Poštovane dame i gospodo poslanici/zastupnici, otvaram 14. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo, na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, ovdje je predsjedavajući Vijeća ministara sa ministrima, ja ga pozdravljam, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH čiji su Izvještaj i Informacija na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo je opravdao poslanik Miroslav Milovanović a kašnjenje je najavila poslanica Maja Gasal-Vražalica. Prema trenutnom stanju evidencija službe u sali je prisutno 38 zastupnika. Mi imamo uslove za punovažan rad i odlučivanje. U pripremi ove sjednice održane su sjednice sljedećih komisija: Ustavnopravne komisije, Komisije za finansije i budžet, Komisije za vanjske poslove i Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodata je: Tačka 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o aranžmanima za provođenje finansijske pomoći Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II), broj: 01,02-05-2-842/15, od 29.06.2015. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je: Tačka 3. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-8/15, od 29.05.2015., sa ispravkom tehničke greške u Prijedlogu zakona, broj: 01-02-1-8/15, od 01.06.2015. (prvo čitanje), na zahtjev Komisije za finansije i budžet koja je tražila produženje roka za dostavu Mišljenja o principima Prijedloga zakona. Kolegij je odobrio produženje roka za 30 dana. Komisija je usvojila sljedeće zaključke: 1. Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH odgađa izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u 2 institucijama BiH i traži od Ministarstva finansija i trezora BiH da, u roku od 15 dana, dostavi Mišljenje o Prijedlogu zakona. 2. Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da, u roku od 15 dana, izradi i dostavi Informaciju o realizaciji zaključaka koje je donio Predstavnički dom na 6. sjednici, održanoj 11.02.2015. godine, a koji glasi: – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi i uputi u proceduru izmjene cjelokupnog zakonodavstva koje se odnosi na obaveze i prava imenovanih i izabranih lica u institucijama Bosne i Hercegovine uključujući i Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH, Zakon o sukobu interesa, te podzakonske akte koji proizilaze iz njih – pravilnike o radu upravnih i nadzornih odbora, pravilnike o naknadama za rad u interresornim radnim grupama, komisijama, radnim tijelima, pravilnike o nabavci i korištenju službenih automobila. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za riječ se javio zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Imajući u vidu da je predsjedavajući Predsjedništva BiH, gospodin Ivanić, bez saglasnosti i bez ovlaštenja Predsjedništva BiH odlučio da samoinicijativno piše pisma prema Ujedinjenim nacijama, imajući u vidu da to isto radi predsjednik entiteta Republike Srpske, gospodin Milorad Dodik, imajući u vidu da povodom britanske inicijative o rezoluciji o genocidu u Srebrenici pisma piše i Vlada Republike Srbije, i predsjednik Republike Srbije, i ministar vanjskih poslova Srbije, a svjedoci smo da s druge strane u Bosni i Hercegovini imamo ćutanje vezano za tu inicijativu, predlažem da se današnji dnevni red Predstavničkog doma, u skladu sa članom 71. stav 1. proširi sa novom tačkom dnevnog reda koja bi nosila sljedeći naziv: – Zaključci Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH povodom inicijative Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske za usvajanje rezolucije o geneciju u Srebrenici. Kao predlagač ove tačke dužan sam i da osiguram odgovarajući materijal, stoga sam i pripremio prijedlog zaključaka koje dostavljam u pisanoj formi. U zaključcima predlažem, dakle, da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH iskaže poštovanje i razumijevanje prema inicijativi i nastojanjima Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske s ciljem usvajanja rezolucije o genocidu nad bošnjačkim stanovništvom u Srebrenici i širenja istine o ovom genocidu u skladu sa presudom Međunarodnog suda pravde kao najvišeg pravnog organa Ujedinjenih nacija. Zatim predlažem, u okviru zaključaka, da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH pozove sve članice UN-a da, s ciljem sprečavanja ponavljanja genocida u budućnosti, šire istinu o genocidu u Srebrenici tokom kojem je u julu 1995. godine ubijeno više od 8.000 dječaka i muškaraca. Predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključi da smatra da je priznanje genocida u Srebrenici, kao jedinog genocida koji se dogodio u Evropi nakon Drugog svjetskog rata, da predstavlja temelj pomirenja u Bosni i Hercegovini i na regionalnom planu. U tom kontekstu inicijativa Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske predstavlja važan doprinos u izgradnji trajnog mira i pomirenja u Bosni i Hercegovini. 3 S obzirom da mi je tri minute, koliko imam pravo, isteklo vrijeme za dopunu ovog dnevnog reda sve zaključke dostavljam u pisanoj formi. I predlažem danas, pošto sam ubijeđen da će ovi zaključci imati opću većinu ovdje u Parlamentu, da svi oni koji podrže ove zaključke, i eventualno nove koji budu predloženi, da nas 25, 26, 28 poslanika danas potpišemo se iza ovih zaključaka i da mi kao poslanici, kao većina opća u ovom Parlamentu to sada pošaljemo Ujedinjenim nacijama, Generalnom sekretaru UN-a, Vijeću Evrope, ambasadama, visokom predstavniku, itd. