regulira pitanje obavljanja geodetske djelatnosti. Rješenja koja se predlažu su na tragu utvrđena najbolje prakse u regulativi koja je prisutna u zemljama članicama, čije su se članice udružile u Europsko udruženje geodeta. Prijedlog zakona pored općih odredbi sadrži posebna poglavlja, s jedne strane, a s druge strane obavljanje stručnih geodetskih poslova u kojima su propisane odgovorne osobe i suradnici. Zatim odredbe udruživanja u komoru, javne ovlasti, opće akti javnog grada komore i slični poslovi vezani uz komorsko djelovanje. Ovim zakonom nastoji se postići i posebni ciljevi i preispitivanje i vrednovanje dosadašnjih rješenja sa aspekta članstva RH EU, zadovoljavanje kriterija nediskriminacije, nužnosti i razmjernosti kod reguliranja geodetskih djelatnosti i drugih poslova reguliranja. Nastoji se postići ravnoteža između potrebe za što slobodnijem pristupu tržištu gospodarskih subjekata i potrebe da se njihovim stručnim radom ispune zakoni javnog interesa u pružanju geodetskih usluga. Također istovremeno se uvodi uvjeti koje mora ispunjavati ovlašteni inženjeri geodezije, odnosno, zajednički uredi i pravne osobe registrirane za obavljanje stručnih, geodetskih poslova, a koje osiguravaju kontrolu stručnosti i izvršenja stručnih geodetskih poslova kojim dijelom provodi Državna geodetska uprava kroz sustav izdavanja suglasnosti za obavljanje stručnih i geodetskih poslova, ali u velikoj mjeri je nadležna Strukovna komora. Nadamo se da će preloženi zakon ispuniti sva navedena očekivanja. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika Most i nezavisnih lista javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo na raspravu. I kasnije pojedinačnu raspravu. Pa ćemo preći na sljedeću Klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, ravnatelji Državne revizijske uprave, poštovane kolegice i kolege. Kluba HDZ-a podržavati će Prijedlog Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, kako je Vlada predložila u prvome čitanju. Već je u uvodnom, državni tajnik naznačio razloge donošenje ovog zakona, koji je izvorno donesen 2008. godine, 2 puta je mijenjano u međuvremenu, međutim temeljem Direktive iz 2013. godine, bilo je potrebno ovaj zakon postojeći zakon u cijelosti uskladiti sa europskom direktivnom, tako da je s obzirom na izmjene koji je zakon doživio kroz 2 izmjene i na ove nove odredbe koje su propisane europskom direktivnom, dobro je da se napravilo potpuno novi zakon o obavljanju geodetske djelatnosti. Ono što je bitno definirano, to je da se geodetski poslovi dijele na 2 skupine, one poslove koje su u funkciji državne izmjere, izrade katastra nekretnina i druge strane stručne geodetske poslove koje su praktično tehničke naravi. Propisane su uvjeti kojima trebaju geodetski inženjeri i geodetski stručnjaci udovoljavati kako bi dobili ovlaštenje, ovlaštenom inženjera geodezije, prema tome u tom smislu mi u Klubu HDZ-a apsolutno podržavamo donošenje ovakvog zakona. Ono što je na samome odboru bilo riječi, pa sam ja to u nekoliko navrata ovdje u ovoj sabornici govorio i prilikom donošenja Zakona o prostornom uređenju i Zakona o gradnji da je propisivanjem određenim poslova koje su u nadležnosti geodetske struke morao biti propisan i definirani ovako ovim zakonom ili Zakonom o državnoj izmjeri katastrom nekretnina, a ne u drugim zakonima, kao što je Zakon o poslovnom uređenju i Zakon o gradnji. Naime činjenica je da u geodetskoj struci, geodetskoj djelatnosti još uvijek do kraja nije definiran geodetski projekt, o tome su i na odboru govorili i nužno kroz najavljeni Zakon o državnoj izmjeri katastru nekretnina definirati apsolutno sve one poslove, sve predradnje, sve elemente i sastavnice koje treba definirati, koje trebaju sadržavati geodetski projekt. Naime, činjenica je da je predlagatelj donošenjem Zakona o prostornom uređenju želio na određeni način kroz izradu geodetskog projekta sublimirati kroz njega sve one aktivnosti koje se rade, primjerice u postupku ishođenja građevinske dozvole, izgradnje objekata i njegove uknjižbe u zemljišnoj knjizi, ali kroz sam postupak od kada je zakon donesen još uvijek nije u