Zahvaljujem. Ispričavam se g. predsjedniče. Pozdravljam sve zastupnice i zastupnike. Dakle, ovaj tjedan što se Ministarstva uprave tiče je cijeli reformski paket zakona pred ovim uvaženim Domom. Počeli smo u utorak sa Zakonom o državnim službenicima, danas nastavljamo sa Zakonom o pravima i obvezama državnih dužnosnika i Zakonom o sustavu državne uprave. Ovim zakonom uređuju se obveze i prava državnih dužnosnika u tijelima državne vlasti te se utvrđuju dužnosnici u smislu ovog zakona i propisuju se koeficijenti za izračun plaće. Kako je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, ustrojeno novo tijelo državne uprave, a to je Državni inspektorat, koji je ustrojen kao središnji državni ured, propisano je da radom Državnog inspektorata, upravlja glavni državni inspektor koji je državni dužnosnik. Slijedom toga, ovim prijedlogom zakona se glavni državni inspektor predlaže utvrditi dužnosnikom u smislu ovog zakona te se za navedeni položaj predlaže utvrditi koeficijent za obračun plaće. Također se zamjenjuje onaj stari naziv iz staroga zakona novim nazivom, znači, glavni inspektor Državnog inspektorata zamjenjuje se riječima glavni državni inspektor. Također, sukladno Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave je ustrojeno još jedno novo tijelo, a to je Hrvatska vatrogasna zajednica. Utvrđeno je zakonom da Vlada RH imenuje glavnog vatrogasnog zapovjednika do početka rada središnjeg državnog ureda, a ovim prijedlogom zakona predlaže se glavnog vatrogasnog zapovjednika utvrditi dužnosnikom te se za istog predlaže utvrditi koeficijent za obračun plaće. Ovim prijedlogom zakona također se predlaže usklađivanje naziva čelnika tijela državne uprave s novim nazivima, utvrđenim u prijedlogu Zakona o sustavu državne uprave, koji će bit kao druga točka te se dosadašnji naziv, ravnatelji državnih upravnih organizacija, zamjenjuje nazivom glavni ravnatelji državnih uprava, državnih zavoda i državnih ravnateljstava. Koeficijent za izračun plaće glavnih ravnatelja državnih ureda, državnih zavoda i državnih ravnateljstava ostaje neizmijenjen u odnosu na dosadašnji koeficijent ravnatelja državnih upravnih organizacija. Prijedlogom ovog zakona također se brišu nazivi i koeficijent za pomoćnike ministara koji su također regulirani Zakonom o sustavu državne uprave, a ujedno se radi o osiguranju kontinuiteta u ostvarivanju prava dosadašnjih pomoćnika ministara i ravnatelja državnih upravnih organizacija, utvrđuje da će se plaća pomoćnika ministara i ravnatelja državnih upravnih organizacija, do njihovog razrješenja s tih dužnosti, obračunavati prema koeficijentu 5,27 prema kojem se obračunava plaća za te dužnosnike, položaje prema sada važećem zakonu. Evo, ja sam nastojao ukratko prikazati sve ove izmjene koje se događaju znači u ovom prijedlogu odnosno izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Zahvaljujem.
Hvala državnom tajniku. Imamo 4 replike, prvi je kolega Glasnović.
Poštovana kolege, dragi gospodine Zakon o državnim službenicima, Hrvatska ima više državnih službenika nego Britansko carstvo u 19. stoljeću. Šta rade te glave, kakav je efekat na terenu, radite li vi sigurnosne provjere za te ljude koji dolaze u te službe, recimo sad za inspekcije, to je trebalo 30 godina da se ustroji. Šta je sa kaznama za one koji krše zakone, koji primaju mito, korupcija u radu, 5 godina je minimalno za te ljude zatvora, ima li novčanih kazni. Gubitak mirovine, koeficijenti za plaću, kako ćete te ljude ocjenjivat, šta je, gledamo skandale u poreznoj upravi, sisačke ceste, ništa još nije odrađeno. Samo čekamo neke stvari, tapkamo na mjestu, ovo je za mene još jedno, oprostite mene ne slušate, još jedno Potemkinovo selo, kako ćete te ljude ocjenjivat, kad možemo očekivat rezultate po pitanju korupcije, revizije, privatizacije i pljačke [[Upadica: Hvala vam.]]
Odgovor izvolite.
Dakle, uvaženi zastupniče prvo ne radi se o Zakonu o državnim službenicima nego o izmjenama Zakona o državnim dužnosnicima, a što se tiče Zakona o plaćama on je također dio reformskog paketa kojeg Vlada sprema do kraja godine, samo što je za Zakon o plaćama zaduženo ministarstvo rada i mirovinskog sustava i on će se također ove godine naći u saborskoj proceduri. Osim toga Ministarstvo uprave zaduženo je za izradu Uredbe o koeficijentima i načinu ocjenjivanja znači službenika tako da tijekom ove godine cijeli taj reformski paket će bit ponuđen ovdje saborskim zastupnicima na razmatranje i glasovanje. Hvala lijepa.
Drugi je kolega Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče imam jedno kratko pitanje gledajući ovaj paket zakona koji kreće u Hrvatski sabor vezano i za preustroj državne uprave i postajala je određena brojka to je nekakvih 96 državnih dužnosnika koji će evo ovim zakonom više neće biti dužnosnici nego će se pretvoriti u službenike tj. ići će posebni natječaj zanima me je li ministarstvo radio određenu statistiku odnosno određenu analizu koliko će donijeti uštede smanjenje broja dužnosnika na razini Hrvatske. Hvala.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem, dakle ministarstvo je napravilo preciznu statistiku znači ušteda na troškovima stanovanja i svim ostalim troškovima koje imaju državni dužnosnici je u iznosu oko 10 milijuna kuna na godišnjoj razini.
Kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče pa ja ću ipak reći da je nepristojno što ministar danas nije ovdje, to je prilično nepristojno, možda bih trebao upotrijebiti grublji izraz.
Kolega Žagar, kolega ja vas molim nije nepristojno to je odluka i pravo ministra tako da vas molim da ne dajete takve ocjene, nije nepristojno to je njegova politička odluka.
Slažem se s vama to je njegova politička odluka, a slažem se isto tako da možemo donositi ocjene jer ovaj, ova dva zakona, ovaj i slijedeći zakon su iznimno važni zakoni i tiču se i budućnosti hrvatske javne uprave. Vidite u šta smo dovedeni, ovim, slijedećim prijedlogom zakona će se uvesti tzv. revolving door, a mi sad ovim zakonskim prijedlogom smo došli u situaciju ako ga na vrijeme ne donesemo da jedan čovjek neće dobiti plaću. To je glavni državni inspektor. Koji su to savjetnici koji bi se u ministarstvu koji bi se trebali zaposliti koji bi trebali savjetovati ministra i njegovu upravu da na vrijeme donose zakone kako ne bi dolazili u ovu situaciju, jer čitav niz dana mi ovdje u Hrvatskom saboru radimo na izmjenama zakona samo zato što smo uveli državni inspektorat. Još uvijek nismo donijeli zakon po kojem ćemo tom čovjeku isplatiti plaću. To je posao koji nije ozbiljan i koji evo predugo traje. Hvala.
Odgovor izvolite.
Dakle, ministarstvo je veoma ozbiljno i studiozno pristupili, znači mi 6 mjeseci radimo na cijelom ovom paketu zakona to je jedna činjenica. Druga činjenica znači ministar ima danas druge obveze vezane uz protokol tako da nije uopće presudno da li je ministar ovdje ili nije, bitno je da smo mi cijeli paket zakona spremili, znači paket koji jamči jednu sveobuhvatnu reformu javne uprave. A što se tiče vašeg pitanja o Članku 47. Zakona od državnim službenicima, dužnosnicima, Zakona o sustavu državne uprave, dakle to je druga točka pa ću se izjasnit kad taj zakon bude na raspravi. Hvala.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, malo mi čudno jer sam se ja javio poslije ovaj gospodina Grmoje i Podolnjaka, al dobro nema veze [[Upadica: Niste, nije kolega registrirao, ali ja sam uvrstio i jednog i drugog, ako želite evo mogu oni prije vas govoriti.]] dakle, imam pitanje za državnog tajnika. Dakle, zapravo 20 zakona smo morali mijenjati zbog jednog čovjeka, a to je gospodin Andrija Mikulić da bi postao ovaj državni inspektor, a vi ovdje pričate o depolitizaciji ovog sustava, dakle kakva je to depolitizacija ako na jedno tako važno tijelo dolazi čovjek iz stranačke strukture, dakle to kao da kažete da je Hrvatski nogometni savez depolitiziran stavljanjem vašeg prijatelja gospodina Kustića dakle na čelo nogometnog saveza. Dakle, ovdje nema riječi o depolitizaciji nego upravo stranački kadrovi se stavljaju dakle na važne položaje.
Odgovor izvolite.
Dakle, netočno je da je 10 zakona mijenjano zbog jednog čovjeka. Naime, Vlada RH je napravila sveobuhvatnu analizu znači rada inspekcija i ta analiza je pokazala da je čini mi se 2014. učinjena jedna velika pogreška kad su te inspekcije razvrstane po ministarstvima. Nisu dobro funkcionirale, znači način na koje su radile te inspekcije doveo je do znatnih dodatnih troškova i Vlada RH misli i predlaže kroz sve ove pakete zakona da će objedinjavanje znači državnog inspektorata donijet puno efikasniji rad inspektorata na terenu, ali će dovesti i do značajnih ušteda znači u samom radu inspektorata i objedinjavanju na jednom mjestu. Evo toliko hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, tvrdite da nije istina da se 20 zakona mijenjalo zbog jednog čovjeka a svi mi znamo što se događalo, svi mi znamo otkad g. Mikulić figurira za glavnom državnog inspektora i to se obistinilo. Dakle potvrdilo se ono što je oporba govorila cijelo ovo vrijeme i mi imamo sada situaciju da se čovjek postavlja politički, da se ovdje radi o čistoj politizaciji kao što kaže kolega Sladoljev i moglo bi se slobodno znači g. Mikulića nazvati glavnim državni reketarom znači kojeg ste vi kao HDZ postavili na čelo Državnog inspektorata i time želite držati u pokornosti poduzetnike, držati u pokornosti sve one koji u ovoj državi nešto stvaraju, znači ako bi slučajno oni se pobunili protiv vas, nešto rekli onda ćete im sigurno poslati inspekciju.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Vi uopće ne gledate cijeli pakt koji mi predstavljamo, znači koji smo predstavljali u utorak i koji evo danas znači predstavljamo i sa ova dva zakona. Fokusirani ste na glavnog državnog inspektora a ne vidite da ukidamo 96 pomoćnika, da na taj način vršimo racionalizaciju od 10 milijuna kuna, znači da uvodimo rukovodeće državne službenike, profesionaliziramo javnu upravu. Dakle vaše je pravo dakako da kao saborski zastupnik se fokusirate na jednu točku ali ja vas molim sve da sagledate ukupni paket koji ćemo mi ovaj tjedan predstavit u Saboru, hvala lijepo.
I kolega Podolnjak, izvolite.
G. predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Nadam se da ćete nam u neko vrijeme danas uspjeti dovesti ministra uprave da malo s njim razgovaramo o ovim važnim temama i o toj njegovoj tobožnjoj depolitizaciji. Puno će rasprave biti i u ime kluba ali jedno pitanje, tvrdite cijelo vrijeme kako nestaju pomoćnici ministara i kako se smanjuje broj držanih dužnosnika za njih stotinjak a istovremeno vi zapravo pipete u prijedlogu zakona umjesto pomoćnika ministara doći će glavni ravnatelj državnih uprava, državnih zavoda i državnih ravnateljstva kao državni dužnosnici. Znači mijenjamo jedan naziv koji odlazi zasada u povijest, pomoćnici ministara, umjesto njih glavni ravnatelji, uprava, državnih zavoda, ravnateljstva kao državni dužnosnici koje imenuje i razrješuje Vlada. U čemu je stvar?
Hvala. Izvolite.
Ja mislim da niste u potpunosti pročitali ovaj naš prijedlog. Znači piše ovdje izričito što se tiče glavnih ravnatelja, ništa se ne mijenja. Znači ostaju isti koeficijenti, ostaje isti status i sve ostalo a mijenja se 96 pomoćnika, znači 96 pomoćnika koji su dužnosnici, više to neće biti. Znači neće imat prava iz Zakona o državnim dužnosnicima, uštedjet ćemo 10 milijuna kuna ako samo o financijama govorimo a profesionalizacija će biti vidljiva znači kroz to da se novi rukovodeći državni službenici biraju na javnim natječajima za razliku od političkog imenovanja dužnosnika. Hvala lijepo.
Molim vas kolegice da se korektno odnosimo prema predstavnicima Vlade i ne dobacujemo na taj način iz klupe. Idemo sad na izvjestitelje odbora, javljaju li se? Ne. Kolega Reiner, Jelkovac, ništa. Onda otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Državni tajnik nas je upozorio na početku i napomenuo nekoliko stvari koje se mijenjaju ovim paketom zakona vezano za reformu državne uprave koji će još dolaziti u Hrvatski sabor a evo ovim zakonom uređuju se prava i obaveze državnih dužnosnika u tijelima državne vlasti te se utvrđuju dužnosnici u smislu ovoga zakona i propisuju koeficijenti, plaće za iste. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustroju i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave ustrojeno je novo tijelo državne uprave a to je Državni inspektorat koji je ustrojen kao središnji državni ured. Zakonom o Državnom inspektoratu propisano je da radom državnih inspektora upravlja glavni državni inspektor koji je državni i dužnosnik. Slijedom ovoga prijedloga zakona glavni državni inspektor predlaže utvrditi dužnosti u smislu ovoga zakona te se s time i treba utvrditi i obračun koeficijenta plaće za istoga. Za glavnog državnog inspektora predlaže se koeficijent plaće 6,21 s obzirom na širinu djelokruga broja zaposlenih koji će biti u samom Državnom inspektoratu i sve odgovornosti koje će imati kao čelnik toga tijela. Ujedno slijedom oformljivanja tog središnjeg ureda briše i naziv koji je bio stari a to je vezano za glavnog inspektora Državnog inspektorata koji ovim izmjenama zakona više neće postojati. Sukladno zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o ustroju i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave kojim je ustrojeno novo tijelo državne uprave a to je ovim putem Hrvatska vatrogasna zajednica te je u članku 23. stavku 7. istog zakona da Vlada RH imenuje glavnog vatrogasnog zapovjednika do početka rada središnjeg državnog ureda. Ovime prijedlogom zakona predlaže se i da glavni vatrogasni zapovjednik je državni dužnosnik te za istog se predlaže i koeficijent obračuna plaće te važećim Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika utvrđeno je da državne tajnike središnjih državnih ureda budući da je navedeno tijelo državne uprave Hrvatska vatrogasna zajednica, ustrojena od sada kao središnji ured. Ovim prijedlogom zakona također se predlaže usklađivanje naziva čelnika tijela državnih uprava s novim nazivima utvrđenima u prijedlogu Zakona o sustavu državne uprave. Tako da se dosadašnji ravnatelj državnih upravnih organizacija zamjenjuju nazivima glavni ravnatelj državnih uprava, državnih zavoda i državnih ravnateljstava, te sukladno prijedlogu Zakona o sustavu državne uprave, kojim se mijenja način upravljanja upravni organizacija, u sustavu ministarstva, te se dosadašnji dužnosnički položaj pomoćnika ministara, zamjenjuje radnim mjestima rukovodećih državnih službenika, što nas je državni tajnik i obavijestio u svom uvodnom izlaganju. Prijedlogom ovog zakona, brišu se i nazivi i koeficijenti za pomoćnike ministara, ujedano se radi osiguranja kontinuiteta dosadašnjih pomoćnicima ministara, utvrđuje koeficijent od 5,27 do njihovog samoga razrješenja, te vidimo u prijelaznim završnim odredbama, vezano i za inspektorat, samo trajanje, kao i stupanje na snagu. Također za pojedine odredbe ovog zakona, predlaže se i utvrditi stupanje na snagu od 1. lipnja 2019. što se odnosi na odredbe kojima se ovaj prijedlog zakona, usklađuje sa prijedlogom zakona o sustavu državne uprave. Sami državni tajnik nam je rekao statističke podatke i uštede koji će doći ovim izmjenama i dopunama, a to je 96 pomoćnika, ministara više neće biti dužnosnici, od sada, tj. stupanjem i ovoga zakona, ali i preustrojem cijele javne uprave, od sada pomoćnici do kraja do svoga razrješenja će ostati pod ovim koeficijentom, ali na godišnjoj razini, kada se ostali, kada se ostali službenici, budu birali u ministarstvima preko natječaja i s time budu dostupni za širu populaciju i za veći krug građana u RH, uštedjeti će se na godišnjoj razini nekakvih 10 milijuna kuna, ali mislim da konstanto vodimo raspravu i ne dotičemo se ni ove problematike pomoćnika ni samog preustroja državne uprave, ni svega ovoga što će u ovom reformskom paketu zakona doći pred Sabor. Isključivo smo se fokusirali na inspektorat, ali mislim da smo zanemarili, jedan bitan dio ovih izmjena i dopuna a to s tiče vatrogastva. Znamo da je u proceduri i Zakon o vatrogastvu, ali upravo ovim izmjenama i dopunama Hrvatska vatrogasna zajednica, će postati središnji ured u Vladi RH, Vlada će imenovati i glavnog zapovjednika, te će vatrogastvo, napokon, nakon svih godina, što se selila i od državne uprave i od policije, napokon preći u tijelo, gdje zapravo pripada, a to je Hrvatska vatrogasna zajednica, tako da znamo i tradiciju normalno vatrogastva u RH, i koliko je ovo i ne samo reformski ali i revolucionarni poduhvat za sve vatrogasce RH. Slijedom svega navedenoga, Klub HDZ-a predlaže usvajanje ovih izmjena i dopuna. Hvala.
Zahvaljujem. Drugi Klub zastupnika je Most nezavisnih lista, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je u prvom čitanju Prijedlog Zakona o pravima i obvezama državnih dužnosnika a nakon njega će biti i prijedlog Zakona o sustavu državne uprave. Imamo jedan relativno mali kratki, zakonski tekst u kojem se mijenja nekoliko članaka pa i sam zakon je zapravo vrlo kratak i zapravo se bavi pravima i obvezama državnih dužnosnika, navodi koje sve dužnosnike u RH, imamo koji su njihovi koeficijenti. Na početku dozvolite mi jednu stvar istaknuti, koja, rekao bih nije slučajna, ali je apsolutno prijeporna. Naime, ako pogledate članak 1. vidjeti ćete da je ovaj zakon, mijenjan vrlo često. Dao sam si truda, pa zbrojiti sve promjene zakona, koji su bile od njegovog donošenja '98. g. ako se ne varam, do sada smo 33 puta mijenjali ovaj zakon. Dakle ovo je pred nama 34 promjena. Ne bih se kladio, ima ovdje kolegica ili kolega, koji su mnogo duže u Hrvatskom saboru, ali ne znam, postoji li zakon koji je toliko puta mijenjan, a da nije, da ne postoji pročišćeni tekst zakona. Postoji li neki zakon koji je 33 puta mijenjan, što znači prosječno više nego jednom tijekom godine, a da nikada nije napravljeno pročišćeni tekst zakona? Znate što govori naš poslovnik? Članak 62. poslovnika, nadležnost je Odbora za zakonodavstvo da utvrdi i izda pročišćeni tekst zakona, kada je taj akt najmanje, 3 puta izmijenjen ili dopunjen, 3 puta. Ovaj je 33 puta izmijenjen. E sada, jasno je da nismo poštivali poslovnik i toga nismo poštivali već ne znam koliko godina unatrag. Sada mene zapravo zanima i postavlja se pitanje, a zašto mi taj zakon nismo uredili izdali pročišćeni tekst ili u nekom trenutku predložili potpuno novi tekst zakona? Zato što sam shvatio da predlagatelj Vlada RH u pravilu ne želi da se vode velike rasprave o zakonima koji uređuju prava i obveze dužnosnika. Jer ovaj zakon kad gledate najčešće se bavi time da dopunjujemo novim kategorijama dužnosnika ili mijenjamo njihove nazive ili iz zamjenjujemo za nešto. Pa onda imate i u ovom slučaju da primjerice glavni inspektor državnog inspektorata zamjenjuje se riječima glavni državni inspektor, dodajete glavnog vatrogasnog zapovjednika, mijenjate neke nazive pojedinih dužnosnika, primjerice pomoćnici ministra koji nestaju za sata. Pa će se mijenjati novim nazivima glavni ravnatelji državnih uprava, državnih zavoda, državnih ravnateljstava itd.. Ali pitam vas da li ste sigurni da nakon 33 promjene bez pročišćenog teksta zakona mi uopće stvarno znamo koliko tih kategorija ima, tko stvarno vodi brigu da stvarno ovo što vidimo otraga u tekstu zakonskih odredbi koje se i mijenjaju da je ovo stvarno redoslijed i lista dužnosnika koji trenutno postoje u važećem zakonskom tekstu. Imate u jednoj odredbi gdje piše otprilike ovako, dosadašnji podstavak 26. briše se i sad vi morate zapravo gledati u konačno ovim zakonskim odredbama koje bi trebale biti na snazi u članku 1. a koji je to 26. podstavak, onda vidite da su to pomoćnici ministara ako je to upravo važeći zakonski tekst. Jer vjerojatno u one 33 izmjene ranije su se mijenjali podstavci, brisali su se ili su se dopunjavali kao što i sad dopunjujemo jednim novim podstavkom koji je primjerice glavni vatrogasni zapovjednik i za pod stavka 13. dodaje se novi 14.-ti. Ja mislim da je ovaj zakonski tekst vjerojatno toliko nepregledan i ja doista ne vjerujem da nakon 33 promjene u kojima je vjerojatno u svakoj bilo takvih promjena naziva dužnosnika, promjena uvođenja novih kategorija državnih dužnosnika ili brisanje neke postojeće kategorije a upravo takve slučajeve imamo i u ovom predloženom zakonskom tekstu zapravo navodi samo na jedan zaključak da namjerno nakon 33 promjene zakona nije napravljen pročišćeni tekst kako biste stvarno vidjeli a koliko tih državnih dužnosnika ima, koje su to sve kategorije, sada. Bilo bi zanimljivo da negdje tijekom današnjeg dana, raspravljat ćemo i o Prijedlogu Zakona o sustavu državne uprave da znamo koliko zapravo tih državnih dužnosnika ima. Kada bi stvarno postojao jedan pročišćeni tekst zakona za koji je zadužen Odbor za zakonodavstvo onda bismo mogli stvarno vidjeti i izbrojati koliko tih državnih dužnosnika ima, koliko stotina ili koji je zapravo taj broj. Evo ja pitam državnog tajnika koji je ovdje, pitao sam ga budući da pomoćnike ministara brišemo iz zakona, oni nestaju, dakle njih otprilike stotinu, ali umjesto njih državni dužnosnici će biti glavni ravnatelji državnih uprava, državnih zavoda i državnih ravnateljstava, dakle koliko će biti tih državnih dužnosnika? Njih naravno imenuje i razrješuje Vlade RH. Koliko će njih biti? I oni će biti po ministarstvima, na čelu državnih uprava. Hoće li ih biti 20, 40, 60, 80. Mi imamo, koliko, 20 ministarstava, koliko će biti tih državnih zavoda? Ali bilo bi stvarno dobro znati koliko će biti tih državnih dužnosnika sa tim nazivima. Kad već ističemo podatak, dakle ističe ga predlagatelj da se ukidaju pomoćnici ministara, da će biti stotinu državnih manje. Ali definitivno jedan dio tih dužnosnika će zamijeniti novi dužnosnici sa novim nazivom. Jer stvarno bi, naravno da će se pojedinim zakonima ili se mogu ustrojiti pojedine državne uprave ili državni zavodi ili ravnateljstva i da, ali i danas postoji određeni pregled ili određeni broj ili potencijalni broj tih mjesta i novih državnih dužnosnika. Ali ja vjerujem da nitko među vama kolegice i kolege zastupnici zapravo ne zna koji je taj broj državnih dužnosnika. A sasvim sigurno tome ne doprinosi činjenica da je ovaj zakon apsolutno nepregledan. Da vam sad netko dostavi Narodne novine sa svih 33 izmjene od '98. godine i da pokušate raditi pročišćeni tekst zakona, trebalo bi vam vjerojatno jako puno vremena. Ja ne znam kako se uopće snalaze u Vladi, odnosno u ministarstvu kada predlažu neku izmjenu i dopunu, u nekom članku, u nekom podstavku itd. pogotovo u ovom članku 1. koji zapravo redom nabraja pojedine kategorije državnih dužnosnika. A i Odbor za zakonodavstvo, u tom smislu nije učinio ono što je morao. Naravno da ima jako veliki broj zakona koji su mijenjani 3, 4, 5 puta, pa nisu, nije napravljen pročišćeni tekst zakona, ali ovaj je mijenjan 33 puta. I mislim da u praksi, barem u ove 3 g. koliko sam u Hrvatskom saboru, nisam naišao na zakon koji je toliko često mijenjan. I mislim da je ključni razlog, upravo o tome, da nam potpuno nepregledno bude sam sadržaj i brojne kategorije državnih dužnosnika, koje su uvođene u pojedinim izmjenama i dopunama zakona. I nisam apsolutno siguran da ove odredbe zakona, koje se mijenjaju u čl. 1. da je to stvarno točno, ovaj niz državnih dužnosnika. Na kraju krajeva i ovo što ste naveli u čl. 1. to je nekakav neslužbeni tekst članka 1. nakon 33 promjene. Ovo je neslužbeni tekst koji zapravo ste vi na neki način posložili nakon svih izmjena i dopuna. Ali, i vi biste trebali predložiti i bilo bi logično predložiti jedan novi zakon s obzirom da se toliko često mijenjao, ali onda bismo naravno u cjelini raspravljali o tome, koliko državnih dužnosnika imamo. I imamo li ih previše različitih kategorija i stvarnom stalno nove kategorije? O tome je li to stvarno depolitizacija apsolutno nisam uvjeren. Pokazali ste nedavno, kada se imenovala osoba na čelo javne ustanove, nacionalni park Krka, temeljem javnoga natječaja, to je zapravo, sam postupak, koji bi trebao biti transparentan po pravilima struke, će se izabrati najkvalitetnija osoba, nije na taj način provedena. I da poopćim sudu javnosti, nije izabrana najstručnija, najkvalitetnija osoba, koja je imala najbolje stručne reference za obnašanje te dužnosti, nego osobe koja je imala stranačku iskaznicu. Prema tome kako vjerovati u depolitizaciju, u javne natječaje, koji će na kraju dovesti do imenovanje najbolje i najstručnije osobe? Kada ste nam nedavno dali primjer, za koji javnost, po općem sudu javnosti, bilo nedvojbeno, da nije izabrana najstručnija i najkvalitetnija osoba na dužnost ravnatelja. Stoga nemamo apsolutno nikakvo povjerenje, da ove izmjene zakona koje danas predlažete že biti stvarni doprinos depolitizacije državne uprave. Most nezavisnih lista neće prihvatiti i podržati predloženi tekst zakona u daljnjoj raspravi. Hvala.