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Dostavite nam materijal. Sljedeći se za riječ javio gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Dakle, ja ću ponovo, možda je ovo treći put, predložiti, ... član 71. stav 1. Poslovnika i predložiti da se kao prva tačka dnevnog reda uvrsti Izvještaj Savjeta ministara o reformskoj agendi i Akcionom planu, gdje smo, je li to radni materijal ili usaglašeni materijal. Kada će to biti osnovna tačka ili rasprava u ovom Parlamentu umjesto ovoga o čemu u punoj kontradikciji govori kolega Bećirović. Ja mislim da nema važnije tačke, ovo što mi do sada radimo bojim se da i ovu godinu sa stanovišta uspjeha Bosne i Hercegovine ne ... Dakle, ... besjedi predsjedavajućeg Zvizdića rečeno je da će se u ovoj godini usvojiti 65 zakona. Mi smo u ulasku u juli mjesec, da li je i jedan zakon usvojen u novom sazivu, radi se još uvijek o izmjenama zakona iz starog saziva Savjeta ministara, radi se još uvijek o marginalnim tačkama dnevnog reda sa stanovišta evropskog puta Bosne i Hercegovine. Ja mislim da je mnogo bolje napraviti presjek i pauzu, imati jednu kvalitetnu tačku dnevnog reda, vidjeti gdje su slaganja, neslaganja i krenuti dalje, nego glumiti da se radi. I ja mislim da nam tajming od dvije sjednice u toku mjeseca zarad troškova ne treba radi javnosti, sav ovaj dnevni red obje sjednice mi možemo završiti za jedan ili dva dana i ne praviti duple troškove. Što se tiče prijedloga kolege Bećirovića koji je ..., on prigovara Mladenu Ivaniću, predsjedavajućem Predsjedništva, što je poslao svoj stav i mišljenje o rezoluciji, a danas traži da on to isto uradi. Ja moram da kažem da ne treba narušavati dobrosusjedske odnose i da je prava šteta što u ... posjeti Bosni i Hercegovini nije bio predsjednik Srbije Tomislav Nikolić. Da je kojim slučajem svoju posjetu najavio predsjednik Turske ja sam ubijeđen da Bakir Izetbegović ne bi ni konsultovao Mladena Ivanića. To je naprosto situacija u kojoj se ova zemlja nalazi. To nije dobro i dajte da se vratimo onome što jeste suština. Izađimo iz rezolucija i rezolucija na rezolucije, to je dobro za sve u Bosni i Hercegovini, poštujući sve žrtve. Ja se bojim da mi suviše ..., bojim se da ne pregrijemo posudu, kad gazdarica kuva mlijeko i kad vidi da će da pokipi ne pojačava temperaturu nego doda vode, jer ode i šerpa i mlijeko. Bojim se da ovakve rasprave i ovakve sjednice Parlamenta neće doprinijeti bilo kojem građaninu Bosne i Hercegovine. Zato bih molio da, po treći put ovo predlažem, neće se ništa desiti ako napravimo pauzu od pet dana i da damo priliku Vijeću ministara da se pripremi, da obezbijedi kvalitetne materijale i da mi vidimo gdje su te razlike, da kao poslanici možda pomognemo da se stvari približe. A ovako mi ne znamo, čitamo iz medija. Čuli smo da se ne radi o usvojenoj reformskoj agendi, nego da se radi o radnom materijalu. 4
Vrijeme.
Evo, dakle predlažem jednu jedinu tačku dnevnog reda i da napravimo, dakle, presjek, pauzu, a za ove tačke koje stoje ovdje vjerujete nećemo zakasniti jer one su ... posla. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Kao i moji prethodnici pozvaću se na točku 71. stavak 1. i predložiti uvođenje nove točke dnevnog reda koja bi glasila: – Informacija o članstvu zastupnika i delegata u povjerenstvima, radnim grupama, delegacijama i drugim tijelima osnovanim od strane Parlamentarne skupštine BiH, odnosno njenih domova. Zbog čega? Svjedoci smo da Parlamentarna skupština, odnosno oba doma, da je od konstituiranja ovog saziva do sada osnovan veliki broj kako stalnih, zajedničkih, privremenih, ad hoc povjerenstava, radnih grupa, delegacija i sličnih tijela, a isto tako da su prijedlozi članova ovih tijela, odnosno nisu uvijek dostavljeni u pisanoj formi nego su imena čitana na sjednicama pred samo glasanje, i s obzirom na činjenicu da će se tijekom ostatka mandata osnivati nova povjerenstva bilo bi od koristi imati detaljan pregled članstva u povjerenstvima po svakom zastupniku ponaosob. U skladu sa ovim prvenstveno mislim na one zastupnike koji imaju jako veliki broj povjerenstava i bez obzira na njihove intelektualne sposobnosti svjesni smo da se za većinu ne mogu adekvatno pripremiti i što je još gore ne mogu svima ni prisustvovati, pa se sjednice određenih povjerenstava često i odgađaju zbog nedostatka kvoruma. I s tim u svezi kako kaže gospodin Špirić da ne bismo glumili da se radi, jel, ja bih predložila odmah i zaključak koji bi glasio: – Traži se od Kolegija Zastupničkog doma da u suradnji sa Kolegijem Doma naroda dostavi svim zastupnicima i delegatima Informaciju o članstvu svakog zastupnika i delegata u svim povjerenstvima, stalnim, zajedničkim, privremenim, ad hoc, radnim grupama, delegacijama i ostalim tijelima osnovanim od strane Parlamentarne skupštine, odnosno njenih domova. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Dajte nam samo te materijale molim vas. Gospodin Staša Košarac ima riječ. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara, predstavnici drugih institucija. 5 Želim da napomenem da smo mi, kao Klub poslanika SNSD-a, na 3., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. i 13. kao i na današnjoj 14., koristeći Poslovnik, član 71. stav 1. i na hitnim, 1. i 3. hitnoj sjednici Predstavničkog doma predlagali tačku dnevnog reda, to je – razrješenje Šefika Džaferovića. Mi i danas, na ovoj 14. sjednici tražimo da se ta tačka dnevnog reda nađe i to formulisana kao u prijedlogu koji je dostavljen svim poslanicima a to je – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma, odnosno člana Kolegijuma. Molim kolegice i kolege da se izjasne o našem prijedlogu. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Mešić ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. U ime Kluba poslanika SDP-a tražim pauzu od 15 minuta, a razloge ću objasniti poslije.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Radi pripreme prijedloga novih tačaka dnevnog reda u pisanoj formi koje trebaju dobiti svi zastupnici ja dajem pauzu od 15 minuta i na taj način se poklapa i ovaj zahtjev SDP-a za pauzom od 15 minuta. Dostavite materijale, podijelite materijale zastupnicima za 15 minuta, radi se o pisanom materijalu vezano za prijedlog gospodina Bećirovića i o pisanom materijalu gospodina Špirića. I nema rasprave, nakon 15 minuta idemo na glasanje. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo zastupnici pauza je završena. Mislim da nema potrebe da SDP traži, rasprava je zaključena, prelazimo na izjašnjavanje. Je li Vi tražite riječ, tražili ste i Vi pauzu gospodine Mešiću? Ne tražite, ne. /kratko prekinut snimak/?