cijelosti definiran geodetski projekt i na terenu ovlašteni inženjeri geodezije, a pojedini katastarski uredi drugačije tretiraju potrebu i obvezu sve sastavnice geodetskog projekta. Pa prema tome bilo bi dobro da se do donošenje novog Zakona o državnoj izmjeri apsolutno definira što i na koji način mora sadržavati geodetski projekt … . S druge strane podržavamo i najavljenu izradu zakona koja osim što … propisati način obavljanja poslova državne izmjere i katastra nekretnina bi trebala biti praćena sa dinamikom izrade državne izmjere na teritoriju cijele Hrvatske. Naime u ovom trenutku prema našim podacima od 3,5 tisuće katastarskih općina u Hrvatskoj svega ih je jedna desetina odnosno 10% u procesu nove državne izmjere, a od tih 10% svega 3% odnosno oko 100 katastarskih općina već ima sređenu zemljišnu knjigu i katastar nekretnina. To je za nas u RH apsolutno neprihvatljivo i potrebno je kroz novi program državne izmjere i katastra nekretnina krenuti u bržu izradu državne geodetske izmjere kako bismo što je mogući veći prostor RH obuhvatili novom državnom izmjerom novim katastarskim planovima. Naime, ne samo da država, ne samo da jedinice lokalne samouprave kroz novu izmjeru rješavaju brojne svoje probleme i kada je u pitanju komunalna naknada i kada je u pitanju komunalni doprinos i kada je u pitanju najavljeni porez na promet nekretninama odnosno ubuduće će se ta problematika rješavati kroz Zakon o komunalnoj djelatnosti, nego prvenstveno što je činjenica da nije izrađena nova katastarska izmjera zemljišta predstavlja ogromnu prepreku u investiranju u RH. Naime, gotovo nema investicije u RH koja u startu nije opterećena rješavanjem imovinsko-pravnih odnosa koji su posljedica dugogodišnje izostanka bilo kakve suvisle državne izmjere i izrade katastra i zemljišne knjige. Pa prema tome u tom smislu najavljeni Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina trebao bi sva ova pitanja, probleme koji se javljaju i u investicijama i u funkcioniranju državne i lokalne samouprave trebale bi biti riješeni. Pa u tom smislu očekujemo da Državna geodetska uprava i resorno ministarstvo čim prije izađe s novim zakonom i ove dubioze koje sam maloprije spomenuo i naveo i kada je u pitanju geodetski projekt, a još više kada su u pitanju sređeni imovinsko-pravni odnosi na prostoru RH zadovoljiti i riješiti. Evo u tom smislu mi ćemo u klubu HDZ-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo poštovani kolege zastupnici. Pred nama je Zakon o obavljanju geodetskih djelatnosti i klub SDP-a podržati će ovaj prijedlog zakona. Zakonom se kao što su gospoda iz ministarstva rekli i dali nama u materijalima, tim zakonom uređuje se obavljanje stručnih geodetskih poslova iz područja državne izmjere, katastar nekretnina i katastar vodova, stručne geodetski poslovi za potrebe prostornog uređenja i gradnja, stručni geodetski poslovi za potrebe komasacije poljoprivrednog zemljišta, stručni geodetski poslovi za potrebu proglašenja zaštićenih područja, drugi geodetski poslovi koji se obavljaju kao usluge pravnim i fizičkim osobama te naravno udruživanje u hrvatsku komoru ovlaštenih inženjera geodezija, a što u naravi znači uređenje temeljni ustroj, djelokrug, javne ovlasti, članstvo u istoj. Izmjene predmetnog zakona potakle su potrebu usklađivanja s direktivom 2013/55/EU Europskog parlamenta te Vijeća od 20.11.2013. o izmjeni direktive 2005/36/EU s kojim je zakon bio usklađen te je usklađivanje s tzv. uredbom … koja se odnosi na administrativnu suradnju putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta. Prva dva navedena usklađivanja s direktivama odnosi se na priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija te ujednačavanje pravila koje se odnose na geodetske poslove. Ja bi samo evo osvrnuo na ovu činjenicu da su drugi razredi komora ovlaštenih inženjera ovo usklađivanje napravili mislim dvije godine i više prije nego što se to događa sada kod geodete pa bi me evo možda u završnom izlaganju ako će ga biti volio bi biti … zbog čega se baš kod geodeta toliko kasni. Također na odboru jesmo razgovarali i o katastarskim izmjerama koje jesu