Sada je na redu klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, bilo bi logično da smo za ova 2 zakona imali objedinjenu raspravu jer su oni dosta vezani jedan na drugoga, ali kako nisu, onda ću se u ovome dijelu osvrnuti na Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Točno je da je taj zakon doživio 30-tak izmjena i točno je da nitko nije, nakon što je o on donesen, a to je barem kako ovdje možemo vidjeti iz broja Narodnih novina, kada je prvi put objavljen 1998. jer nije htio otvarati raspravu o cjelokupnom sustavu državnih dužnosnika, nego samo o onome što se konkretno mijenja. Tako i u ovom slučaju, dakle, imamo u zakonu, to da se dodaje glavni vatrogasni zapovjednik, da se riječi ravnatelj državnih organizacija, zamjenjuje riječi glavni ravnatelj državnih upravnih organizacija, odnosno, državnih uprava zavoda i državnih ravnateljstava i da se brišu pomoćnici ministara. Također postoji jedna, jedno mišljenje da su državni dužnosnici političari, što je djelomično točno, dakle u najvećoj mjeri jesu, ali također tu su npr. pravobranitelji, suci Vrhovnog suda, zatim tajnik Ustavnog suda i tajnik Vrhovnog suda i npr. sa predsjednik savjeta za nacionalne manjine itd. Oni se biraju i na različite načine, o tome ću nešto kasnije. Glavna odredba koja se u osnovni mijenja je ukidanje članak u čl. 1. brisanje podstavka 26 odnosno, brisanje pomoćnika ministara najprije kao draženih dužnosnika, a onda u sustavu Zakon o sustavu državne uprave i uopće brisanje te funkcije. Ne znam je li slučajno propušteno, ali u razinu pomoćnika ministara, odnosno, onih koji upravljaju upravnim organizacijama u sastavu ministarstava su u čl. 1. i ravnatelj carinske i porezne uprave. Tako da ne znam, je li intencija bila da oni ostanu državni dužnosnici, jer su oni voditelji upravo u okviru ministarstava, tako da u drugom čitanju, ako je namjera ta, da upravna organizacija u okvirima središnjih tijela državne uprave upravljaju službenici, onda bi trebalo i ravnatelja carinske i porezne uprave također izbrisati iz popisa državnih dužnosnika. Hoće li upravnim organizacijama u okvirima ministarstva dakle, upravama upravljati službenici ili dužnosnici je pitanje koje se u Hrvatskoj na različite rješava u zadnjih 20 i nešto godina, do 2005., 2006. čini mi se upravljali su pomoćnici ministara kao osobe imenovane od Vlade a onda su od 2006., 2007., 2008., ne znam sam točno koje, do 2012. g. upravljali ravnatelji uprava kao državni službenici, također imenovani od Vlade i to imenovani putem javnog poziva na koji su se u pravilu javili oni koji su do tad bili pomoćnici ministra i onda su opni koji su politički imenovani u najvećoj mjeri postali državni službenici. To je jedna prevara koja ustvari nije politizacija nego repolitizacija, dakle dok ste imali politički imenovane dužnosnike, znali ste da su političari a onda su ti isti koji su imenovali njih kao dužnosnike ih imenovali kao službenike tako da ta priča se pokušava i sada napraviti pa onda vrlo jasan stav da nećemo biti za takvu promjenu. Dakle bitno je jesu li ljudi koji upravljaju uprava ministarstva da li to dobro rade ili ne a ne jel' njihov status dužnosnički ili službenički kad ih ionako imenuje Vlada. Veći broj pomoćnika ministara sasvim sam siguran će se javiti na te natječaje, javne pozive i biti imenovani od strane Vlade za državne službenike i time smo još jedan dio političara primili u državnu službu, pomoćnicima ministara nakon mandata, njih se može razriješiti ili ponovno imenovat, ako ih se razriješi, imaju pravo ili vratiti se di su to tad radili ili na 6+6, ako ih se ne razriješi, nastavljaju radit dalje. Tako da ova priča o uštedama od 10 milijuna kuna zbog toga što neće biti pomoćnika ministara, ne stoji. Mislim, ja sam se preispitivao joj, kako se ja toga nisam sjetio ali ustvari na njihova mjesta će doći drugi ili isti koji će radi čini mi se za istu plaću ili veću ili manju ali to je tu negdje, upravljat će i dalje upravnim organizacijama u sklopu ministarstava tako da tu nekih ušteda nema, ušteda bi bilo i da ostanu pomoćnici ministara a da se smanji broj uprave u okvirima ministarstva što smo mi napravili 2012. Ušteda bi bila da se umjesto 3 ili 4 državna tajnika ponovno uvede jedan zamjenik ministra, onda bi također bilo uštede što smo također mi napravili 2012. ali ako samo pomoćnike ministara zamijenite sa ravnateljima organizacija onda nema ušteda, dapače, onda se radi o dodatnom trošku jer kad njima istekne mandat oni ostaju u službi a na njihova mjesta mogu doći neki drugi koje neka druga Vlada ili ista Vlada imenuje za 4 godine. Prema tome, to jednostavno ne stoji ali želeći potpuno podržati namjeru Vlade za depolitizaciju državne službe u drugom čitanju ću podnijeti amandman da na mjesta ravnatelja mogu biti imenovani samo oni koji su 10 g. u državnoj službi. Evo to bi recimo bila depolitizacija jer u tom slučaju doista ako govorimo o tome da se tu radi o najboljim državnim službenicima koji će upravljati u sustavima ministarstva, onda je logično da to bude nakon jedne duže karijere u državnoj službi, recimo 10 g. jer sada je za recimo načelnika sektora uvjet 4 g. pa ako bi to Vlada prihvatila, onda bi naša sumnje u želju za repolitizacijom ipak smanjila, moram priznat da bi to doista onda išlo na tragu određene depolitizacije jer nisam siguran da bi se baš svaka Vlada odrekla prava da imenuje svoje ljude na čelo upravnih organizacija u okvirima ministarstva i da to prepusti jednom sustavu koji je formiran unatrag 10 godina ali ako bi to ova Vlada napravila, to bi svakako trebalo cijeniti i to što se tiče pomoćnika ministara. O glavnom državnom inspektoru i o reorganizaciji Državnog inspektorata, čuo sam u jednoj replici državnog tajnika kako je rekao da je 2014. napravljena greška i da te inspekcije nisu funkcionirale. Ja znam da su 2015. vjerovatno funkcionirale a nakon toga možda i nisu ali to je problem ministara koji vode sustava a ne službenika koji će raditi isti posao po istim zakonima ili u Državnom inspektoratu ili u ministarstvima, ja bi to ipak stavio samo na organizacijski aspekt jer su zakoni koje oni moraju provoditi ne ovise dakle o tome u kojoj se instituciji nalaze. Što se tiče članka 1. Zakona o pravima državnih dužnosnika, dakle oni su Predsjednik Republike, predsjednik i potpredsjednici Hrvatskog sabora i zastupnici u Hrvatskom saboru, predsjednik i članovi Vlade RH, predsjednik i zamjenik predsjednika i suci Ustavnog suda i u točki 6. predsjednik, potpredsjednici i članovi DIP-a RH. Pa kad se već govori o Zakonu o državnim dužnosnicima koji su i članovi DIP-a RH a obzirom da je danas predviđeno glasanje o jednom članu DIP-a TH onda se može nešto reći o načinima njihovog imenovanja dužnosnika i generalno, dakle Predsjednika Republika bira narod, zastupnike u Saboru bira narod, članove Vlade RH bira Sabor, Ustavne suce bira Sabor i članove DIP-a također bira Sabor. Ono imaju određene uvjete po kojima bi mogli biti izabrani pa tako recimo suci Ustavnog suda moraju imat 15 g., 15 g. moraju raditi na sličnim poslovima, zastupnici ne moraju ništa, njih je dovoljno da narod izabere a članove DIP-a bira Sabor iz reda pravnika, na tri na prijedlog oporbenih stranaka, tri na prijedlog vladajućih stranaka i onda nam se dogodilo da jedna vladajuća stranka, konkretno HDZ na mjesto člana DIP-a predloži svog četvrtog predstavnika jer 2015. g. kao što nam je poznato, HDZ je predložio tri člana DIP-a, to su g. Vresk, gđa. Lovrin i g. Tomljanović i sada nam žele prodati da je g. Vresk ustvari prijedlog HSS-a ali 2015. g. HSS nije ni mogao predložiti člana DIP-a jer nije imao klub, bio je Hrg sam. Prema tome, ova priča o tome da je netko prijedlog HSS-a, ne stoji. Govorim o dužnosnicima, to je Zakon o pravima državnih dužnosnika, ja sam evo, sve nabrojao, pa ne bih htio kolege iz DIP-a izostaviti od toga. E, pa kako se ne bi kršio Zakon o pravima državnih dužnosnika, ja pozivam predsjednika Sabora da odgodi glasanje o toj točki kad bude popodne, ako ne odgodi, najavljujem ustavnu tužbu po tom pitanju. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub nezavisnih zastupnika i poštovani kolega Tomislav Žagar.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona bi mogli vrednovati sa 3 aspekta. Prije bi svatko bio sama funkcionalnost državne uprave i ono što Vlada, ja osobno smatram, ima pravo napraviti, a to je učiniti sve kako bi njena uprava, njena ministarstva, njihov djelokrug i rad biti što efikasniji. Na kraju krajeva i zbog osnovne funkcije, a to je korist svih građana RH. Ja tu nemam zamjerki. Vlada treba doista napraviti funkcionalnu državnu upravu i u tom smislu ona predlaže i ovaj zakonski prijedlog kojim to nastoji učiniti. Međutim, nikako se ne smije zaboraviti načelo transparentnosti, načela koja omogućuju uvid građana u djelokrug i rad ovih državnih tijela i na kraju krajeva omogućuju ravnopravni položaj svih građana i u tom smislu depolitizacija koju navodi ministar Kuščević je izuzetno važna. E sad, ovaj prijedlog zakona možemo gledati, vrednovati s aspekta državnih službenika, dakle svim onih koji su u sustavu. Počevši od njihovog obrazovanja, od njihovog zapošljavanja, od njihovog plaćanja, nagrađivanja za njihov rad i njihovog napredovanja. I u tom smislu pojedine odredbe ovoga izmjena ovih prava državnih dužnosnika, izmjena iz sljedećeg zakona su na neki način upitne. I treće, ovaj zakonski prijedlog možemo vrednovati sa stajališta građana. Dakle, onoga što građani očekuju od državne uprave, efikasnu, modernu javnu upravu koja će omogućiti ili odgovoriti na sve zahtjeve koje moderno društvo predstavlja pod takvu državnu upravu jer je u pravnosti opravdani, opravdano se postavlja jaz između javne uprave i privatnog sektora i smatra se kako su zaposlenici u javnoj upravi manje vrijedni ili manje rade nego bi to radili zaposlenici u privatnom sektoru ili tzv. realnom sektoru. Međutim, istina i činjenica jest da svi zaposlenici u državnoj upravi rade na temelju onih ovlasti, na temelju onih propisa, na temelju onoga ustroja koji im je ministarstvo odredilo. Dakle, ne mogu bolje i više raditi, ako sam sustav nije dobar. Što se tiče glavnog državnog inspektora, o tome je puno rečeno, ovdje je osnovna primjedba da se s ovim zakonom zakasnilo jer doista piše u obrazloženju zakona da s obzirom da ne stupio na 1. travnja godine Zakon o Državnom inspektoratu te koeficijent za izračun plaće glavnog državnog inspektora koji se utvrđuje ovim prijedlogom zakona potrebno osigurati čim je moguće ranije kako bi se omogućila isplata plaće glavnom državnom inspektoru. Doista, ja sam uvijek za to da se brine o svakom građaninu RH, tako i glavnom državnom inspektoru, da čovjek doista dobije plaću, ali dovesti se u ovu situaciju da mi u HS-u da to piše ... [[Govornik se ne razumije.]] zakona, to nije dobro. Što se tiče prijedloga za imenovanje glavnog vatrogasnog zapovjednika tj. on postaje sad državni službenik koji imenuje Vlada, s obzirom na doneseni Zakon o ustroju i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, pri čemu je i Hrvatska vatrogasna zajednica stavljena u taj popis, pa sukladno tome i ovim izmjenama i glavni vatrogasni zapovjednik postaje državni dužnosnik. Ne smijemo zaboraviti činjenicu, ovdje kolega je obrazlagajući ovaj zakonski prijedlog u ime Kluba HDZ-a rekao kako je ovo doista važan pomak, međutim, ne smijemo zaboraviti činjenicu da u Hrvatskoj postoje 1700 vatrogasnih društava. 200 vatrogasnih zajednica općina i 20 vatrogasnih zajednica županija i 60 dobrovoljnih vatrogasnih društava u gospodarstvu. Svi su oni članovi Hrvatske vatrogasne zajednice i u ovom trenutku sve i kad bih htio pozdraviti ovaj status glavnog vatrogasnog zapovjednika kao državnog tajnika, to ne mogu učiniti sve dok ne vidimo prijedlog Zakona o hrvatskom vatrogastvu koji bi se trebao donesti. Ali, sa ovog stajališta, ova intencija je dobra da se i hrvatsko vatrogastvo stavi u okvire koji su potrebni, dakle da hrvatski vatrogasni zapovjednik bude u rangu državnog tajnika. I ono što je najvažnije u ovom zakonu, to je državni tajnik posebno obrazložio, dakle, uvodi se pojam glavnog ravnatelja, kako bi se razlučio od ravnatelja uprava unutar ministarstava, kako bi se odredila onda i visina plaće, s tim što glavni ravnatelji uprava postaju državni dužnosnici imenovani od strane Vlade, a ravnatelji unutar ministarstva postaju državni službenici na javnom natječaju također imenovani od strane Vlade, i doista potaknuti iskustvom iz prošlosti, doista smatramo da se može dogodili ono što se već dogodilo, dakle da se pomoćnici ministara samo formom natječaja pretvore iz državnih dužnosnika u državne službenika, što je na kraju krajeva i njima u interesu, da se tako izrazim, sviđa mi se ovaj prijedlog kolege Bauka, koji će predložiti amandmane da se 10 godina jer se postavlja osnovno pitanje. Koji to službenik koji želi u svom profesionalnom putu napredovati, želi ostvariti bolje rezultate koji će se odvažiti da se javi na ovo radno mjesto kao službenik, ali na vrijeme od 4.g. Dakle, intencija koja se ovdje htjela pokazati, a to je depolitizacija sustava uprave, nije najbolje riješena i mislim da, umjesto depolitizacije dobit ćemo opet politizaciju ljudi koji su opet i na ovaj ili na onaj način ovisni o politici i vezani su uz sam onaj uži rad ministarstva, to su dakle, ministar i njegovi državni tajnici, ali o tome će biti više riječi u idućem prijedlogu zakona. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, zapravo me, moram reći, ponukalo na ovu raspravu, inače ovo je vrlo očit i kratki zakon, pokušaj da se, po mom mišljenju, zapravo pogrešno predstavi ova cijela operacija sa pomoćnicima ministara. Činjenica da se ovaj zakon često mijenja, mislim da nije čudna i tome se ne treba čudit i pitanje uopće na koji način je primjereno ovu materiju regulirat zakonima, al to sad nije pitanje za ovu raspravu zato jer, naravno da svaka Vlada na neki način si želi omogućit da funkcionira normalno, a istovremeno izbjeći i ovu situaciju koja će nam se ovdje dogodit, a to je da ljudi koji su došli na ograničeni mandat, defakto se pretvore u trajne zaposlenike odnosno pretvore se u ljude koji više sa tih mjesta ili sličnih nekih mjesta, ne odlaze, odlaze. Također je nužno da se neke stvari naprosto reguliraju zakonom, budući da je ova Vlada i parlamentarna većina odlučila ponovno uspostavit jedinstveni Državni inspektorat, logično je da na čelu tog treba biti glavni državni inspektor, uopće ne ulazim u druge teme vezane na glavnog državnog inspektora, ali institucionalno mislim da je to logično, glavni vatrogasni zapovjednik, ne razumijem se puno u tu materiju, neću komentirat, al pretpostavljam da ima logike. Međutim, pomoćnici, o tome bi zaista htjela nešto reći jer se to predstavlja kao ušteda ili kao neki veliki potez. To je jedno obećanje dato od premijera Plenkovića ovdje na početku mandata koje nije izvršeno, nego tek sada nakon dvije i pol godine mandata, dakle, u drugom dijelu treće godine mandata jer pomoćnici su defakto institucija pomoćnika i institucija jednog zamjenika ministra je defakto zamijenjena državnim tajnicima i državni tajnici, više nije bio jedan državni tajnik kao što je bio jedan zamjenik ministra, nego je defakto državnih tajnika se nakupilo po ministarstvima po onom kriteriju po kojem su nekad postavljeni pomoćnici. I premijer Plenković je na početku mandata ovdje rekao, to se neće duplicirat, mi ćemo ukinuti pomoćnike i zato možemo postavljat veći broj državnih tajnika jer će se pomoćnici ukinut. I ako je nastao negdje dodatni trošak, to je nastao iz tog dupliciranja, što se ti pomoćnici nisu ukinuli, dvije i pol godine ili nešto više od dvije i pol godine mandata i tek su sada na dnevnom redu i logično je da se ukidaju jer je njihovu funkciju, zadaću, posao, šta god hoćete, su i broj, su preuzeli državni tajnici. Međutim, to se naprosto se ovdje radi o preimenovanju i možda čak i korisnom preimenovanju jer je taj State Sekretary je nešto što i međunarodno ima neki zajednički nazivnik, ali to nije nikakva nova funkcija ili novi opis odnosno opseg poslova, to su naprosto poslovi koji su u kombinaciji ti pomoćnici i jedan zamjenik ministra prije radili i zapravo smo mi sada dvije i pol godine živjeli u nekoj situaciji gdje smo imali dvije razine koje su trebale raditi isti posao i nije se točno znalo tko tu radi šta. Dakle, imali smo državne tajnike koji su radili posao pomoćnika i pomoćnike koji su radili Bog zna šta, da li su oni radili ove poslove ravnatelja i ovo što se njima ovdje pripisuje ili sprema u skladu sa ovim zakonom. Dakle, što se pomoćnika tiče, to je defakto sa velikim zakašnjenjem ispunjenje jedne obveze koja je ovdje preuzeta od strane premijera pred ovim HS, da se neće duplicirat i zato je moguće bilo da se ili, to je bilo opravdanje ajmo reći, da se imenuje ne samo jedan državni tajnik, nego masu državnih tajnika, dakle, u nekim ministarstvima puno, u nekima 3, 4, različito od ministarstva do ministarstva, ali to su te funkcije koje su se ovdje duplicirale i zato sad pomoćnici idu van. Međutim, pomoćnici idu van na jedan neobičan način, a to je da se iz listopadnih pretvaraju u trajne ili crnogorične, što bi se reklo. Dakle, oni su do sada bili birani na mandat, prema tome, pretpostavljalo se da sa svakom vladom odlaze, a od sada će preći u trajnu državnu službu. Ja se nadam da neki od tih ljudi, zaista to, će biti zaista poboljšanje te državne službe, ali tu bi zaista trebalo uvesti neke kriterije i po nekim kriterijima, ipak te ljude selekcionirati sada, kada se de facto, primaju u stalnu i trajnu državnu službu. Čak postoji argument, da se obično na mjesta pomoćnika i stavljali su se ljudi, koji su, ajmo reći kvalitetniji, ali bome stavljali su se naravno i ljudi koji su podobniji. Pa bi u ovoj transformaciji, njihovoj transformaciji iz pomoćnika, dakle, ljudi na mandatu koji su privremeno, u, za što također postoje razlozi. Postoji razlozi zašto neki ljudi trebaju raditi u ministarstvima privremeno, odnosno, na mandatima a ne trajno i zauvijek, ali sada kada se ovi pomoćnici pretvaraju de facto iz onih koji bi trebali otići na kraju mandata u one koji će ostati zauvijek, bi minimum bio da se definiraju jasni kriteriji po kojima će biti ocjenjivani, po kojima će biti selekcionirani i temeljem kojih će onda postati trajni, a ne više samo privremeni dio državne uprave. Ali njihovo ukidanje, dakle, nema veze sa uštedom na dugi rok, ima samo veze sa uštedom u ove 2,5 g. kada ste vi imali dupliciranje državnih tajnika i pomoćnika. Prije kada nije bilo državnih tajnika, nego je samo, jedan zamjenik ministra, tog dupliciranja nije bilo, pa nije bilo ni troška. Hvala vam.
Sada su na redu pojedinačne rasprave, prvi je kolega Pernar, nema ga, gubi pravo govora, drugi, kolega Grmoja, nema ga, gubi pravo govora, treći kolega Stazić, nema ga, gubi pravo govora, četvrti kolega Bauk, nema ga, gubi pravo govora, nema ni kolege Bačića, gubi i on pravo govora, kolega Zekanović isto gubi pravo govora, kolega Maras gubi pravo govora, ali zato je tu Ivan Šuker, pa izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, mnogobrojne kolegice i kolege. Možda danas u ovoj raspravi, svima fali pomalo, da tako kažem iskrenosti, svi su pomalo raspravljali sa ručnom kočnicom o ovom zakonu. Zašto? Zato što 2010. donesen je program gospodarskog oporavka, gdje je između ostalog predviđena reforma državne uprave i depolitizacija i profesionalizacija državne uprave. Na tom programu su sudjelovali ljudi, neovisni, stručnjaci i taj program je dobio i poprilično dobre ocjene, dapače, dobio je iz Europske komisije pohvale i provedena je. Ne samo da su pomoćnici pretvoreni putem javnog natječaja u ravnatelja, jer gledajte, kada imate javni natječaj, onda svatko može sudjelovati na javnom natječaju i može se žaliti na taj javni natječaj. A kada imate pomoćnika ministra, nema žalbe, to je politička odluka i to je tako. Dakle, to je ta priča depolitizacije. Druga stvar koja je napravljena paralelno s tim, je bila da u nadzornim odborima i upravama državnih tvrtki se isto ljudi biraju putem javnog natječaja. I to je bio prvi korak i logična stvar je bila, da nakon toga, se taj proces nadograđuje. Međutim, šta se događa nakon izbora 2012.? Nekome se nije sviđalo zato što nije mogao promijeniti čelnika upravnih tijela po ministarstvima i naprosto je išla ova povijesna rečenica, mi smo usvojili vlast, mi smo odgovorni, mi ćemo imenovati ljude. Svi ravnatelji su pometeni, imenovani su ponovno pomoćnici, koji su politički dužnosnici. E sada se postavlja pitanje, kada nam ovdje paše da kritiziramo državnu upravu onda je to … [[Govornik se ne razumije.]] negodovanja, a kada trebamo naći model i način kako ustrojiti tu državnu upravu, onda tu raspravljamo sa figom u džepu. Jer sada su ovi na vlasti, oni će imenovati svoje ljude, a kada mi dođemo na vlast, mi te ljude nećemo doći smijeniti. To je osnovni problem ovakve rasprave, danas koja se raspravlja. Međutim, da li mi kao saborski zastupnici uopće smijemo raspravljati na takav način? Mislim da ne. Mi kada raspravljamo o ovim zakonima, trebali bi raspravljati u tom smjeru, kako mi razmišljamo i promišljamo i ne trebamo se slagati oko toga, da ta državna uprava bude efikasna, da bude na usluzi hrvatskim građanima i nakraju krajeva, da ove zakone, koje mi donesimo u Hrvatskom saboru, oni provode na čim kvalitetniji način, pa dapače, da nam šalju povratnu informaciju, ako nešto u tom, odredbama tog zakona, nije u redu u njegovoj samoj primjeni, onda bi to trebalo izvršiti promjene. I tako se mali Ivica zamišlja kako bi ta državna uprava trebala funkcionirati. Hoćemo se istaknuti malo Državnog inspektorata? Gledajte imate jednog čelnog čovjeka, koji pred sobom ima objedinjene sve inspekcije. I onda ministri, shvate da nemaju dovoljno moći, ajmo mi raskopati taj … [[Govornik se ne razumije.]] Državni inspektorat i ajmo ga staviti pod svoju kapu, ono što je moje i to će sigurno bolje funkcionirati, ministar je politički, itekako etabliran pripadnik političke stranke i sada možete misliti, on neće djelovati politički. A oni su jedno ustrojbeno tijelo raspodijelili na nekakvih 10, 15 ustrojbenih tijela, a ovaj koji je sada načelu, jednoga on će politički djelovati. Ista priča vam je bila s ukidanjem financijske policije, potpuno identična priča. Samo zbog toga, što jedna politička opcija to ustrojila, druga nije rekla, idemo gledati rezultate, to što je financijska policije 2002., 2003. kada je državni proračun, zajedno sa fondovima bio negdje oko 60 milijardi, godišnje utvrđivala 2 milijarde nekih prihoda, koje su bili u nekakvoj sivoj zoni, to nikoga nije zanimalo. Ali svi su na isti način … [[Govornik se ne razumije.]] e sada kolegice i kolege oko ovih ravnatelja to će biti više rasprave u ovom drugom tijelu, ali s obzirom da su sve rasprave, zapravo u drugom zakonu, s obzirom da su sve rasprave išle u ovom smjeru, naprosto neke tvari treba raščistiti. Zašto onaj tko je ukinuo Državni inspektorat iz Zakona o pravima državnim zapravo državnim dužnosnicima nije prebrisao glavnog državnog inspektora? Zapravo glavnog inspektora Državnog inspektorata, ako ga je već ukinuo. Jer pogledate u zakonu, još uvijek stoji taj dužnosnik. Dakle, mi koji smo nekad davno ustrojili Državni inspektorat je ono što kolega Jordanić govori on je sve bio samo nije bio desno, on je bio izuzetno stručan i sposoban čovjek koji je ustrojio taj inspektorat, dakle nije istina da se gledalo po stranačkoj pripadnosti tko kome pripada, Međutim i neki dan u raspravi o Zakonu o državnim službenicima i danas u ovom zakonu i slijedećem zakonu nažalost je figa u džepu. Međutim kad govorimo o ovoj stvari fige u džepu ne smije biti iz jednostavnog razloga državna uprava je nešto svaki građanin prvo osjeti da li država funkcionira ili ne funkcionira. Jer gledajte kad netko dođe i traži bilo koji papir il da kažemo komad papira njemu je to u tom trenutku najvažnija stvar na svijetu. Nekom se čini benigno i kako će prema njemu postupiti taj državni službenik ili namještenik zapravo službenik jer namještenici su oni koji rade tehnički poso, on će tako ocjenjivati kako funkcionira vlada i sve ostalo i njemu to u tom trenutku to primarno. Međutim, mi danas pa čak i neke kolegice i kolege koji su bili ministri u trenutku kad se ukidala ta ovoga odredba o ravnateljima pričaju priču na svoj način. A da smo išli logikom OK ovo je promijenjeno idemo vidjeti kako to funkcionira, ovo nije dobro po nama idemo to promijeniti ali idemo nadograđivati sustav, ja vam garantiram da bi danas svi imali daleko bolji sustav nego što imamo. I ne bi se prozivali na ovaj način. Međutim, kad vi dođete i onda mijenjate samo ovako odsiječete onda to nije dobro, bez nekakvih kritičkih rasprava ili bilo čega. Dakle, ja smatram sukladno svemu ovome i ovom što se događa i ustroj Državnog inspektorata i državne inspektora da će to bolje funkcionirati. A za kraj sam ostavio ono nešto o čemu treba ovdje danas progovoriti, a to je vatrogasna zajednica, glavni vatrogasni zapovjednik i sve. O vatrogastvu se raspravlja u ovom visokom domu kad se donosi proračun i kad se donose ovakvi zakoni, o vatrogastvu se ne raspravlja kad u ljetu nažalost krene požari i kad se događaju katastrofe kakve se događaju. Naprosto to je nešto što mora djelovati isti čas isti trenutak i zapovjedna linija mora biti jasna i mora biti poznata. I zato je možda dobro da na ovakav način tu traumu gdje će vatrogasci bit, te će bit u MUP-u, te će bit u Službi za zaštitu i spašavanje, te će biti ovdje, te ovaj imenuje ovoga, te onaj imenuje onoga da to konačno stavimo na jedno mjesto i da to bude početna točka za ustroj vatrogastva i da to vatrogastvo bolje funkcionira. Zato kolegice i kolege nastave ove rasprave će biti kod slijedeće točke dnevnog reda, mislim da ove promjene treba podržati i treba kontrolirati i vidjeti da li će Državni inspektorat funkcionirati na način kao što smo mi to govorili ovdje kad samo raspravljali o zakonu da budu prvo edukativni da budu na ruci poduzetnicima, a onda tek da kažnjavaju. Istovremeno i silno me zanima da li ćemo ove godine kontrolirati i one koji nemaju pločicu za iznajmljivanje soba kao što smo dali mogućnosti u zakonu što je dosad bilo rečeno da se ne može raditi jer naprosto ne može neko u Ljubljani, Kranju, Budimpešti ili negdje drugdje mijenjat samo stanove za najam apartmana, ne plaćat porez i nešto mislim da Državni inspektorat koji pokriva to područje može doć, može konstatirat tko se nalazi unutra, da li je prijavljen ili nije. Ako se to dogodi onda možemo reći da smo s ovim promjenama uspjeli ako nismo onda moramo naći kako da to popravimo.
Kolega Šuker, ja vas molim samo da stanete. Kolega Maras ja bi vas molio da spustite svoj promidžbeni materijal, dobio sam informaciju DIP-a da je to suprotno Zakonu o financiranju i odmah to napravite bit ćete prijavljeni DIP-u. Vi to želite? Dobro. Ovako vas molim, sjednite ne možete mi, ne možete mi objasnit vi ostavite to istu sekundu ću vam prijaviti DIP-u jer kršite … [[Upadica se ne čuje.]] naravno da jesam … [[Upadica se ne čuje.]] prekinut ću sada sjednicu, prekinut ću sjednicu … [[Upadica se ne čuje.]] prekidamo sjednicu sabora, vas ću prijaviti DIP-u ovu istu sekundu i molim vas da sjednete. Nastavljamo s radom za 10 minuta. [[STANKA U 10,45 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Kolega Šuker, evo izvolite, nastavite i dalje, žao mi je što ste prekinuti.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Pa nisam mislio ovako završiti ali kao što su neki imali priliku depolitizirati i profesionalizirati državnu upravu, tako su imali priliku i napraviti Pelješki most pa bi se onda oni slikali pa bi onda oni mogli pričati ovako i onako. Nisu to napravili, mi smo to napravili, čujte, ljubomora je jedna velika bolest al' kaj mi moremo, tak je i gotovo, ne?
Kolega Beljak nije tu pa ne može replicirati, kolega Borić je drugi. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hoćete replicirati? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ajde onda, čekamo vas.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, što ste me čekali. G. Šukeru, malo me a ne iznenadilo ugodno ali sa sjetom, nostalgijom ova vaša rečenica o programu oporavka iz 2010. g., dakle od prije gotovo 10 g. Ja se sjećam kako je Hrvatska izgledala 2009., 2010., to je bila zemlja puna nade, puna optimizma, pripremali smo se za ulazak u euroatlantske integracije, imali smo nekakvu budućnost, nekakvu perspektivu bez obzira tko bio na vlasti, ja se samo pitam kako bu država izgledala da nije bilo tog programa oporavka iz ove današnje perspektive 10 g. nakon toga, čini mi se da nismo trebali ić sa nikakvim programom oporavka, niti je došlo do bilo kakvog oporavka dapače, potonuli smo po svim segmentima a depolitizacija i ovo što ste vi govorili oko …
Hvala vam, isteklo je vrijeme.
Ja u životu volim s brojkama razgovarat, program gospodarskog oporavka je donesen 2010., zaustavljen gospodarski pad, završeno sa nulom. Dolazi politička nomenklatura, prestaje sa programom gospodarskog oporavka, 2012. gospodarski pad 1,7% a kad govorimo o depolitizaciji i profesionalizaciji državne uprave, mene čudi, vi kao uspješan gradonačelnik, pa vama je valjda u interesu da onaj ured državne uprave s kojima vi u principu nemate praktički ništa i to je ono što možda u ovom cijelom sustavu nije dobro, dobro funkcioniraju jer građani kad dođu u ured državne uprave i vas kao gradonačelnika ocjenjuje ali oni ne znaju tko kome pripada i zato smatram da bi vama kao gradonačelniku koji ne pripada političkoj opciji koja je trenutno na vlasti, itekako u interesu da ta državna uprava dobro funkcionira. Jer kažem, građani kroz nju ocjenjuju i vas.
Hvala vam. Povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je članak 236. Poslovnika, g. Šuker je govorio o različitim pojmovima, državne i lokalne uprave. Ja garantiram g. Šuker a znate to i sami, da 99% ljudi, stanovnika uopće ne radi nikakvu razliku i kad ide u ured državne uprave, mislim da je tamo gradonačelnik šef. Pa to je loš sustav. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica predsjednik: Kolega Šuker, molim vas.]] To je loš sustav. To ne može bit dobar sustav [[Upadica predsjednik: Kolega Šuker, molim vas.]] Dakle, vi imate situaciju gdje ljudi traže da grad odnosno gradonačelnik, gradska uprava radi nešto što uopće nije u ovlastima i to je mislim jednostavno sulud sustav koji nije koncipiran dobro.
Kolega Beljak, vrijeme je isteklo. Ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila replika pa dobivate opomenu, mislim da je to vrlo jasno i logično. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja ocjenjujem a vi se možete žalit Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Predsjednik sam Sabora izabran od 76 a tko ste vi da mi postavljate uopće takva pitanja? Idemo dalje, sada je na redu kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, opet se vraćamo na pomoćnike ministara i ovo što mi tražimo znači da se sada vratimo tamo gdje smo bili 2009. i 2010. g., znači da se ne misli da je sad ovo nešto prvi puta, HDZ je već jedanputa to napravio, znači tada smo već ukinuli bili uloge ili dužnosti pomoćnika ministara i pokrenuli prve javne natječaje i 2009., 2010. g. dobili smo prve ravnatelje uprava jer smo htjeli i tada već imati profesionalnu javnu upravu i sve je to trajalo do 2011., tada je došao SDP sa svojom koalicijom i očito u nemogućnosti da slože želje svih 6, 7 stranaka koliko je tada bilo u Vladi, jednostavno su opet pribjegli onom najjednostavnijem rješenju i povećali su broj dužnosnika kroz imenovanje pomoćnika ministara. Žestoko smo se tu sjećam se, borili protiv toga da se to ne dogodit, međutim oni su ustrajali i rekli su da je njima normalno da imaju 3 razine zapovijedanja praktički unutar jednog ministarstva.
Hvala, kolega. Odgovor, izvolite.
Da, kolega Boriću, to danas ovdje treba ponavljat ovdje cijeli dan. Dakle ovo je drugi pokušaj HDZ-a i oni koji podržavaju HDZ u ovoj Vladi da se državna uprava depolitizira i profesionalizira i da konačno ka tome da ta državna uprava naprosto ne bude nešto, predmet nekakvih tužnih rasprava nego da govorimo da su oni dobri. Međutim kad morate zadovoljiti puno petita, a ne možete to jer ne možete na javnom natječaju primiti neke tipove koji baš to ne zadovoljavaju onda je najjednostavnije reći, ne, mi to nećemo, mi smo došli, mi smo s politikom, mi ćemo doći jer nije bilo samo imenovanje pomoćnika, pa sjećate se kolega Borić koliko je tu savjetnika imenovano, koliko je u raznoraznim ministarstvima savjetnika ljudi dovučeno, preko 10, 15 000 ljudi je zaposleno ali šta, nikom ništa.
Sada je na redu kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Sabora. Pa kolega Šuker, dobro ste definirali da je državna uprav kao inspektorat, da su razoreni dolaskom koalicijske vlasti, da je bilo mala bara puna krokodila, idemo štampati one koji nit su stručni, nit su bilokakvi, važno da su politički opredijeljeni pa tako danas vjerujem da će ravnatelji biti ti koji će imati svoju struku, svoju karijeru, koji će imati reference za svoju djelatnost. Jednako tako i Državni inspektorat koji će biti u funkciji da prije svega djeluje preventivno a u samo najgorim slučajevima represivno sa stručnjacima koji neće biti pod utjecajem ministara, državnih tajnika, pomoćnika, partije ove ili one nego radit svoj posao odgovorno, profesionalno i svrhu razvoja gospodarstva i napretka gospodarstva. Do sad je bilo stvarno inflacija dužnosnika na svim nivoima.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, ja se s vama u potpunosti slažem i umjesto da mi i utorak i danas raspravljamo o tome kako da osnujemo upravnu akademiju ili nešto slično za izobrazbu ljudi koji rade u upravi, da nekadašnji porezni studij koji je bio u dogovoru porezne uprave i ministarstva, zapravo i Ekonomskog i Pravnog fakulteta se ponovno vrati za izobrazbu, da se Pravosudna akademija aktivira i da obrazujemo i imenujemo te ljude, o čemu mi raspravljamo? Branimo svoj stav kakao bi nekoga politički imenovali i ... [[Govornik se ne razumije.]] to obrazložiti. E pa mi njima kažemo, mi u HDZ-u na to ne pristajemo, mi želimo profesionalizaciju, depolitizaciju, želimo obrazovati državne službenike i kad im damo sve preduvjete, onda ih možemo prozivat zašto dobro ne rade.
I kolega Ante Babić, zadnja replika, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, meni je fascinantno kako imate tu institucionalnu memoriju i sjetite se zapravo do sitnih detalja određenih stvari koje su bile za vrijeme Kukuriku koalicije i vjerujem da to mišljenje dijeli i velika većina naših kolega ovdje u Hrvatskom saboru i to me podsjetilo na nešto kada se ukidao Državni inspektorat, tada su zapravo te inspekcije pripojene ministarstvima i onda se govorilo tada sjećam se, da neće trebati graditi fasade na zgrada županija od prevelikog broja onih tabela i natpisa na tabelama raznih inspekcija na županijskim zgradama i tada to nije smetalo Kukuriku koaliciji, to nije bio nikakav politički utjecaj ministara, danas kada se formirao Državni inspektorat, kada će se formirat Državni inspektorat, kad su sve te inspekcije objedinjene, sada im je to problem. Ja ne razumijem ta dvostruka mjerila, evo hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolega Babiću, kako ne razumijete, šta inspekcija radi? Provjerava kako se provodi zakon. Tko predlaže zakon? Ministar. Pa ako je promašio sa zakonom onda će to njegova inspekcija zataškati ali ako dođe čovjek iz Državnog inspektorata koji je neovisan o njemu, on će konstatirati da to nije dobro i taj zakon bi trebao doć onda na popravak u Hrvatski sabor. Dakle ja razmišljam da Državni inspektorat radi na takav način ali gospoda koja su tada ukinula Državni inspektorat, prigrabila su inspekcijske službe jer su htjeli biti kalifi na mjestu kalifa, htjeli su imat produženu ruku na terenu i to je pravi politički pokušaj političkog utjecaja radi inspekcije jer ministri su političari koji su imenovani na ministarske funkcije, ne može glavni državni inspektor baš djelovati na toliko ljudi ali kad imate ovakve segmentalno ali vrlo interesantno da s u ovom Saboru nažalost vrlo uspješno nekada pokušavaju izokretati teze i prikazivati da nešto što je stvarno bolje ili lošije a ono što je lošije ... [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme gospodine, vrijeme. Završna riječ sada će imati državni tajnik, g. Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče i pozdravljam vas. Pa evo, mislim da je kolega Žagar spomenuo jednu jako važnu činjenicu, znači Vlada RH dužna je osigurat funkcionalnost državne uprave i tu se slažemo. Ono u čemu se ne mogu složiti, to su neke rasprave koje ću ovdje izdvojit a tiču se uglavnom pitanja pomoćnika ministara i pitanja ušteda koje sam ja spominjao. Znači nikada ni u jednoj rečenici nisam rekao da će uštede nastat na način da će doći do ušteda na plaći koje su imali pomoćnici ministara odnosno koje će imati budući ravnatelji uprava, znači te uštede u iznosu od 10 milijuna kuna kako smo mi izračunali, ostvarit će se upravo na onim pravima koje su ti državni dužnosnici odnosno 96 pomoćnika imali i koje su im se isplaćivale. Znači da razjasnimo i tu činjenicu. Što se tiče zakona i mijenjanja vrlo često ovoga zakona ako ste pažljivo pogledali od '98. g. su išle sve ove izmjene zakona, u mandatu ove Vlade bila je samo jedna izmjena a Ministarstvo uprave već sada radi na novom cjelovitom zakonu, naravno ovisit će i o Vladi i o Saboru kada će taj zakon doći u raspravu. Ono što bi htio na kraju reć, evo doista bilo je i konstruktivnih i nekonstruktivnih prijedloga i rasprava, zahvaljujem svima koji su dali sve ove konstruktivne primjedbe, mi ćemo s obzirom da je ovo prvo čitanje, dobro proučit sve ono što dobijemo, što ste vi usmeno izrekli a što dobijemo i u pisanom obliku, sve u cilju kako bi u konačnici zakon bio što bolji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Da, da, vidio sam, ali prvo je gđa. Sabina Glasovac.
Hvala lijepo. G. državni tajniče, točno je ovo što ste rekli, da neće doći do nikakvih ušteda ove Vlade, međutim bitno je reći i to da 2,5 g. ova Vlada zapravo ima dvije vrste dužnosnika na vrlo sličnim poslovima a to su pomoćnici ministara i državni tajnici. 2 g. hrvatski građani plaćaju negdje u prosjeku plaću svakih od njih, negdje oko 13, 14 000 kuna. Da ne govorim o tome da je Ministarstvo znanosti i obrazovanja u jednom trenutku imalo 10 dužnosnika. Znači kada zbrojimo ministricu, pomoćnike i državne tajnike. Kada to usporedite sa nekim Vlada od prije, to vam je duplo više, to je sramota, tako da je dobro da ne koristite riječ uštede i nemojte ju koristiti jer jedino što je ova Vlada za proračun i hrvatskim građanima napravila je da je trošila nemilice na državne dužnosnike, na dvije različite vrste državnih dužnosnika za istu vrstu poslova koju su do sad radili samo jedan.
Hvala lijepa. Prije nego što dajemo odgovor, g. Maras zna što radi, jel' da? I kao što znate, g. Maras, postoji odluka DIP-a … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] mišljenje, da. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro, ja vam dajem opomenu da dok nemate odgovor da vi, 10 minuta je pauza. Hvala lijepa, ne, 10 minuta pauze, 10 minuta pauze. STANKA U 11,10 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,20 SATI]] Možemo nastaviti, možemo nastaviti, možemo nastaviti? Znači, prije je g. Marasu zato što protivno mišljenju DIP-a da se ne smiju izlagati propagandni materijali, jel da, za vrijeme trajanja sjednica HS i zbog toga što to dovodi u položaj koji nije ravnopravan i ostale članke i njegove liste, pa i drugih lista, dao sam već prije opomenu, ja ću sada, dao sam opomenu na čl. 239. koji kaže, nemojte kucati, imam još nešto reć pa, na osnovi čl. 239. zastupniku će se izreć opomena ako postupa protivno čl. 238. ovog Poslovnika, a čl. 238. ovog Poslovnika govori o tome da se zastupnik ne smije ponašat, ne smije svojim ponašanjem odstupati od općih pravila ponašanja u HS. Ja ću vam reć g. Maras što ću ja sad napraviti, tako da vi možete odabrati na kraju koju ćete varijantu odabratu. Prvo ću vam dat opomenu, nakon toga ću vam dat drugu opomenu, onda ću vam oduzet riječ i ako ćete ustrajati, onda ću vam dat dvostruku udaljenje sa sjednica. A sada možete reć što ste namjeravali, to je ono što ću ja napraviti.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. To ne možete odjednom, to znate da morate imati nekoliko sljedova. Druga stvar, ovo je skandalozno, HDZ pokušava na svaki mogući način omogućiti ljudima da u HS zastupaju svoje birače i molim da cijela hrvatska javnost vidi što HDZ smeta. Smeta ga na mom laptopu moja naljepnica, ja nisam prekršio zakon RH, ja ne kršim zakone RH, mišljenje koje je dao DIP nije obvezujuće. Ono mora dati odluku na koju se ja onda imam pravo žaliti Ustavnom sudu, što ću i učiniti. g. Jandroković je otrčao…/
…/Upadica: Hvala, 12, 12 sekundi ste previše govorili…/
ovdje iz sabornice da me prijavi, da ću prijavit DIP-u, ja vas molim…
[[Upadica: Oćete drugu opomenu?]] jel li [[Upadica: Oćete drugu opomenu radi vremena?]]
… ali nije ovo bila…/
…/Upadica: Oćete drugu opomenu?/…
....povreda Poslovnika, ja samo želim reći…
…/Upadica: Imate drugu opomenu, izvolite sjest, dvije opomenu/…
/… mogu se javit [[Upadica: Ja ću još jednom…]] u ime kluba [[Upadica: Ja ću još jednom…]] u ime kluba se javljam [[Upadica: Ja ću još jednom…]] [[Govornik se ne razumije]]
…pročitati, dok se završi, najprije nek se završi ova rasprava. Nek se završi ova rasprava ovdje o tom predmetu, a onda nakon toga ćemo ić dalje i vi ćete tražiti odnosno tražit će oni koji će imat pravo na to, tražit će pauzu ili nešto drugo, što god žele. Mišljenje DIP-a, a znate šta, puno puta smo u ovom HS, puta puta smo u ovom HS rekli da u zakonima se ne smijemo vadit na to da neki zakon nema određene novčane posljedice da ako prekrši taj članak, ti ćeš morati toliko i toliko pravit, nego ako nešto piše u zakonu, onda se to, onda se to mora poštivat. Također mišljenje DIP-a treba se poštivati, to je odnos prema institucijama, on se treba poštivati. Mišljenje je slijedeće, DIP je mišljenja da je isticanje promidžbenih poruka i slogana u Sabornici tijekom izborne promidžbe suprotno navedenoj odredbi Zakona o financiranju za čiju je povredu propisana administrativna sankcija, potpunog gubitka naknade troškova izborne promidžbe, čl. 37. st. 2. Zakona o financiranju i o čemu će DIP voditi računa u provedbi nadziranja izborne promidžbe. Imali smo kratko usaglašavanje stavova kod predsjednika HS, čuli smo se g. Maras sa predsjednikom vašeg kluba zastupnika i ja sam vam dužan samo reći da bi bilo puno bolje da prekinemo tu stvar i da vi budete u jednakom položaju sa drugim zastupnicima, a g. Beljak ako hoćete cirkus napravit, napravite, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. potpredsjedniče, vi ste meni dali riječ, ja ne namjeravam radit cirkus, ja sam u HS, to nije cirkus.