/nije uključen mikrofon/
Na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje o prijedlogu tačke dnevnog reda koju je predložio gospodin Špirić. Pripremite se za ponovljeno glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, na zahtjev Kluba SDA ponovo glasanje. Pripremite se za ponovno glasanje. Glasajte sada. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Molim vas dajem pauzu od 5 minuta da služba provjeri šta je sa ovim uređajima ovdje. Provjerite. Molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Dakle, dobili smo obavještenje od službe da ova stolica koja daje, ovaj uređaj u drugom redu koji daje signale da se glasa za, ne, ne, ubraja se, ubraja se zato što je to stolica gospodina Novakovića koji sjedi gore 7 na onom mjestu gore i ovo je dakle njegovo, njegovo glasanje. Ovaj, kad on glasa izbacuje se iz ovog uređaja ovdje. I uredu je glasanje, ništa, uredu je to, u redu je. Molim vas glasamo o prijedlogu za uvrštavanje tačke dnevnog reda koju je predložio Nikola Špirić. Nastavljamo sa radom. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 za, 13 protiv, 8 suzdržanih, nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Federacija BiH. Usaglašavaćemo se naknadno. Prelazimo na prijedlog tačke dnevnog reda kojeg je predložila gospođa Diana Zelenika. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 26 glasova za, 4 protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Ovo će biti tačka dnevnog reda. Predlažem da to bude posljednja tačka dnevnog reda današnje sjednice, ako nemate ništa protiv. I imamo prijedlog još gospodina Staše Košarca za uvrštavanje tačke dnevnog reda, za smjenu predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 6 za, 28 protiv, 3 suzdržana. Konstatujem da ovaj prijedlog nije dobio podršku Predstavničkog doma. Prema tome, poštovane dame i gospodo, dnevni red današnje sjednice je kako slijedi D n e v n i r e d: 1. Usvajanje Zapisnika 13. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-3/15, od 26.02.2015. (zakon u drugom čitanju); 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o usaglašavanju teksta Zakona o carinskoj politici u BiH (predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-35/14, od 15.09.2014.); 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika iz Kluba SBB-a BiH, povodom rasprave o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2014. godini, koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, u roku od 30 dana, da precizne odgovore po svim primjedbama direktora Sekretarijata Energetske zajednice gosp. Janeza Kopača, 8 koje su izrečene na prezentaciji o temi „Stanje integracija Bosne i Hercegovine s Evropskom unijom u oblasti energetike“, održane u Parlamentarnoj skupštini BiH, a koje se odnose na nedostatak zakona o gasu, nedostatak energetske strategije i drugih preuzetih obaveza prema stavovima Energetske zajednice.“; 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu preporuke poslanika Jasmina Emrića, povodom rasprave o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2014. godini, koja glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH ukazuje na značaj i hitnost potrebe da Vlada i Parlament Federacije BiH prioritetno i u najkraćem zakonom dozvoljenom roku provede postupak izbora članova Državne regulatorne komisije za električnu energiju, kojima je istekao mandat, te nominacije dostave Vijeću ministara BiH radi imenovanja u Parlamentarnoj skupštini BiH.“; 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2014. godini, broj: 01,02-28- 586/15, od 20.04.2015.; 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića povodom rasprave o Izvještaju o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2014. godinu, materijal Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, koji glasi: „Sugerira se Parlamentu Federacije BiH da još jednom razmotri primjedbe Agencije date na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o matičnim knjigama („Službene novine Federacije BiH“, broj 22/14), odnosno mogućnost da ih se ugradi.“; 9. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH i Godišnjem izvještaju o pojavama diskriminacije u BiH za 2014. godinu, broj: 01,02- 12-729/15, od 22.05.2015.; 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu rezolucije o genocidu u Srebrenici – predlagači: poslanici Denis Bećirović, Mirsad Mešić i Zaim Backović, broj: 01-02-2-710/15, od 19.05.2015.; 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Inicijativi poslanika Denisa Bećirovića, podnesene na 11. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 13.05.2015., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u 2015. godini pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o dijaspori Bosne i Hercegovine“, akt broj: 01- 50-1-682/15, od 13.05.2015.; 12. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2014. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02- 28-746/15, od 26.05.2015.; 13. Informacija Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, akt broj: 01,02-50-19-577-6/15, od 21.05.2015.; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o finansiranju sklopljen između Evropske investicione banke, Bosne i Hercegovine i Federacije 9 Bosne i Hercegovine 15.07.2008. u Sarajevu i 18.08.2008. u Luksemburgu i naknadni amandman na ugovor (Ugovor o finansiranju) za projekat – Vodovod i kanalizacija u Federaciji BiH (Fi 24.569), broj: 01,02-05-2-793/15, od 11.06.2015.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o garanciji (koji se odnosi na Ugovor o zajmu za Projekat centralno grijanje Prijedor) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-822/15, od 18.06.2015. 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o aranžmanima za provođenje finansijske pomoći Unije BiH u okviru Instrumenata pretpristupne pomoći (IPA II), broj: 01,02-05-2-842/15, od 29.06.2015. godine; 17. Prijedlog zaključka poslanice Diane Zelenika da se zatraži informacija o članstvu zastupnika i delegata u povjerenstvima, radnim grupama, delegacijama i drugim tijelima osnovanim od strane Parlamentarne skupštine, odnosno njeni domovi, akt broj: 01-50-1-850/15, od 30.06.2015. To bi bio zaključak koji bi treba da usvoji Predstavnički dom i to je ta tačka dnevnog reda koliko sam ja razumio, gospođo Zelenika. Slažete se? Hvala Vam lijepo. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je, dakle, Ad. 1. Zapisnika sa 13. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem. U skladu sa članom 175. stav 4. Poslovnika obavještavam da nisam zadovoljan dostavljenim odgovorom na poslaničko pitanje koje ste upravo pomenuli, te ovim putem najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja prema Ministarstvu civilnih poslova BiH. Takođe koristim priliku da uakažem na kršenje člana 175. stav 2. Poslovnika, jer nisam dobio odgovor na tri poslanička pitanja koja sam postavio prije više od 30 dana, čime se kriši ovaj član Poslovnika koji propisuje taj rok za dostavljanje odgovora, te molim Kolegij da urgira dostavu odgovora na ista, dva od Ministarstva vanjskih poslova i jedno od Ministarstva pravde BiH. Takođe molim da se ova poslovnička primjedba unese u zapisnik u skladu sa članom 92. stav 2. Poslovnika. I zaista još ni jedan odgovor nisam dobio u propisanom roku, te zaista tražim da Kolegij se ozbiljnije posveti ovom pitanju kad Vijeće ministara već nema materijala za sjednicu, da bar ispoštuje ove rokove od 30 dana za dostavu odgovora na poslanička pitanja. Zvahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja pozdravljam sve u ovoj sali. Ja sam postavio pitanje vezano za bjeg generala Đukića od presuđene kazne – kako je to bilo moguće da se to desilo? Postavio sam pitanje sudskim i tužilačkim institucijama BiH i nisam dobio tražene odgovore od svih ovih institucija. I ja molim da se ovim putem urgira kod ovih institucija preostalih od, koje mi nisu poslali odgovor, da dobijem taj odgovor kako bi mogao komentirati kvalitet tih odgovora. Hvala. 11
Hvala lijepo. Gospodin Fehim Škaljić ima riječ. Izvolite.
Dobar dan dame i gospodo. Gospodine predsjedavajući, gospodine Zvizdiću, predsjedavajući Vijeća ministara, raduje me činjenica da ste danas u kapacitetu koji je primjeren ovome Domu. Želio bi skrenuti pozornost da sam 13. maja postavio pitanje za ... mehanizam kordinacije. Nemam nikakvu, dakle, informaciju. Dogovor je bio da se na sjednici to dostavi u pisanoj formi, pa molim da, obzirom na aktuelnost tog pitanja, imamo oko mehanizma kooridinacije informacije. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Saša Magazinović ima riječ. Izvolite.
Prije više nego što Poslovnik to nalaže, dakle prije više od 30 dana postavio sam pitanje koje se tiče informacije o voznom parku svih institucija osne i Hercegovine sa konkretnim pitanjem – čime se raspolaže, ko, kako i pod kojim okolnostima i na osnovu kojih dokumenata, odnosno akata koristi ta vozila? Odgovor nisam dobio ni od jedne institucije, a državni službenici i drugi koji, po meni, bez ikakvog prava koriste ta auta i dalje se uredno javljaju, mašu iz auta ujutro kad idu na posao, vikendima s porodicama na izlete, i u tim autima i dalje, ta auta su i dalje parkirana ispred stambenih zgrada, u njima su, je li, sjedišta za djecu, itd. Ja vas molim da urgirate da se ovo pitanje, odgovor na pitanje dostavi kako bi na osnovu njega mogao predložiti konkretne aktivnosti kako da se ova samovolja rješi.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Na prošloj sjednici sam postavila usmeno pitanje ministru civilnih poslova koji je na toj sjednici, usljed poslovnih obaveza, bio odsutan. Ja dozvoljavam da griješim ili je vjerovatno riječ o nekoj tehničkoj greški, ja nisam dobila odgovor na to pitanje, a koje se odnosi na uvođenje osnovnog identifikacijskog broja, odnosno bila je zamolba Vijeću ministara, ministru civilnih poslova, da u sklopu naših već, ne bih rekla pripremnih radnji, nego početnih koraka približavanja ispunjavanja uslova sticanja statusa kandidata u EU. Kada će Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo civilnih poslova pristupiti izradi Zakona o osobnom idnetifikacijskom 12 broju koji predstavlja ustvari osnovni preduslov za početak pregovora, jer znamo da Bosna i Hercegovina sa jedinstvenim matičnim brojem koji ima 13 cifara ne može pregovarati sa EU i razmjenjivati podatke, a iz segmenta smanjenja, odnosno borbe protiv korupcije zaštite osobnosti, odnosno osobnih ličnih podataka i aktivnog praćenja poreza i prihoda svakog, svake osobe, svakog građanina Bosne i Hercegovine i nemogućnosti utaje nekih, bilo kakve vrste prihoda. Mislim da je ovaj zakon značajan, Hrvatska je na njemu jako dugo radila. I ja molim, dakle, Ministarstvo civilnih poslova da, ukoliko je ta, to pitanje dostavljeno, ja vjerujem da jeste, da na sljedećoj, do sljedeće sjednice u pismenoj formi da mi ga dostavite, ako možete molim vas. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima Mirsad Isaković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moj komentar bi se odnosio na pitanje od 29.04.2015. godine koje je bilo postavljeno visokom predstavniku. Dakle, na osnovu člana 174. stav 1. Poslovnika ove Parlamentarne skupštine, a u vezi člana 174. stav 2. postavili smo pitanje o ravnopravnosti spolova, ako se više ovdje iko sjeća tog pitanja. Dakle, 14 vlada je imenovano, od 14 vlada 12 je bilo tad u to vrijeme formirano, danas, je li, 13, sama prisutnost ženskog spola u vladama je bila 14,73%. Dakle, ukoliko imamo pravo postaviti visokom predstavniku na osnovu Poslovnika očekujemo u zakonskom roku i odgovore. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Šemsudin Mehmedović ima riječ. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara. Ja sam dobio odgovor od Ministarstva sigurnosti i ja sam generalno zadovoljan odgovorom, međutim nisam zadovoljan stanjem, obzirom da je i u ocjenama Ministarstva sigurnosti navedeno da zadržavanje u Imigracionom centru ne može se smatrati mjerom pritvora što je suprotno Evropskoj konvenciji, ali o tom-potom. Koliko nezvanično saznajem taj predmet je u fazi rješavanja i očekivati je da u naredna dva, tri mjeseca se to ipak riješi i time bi zapravo stavljena bila tačka na ovaj slučaj. Ja želim ovom prilikom, evo da kažem i u pogledu mog zastupničkog pitanja na prošloj sjednici, ja upozoravam na kršenje Poslovnika jer nisam dobio odgovor ni dan danas, a radi se zapravo o pitanju koje upućeno Vijeću ministara i direktoru Agencije za prevenciju borbe protiv korupcije, a u vezi sa zaštićenim prijaviteljem korupcije Irinom Lovrić. Ja molim da mi se na vrijeme dostavi odgovor na to zastupničko pitanje da bi eventualno mogli poduzimati dalje ... Hvala lijepo. 13