svakako nužne za provest, ali treba svakako imati činjenicu da je potrebno dosta novca iznaći da bi se one sprovele jel redovito ih financiraju jedinice lokalne samouprave, a na kontinentu gdje mnoge jedinica lokalne samouprave … proračune imaju gotovo i manje od neke i manje od milijun kuna, ne znam koliko je moguće da oni ih mogu naručiti i izraditi. Također kolega Bačić se osvrnuo i na sam geodetski projekt da bi trebali izraditi smjernice, to svakako podržavam i ne samo za geodetski projekt već iz iskustva znamo da se mnogo puta događa da i kad postoje smjernice da neke referenti tumače iste na različite načine jednostavno se projektanti moraju prilagođavati referentima a ne smjernicama koje se daju. Da ne bi dužio i ponavljao ono što su predlagatelji donijeli, potvrđujem da će klub SDP-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Klub zastupnika GLAS-a u ime kojeg će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, ravnatelju Državne geodetske uprave, pred nam je prijedlog Zakona o obavljanju geodetskih djelatnosti. Ovaj prijedlog zakon u prvom čitanju, ja svaki put zaista izražavam zadovoljstvo kad dobijemo zakon u dva čitanja iz jednostavnog razloga što se neke nedoumice ili nešto što se otvori kroz našu raspravu, kroz raspravu na odborima, ima mogućnost da se ugradi u konačni prijedlog zakona. Stoga će klub GLAS-a i HSU-a podržati ovaj prijedlog zakona no međutim, dopustite mi da ukažem na neke situacije i na nekakve probleme. Riječ je o jednom zakonu u kojem se geodetska struka naravno iako je to bilo dosta dileme, dosta dvojbi rasprava, dosta rasprava je bilo u komori i na odboru kad sam pitala ravnatelja onda je bilo primjedba i dosta smo dobili mailova, očito se geodetska struka ipak sjela i dogovorila što i kako činiti. Ovaj zakon ukazuje na nekoliko činjenica o kojima trebamo voditi računa i trebamo voditi računa u budućnosti. Dakle, zakon je koncipiran inače na način da otprilike u prvih desetak članaka imate koje su to djelatnosti, a otprilike pola zakona se odnosi na rad komore i kako će komora raditi i kako će regulirati svoj međusobni rad. U Hrvatskoj ima negdje oko 1700, dakle prema nekakvim zadnjim podacima geodeta, otprilike toliko geodeta imate u nekim drugim zemljama što ukazuje na način organiziranosti, ali ono što bi ja htjela kroz ovu raspravu ukazati je slijedeće. Dakle, sada su poslovi geodetski podijeljeni u dvije grupe. Jedna grupa je vezana uz poslove koji se odnose i posljedica koji su promjene u katastru, promjene u katastru nekretnina, promjene u katastru vodova i drugi poslovi koji su vezani isključivo uz fizičke i pravne osobe iz jednostavno razloga i to moramo reći zašto. Geodetska struka je zaključila, ja tu njima dajem potpuno pravo, u praksi ćemo vidjeti zaista koja je uspješnost. Mi imamo i moramo imati dio priznavanje kvalifikacije dakle, stranci mogu doći i mogu raditi i mi smo na ovaj način odlučili zaštiti one poslove koji su vezani uz katastre, uz državne poslove da nam baš i ne bogu raditi neki drugi, da to moramo biti spremni da ćemo dobiti i vjerovatno u jednom trenutku nekakvu pokudu. Ali to ukazuje na jednu drugu činjenicu. Hrvatska ima posebno katastar, a ima posebno gruntovnicu. I posebno se vode podaci u katastru i posebno se vode podaci u gruntovnici, i to je dio na koji mi trebamo voditi računa, dio koji u slijedećim zakonskim promjenama odnosno novim zakonima, mi o tome trebamo voditi računa, zato i imamo podjelu geodetskih poslova na ono, za poslove može samo dati suglasnost Državna geodetska uprava, poslove koje imaju dakle posljedicu sređivanja stanja sa nekretninama i dio poslova koji je otvoren za tržište i zbog toga to imamo. Prema tome, nešto o čemu u budućnosti treba voditi računa, i sve dok ću u ovoj sabornici moći govoriti i bit, ja ću govoriti i cijelo vrijeme upozoravati na slijedeće. Hrvatska ima problema sa ulaganjima zbog nesređenih zemljišnih knjiga i nesređenog katastra. Mi još uvijek vodimo to odvojeno, mislim da je došlo vrijeme da se jedne i da se apsolutno razmotre zakonska rješenja gdje je to moguće voditi zajedničko i to je nešto o čemu treba govoriti, o