Baš mi je drago, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a da mi date.
Ne možete jer nije dnevni red, nije točka dnevnog reda to, to nije točka… [[Govornik se ne razumije]] to je polemika, to nije točka dnevnog reda, a stanka se može tražit, osim one u jedan sat, može se tražiti samo o točki dnevnoga reda. Idemo, oprostite, [[Upadica Beljak: Vezano je uz to gospodine potpredsjedniče.]] o točki dnevnog reda … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] nije točka dnevnog reda.
Ja stvarno nisam mislio raditi cirkus, sada vi mene izazivate da napravim cirkus, pa nemojte to raditi. Ja sam mislio vas podržati, treba ukinuti svima bilokakvu promidžbu, mislim doista, HDZ treba imati svaki dan i javnu televiziju i sve [[Upadica Radin: Sam znao da će biti cirkus.]] To nije cirkus. Ja se slažem da Marasu treba zabraniti to. I mene to iritira, stvarno, trebamo maknuti konkurenciju, najbolje da samo HDZ ima državnu promidžbu, preko javne televizije, preko radija, a svima ostalima da začepite gubicu, evo, to je najbolje tako. Tako da mislim.
Gospodine Beljak, niste bili ovdje dok sam pročitao to, a meni je jako drago [[Upadica Beljak: Ma slušam ja vas jako dobro.]] da vi nemate ništa ispred sebe, što pokazuje to da hoćete biti ravnopravni s drugima. …/Upadica Beljak: Strah me je, ne mene je strah, ne možemo biti ravnopravni dok HDZ drži monopol … [[Govornik se ne razumije.]] razumijete./… Prepustile vaš odnos sa HDZ-om da … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] /Upadica Beljak: Gospođa Šuica je imala sat vremena promidžbenog … [[Govornik se ne razumije.]] besplatnog na HTV-u … [[Govornik se ne razumije.]] /… Dogovorite se, dobro, sada vas moram prekinuti, dogovorite se s HDZ-om o odnosima s HDZ-om [[Upadica Beljak: Ne možemo se s njima dogovoriti, nemojte se ljutiti, vi ste se dogovorili s njima, vi znate kako je teško s njima teško dogovarati.]] Imamo nekoliko povreda Poslovnika, vi ste tražili stanku, nemate pravo nažalost na stanku, ja bi vam dao 3 stanke ali nemate pravo [[Upadica Beljak: OK, znači može sada i opet stanke?]] Gospodin Grmoja, izvolite, povreda Poslovnika, članak?
Poštovani povrijeđen je znači članak koji se tiče ovlasti predsjedavajućeg, to je čl. 33. znači gdje se trebate vi kao predsjedavajući brinuti o zaštiti prava i ispunjavanju dužnosti zastupnika. Naime, o čemu se ovdje radi? Pozvali ste se na članak 238. Ja se ne slažem s tim, da zastupnik sada, ako je DIP tako rekao, ako je mišljenje DIP-a ja mislim da se treba poštivati mišljenje DIP-a, ali nije prekršen Poslovnik Hrvatskog sabora, jer kolega Maras svojim ponašanjem ne odudara od uobičajenog ponašanja i taj članak na koji ste se vi pozvali, jer je on do prije par dana također imao ovu narukvicu na svom laptopu [[Upadica Radin: Hvala, hvala, hvala, prošlo je, gospodine Grmoja, lijepo, prošlo je vrijem.]] Znači neka DIP kazni kolegu Marasa, a poslovnik nije povrijeđen.
Koliko vam puta moram lijepo reći? Prošlo vam je vrijeme, 27 sekundi i sada imate opomenu, sada. Da, sada imate opomenu, jer ste nastavili raspravu. Izvolite.
238. evo mene zanima, smijem li ja imati kemijsku Hrvatski suvremenista ili ćete me prijaviti DIP-u da je sklonim na vrijeme? Dakle, ova kemijska piše Hrvatski suvremenosti, zajedničko nemam alternativu, smijem li je ja imati na stolu ili je moram skloniti, … [[Govornik se ne razumije.]] pitanje i da malo pogledamo ovdje, isto, kolega ima HDZ kemijsku, isto, jel to odgovara, mislim jel će nas DIP tužiti ili ne, pa da ju znamo skloniti. Evo, čisto jedno malo pitanje, znači Hrvatski suvremenosti pa evo, tu, ja ću skloniti ako to ne smijem imati na stolu [[Upadica Radin: Hvala vam, hvala vam lijepo.]] ali molim vas recite i kolegi da … [[Govornik se ne razumije.]]
Ako sam dobro primijetili, niste se pozivali na članak jel da? [[Upadica Zekanović: Jesam jesam pozvao sam se.]] Je, 238., 239. koji 33? [[Upadica Zekanović: 238., 238. da.]] Dobro, nadam se da su vas kamere snimile sa olovkom. Idemo dalje, idemo dalje. Ja bi vas molio kolega Maras da to dok, nažalost na moju žalost, ali ispravno, predsjednik Hrvatskog sabora je morao tužiti i vas i stranku. Ja znam točno, da stanka će reći, ne krivi je predsjedavatelj zato što nije udaljio gospodina Marasa. Onda mi nismo krivi, krv je on. Zato ću biti prisiljen, sada, sljedeći put vam oduzeti riječ i onda nakon toga vas udaljiti. Ako nećete htjeti ići van, mi ćemo napraviti pauzu, pa ćete vi napraviti vašu predstavu. Ja nisam kriv ako je to predizborno vrijeme i predizborno vrijeme … [[Govornik se ne razumije.]] u predizborno vrijeme slično kao za vrijeme rasprodaje jel da, kod tisa i kod ostalih svih životinja, jel da, kada one polude i političari za vrijeme, predizbornog vremena isto imaju neprimjerena ponašanja. Vi u tom trenutku imate neprimjereno ponašanje. Ovdje vaše kolege koji su također na listi, nemaju nikakvu propagandu, kolege iz Amsterdamske koalicije nemaju nikakvu propagandu, kolege iz Mosta nemaju nikakvu propagandu. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] A pogledate kucate na otvorena vrata, znam da znate pisati, znam. Ja sam pretpostavio da znate pisati ako ste u Saboru, pretpostavio sam i niste me iznenadili s vašim olovkama, to je vaše pravo imati olovke i kažem vam, ako morate nešto napisati dobro je da imate olovku. Ali međutim, tako nešto, ja ću biti prisiljen to napraviti, zato što kaže, zato što to, a inače tužite sami sebe u DIP-u jel da, zbog olovke. Ako ga neće tužiti netko drugi, tužite vi sami sebe. Ja neću više raspravljati, molim vas, da ali, prvo ja želim vama, sada, uz drugu opomenu, oduzeti riječ, oduzeti riječ, ne, ne. A nakon toga, znate što slijedi, a onda se vi ravnajte kako želite, na kraju ćemo svi preživjeti, ta, tu, kako bi rekao nadrealističku polemiku, gđa. Glasovac izvolite.
O pa hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Ovo je do sada neviđeno zapravo u Hrvatskom saboru. Ja se slažem, članak 238. pa i članak 33. Ja se slažem da trebamo poštivati jednaka pravila, isto tako, potpuno je jasno da ovdje nije prekršen poslovnik. DIP je dao nekakvo svoje mišljenje, međutim, ja vas pitam, hoće li udaljenje kolege Marasa s današnje sjednice, a ostanak ovog laptopa ovdje doprinijeti da za svih vrijede ista pravila? Što će se dogoditi sutra, kada cijeli Sabor dođe sa promidžbenim olovkama, kada dođu s bedževima, kada dođu sa majicama, hoće li straža dobiti nalog da pretres radi zastupnika? Dl netko ima potkošulju na kojoj je nekakav slogan gdje bi u trenutku mogao to pokazati? [[Upadica Radin: Oprostite, vrijeme.]] Pa mislim da to.
Ako budu, dati ću vam, vi ste izrazili vaše mišljenje, ovdje će biti mjerodavno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a ne moje, a moje mišljenje je slijedeće ako netko dolazi u sabornici sa velikim takvim oznakama, oznakama kao što su majce, ako neko ima olovku pa nek si piše bilješke jel da, tko ikad snimio, tko je ikad snimio logo olovke jel da. Može biti i ja da sam imao olovku HSS-a, šta ja znam jel da, mislim tko bi ga znao, neki put dali ste mi neku olovku mogo sam ju imat ovdje. Ali ako je to dovoljno da bude propagandno ona to krši mišljenje DIP-a, molim vas držite do mišljenja DIP-a idete na izbore, držite do mišljenja DIP-a. Hvala lijepo na vaš egzibicionizam. Ovaj, šta da radim s time? Šta da radim s time, kolega? … [[Upadica se ne čuje.]] Tko, tko? … [[Upadica se ne čuje.]] Dat ću ga nekom komu treba, mada ne poznajem takve. Ja sada u ovom trenutku o tom, o toj problematici zaključujem raspravu i još jednom molim gospodina Marasa da zatvori taj, ionako su ga svi već vidjeli, da zatvori taj svoj laptop, … [[Upadica se ne čuje.]] ali shvaćate da, ali shvaćate da ispadate [[Upadica: Iz naše sabornice ne želim neugodnost ljudima radit, ali vi niste u pravu, vi niste u pravu.]] pogledajte molim vas udaljite se, nemojte, [[Upadica: Ja ću izaći iz sabornice.]] nemojte polemizirati [[Upadica: I ne morate zvati stražu.]] nemojte polemizirati sa mnom, ali inače civilizirani ljudi kažu ne slažem se sa vama, ne vi niste u pravu. Niste znali to još? Morate još učiti. Idemo dalje, još ima replike [[Upadica: Odgovor na repliku.]] tko, a izgovorite gospodin Nekić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, nažalost moram konstatirat da uvažena zastupnica nije uopće slušala što sam ja govorio. Dakle, ja nisam nikada rekao da nikakve uštede neće biti s time što pomoćnici ministara znači postaju ravnatelji uprava, ja sam rekao da nikakve uštede neće biti iz plaća jer su plaće otprilike biti iste, ali da će ušteda nastati od 10 milijuna kuna godišnje zato što pomoćnici ministara koji su bili dužnosnici, znači odnosno novi ravnatelji uprava više neće imati ta dužnosnička prava. Tako da ne znam kako ste zaključili da ovaj sam ja rekao da nikakve uštede neće biti. Hvala lijepo.
Hvala i vama, gdje smo bili stali prije polemike gospodine, a imamo replike. Ja sam došo već u jeku polemike. Gospodin Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjedniče nekako prođe vrijeme pa čovjek i zaboravi šta je htio reći. Pokušat ću ono što je u suštini rasprave bilo dakle ovim zakonskim prijedlozima i kad govorite o cjelokupnoj reformi vi pomičete granicu da tako politizacije prema gore. Pa državni dužnosnik je, državni dužnosnici više nisu pomoćnici ministara oni će postati službenici koje će se birati na javnom natječaju i sad jedan tu problem. Mi imamo sad te pomoćnike ministara, ako većina njih kad kažem većina, znači preko 90% od pomoćnika postanu službenici onda nije taj cilj onda je jednostavno cilj još jačanje politizacije, jačanje nepotizma, jačanje svega onoga za što se zalažete, al ako se omogući državnim službenicima ono što je i kolega Bauk najavio kao, kao ovaj amandman da oni napreduju, da oni svojim radom postignu određenu veću funkciju onda je to smisao zakona.
Hvala vam lijepa, odgovor gospodin državni tajnik.
Hvala, dakle ja nisam prorok da bi mogao znat da li će se neki državni službenici javit na natječaje koje ćemo mi raspisati. Znači nakon što se usvoji ovaj zakon i nakon što stupi na snagu kako je predviđeno 1.6. znači čeka nas jedan dosta veliki posao oko donošenja uredbi, mijenjanja uredbi po ministarstvima, pravilnika i sve ostalo, tako da očekujem da će javni natječaji biti raspisani negdje u 10. mjesecu i svatko se može na takvu vrstu natječaja javit, tako da se ne mogu složiti s ovim što vi kažete da je to ponovna politizacija, na upravo suprotno i mislim da je i kolega Šuker u prethodnoj raspravi to jako dobro objasnio. Hvala lijepo.
Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, očekujem kad ovaj zakon predložite kao konačni prijedlog u drugom čitanju da nam u obrazloženju navedete točno koliko državnih dužnosnika imamo prema ovom zakonu, a javnost, predstavnike medija da se koncentriraju kad jednog dana prestane dužnost ovih pomoćnika ministara, kad im prestanu sva prava koja imaju temeljem zakona gdje će oni zapravo nakon toga završiti. Hoće li biti zbrinuti na nekim drugim dužnosničkim pozicijama, hoće li biti u nekim drugim državnim tijelima ili hoće li ostati jednostavno ne zbrinuti bez posla? Bilo bi interesantno vidjeti gdje će završiti 100-tinu političara koji su danas pomoćnici ministara, to bi bila jedna zanimljiva studija za javnost i za medije, da vidimo što će se zapravo dogodit hoće li se vratiti na svoja ranija radna mjesta gdje su oni [[Upadica: Hvala gospodine Podolnjak.]] gdje su ona bila ili će biti zbrinuti kako se to inače radi.
Hvala, gospodin Nekić izvolite.
Zahvaljujem, opet tražite od mene da budem prorok, znači mi ovoga trenutka ni ne znamo koliko će se sadašnjih pomoćnika ministara javiti na natječaj koji će biti raspisan ne znam u 9. ili 10. mjesecu. Tek kad vidimo koliko će ih se javiti na natječaj odnosno kad vidimo koliko će ih biti i postati ravnatelji uprava onda ću moći odgovoriti na vaše pitanje. Hvala lijepa.
Hvala i vama i gospodin Šuker na kraju.
Hvala lijepa, gospodine državni tajniče najveći problem što zastupnici ovdje naprosto ne žele čuti da je ovo proces koji se već jedanput odvija, dakle mi smo 2010./2011. raspisali javni natječaj, pomoćnike preimenovali u ravnatelje, svatko se imao priliku javiti na natječaj. A svi dobro znamo ako ste sudionik nekog natječaja, ako ste nezadovoljni i smatrate da su bilo čim narušeni uvjeti natječaja ili povrijeđena vaša prava da se imate pravo žaliti na natječaj. Ali ako ide političko imenovanje onda to nemate. Prema tome, isto tako danas je vrijeme kad naprosto ne možete ništa sakriti, sve će procuriti van. Pa pitanje da li će se netko izložiti političkom riziku da imenuje ljude ovako koji ne zadovoljavaju uvjete. Međutim ključno je pitanje a to je ono o čemu mi ne želimo raspravljati je da li mi stvarno, iskonski iz srca želimo depolitizaciju i profesionalizaciju državne uprave. I to je ključno pitanje. I na njega trebamo odgovoriti bez fige u džepu.
Hvala, hvala. Hvala svima na raspravi koju zaključujem. I glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, prvo čitanje, P.Z. br. 618. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri, prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 32 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sljedeća točka dnevnog reda: - Prijedlog zakona o sustavu državne uprave, prvo čitanje, P.Z. br. 617; I primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravljali su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li opet državni tajnik gospodin Darko Nekić uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle ovo je ustvari najvažniji zakon ovog paketa kojeg mi ovaj tjedan predstavljamo. Prijedlog zakona, potpuno novog Zakona o sustavu državne uprave. Ovaj novi Zakon o sustavu državne uprave omogućuje provedbu sljedećih reformskih mjera. Prvo, depolitizacija i daljnja profesionalizacija javne uprave. Drugo, decentralizacija odnosno približavanje uprave građanima. I treće, digitalizacija, uvođenje jedinstvenog upravnog mjesta o kojem ću nešto kasnije malo više reći. Kao jedna od ključnih novosti u novom Zakonu o sustavu državne uprave je ona koja se odnosi na ispunjavanje programa Vlade RH za mandat od 2016. do 2020. u dijelu koji se odnosi na depolitizaciju i daljnju profesionalizaciju državne uprave. Upravo iz tog razloga prijedlogom Zakona o sustavu državne uprave predviđa se da će upravnim organizacijama unutar ministarstava upravljati rukovodeći državni službenici odnosno ravnatelji uprava umjesto kako je do sada bilo pomoćnici ministara koji imaju položaj državnih dužnosnika. Na taj će način biti smanjen broj državnih dužnosnika što predstavlja uz profesionalizaciju državne uprave i značajnu uštedu sredstava u državnom proračunu sa naslova znači svega onoga što sam već prije govorio. Drugo, u ispunjavanju reformskih zahtjeva decentralizacije i racionalizacije državne uprave novim se zakonom u sustavu državne uprave predviđa povjeravanje poslova državne uprave koje su do sada obavljali uredi državne uprave u županijama kao prvostupanjska tijela državne uprave jedinicama područne odnosno regionalne samouprave odnosno županija. Na taj će se način omogućiti još veće približavanje poslova državne uprave građanima kao krajnjim korisnicima usluga državne uprave imajući u vidu da se poslovi koji će se posebnim zakonima povjeriti prvenstveno odnose na upravna područja gospodarstva u što primjerice ulaze obrt, ugostiteljstvo, turizam, trgovina i cestovni prijevoz, društvene djelatnosti, hrvatski branitelji iz Domovinskog rata, šport, predškolski odgoj, školstvo, kultura, također i opće uprave znači državne matice, registri birača i udruge. B) ukidaju se, ukida se 20 tijela državne uprave odnosno smanjuje se ukupni broj tijela državne uprave sa 52 na 32. Nastavno na navedeno zakonom se predviđa da će županije preuzeti i službenike i namještenike dosadašnjih ureda državne uprave čime se smanjuje broj državnih službenika i namještenika. Treće, treba istaknuti i to da ovim zakonom konačno u potpunosti digitaliziramo uredsko poslovanje odnosno stvaramo preduvjete za njegovu digitalizaciju te otvaramo mogućnost ustrojavanja pojedinih ustrojstvenih jedinica i ispostava tijela državne uprave kao jedinstvenih upravnih mjesta gdje će građani moći podnijeti sve zahtjeve koji će po službenoj dužnosti i bez odgode biti dostavljeni stvarno i mjesno nadležnom javno pravnom tijelu te dobiti sve propisane obrasce, obavijesti, savjete i drugu pomoć. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražila gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče. Možda je prilika da nam evo u sabornici odgovorite. Ja sam pred jedno 6 mjeseci tražila Vladu da mi pismeno odgovori koliko u ovom trenutku ima pomoćnika ministara i državnih tajnika. I nisam uspjela dobiti taj odgovor, odnosno odgovor koji sam dobila da sama odem na stranice ministarstava pa neka to vidim ili mogu nekako drugačije dobiti. Nakon ponovljenog odgovor o kojem sam, ponovljenog pitanja ponovo je premijer rekao da neka si sama tražim pa neka vidim. Vi ste kad ste govorili o ovom drugom zakonu rekli da ima 96 pomoćnika što znači 4,8, budući da je 20 ministarstava 4,8 pomoćnika ima po jednom ministarstvu. Sigurno imate podatak koliko ima i državnih tajnika pa je ovo možda prilika da nam kažete koliko u ovom trenutku imamo pomoćnika i državnih tajnika. Hvala lijepo.
Odgovor, državni tajnik.
Pa u ovom trenutku vam dakako mogu dati odgovor točan koji se tiče pomoćnika ministara, kao što ste i sami naveli ima ih 96 kao što to stoji i u prijedlogu. Nažalost ovog trenutka ne raspolažem brojem državnih tajnika ali ovo je prvo čitanje pa nema razloga da i taj broj ne saznate. Hvala lijepo.
Gospodin Demetlika.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Ovim zakonom povjeravamo određene poslove koje su sada na državnom nivou prema županijama. Međutim, iz prijedloga ovog zakona vidimo dva problema, prvo i osnovno je financiranje, nedostatna sredstva za sve one zaposlene koje će županija preuzeti, a predviđa se onaj trošak koji je sad u državnom proračunu da se prenese županijama. Međutim, to znamo da je nedostatno i predviđate to učiniti transferima. Poučeni iskustvom kad smo preuzeli na županijski nivo građevinske dozvole i obećani transferi su nakon godinu dana izostali, predlažemo da zajedno sa Ministarstvom financija pronađete drugačiji način tj. da osigurate izvorne prihode županijama. I drugi problem koji je sigurno veliki je donošenje 30-tak zakona koji donose ostala ministarstva i problem je tu usklađenosti i rokova da do 1.1. praktički se sve to donese. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Izvolite državni tajniče.
Dakle, što se vašeg prvog pitanja tiče, u čl. 67. st. 4. vidljivo je, znači, da će država na sebe preuzet, do sada smo ustanovili negdje oko 690, znači, državnih službenika koji su ovog trenutka raspoređeni u uredima državne uprave, ispunjava u vremenskom razdoblju od 2020. do 2025. uvjete za mirovinu. Znači, tim 690 državnih službenika ponudit ćemo, znači, stimulativne otpremnine, tako da ukupan broj zaposlenih koje bi trebale preuzeti županije, neće bit 2507 koliko ima na današnji dan zaposlenih u, znači, Uredima državne uprave, nego planiramo značajnije manji broj zaposlenih. Znači, do 15.12. svih ovih 690 ljudi koji ispunjavaju u ovom vremenskom razdoblju uvjete za mirovine će dobit jedno pismo u kojem će im bit ponuđene stimulativne otpremnine, a to znači automatski da bi trošak za županije trebao [[Upadica: Vrijeme g. Nekić]] bit znatno manji [[Upadica: Vrijeme]] Ispričavam se.
Treći je g. Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče HS. Državni tajniče, evo moram prvo reći na početku s obzirom da je ovo predstavljeno kao jedan od najvažnijih reformskih zakona ove Vlade u području uprave, žao mi je da ovdje nemamo danas ministra jer smatram da ovako ako ste vi već kao Vlada predstavili kao jedan važan zakon, onda bi valjda i on trebao biti ovdje, a kolka je njegova važnost za same građane? Pa ja ću reć da građani uopće ne znaju, niti ne trebaju znati pod kojom upravom će biti nešto, pod kojom upravom će biti službe koje su tu zapravo da njima pružaju određene usluge. Dakle, raditi ovakvu jednu reformu dok još uvijek nemamo riješen model financiranja, niti regionalnog, niti lokalne samouprave, to dobro znaju svi načelnici, gradonačelnici i župani, nemamo niti jasan konsenzus da tako kažem, a trebali bi ga barem… [[Govornik se ne razumije]] koliko zapravo želimo i koliko možemo imati jedinica lokalna samouprave je u potpunosti promašeno i to je jedna od politika koje Vlada očito provodi odnosno sad realizira jer se bliži kraj mandata.
Hvala. Odgovor, da.
Što se ministra Kuščevića tiče već sam objasnio, ali vi niste bili u Sabornici kad sam rekao, znači, ovih dana nažalost su brojne i protokolarne aktivnosti, ali i neke druge aktivnosti koje ministar danas ima, prema tome, nije zbog toga mogao biti u Sabornici, mada je imao namjeru doć u Sabornicu. Što se tiče lokalne i regionalne samouprave, ne znam kolko vam je poznato, ali Ministarstvo uprave u 11 mjesecu počelo provodit projekt optimizacije sustava jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave za koji je iz ISF fonda osigurano 20 milijuna kuna. Znači, taj projekt se provodi 24 mjeseca i on će dat smjernice, znači, na osnovu baze podataka, na osnovu analize svih podataka, smjernice o ovom o čemu ste vi govorili.
Hvala i vama. g. Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, ovaj sustav Revolving door mogao se nazvati Revolving meind. Naime, prije su jedni predlagali, drugi su napadali, sad ovi drugi predlažu, a prvi napadaju. Suštinska razlika je naravno u tome što ste vi stavili da ovo neće biti posebni savjetnik i administrativni asistent neće biti državni službenici, već će oni prema Zakonu o radu se primati u službu, ministar će ih imenovati. Znate da sudbina pojedinih ministara se mjeri u mjesecima, zato mi je ta odredba nekako čudna jel tko bi unatoč odredbi čl. 47. st. 6. da se imaju pravo na povratak rad, ali tko će da bi bio savjetnik, on mora nešto znati i više čak i od ministra, barem ja tako mislim u ovim pojedinim područjima. Tko će prekinuti svoj službenički staž da je bio savjetnik, pa da bi se ponovo poslije vratio i u tom dijelu mislim da nije dovoljno pažnje obraćano na sustav napredovanja samih službenika i obrazovanja.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja prvo uopće ovo ne bi vezao uz sustav Revolving door, siguran sam da ste vi pročitali i odluku i rješenje Ustavnog suda koje se odnosilo na taj famozni članak 74c koji je bio, znači, ukinut. Mi smo našli rješenje, dakle, koje mislim da ispunjava sve ustavne odredbe i možemo sad polemizirat o tome jel, da li će se netko javit ili se neće javit, ali mi smo našli rješenje da osiguramo funkcionalnost cijelog sustava, a da ne budemo u suprotnosti sa Ustavom.
g. Vlaović, pardon, Podolnjak, pardon, pardon, g. Podolnjak.
g. Državni tajniče, prema čl. 47. ovog prijedloga zakona vi predviđate da će se u uredima, kabinetima ministara, uredu predsjednika Vlade i predsjednika HS moći temeljem oglasa primiti određeni broj novih osoba koji će zapravo dolaziti sa ministrima i s njima na kraju mandata odlaziti. Međutim, vi kažete za te osobe, one nisu dužnosnici, oni nisu službenici, oni su osobe, koja je to nova hibridna kategorija osoba koja dolazi na početku mandata, odlazi s krajem mandata, vi ih ne tretirate kao dužnosnike, niti kao službenike. Hajde molim vas recite nam kako biste vi nazvali tu hibridnu kategoriju osoba koje nisu niti jedno, niti drugo, koja je to kategorija po vašoj nekoj definiciji? Kako biste ih nazvali?
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Pa nije važno kako bih ih ja nazvao, važno je da ti ljudi obavljaju one poslove za koje smo ih mi predvidjeli, jel? A drugo što je važno, znači, postoje nekakve okolnosti u kojima je potrebno, znači, što smo i u utorak predstavili kroz Zakon o službenicima, potrebno osigurat da poneki ljudi na određeno vrijeme rade u sustavu, kako će se oni zvat ili ovako ili onako, mislim da nije bitno, bitno je, znači, da li oni rade onaj posao za koji smo mi ih planirali.
g. Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, premijer Plenković je na početku mandata najavio da će bit manja državna uprava, učinkovitija i jeftinija. I gle čuda, postade 20 manje od 19 jer je sa 19 ministarstava naraslo na 20. Ukinuto Ministarstvo obrta spojeno s Ministarstvom gospodarstva s čim su obrtnici bili protiv toga kao i mi iz HSS-a, vidimo da se broj obrta smanjuje vjerojatno je to doprinos uštedi i pomoći našim obrtnicima. Zadržali ste i pomoćnike ministara i uveli i državne tajnike već dvije i pol godine ih ukidate, ajde konačno da ste se sjetili da to treba napravit da bi uštedili. Međutim, povećali ste i broj središnjih državnih ureda na 5 odnosno sad sa Hrvatskom vatrogasnom zajednicom na 6, opet je to ušteda, a u međuvremenu preko 2000 ljudi uposleno po ministarstvima za poslove EU povlačenje sredstava, a realizirali smo do sad od 10 do 30% kako gdje. Znači, neučinkovito. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Ne mogu se složit, znači, sa ovom vašom zadnjom rečenicom da se radi o neučinkovitosti. Mi upravo stvaramo kroz ovaj zakon preduvjete da se ta učinkovitost poboljša. O ministarstvima mislim ne bi stvarno ništa govorio, nisu predmet, znači, izmjena u ovom paketu zakona, ali svakako da sve ove izmjene koje su predviđene Zakonom o sustavu i cijelim ovim zakonskim paketom, nisam nažalost, zbog vremena mogao odgovoriti u cijelosti g. Demetliki, znači, će dovest do značajnih ušteda i to se može matematički iskazat. Uostalom za drugo čitanje ćemo vam i spremit matematički model iz kojeg ćete vidjet kolike su uštede. Hvala.
g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, jasno mi je da se u državi moraju smanjit troškovi, to je bitno, ali kako napravit efikasnost od tog zakona, kako od državnih službenika koji smanjuje se i država naravno smanjuje i svoje troškove, napraviti efikasno, da mi kao gospodarstvenici, obrtnici, dobivamo jednostavnije i brže sve dokumente ili potvrde koje traže? To je jako, jako bitno. Gdje je efikasnost? Koliko možemo napraviti da mi stvarno iz ministarstva napravimo urede po županijama i okolo državne da to ide jako, jako brzo. Najgore je kad morate za jedan obični papir doći pet puta ili šest puta il netko ne zna napraviti, ili je zakon propisan, a mi još uvijek ne znamo dole i to je u puno, puno, puno puta kod obrtnika i privrednika tražeći nekakve odluke, papire i tako imamo probleme i to je bitnost efikasnost kad napravimo efikasne službenike, naravno i smanjimo i digitaliziramo, onda ćemo imati i efikasnu i državu. Hvala.
Odgovor g. Nekić.
Slažem se u potpunosti s vama, al to ćemo osigurat kroz digitalizaciju javnih usluga. Znači, ne znam koliko vam je poznato, ali Ministarstvo uprave ovog trenutka provodi 7 europskih projekata, a potpisat ćemo i još neke ugovore koji će omogućit, znači, da se upravo digitaliziraju sve te usluge, da se na taj način smanji potencijalna korupcija i da se osigura brže i učinkovitije provođenje tih usluga. Znači, mi kroz sve ove projekte, a moram vas podsjetit da sam ja najstariji dužnosnik u ministarstvu, ne po godinama, nego po datumu kad sam došao 28.4.2017. u tom trenutku nismo imali potpisan nijedan ugovor za nijedan projekt i nismo imali, znači, odobren nijedan sažetak za nijedan projekt. Danas imamo potpisano 7 ugovora, uskoro ćemo potpisat još jedan i siguran sam da smo napravili sjajan posao u ove dvije godine. Hvala.
Hvala i vama. Samo dvije riječi radi, radi stenograma. U tijeku replika nažalost na trenutak ima na to pravo naravno jer ga nismo izbacili, vratio se g. Maras i otvorio svoj manifest opet, svoj laptop manifest i pobjegao vani, tako da ja, budući da ga nema unutra, ne mogu ga ni izbacit vani. Želim samo reći jednu stvar, da prije nego što je došao ovdje, taj laptop je bio zatvoren, a zatvorio ga je član kluba SDP-a. Ja bih molio sada da unutar Kluba SDP-a da pokušaju riješiti taj problem kako bi, kako najavljena već kazna od g. predsjednika HS zapravo ne bi stupala na snagu. Hvala vam lijepa. Kazna, da. Hvala lijepa. Idemo dalje. Želi li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Krešo Beljak ispred Kluba zastupnika HSS-a idemo kratko, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, predstavili ste ovaj prijedlog zakona kojeg nazivate reformskim ili reformama kroz 3 stupa odnosno depolitizacija, decentralizacija i digitalizacija, ako sam bio pažljiv, ja mislim da jesam. Za pohvaliti je u svakom slučaju i Klub saborskih zastupnika HSS-a i demokrata može i mora pohvaliti kao i cjelokupnu javnost bilo kakav pokušaj reduciranja državne uprave, bilo kakav pokušaj depolitizacije, bilo kakav pokušaj decentralizacije, a posebno digitalizacije u državi u kojoj je rodni list dokument koji vrijedi samo 6 mjeseci još uvijek, to sam rekao i g. Plenkoviću prije više od godinu dana. Dakle, u jednoj državi apsurda gdje čovjek mora dokazivati da je rođen sa dokumentom koji se zove rodni list u vremenu u kojem živimo u 2019.g., mislim da biste na tim sitnicama trebali poraditi jer te su sitnice koje iritiraju 90% ljudi svih glasača, svih stranaka, ljeve, desne, centraliste i sve, dakle, nepotrebne stvari, tu biste napravili veliki iskorak kad biste nas riješili tih, pa reći ću otvoreno gluposti jednostavno ne znam kak bi se drugo izrazio govoreći evo o dokumentu koji se zove rodni list, a koji ima 6 mjeseci rok trajanja evo znate i sami, ali ne možete to napraviti. Zbog čega? Jer da to napravite netko bi ostao bez radnog mjesta. Dakle, taj rodni list postoji zbog toga jer to netko štampa jer će netko taj list papira preokrenuti to mu stoji u opisu radnog mjesta i zbog toga ne možemo doći do pravih reformi, zbog toga nemate snage niti vi, niti je imala prošla vlada, niti bilo tko drugi, jer kad bi se krenulo u rezanje doista ovih nepotrebnih stvari, nepotrebne birokracije, nepotrebne papirologije netko odnosno za svaki taj list nepotrebnih papira netko će ostati bez plaće. A taj netko tko dobiva plaću u principu koči cijeli sustav, guši cijelu državu i brani svakoj politici, svakoj političkoj stranci da provede ovo što ste vi rekli, a to je i depolitizacija i decentralizacija i digitalizacija. Podatak o 96 pomoćnika ministara je frapantan u zemlji koja ima manje od 4 milijuna stanovnika. U biti mi ne znamo koliko imamo stanovnika pa se onda tu nabacujemo sa razno raznim brojkama koliko ljudi iselilo, koliko je rođeno, pa jedni imaju jedne procjene, drugi drugo, pa to raste, dođe do inflacije, jedni kažu za vrijeme premijera Milanovića HDZ je govorio da je 100.000 ljudi napustilo državu, pa onda 200.000, 300 sad već imamo 400.000 zadnjih par godina, nitko ne zna točan podatak jer nije proveden ovo zadnji, ovaj zadnji stup koji ste rekli jer opet se radi o digitalizaciji. Znate gospodine državni tajniče moderne države više ne rade popis stanovništva ovako kako smo mi radili 2011., a očito se isti sprema 2021. ili nitko ne govori o tome. Metodologija kojom je rađen popis stanovništva 2011. je metodologija koja se primjenjivala prije 100 godina, koja ima pogrešku + - 10%, što je opet suludo u 2019. godini u vremenu kada 10-torica učenika IV razreda srednje škole informatičari mogu napraviti registar stanovništva koja ima oko 4 miliona stanovnika i gdje možete imati 100 baznih stanica odnosno 100 nodalnih centara gdje će putem digitalne kartice, čip obične čip kartice koja može služiti i kao osobna i kao vozačka i kao zdravstvena sve to kad bi bili digitalizirano društvo se može, gdje imate pritiskom na tipku enter u svakoj sekundi podatak točno koliko ima stanovnika, koliko ima poreznih obveznika, koliko ima glasača, koliko ima prekršaja, koliko ima svega, sve se to skupa da napraviti. Samo ima jedan problem onda bi sve to skupa bilo na 100 kompjutera u cijeloj državi, a ovako je to na 20 ili više tisuća radnih mjesta, dakle ljudi koji rade posao, koji koče digitalizaciju su ujedno i ljudi koji su politički uhljebljeni, zaposleni na svim razinama na način koji vam je jako dobro poznat, koji se vuče još iz vremena Jugoslavije, još iz vremena komunizma, gdje niste mogli dobiti dobro plaćeno ili mjesto u državnoj upravi ako niste bili član partije, kasnije se to u jednom kratkom periodu od 10 godina, nešto manje pokušalo promijeniti pa je za vrijeme predsjednika Tuđmana čak bilo ministara koji nisu bili članovi stranke. Dakle, bilo je, bilo je ono svijetlo na kraju tunela u jednom kratkom periodu ali je brzo ugasnulo i svakim danom gasne sve više i više, a koliko gasne, gasne to sve skupa govore vam podaci koliko buja državna administracija i koliko buja broj zaposlenim na svim razinama. Dakle, tu riječ o depolitizaciji, tu nikakve riječi o depolitizaciji ne može biti, apsolutno nikakve i toga ste jako dobro svjesni. Uostalom to je glasačka mašinerija vaše stranke i to vi nećete napraviti koliko god imali dobru volju jer ćete u tom trenutku kad krenete u te zahvate depolitizacije izgubiti izbore. Sjajni su bili pokušaji otvorenih natječaja za zapošljavanje, ništa se od toga nije provelo svi znamo da usprkos tome što su natječaji otvoreni čak i ljudi koji se javljaju na natječaje zovu jer ima smisla se kakvoga javljati, a stranačke iskaznice, stranačke iskaznice ljudi koji su imenovani na sve funkcije vam govore o tome da od depolitizacije ništa. Imate čak i ljude koji su članovi po nekoliko stranaka, evo kad smo već na toj temi, ali tu ne postoji registar članova stranke. Imali ste slučaj gospođe mislim da je bila u Nacionalnom parku Krka ako se ne varam koja je članica HDz-a i HNs-a, vjerojatno i HSS-a, dakle kad se netko dođe učlaniti u HSS ja nemam mogućnost provjeriti da li je on već član HDZ-a. Dakle, tu bi trebalo prvo napraviti reda, ali vi imate ljude koji vješto iskorištavaju činjenicu da mogu biti članovi više stranaka pa kad ko dođe na vlast oni vade tu iskaznicu i uvjeren sam da ima 1000 ljudi koji su dovoljno spretni da budu članovi i lijevih i desnih i crvenih i zelenih i plavih stranaka, a sve skupa da bi mogli se zaposliti na radnom mjestu u državnoj upravi. Ponavljam svim razinama. Reći ću par rečenica i o decentralizaciji koja vam je isto usko vezana uz depolitizaciju i digitalizaciju. Postoji korelacija između razvijenosti određenog društva i stupnja centraliziranosti odnosno decentraliziranosti, tako su najrazvijenije zemlje u Europi pa i na svijetu one koje imaju najveći stupanj decentraliziranog društva. Danska omjer 90:10, Švicarska omjer 85:15, sve vam je na kantonima, dakle centralna država mislim da ima nekoliko ministara, nitko živ ne zna tko je predsjednik Švicarske, tko je premijer Švicarske, ali sve funkcionira i država je jedna od najbogatijih na svijetu. S druge strane najcentraliziranija država u Europi u ovom trenutku je Hrvatska, a do jučer je to bila Grčka. Omjer je obrnut dakle 90% i financijskih sredstava i ovlasti je na državnoj razini, a samo 9% na lokalnoj razini, samo 9% i nešto je na toj regionalnoj koju zovemo županijama koje su u ovakvom srednjovjekovnom obliku apsolutno nepotrebne i koje su dodatna kočnica, koje su izmišljene da bi se na njih, na županijsku razinu spustio dio ingerencija i novaca sa državne razine i oduzeo dio lokalne razine. Tako zdravstvena zaštita recimo je na razini danas na upravljanju na županijama, pa mislim kakvog to smisla ima, srednje školstvo županije, dakle to samo da se opravda postojanje županija. U Splitsko-dalmatinskoj županiji sam ja čest gost, Hvar, otok Hvar, Starigrad, sam grad Hvar to su mjesta koja pridonose zahvaljujući tome su bogata odnosno atraktivna turistička odredišta ne samo županijskom nego državnom proračunu, dakle tu su milijarde EUR-a koje Hvar, otok Hvar donese u sve vrste proračuna do državne razine, to se svi skupa slažemo. Zar nije jadno i žalosno gledati nezavisnog načelnika, gradonačelnika grada Hvara kako doslovce na koljenima moli župana i zahvaljuje mu za to što je dobio 100 m nove rive? Evo to vam je vaš model upravljanja, model koji ne može biti dobar. Naravno da Hvar, Istra, Samobor bogati krajevi Hrvatske trebaju pomoći onima koji su manje bogati, to je svugdje tako u svijetu, uostalom u Europi smo mi ti kao država koja smo korisnik sredstava koje pune bogatiji, ali ne na način da oni koji su bogati nemaju ništa. Odnosno da moraju moliti i na koljenima praktički da bi dobio županijski ili državni u biti svoj novac. Mi smo računali u Samoboru samo PDV-a se na području grada Samobora skupi godišnje gotovo 2 milijarde kuna, samo PDV-a, Samobor ima proračun oko 200 milijuna kuna. I onda ljudi pitaju što je s cestama, ljudi pitaju što je s domom zdravlja, ljudi pitaju što je sa vatrogascima ako hoćete, što je sa specijalistima u domu zdravlja, sve su nam poukinuli jer vi ste bogati vi imate, sve. Taj sustav ne može biti dobar, taj sustav nagrađuje one koji ne rade jer će dobiti novac, govorim o lokalnoj upravi, ako su politički podobni. Ja bi mogo 3 dana govoriti o svojim iskustvima, samo o svojim iskustvima. Smatram da treba pozdraviti, rezimiram, pokušaj kakve takve reforme i depolitizacije, decentralizacije, digitalizacije ali treba jasno reći dok se ne odlučite na to, zajedno sa svim ostalim političkim strankama da se napravi jedan program, jedan kako je rekao kolega Šuker, oporavka, plan oporavka. Dakle, ovo bi trebao biti zajednički strateški program kojeg bi trebale podržati ključne političke stranke i koji bi se trebao provesti u slijedećih 20 godina. Onda se neće dogoditi ako stanu sve stranke iza toga da se poslije svakih izbora mijenjaju državni tajnici u pomoćnike, pa onda se pomoćnici ministara maknu, pa onda ostanu svi skupa i onda imamo bujanje, bujanje ljudi zaposlenih po ministarstvima na toj razini da je to za državu poput Hrvatske s tim brojem stanovnika apsolutno neodrživo na duge staze. Eto, hvala vam lijepa i mi nećemo podržati ovakav prijedlog zakona nego ćemo pokušati amandmanima doraditi pa se nadam da ćete to usvojiti.