Hvala Vama. Gospođa Hanka Vajzović ima riječ. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Sve prisutne lijepo pozdravljam. Budući da mi je na prošloj sjednici, dakle 13., uprkos evo nekim, i ispoštovanoj poslovničkoj proceduri, iz nekih razloga uskraćeno, uskraćena mogućnost usmenog postavljanja pitanja, ponoviću. Ono glasi, to pitanje – Zašto predsjednik, kratko je, predsjednik Nezavisnog odbora u skladu sa članom 7. stav 1. tačka e) Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijskih struktura Bosne i Hercegovine nije ni do isteka prve polovine 2015. dostavio Izvještaj o radu za 2014.? Na ovo sam pitanje tražila i dobila pisani odgovor i to je jedina činjenica kojom mogu biti zadovoljna. Što se tiče sadržine onoga šta i kako mi je odgovoreno teško da bi, čini se, iko mogao biti zadovoljan, jer potvrđuje ono što mi je dostavljeno, prvo da nema valjanog opravdanja za izvještaj Nezavisnog odbora, jer ne samo da nije na vrijeme, naknadno sam saznala, već niti evo ni do danas nije dostavljeno nego se nisu mogli očito dogovoriti njih devet članova ni kako, ni šta su radili, ni kako da naprave taj. U svakom slučaju možda jeste riječ o odboru, ali o nezavisnom sigurno nije i žao mi je što danas nije uvršteno u dnevni red moja inicijativa da se raspravi, odnosno da se formira ad hok komisija koja bi razmotrila rad. Drugo, evo što sam saznala iz tog neusvojenog izvještaja, e tim nisam zadovoljna jer je površno, i uvidom naravno u zapisnike, da je nepopravljiva podjeljenost i nepomirljivi politički interesi unutar Odbora, što znači da problem, da za problem, koji je ovih dana otvorio i ministar Mektić, čista koincidencija ... nije samo smjena predsjednika već i preispitivanje rada i ponašanje čitavog Odbora. Treće, čime ne može čovjek biti zadovoljan, jest činjenica da jedno parlamentarno tijelo uprkos svojoj poslovničkoj obavezi sjednice po zakonu treba držati najmanje jedanput mjesečno, a nisu ih držali ni jedanput u dva mjeseca. Tako je za 15 mjeseci od kad su izabrani održano, osim konstituirajuće sjednice, ukupno sedam sjednica, jedna hitna na kojoj su u junu hitno raspravljali o februarskim dešavanjima. I najzad primanja koja, dakle ništa mi nije odgovoreno, a puno je primjedbi, primanja članova ove Komisije po kojima ispada jedna komisija košta građane oko 23 hiljade, jedna sjednica, pardon. Tako da nisam zadovoljna, nisu ulazili, i sam izvještaj, nacrt koji mi je dostavljen tako se uglavnom bavi onim čime se oni nisu međusobno slagali. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kožul ima riječ. Izvolite.
Kolegice i kolege i svi ostali nazočni želim vam dobar dan i uspješan rad. 14 Ja sam dobio odgovor na moje zastupničko pitanje koje je bilo upućeno Vijeću ministara. Doduše odgovor koji sam dobio je od Agencije za statistiku i on u sebi sadržava niz činjenica vezanih za situaciju oko popisa stanovništva koje sam u najvećem dijelu već znao i iz medija. Osobno bih, bio bih zadovoljniji ovim odgovorom da je on malo zakasnio i sačekao sjednicu Centralnog popisnog biroa koja je trebala biti održana do jučerašnjeg dana kako bih znao da li je eventualno revidiran Jedinstveni program na toj sjednici usvojen i da li će iz njega uslijediti konačna verifikacija rezultata popisa. Pa bi, evo, ovim putem molio ovaj put Agenciju za statistiku, državnu, da mi dopuni odgovor tom činjenicom je li na sjednici Centralnog popisnog biroa revidirani Jedinstveni program kako je prošao, je li usvojen i kakva je dalja sudbina tog Jedinstvenog programa i inače rezultata popisa? Inače bio bih djelimično još zadovoljniji, odnosno djelimično zadovoljan kada bi Federalni zavod za statistiku, koji inače nema problema sa Jedinstvenim programom, u svoje procjene koje će nositi nadnevak današnji 30.06.2015. statistički uvrstio upravo ove rezultate popisa bazirane na Jedinstvenom programu koji su već evidentni, umjesto svojih dosadašnjih procjena koje se ponegdje u znatnom razlikuju od tih rezultata popisa, jer između ostalog takvi podaci su sa nadnevkom 30.06.2015. i jedna, jedan od kriterija bitnih za raspodjelu javnih prihoda za 2016. godinu. Pa evo, ukoliko ova moja sugestija iz ovih klupa može doći i do Federalnog zavoda za statistiku, ja bi bio uistinu zadovoljan efektom svog pitanja i odgovora. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Hazim Rančić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, mediji. Ja sam dobio odgovor i principijelno sam zadovoljan sa odgovorom, u tehničkom smislu trud i sve ono šta je ministar kazao i na samoj ovdje sjednici, međutim nisam zadovoljan pozicijom Bosne i Hercegovine koja proizilazi iz ovog odgovora vezano za zaštitu proizvodnje mlijeka u Bosni i Hercegovini. Naime, i kod eventualnog subvencioniranja uveženog mlijeka i kod eventualno prekomjernog uvoza mlijeka iz EU u Bosnu i Hercegovinu naša pozicija je takva otprilike da imamo sporazume po kojima se treba desiti ozbiljna šteta u Bosni i Hercegovini prema proizvođačima mlijeka, pa tek onda oni da se organizuju na način da više od pola njih, pola na način količinskog proizvođača mlijeka, trebaju da idu prema nadležnim institucijama i da traže zaštitu. Znači, naša je pozicija takva da nam se treba desiti neka velika šteta, pa mi tek onda idemo u zaštitu svojih proizvođača. Slična stvar je i, dakle, evo vezano za subvencije, mjera koju primjenjujemo u skladu sa propisima je 30 KM po litru i 10% po fakturisanoj vrijednosti robe. I može se to otprilike doći koji je to iznos. Međutim, nisam siguran da je to ključno, jer ako je subvencija u zemlji proizvodnje veća od ovog iznosa koji se ovdje plaća mi onda ponovo nemamo suštinsku zaštitu naše domaće proizvodnje. Raduju me ove aktivnosti koje su zadnjih dana poduzete, ako Bog da da izađu, jel' na hajr i da se perfektuiraju na način i nadam se da ćemo uskoro dobiti ova tri zakona o kojima se i u medijima piše, a evo to stoji i u odgovoru. Nadam se da ćemo ih što prije imati u proceduri, izglasati i da će doći do omogućavanja da i naši ljudi izvoze mlijeko u EU. Hvala lijepo. 15