čemu treba voditi računa. Jednako tako, doći će novi Zakon o katastru i zemljišnim izmjenama, mi imamo priliku govoriti, ja slušam to u posljednjih petnaestak godina, o sređenosti katastra i gruntovnice, pa je onda od tih 3600 katastarskih općina sređeno nekakvih 5 ili 6% i taj postotak se vrlo rijetko mijenja. Imamo one situacije gdje su geodetske izmjere napravljene, ali gdje nije provedeno do kraja i svi dobro znamo što se kod nas u prostoru u slijedeće 2 do 3 godine može desiti, ako vam nije provedena katastarska izmjena, za 2, 3 godine su promjene već takve da vas traži novi izmjeru. Ravnatelj ima dugogodišnje iskustvo pa apsolutno sam sigurna da zna o čemu govorim. Ovo je zakon koji je došao pred sam kraj, svi smo danas bili već u zakonima koji su vezani uz financije no međutim, bez obzira što je pred sam kraj, ja zaista koristim priliku da kažem nekoliko rečenica. Kao što sam već rekla, mi ćemo podržati. Apsolutno u dobroj vjeri da je sve dogovoreno sa komorom, jer je komora u startu imala jedno 2, 3 godine je tu bilo dosta prijepora o načinu na koji je to napravljeno. Ovakvim zakonom smo, i to treba reći, vrlo nešto stroži prema vlastitim geodetima. Ono što uvijek trebamo znati, da propis koji vrijedi za naše geodete u Hrvatskoj, vrijedi na isti način kao kad idu raditi negdje van. No međutim, ako se struka složila, ako im je to prihvatljivo, apsolutno ne treba u to sve zajedno dvojiti. No međutim, dvojba koja je, i to ova podjela na poslove govori o tome, apsolutno je došlo vrijeme da se razmisli kad će se raditi novi Zakon o katastru i izmjeri, da se možda paralelno s tim vidi zakoni vezani uz zemljišne knjige i da probamo konačno to spojiti jedno s drugim. Mi ćemo sutra imati u saborskoj proceduri prvo čitanje Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Kad će doći to prvo čitanje Zakona o poljoprivrednom zemljištu, tamo imate također niz članaka koji ukazuju na problem nesređenosti, problem podataka koje prihvaćamo i tamo isto ima, kad se kaže kad je nesređeno koji podaci se prihvaćaju i na koji način, moramo jasno reći o tome da imamo nesređene podatke. Ja sam se zalagala i uvijek ću se zalagat da možda krenemo prvo sređivati podatke koji su vezani uz građevinska područja, a onda i sve drugo. No međutim, vladajući će odlučiti u kojem smjeru to sve zajedno ide. Ja u dubokoj vjeri da se je sve dogovorilo sa komorom ili je pretpostavka da nije, da bi naši svi mailovi bili pretrpani od Komore podacima zašto i kako u dubokoj vjeri da je to sve zajedno u redu i ovaj dio Komore ima 50% zakona je u radu Komore. Jednako tako je vezano uz stručne ispite i geodeti su prema svojim geodetima nešto strožiji nego što su to neke druge struke, pa neke druge struke su govorim o tehničkim strukama arhitektima, građevinarima nešto liberalniji ali to na dušu geodetima jer su odlučili prema mlađim kolegama u smislu mentorstva i drugih stvari biti nešto strožiji. Ali pretpostavka u odnosu na to da očito je geodetska struka ima sasvim dovoljno na tržištu, a mi ćemo zaista kao klub podržati u prvom čitanju. Cijenim što ide u dva čitanja i do drugog čitanja možda još jedanput razmisliti o tom da su, možda razgovarati još jedanput sa Komorom da možda malo mladim kolegama koji tek kreću da budete malo liberalniji, odnosno da imate iste odredbe i kao neke druge tehničke struke jer ste nešto strožiji nego što to druge tehničke struke imaju. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Time ćemo završiti današnji naš rad. Sutra ćemo nastaviti u 9,30. prva točka bit će Prijedlog zakona o Hrvatskoj poljoprivredno-šumarskoj savjetodavnoj službi, prvo čitanje, P.Z.E. br. 168. Ugodno večer vam želim! SJEDNICA PREKINUTA U 18,00 SATI.
Prijedlog Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. broj 169. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, 3 suzdržana donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prva točka danas na dnevnom redu je Prijedlog zakona o Hrvatskoj poljoprivredno-šumarskoj savjetodavnoj službi, prvo čitanje, P.Z.E, broj 168. No prije toga imamo nekoliko prijava za raspravu, prvi se javio kolega Sinčić.