Hvala vam gospodine Beljak. Sada je na redu gospodin Josip Borić iz kluba, ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, pa evo pod dojmom našeg kolege dao sam si malo truda čisto i to je sustav državne uprave da pobrojim sve stegovne mjere koje smo imali u ovom sastavu, u ovom mandatu i usporedio to sa 4 dosadašnja čisto radi javnosti. U ovom sazivu preko, znači sveukupno 392 opomene, oduzimanja riječi i udaljenja sa sjednice. U mandatima od 5. do 8. sveukupno 310., čisto da znamo u kakvom vremenu živimo, što se to događa u sabornici, zašto pojedinci kao ovaj gospodin imaju preko 70 stegovnih mjera i što ostali zastupnici moraju činiti da bi na neki način sve to morali čak i otrpiti ili sudjelovati zajedno s takvima tj. u onom dijelu gdje se odgovornost prebacuje na svih jednako. I mi smo dio cijelog tog sustava državne uprave. Znači u 4. mandata 13 godina 310, samo u ove 2,5 godine preko 390 stegovnih mjera. I nastavlja se i dalje, nastavlja se i dalje to znači da nismo baš spremni poštivati.
Gospodine Borić napravili ste spojnicu, poveznicu, pardon sa državnom upravom, ali ja mislim ako nastavite pričat o ovoj temi da ću vas morati ovaj upozoriti.
Čisto sam morao [[Upadica: Minimalno upozoriti.]] radi javnosti, da se ipak napravi razlika jer Zakon o sustavu državne uprave u prvom čitanju 7 godina na snazi, u svojih 8 dijelova jasno je pokušao posložiti cjelokupni sustav državne uprave da ga razumijemo, da znamo što jest država kroz svoja upravna tijela i organizacije i na koji način on funkcionira. Ovaj prijedlog zakona kao i prethodni koji smo raspravljali je dio i programa Vlade u segmentu javna uprava i pravosudni sustav tj. ono što smo obećali 2016. godine napravit ćemo i isporučiti znači rezultat o čemu često govorim do kraja ovog mandata. U sadašnjem sustavu državne uprave imali smo ministarstva, njih 20, 5 središnjih državnih ureda i to za javnu nabavu, za obnovu i stambeno zbrinjavanje, za Hrvate izvan RH i za razvoj digitalnog društva, te onaj 5 kojeg smo osnovali znači središnji državni ured za sport kada smo htjeli i tom segmentu hrvatskog društva dati jači značaj i osigurati sredstva za financiranje određenih aktivnosti. Imamo i 7 državnih zavoda od državne geodetske uprave, preko hidrometeorološkog zavoda do zavoda za intelektualno vlasništvo, mjeriteljstvo, statistiku, radiološku i nuklearnu sigurnost, zaštitu i spašavanje i 4 samostalna zavoda, HZZO, HZMO, HZZ i Hrvatski zavod za norme. To je sustav sadašnji kojeg imamo naravno i uz urede državne uprave. Ovim prijedlogom čuli smo i od državnog tajnika, Vlada RH želi da se 20 tijela državne uprave smanji tj. da se prenesu prema jedinicama regionalne samouprave i u tom dijelu da ispoštuje onaj svoj dio koji je obećala, a to je priča o depolitizacije državne uprave, decentralizaciji i digitalizaciji. Čuli smo i mišljenja koja se kažem ne slažu sa ta 3 pojma iako kažem svaki pogled nas zastupnika može biti i drugačiji od onog kojeg je iznio i sam kolega Beljak. Kada govorimo o depolitizaciji, svakako ovaj dio zakona koji govori u članku, u onom članku kada spominje tko upravlja znači ministarstvima jasno navodi da se tu sada predlaže da ministarstvima upravlja ili rukovodi znači ministar i njegovi državni tajnici, a da unutar ministarstva mogu biti osnovane znači uprave i da unutar tih uprava na čelu njih mogu biti ravnatelji uprava, što je priča stara nekih 10-tak godina. Znači ovaj pokušaj imali smo 2009. godine, tada je također uveden pojam ravnatelja uprave i tadašnji pomoćnici svi su redom znači bili smijenjeni i ravnatelji uprave izabrani na javnom natječaju i kao takvi funkcionirali su do 2011. godine. Tada je došla druga vlada i smatrala je takvo rješenje ne dobrim i izmijenili su cjelokupni sustav, umjesto zamjenika tj. umjesto tadašnjih državnih tajnika vratili su zamjenike ministra, uglavnom rečeno tada u jednom ili maksimalno dvije osobe, ali uglavnom je to bila jedna po ministarstvu i onda su se na trećoj razini pojavili pomoćnici ministara kao državni dužnosnici. Tada je u tom trenutku jasno rečeno ne želimo taj dio pokušaja da ostane profesionalna javna uprava sa čelnim čovjekom uprave koji je izabran na javnom natječaju jer uvijek politika nađe razlog, a tada je razlog bio pa to ste vi sebi namjestili i ostavili ljude koji jednostavno su bili vaši ili su bili pomoćnici itd. i oni ne zasluže biti tako profesionalno zaposleni u smislu ravnatelja uprave, nego ih jednostavno treba maknuti na način da ćemo mi na čelo uprave staviti pomoćnika ministra. I to je tada učinjeno 2012. godine tj. već krajem 12. mjeseca kada je vlada i prisegnula već prvi zakon koji je mijenjan, mijenjao je upravo taj sustav. Kažem danas se ponovno vraćamo u tu priču i da bi ova priča o profesionalnosti tj. depolitizaciji zaista ostala na dvije razine zapovijedanja koje se ajmo tako mogu reći ili upravljanja mogu nastaviti i dalje prilikom smjene svake vlasti da se mijenja samo ministar i njegov prvi suradnik tada državni tajnik, tada neki zamjenik ministra, da se treća razina što je isto nelogično, da imamo tri razine zapovijedanja u sadašnjem sustavu, da se ta treća razina profesionalizira i da ravnatelji uprava kao najstručniji ljudi u pojedinim područjima unutar ministarstava mogu zaista neopterećeni raditi svoj posao. Hoće li ovo trajati pokazat će vrijeme. Kažem već je prvo iskustvo palo u vodu. Smatram da bi ovo zaživjelo da bi očito bilo potrebno jedan duži period od 2 godine koji smo imali tada, da vidimo hoće li to zaživjeti i da li neka druga politička opcija želi nastaviti ovaj posao profesionalizacije i dalje. Kad govorimo o decentralizaciji jasno je kroz ministarstvo tj. kroz prijedlog ovog zakona rečeno što ide sa državne razine, na regionalnu razinu to su uredi državne uprave i tu se vraćamo na neko vrijeme tamo ja mislim do 2000. godine kada su se uredi državne uprave ponovno oformili i njene nadležnosti županija i regionalnih jedinica tada povećali, pojavile na nekakvoj državnoj razini. Mislim da je to dobro, zato jer smo do sada imali nelogičnosti da smo recimo samo u sustavu države unutar dosadašnjeg ustroja, gdje ste imali inspektore unutar ministarstava vi u drugom stupnju ili u prvom stupnju, nakon prvog rješenja imali mišljenje ministra u istom ministarstvu na rješenje koje je napisao njegov inspektor. Mislim da ovo izdvajanje inspektorata u posebno upravno tijelo, kao u posebnu organizaciju i te kako doprinosi tome da možemo govoriti o depolitizaciji i micanju znači neovisnosti tih tijela i njihovih ovlasti unutar sustava državne uprave. Kad govorimo o decentralizaciji jasno je da je ova Vlada učinila maksimum toga da se kroz financijski dio najprije osjeti ta decentralizacija i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i ova ja mislim da je to bila druga porezna, drugi dio porezne reforme kada je lokalnoj samoupravi spušteno preko 2 milijarde kuna sredstava, znači koje su do tada završavale u državnom proračunu. Ova Vlada uz pokušaje znači da kroz određene ovlasti ali i kroz ovaj zakon kad govorimo o regionalnoj razini da i dalje želi da se što više zadataka odnosno obveza država usmjeri prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Naravno ne spuštamo samo ovlast tj. i ustroj, nego i sredstva koja će pokreti znači one ljude zaposlene unutar sadašnjih sustava državne uprave. Ono što bih još rekao na kraju kad govorimo o digitalizaciji Ministarstvo uprave je i te kako učinilo podosta toga u ovih 2,5 godine da se taj dio što bolje osjeti u smislu dostupnosti same uprave našim građanima i da više toga mogu rješavati ne dolazeći znači u određenu ustanovu, tj. određena upravna tijela iako ne moramo reći da smo u tome u potpunosti i zadovoljni jer postoji zaista prostor da digitalizacija riješi brojne probleme na koje nailaze naši građani kada se susreću znači sa svojim aktima ili dokumentima ili potrebama koje trebaju rješavati unutar cjelokupnog sustava. Dobar primjer za to je recimo priča koja je riješila digitalizacija u dijelu ne znam, registracije automobila, održavanja zgrade tj. tehničkih pregleda, prijenosa vlasništva i svega ostaloga što danas rješavate u svega nekoliko minuta i ne trebate ne znam silne potvrde il nekakve aktivnosti obavljati, a da možete prenijeti vlasništvo nad nekom pokretninom ili odraditi osnovne stvari koje su vam potrebne da možete funkcionirati. Mislim da tu postoji puno prostora da se mnogi dokumenti digitalno jednostavno ovaj dostavljaju strankama da im budu dostupni i da naravno kroz to sve to na neki način i dalje funkcionira. Mislim da evo, u ovom dijelu još valja spomenuti znači da ovih 96 pomoćnika ministara, zakon bi po prijedlogu trebao stupiti na snagu 1.6.2019. godine, to je u skladu sa obećanjem koje je dao premjer kada je Vlada prisegnula, sjećam se toga, kada je jasno rekao, da će sustav pomoćnika biti negdje 2-2,5 godine i da će se nakon toga, taj sustav ukinuti i da će se ići ka profesionalizaciji javne uprave i naravno da smo, kažem spremni, tokom ove rasprave argumentirano, zaista razgovarati o ovome prijedlogu zakona, za koji smatram da je dobar i Klub HDZ-a će ga podržati u ovakvom obliku, naravno uz neke sugestije, koje još možemo dodati do drugog čitanja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Robert Podolnjak, ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj drugi zakon iz paketa koji predlaže Vlada, u svrhu, kako sami navode racionalizacije, depolitizacije i decentralizacije državni uprave. Ovo je čak i sustavni zakon koji se u cjelini predlaže kao novi zakon. A pogledajmo malo pobliže što zapravo on donosi. Jedna reklama koju često ističe ministar Kušćević i vlada da će ovaj zakon dovesti do određene depolitizacije u državnoj upravi nestaje, ukida se mjesto otprilike oko 100 pomoćnika ministara, zamijeniti će ih državni službenici, uslijediti će velika ušteda. Prije svega, ovo samo, prije svega govori koliko veliki broj dužnosnika imamo čak i u onom trećem ešalonu dužnosničkih pozicija, nakon ministara i državnih tajnika. Dakle gotovo stotinu pomoćnika ministara u 20 ministarstava. Mislim da je jedna kolegica pitala malo ranije, koliko je uopće tih dužnosnika u vladi, kada biste zbrajali sve te ministre i tajnike, pomoćnike ministara, pa sve druge dužnosnike. Ja sam to isto pitao u prethodnoj raspravi o izmjenama Zakona o pravima i obvezama državnih dužinska i zapravo vam nitko neće reći taj podatak. To se skriva ko zmija noge. Ali činjenica je da mi u Hrvatskoj imamo valjda po glavi stanovnika, najviše državnih dužnosnika i lokalnih dužnosnika, izuzetno veliki broj, ali zanimljivo da vam nitko neće, pa ni državni dužnosnici ili državni tajnik reći, koji je to famozni broj, koji bismo mi sigurno, ne samo zastupnici, nego i javnost željeli znati. Hoće li to biti stvarna depolitizacija, to ćemo vidjeti. Naravno da bi to bio pozitivan iskorak ali samo pod jednim uvjetom. Kada bismo doista provodili objektivne i transparente javne natječaje, na kojima bi bili izabrani, oni kandidati koji imaju najbolje kvalifikacije, bez obzira imaju li, a ne oni koji imaju stranačku iskaznicu vladajuće stranke ili nekih stranaka koji su u koaliciji. Ali dozvolite da izrazimo sumnju da će se tako odvijati proces i imenovanje novih dužnosnika i službenika temeljem transparentnijih natječaja i da će rezultat u konačnom biti onaj koji vi želite uvjeriti javnost. Pa nedavno smo imali slučaj imenovanja ravnateljica Nacionalnog parka Krka, nakon kojeg je na općeg zgražanja javnosti, nije izabrana apsolutno najstručnija kandidatkinja doktorica Ljiljana Zmijanović, nezaposlena braniteljica, doktorica znanosti, koja je upravo doktorirala na onom području za koje se je i kvalificirala da bude ravnateljica. Umjesto nje je izabrana kandidatkinja za koju je utvrđeno da je članica političke stranke, vladajuće. I kako vjerovati nakon toga u depolitizaciju, da se mogu javljati najstručniji kandidati i da će oni sigurno biti izabrani. Upravo na tom primjeru vidimo, da je to nažalost jedna fatamorgana, uz koju želite uvjeriti javnost, ali svaki konkretni primjer nekakvog javnog natječaja, pokazuje da se upravo to ne poštuje, stručnost i kvalitete kandidata, nego u pravilu izađu neke druge važne karakteristike, a to može biti nepotizam, stranačke kvalifikacije i tome slično. Stoga dozvolite da budemo izuzetno skeptični u tom procesu, ali kao što sam rekao, u replici, biti će zanimljivo pratiti, a tu kažem, naročito medijima i javnosti, gdje će završiti 96 pomoćnika ministara, koji su sada na političkim dužnosnika? Hoće li se ona vratiti na neka svoja ranija radna mjesta tamo gdje su radili a na nove pozicije, na temelju javnih natječaja u kao razni ravnatelji, državnih uprava, će izabrani biti najstručniji ljudi koji će se javljati na natječaje ili će zapravo dosadašnji pomoćnici ministara samo biti temeljem javnog natječaja izabrani za te ravnatelje državnih uprava. Biti će zanimljivo vidjeti gdje že zapravo tih 100-inja državnih dužnosnika, zavrišti nakon što im isteknu prava koja prema zakonu imaju a to će se dogoditi relativno uskoro. Ono također što nam je posebno sporno to je uvođenje jedne nove kategorije osoba, na mandatno razdoblje za trajanje vlade, odnosno, Hrvatskog sabora, koji će doći kao kako su to sindikati nazvali, kao svojevrsni enturaž ministara koji će biti savjetnici, administrativno osoblje, koji će doći s njima na početku mandata i otići s njima na kraju mandata. Dakle gotovo 100-tinjak osoba koje se i u zakonu nazivaju osobe, one nisu državni dužnosnici, one prema zakonu izrijekom nisu državni službenici, oni su nešto treće. Jedna hibridna kategorija koja će temeljem oglasa biti primljena u kabinete ministara, Ured predsjednika Vlade, Ured predsjednika Sabora. Neka slična varijanta je postojala za ranije Vlade, predsjednika Vlade Milanovića, jedan model gdje također su dolazile osobe ali mislim bez javnog natječaja pa je to ukinuo Ustavni sud. Sad se javlja malo drugačija varijanta tog sličnog modela kojem će razlika biti samo primanje putem oglasa, kao neka tobože velika razlika ali jasna je namjera. Ministar je, mislim na ministra Kuščevića u jednom intervjuu rekao doslovce sljedeće. Moramo se okružiti ljudima koji su zajedno s nama. Iz te rečenice vam je potpuno jasno tko bi trebao doći na ta mjesta u kabinete ministra, odnosno u Ured predsjednika Vlade ili predsjednika Hrvatskog sabora. Znači najbliži suradnici oni koji su s njima hodali za vrijeme izborne promidžbe, oni koji su im držali kišobran kada pada kiša, oni koji zapravo nakon izbora trebaju postati savjetnici, stranački ljudi, oni koji se ne mogu zbrinuti na nekoj dužnosničkoj poziciji koji nisu ušli u Hrvatski sabor, za koje nemate negdje drugdje mjesta ali će se naći na tim pozicijama u kabinetima ministara ili Uredu predsjednika Vlade ili predsjednika Sabora, 100-njak osoba koje su jedna nova hibridna kategorija kojoj uopće nije mjesto niti u ovom niti u bilo kojem drugom zakonu. Jednom je Ustavni sud rekao da takve kategorije nemaju mjesto u državnoj upravi. I apsolutno to ni na koji način nije depolitizacija državne uprave. Vi zapravo pokazujete da ako želite raditi na tim mjestima u kabinetu ministra, odnosno u Uredu predsjednika Vlade ili Sabora, onda morate zapravo prije svega biti dobri sa ljudima koji će biti na čelu ministarstava, da morate prije svega biti stranački ljudi koji će onda temeljem ... [[Govornik se ne razumije.]] biti primljeni na ta mjesta. To nije depolitizacija. To je vraćanje na nešto što je zapravo Ustavni sud jednom već ukinuo i ne znam zašto ponavljati tu istu priču samo malo drugačije formulirano u zakonskoj odredbi. Tim ljudima se i u zakonu definiraju koeficijenti, jedino njima se u ovom zakonu u sustavu državne uprave definiraju koeficijenti, svi drugi imaju neke druge koeficijente, ili u Zakonu o državnim dužnosnicima ili o zakonima koji reguliraju državne službenike. Na kraju, treći dio priče koji se odnosi na decentralizaciju a to je povjeravanje poslova državne uprave županijama, dakle poslove koji se sada obavljaju u Uredima državne uprave u županijama odnosno gradovima. I to je zapravo jako važan dio koji naravno nije reguliran ovim zakonom, ovim zakonom se samo izostavljaju odredbe koje su se odnosile na obavljanje tih poslova u uredima državne uprave, županijama. Ono što mi znamo zapravo je vrlo malo. I u e-savjetovanju postavljeno je niz pitanja naročito od dvije županije i koliko sam imao prilike vidjeti koje su se javile u tom e-savjetovanju koje je usput rečeno, naravno ali to ne treba više niti posebno govoriti trajalo samo 15 dana, to je postalo pravilo umjesto 30 dana koje bi trebalo biti pravilo. Ali to toliko puta ponavljamo da više nema smisla. Dakle te županije su suočene sa brojnim pitanjima, činjenica je da se, da ovaj zakon bi trebao stupiti na snagu čini mi se 1. lipnja ove godine, 2,5 tisuće zaposlenih u uredima državne uprave, trebali bi postati slijedom toga lokalni službenici, oni će nastaviti raditi poslove koje su radili do sada ali će ti poslovi biti povjereni županijama kao i jedinicama područne, regionalne samouprave. Prije svega stajalište je da te poslove nije trebalo povjeriti županijama, postoje prethodna iskustva da su pojedini poslovi državne uprave povjeravani velikim gradovima odnosno sjedištima županija, primjerice izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola. Meni nije jasno zašto taj model nije Vlada predložila Hrvatskom saboru. I mislim da je taj model imao dobra iskustva iako za područja izvan velikih gradova su te poslove radile županije. Ali vi sada direktno sve poslove prebacujete županijama. Rekli ste, na pitanja koja su postavili i u e-savjetovanju je postavio jedan kolega zastupnik u jednoj replici, budući da bi županije trebale preuzeti te zaposlenike a vi ne osiguravate dodatna financijska sredstva za njihove plaće, da li vi očekujete da će županije nositi taj teret financijskog troška koji nije mali za 2,5 tisuće zaposlenika. Vi ste odgovorili, ako sam dobro slušao da će se ponuditi otpremnine za određeni broj tih službenika 690 ako se ne varam i nadate se da će oni prihvatiti otpremnine, dakle oni koji će ispunjavati uvjete za starosnu mirovinu i da će to djelomično rasteretiti županije kasnije u tim financijskim troškovima. Ali postavlja se jedno meni logično pitanje, ako bi i tih 690 osoba državnih službenika prihvatilo otpremnine i to će koštati, po vašoj procjeni 150 milijuna kuna, ako odu u mirovinu, da li to znači da županije umjesto njih neće morati zaposliti nove odnosno nove službenike jer postavlja se pitanje, ako oni odu, a ne mora se zaposliti nove službenike, jesu li oni bili višak? Jesu li oni višak? Pazite, dakle, to je gotovo 700 službenika za koje ste vi odgovorili da više ubuduće neće teretiti županije jer će otići u mirovinu. Znači ostat će ih samo otprilike 1800, ali i to je veliki trošak. Postavlja se pitanje, ja bih vas molio za odgovor, da li je tih 700 ljudi koji sada radi, a koji će otići, po vašoj procjeni u mirovinu, nepotrebni? Te poslove nitko više neće raditi? Oni će se preraspodijeliti na onih 1800 koji ostaju? Meni to pitanje ostaje potpuno, potpuno, nejasan odgovor na to pitanje. I na kraju, predviđa se 50-ak zakona koji, naravno reguliraju te poslove koje treba donijeti pretpostavljam u drugoj polovici godine. Dakle, mi ćemo imati jedan zakonodavni stampedo kad se vratimo vjerojatno nakon ljeta sa mnoštvom zakona. U nekom trenutku će se to ispreplitati sa drugim poslovima, umjesto da se u cjelini, kad ste već htjeli tu reformu provesti, u cjelini, sustavno predložili sve sveobuhvatno. I pitaju se, normalno županije, u kojem će redoslijedu ti zakoni dolaziti, kad će oni zapravo postepeno preuzimati te poslove, kako će mijenjati pravilnike, itd. Sve to ostaje [[Upadica: Vrijeme.]] potpuno neregulirano ovim prijedlogom. Hvala.
Hvala. Sada je ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a na redu gđa. Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Mi smo se u Klubu GLAS-a i HSU-a jako razveselili kad smo vidjeli ovaj prijedlog Zakona o sustavu državne uprave jer smo smatrali da će se prezentirati jedan novi koncept koji zaista je nama potreban i puno se tu krpalo i nadoštuklavalo, što bi se reklo, ali razmišljati o državnoj upravi, a državna uprava je jedno od dva ključna elementa uopće funkcioniranja svake političke zajednice, dakle, imate i zabrane političare koji su smjenjivi i element kontrole gdje građani imaju mogućnost da ih mijenjaju i kontroliraju kroz to kako oni rade i državnu upravu, koja je element kontinuiteta i stabilnosti, dakle, oni koji nisu smjenjivi u principu i koji imaju specifična znanja, recimo, što ja znam, postoje u mnogim europskim zemljama, u ministarstvima činovnici koji za vrijeme izbora, za ono razdoblje nakon izbora pripreme knjigu o politici tog ministarstva, konkretno ja znam za vanjske poslove, ovisno o tome tko će pobijediti, dakle, zna se otprilike tko ima šanse pobijediti i koje koalicije. Dvije, tri, u nekim slučajevima 7 takvih knjiga su državni službenici u stanju pripremiti da bi se realizirala politika koju je ta stranka ili ta koalicija zagovarala, a istovremeno se ne bi izgubio kontinuitet koji država ima u svom nastupanju u tom poslu. Dakle, to je jedan, jedna nama potrebna rasprava o strukturi državne i sustavu državne uprave i potrebna nam je rasprava o tome što želimo s tim postići i stoga onda sve izvedenice, uključujući naravno i obrazovanje za državnu upravu. Međutim, u, iz ovog prijedloga koji je pred nama, nije, moram reći jasno, o čemu se radi i koja je svrha ovog prijedloga. On je ekstremno neujednačen, to ste vjerojatno svi primijetili, da u jednom te istom zakonu imate vrlo načelne stvari koje se odnose, recimo na realizaciju nekih temeljnih ustavnih vrednota i s druge strane imate vrlo, gotovo na razini opisa poslova službenika u državnoj upravi. Dakle, razina općenitosti koju ovaj zakon ima je potpuno je neujednačena i zato mislim da se o njemu ne može govoriti kao o reformskom zakonu. On ima nekoliko ciljeva, ja sam ih pokušala i tu ću ih navesti, pokušala nekako isfiltrirati iz mnogo općenitosti koje su tu navedene i iz onda nekih konkretnih stvari koje se hoće postići nešto vezano na one famozne pomoćnike, o kojima smo govorili nešto vezano za kabinete ministara, što ja iskreno rečeno, po iskustvu smatram da nije loša ideja, ljudi moraju moći početi raditi odmah kad tamo dođu, a ovo je eventualno jedan način da ti onda ne ostanu zauvijek u ministarstvima nego da se, da se mijenjaju, dakle, a samo glup ministar će si dovesti nesposobne ljude u kabinet pa mu tako i treba jer tako i treba, inače je to ogromni rizik, svako bi si puno radije doveo ljude koji mu nešto mogu faktički napraviti i pomoći u poslu. Nije jasno kakva ideja, koja ideja, koja vizija ili model, a to bi u Zakonu o sustavu državne uprave trebalo biti, stoji iza ovog zakona, odnosno što je predlagatelj imao na umu? Primjeri, centralizacija, decentralizacija. Dakle, s jedne strane se govori o tome da se ono što, što su sada radili uredi državne uprave, po županijama će se prenijeti županijama. Dalje, ta centralizacija ona mora biti sadržajna. S druge strane, neki elementi državne uprave puno bolje funkcioniraju centralizirani. Dakle, princip supsidijarnosti bi trebao biti najvažniji princip u određivanju toga da li ćemo imati centraliziranu ili decentraliziranu državnu upravu. Ono se decentralizira sve što je moguće obaviti na nižoj razini, to je nekakvi princip supsidijarnosti, ali ono što nije, mora biti organizirano centralno profesionalno i sa kvalitetnim ljudima, tu ne vidimo da li je kakav koncept predlagatelj ima pred očima. Druga dilema, visoki stupanj stručnosti u državnoj upravi verzus neka vrsta participativnost, dakle, ajmo otvorit, pa pustite različite ljude da ulaze u tu državnu upravu, možda postoje neki argumenti za takav stav. Što se nas tiče, ja bi bila na strani visokog stupnja stručnosti, a manje participativnosti kad se o državnoj upravi radi, bila bi više za participativnost kod izabranih dužnosnika ili izabranih nositelja vlasti jer, ruku na srce naravno, i visoki državni službenici su također u nekom obliku nositelji vlasti. Ali iz ovoga također nije jasno da li se radi o tome da se proširi ta baza ljudi koji ulaze u državnu upravu kroz različite institute koji se tu uvode, kao npr. prevođenje dosadašnjih pomoćnika u sada defakto će oni biti stalni ne na mandatu, nego stalni zaposlenici u državnoj upravi ili se ide u ovom pravcu stručnosti. Četvrti element koji smatram važnim kako osigurati znanje, status i profesionalnost? Dakle, u ovoj kombinaciji slabih plaća, velikog broja ljudi, puno nepotizma, status, pa onda i znanje državnih službenika je nizak i kroz to je naravno teško onda postavit visoke zahtjeve kakve bi državna uprave trebala moć ispunjavat i kakvi su državi defakto potrebni. Peti element odnos izabranih političara i odnos državne uprave, dakle, o tome je ovdje jedna vrlo mutna slika zato što se jedni prevode u druge defakto kroz ovaj zakon. Koje vidim konkretne novine? Jedna, čl. 19. i 20. tko je zaista, kak bi rekla, mikronivo, dakle, s jedne strane ono što sam rekla imate taj neujednačeni nivo, s jedne strane imate opća mjesta i opće ustavne vrijednosti, s druge strane određujete da će u slučaju da jedna stranka vodi više upravnih postupaka, ta stanka od sada će moći podnijeti zahtjev putem jedinstvenog upravnog mjesta. To je jako lijepo, ali to nije Zakon o sustavu državne uprave, to je neka regula koju treba uvesti, sve dobro i sve pojednostavit i sigurno treba pojednostavit, ali to ne govori o viziji i koncepciji državne uprave koja bi se kroz ovaj zakon mogla i morala reflektirati, nego je neka pedantična, da tako kažem, sitna promjena koja sigurno će bit korisna ali je, to za nju nije ni vrijeme, ni mjesto ovakav jedan zakon. Ukidaju se uredi državne uprave praktički po županijama i njihovi poslovi se prenose na županije i ukidaju se ovi famozni pomoćnici ministara koji sada postaju trajno zaposleni u državnoj upravi, dakle, nešto što je trebalo napraviti nakon ne pred dvije i pol godine, onda barem pred dvije godine da se ne bi duplicirali sa državnim tajnicima, što su se do sada sve duplicirali. Zaključak iz ovoga ako pogledate nešto govori o inspekcijskom nadzoru i o upravnom nadzoru, ali zaključak ako pogledate cijeli ovaj zakon i stvarno prođete kroz njega, vidite da on donosi ova tri elementa koja sam spomenula, dakle, jedno mjesto za upravni postupak koje je okej, ali nije, ne može biti dio koncepta razmišljanja o državnoj upravi, pretvaranje pomoćnika u stalno zaposlene i ukidanje ureda državne uprave. Ali da koncepta državne uprave, a kao što sustava državne uprave kao što naslov kaže, ovdje nema. Vi iz toga šta god radili, kako god to čitali, vi ne možete isčitati viziju odnosno ideju ili model sustava državne uprave koju predlagatelj ima i to je glavni problem ovog zakona i sada ako logično to dalje slijedimo, mi ako podržimo ovaj zakon defakto ne znamo šta smo podržali, a ako ga odbijemo, ne znamo bome ni šta smo odbili. Hvala vam lijepa.