Hvala Vama. Da li još neko želi da daje komentare? Ako se više niko ne javlja za riječ zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je, Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović (zakon u drugom čitanju) Kolegij Doma kao komisija nije postigla saglasnost o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH u drugom čitanju. Izvještaj ste dobili. Ostaje nam da se izjasnimo u drugom krugu glasanja. Ovdje nema rasprave. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o usaglašavanju teksta Zakona o carinskoj politici u BiH (predlagač: Vijeće ministara BiH)
Vrlo kratko, obzirom na to da se u vezi s ovim pitanje čulo zaista dosta toga, a odnosi se na ovu aktivnost na Trgovskoj gori.
To je sljedeća tačka.
To je sljedeća tačka, pa bih ja u vezi s tim imao dodatna pitanja, a oko ove tačke bi samo rekao da je Zajednička komisija za odbranu već usvojila ovaj Izvještaj i uputila ovo Mišljenje prema Predstavničkom domu. Ja sam određen kao izvjestilac, tako da je ovaj Izvještaj uredu.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori o Izvještaju? Da li neko želi da govori o Izvještaju? Zaključujem raspravu. Molim vas, prelazimo na 13. tačku dnevnog reda, Ad. 13. Informacija Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH 21.05.2015. godine je dostavila Izvještaj o vanrednim mjerenjima radioaktivnosti u zraku na teritoriji Novog Grada, te je zatražila dodatno vrijeme za sačinjavanje informacije o sigurnosti i zbrinjavanju istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori. Ovaj akt proslijeđen je svim poslanicima kao i Zajedničkoj komisiji za odbranu i sigurnost. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH Državnoj regulatornoj agenciji za radijacijsku i nuklearnu sigurnost dostavila je 15.06.2015. godine Informaciju o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori koja je usaglašena s Ministarstvom vanjskih poslova BiH i Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, a 17.06.2015. godine Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH dostavilo je dopunu Informacije. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH Mišljenje o Informaciji dostavila je 23.06.2015. godine. Komisija je primila k znanju Informaciju i jednoglasno usvojila sljedeće zaključke: 1. a) Kako bi se spriječile moguće komplikacije na međunarodnom nivou neophodne da Bosna i Hercegovina odmah pristupi ratifikaciji Protokola SEA uz konvenciju iz ESPO-a, te da po ubrzanoj proceduri završi proces, 19 b) Za ovu aktivnost zadužuje se Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; 2. a) Potrebno je formirati radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, Općina Dvor, b) Članovi radne grupe treba da budu predstavnici Parlamentarne skupštine BiH, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstvo vanjskih poslova, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, relevantnih entitetskih ministarstava i lokalnih zajednica, c) Predsjedavajući radne grupe treba da bude fokalpoint, ključna osoba za Konvenciju iz ESPO-a, d) Radnu grupu treba da formira Vijeće ministara BiH; 3. Potrebno je uputiti dopis Republici Hrvatskoj s prijedlogom za formiranje međudržavne komisije za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, Općina Dvor. Otvaram raspravu. Gosodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Lijepi pozdrav kolegicama, kolegama, predsjedavajućem Vijeća ministara, ministrima i svim prisutnima. Odmah na početku moram reći da se ne slažem sa predlagačem oko naziva Informacije, jer naziv Informacija o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnost zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, Opština Dvor, Republika Hrvatska, je pogrešno postavljen. To je pogrešno postavljen naslov, jer se može dvojako tumačiti, kao da se prejudicira da je na Trgovskoj gori već zbrinut radioaktivni otpad, te da vi prezentirate Informaciju naspram takve činjenice, što je pogrešno. Podsjećam da sam ja predložio, a Predstavnički dom usvojio na 11. sjednici Zaključak kojim se veoma precizno traži Informacija o aktualnom postupku koji traje, a kojeg vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske. Postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, kojem se zahvaljujem što je prisutan, zašto nije izvršen Zaključak kojeg je ovaj uvaženi Dom usvojio, a koji glasi, želim biti precizan – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma pripremi i dostavi Informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada kojeg vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske. Ovo je precizna formulacija u skladu sa aktuelnim postupkom koji se vodi. I čini mi se da mi već kasnimo u ovom postupku, a o tome ću reći nešto kasnije. U samom uvodu naveli ste nadležnosti Agencije i to da je Bosna i Hercegovina potpisnica Zajedničke konvencije o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnost zbrinjavanja radioaktivnog otpada. A zatim naglašavate, iz Konvencije član 13. između ostalog, da, kako bi se osigurala da se za predloženo postrojenje za zbrinjavanje radioaktivnog otpada uspostave i primjenjuju postupci za konsultovanje ugovornih strana u blizini takvog postrojenja, a koje na njih je moguć uticaj postrojenja i dostavljanje, ako to zatraže, osnovnih informacija o postrojenju, kako bi mogle procijeniti vjerojatan učinak sigurnosti koje bi postrojenje mogao 20 imati na njihovo područje. Zašto niste tražii zvanično informacije o postupku određivanja lokacije preko Ministarstva vanjskih poslova ili na drugi služben način primjeren komunikaciji između dvije države? Zbog toga što nismo dobili cjelokupnu informaciju od Vijeća ministara, mi ne možemo imati sve informacije od nadležnih organa i institucija u Bosni i Hercegovini da li su i šta su