Hvala, g. Žagar, govorit će u ime kluba nezavisnih zastupnika.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče kolegice i kolege, dakle smjer u kojem ovaj zakon djeluje možda nam je i poznat, ali zasigurno da se nadovežem na izlaganje kolegice Pusić, orijentacija ovog zakona je nepoznata, možda smjer i znamo orijentaciju doista ne znamo, a to ljudi od struke navode kao osnovni preduvjet za reformu javne uprave je upravo orijentacija, uz motivaciju da znamo što želimo postići. Jutros sam možda i na jedan grublji način rekao da je nepristojno što ministar nije ovdje, ne zato što državni tajnik ne može dobro obraniti ovaj zakon i vjerujem da je stručan i da to može, nego zato da se ministrom možda u jednom dijalogu vidimo što je to što ovaj zakon donosi, a direktno ne govori. Ono što ovaj zakon prešućuje, a ministar u svojoj izjavi na Hrvatskom radiju je vrlo jasno rekao, kaže želimo ovim zakonom dati priliku županima da opravdaju postojanje županija. Dakle, ono što ja iščitavam iz njegove izjave, prvo da se ne odustaje od ovakvog ustroja RH i drugo da on na ovaj način želi zapravo pokazati kako županije imaju svoju svrhu, što nije intencija i ne bi trebala biti intencija ovog zakona. Ako pogledamo istraživanja o decentralizaciji koja se spominje kao motiv u ovome zakonu samo 1% prema anketi, samo 1% jedinica lokalne samouprave je prihvatilo decentraliziranu funkciju zdravstva, 8% obrazovanja, 5% socijalne skrbi i 28% vatrogastva. Zašto jedinice lokalne samouprave mahom su to županije i veliki gradovi koji to prihvaćaju, zašto mnoge jedinice lokale samouprave ne prihvaćaju te decentralizirane funkcije? Odgovor je vrlo jednostavan, nemaju novca i u tom smislu i ovaj premještaj, izmještaj je zapravo prekid postojanja ureda državne uprave u županijama i prebacivanje u rang županije je za pozdraviti svakako sa stajališta političke decentralizacije, međutim ostaje ovaj, ovo ozbiljno pitanje dakle financiranja svih ovih zaposlenih i svih onih poslova koji će iz toga proizaći. To je jedna, jedna točka ovoga, ovoga zakona i onoga šta ministar, pardon državni tajnik u uvodu rekao kad je u pitanju decentralizacija. Kad je u pitanju depolitizacija, pretvaranje pomoćnika ministara, zapravo zamjena pomoćnika ministara sa ravnateljima uprava ili službenicima načelno nije loša, ne mora biti nužno loša. Međutim, postavlja se pitanje same provedbe i natječaja u RH smo svjesni i svakodnevno ako i pitate građane njihova mišljenja oko javnih natječaja, da oni su sve samo nisu transparentni. Evo u jednom od prethodnih zakona kad sam dao amandman na to da se prilikom poništavanja natječaja mora obrazložiti zašto je natječaja poništen taj amandman je odbijen, vrlo glatko. Mi nemamo nikakvu transparentnost, ljude ne znam, ako pitate ljude na terenu kad dobiju, kad ne dobiju posao u državnoj upravi, kad se prođu sve faze, natječaja testiranja, sve oni čak ne dobiju ni povratnu informaciju o obavijesti o tome nego to saznaju na nekim možda oglasnim pločama ili slučajno, čak nema ni onoga, ja sam svjestan da ih je puno, ali nema one pristojne, pristojne postupka da im se vrati njihova dokumentacija, da im se ovoga na neki način zahvali što su sudjelovali, a da se obavijeste da nisu dobili. To ljudi tvrde, ja ne znam jel to istina, možda državni tajnik može reći jel je il nije, ali tako ljudi to na terenu. Dakle, podizanje razine depolitiziranih funkcija tako da političke funkcije budu samo državni tajnici i ministri je za pozdraviti, ali onda dolazimo do ovog problema kojeg su mediji nazvali ponovno revolving door, dakle ono što se ponovo uvodi, a to su posebni savjetnici ministra i administrativni asistenti. Iako je ministar i državni tajnik ovdje odbacili da se radi o revolving dooru jer postoji izmjena u odnosu na ono što je prije predlagana i što je Ustavni sud na kraju odbacio, a to je da se ti ljudi ne imenuju od strane, da se ne, da ne budu zapravo državni službenici već da oni se primaju na temelju natječaja po općim propisima Zakona o radu, ali na određeno vrijeme. Dakle, na vrijeme dok je ministar u kabinetu i oni su. Načelo to ne mora biti loše i može se i pozdraviti, međutim otvara sad pitanje, dva pitanje. Prvo pitanje jel doista još u radu, ja nisam nikad bio ministar pa to ne znam, jel doista u radu ministarstva ne postoje unutar ministarstva ljudi koji su dovoljno stručni da bi ministra mogli usmjeravati u provedbenim pitanjima politike koju zastupa određena vlada ili ministar ili je takva situacija da ministar ne vjeruje tim ljudima koji su tamo, pa želi imati ljude od povjerenja koji će biti stvarno da kažem 100% njemu lojalni, da ga ne bi slučajno savjetovao neki službenik koji njemu ne bi lojalan ili će bojkotirati njegov rad. To su pitanja koja se otvaraju, u praksi su ona bila, promjenom vlasti je dolazilo do takvih, takvih scenarija, to je pitanje koje se svakako treba otvoriti i ono što sam već državnog tajnika pitao. Koliko će državnih službenika biti spremno prihvatiti ovakav, ovakav posao npr. posebnog savjetnika? Iako se njima omogućava povratak na radno mjesto oni prestaju sa svojom službom na određeno vrijeme da bi, da bi ovoga djelovali kao posebni savjetnici, zašto pitam, zato što valjda službenici koji su dugi niz godina u ministarstvu valjda najbolje znaju savjetovati ministra koji je novi, koji je došao, ministar čak ne mora biti iz sustava koji je došao da ga savjetuje u tom smjeru. I ono što, državni tajniče bilo dobro da je ovdje ministar, ali evo vama ću to reći, a mnogim ministrima se govori, pa vjerujte da kad govorimo o savjetnicima i ovo tijelo i ovaj visoki dom je isto savjetodavno tijelo za zakone, pa i mi valjda nešto znamo pa vam nešto predlažemo. Nekad bi bilo dobro da se usvoji neki prijedlozi koji se predlažu posebno sa strane opozicije a nažalost do sad nije bilo tako. Inače, kad govorimo o javnoj upravi u RH, ona je prošla mnoge faze od utemeljenja, od stabilizacije do 2000. g. kad je bilo mnogih propusta, i onda je bilo zapravo da su župani imali, njih je čak potvrđivao Predsjednik Republike, imali smo polupredsjednički sustav, sjetimo se zagrebačke krize i tad su župani obavljali i dio poslova državne uprave, zbog toga je ona odredba da ne mogu biti zastupnici u Hrvatskom saboru, netko je tome prigovarao, sad se vraćajući ovo sa doista postoji ta zapreka, imali smo europeizaciju prilikom pristupnih pregovora i danas je na redu modernizacija i to je zadnja točka ovoga prijedloga, to je digitalizacija, osobno mislim da Središnji državni u red za digitalno društvo i mnoga ministarstva ne rade dovoljno i da bi trebali ubrzati ovaj tempo, živimo u 21. st., dolaze nam 5G mreže, trebalo bi na tome polju više napraviti. U ovom zakonu je sad teško iščitati iskorake, ali nadam se da ministarstvo i Ministarstvo uprave radi na tome i kroz sustav e-Građanin i kroz druge sustave. Nažalost ovaj zakonski prijedlog ne možemo prihvatiti, hvala.
I vama. Sada ću iskoristiti priliku i pozdraviti na cijeloj galeriji učenice i učenice Elektrotehničke škole u Zagrebu, ovo je druga grupa, prvu grupu pozdravljamo tek sada zato što je bila gužva u Saboru kad je bila prije pa nismo ih uspjeli pozdraviti, pozdravljam sve i prvu i drugu grupu i hvala što ste s nama danas dijeliti ovo već niti više jutro nego rano popodne. [[Pljesak.]] Nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu Zakona u sustavu državne uprave. Sada je na redu klub HNS-a i g. zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ono što je bilo rečeno i uvodno, znači kad govorimo o Zakonu o sustavu državne uprave, izgovorene su riječi ovim zakonom radi se depolitizacija, decentralizacija koja bi trebala u jednom djelu rezultirati optimizacijom kompletne javne uprave ajmo je tako nazvati, od lokalne, regionalne pa do nacionalne razine. Ono što sve treba stavit, svaki zakon i kad se govori i treba staviti u kontekst vremena i prostora, tako i ovo, pa evo za podsjetiti, '93. g. županijski ured bili su utvrđeni kao tijela državne uprave i obavljali su poslove državne uprave u prvom stupnju. Promjenom Ustava 2000., 2001. ustrojeni su posebno uredi državne uprave da bi ih sada ovim prijedlogom zakona ponovno vraćali u županije. Naravno svako od nas može imati neko svoje mišljenje o tome, stav HNS-a da to je određeni korak, želimo da u perspektivi to bude korak unaprijed međutim postavlja se pitanje da li će u provedbi toga i u sustavu funkcioniranja to u konačnici i biti. Kad govorimo o depolitizaciji, sadašnji još uvijek aktualni pomoćnici ministara, trebali bi postati ravnatelji uprava. Znači neće biti onih koji su izabrani u smislu da li su bili izabrani od građana na listama, postavljani su u, znači ministar je bio odgovoran za njihova postavljanja i tu bi trebalo doći do određene razine profesionalizacije. Može bit da će tako i bit. E sada, pitanje je načelno što želimo, u kojem smjeru želimo da nam ide reorganizacija sa optimizacijom državne uprave u cjelini, sagledavajući ovaj problem gledam od lokalne razine, županijske i nacionalne. Kakvu javnu upravu treba država? Treba efikasnu, treba kvalitetnu, a jednako tako treba i modernu. Pod modernom smatram da se određeni procesi moderniziraju i da se postupi po onom načelu, koje se i ovdje i spominje i što svakako djelomično možemo se složiti s njim, to je načelo supsidijarnosti. Najbliže onome kome se pruža usluga. Nadalje, određeni zaključci, koji se mogu, koji proizlaze iz ovoga dijela, da profesionalna javna uprava, znači, ljudi, koji će ostati, kada se politika, nakon izbora makne, dođe neka nova, koja će nesmetano, profesionalno, stručno, efikasno, obavljati poslove koji su zadani. Međutim, tu se isto tako postavlja i pitanje, a svjedočimo, unatrag već dosta godina, dakako su se mijenjale vlade, tako se i mijenjala, pa čak i generalno i politika RH. Imamo donesene određene strategije, a koja je donijela jedna vlada, druga je korigirala ili u potpunosti promijenila smjer, tako da ne treba rogoboriti protiv državne uprave, naprosto, treba joj dati određene alate, što vjerujem da će se u što je i u konačnici zakonom predviđeno, kroz donošenje izmjena i dopuna ili potpuno novih zakona, određenih područja, da bi ona trebala praktički u tom dijelu, biti funkcionalnija i vjerujem da će se depolitizirati, u onom negativnom percipilnom dijelu. Mi govorimo tu i puna su nam usta depolitizacije. Po konačnici što smo mi? Pa mi smo politika. U tom dijelu ja apsolutno nisam za depolitizaciju, ali, onaj negativan kontekst, koji proizlazi, ne uvijek, ne svagdje, djelomično, apsolutno da. Mislim da nitko nije, tko je protiv takve vrste depolitizacije. Što se tiče samih županija, spomenuo sam uvodno, znači najprije su bili uredi državne uprave u županijama, pa 2001. g. je uredi državne uprave, izuzeti su iz županija, županije su postale, ajmo reći, regionalni centri. Ne smijemo zanemariti jednu stvar, 2009. g. po prvi puta, u Hrvatskoj su bili direktni izbori, za čelnike za župane, načelnike i gradonačelnike. Tu imam određenu zadršku, sa time, jer ti čelni ljudi koje biraju direktno građani, biti će nadređeni i u ovim preuzetim službama, uredima državne uprave, koji će postati sastavnica županijskih ureda. U kojem dijelu? Tu se spominje, što će vjerojatno biti kao produkt, donošenje ovog zakona, optimizacija, namjerno govorim optimizacija, što će rezultirati smanjenjem broja službenika, dal će to biti, preuzetih iz ureda državne uprave ili postojeći koji su trenutno zaposleni u županijama. Smatramo u HNS-u da optimizacija je nužna, međutim, ono što je ključno, da li je ovo reformski zakon? Pa djelomično se možemo složiti, međutim, mislim da bi se prije svega trebalo zapitati generalno gledajući, kakav nam je društveno politički ustroj u RH? Puno je govora o velikom broju općina, gradova, županija, da li nam je to potrebno, da li nam je potreban toliki broj? Jer imamo 1 zakon, neovisno da li je općina od 1500 stanovnika ili je grad, od ne znam 30-40 ili 15 hiljada stanovnika. Jednake ovlasti, samoupravne itd. da li je možda, nije se razmišljalo nisam uspio ovdje iščitati, postoji veliki broj općina, pa čak i manjih gradova, koji nisu kadrovski dovoljno kapacitirani, za obnašanje određenih funkcija, koje obnašaju. Da li je možda jedan veliki broj tih, ili manji broj državnih službenika, zar se ne razmišlja možda da se pokuša na neki način optimizirati lokalnu samoupravu, u kadrovskom smislu, ako se ne ide na smanjenje broja, odnosno, okrupnjavanje, više bi volio tu riječ, okrupnjavanje određeni, ili za određeni broj općina i gradova, da se dobije kvaliteta ljudi iz ureda državne uprave. Naprosto nedostaje ih. Iz kojih razloga, činjenica je da su plaće u državnoj upravi male, u odnosu na one kvalifikacije koje imaju određeni službenici, ne svi, određeni službenici, manje su nego u lokalnoj samoupravi, i po toj logici, vjerujem da bi jedan veliki broj ljudi, koji ne mogu naći trenutno mjesta ili jer se govori o višku, o otpremninama, da se možda razmisli na način, da se popune određen praznine na razini lokalne samouprave. Da više jedinice lokalne samouprave, konkretno ću biti, primjer, imate 3-4 općine koje nemaju licenciranu osobu za javnu nabavu. Mislim da je to najveći problem trenutno, a u uredima državne uprave, imate visoke obrazovane ljude, koji će možda kvalitetnije i jednostavnije, i steći tu licencu i kvalifikaciju obavljati, taj dio posla, za više njih. Nadalje, što se samih županija tiče, postavlja se pitanje, ako nismo krenuli u jednu širu reorganizaciju lokalne, regionalne samouprave, očito se s ovim dijelom želi njih ojačati. Naime, pamtim i vrijeme, kada su što se tiče zdravstva, odnosno, bolnica upravljala je država. Pa samo onda to prenijeli opet na županije, pa su bili minusi, pa saniranje. Što se školstva tiče isto tako a želimo se držati načela supsidijarnosti koji u ovome dijelu uz dužno poštovanje državni tajniče, kolegice i kolege ne osjećam, ne vidim da se ikoje načelo supsidijarnosti dešava i da će u praksi zaživjeti. Naime zašto? Vi i sada imate urede državne uprave, ispostave unutar županije koje će i ostati takve kakve jesu, pretpostavljamo. Čak možda će se neki uredi državne uprave koji će pripasti županiji radi racionalizacije ukinuti u određenim mjestima. Znači imati ćemo manju uslugu na toj razini. Znači supsidijarnost ne osjećam da se desila jer i upravo ti službenici koji su sada u tim ispostavama oni će i dalje ostati, osim što će sada biti pod kapom županije, do sada su bili pod kapom države. Što se školstva konkretno tiče, mene kao gradonačelnika ljudi pitaju kada ćete dograditi školu. Osnivač je županija, osnivač je županija i samo županijska skupština može donijeti odluku da preuzmemo, da nam dozvoli da smo osnivači, odnosno da preuzmemo osnivačka prava. Imamo kapacitete za to, imamo namjeru, imamo želju, međutim ne može, županija koči u tom dijelu. I ne samo u tom dijelu, u mnogim drugim stvarima. Naravno da primjeri koje imam ja, možda ima netko drugi, možda je na nekim drugim županijama drukčije. Međutim, svatko od nas govori temeljem svojega iskustva. Konkretno što e samih škola tiče, moram odgovoriti i na ovo pitanje, znači radi se o smjernicama koje su u javnoj proceduri, u javnom savjetovanju što se tiče optimizacija škola, što je preporuka županijama i županije su te koje će kao osnivači donijeti i mrežu škola na svom području a jednako tako odlučiti temeljem smjernica koje će škole iz osnovnih, matičnih škola prerasti u područne škole a koje ne, potpuno racionalno, razumno optimiziranje. Čemu dva ravnatelja ili tri a može biti jedan? Mislim da nitko nije za tu, nitko nema ništa protiv toga. Da li će se područne škole, imamo takvih primjera sa 10, 15 đaka, 4 razreda. 1. i 3. razred imaju zajedno nastavu 4 učenika i 6 učenika 2. i 4. razred po troje iz svakog razreda slušaju nastavu. Ja pitam koja je kvaliteta nastave. A matična škola, matična škola je udaljena 3 do 5km. Država je dužna svakome omogućiti jednako kvalitetnu nastavu, ali o tome će odlučiti županija, osnivači, neće lokalna samouprava niti država. Znači po jednoj strani. Možda bi lokalna samouprava, potpuno razumijem htjela da to ostane tako, međutim o tome opet odlučuje županija. Isto tako kao i o opremanju, kvaliteti, dogradnji škola, za jednosmjensku nastavu odlučuje županija, ne može lokalna samouprava za osnovnu školu o kojoj se, u kojem gradu je. E tako državni tajniče da što se supsidijarnosti tiče tu se ne mogu složiti da će se ovim zakonom to načelo ostvariti jer naprosto sve će ostati isto. Osim što ljudi neće odlaziti, neće kazati idem u urede državne uprave nego idem u županijske urede, na istoj lokaciji u potpunosti gdje su i bili. Znači to nije pitanje, što se tiče još samo kratko, što se tiče ravnatelja, umjesto pomoćnika ministara, slažem se i ono uvodno sam rekao, znači javnu upravu. Ali i na svim razinama treba učiniti efikasnom isto po modelu kao što su i ove zakone koje smo imali u raspravi što se tiče Zakona o prostornom, Zakona o gradnji, znači elektronskim putem skratiti rokove i da ne može se desiti šutnja administracije. Jer nažalost pojedini uredi i državne uprave jednako tako i županijski uredi, ima primjera i na lokalnoj razini previše su izbirokratizirani. Ne udovoljavaju, ne odgovaraju zahtjevima građanima, ne odgovaraju na upite. E sad, koji su točno razlozi, vjerujem da ćete i sami saznati u provedbi ovoga dijela. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će govoriti gospodin Ante Pranić. A to su već pojedinačne rasprave, izvolite.
Hvala uveni potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Izmjenom novog zakona samo će se promijeniti doslovno ploče na građevinama gdje sada rade djelatnici državne uprave i ništa više. Što se tiče javne uprave Hrvatske mislim da je svima poznato da je ona najveći kočničar gospodarskog razvoja, daljnjeg razvoja Hrvatske. Kad pogledamo u što smo doveli javnu upravu, odnosno u što su je dovele političke opcije koje su vladale Hrvatskom do osamostaljenja vidimo jednu nelogičnost gdje svaka vlast dodaje nove zaposlenike i dovodite sada u jednu situaciju gdje se konstantno zaposlenici povećavaju a broj građana Hrvatske se smanjuje a javna uprava bi trebala biti u službi svih građana i tu nelogičnost politika ne može opravdati a pogledajte samo koliko prosječno izdvajamo za javni sektor na razini EU, najviše. Na zakonodavnu, izvršnu vlast skoro 4% ukupnog BDP-a, prosjek je 1,8%. Znači izdvajamo najviše a najmanje smo efikasni a ta efikasnost se ogleda po stopama gospodarskog rasta. I to je sasvim normalno jer u ovom fragmentiranom sustavu javne uprave Hrvatske ureda državne uprave i svega ostaloga ne primjenjuju se nove metode, metode koje se zasnivaju na digitalizaciji radnih procesa, radni procesi su usporeni, dalje se ništa u RH ne može riješiti bez papira. I sav ovaj zakon kad bi gledali cjelinu u kojoj se RH trenutno nalazi i umjesto da se pripremimo bolje za buduće programsko razdoblje, da reformiramo iz temelja javnu i državnu upravu RH, da se prilagodimo novim zahtjevima koji su ispred nas, da odgovorimo konačno svi ovdje da li je potreban ovako veliki broj gradova i općina i županija i da zakonima se usmjerimo prema racionalizaciji, prije svega evo konkretno, županija, nije bitno koliko je, nego da li uopće trebaju i postojati, ovaj zakon samo daje opravdanost postojećeg stanja županija. Kad ogolimo sustave županija bez obzira tko je na vlasti u pojedinim županijama, što županije trenutno krucijalno rade, vode školstvo, vode zdravstvo, vode sustave Centra za gospodarenjem otpadom kao najvažnije sada infrastrukturne projekte u njihovoj nadležnosti i sustave navodnjavanja. I kad sumiramo gdje se RH nalazi po baš ta 4 efekta, vidimo da smo najgori i u zdravstvu, to su domovi zdravlja u nadležnosti županija, školstvu gdje je malte ne 200 i nešto škola još se grije na kruta goriva, vidimo projekte navodnjavanja kojih i nema previše i Centre za gospodarenjem otpadom koji se i ne grade. I sad mi kažemo da će upravo taj županijski sustav koji nije efikasan i ne pokazuje dobre parametre u ove 4 smjernice, bit efikasan u ovom dijelu što se sad prebaciva u sferu državne uprave. Umjesto da svi kažemo da je potrebno reformirati RH iz temelja, teritorijalno prije svega županije koje su sami sebi svrsishodne, okrupnit i ojačat jedinice lokalnih samouprava jer imate sad primjer jednog Splita koji ne može razvijat svoj potencijal jer mu fali prostora, a okolne općine Splita nemaju dovoljnog fiskalnog kapaciteta da bi razvili određene projekte u komplementarnosti s većim gradovima. I umjesto da krenemo s reformskim zakonima, nama se ovdje u HS sada predstavlja ovaj zakon kao reformski zakon, a ništa drugu suštinu neće donijeti, nego će se izmijenit one ploče, table ispred pojedinih institucija, kao što je i do sada bilo. Što se tiče racionalizacije sustava, racionalizacija sustava, birokratskog sustava hrvatske javne uprave, državne uprave sagledava vam se u sferi izdvajanja iz državnog proračuna gdje svake godine imamo povećanje izdvajanja za masu plaća, troškova mase plaća i mi govorimo o racionalizaciji, to je brojka koja bi jedina mogla pokazati racionalizaciju nekog sustava, a vidimo da svaki put indeks ima indeks povećavanja iz godine u godinu. Zadnji smo u EU po digitalizaciji procesa, a prvi smo po koštanju odnosno po skupoći javnoga sektora, e onda mi govorimo o nekim reformskim zaokretima, onda govorimo o efikasnosti i svemu ostalom. Mislim da pred ovo poglavito buduće programsko razdoblje, ja sam zaista očekivao da ćete donijeti u HS jedan reformski set paketa zakona koji će smanjiti, kao što sam rekao i broj jedinica lokalne samouprave, prije svega regionalne samouprave, a ovim procesima ništa drugo nego ajmo reći dajem opravdanost postojanja, jačanja županija, pa kad usporedimo broj županija u RH i sličnih regionalnih organizacija u konkurentnim europskim državama koje su čak i veće površinom, vidimo da smo alpari i po broju, a po površini itekako su pojedine veće od RH. I bez reforme kompletnog tog sustava, ovo je jedno lutanje, prebacivanje iz ploča, doslovno kao što sam rekao, iz jedne institucije na drugu i ništa nama novo neće donijeti bez obzira što navodite ukidanje pomoćnika, mi imamo 100 pomoćnika i ostalo, ukinete 100 pomoćnika, a recimo u nekim drugim državnim sustavima kroz dvije godine zaposlite ne 100, nego zaposlite 300 drugih ljudi. U globalu masa ostaje povećana i tolko o toj reorganizaciji i ovom zakonu. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Pranić, pažljivo sam vas slušala, da i ovo nije reformski zahvat, posebno zato što ne ulazi u sam i politički i teritorijalni ustroj u smislu da zapravo optimizira i racionalizira cijeli sustav, nego je ovo zapravo prebacivanje još više nadležnosti, još više odgovornosti na županije kroz ukidanje ureda državne uprave ne bi li se dugoročno sačuvalo županije i ne bi li zapravo se napravila jedna njihova analiza preko uvođenja sustava kvalitete u javnu upravu i ne bi li se usporedili uredi državne uprave zajedno sa županijama, pa odlučilo tko bolje i profesionalnije bez političkog utjecaja, obavlja određeni posao. Što se tiče županija, one su pokazale nespremnost i u obrazovanju, i u zdravstvu, a isto tako i u gospodarenju otpadom. Stoga ovo zasigurno neće biti dobar potez jer ćemo opet imat uneravnoteženu uslugu u dijelovima RH.
Odgovor poštovanog zastupnika Pranića.
I sve će se to uredno kolegice ogledati u uslugama koje se daju našim građanima, našim gospodarstvenicima, pa i određenim drugim institucijama i onda kad se pitamo zašto povlačimo ovako bespovratna sredstva, povlačimo je zbog neefikasnosti javne uprave. Lako je ugovoriti sredstva, ali svi znamo kako to prolazi po metodi ZNS-ova, provjere i sve preko ide državnih tijela koja svoju efikasnost i neefikasnost pokazuju po indeksima parametrima uspješnosti, pa tako imamo i jedno izvješće o globalnoj konkurentnosti temeljem svjetskog gospodarskog foruma gdje je analiziralo javni sektor 140 država, a Hrvatska se nalazi na začelju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika treba biti poštovanog zastupnika Marasa, ja vas molim da ovo maknete ovaj promidžbeni [[Upadica: Hvala lijepa.]] svoj materijal sukladno [[Upadica: Ne, nije to promidžbeni materijal.]] sukladno stavu DIP-a [[Upadica: To je moj laptop i moja naljepnica.]] Kolega Maras, sukladno stavu DIP-a, molim vas, zatvorite to.
Ja vas molim, rekao je g. Jandroković da će prijaviti da vidimo odluku povjerenstva oko toga, ja vas molim da mi dopustite da sukladno Poslovniku kažem repliku kolegi Paneniću.
Stav DIP-a je jasan, a ja vas molim da to okrene.
Ali ja ne mogu na njega se očitovati gospodine, znači oni moraju imati odluku. O tome se radi.
Pogledajte, nemojte se sa mnom raspravljati, imate jasan stav DIP-a, ja vam dajem opomenu radi toga. ...
.../Upadica: A zbog čega mi dajete opomenu? Po kojem članku Poslovnika? /...
Dajem vam drugu opomenu radi toga. Izvolite.
Molim vas da mi kažete, povrijedili ste članak, recite na temelju kojeg ste mi članka dali, da mogu se žaliti na njega [[Upadica: Na temelju čega ste vi tražili povredu Poslovnika?]] na temelju toga što ste mi dali opomenu ne pozivajući se na članak [[Upadica: Niste se ni vi pozvali na članak.]] Što je ovo sada? [[Upadica: 238. čl. jasno kaže, a vi se niste pozvali na njega.]] Pa recite mi koji članak, na temelju kojeg članka ste mi dali.
Ja sam rekao, 238., slušajte što ja govorim.
Okej, e sad znam, sad mogu i ja reći na koji članak mislim …
Ne, ne možete više, dajem vam opomenu sa time da vam .../Upadica: Pa dajte, molim vas, pa ovo nema nikakvog smisla. ... Oduzimam vam pravo govora.
Gospodine, mogu, mogu reći da se mogu žaliti Odboru za Ustav? [[Upadica: Naravno da možete.]] Okej, znači, g. potpredsjedniče [[Upadica: Da, žalit ćete se.]] S obzirom da u 238. nije napisano izrekom ovo što ste, po čemu ste mi dali dvije opomene i oduzeli riječ, ja ću se morati žaliti Odboru za Ustav, Poslovnik i [[Upadica: Samo izvolite.]] politički sustav kako bi se ovo nasilje konačno prekinulo. Dali ste mi dvije opomene na temelju, neutemeljeno na Poslovniku, izbacujete me van, nemate pravo to nasilje raditi. Ovo je, ovo je nevjerojatno [[Upadica: Odlično.]] Prestanite to raditi. Prestanite to raditi.
Pročitajte si članak 238 [[Upadica: Ne piše nigdje, pa dajte pročitajte.]] bit će vam puno toga jasnije [[Upadica: Po kojem članku, po kojem stavku, pročitajte. Recite mi.]] Dobro, ne možete se sa mnom raspravljati [[Upadica: Mogu, zbog toga što ne smijete ovo raditi. Pokažite mi gdje sam, što je u 238. napisano.]] Prošlo vam je vrijeme.
Možete li mi reći koji članak je, stavak je prekršen 238.?
Kolega Maras, ne možete govoriti, a da vam nisam dao riječ. Shvatite to, nemojte raditi cirkus ovdje [[Upadica: Vi radite cirkus, želite me odstraniti sa sjednice neutemeljeno.]] Ja vas lijepo molim [[Upadica: Možete li reći po koji stavak sam povrijedio u 238.?]] Da, mogu. Svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u Saboru [[Upadica: Pa vi ste mi dali opomenu, nisam se ni počeo ponašati.]] Kako ne, pa svojim promidžbom, a imate jasan stav DIP-a [[Upadica: To nije Poslovnika HS-a, g. potpredsjedniče.]] Dobro, vi se žalite Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, kao što ste najavili.
Ovo je nevjerojatno nasilje. Nevjerojatno nasilje.
Ovaj, izvolite, kolegica Glasovac. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Sukladno čl. 248. Poslovniku HS-a tražim od vas da odobrite stanku u zasjedanju vezano uz način na koji se tijekom današnjeg dana, uključujući tijekom ove točke dnevnog reda održava red na sjednicama HS-a. Poštovani g. potpredsjedniče, mišljenje DIP-a je samo i jedino to. Mišljenje DIP-a. održavanje reda na sjednicama HS-a vodi se u skladu Poslovnika HS-a u okviru Poslovnika HS-a i na temelju, pogotovo onoga što je izrijekom propisano u čl. 238. Poslovnika HS-a. HS, koliko je meni poznato, vjerujem i vama, u svojem radu još uvijek nije donio Etički kodeks. Dok takav kodeks ili neka druga pravila ne budu donesena, koja će regulirati što zastupnici smiju i što ne smiju činiti u HS-u, jedino na temelju čega se smijemo voditi je Poslovnik o radu. Poslovnik o radu nema izričitih odredbi koje govore o tome što zastupnike smije, a što ne smije činiti tijekom kampanje. Ukoliko se ne varam, najavljeno je danas tijekom dana da će se kolega Maras prijaviti DIP-u. Srećom, pred nama je i stanka u zasjedanju HS-a. Ja vjerujem da će DIP donijeti svoj pravorijek u konkretnom slučaju prije okončanja stanke, a ja vas molim da nastavak sjednice nastavimo onako kako smo do sada radili godinama, to znači da se ne izriči stegovne mjere dok u konkretnom slučaju pravorijek ne donese DIP i utoliko, apeliram i na vas da povučete drugu opomenu koju ste izrekli kolegi Marasu, kako bi se sjednica danas mogla nastaviti u redovnom toku. Mislim da smo do sada godinama ovdje radili na jedan način koji je ispravan. Mislim da odredbe pravila na koje se poziva DIP nisu toliko rigorozne koliko je to tumačeno [[Upadica: Da. Ovaj.]] i ja ću sada završiti jer mi ističe vrijeme, [[Upadica: Isteklo vam je.]] zamolio bih vas da odobrite stanku kako bi se konzultirali, a na vas još jednom kolegijalno apeliram, da od ove drame [[Upadica: Kolega Grbin.]] Hvala.
Kolega Grbin, vi ste svjesni kao pravnik da ste sad zlouporabili instituciju stanke jer vi vrlo dobro poznajete Poslovnik, ja to znam i znate da po Poslovniku se stanka može tražiti u svezi sa točkom o kojoj je riječ, a ovo nije bila točka, jel tako? Prema tome, ali svejedno ja sam vas pustio da govorite i tolerirao sam to, ali neću dati za to stanku. Neću dati stanku dat ću međutim kolegama koji su prijavili povredu Poslovnika. Izvolite prvo poštovana zastupnica Glasovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je Članak 14. koji kaže da zastupnik ima prava i dužnosti sudjelovati na sjednicama sabora i na njima raspravljati i glasovati. Danas gospodin Maras od početka zasjedanja sabora onog trenutka kada uđe u prostoriju sjedne na svoje mjesto ili sjednica biva prekinuta on dobiva opomenu. Ja mogu shvatiti da je Državno izborno povjerenstvo dalo mišljenje da se treba kloniti izborne promidžbe koja stavlja u povoljniji položaj zastupnike od onih kandidata na listama za Europski parlament koji nisu zastupnici. Međutim, nemojmo zaboraviti da je bilo brojnih kandidata za župane, gradonačelnike, načelnike koji su bili u kampanjama lokalnim, bili u saboru, imali ovaj svoju pozornicu i na taj način dovodili u nepovoljniji položaj one koji nisu bili u Hrvatskom saboru. S druge strane ako nekog smeta ovaj laptop kako ćemo se ponijeti prema kemijskama, bedževima [[Upadica: Hvala vama je, vama je isteklo vrijeme.]] znam da mi je isteklo vrijeme ali ovo je stvarno situacija.
Poštovani kolega Škibola.
Poštovani potpredsjedniče sabora, ne znam na temelju kojeg članka Poslovnika vi gospodinu Marasu ne dajete pravo da replicira gospodinu Praniću, a ako gospodin Maras krši [[Upadica: A koji vi mislite članak da je povrijeđen?]] ako gospodin Maras krši izbornu šutnju [[Upadica: Kolega Škibola…]] onda je na DIP-u da to utvrdi [[/Upadica: Kolega Škibola oprostite, slijedom čega?)]] ali ne možete vi gospodinu Marasu ograničavat pravo [[Upadica: Što vi govorite?]] da replicira što je dio njegovog normalnog rada. Znači meni to nije jasno neka ga DIP kazni, ako krši izbornu šutnju [[Upadica: Kolega Škibola, oprostite što vi govorite, o čemu vi govorite?]] ali ne možete vi kao potpredsjednik odlučivati da li krši izbornu šutnju ili ne krši to nije vaša ingerencija.
Dobro, dobro ja vam dajem opomenu jer govorite potpuno izvan bilo …/nerazumljivo/…
Ispričavam se gospodine potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite.]] ako smijem ukazati samo na činjenicu kolegici Glasovac niste odgovorili na to da li uvažavate ili ne uvažavate njenu povredu [[Upadica: Ne uvažavam, naravno.]] ali morate se oko toga izjasniti kako bi ona mogla iskoristi svoju poslovničko pravo da najavi odbor.
Naravno, naravno, poštovana zastupnice Mrak-Tatitaš, izvolite. O čemu se radi?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, molim stanku u trajanju od 10 minuta, vezano je uz Prijedlog Zakona o sustavu državne uprave koji je u raspravi, koji je predlagatelj pokazao kao reformski zakon. Mi se želimo u klubu još malo savjetovati prije pojedinačnih rasprava vezano uz to, a sve u kontekstu toga da je cijeli dan u saboru, zapravo nije u smislu zakona koje imamo, zakone koji će uvesti novinu, nego cijeli dan zapravo u saboru ovako jedan dan koji je sumračni da ga tako nazovemo, je vezan uz gospodina Marasa. Mislim da trebamo vratiti na temu, gospodin Maras je u kampanji kao što su i drugi zastupnici i te kampanje su vrlo interesantne uzmimo najprozaičniju kampanju kad je kampanja za bilo koju na lokalnim razinama za općinu i za grad aktualni načelnik ili gradonačelnik je u neusporedivo povoljnijem položaju od onog drugog jer on radi svoj posao. Tako da je odluka DIP-a će biti vrlo interesantna jer ćemo kroz tu odluku vidjeti šta to znači ne samo za europske izbore nego za parlamentarne ili lokalne, ali ovu stanku tražim vezano uz Zakon o sustavu državne uprave jer je riječ o izuzetno važnom zakonu koji donosi novine. I prije pojedinačnih rasprava i replika koji su bili želimo se još u klubu jedanput konzultirati. Hvala lijepo.
Naravno, dat ću vam stanku. Ovaj kolega, izvolite. Vi ste tražili povredu Poslovnika, isto?
Poštovani gospodine potpredsjedniče, povređen je Članak 238. odnosni niste zaista dali objašnjenje kolegici Glasovac i citirate isti članak, samo malo [[Upadica: Ne, ne molim vas, polako bez dobacivanja iz klupe, izvolite.]] ničim, znači u svim citiranim odredbama Poslovnika Članak 238. ničim kolega Maras ne odstupa od općih pravila ponašanja u Hrvatskom saboru. Prema tome, ničim nije, ima laptop, ima na njemu nešto zalijepljeno, ali to nije razlog radi toga da bi ukinuli pravo saborskom zastupniku da govori ovdje. Po tome bi mogli uvesti nemam poima, ako sam ja sad ovako obučen i nemam kravatu da odstupam od pravila ponašanja u saboru. Prema tome, moje mišljenje [[Upadica: Hvala vam lijepo, isteklo vam je vrijeme.]] da nema nikakve osnove da se kolegi Marasu uskrati pravo [[Upadica: Isteklo vam je vrijeme.]] da govori, a DIP neka ga kazni.
Nije povrijeđen, nije povrijeđen Poslovnik. Poštovani zastupnik Šuker, hoćemo malo prestat sa tim povredama Poslovnika? [[Upadica: Ispričavam se samo ja isto najavljujem da ću se obratit odboru.]] Dobro, u redu.
Vi ste povrijedili Poslovnik i kolega Ostojić, zato što u Članku 236. se jasno govori kad se traži povreda Poslovnika, kolega Ostojić je digo tablicu povreda Poslovnika dok je govorila kolegica Anka Mrak-Taritaš. Prema tome, vi možete onda govorit samo o povredi Poslovnika Anke Mrak-Taritaš. I to i u našem Poslovniku stoji, a to što smo mi počeli povredu Poslovnika dizati i govoriti što kome paše to naprosto nije OK. I ja nemam ništa protiv toga da vi iznesete svoje mišljenje, samo kolega Ostojić vas cijeli dan nije bilo u sabornici i ne možete govoriti o kolegici Glasnovac jer niste bili u to vrijeme u sabornici.