poduzeli u ovom postupku, ali iz akata koji su kopirani može se vidjeti da se hronološki ne prate ove aktivnosti. Zanima me da li je Agencija na bilo koji način, u skladu sa svojim nadležnostima, neposredno tražila ili posredno predočila drugim organima i institucijama Bosne i Hercegovine da se od vlasti u Republici Hrvatskoj traže informacije o postupku određivanja Trgovske gore kao lokacije za odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada, te da li je na bilo koji način Republika Hrvatska zvanično upoznata da predložena lokacija nije prihvatljiva za lokalne zajednice u Bosni i Hercegovini? U Informaciji navodite prezentaciju Republike Hrvatske u Beču gdje su bili predstavnici vaše Agencije. I mene zanima na koji način je Agencija reagirala u toku prezentacije, da li ste upoznali države potpisnice Zajedničke konvencije da za građane i lokalne zajednice u Bosni i Hercegovini lokacija Trgovska gora nije prihvatljiva. Također, dalje navodite da ste do prvih informacija o planiranoj lokaciji za odlaganje radioaktivnog otpada došli putem sigurnosne strane Sekretarijata međunarodne agencije za atomsku energiju. Mene ovo stvarno zabrinjava, jer ne znam da li ste vi uopće zadnjih 15 godina pratili postupak određivanja lokacije za odlaganje radioaktivnog otpada u Republici Hrvatskoj, a ovaj postupak traje još od ranije, od 1988. godine. I vi navodite da vi te prve informacije kao ste dobili od Sekretarijata međunarodne agencije za atomsku energiju. A da li su vam poznati dokumenti od lokalnih zajednica, općina Bužim, Novi Grad, rezolucije koja su općinska vijeća ovih općina donosile u 2001., 2003., 2007. godini i niz aktivnosti koje su lokalne zajednice radile kako bi spriječile smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori ili mikro lokaciji koja je u neposrednoj blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom. Vi dalje kažete da činjenica da se na spornoj lokaciji planira odložiti radioaktivni otpad i nuklearno gorivo iz nuklearne elektrane Krško je zabrinjavajuća, jer takva vrsta opasnog otpada neće biti razgrađena hiljadama godina. Pa, ovo nije zabrinjavajuće, ovo je, uvažene kolegice i kolege zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, ovo je nedopustivo. Nedopustivo je zbog općina u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine koje svoj razvoj, perspektivni razvoj u budućnosti temelje na čistom, zdravom okolišu. Zaboravlja se činjenica da je rijeka Una nacionalni park prirode. Da je u donjem toku rijeka Una od hrvatske strane proglašena kao regionalni park. Što znači da se nesumnjivo negativno utiče na perspektivni razvoj općina sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine. Općine sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine su veoma jasno i transparentno rekle ne radioaktivnom otpadu u svojoj blizini. Više od 15 godina ovo se ponavlja. I najoštrije se izražavaju stavovi da konačno institucije i organi u Bosni i Hercegovini poduzmu nešto spram ovog postupka. Nažalost, konkretne reakcije, koliko ja vidim i iščitavam iz ove Informacije, nema. Ja postavljam pitanje – da li je logično, ima li smisla da se nuklearni otpad iz nuklearne elektrane Krško smjesti u dvorište lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini? Lokacija Trgovska gora, lokacija Čerkezovac su najbliže gradovima u Bosni i Hercegovini, svega 4 km od centra Općine Novi Grad. Nedopustivo je da se, pa mogu slobodno reći, na veoma blag način toleriraju dosadašnji postupci. Ja mogu ovdje nabrajati niz dokumenata, jer pratim ovu aktivnost igrom slučaja od 2000. godine, ali mi vrijeme ne dozvoljava jer imam i prijedlog zaključaka. Stoga želim reći da je u ovom dijelu, u ovoj Informaciji trebalo navesti kojim normama iz ESPO konvencije, te kojim normama iz Arhuške konvencije, te kojim normama se trebalo i moglo reagirati da bi se interes lokalnih zajednica i Bosne i Hercegovine zaštitio, odnosno da bi se 21 zaštitilo zdravlje i život građana na ovim područjima? To niste naveli, mada navodite sve međunarodne instrumente koji su mogli biti korišteni. I dalje zaključujete, kada se u cjelini uzmu u obzir odredbe ovih međunarodnih instrumenata nadležnim organima iz Bosne i Hercegovine, a prije svega stručnjacima iz oblasti radicione i nuklearne sigurnosti, te zaštiti okoliša, mora se omogućiti da učestvuju u konsultacijama sa nadležnim organima Republike Hrvatske. Ko treba omogućiti? Tko je trebao ovo omogućiti? Kako je trebalo djelovati? Ja mislim da je to trebalo biti u ovoj Informaciji. To je ono što sam ja tražio. To je ono što je konkretno spram aktuelne situacije i postupka koji se vodi u Republici Hrvatskoj. Ako znate odgovore na ova pitanja ja bih vas molio da ista podijelite ovom Domu da vidimo tko je odgovoran za nečinjenje ili činjenje onoga što je trebalo konkretnije i daleko odgovornije uraditi da bi se zaštitio interes lokalnih zajednica. Također navodite da nije teško pretpostaviti da će se lokalne zajednice u Bosni i Hercegovini usprotiviti odlaganju radioaktivnog i nuklearnog otpada. Već sam rekao, postoje zvanični dokumenti rezolucije koje su lokalne zajednice donijele. Najnoviji zahtjev od 8 općina je upućen svim institucijama i organima u Bosni i Hercegovini i mi tražimo da se djeluje po tim zahtjevima lokalnih zajednica, odnosno da se njihov stav uvažava, procjenjuje i na jedan primjeren način dostavlja nadležnim organima u Republici Hrvatskoj. Navodite da je i Agencija protiv odlagališta. Čestitam vam. Ali nažalost niste ničim potvrdili, jer ja ne vidim da ste naveli i jednu konkretnu aktivnost kojom se predložena lokacija osporava. Nama su sada potrebne hitne i konkretne reakcije nadležnih organa i institucija Bosne i Hercegovine u skladu sa međunarodnim konvencijama, kako bi osporili smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada u Vojno skladišnom centru Čerkezovac ili drugoj mikro lokaciji na tom području. Ne trebaju nam stavovi već stručno i pravno utemeljena reakcija. To je ono što je sada potrebno, to je ono što tražimo, to je ono što traže građani sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine.