Dobro, hvala lijepa, isteklo vam vrijeme. Ja ću odrediti naravno stanku na zahtjev poštovane zastupnice, ne možete, ovaj na ovaj zahtjev poštovane zastupnice Mrak-Taritaš i vidit ćemo se opet u 14,32. STANKA U 14,32 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,34 SATI]] Kolegice i kolege, evo stanka je završena, mi nastavljamo sa radom, pa sada imamo. Tko je povrijedio Poslovnik? Nešto je netko govorio, izvolite, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 236. koji kaže da kad tražim povredu Poslovnika onda mi predsjedatelj treba dat riječ odmah, vi to niste napravili. Drugo, nigdje u čl. 236. ne stoji da ja moram odgovarat na nečije pitanje gđe. Anke Mrak Taritaš ili sl., nego je povrijeđen Poslovnik. Isto tako povrijeđen je Poslovnik u čl. 238., a to znači omaložavao me je g. Šuker iz razloga šta je rekao što sam tek sada došao u HS, pri tome zaboravlja da sam bio na Odboru za [[Upadica: Dobro, evo hvala]] unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, pa ćemo nastaviti dalje. Sada, sada moramo, imamo još repliku kolege Vešligaja na kolegu Ante Pranića. Odustajete od replike? A dobro, ja moram pročitati ono što je, prema tome, dobro, onda idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu, a to je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, pred nama je u prvom čitanju prijedlog Zakona o sustavu državne uprave. Taj zakon, ono što smo imali prilike čuti i vidjeti je najavljivan kao reformski zakon, a i vi i ja smo apsolutno svjesni da tome nije tako. Ključno pitanje kad je riječ o ovom zakonu koji nam se svima nameće, što mi zapravo želimo? Kakvu državnu upravu želimo? Što želimo napraviti s tim svim zajedno? O čemu govorimo? Dakle, mi se cijelo vrijeme i to se možemo svi složiti bez obzira iz kojeg dijela ove Sabornice sjedimo, a to je ono što ste vi deklarativno naveli da bude zakonito, svrhovito, djelotvorno i učinkovito. I ključno pitanje koje si trebamo postaviti da li je to tome tako? Mi u ovom trenutku imamo ministarstva koja izdaju određene dozvole i određene akte. Imamo županije, imamo općine i gradove i imamo tijela državne uprave. Nedavno sam ja srela svoju susjedu koja je gđa. u pristojnim godinama i ja pitam susjeda kako ste, kud idete, ona meni kaže, idem u općinu Medveščak po neki papir. Općine Medveščak nema 25.g. Ljudi još uvijek idu tamo gdje je nekad bila općina Medveščak, što zapravo … [[Upadica iz Sabornice se ne čuje]] dobro, lakše mi je bilo reć 25, da baš sad ne brojim. Dakle, ljudi još uvijek kažu idem u općinu Medveščak, meni se čini da neke primjere koje dobro napravimo bi trebali biti primjeri koje dalje slijedimo. 2007.g. je jednom Zakonom o građenju i prostornim uređenjem je izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola prebačeno na županije i velike gradove. I županije su to radile za one prostore koje nemaju kapaciteta i veliki gradovi su radili tamo gdje treba i meni se čini da je to jedan model koji je dobar model, a sad mi i dalje ostavljamo nešto će raditi županije, nešto će raditi uredi državne uprave, nešto će raditi gradovi koji su za to sposobni. Mislim da, inače kad imate problema, dosta se laptop danas spominje od jednog kolege, kad imate recimo problema sa kompujtorom i nazovete nekog tko vam održava, onda on kaže, pa ugasi i ponovo upali. Meni se čini da je u odnosu na ovakve nekakve stvari došlo vrijeme da možda neke stvari ugasimo i ponovo upalimo, samo moramo znat što hoćemo. Da li želimo biti brzi, operativni, da akti po koje naši građani idu, dobiju brzo i operativno na odgovarajući način, ako to želimo, onda nemojmo komplicirat, onda nemojmo cijelo vrijeme raditi nešto što neće rezultirati poboljšicom. To je u smislu zakona i ovog dijela nadležnosti odnosno što želimo postići. Ono što je naravno od samog jutra su tema pomoćnika, tema državnih tajnika, ja ću još jedanput ponoviti pred jedno pola godine pisala sam Vladi i molila da mi dostave podatak koliko u ministarstvima, riječ je o 20 ministarstava, imamo državnih tajnika i pomoćnika, dobila sam odgovor da si sama to potražim, da idem od jednog do drugog ministarstva, pa da si potražim, moram priznati da sam se tad i potrudila, pa sam došla na stranicu jednog ministarstva gdje su bili stari pomoćnici navedeni. Vi ste rekli da ima 96 pomoćnika, ja uvijek to radim usporedbu sa nečim što znam. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja u mandatu u kojem sam ja bila ministrica je imalo ministra odnosno ministricu, imalo je zamjenika i 4 pomoćnika. Danas to isto ministarstvo ima ministra, 3 državna tajnika i 5 pomoćnika, s tim što je recimo inspekcija otišla u Državni inspektorat, ali pomoćnik ministra je ostao. Jednako tako, moram reći da si možda i utvaram, ali mislim da nešto o državnoj upravi znam jer sam prošla sve stepenice, pa znam i iskustvo koje je bilo 2010., 2011., u tom trenutku je ministarstvo isto, samo se malo drugačije zvalo, imalo u svom resoru i zaštitu okoliša, pa je značajno bilo veće nego što je bilo iza toga gdje se je podijelilo, imalo je 3 državna tajnika jer su bili državni tajnici, prije nego što su pomoćnici postali ravnatelji i bilo je 6 pomoćnika, a u trenutku kad su iz pomoćnika se išlo u ravnatelje je 11 ravnatelja. Dakle, pojedine uprave su bile drugačije definirane i 11 ravnatelja je bilo, čak nisu svi uspjeli niti proći postupak zapošljavanja prije nego što su bili izbori, nego što se odlučilo na drugu, nekakav drugi modalitet. Samo trebamo, dakle, ono što sam uvodno rekla, znati što hoćemo, ako hoćemo modele nekih drugih zemalja, onda onaj dio koji se bira, to je obično, dakle, koji je odlukom građana, to su ministar i dužnosnici i da imamo državnu upravu, koja je brza i učinkovita. Zanimljivo je, možete napraviti usporedbu, nije to bilo tako daleko, 2010., odnosno, '11. koliko je bivših pomoćnika postalo ravnateljima? Biti će zgodno vidjeti i sada, koliko će pomoćnika postati ravnatelji. I što vam se dešava? Dakle, to smo već prošli, bez obzira, može čak doći ista opcija, ako on neće htjeti da mu ravnatelj, koji je bude ravnatelj i vi i ja znamo što će napraviti. Napraviti će novo ustrojstvo ministarstva nazvati drugačije pojedinu upravu ili ustrojbenu jedinicu, ovaj čovjek će ili ostati za … [[Govornik se ne razumije.]] ići će ponovno u natječaj. Dakle, nemojmo činiti ludosti, nemojmo činiti stvari, koje su već prošle i koje su se pokazale da nisu na odgovarajući način dobre. Probajmo zaista, ako želimo raditi iskorak, napraviti iskorak, to je između prvog i drugog čitanja moguće. Ja znam da kada oporba nešto daje, čak i kada su amandmani koje vama koriste, uvijek se odbijaju sa opcijom da nisu prihvatljive probajte. Neka iskustva ljudi koristit i vidjeti zaista o čemu je riječ. Ova transformacija, nemamo pomoćnika, imati ćemo ravnatelja, pa principijelno, dakle, u jednoj suvisloj državi, to principijelno zaista funkcionira, ali funkcionira na način, kada će prvi put, nakon jedne opcije, doći druga opcija i nastaviti tamo gdje je ova opcija stala i reći, ovo je sve dobro, nastavljamo dalje. To će sve zajedno imati smisla. Svatko od koje postaje ministar, misli da život počinje s njim, s nikim od nas ne počinje život i ne završava, ali dajte ovo je apel, projekte koji su dobri, projekti, dajte da se nastavlja dalje. I u tom smislu, ovo sve zajedno, ima nekakvu činjenicu. Moram priznati bili su često pitali, da li ja mislim, da li ministar treba biti stručna osoba ili političar. Moje iskustvo, koje sam ja sve zajedno prošla, ja mislim da ministri trebaju biti političari, struka vas zasigurno u jednom dijelu, vam daje prednost, jer puno toga znate, ali jednako tako, vam je i otežavajući element u svemu tome zajedno. Mi samo si ključno pitanje, trebamo postaviti, što hoćemo? Ako hoćemo učinkovitu, brzu, ekspeditivnu, svrhovitu upravu, onda to nije ovaj zakon. Onda ovaj zakon mora doživjeti neke druge, drugačije se opće postaviti. Jednako tako ono što ovaj zakon karakterizira, a to karakterizira u posljednje vrijeme glavninu zakona, koje dobijemo je sljedeće, ide se formalnu u 2 čitanja, između prvog i drugog čitanja se naprave neke preinake, svaki zakon ima brdo pravilnika koji će se donijeti. Dakle, zakon načelno ima relativno malo članaka, a iza toga idu pravilnici i pravilnicima se odlučuje o niz stvari, što nije moguće uopće raspravljati u ovom parlamentu. Ja ću se još osvrnuti jer mi vrijeme teče na čl. 47. koji govori o zapošljavanju, koje je vezano uz pojedini mandat. U vladi u kojoj sam ja bila, to smo imali i ja apsolutno sam stanovništva i cijenim da je to izuzetno dobro. Dobro je da dođu ljudi, koji zajedno sa ministrom dolaze i odlaze. U mom kabinetu je bilo 2 takvih ljudi, koje zajedno s mojim mandatom su otišli, sve drugo sam ja koristila postojeće resurse iz ministarstva. Ali to nije moguće da svatko koristi i mislim da je izuzetno dobro da to bude, iz jednostavnog razloga, malo progledajte neke starije demokracije, što se dešavaju kada su smjene. Pogledate Bijelu kuću, iz Bijele kuće odlaze svi, kada se mijenja predsjednik, ali oni imaju drugačije, s predsjednikom odlaze svi, odlaze od najobičnijeg, ne mislim pri tome uvrede činovnika, do svih ostalih. Ministar mora imati ljude koji su mu maksimalno od povjerenja i to zasigurno nije, ako je netko odlučio nekoga nagraditi, pa ga staviti u kabinet, onda si je taj napravio medvjeđu uslugu. Treba si staviti u kabinet, odnosno, dati mogućnost da u kabinetu s njim radi, netko tko je brz ekspeditivan, koji može poriti određen stvari koje ministar ne treba. Ja vas lijepo molim, dakle, u ovim raspravama kao što je uobičajeno u Saboru, rade se i na temu nekada raspravljam o temi koja je, ali nekada i ne. Dajte malo poslušajte ljude koji imaju iskustva, ja sam zaista prošla sve stepenice, od one najniže do ministarske i nekako si utvaram da o tome dosta toga znam. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, poštovani zastupnik Vešligaj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo, kolegice Mrak Taritaš, dali ste mi zapravo jednu dobru usporedbu ste rekli na početku svojega izlaganja, pa ste spomenuli onu općinu, mislim da Medvešćak se radilo, gdje su zapravo građani, naravno s područja današnjeg Grada Zagreba, mogu sve usluge nekakve obavljati, odnosno, sve službe su bili tamo osigurane za njih i usluge koje su one davali. Isto tako je recimo u manjim sredinama, nekada ste sve te, a zapravo i danas obavljate, i zapravo u središtima nekadašnjih općina, odnosno, danas su to postali najvećim dijelom gradovi. Dakle, ono što ja mislim da bi se mi trebali odrediti u kojem smjeru idemo, da li ćemo zadržati ovaj postojeći teritorijalni ustroj lokalne samouprave ili ćemo ići, razvijati upravo ta nekakva gradska središta, to ne znači ukidanje općina, ali znači jednu bolju, zapravo znači manje birokracije. Znači manje birokracije i smanjenje zaposlenosti, manje službenika i postizanje efikasnosti.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle ja sam svoje izlaganje otprilike počela konstatacijom, da moramo znati što želimo. Kada znamo što želimo onda će nam biti jednostavnije i složiti propise koji će na odgovarajući način odgovoriti na to pitanje. Mi u ovom trenutku imamo 556 općina, gradova, s tim što Grad Zagreb ima status i grada, ima i status i županije imamo 20 županija. Dakle ja nekako uvijek u niz stvari uspoređujem sa skandinavskim zemljama iako smo mi drugačijeg mentaliteta, kod nas je to malo drugačije. Recimo Danska je zemlja koja je imala otprilike toliko različitih jedinica lokalne samouprave i vratila se je drugačije malo složeno, u jednom trenutku je napravila reformu i došla je, mislim da 101 ili 103. Mi prije nego što smo ovo odlučili, imali smo 101 općinu s time što je grad Zagreb imao 14 pa je bilo sveukupno 115 i s time smo startali i od tog smo napravili ovo usitnjeno što imamo danas i zasigurno imamo svi problema s tim. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Culeja.
Poštovana kolegice, svi dobro znamo da uspjeh ide barem kad je Hrvatska u pitanju, većinom preko političkih veza. Vi dobro znate da ste u javnim, državnim službama, proveli cijelo svoj radni vijek i za vas sretnim spletom okolnosti ste postali ministrica i zamijenili Čačića, Vrdoljaka i ostalu ekipu. Vaš najvažniji projekt je bio legalizacija. Ja ću vam reći, upravo ovih dana u gruntovnicu u Vinkovcima i u službe su se vratile pune kutije neriješenih predmeta vaše legalizacije. Ljudi dobivaju opomene, javljaju se u FINA-u, i sam sam se javio, zamislite imam 3 nelegalno izgrađena objekta.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Zaista mi je uvijek zanimljivo da uvaženi zastupnik dobro prati moj životni put pa mi je to posebno zanimljivo ali možda i prati prije, dobio različitih, možda bi ga neke stvari iznenadile ali da se vratimo na temu legalizacije koja nije tema ovog zakona ali budući da takva je replika, ja ću to i odgovoriti. Legalizacija i to što se vraća nešto u gruntovnicu su dvije različite stvari. Očito je nešto malo pomotano. Dakle gruntovnica i legalizacija nema nekako puno dodira. No legalizacija bio jedan postupak odnosno jedan projekt kojim se točno pokazalo što znači decentralizacija. Kad je bilo riječ o legalizaciji, legalizaciju su radili županijski ured odnosno uredi gradova i sredstva koja su bila vezana uz legalizacije su ostavljena tamo gdje se bespravna gradnja i desila, dio sredstava je išlo u općine i gradove na prostoru kojeg je bio bespravni objekt, dio je išlo uredu koji je to rješavao a dio državi za sređivanje katastra i gruntovnice.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite. Ja sam vam oduzeo riječ, kolega Maras. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ja sam rekao za slijedeće točke, mislim, sad ako želite da vam jasno kažem. Dakle, ovako, ja sam vam oduzeo riječ i kod toga stojim za ovu točku. Pročitat ću ponovo šta je reklo Državno izborno povjerenstvo. Radi vas i radi ostalih. DIP je mišljenja da je isticanje promidžbenih poruka i slogana u sabornici tijekom izborne promidžbe, suprotno navedenoj odredbi Zakona o financiranju za čiju je povredu propisana administrativna sankcija potpunog gubitka naknade troškova izborne promidžbe, članak 37. stavak 2. Zakona o financiranju o čemu će DIP voditi računa u provedbi nadziranja izborne promidžbe. Radi toga, kršenja upravo toga vas je i po mojim spoznajama, predsjednik Sabora prijavio DIP-u kao zastupnika SDP-a i vas osobno. Prema tome, ja stojim kod ovoga da sam dok kraja ove točke vam oduzeo riječ, nakon toga, do slijedeće točke, uopće ne pada mi na pamet da zapravo vama omogućavam da vi izvodite svoju tu kako bih ja to nazvao, priredbu je li, prema tome, ja ću vam dat riječ za druge točke, za ovu ne jer sam izrekao već kaznu, za druge što se mene tiče, imajte si ovo dok ne dođe odluka DIP-a. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nećemo se uopće, najavili ste ionako žalbu Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, odbor će donijet svoju odluku. Izvolite kolegice Mrak Taritaš, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozivam se na članak 238. jer ste mi oduzeli mogućnost da odgovorim na repliku g. Marasu, mene je izuzetno zanimalo kakvu on repliku ima i voljela bih da mogu na to odgovoriti ali svojim ste mi vi, nemam više mogućnost zaista da sukladno Poslovniku odgovaram na repliku g. Marasu.
Dobro, to nije povreda Poslovnika, to znate i vi sami, prema tome, vidim da se veselo smijete, prema tome znate i sami da nije povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Ostojić, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. iz razloga šta vi niste potpredsjednik niti kad imamo predsjednika Sabora, niste izaslanici niti poslušnici DIP-a. ovo je Sabor, neovisno tijelo u kojemu neka postupaju po svome a mi moramo raditi po našem Poslovniku. Prema tome, ovdje ništa se neuobičajeno nije dogodilo, članak 238. je savršeno jasan i navodi sve točno radi čega se može nekome oduzeti riječ.
Pogledajte, tumačenje predsjedavajućeg je jedno, može se, svaki saborski zastupnik može imati drugačiji stav i može se žaliti na to tumačenje Odboru za Ustav što ste vi i učinili, ok. Izvolite, kolegice.
... [[Govornik naknadno uključen.]] 236. je povrijeđen Poslovnik, vi ste povrijedili Poslovnik jer kolegi Ranku Ostojiću niste dali opomenu na isti način kao što ste dali opomenu i kolegi Marasu. Stoga dvaput je govorio, ja vam ukazujem na to da je on govorio dvaput navrata, nijedan put nije dobio opomenu. Zbog čega se to događa? [[Upadica Reiner: Ja ću vam vrlo jasno reći…]] Zbog laptopa i isti način je sada u ovom trenutku govorio.
Vrijeme vam je isteklo, iz istog razloga iz kojega sam i kolegi Marasu rekao da u slijedećoj točki uopće me nije briga, što se mene tiče može se obmotati cijeli sa nekim plakatom i radit šta god hoće dok ne dođe mišljenje DIP-a. Prema tome, tu smo, dobro.
g. potpredsjedniče, molim vas, imate [[Upadica: Nemojte raditi cirkus ovdje]] ne, ne, ne želim ja radit cirkus, imate, sami ste sada priznali [[Upadica: Nećete izazvati mene da idem niz dlaku vašem cirkusu koji radite]] nije to nikakav cirkus [[Upadica: Je]] vi ste sami priznali da imate dva mjerila postupanja, jedno prema meni [[Upadica: Ne, ja sam rekao nakon]] a drugo prema kolegi Ostojiću [[Upadica: Ja sam rekao nakon ove točke, kaznu sam već rekao]] ali on je u ovoj točci [[Upadica: Nakon ove točke…]] on je u ovoj točci [[Upadica: …možete raditi što god hoćete, možete donijeti plakat 7x7, što se mene tiče ovdje dok ne dođe mišljenje Izbornog povjerenstva jer mi se ne da…]] pa zašto ste mi dali opomenu onda [[Upadica: …vama zapravo priuštiti to da radite cirkus]] zašto ste mi dali opomenu g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite kolega Šuker]] zašto sam dobio opomenu?
Ja sam to objasnio, ako niste u stanju shvatiti, opet je vaš problem. Izvolite Kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. Radi svih nas u Sabornici mislim da bi trebalo ovu raspravu započeti sa citatom st. 1. čl. 3. koji kaže da poslovi državne uprave su provedba državne politike, neposredna provedba zakona, inspekcijski nadzor, upravni nadzor i drugi upravni i sl. poslovi. Zašto to govorim? Zato što mi danas kad raspravljamo o ustroju državne uprave pokazujemo elementarno nepoštivanje pravila. Dakle, mi smo u ovom Visokom domu izglasali Poslovnik, u najvećem dijelu u dogovoru. Mi danas kad govorimo o ustroju državne uprave, kad govorimo o tome kako bi ta državna uprava trebala funkcionirati, neki pojedinci pokazuju kako se ne treba držati zakona i pravila i koliko je onda ova naša rasprava uopće danas ozbiljna i kakvu mi poruku šaljemo hrvatskim građanima? Ja to kolegice i kolege postavljam svima ovdje pitanje. Jer ako ljudi, obični čovjek pogleda, pa pogledajte oni se gore ne mogu dogovoriti oko nečega što su sami … [[Govornik se ne razumije]] , pa kako će oni donijeti zakon o kojemu praktički ne znaju uopće kako funkcionira? I zato, kolegice i kolege, kad govorimo o ovom zakonu, treba počet najprije, postavit si jedno pitanje da li odredbe ovog zakona omogućavaju ono što je većina zastupnika danas u ovoj sabornici govorilo? Omogućavaju. I ono što su govorile kolege iz MOST-a i iz drugih političkih stranaka, naprosto određene odredbe ovog zakona su otvorene da se državna uprava može urediti upravo onako kako bude najviše odgovarala hrvatskim građanima. I ono što je možda g. državni tajniče najspornije i što ostavlja veliki upitnik u zraku, to je funkcioniranje ureda državne uprave po županijama. Oni su 98, ne 2000. izmaknuti iz nadležnosti župana i osnovani su područni uredi po županijama, na te područne urede su stavljeni čelni ljudi i ti uredi su ostali, to svi ministri znaju koji ih imaju, osim Ministarstva financija, mi smo uvijek bili ustrojeni ovako, ostali su visit u zraku. I kakav tko ima odnos sa županom ili gradonačelnika grada u sjedištu županije, tako taj ured je i opremljen i funkcionira itd. Jer kad bi ti uredi funkcionirali onako kako je i u postojećem zakonu i ovom zakonu stoji, onda se ne bi moglo dogodit da u jednom gradu praktički za isti ili vrlo sličan predmet, građevinska dozvola dobije u roku 15, 20 dana, a u drugom se čeka 300 ili 400 dana. I onda se svi ovdje sablažnjavamo kad nam Doing Business da ocjenu da se nalazimo takvi i takvi. Ali u nekom gradu je neki odvjetnički ured rekao da za građevinsku dozvolu treba, šta ja znam, 900 dana i odmah ste ocijenjeni tako kako ste ocijenjeni. Dakle, da li ovaj zakon omogućava da određeno ministarstvo ako smatra da određene poslove treba spustiti i na najveće gradove i na županije, da li to ministarstvo promjenom određenog zakona može napraviti? Može. To naprosto u zakonu piše i stoji i ja ne vidim što je onda tu sporno ako se otvara mogućnost, ne može se u zakonu propisati do zadnje riječi što treba napraviti, ali to u zakonu naprosto stoji. Međutim, ono što ovdje treba stalno ponavljati, a to je da građani u državnoj upravi misle onako kako se oni susretnu s njom. A gdje se oni susreću sa državnom upravom? Upravo u tim uredima državne uprave u županiji, oni tamo dolaze rješavat svoje nekakve probleme i ako tamo naiđe na nekakav problem za koji riješit treba ohoho dana, on je nezadovoljan sa funkcioniranjem državne uprave. Međutim, ono što je elementarna stvar, postavlja se pitanje da li čelnik ministarstva zna da se taj problem događa dole? Zašto to postavljam pitanje? Iz jednostavnog razloga da taj sustav uspostavljen vertikalno, da ima vezu, onda bi on to znao, ali s obzirom da sustav nije tako postavljen, onda on nema spoznaju o tome. Međutim, da li ovaj zakon to otvara? Otvara. I ono što je možda najspornije nekima, meni to uopće nije sporno, jel to smo već napravili 2010., ako ćemo govoriti o profesionalizaciji i depolitizaciji državne uprave, profesionalizirat možete nešto samo sa vrhunskim igračima. Vi ne možete igrat ligu prvaka sa zonskim igračem, to možete se igrat samo sa vrhunskim profesionalcima i ako to prevedete na državnu upravu, onda vam je ista priča. Na čelo državne uprave mogu bit jedino najstručniji i najsposobniji ljudi. Dakle, oni su ti koji će, pa u čl. 3. to stoji, kontrolirat provedbu zakona koji mi donosimo ovdje, oni su ti koji će reć, ej ljudi, vi ste gore donijeli taj zakon, on super na papiru, međutim, kad ga mi primjenjujemo na terenu, postoje određeni problemi to je bit tog sustava državne uprave, jer on će vidjeti da građani Hrvatske, gospodarstvenici nisu zadovoljni sa tom provedbom i ja tu izmjenu sa pomoćnika na ravnatelja, tu depolitizaciju, profesionalizaciju gledam isključivo na taj način. Jer mene je profesionalizacija državne uprave ne zanima me nekakav drugi način, nego na način da ta uprava radi kako treba. Zašto mi stalo ovdje govorimo da treba ukloniti birokratske prepreke za gospodarski uzlet Hrvatske, pa svi oni koji o tome vrlo često govore u ovoj sabornici onda trebaju reći što bit to trebalo promijeniti u sustavu državne uprave da se te birokratske prepreke otklone. Jer te birokratske prepreke su im i ovo tu, kolegice i kolege ovih 90-tak članaka koliko ovdje pište, to su vam birokratske prepreke. Sa nizom onih zakona koje mi donosimo ovdje. A da li smo mi na takav način danas raspravljali ovdje? Nažalost nismo, željeli smo uvjeriti neke, neki zbog toga što su ukinuli ravnatelje pa imenovali pomoćnike svom silom se tvrde reći pomoćnici su najbolja stvar. Oni koji su pokušali sa ravnateljima, među te spadam i ja želimo svim silama se truditi reći da je to možda nešto najbolje, ali što je, to je 2010. bio iskorak, a smo to ostavili danas bi na taj iskorak imali nadogradnju, međutim mi zbog toga što je netko to vratio 2012. na početni položaj danas nemamo iskorak, nego opet radimo prvi korak, a nadogradnju ćemo raditi ja se nadam u nekim budućim godinama. I ono gospodine državni tajniče što bi možda trebali prilikom drugog čitanja je da ovaj zakon koji smo danas raspravili kao prvu točku dnevnog reda i ovaj zakon o kojem sad raspravljamo da ih objedinimo. Jer to je naprosto teme koje su međusobno vezane i najbolje je da o njima raspravljamo jer mi nažalost cijelo jutro brkamo i pomoćnike i ravnatelje što je sa jednim i sa drugim. Dakle, državna uprava i s tim ću završiti, treba reći koliko ljudi u državnoj upravi u RH ima, zanemarimo javnu upravu, a zna se što je javna uprav. Maknimo vojsku, maknimo policiju i dolazite do 30.000 ljudi, to je državna uprava u RH. I kad tome pribrojimo zaposlenike u županijama i gradovima dolazimo na 40 i još nešto tisuća ljudi. I to je taj upravni potencijal RH, to je nešto i mislim da to il u ovaj il u drugi zakon treba ugraditi, a to je edukacija i školovanje tih ljudi. Uprava je nauka, napisat jedan zakon, bit normativac, to je isto kao biti sjajan inženjer elektrotehnike, informatičar ili nešto drugo. Zakon mogu pisati samo ljudi koji to znaju tj. normativci, ali ako ih nećemo obrazovati, nećemo ih ni imat, a mi ovdje danas su uopće ne govorimo o obrazovanju, ne govorimo o tehničkoj podršci, ne govorimo da ih treba poslati negdje vani možda vidjet kako neki drugi funkcioniraju, mi nažalost danas o tome nismo govorili, ali državnu upravu čine živi ljudi, čine naši sugrađani, čine naši kolege i oni su ti koji su lice i naličje svake vlade pa na kraju i Hrvatskog sabora, jer u konačnici sve zakone donosi ovaj Hrvatski sabor. Zato, kolegice i kolege kad govorimo o tim ljudima, to su pošteni i korektni ljudi u svakom žitu ima kukolja, ali kažem ako lociramo problem na pravi način, onda ćemo ga i riješiti, al ako ćemo se baviti politikantstvom i samoreklamom kao što se to danas događa u ovoj sabornici onda nažalost nećemo riješit ništa i donijet ćemo izuzetno loš zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, mi ćemo prvo završiti replike pa onda ćemo krenuti kao što je dogovoreno na izjašnjavanje o amandmanima. Imamo repliku prvo poštovane zastupnice Čikotić.
Poštovani kolega Šuker, slušala sam vas u izlaganju i čula sam da ste govorili vezano za ured državne uprave i nadležnost ministra nad njima, a onda isto tako efikasnosti vezano uz županije i njihovog župana u nadležnosti. Smatrate li vi da bi Hrvatska trebala napravit iskorak i zapravo preko sustava e-građana i preko sustava e-poslovanje zapravo učiniti te građevinske dozvole i sve ostale zahtjeve preko kojih građani trebaju komunicirati elektronskim i na taj način zapravo nebitno je li vertikala ministar ili župan. Ne bi li to doprinijelo profesionalizaciji tih zahtjeva.
Poštovana kolegice Čikotić…
Mogu vam ja dati prvo riječ kolega Šuker, izvolite, izvolite kolega Šuker.
Ispričavam se, poštovana kolegice Čikotić ja sam odgovor na to vaše pitanje dao negdje 2007., 2008. kad sam donio Zakon o osobnom identifikacijskom broju. Osobni identifikaciji broj je preduvjet za ovo o čemu ste vi govorili, nakon toga kreće informatizacija državne uprave, povezanost i onda ovo sve što ste vi govorili se može provesti. Bez tog identifikacijskog znaka koji je jasan i prepoznatljiv i ne kazujući ne možete napraviti ništa prema tome ja sam davno dao svoj odgovor na vaše pitanje, dakle slažem se s ovim što govorim.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Šuker Članak 12. ovog prijedloga Zakona o sustavu državne uprave dodatno potvrđuje moje slutnje o buđenju o policijskoj državi pod upravljanjem premijera Plenkovića. Meni je jasno da je gospodin Plenković prema ovoj njegovoj objavljenoj knjizi iz '89., da se inspirirao djelima Edvarda Kardelja, ali nije mi jasno da u modernoj Hrvatskoj državi se daju ovakvi prijedlozi da se pristaje na ograničavanje sloboda i prava fizičkih osoba ako je to nužno za postizanje zakonom utvrđene svrhe. Što vi mislite o ovome kolega Šuker? Jel i vas inspirira gospodin Kardelj ili ovaj se ne slažete sa premijerom Plenkovićem i gospodinom Kuščevićem.
Poštovani zastupnik Šuker.
Mene jedino inspirira Hrvatski Ustav, a vi da ste pročitali Hrvatski Ustav onda bi ovo našli unutra.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Batinića.
Hvala potpredsjedniče, kolega Šuker uvodno kad ste otvarali temu onda ste dotaknuli i nas ovdje u saboru, kad se mi ne možemo dogovoriti oko nekih zakona, a imamo propisano kako se trebamo ponašati to je Poslovnik. Međutim, da li ćete se složiti samnom, znači pored Poslovnika, pored zakona koje donosimo postoji nešto što bi svatko od nas trebao donijeti ovdje u sabornicu a to je prije svega kućni odgoj, jer to bi nam trebala biti osnovna nekakva vodilja, misao vodilja, našeg funkcioniranja.
Hvala lijepo. Prije nego što, … ... [[Upadica se ne čuje.]] A odgovor, poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Batinić, mi smo danas bili svjedoci dezavuiranja DIP-a, institucije koje smo izabrali međustranačkim dogovorom oporbe i vladajućih da vodi i nadgleda izbore. Između ostaloga da nadgleda i propisuje ono što je najbitnije, što je najspornije a to je financiranje političkih stranaka i političke kampanje. Dakle mi smo njih danas negirajući ono što su oni rekli i preporučili dezavuirali i poslali smo jednu lošu poruku. Da li mi kao vrhovno, zakonodavno tijelo u ovoj državi imamo pravo na to? Da li na to imamo kao građani, kao ljudi pravo? Nemamo. Da li si postavljamo pitanje kako se osjećaju kolege u DIP-u za bilo kakvo drugo priopćenje ako mi danas negiramo to. Možda neke stvari nisu išle onako kako je, ali oni su jasno dali svoje mišljenje o tome. Prema tome, zato i jesam počeo svoju raspravu sa citatom [[Upadica Reiner: Hvala.]] Samo molim vas, pola rečenice… … sa citatom članka 3. upravo zbog toga da se ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Šuker vi ste govorili … ... [[Upadica se ne čuje.]] o temi koja nije vezana uz ovu pa molim da se to ne čini više. Izvolite, vi ste, povredu Poslovnika.
Da, predsjedavajući vi ste reagirali ali moram i ja reagirati, povrijeđen je članak 238., kolega Šuker je govorio o DIP-u o Zakonu o financiranju izborne promidžbe a upravo je on i njegova stranka, ovdje bili su spremni u ponoć doći i glasovati kako bi sebi osigurali za izbornu promidžbu 4,5 milijuna kuna kako bismo gledali njihove glave u predizbornim spotovima na televizijama i sa jumbo plakata.
Dobro, ali sad ste i vi zloupotrijebili instituciju Poslovnika, ja vas molim ajmo prestati sa tim zlouporabama povrede Poslovnika. Gledaju nas a pro po i pozdravimo ih učenike i studentice i studente veleučilišta VERN iz Zagreba pa odgovarajući se ponašajmo. … [[Pljesak.]] Da ne pomisle da državu vode neki čudni ljudi. Evo ovako, sada ćemo kao što smo se i dogovorili, sada ćemo zastati sa ovom točkom, mi ćemo s njom naravno nastaviti kasnije. Nemojte me kolega Zekanović tako zastrašeno gledati, nastaviti ćemo je, bez brige, nastaviti ćemo je, sada ćemo, a i tako smo se i jučer dogovorili da ćemo pristupiti izjašnjavanju o amandmanima. Dobro, sada ćemo budući da smo završili raspravu o amandmanima, nastaviti sa pojedinačnim raspravama o prethodnoj točci, prvi bi trebao biti kolega Hrvoje Zekanović, evo ga, stiže kao munja. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolege, dakle, ovdje govorimo o još jednoj reformi. Zapravo, danas imamo dvije reforme na dnevnom redu. Jedna reforma je bila ona od jutros gdje smo govorili o tome kako će se pomoćnici ubuduće zvati, ravnatelji i upravi, govorim, mislim na pomoćnike u ministarstvima, a ova druga reforma je da više nećemo imati urede državne uprave jer ćemo ih imati u smanjenom obimu odnosno da će te poslove obavljati županije. I sada, svaka Vlada ima nekakve svoje razloge zašto uopće ići u ovakve reforme. Ja moram priznati da ne vidim razlog za ovakvo nešto, bez obzira što sam isčitao zakon i pozorno sam vas slušao i kod ovog jutrošnjeg izlaganja i ovog popodnevnog, ja nisam vidio taj prostor za uštedu. Spominjali ste 10 milijuna kuna, pa možda jedini je razlog ti 10 milijuna kuna, pogotovo kod ovog prvog zakona što moguće kada dužnosnik više, ni dužnosnik, onda ima onih 6 mjeseci ili 12 mjeseci nekakvoga, znači, ne mora više, dobija primanja. Međutim, ako je to ravnatelj uprave i u ovi državni službenik, vi njemu više, on radi zauvijek, jel tako? On radi zauvijek, a onda ako ga vi smijenite jer se, ja se nadam da se pomoćnici smjenjuju zbog toga što nisu dobri, što … [[Govornik se ne razumije]] da rade svoj posao, što ne odgovaraju Vladi, a onda će se dogoditi da će on tužiti državu, pa ćete imati tužbe. A imate osobe na jako visokoj hijerarhiji u ministarstvima, tako da s te strane uštedu ja ne vidim. A s druge strane, mislim da je ipak floskula ono što vi govorite da je prije to birala politika odnosno da je to birala Vlada, a da će to sad biti transparentno odnosno da će to biti birano natječajem. A tko će odlučivati odnosno tko će biti u komisiji koja odlučuje o odabiru kandidata? Pa opet ljudi koji su delegirani od politike, ljudi iz ministarstva, tako je bilo i biti će. Znači, lijep je primjer dao kolega, ne znam, jel to bio Bauk ili tko, je rekao kako je zapravo bila već jedna takva tranzicija, pa su onda svi pomoćnici, njih 99% postali ravnatelji uprava. Pa n ije moguće da njih svih 99% od njih, ajmo reći 100, da su svi savršeno odgovarali natječaju i bili najbolji kandidati. I baš me zanima sada ovdje hoće se dogoditi isto? Hoće li oni, znači, na javnom natječaju svi biti najbolji kandidati? Moguće da neće baš svi jer uvijek zapravo ovakve mjere se i rade da se riješe nekih koji su tu, našli su se, pa će se, znači, dogoditi, napraviti jedan, formalno jedan natječaj da se riješe nekakvih, nekih pomoćnika koji nisu više u milosti velikog vođe. Ali o tom, po tom. Ali jako je interesantno da u svim institucijama državnim, a govorim o ministarstvima prije svega, onaj vrh piramide koji odlučuje o formiranju komisije koja će provodit natječaj su delegirane od strane politike. Dakle, više se, ne odlučuje više najviša politika, a to je premijer i Vlada direktno, nego indirektno. Neće više biti na Vladi, imenovat ćemo Matu Matiću za pomoćnika, nego će onda Plenković reći ministru tom i tom ajde na natječaju za ravnatelja zaposli ovoga i onoga. I to je tako, al to javnost ipak mora znati. Ja znam da svaka vlast kadrovira, to je postalo uobičajeno, mi smo nažalost navikli na to, ali evo ja volim to ipak ovdje izreći jer upravo zbog takve kadrovske politike i tu jesmo gdje jesmo. Ne kažem ja, ima u ministarstvima i sjajnih ljudi ima onih koji dođu sa političkom iskaznicom velikih stranaka, pa se zaposle, pa rade dobar posao, ima i toga, stvarno ja ih znam nekoliko koji rade sjajan posao, a stvarno su revni i odgovorni. Međutim, ipak je velika većina tih ljudi došla isključivo jer su podobni, a nisu sposobni i jedini je zadatak biti na poslu podoban, a ne sposoban. I onda se mi čudimo zašto mi imamo jednu demografsku, gospodarsku kataklizmu, katastrofu u našoj državi, a imamo je upravo zbog ovakvog ključa. Ja znam da ove moje riječi u ovoj polupraznoj sabornici neće donijeti promjenu. Međutim, volio bi da, evo ga možda vama državni tajniče ostanu negdje, da ih onako memorirate, zapamtite, pa kad sutra vi donesete ovaj zakon jer ja za njega glasovati neću naravno, da se ipak pobrinete da u tim povjerenstvima, kako ćete ih već zvati za odabir kandidata, stavite prave ljude, da se poštuju i zakonski uvjeti npr. ako imamo branitelja da ne bude neko formalno testiranje sa već unaprijed dogovorenim pitanjima, nego da branitelj stvarno ima prioritet, ako ima prioritet po zakonu i da onda dobiju najbolje kadrove jer će dugoročno državni tajniče i vama biti bolje i svima nama i ciloj državi. Što se tiče ovog drugog zakona, znači, sad je državna uprava, a kasnije će biti županija, nema nikakve razlike defakto. Ja ovdje zapravo ne vidim razliku, reći ću konkretno u mom Šibeniku čak se radi o ljudima koji su fizički smješteni u istoj zgradi, znači, opis poslova isti, sad se to prebacuje na županiju, jedna kozmetička, znači, promjena. Usporedit ću je sa onom promjenom koja se dogodila kroz spajanja agencija u više njih, pa je ukinuto, koliko, 20 agencija je formalno ukinuto, niti jedno radno mjesto nije ukinuto i to je ono jako interesantna činjenica. Spojile se agencije, radnih mjesta ima jednako, a nas u RH Hrvata je sve manje i manje, tako da mi iz dana u dan imamo rast birokratskog aparata, a ima nas sve manje i manje. Na koncu ćemo morati uvoziti migrante npr. ili bilo koga izvanka da nam radi u državnoj upravi jer za jedno 50.g. će apsolutno svi biti članovi jedne stranke, nećemo više imat tko radit, ma ne, to je jednostavna logika, al takva i je. Pa sami znate da, nažalost reći ću, reći ću nažalost, premijer Plenković, znači, vaše Vlade je, ima državni aparat nikad veći, državnih tajnika, pomoćnika, sad će biti ravnatelji uprava, nikad više nije bilo, nikad više i to nije dobro. Ako se isti posao mogao jednako loše, reći ću, obavljati u vrijeme Milanovića, pa ne treba sada biti za trećinu više ljudi na plaćama 15, 20.000,00 kn, to nije dobro. Ako je to način na koji premijer Plenković želi kupiti snagu i potporu u svojoj stranci, to nije dobar način. Ja mislim da bi on bolje mogao kupiti potporu u svojoj stranci kroz jednu vjerodostojnu politiku kršćanskih demokrata kako on kaže i kolega Stier, a to nije. Znači, on se odrekao onoga što je HDZ bio i pokušava svoju poziciju učvrstiti kroz onu ekipu 15 tisuća, što ih više ima, on je čvršći i to ne valja i to se mora promijeniti. Dakle, smatram da ovi zakoni i jedan i drugi su kozmetičke naravi, neće donijeti uštedu, a dat će svojevrstan alibi i piar premijeru Plenkoviću da se radi na rezanju aparata, a volio bi čuti brojke, koliko ljudi danas radi u ministarstvu i koliko je radilo, ima ih više, sve više i više i više, a zapravo to je jedan trend kao i u EU. I u EU danas ima, koliko, govorili su o 50 000 ljudi u Briselu, sad govore o 100 000 činovnika, ajmo čekati da dođemo do 200, nećemo dugo čekati. To je taj trend, a to nije dobar trend.
Slijedeća pojedinačna rasprave poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo danas imamo prijedlog Zakona o sustavu državne uprave u prvom čitanju u raspravi u ovoj sabornici i ja sam uvjerena da brojni prijedlozi i primjedbe koje smo danas mogli čuti i prilikom rasprava na saborskim odborima da će predlagatelj Ministarstvo uprave razmotriti i one prijedloge koji su i racionalni i mogu donijeti većoj funkcionalnosti, da će se usvojiti. Naime, postojeći sustav državne uprave pokazalo se i hijerarhijski i funkcionalno nelogičan. Naime, evo i kolega Zekanović je rekao, kod nas u šibensko-kninskoj županiji zaista radi se o istoj zgradi, pa onda imamo na drugom katu ured za gospodarstvo koji je unutar županijskih službi, a imamo iznad toga ponovno ured za gospodarstvo koje je unutar ureda državne uprave, pa tako ured za turizam i sl. i vrijeme je i o ovome su dosta govorile i prethodne Vlade. Međutim, upravo ova Vlada i ovo ministarstvo je odlučilo presjeći i napraviti jedan sustav koji će biti puno funkcionalniji i racionalniji. Ako govorimo o tome koji su akti unutar kojih službi se mogli i trebali ishodovati, pa onda vidimo da npr. Županijski ured za prostorno uređenje i graditeljstvo je ispuštao dozvole i ispušta dozvole za, ne znam, jake i velike sustave izgradnje kanalizacijskog sustava npr. Srima-Vodice-Tribunj koji obuhvaća sustav za koji će dobiti dozvolu i područje grada Vodica i općine Tribunj, pa ne znam, uređaj za pročišćavanje, hotelski kapaciteti sa 5 zvjezdica koji obuhvaćaju više stotina novih ležaja, a onda moramo u ured državne uprave ići da bi dobili rješenje za rad, odobrenje za rad za iznajmljivanje jedne sobe, pečenje kokica, iznajmljivanje ležaljki i sl. I podržavam ovaj prijedlog Zakona o sustavu državne uprave koji ide u tom smjeru da one određene odnosno sve poslove državne uprave preuzme županija. Međutim, postoje članci zakona o kojima bi trebalo još razmisliti na koji način bi mogli izbjeći neke sutra, neke u budućnosti probleme prije svega da naše županije ne dođu u financijske probleme. Pa tako npr. Članak 67. kaže županije preuzimaju državne službenike uključujući predstojnike zatečene na obavljanju povjerenih poslova, državne službenike zatečene na obavljanju općih financijskih i administrativnih poslova, namještenike te razmjerno povjerenim poslovima, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, sredstava za rad, financijska sredstava te prava i obveze mjesno nadležnih ureda državne uprave. I u Članku 3. kaže, znači oni svi nastavljaju obavljati poslove na kojima su zatečeni te imaju pravo na plaću prema dosadašnjim rješenjima odnosno ugovorima o radu. Evo, ja ću iz svog iskustva, ja sam svojevremeno bila savjetnik u uredu državne uprave sa visokom stručnom spremom, 15 godina radnog staža, 3 djece, putnima Vodice – Šibenik i tadašnjim toplim obrokom svega 5.000 kuna osobnog dohotka. Visoka stručna sprema u županiji za istog ne znam, broja staža visoke stručne spreme i slično svega nabrojenog sigurno nema ispod 8.000 kuna. Ako se radi o namještenicima mislim također da su izuzetno velike razlike i sad se pitam na koji način će se regulirati taj odnos ako jedna znači čistačica bi trebala imati 3.000 kuna plaću jer je preuzeta iz ureda državne uprave, a druga koja je do sada radila unutar županijskih službi imat će višu plaću pa onda kad ide jedna od njih na bolovanje, ne znam daj bože porodiljni i slično da li će ona odbiti onda održavati te druge prostore i slično, mislim da bi tu mogli doći do velikih problema, da bi o ovom trebalo dobro razmisliti, mislim da nije pošteno da i jedni i drugi dobiju imaju istog poslodavca, znači županiju, a imaju različite osobne dohotke bez obzira što im je ista i stručna sprema, a i vrlo slični poslovi. Danas smo dostav kritike čuli i županije često ističu da prilikom preuzimanja upravnih odjela za prostorno uređenje i graditeljstvo da su isto tako prvo vrijeme dobijali određena sredstva, kasnije više ni to i da je to u biti loše iskustvo županija kad su u pitanju preuzimanja, preuzimanje poslova iz sa državnog nivoa. Ja bi ovom prilikom rekla jedno mislim jako dobro iskustvo odnosa županije i grada Vodica. Naime, kad je došlo do ovog preuzimanja naravno da županije nije mogla povećavati broj zaposlenih, grad Vodice koji je imamo u interesu da što prije dozvole s područja našeg grada izađu vani kako bi mogli naplatiti i komunalni doprinos, kasnije naplaćivati komunalnu naknadu, dobiti novi ne znam ležajeve za iznajmljivanje ili naši sugrađani obiteljske kuće, mi smo se odlučili i 2 djelatnika odnosno njihove osobne dohotke financiramo i uplaćujemo županiji tako da isključivo 2 djelatnika rade područje grada Vodica. Mislim da bi gradovi i općine mogli posegnuti i za ovakvim modelom, posebno ako znamo da je zadnjim paketom porezne reforme novi Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave omogućio da se država odrekla gotovo 2 milijarde kuna sredstava u korist njih, pa evo prilika da i oni pokažu razumijevanje i budu oni koji će sufinancirati određene poslove do kojih im je stalo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice vi ste u vašem izlaganju spomenuli vaše iskustvo. Dakle, vaše iskustvo koje imaju dosta njih gdje su razlike u plaćama između toga da li radite u uredu državne uprave ili kad se prešlo pa raditi u grad i županiju. Ja nekako sebi dopuštam da možda kažem i rečenicu više nego što je to potrebo. Dakle, oni koji rade sa strankama, koji cijelo vrijeme su imali manje plaće od onih koji nisu radili sa strankama to je bio jedan egzodus. Ono što svakim zakonom trebamo nekako probati uravnotežiti tu priču iz jednostavnog razloga jer rad sa strankama nije jednostavan rad. Dakle, vi morate imati na vratima čovjeka koji vam dođe i kaže ja moram dobiti dozvolu jer će mi propasti kredit ili nešto neću imati. To naravno ovaj zakon nije moguće definirati, ali ste i negdje pri kraju svoje rasprave govorili o tome da ide i set poreznih zakona i o tome treba voditi računa, kad je riječ o izdavanju [[Upadica: Hvala.]] dozvola, dešava se na prostoru općine i gradova i to mora biti zajednički interes.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčević.
Hvala lijepo, pa kolegice Mrak-Taritaš upravo sam i iznijela tu danas, taj rekla bi pozitivni primjer odnosa grada Vodica i županije evo i ovom prilikom još jedanput pozivam gradove i općine da pruže ruke svojim županijama, da ne stoje samo skrštenih ruku i čekaju da ta njihova županija što više dozvola ispusti na njihovom području, a oni su ti koji ubiraju više sredstava. Hvala.
Slijdeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice govorili ste u stvari o preuzimanju djelatnika od strane ureda državne uprave koji su sada djelatnici ureda državne uprave, od strane županija i eventualnim problemima koji bi mogli nastati zbog nejednakih plaća. Sjetimo se da smo imali sličnu situaciju prije nekoliko godina kod preuzimanja djelatnica od strane jedinica lokalne samouprave koji su radili na dozvolama. U biti se dogodilo to da su svi ti ljudi otišli na veće plaće, dakle ovim propisom se sada reguirao trenutak preuzimanja što znači da onaj pravni slijednik koji ih preuzima, ih preuzima u tom stanju, međutim sve jedinice lokalne samouprave tj. županije će morat sukladno važećem Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi sistematizirat u svojim pravilnicima u unutarnjem redu nova radna mjesta odredit koeficijente za sve te preuzete službenike i opis njihovih poslova, tako da ja vjerujem da će svi ti djelatnici u stvari otići na veće plaće.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Jurčev-Martinčev.
Hvala lijepo, kolegice Jelkovac pa istina, upravo djelatnici ureda državnih uprava sada sa nestrpljenjem očekuju ovaj zakon kako bi konačno postali djelatnici županije i svi očekuju veće osobne dohotke i mislim da će se malo njih odlučiti da uzmu otpremninu i odu kući ono što predlagatelj predviđa i ovim zakonom.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče. Ako se ne varam ovaj zakon pod pretpostavkom da ćemo ga donijeti biti će 3. po redu Zakon o sustavu državne uprave od Hrvatske samostalnosti. Riječ je o propisu koji ima posebno mjesto u hrvatskom pravnom poretku a odlikuje ga svojstvo općosti. Da se izrazim slikovito jezikom anatomije ovaj zakon je kostur oko kojeg se plete tkivo sustava državne uprave u RH. Važno je zato da ga pomno i temeljito raspravimo i da pokušamo putem ovog zakona udariti temelje jednoj novoj koncepciji državne uprave, takve koje će i to cijelo vrijeme zagovaraju moje kolege i ja raditi kao servis građana, kao servis poduzetnika investitora koja će funkcionirati bez utjecaja politike neovisno o tome tko obnaša vlast u RH i naravno koja će biti zaštitnik zakonitosti što često nije slučaj. I zato sam jutros išao sa prvom replikom oko ove činjenice gdje nam se ne događa depolitizacija nego politizacija državne uprave. Odmah na početku ću reći da ovaj prijedlog zakona ne ispunjava tako visoko postavljene kriterije, ne govorim to kao neki stručnjak jer to nisam ili kao nekakav autoritet za javnu ili državnu upravu već kao netko tko tu cijelu stvar promatra iz perspektive običnog, prosječnog čovjeka. Rješenja koja nam je se u ovom zakonu predstavljaju kao nova i spasonosna, već smo u našem sustavu državne uprave primjenjivali i nismo se u tome kolega Šuker, baš proslavili. Znači hrvatska državna uprava među građanima i to svi znamo uživa nisko ili nikakvo povjerenje, poduzetnici investitor ju označuje kao jednu od glavnih prepreka u poslovanju u Hrvatskoj a ne treba uopće spominjati taj prevladavajući dojam ili stav da se radi u cjelokupnoj našoj državnoj upravi odnosno da je na snazi političkoj ili stranačko kadroviranje. To su činjenice koje je teško pobijati i od kojih se ne trebamo skrivati. Ja sam pozorno i sa velikim zanimanjem proučio ovaj prijedlog zakona, njegova obrazloženja. Kao najveće novine izdvojio bih sljedeće točke. Gašenje ureda državne uprave u županijama kao prvostupanjskih tijela državne uprave i prebacivanje poslova iz njihovog djelokruga na županije. Ukidanje dužnosti pomoćnika ministra te njihovo zamjenjivanje rukovodećim službenicima, ravnateljima uprava, o tome je govorio nešto i kolega Podolnjak u svojoj raspravi. Ponovno uvođenje sustava zapošljavanja po načelu tzv. revolving doora za kabinetsko osoblje u nekim državnim tijelima te ministarstvima. Iskoristiti ću ovu svoju raspravu za nekoliko rečenica o svakoj od naznačenih tema. Znači pratio sam s pozornošću medijske objave dužnosnika Vlade i Ministarstva uprave koji su vrlo iscrpno izlagali plan za gašenje ureda državne uprave u županijama. Baratalo se brojkama, pa je bilo riječi o tome da će se ugasiti 20 tih ureda s čijim će se gašenjem smanjiti i broj državnih dužnosnika. Spominjalo se i umirovljenje 50-tinjak službenika uz otpremnine. Sve su to vrlo konkretne brojke. Čak je ministar negdje bio toliko iskren pa je priznao da će u prvi mah generalni trošak ovih službenika biti veći nego je do sada. To je jednostavna posljedica činjenice da su plaće službenika u našim županijama u prosjeku veće nego plaće državnih službenika koji su ih do sada primali iz državnog proračuna. No ovakva promjena kakvu predlažete stavlja pred našu poslovno neučinkovitu državnu upravu velike izazove i u tom smislu imam nekoliko pitanja. Moje prvo pitanje je vrlo konkretno i molim da mi na njega odgovorite. Radi se o nadzoru zakonitosti općih akata lokalne samouprave. Prema Zakonu o lokalnoj i regionalnoj samoupravi uredi državne uprave u županijama, odnosno njihovi predstojnici kao čelnici ureda do sada su bili prvi kontrolni mehanizam zakonitosti akata lokalne samouprave. Tko će to biti nakon što se ovaj zakon donese? Hoće li to biti župani? Drugo, moje pitanje odnosi se na usklađivanje prakse rada županija koja će de facto u nekim poslovima postati prvostupanjska tijela državne uprave. Vjerojatno je i taj problem prostojao i do sada, međutim uredi državne uprave u županijama nisu u svom radu uživali određenu samostalnost i neovisnost kakva je zajamčena jedinicama lokalne i područne samouprave. Uredi državne uprave kao oblik dekoncentracije nadležnosti ipak su hijerarhijski bili podvrgnuti nalozima i uputama središnjih tijela državne uprave. Mislim da bismo se u pogledu ujednačenosti postupanja od županije do županije mogli naći u velikim problemima. Na kraju dolazimo i do glavnog pitanja, kakav će pravni status i tretman u arhitekturi države, hoćemo li ih nazivati jedinicama područne samouprave ili će imati ulogu kakva im je bila namijenjena početkom tisućljeća da budu jedinice područne samouprave ali i državne uprave kako je stajalo. Druga tema o kojoj želim govoriti je najavljena navodna depolitizacija državne uprave, riječ je o prijedlogu da se u ministarstvima ukinu dužnosnička mjesta pomoćnika ministara te da umjesto njih uprava u ministarstvima upravljaju rukovodeći državni službenici, ravnatelji uprava. I ovaj prijedlog je reciklaža jednog modela koji je već postojao u hrvatskoj praksi. Taj koncept je naime svojevremeno uveo Sanader a povijest i iskustvo nam govore kako je to završilo. Slijedom toga ne samo da sam skeptičan glede vaših tvrdnji o navodnoj depolitizaciji državne uprave nego smatram da je predloženo rješenje upravo smjer prema legalizaciji politizacije. Također molim vas da ne prodajete priče o silnim uštedama zbog ukidanja 90-ak dužnosničkih mjesta jer će i novoimenovani ravnatelji uprava raditi za visoke plaće, znači sigurno neće volontirati. Na kraju želio bi prokomentirati ponovno uvođenje revolving door modela po kojem će se u kabinete najviših državnih dužnosnika dakle premijera, predsjednika Sabora, ministara dovoditi novi ljudi s posebnim privilegiranim statusom u odnosu na državne službenike premda su mnogi do sad komentirali ovaj novi prijedlog a čak su se neki kolege iz oporbe s njim složili, ja to ne mogu podržati, iznijet ću argumente protiv ovog modela. Prije svega, na konceptualnoj razini ovaj model zapošljavanja ne predstavlja ništa drugo doli stvaranje paralelnih struktura moći i utjecaja u vrhu državne vlasti, u kabinetima najmoćnijih ljudi u zemlji, najviših državnih dužnosnika. Ovaj i ovakav model kojeg predlažete, predstavlja korupcijski i sigurnosni rizik za državu a njime se legalizira infiltracija stranačkih i interesnih skupina u sustav državne uprave. Zašto to tvrdim? Prije svega tijela državne uprave trenutno su organizirana kao stroga hijerarhija kojoj je na čelu izabrani ili imenovani politički dužnosnik. On upravlja tom organizacijom koju čine državni službenici profesionalci koji bi, da bi obavljali svoj posao, moraju znači ispunjavati neke formalne pretpostavke i imati neka specifična znanja. Državni službenici osim svojih prava imaju i brojne obveze koje su propisane posebnim zakonima i to je napravljeno s nekom svrhom i oni su podvrgnuti brojnim ograničenjima, tako su primjerice državni službenici dužni postupati na temelju zakona, oni odgovaraju za svoje postupke, rezultate rada, oni su dužni ostvarivati zadane ciljeve, zabranjeno im je diskriminirati ili povlašćivati bilokoju osobu po bilokojoj osnovi. Znači državnim službenicima je zabranjeno primati darove, dužni su čuvati službene tajne i podatke o građanima. Imaju obvezu odbiti nalog nadređenih koji bi bio nezakonit. Nadalje, državnim službenicima zabranjeno je otvoriti obrt ili trgovačko društvo u području djelatnosti u kojim su zaposleni kao službenici a moraju i prijaviti nadređenom svaki mogući sukob interesa u kojem se eventualno nalaze i ako državni službenik povrijedi neku od navedenih obveza, odgovara za svoje postupke u disciplinskom postupku. A što se predlaže ovim zakonom? Uvesti posebnu kategoriju zaposlenika koji nemaju ovakve stroge i zakonom propisane obveze i dužnosti i koji za svoj rad odgovaraju isključivo čelniku tijela, premijeru, predsjedniku Sabora ili pojedinom ministru, pri tom će imati pristup povlaštenim informacijama iz sustava državne uprave, podacima o građanima i pravnim osobama i njihovim zahtjevima a da nisu podvrgnuti lak niti odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Gospodo vladajući, ti novi ljudi u kabinetima neće biti ničim ograničeni, radit će izvan i mimo zakona, ja vas želim upozoriti da to neće završiti dobro. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja, dakle nema straha, neće župani provodit nadzor nad aktima jedinica lokalne samouprave nego središnje tijelo državne uprave kako i piše u zakonu a to je Ministarstvo uprave. Nadalje što se tiče vašeg komentara vezano na buduće ravnatelje odnosno ukidanje pomoćnika, gledajte, ja bih tu povukla paralelu sa onim što sad imamo u jedinicama lokalne i tu imamo pročelnike koji su nekad bili imenovani od strane gradonačelnika ili župana a sad su već dosta dugo ustvari službenici. Zašto? Zato da budu profesionalci i da u jedinicama lokalne samouprave imamo na čelu odjela profesionalce. Isto to sada uvodimo i u državu i ja mislim da tu ne treba biti straha da to neće biti dobro nego naprotiv, uvodi se profesionalizacija i mislim da će to svakako dati dobre rezultate.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Vidjeli ste da ste se sad zapleli u jednu situaciju u kojoj govorite kako ovdje kod ravnatelja uprava imate taj smjer profesionalizacije a ja sam vas upozorio da sa ovim revolving doorom otvarate upravo jedan suprotan proces gdje nemate profesionalizaciju unutar sustava državne uprave nego uvodite ljude koji ne podliježu niti jednom zakonu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ima veze jer vidite da koncept kojeg tvrdite da primjenjujete u zakonu, ne primjenjujete znači na sve razine na jednak način. I to je ono što je problematično, ja sam vas ovdje upozorio da ovo neće dobro završiti. Znači što se tiče samih zakonskih odredaba, umjesto da ste iscrpno propisivali obveze i ograničenja za te nove zaposlenike, vi st se bavili time kako im osigurati što više prava i to je ono što je problematično u ovom zakonskom prijedlogu.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grmoja, treba pošteno reći da u uredima državne uprave službenici i namještenici godinama nose teret krize recesije i da su njihovi osobni dohodci zaostajali za rastom životnih troškova a moram reći i da su imali materijalne i tehničke uvjete lošije nego što su to imali službenici u gradovima, županijama itd., a također nisu ni mogli ni napredovat u struci niti ih je čelnik tijela mogao nagraditi niti kaznit ako ne rade, ima i tamo ljudi koji žele raditi i koji žele biti na usluzi našim građanima i puno očekuju od ovoga prelaska iz ureda državne uprave pod županije ali onda očekuju da za istu istru stručnu spremu i za isto ili slično radno mjesto, dobiju i adekvatno isti osobni dohodak. To ovim prijedlogom nije riješeno, nije riješeno ni sa županijama, tko će platiti te osobne dohotke, županije nemaju dovoljno tih novaca da to pokriju a neće veliki broj tih službenika otići u mirovinu jer su godinama bili potplaćeni. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Pa dakle nitko od nas nije protiv toga da ljudi koji rade određeni posao budu za taj posao adekvatno plaćeni. Ovdje se radi o tome da mi imamo priču, da nam se prodaje boza o nekakvoj racionalizaciji, a zapravo od te racionalizacije neće biti ništa. Znači, nemojte nam prodavati priču, nemojte nam prodavat priču o racionalizaciji, o depolitizaciji, kad vidimo da se to ne događa ili o nekakvoj profesionalizaciji, kad evo, sad sam ovdje objasnio što je posrijedi i što će se zapravo događati. Imat ćemo Kopalove ljude i Plenkovićeve ljude u svakom ministarstvu, jednu paralelnu strukturu koja će nadzirati svakog ministra, o tom se radi i koji će vas potpredsjedniče nadzirati ovdje u HS.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, pa ovdje smo imali, HS jedno 20 dana je raspravljao o ne znam koliko zakona da bi Andrija Mikulić, lex Mikulić zakon, da bi mogao preuzeti čisto stranački funkcioniranje najbitnijega u biti inspekcije i tako da može kontrolirati tu inspekciju, HDZ je to uobičajeno pravilo i način kako da funkcionira. A ja bi volio da oni otiđu da vide ima li dole Debeljak div vodopravne sve dozvole okolišne, ovo što odlazi u rijeku Krku odakle se napaja šibensko-kninska županija i gdje ovakvi, znači, mulj naftni, mazut odlazi prema Nacionalnom parku Krka, ali ne smije tamo ni reagirati ova nova ravnateljica jel ona ima dvi iskaznice, HNS-a i HDZ-a, pa ne zna koga će prije upitati jel? A dok osobu koja je imala status branitelja, dvije je godine bila u Domovinskom ratu na prvim crtama i [[Upadica: Hvala]] stručna je, nisu primili … [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Dakle, jasno je na koji način funkcionira sustav državne uprave u RH, na koji način funkcioniraju sve institucije i da imamo na snazi jednu čistu politizaciju. Evo, dali ste jedan dobar primjer, znači, kod odabira na nekakvo mjesto, evo u Nacionalnom parku Krka, odabrana je žena koja ima dvije iskaznice, nije odabrana doktorica znanosti koja ima ratni put i to pokazuje kakav je HDZ-ov odnos i prema braniteljima, prema ljudima s kvalifikacijama, znači, i to se događa svugdje, to nije samo slučaj u Nacionalnom parku Krka i vidimo tu zagađenje, mislite da je njih briga što je zagađena voda? Znači, nije ih briga, nije briga HDZ-ove zastupnike iz te izborne jedinice, nije briga ni njihove kandidate na Europskim izborima, ni Branku, ni ostale [[Upadica: Hvala]] mi znamo da je to posrijedi.
E, sad će završnu u ime Kluba zastupnika MOST-a opet govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
U ovoj svojoj pojedinačnoj raspravi osvrnuo sam se na sami zakon, a sad ću se osvrnuti na ovaj čl. 12. Znači, premijer Plenković nije zastupnicima u popratnom dopisu otkrio identitet predstavnika Vlade odgovornog za prijedlog Zakona o sustavu državne uprave, znači, da ga nije otkrio, mogli bismo po tekstu čl. 12. prijedloga zakona sami zaključiti da je za predstavljanje ovakvog teksta idealna osoba upravo ministar Lovre Kuščević i žao mi je što nije došao ovdje. Taj čovjek će u hrvatskoj povijesti ostati zapamćen po uspješnom provođenju političke odluke o protupravnoj likvidaciji demokratske volje hrvatskog naroda izraženoj prikupljanjem potrebnog broja potpisa za referendum o promjeni izbornog sustava. Naime, čl. 12. prijedloga Zakona o sustavu državne uprave, kao što sam rekao kolegi Šukeru u replici, dodatno potvrđuje moje slutnje o buđenju u policijskoj državi pod upravljanjem premijera Plenkovića i njegovih suradnika spremnih vraćati u hrvatsko društvo metode upravljanja iz poraženog nedemokratskog sustava. Rekao sam kolegi Šukeru da mi je jasno da se g. Plenković prema njegovoj objavljenoj knjizi iz 89. u svojim formativnim godinama inspirirao djelima Edvarda Kardelja, kao i ostalih totalitarnih ideologa. No, tadašnje se ideologije ne bi trebale reflektirati u današnjim prijedlozima zakona RH. Naime, prema tekstu čl. 12. prijedloga zakona Vlada traži od zastupnika HS da pristanu na ograničavanje slobode i prava fizičkih osoba ako je to nužno za postizanje zakonom utvrđene svrhe. Drage kolege zastupnici, molim vas pažljivo pročitajte čl. 12. i uvjerite se pod kakav tekst se potpisao premijer države koja je platila skupu cijenu za ostvarivanje sloboda i prava svojih građana. Slobode i prava hrvatskih građana zaštićena su Ustavom RH, čl. 16. i prema Ustavu te se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Ustav RH ne dozvoljava ograničavanje prava i sloboda fizičkih osoba ako je to nužno za postizanje svrhe utvrđene bilo kojim zakonom, pa tako ni svrhom Kuščevićevog Zakona o sustavu državne uprave. Podsjećam, g. Plenković i g. Kuščević su školovani pravnici. Prema prijedlogu ovog zakona, svrha sustava državne uprave između ostalog i učinkovito obavljanje poslova državne uprave, a u te poslove su prijedlogom zakona uključeni i primjerice europski poslovi, te zastupanje RH u tijelima EU. Ograničavanje slobode i prava hrvatskih građana u provedbi europskih poslova ili pri postizanju neke druge zakonom utvrđene svrhe je izravno kršenje Ustava kojim se ostavlja širok prostor za samovolju režima i državnu represiju. Samovolju režima je kolega Šuker na istovjetan način širokim tumačenjem zakona radi ograničavanja sloboda i prava građana provodio i bivši komunistički režim tzv. gumeni čl. 133 krivičnog zakona Jugoslavije, koji je omogućio tadašnjem represivnom sustavu, zakonit progon građana optuženih primjerice za zlonamjerno i neistinito prikazivanje društveno politički prilika u zemlji. Podsjećam da je tijekom mandata premjera Plenkovića, već izvršeno nekoliko udara na ustavne slobode i prava hrvatskih građana, poput besprizorno policijskog upada u novinarsku redakciju, po političkom nalogu. Na ustavne slobode i prava nasrnuo je i glavni tajnik HDZ-a gospodin Jandroković upućivanjem dopisa s obrascem, koji su članovi te stranke trebali potpisati i obvezati se na šutnju pred državnim institucijama. Ustavne slobode i prava zaštićena je europskom konvencijom, za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, odlučila je kršiti čak i kandidatkinja RH, za glavnu tajnicu Vijeća Europe ministrica Pejčinović Burić kada je donijela novi pravilnik, prema kojem je zabranila djelatnicima ministarstva čak i da pišu na društvenim mrežama. I to nam vi sada ovdje idete podvaliti u ovom zakonu.
Hvala hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu, a glasovati ćemo o ovoj točci kada se steknu uvjeti. Ajmo ne dobacivati iz klupa.
Prijedlog Zakona o sustavu državnu uprave, prvo čitanje, P.Z. br. 617. predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o sustavu državnu uprave i drugo sve primjedbe i prijedlozi, dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 za, 17 suzdržanih i 13 protiv donijet zaključak, kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovane zastupnice i zastupnici sukladno članku 247. poslovnika, predlažem da o sljedeće dvije točke provedemo objedinjenu raspravu. To su: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Maroka o suradnji u području obrane, drugo čitanje, P.Z. br. 613 - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj obrambenoj suradnji, drugo čitanje, P.Z. br. 614 Jeste li suglasni s ovim prijedlogom? Vi ste protiv? Hoćemo glasovati onda o tome? Molim vas. Tko je za objedinjenu raspravu? Procjenjujem da je prijedlog dobio većinu. Kako ne, pa prebrojao sam, 6 je protiv, svi ostali za. … [[Upadica se ne čuje.]] Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 207. A Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članaka 207. A. poslovnika, propisano je da se zakonom, kojima se u skladu s Ustavom RH, potvrđuju međunarodni ugovori, donose u pravilu u jednom čitanju. Ajmo se malo smiriti, molim vas. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu obrane, poštovani Tomislav Ivić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Pred vama su zakoni kojima se potvrđuju Okvirni sporazumi o suradnji u području obrane, s dvije prijateljske zemlje, Kraljevinom Maroko i Republikom Poljskom. S Kraljevinom Markom, do sada RH i Ministarstvo obrane nisu imali potpisan sporazum o suradnji te donošenjem zakona se stvara međunarodno pravni okvir za suradnju u području od zajedničkog interesa u obrani te način njezine provedbe. Okvirni sporazum potpisan je 8. veljače u Rabatu a potpisala ga je u ime Vlade RH potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova gospođa Marija Pejčinović Burić. S Republikom Poljskom je situacija ipak drugačija, s Republikom Poljskom i do sada je postojao sporazum o suradnji, ali na razini ministarstava dakle, nije bio međudržavni sporazum i ono što treba ovdje istaknuti, da je to jedna od strateških, rekao bi partnerica RH u području obrane i do sada su bili više nego dobri odnosi, na svim područjima a posebice na području obrane i usvajanjem ovog zakona, stvoriti će se također međunarodno pravne pretpostavke da se ta suradnja, koja je i do sada bila izvrsna, dodatno unaprijedi. Okvirni sporazum sa Republikom Poljskom je potpisan u siječnju 2019. g. potpisao ga je u ime RH, potpredsjednik Vlade i ministar obrane, a s poljske strane poljski ministar obrane. Kako su ti odnosi između Poljske i RH inače vrlo razvijeni a posebice u području obrane najbolje govori podatak i da je u Republici Poljskoj, trenutno u okviru NATO aktivnosti … [[Govornik se ne razumije.]] prednje prisutnosti, prisutna samohodna bitnica sa 80-tak pripadnika Hrvatske vojske. Ono što također treba posebno naglasiti da donošenjem i usvajanjem ovih zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna sredstva u proračunu RH, jer su ona osigurana kroz redovite aktivnosti Ministarstva obrane. Dakle riječ je rekao bi o 2 tehnička zakona, RH, ima sa dosta država bilo na razini vlada, odnosno, međudržavnoj razini, okvirne sporazume o suradnji, bilo na razini ministarstva RH, ukupno ima ovakve ili slične Okvirne sporazume sa 41 zemljom u svijetu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa uvaženi državni tajniče, mi iz HSS-a i ja osobno podržavamo sve aktivnosti RH da jačamo obrambenu sigurnost RH, sigurnost naših građana a s druge strane ovi sporazumi će vjerojatno otvoriti i prostor za suradnju u gospodarskom smislu i pogotovo za obrambenu industriju. A javio sam se za repliku da i na ovaj način upozorimo našu prijateljsku članicu EU Poljsku da se ne smije dogoditi da njene institucije zakažu a zakazale su jer su njihove službene institucije od veterinarske inspekcije, sanitarne itd., dozvolile da se izveze zaraženo nezdravo meso sa klaonica koje je došlo i u Hrvatsku a zakazao je i naš sustav jer se post festum odreagiralo tek kada su nas Slovenija i novinari obavijestili da je moguće da je dio toga završilo i u Hrvatskoj to ne doprinosi dobroj suradnji, mi moramo imati povjerenje u njihove institucije ali i oni u naše i uvažavati naše želje da želimo zdravo i kvalitetno živjeti. Hvala.
Hvala, nije baš bilo izravno vezano uz obranu ali dobro. Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, rekli ste da je već, sudjeluje hrvatska vojska ... [[Govornik se ne razumije.]] čini mi se prednja prisutnost na granici sa Rusijom, ako se, ne slažem. Recite mi i koliko je naših vojnika, zbog toga što nismo ni prihvatili ni marakeški sporazum, prihvatili smo marakeški kompakt, koliko je naših vojnika angažirano u pomoći policiji da kontroliraju našu prednju granicu od upada, ne znam sve koga? Imate li taj broj možda, to mi je vrlo, vrlo bi me to interesiralo? A kolegi bi rekao da nisu nama Poljaci krivi što oni krepane krave mliju i šalju nama Hrvatima nego uvozni lobiji koji na tome diže novac. Hvala.
Hvala. Nećemo o krepanim kravama, nego o ovome, o obrani. Izvolite.
Moram priznati gospodine Bulj da nisam razumio vaše pitanje, je li pitanje u onom smislu koliko je hrvatskih vojnika angažirano u čuvanju naših granica. Trenutno ni jedan vojnik nije angažiran u čuvanju naših granica. To nije obaveza Hrvatske vojske iako je zakonom dopuštena ta mogućnost da Hrvatska vojska ukoliko za to bude bilo i potrebe asistira policiji koja je zadužena za čuvanje granica RH dakle dopuštena je mogućnost da asistira policiji u nadzoru državnih granica.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu pa će prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Klub HDZ-a će podržati oba zakonska prijedloga i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju, Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Poljske o uzajamnoj obrambenoj suradnji i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Vlade RH i Vlade Kraljevine Maroko o suradnji u području obrane. Dobri odnos između RH i Republike Poljske u području obrane nastavak su dobre suradnje dviju država, u ostalim područjima bilateralne suradnje i zajedničkim naporima u izgradnji mira i uzajamnog povjerenja. Dosadašnja suradnja u području obrane ostvarivala se na temelju Sporazuma o vojnoj suradnji između Ministarstva obrane dviju država iz listopada 1998. godine. Nakon ulaska RH u članstvo NATO-a i EU brojnost aktivnosti iziskuje sklapanje međunarodnog ugovora o uzajamnoj obrambenoj suradnji. Okvirni sporazum potpisan je u Zagrebu 14. siječnja ove godine. U članku 3. ovog Zakona utvrđuju se područja suradnje a odnositi će se na primjenu vojnih komunikacijskih i informacijskih sustava, primjenu znanstvenog istraživanja za potrebe oružanih snaga, borbeno traganje i spašavanje, obrambenu politiku i planiranje, logističku potporu Oružanim snagama, vojno šifriranje, vojnu izobrazbu, vojno inženjerstvo, vojnu policiju, vojnu povijest i vojne muzeje, vojnu infrastrukturu, vojno zdravstvo i zdravstvenu potporu, vojnu ... [[Govornik se ne razumije.]] kontrolu kvalitete i kodifikaciju, vojne operacije u inozemstvu, vojno novinarstvo i odnose sa javnošću, vojne psihološke operacije, skrb o vojnom osoblju, vojnu obuku i vojne vježbe, vojni prijevoz na svim razinama, zaštitu od kemijskog, biološkog i nuklearnog oružja, zaštitu prirodnog okoliša u vezi s onečišćenjem koje je posljedica vojnih operacija, istraživanje, razvoj, proizvodnju i nabavu vojne opreme i obrambenu industrijsku suradnju, operacije specijalnih snaga, vojno obavještajno djelovanje i elektroničko ratovanje. Tijela nadležna za provedbu ovoga okvirnog sporazuma su Ministarstvo obrane RH u ime Vlade RH i Ministarstvo nacionalne obrane Republike Poljske i ministar za ekonomski razvoj Republike Poljske u ime Vlade Republike Poljske. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatnih financijskih sredstva iz državnog proračuna budući će se suradnja odvijati kroz redovne aktivnosti Ministarstva obrane. Kada govorimo o suradnji sa Marokom, naglašavam da je odluka o pokretanju postupka za sklapanje okvirnog sporazuma donijeta 27. srpnja 2017. godine a izvješće o vođenim pregovorima za prihvaćanje 7. veljače 2019. Također u članku 2. predmetnog zakona utvrđuje se okvir vojne i tehničke suradnje između dviju stranka i to u sljedećim područjima: izobrazba i vojna obuka, obrambena industrija, održavanje zrakoplova i druge vojne opreme, vojno zdravstvo, mirovine operacije, upravljanje kriznim situacijama, vojna povijest, arhive i muzeologija i svako drugo područje utvrđeno zajedničkim sporazumom s ciljem osiguravanja učinkovite primjene odredbe ovog sporazuma stranke će osnovati mješovito povjerenstvo, vojno povjerenstvo koje će se sastajati svaki puta kada je to potrebno za ... [[Govornik se ne razumije.]] zahtjev jedne od strane jedne od stranaka. Stoga smatram da su oba zakona dobra, da doprinose unaprjeđenju suradnje između RH i tih zemalja, ne samo po pitanju obrane već i općenito i stoga predlažem da ih se podrži, a Klub zastupnika HDZ-a će ih svakako podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je Živog zida i SNAGA-e, treba govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, nema ga, gubi pravo na govor. Pa će sljedeći Klub zastupnika biti Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. Državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, ovo je svakako dobra stvar i suradnja sa i s Marokom i s Poljskom, iako, kao što je državni tajnik rekao, nešto je različito ovdje sadržaj. S Poljskom, obzirom da smo zajedno i u NATO-u i u EU i OSS-u, već imamo vrlo intenzivnu suradnju na različitim područjima, a ovdje se još 8 područja ističe kao posebna područja na kojima će se suradnja razvijati i nemam što reći. To je, naravno, ide pod vojnu suradnju, ali to je gotovo, ja bih rekla isto, ako ne i značajnije de facto međudržavne odnosno diplomatska suradnja, dakle vanjskopolitička suradnja i kroz ovaj oblik vojne suradnje poboljšavaju se odnosno razvijaju se generalno odnosi između dvije države koje su i inače članice i vojnih i političkih, istih vojnih i političkih saveza, dakle, svakako pozitivno i mi ćemo to podržati. Htjela bih reći nekoliko riječi o Maroku obzirom da, naravno, s Marokom nismo ni u EU, ni u, iako je Maroko jedina država koje je faktički harmonizirala neke svoje zakone sa direktivama i pravilima EU, upravo zato da bi olakšala trgovinsku i svaku drugu suradnju između Maroka i EU. S Marokom smo počeli razvijati i diplomatske i političke odnose već ranije kao jedno od, pa ja bih se usudila reći, najstabilnijih ili svakako među nekoliko najstabilnijih država Sj. Afrike, koja sa tog stanovišta je pokazala čak i u onim teškim danima, tzv. Arapskog proljeća, odnosno previranja na južnoj obali Mediterana je pokazala prilično visoku dozu i stabilnosti i mogućnosti inkluzije, da tako kažem, različitih političkih stavova i na neki način relativno mirno preživjela to razdoblje i nastavila normalno funkcionirati. Mi smo tu imali i suradnju recimo na području promocije prava žena odnosno specifično prava djevojčica. U prvom redu prava djevojčica na obrazovanje i Hrvatska je tu i pomagala jednoj grupi marokanskih djevojčica da završe, mislim da je to se odnosilo na srednju školu, dakle, da završe srednju školu. Razvijali smo i odnose u okviru one suradnje između EU i arapskih zemalja, pa onda i afričkog kontinenta, dakle, imamo neku podlogu, hoću reći, za tu suradnju sa Marokom i ponavljam, obzirom, iako se ovdje nominalno radi o vojnoj suradnji, de facto ova vrsta suradnje kako je ovdje opisana i kad pogledate područja, a vidjet ćete da na puno većem broju područja se definira suradnja sa Marokom, nego što se definira sa Poljskom. Naravno, zato što na drugim područjima s Poljskom ionako surađujemo u okviru saveza ili EU, čiji smo i jedni i druga članice. Dakle, ovdje, kad pogledate područja na kojima se suradnja razvija, iako je vojna suradnja, de facto ima mnogo stvari koje se reflektiraju kao što je zdravstvo, kao što je okoliš, kao što je niz stvari koje se reflektiraju de facto na mirnodopsku suradnju između dvije države, na suradnju na cijelom nizu područja. Prema tome, to promatramo kao, naravno, ugovore o vojnoj suradnji, obrambenoj suradnji, ali na neki način kao i jedan diplomatski i politički korak u pravcu poboljšanja suradnje između Hrvatske i Maroka, odnosno u slučaju Hrvatske i Poljske i mi ćemo podržati ova dva zakona. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Znači, pred nama je zakon, odnosno Sporazum o vojnoj suradnji Hrvatske s Poljskom i trebali bi se u biti zapitati koji je uopće smisao potpisivanja jednog takvog sporazuma. Hrvatska i Poljska su već članice NATO saveza, brane nas 4 milijuna aktivnih vojnika, imamo 10 tisuća bojevih glava, imamo 4 tisuće lovaca F-16 i zašto je sad potrebno još jedan takav ugovor potpisivati i na koncu konca, od koga se mi to moramo braniti? Znači, obrambeni nekakav sporazum bi značio da vas netko želi napasti. I mi sada možemo pogledati susjedne recimo zemlje RH gdje vidimo da čak i Crna Gora je recimo članica NATO-a, gdje vidimo da nas BiH sigurno ne može napasti, Mađarska je s nama u NATO-u, Slovenija, Italija, znači, u biti ostaje prijetnja jedino Srbija, koja je ovom e-potencijalna, koja je u ovom trenutku toliko slaba da jednostavno je potpuno nesposobna za bilo kakvu agresivnu akciju, što najbolje vidimo recimo po razvoju situacije na Kosovu. A i između ostaloga, ta ista Srbija želi ući u NATO savez i u EU, tako da u biti ta prijetnja je riješena 1995. i 1997. i ona više nije realna. S druge strane ako pogledamo okruženje Poljske, također vidimo da s praktički nijedne strane ne može doći do napada na Poljsku, osim ako netko ne računa onaj maleni komadić Rusije tzv. Kalinjin gradska oblast koja je teritorijalno potpuno odvojena od ruskoga teritorija i koja ne može predstavljati prijetnju za državu koja ima 40 milijuna stanovnika. Doista je neshvatljivo da mi, dakle, dižemo tenzije i da mi šaljemo npr. u Poljsku cijelu motoriziranu bojnu o našemu trošku, da šaljemo više vojske nego recimo Francuska koja je, čiji je vojni proračun je neusporedivo veći od RH i da u biti opće vodimo jednu takvu militarističku politiku u 21. stoljeću. Ako, znači, nije u interesu RH, a i nije u interesu Poljske, u čijem je to onda interesu? Očito da, ponavljam još jednom, nekome odgovara da se dižu tenzije, da se zemlje naoružavaju, da troše novce za naoružavanje, a to su prije svega SAD koje između ostaloga vidimo da su naredile da se mora 2% izdvajati za obranu iz BDP-a svake države, znači, biti to interesa kad se izdvaja 2% BDP za obranu, onda se uglavnom mora kupovat američko oružje i vidimo također da onda zahvaljujući takvim sporazumima i takvim, idemo reći, umjetnim prijetnjama, SAD imaju pravo graditi svoje baze, one kao onda štite te sve članice od tih fantomskih prijetnji, pa onda imamo, ne znam, NATO baze počevši od Afganistana, Iraka, Pakistana, Kazahstana, Turske do Poljske i u biti Japana, cijela Rusija je onda okružena sa tim NATO bazama. To je u biti jedna jedina konstrukcija od koga bi se eventualno trebalo braniti od Rusije. Međutim, Rusija, niti ima namjeru, niti ima ikakvu realnu snagu da zaprijeti bilo kojoj članici NATO saveza jer doba SSSR-a je davno prošlo, čak i takav SSSR odnosno Istočni blok koji je bio puno, puno jači nego današnja Rusija, nije recimo bio u stanju osvojiti Afganistan, nego se ruska vojska morala povući nakon poraza 1989.g. iz te zemlje. Nakon toga, Rusija nije bila u stanju zaštiti čak ni svoju vlastitu manjinu od progona u Latviji, otvorenih progona, od progona u Središnjoj Aziji gdje su im kršena sva ljudska prava, nije uspjela zadržati čak ni pokrajine Ukrajine u Dom basu gdje je također doživjela poraz, gdje također žive Rusi, nije uspjela uspostaviti punu kontrolu čak niti nad područjem Kavkaza, nego mora plaćati doslovce reket svake godine u iznosu od nekoliko milijardi dolara da bi držala malene separatističke pokrajine kakve su Čečenija, Dagestan i Ingušetija u pokornosti. Znači, oni ne mogu izići na kraj sa doslovce 2 milijuna, 3 milijuna vlastitih državljana. Je li to velesila koja može stvarno zaprijetiti Europi? Nije, taman i da hoće, a neće jer Rusiji nije u interesu obnavljati Varšavski pakt, nego je Rusiji u interesu razvijati gospodarstvo, Rusiji je u interesu plasirati svoje proizvode na europsko tržište, a prije svega energente. Ono što se u biti krije iza ovakvih, dakle, vojnih sporazuma, potpuno nepotrebnih, ponavljam još jednom u 21. stoljeću je dakle, u stvari želja Amerike, SAD-a da prodaju oružje, da gradi vojne baze i da spriječi bilo kakvu integraciju Rusije sa europskim kontinentom. Oni su u biti najviše od svega uplašeni da bi Rusija mogla postati članica EU jer ako bi se to dogodilo, SAD bi postale drugorazredna sila. Rusija unutar europskih integracija vratila bi Europu u vodeće mjesto u međunarodnoj politici i to se mora spriječiti. Čim su SAD posumnjale da se Europa okreće bar malo Rusiji, oni su, zamislite, organizirali prisluškivanje svih europskih predsjednika, uključujući i Angelu Merkel. Sjetite se te afere kada su američke obavještajne službe prisluškivale Angelu Merkel, a nisu je prisluškivale zato što je Angela Merkel zvala hrvatskog premijera ili zato što je Angela Merkel, ne znam, zvala poljskog premijera, nego isključivo zato što je Angela Merkel zatoplila odnose sa Vladimirom Putinom i to je bio razlog, to je bio pravi razlog. I u biti mi ovdje ne vodimo politiku koja je samostalno hrvatska, niti vodimo politiku koja je obrambena, nego mi ovdje vodimo politiku koja služi, dakle, imperijalizmu i jačanju strane vojne industrije i sprječavanju povratka Europe na ono mjesto na kojem je bila prije Prvog svjetskog rata, a to je, znači, vodeći kontinent na svijetu sa vodećom, prije svega, kulturom i tradicija. I s te strane, uzimajući to sve u obzir, mi ne možemo prihvatiti gubljenje vremena na ovakve nepotrebne vojne sporazume, te ćemo iz toga razloga kod glasanja, sigurno ga nećemo podržati, ostati suzdržani ili ćemo glasati protiv. Hvala vam lijepa.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Zekanovića, izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, s većinom bi se složio vašega, međutim, ima nekih stvari koje ipak ne bi, mislim da ipak nekakva ratna prijetnja postoji, latentna u svijetu. Stvarno postoji, evo kroz pojedinačnu raspravu ću malo pojasnit što sam htio reći. Međutim, evo samo kratko za sada, kad govorite o Poljskoj, kažete nije ugrožena, danas ne treba imati kopnenu granicu 10 000 km s nekom državom da se čovjek osjeti ugroženim, dakle, danas postoje i zrakoplovstvo i rakete, tako da se može bilo koju državu napasti na bilo koji način, to je jedna stvar, a druga stvar po pitanju Srbije, Srbija nije baš tako bezazlena pogotovo radi jednog koketiranja sa Rusijom, a s druge strane moramo imati na umu stvarno da Srbija nama nije prijateljska zemlja i da one ključne stvari za našu državu, za naš narod nije napravila to, nije čak ni priznala agresiju na našu domovinu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Zekanović. Znači, ponovio bih još jednom da su u Latviji gdje imate trećinu Rusa [[Upadica iz sabornice: Više, više]] Latvije, se doista dogodio progon, iseljavanje prisilno i kršenje ljudskih prava jer Rusija nije mogla njih zaštititi, u Latviji koja ima 3 milijuna stanovnika. Pa sad si vi zamislite ako Rusija nije u stanju svoju vlastitu manjinu od progona zaštitit u susjednoj zemlji, koji su njezini stvarni kapaciteti? Između Rusije i Poljske se nalaze Bjelorusija i Ukrajina, avioni, ja sumnjam da mogu vojni preletiti Bjelorusiju i Ukrajinu bez dopuštenja te dvije zemlje. Tako da meni osobno se čini, ponavljam, da oni nisu prijetnja, a isto tako da ne žele nikome biti prijetnja. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Ivana Pernara, nema ga, gubi pravo na govor. Zatim je trebala biti poštovanog zastupnika Gordana Marasa, nema ga, gubi pravo na govor. Pa će slijedeći govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, poštovane kolege, dakle, govorimo o vojnoj obrambenoj suradnji između država, također i o socijalnoj. Nitko nije protiv suradnje, dakle, paktovi nam trebaju. Je li postoji prijetnja, ne postoji, ja mislim da uvijek postoji nekakva prijetnja, ne bi ja ovdje širio strah od Rusa, niti strah od Amerikanaca. Međutim, moramo ipak ovdje vidjeti da se malo konstelacija o slijedu promijenila, da ta jedna Rusija koja je bila na koljenima prije nekoliko desetljeća ili godina, više nije na koljenima. Pogledajmo samo Siriju, znači, Siriji, da je netko rekao meni koji pratim geopolitiku od uvijek, da će Rusi biti glavni igrač danas na Bliskom Istoku, znači, čak u Siriji jači od Amerikanaca, ja ne bi vjerovao, a jesu i jači su igrač. A pogledajmo malo i generala Haftara sada u Libiji. Znači, on je itekako pod ruskim utjecajem i glavni grad u Tripoliju je u obručju i vrlo vjerojatno će taj jedan general za kojeg se govori da je pod ruskim utjecajem, vrlo vjerojatno preuzeti čitavu Libiju uskoro, a već odavno kontrolira onaj najvažniji dio Libije, onaj južni dio Libije, istočni, gdje su naftna polja, Bengazije i onaj ostali dio, tako da ta jedna prijetnja konstantno postoji i moramo biti svjesni nje i ne smijemo to zanemariti s tim da, pogotovo u kontekstu Rusije ne bi ja rekao da je Rusija izgubila rat u Ukrajini, ona nikad nije formalno ni ratovala u Ukrajini, taj rat još traje, za one koji ne znaju, svaki dan u Ukrajini ginu ljudi, ako se ne varam, iz prve ruke, ljudi koji su upravo tamo na liniji fronte kažu da je lani oko 800 ljudi poginulo sa ukrajinske strane, znači na granici s Dombasom, to su strašne brojke, o tome nitko ne govori da jedan rat još uvijek bijesni u srcu Europe, to je Europa ljudi moji, a Krim, šaptom padne, Rusi će reći oni su uzeli svoj prostor koji su anektirali, Ukrajinci će reć to je njihovo. Dakle, imamo jedno krizno žarište koje postoji. Dakle, paktovi su dobri iako ću se složiti sa kolegom Bunjcem, mi jesmo u NATO paktu, jesmo u NATO paktu, pa malo, zapravo sve skupa ovo je čudnovato, ovi paktovi, još jedan, još jedan, još jedan, čemu sad to kada imamo zapravo krovnu organizaciju koja sve povezuje. Ali evo, jedno pitanje, povezat ću malo, bio sam jučer u BiH, točnije u prostoru Kupresa, Livna, Duvna odnosno Tomislavgrada i vidim tamo turski kontingent EUFOR-a, patrolira, čuva Hrvate. Je li moguće da Hrvate baš čuvaju Turci, meni je to malo, moram priznati loše izgleda. Mi možemo također biti i jesmo dio EUFOR-a jer smo članica EU. Zašto ne bi npr. Hrvatska vojska iz RH čuvala svoje Hrvate iz BiH kad smo jedan narod u dvije države? Evo, to mi je jedno pitanje, nešto što mi je malo čudnovato i vidim zapravo da se stvara jedan nepotrebna tenzija, mi smo u EU, a Turska još i nije zapravo, ona je potpisnica Daytonskom sporazuma, ali zašto bi evo, evo ga, izlobirajte, preko ministra, preko ministarstva i Vlade, to je jedna mala stvar koja bi itekako doprinjela da se ti hrvatski prostori u BiH Govornik se ne razumije/…bosanskom kantonu konkretno, evo žao mi je što nema kolega iz BiH da mi potvrde ovo što govorim da se osjećaju malo zadovoljnije, malo zadovoljnije, da je čuvaju, da ovdje vide hrvatsku zastavu na ramenu vojnika, mislim da bi bili itekako, itekako zadovoljni, a može se to napraviti i to bi trebalo. Što se tiče suradnje sa državama, svaka suradnja je dobrodošla, pa danas imamo i Kinu, evo koja je danas super potencijalni jedan partner i sad ću ja reć što nitko nije rekao u hrvatskoj javnosti i sad ne znam koliko će ovo itko čuti, Kina nije demokratska zemlja, jel tako, Kina još uvijek ima jednopartijski sustav. E sada, mi smo tu dosta pragmatični, nemam ja ništa protiv dolaska Kineza ovdje, nek su došli, super, ja sam za razvoj gospodarstva. Međutim, tekovine zapadnoeuropske civilizacije su širenje demokracije diljem svijeta, pa čak i neko vrijeme je bio i trend nekomunikacije sa državama koje imaju totalitarne režime, dok Rusi nisu uveli višestranački sustav, tu je bila, je li, željezna zavjesa, nije se komuniciralo. Kinezi ga nisu uveli, Kinezi imaju, a imaju još i jako velike restrikcije oko društvenih mreža, to se pazi šta se govori, šta se radi. Mene zanima, ne u kontekstu RH, nego u kontekstu čitave EU, kad će se, ono što radi Trump sada gospodarski, utjecati porednički na Kinu, da stvarno liberalizira svoj politički sustav, konačno i da Kinezi stvarno imaju ovu priliku koju mi imamo. Ja ću reći zapravo, mi imamo privid demokracije, mi prividno i možemo nešto reći, a zapravo ništa. Hrvoje Zekanović govori u HS, nitko ga ne prenosi, a Andrej Plenković danas ima politički skup, 48 sati već što od, od Ploča do Dubrovnika i Zagreba, tako da, evo, to je jedno pitanje koje bi ja postavio, dakako, sam za suradnju sa svima, pa i sa Kinezima, sa svim državama svijeta, ali bi, evo ga, ipak da se malo preispitam na jedan način, da ne budemo tu malo licemjeri, da se malo pogleda, prijetnje postoje, ugovore potpisujemo, ali ipak pažljivo biramo saveznike odnosno one koji nam neće sutra okrenuti leđa.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti državni tajnik poštovani Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Samo nekoliko rečenica, želio bih se naravno zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi ova dva zakona, nadam se da će HS usvojiti oba ova zakona. Moram reći, žao mi je što nema kolege Bunjca jer on je zaista rekao bih promašio svoju raspravu, ovakvi sporazumi su uobičajeni među državama, rekao sam i u svom uvodnom izlaganju da RH ima ovakve ili slične sporazume potpisane sa 41 zemljom u svijetu. Jedna od tih zemalja je i Rusija, dakle, i sa Rusijom imamo međudržavni sporazum o suradnji u području obrane. Dakle, niti RH donošenjem ova dva zakona ili potvrđivanjem ova dva okvirna sporazuma diže ikakve tenzije, niti je, dapače, namjera naravno dizati nikakve tenzije, nego je stvaranje pretpostavki za uređenje jel tako međusobnih odnosa sa partnerskim zemljama, sa zemljama s kojima inače imamo prijateljske odnose i dobru suradnju. Dakle, ne radi se ni o tome da se RH osjeća ugrožena ili može bit ugrožena, ovakvi sporazumi ne služe za tu namjenu. Činjenica je da je RH članica NATO saveza, ali sa ovakvim sporazumima odnosno zakonima se pobliže reguliraju međusobni odnosi između dvije zemlje i činjenica je to, treba ovdje reći da Srbija nema namjeru ulaziti u NATO savez.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, trenutačno se u Splitu održava 5. međunarodna izložba proizvođača naoružanja i vojne opreme, dosad najbrojnija, najposjećenija. Na njoj sudjeluje 185 renomiranih izlagača naoružanja i vojne opreme iz 26 zemalja, te su izložbu podsjetila ukupno 33 strana izaslanstva, što vojna, što državna. Stoga smatram da ovakvi sporazumi samo mogu doprinijeti unapređenju suradnje, ne samo na polju obrane, već i po pitanju gospodarstva. RH smatram da ima jaku obrambenu industriju, naši vojnici u mirovnoj misiji odlaze naoružani i opremljeni sve proizvodima hrvatskih proizvođača i smatram da je to isto jedan dobar vid suradnje po pitanju gospodarstva, a naravno i na taj način raste naš izvoz. Hvala.
Odgovor državnog tajnika Ivića.
Hvala lijepo. Kolega Stričak, je točno je da je u Splitu trenutno vojna izložba najveća do sada i činjenica je da se ovakvi sporazumi odnosno zakoni donose između ostalog i zbog unaprjeđenja suradnje na području obrambene industrije, a činjenica je to da RH ima vrlo razvijenu obrambenu industriju i da ima što ponuditi, ne samo Poljskoj i Maroku, nego cijelom svijetu i to je jedan od razloga zašto su i danas u ova dva zakona u HS.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Poštovani, slažem se s vama da treba graditi mostove, ne zidove, međutim, oko Srbije se ne slažem. Upravo i u ovoj sabornici u HS se nedavno govorilo da Srbija neće u EU, pa je sada postala, znači, pokrenula je pristupne pregovore. Dakle, Srbija razgovara s NATO paktom, razgovara, otvoren je ured u Beogradu NATO pakta, otvoren je ured srpski u Briselu u središnjici NATO pakta, dakle, radi se o intenzivnim pregovorima samo Srbi će napravit lukavije nego mi, oni istovremeno koketiraju sa Rusima i sa NATO paktom sa Amerikancima, pa će podići cijenu, pa su i Rusima poklonili MIG-ove 29, nama Amerikanci nisu htjeli prodati avione, nemojmo zaboraviti, nisu nam htjeli prodati avione. Zašto? Možda će srpsko vazduhoplovstvo štiti hrvatski zračni prostor. Tko zna?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Činjenica je da NATO savez ima svoj ured u Beogradu, politika NATO saveza je politika suradnje prije svega, jel tako, sa svima onima koji su otvoreni za takvu suradnju. O tome hoće li Srbija ulazit u NATO savez ili neće možemo samo špekulirati. Ja govorim ono što sa rekao na osnovu izjava trenutnog političkog rukovodstva Srbije. Da njih ne zanima ulazak u NATO savez, da oni žele graditi politiku vojne neutralnosti.
Time bih ja zaključio raspravu o ovim točkama, a glasovat ćemo o obje točke kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Maroka o suradnji području obrane, drugo čitanje, P.Z. br. 613, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 111 za i 3 glasa suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Maroka o suradnji području obrane.
Sada ćemo prijeći na točku: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Koreje o socijalnoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z. broj 615 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 207a. Poslovnika Hrvatskog Sabora. Temeljem navedenog Članka 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskome saboru, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Koreje o socijalnoj sigurnosti. U odnosima između RH i Republike Koreje do sad nije uspostavljen niti jedan vid suradnje na području socijalne sigurnosti, a zbog nepostojanja međunarodnog ugovora o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti hrvatski radnici koji rade na području Koreje kao i korejski radnici koji rade na području Hrvatske nisu mogli ostvarivati prava iz socijalne sigurnosti kao što je pravo na mirovinu. Trenutačno imamo 130 hrvatskih državljana koji rade i borave u Koreji, dok je 55 korejskih radnika u RH koji imaju reguliran boravak u svrhu rada. Također treba naglasiti da je u ožujku 2016. godine Veleposlanstvo Republike Koreje izvijestilo Ministarstvo vanjskih i europskih poslova RH o interesu Republike Koreje za sklapanjem ugovora o socijalnoj sigurnosti. Vlada RH je pak u lipnju 2017. donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje ugovora između Hrvatske i Koreje o socijalnoj sigurnosti te je formirano izaslanstvo RH za pregovore. Nakon toga, u veljači i ožujku 2018. godine usuglašen je tekst nacrta ugovora čime su pregovori uspješno okončani, a sam ugovor potpisan je u Seulu 18. prosinca prošle godine i u ime RH taj je ugovor potpisao ministar Marko Pavić. Primjena ugovora omogućit će ostvarivanje prava iz socijalne sigurnosti državljana odnosno osiguranika obiju država koji su tijekom svojeg radnog vijeka ostvarili razdoblja osiguranja u obje u države te će naravno podiči i kvalitetu suradnje među Hrvatskom i Korejom. Ugovor se temelji na opće prihvaćenim načelima za dvostrane ugovore u području socijalne sigurnosti. Ovim zakonom potvrđuje se ugovor kako bi prema Članku 141. Ustava RH odredbe ugovora postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH i izravno se primjenjivale pri ostvarivanju prava iz socijalnog osiguranja koja su uređena ugovorom, a to su prava kao što sam već rekla iz mirovinskog osiguranja i određivanje primjenjivog zakonodavstva. Ono što je na kraju potrebno spomenuti da u državnom proračunu nije potrebno osigurati nikakva dodatna sredstva vezano uz konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ovoga ugovora. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa, želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, prvi je trebao u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, nema ga, gubi pravo na govor. Pa će slijedeći govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege, vjerujem da ne postoji niti jedan zastupnik u ovom Hrvatskom saboru, službenik ili namještenik zapravo koji svakodnevno se ne susreće sa turistima iz Republike Koreje ovdje na Markovom trgu i to tako traje već godinama, što iz znatiželje, a i neke logike pitanje se samo nameće po sebi, kako to odjednom. U jednoj prigodi sam bio sa direktoricom Turističke zajednice Grada Zagreba i ona mi kaže da je …/nerazumljivo/… navalu Korejaca u Hrvatsku bio snimanje jednog showa The Romantic in Croatia i taj serijal je animirao grupe brojnih mladih Korejaca da krenu u potragu za ljubavlju u više hrvatskih destinacija. Taj reality showu posto je reklama za hrvatski turizam ali u veliki interes korejskih producenata za snimanje u Hrvatskoj te pojačane akcije domaće turističke zajednice, a rezultati su brzo, brzo postali vidljivi. Dakle, korejskih turista je u Hrvatskoj sve više u 2017. godini posjetilo ih je oko 440.000, u 2018. godini blizu gotovo pola milijuna. U Zagrebu su Korejci već nekoliko godina za redom najbrojniji gosti i svi očekuju da će se ovi pozitivni trendovi nastaviti i u narednim godinama jer su u Hrvatskoj snimljena dva korejska reality showa. Korean Air je izravnu zrakoplovnu liniju uveo je i izravnu zrakoplovnu liniju između Zagreba i Seula 2 puta tjedno čime je Korejcima Hrvatska postala dostupnija nego ikada. Destinacije poput Dubrovnika, Splita, Pula, a posebice Plitvičkih jezera preplavljene su korejskim turistima. Istraživanja su pokazala da korejski turisti traže destinacije koje će ih inspirirati gdje će naučiti nešto o povijesti, načinu života, proširiti svoja znanja i vidike, a podjednakim intenzitetom putuju zapravo svih 12 mjeseci u godini. Što se gospodarskih aktivnosti između Republike Koreje i Hrvatske tiče, jedna od najvećih multinacionalnih kompanija sa sjedištem u Južnoj Koreji Samsung ima svoje sjedište u Zagrebu. Između Hrvatske banke za obnovu i razvoj HABOR-a i Korejske potpisan je sporazum izvozno uvozne banke i korejskog izvoznog osiguravajućeg društva. Vrlo važnu ulogu u promicanju trgovine i poslovanja između dviju zemalja imaju tzv. Kotra i vrlo agilno Veleposlanstvo Republike Koreje u Zagrebu. Hrvatske tvrtke već izvoze razne hrvatske prehrambene proizvode u Koreju, u Hrvatskoj postoji veliki interes za izvoz određenih električnih dijelova posebno za elektro i vjetroelektrane i turbine, radio elektroniku ali i namještaj i drvne proizvode. Hrvatska je svjetski proizvođača modularnih kaciga koje se koriste u vojsci, u policiji ili za posebne namjene u rudarstvu, šumarstvu ili građevinskoj industriji za što je Republika Koreja jako zainteresirana. Autonomna vozila, roboti specijalizirani za čišćenje nagaznih mina u zonama sukoba diljem svijeta i područja u koja hitna spasilačka ekipa nije mogla ući još je jedan vrhunski proizvod svjetske kvalitete u Hrvatskoj za koji je zainteresirana Republika Koreja. Da ne spominjem Rimčev elektro, električni sportski automobil. U sektoru IT-a u Hrvatskoj koji se brzo razvija su zapravo zainteresirani ljudi iz Južne Koreje. Hrvatska je do danas potpisala 8 međunarodnih ugovora o socijalnom osiguranju sa slijedećim državama Australijom, BiH, Crnom Gorom, Kanadom, Kanadskom pokrajinom Quebec, Sjevernom Makedonijom, Srbijom, dakle bivšom Jugoslavijom i Turskom, ovaj ugovor sa Srbijom primjenjuje se do sklapanja zasebnih ugovora o socijalnom osiguranju sa Srbijom. Od 1. srpnja 2013. godine kada je Hrvatska pristupila EU, u članstvu EU dvostrani ugovori s državama članicama EU zamijenjeni su pravnim propisima o koordinaciji sustava s nekoliko zemalja o socijalnoj sigurnosti i raznim uredbama, od Austrije, Belgije, Bugarske, Češke, Danske, Francuske, Italije, Luxemburga, Mađarske, Nizozemske, Njemačke, Slovenije, Slovačke, Švedske, Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Sjeverne Irske. Pravni propisi o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti primjenjuju se u ostalim članicama EU s kojima RH nije imala zaključene dvostrane ugovore o socijalnom osiguranju, a radi se o 11 država Ciprom, Estonijom, Finskom, Grčkom, Irskom, Latvijom, Litvom, Maltom, Portugalom, Rumunjskom i Španjolskom. Danas je u Hrvatskoj u radnom odnosu negdje oko 100-tinjak ljudi iz Republike Koreje, a oko 200 naših državljana radi u Južnoj Koreji. Do sada između Republike Koreje i Republike Hrvatske nije postojao niti jedan ugovor ili niti jedan oblik socijalne suradnje. U prosincu 2018. godine kako smo čuli ministar Marko Pavić je Seulu potpisao ovaj ugovor, kao ministar rada i mirovinskog sustava. U tom sporazumu koji je u prilogu ovog konačnog prijedloga zakona, zašto konačni prijedlog zakona jer se radi o međunarodnom ugovoru, pa Poslovnikom o radu Hrvatskog sabora Člankom 207a. ovaj postupak donošenja je zapravo konačni prijedlog zakona o potvrđivanju međunarodnog ugovora. Njime se uređuju prava iz mirovinskog osiguranja i određivanja primjenjivog zakonodavstva, a to znači da se pri stjecanju korištenja prava uzimaju u obzir pravne činjenice koje su nastale objema državama, zbrajanje razdoblja osiguranja ili drugih razdoblja, ali i isplate i priznatih davanja stečenih prema zakonodavstvu ugovornih stranaka kao i zaštiti stečenih prava i prava tek u stjecanju odnosno u slučaju otkazivanja ugovora. I podsjetimo kako zapravo postupa HZMO kod zahtjeva za utvrđivanje razdoblja osiguranja. Ako to od nas zatraži inozemni nositelj u ovom slučaju Republika Koreja, nakon zaprimljenog zahtjeva utvrđuje se razdoblje osiguranja tj. staž u RH i na propisanoj tiskanici dostavlja inozemnom nositelju iz Republike Koreje. Inozemni nositelj sukladno svojim propisima utvrđuje visinu mirovine i istu isplaćuje. Ali ako mi kao RH zatražimo od Republike Koreje nakon zaprimljene potvrde inozemnog nositelja o razdoblju osiguranja u inozemstvu tj. stažu, isti dodajemo o stažu u RH i prema odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju HZMO utvrđuje visinu mirovine i istu isplaćuje. Evo i zbog intenzivne i dobre suradnje s Republikom Korejom s kojom Hrvatska nema apsolutno nikakvih otvorenih pitanja ja pozdravljam donošenje ovog međunarodnog ugovora i pozivam u ime Kluba HDZ-a sve kolege da ga potvrdimo u Hrvatskom saboru kada dođe na red. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Idemo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Branimir Bunjac, nema ga, gubi pravo na govor. Zatim poštovani zastupnik Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo na govor. Pa se javio poštovani zastupnik Gordan Maras, nema ga, gubi pravo na govor i kolega Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor. Time ćemo završiti, zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti i ja ću sad dati stanku do 6,30, 18 i 30 kada prema dogovoru ćemo imati glasovanje o dosad određenim točkama. Malo se odmorimo svi. STANKA U 17,22 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Koreje o socijalnoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 615, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog Zakona. Utvrđujem da je jednoglasno 115 glasova za donesen Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Koreje o socijalnoj sigurnosti.