Vrijeme.
Također ste naveli u svom završnom dijelu ove Informacije da je vaš prijedlog da Parlamentarna skupština BiH u formi svojstvenoj za taj vid odlučivanja izrazi prema Republici Hrvatskoj najoštrije protivljenje za lociranje ... u Trgovskoj gori u Općini Dvor ili na bilo kojoj drugoj lokaciji u blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom. Ali niste naveli kako. Znači, mi trebamo proučavati kako ćemo koristiti međunarodne instrumente
Vrijeme.
da bi mogli reagirati. Ja moram, predlažem zaključke koje sam dostavio u pisanoj formi. Ako je potrebno da ih iščitam, to su dva zaključka, svaki zaključak ima ...
Da vidim, dostavili ste, hvala Vam lijepo. Vrijeme je isteklo, zaista ne možemo dalje da tolerišemo. Replika, gospodin Saša Magazinović. Izvolite. 22
Ja sam prvo odustao od diskusije. Kolega Emrić se temeljito pripremio i mislim da nema potrebe da ponavljamo neke stvari. Ono u čemu se slažem sa njim jeste da je naslov Informacije pogrešno formulisan i da on ustvari prejudicira da će se desiti ono za šta mi ovdje koncezusom smo protiv. Ali ono što se ne slažem sa njim je njegova blaga konstatacija da je iznenađen sa nekim od formulacija u ovoj Informaciji. Ja mislim da je to preblago, ja sam šokiran, posebno dijelom teksta gdje kaže da nije uredu da se odlaganjem tako opasnog otpada dovodi u opasnost stanovništvo. Mislim, kakva je ovo formulacija – nije uredu? Posebno u nastavku gdje kaže – imajući u vidu da stanovništvo od toga nema nikakve benefite. Šta, bilo bi uredu kad bi stanovništvo imalo benefit, da nam isporuče nuklearni otpad, ali da nešto, ko biva, plate, jel'? Ja sam stvarno šokiran s ovim. Onda kaže da je stanovništvo oko Trgovske gore, kako u Republici Hrvatskoj tako i u Bosni i Hercegovini u potpunosti nenaviknuto da živi u blizini tako opasnog otpada. Tek je ovo jak argument. Čuj, nenaviknut. Nema govora da bude nuklearni otpad na granici s Bosnom i Hercegovinom. Tačka. Ne, kod nas su razlozi to što je stanovništvo nenaviknuto, zato što nemaju benefit od toga. I posebno katastrofalna rečenica koja, čak i daje tačna ja je nikad ne bi stavio u svoj izvještaj, bilo bi me stid, gdje kaže da mi kao nadležni organ, Agencija koja nas informiše, koji je trebao biti prvi obaviješten, došli do informacija putem sredstava informisanja. Kontrolišem se zato što je ovo Parlament da ovo slobodno prokomentarišem. Dakle, šta treba biti zaključak, ispred Agencije, da se zahvalimo medijima što rade posao Agencije. A hoće li staviti onda dole sljedeći zaključak – dio sredstava koji mi dobijamo iz budžeta prosleđujemo medijima da dalje nastave raditi naš posao. Čuj, ljudi saznali iz medija, ne razumijem stvarno.
Dobro, hvala. Gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Ja ću naravno kratko ne želeći da osporim ovo što su kolege do sada kazale u vezi sa samim načinom izražavanja u ovoj Informaciji, zaista treba gledati da se što je moguće, ovaj, i na kraju krajeva evo kolege su baš dobro oslikale stanje. Međutim mi smo o samom stanju govorili više puta i u više navrata ovdje u Predstavničkom domu i na Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost predložili smo zaključke koji su po meni veoma prihvatljivi iz prostog razloga što oni potpuno jasno i nedvosmisleno definišu koje su to institucije nadležne za koji dio posla. Zato bih ja posebno želio da istaknem da su ovi zaključci nešto što je, po meni, apsolutno prihvatljivo, s tim što bih svakako ovim zaključcima mogao da se doda jedna obaveza koja ne bi bila uopštena u smislu, kako je to kolega Emrić predložio, a to je da pravovremeno se informiše Predstavnički dom. Ja bih dao obavezu Vijeću ministara da mora svako određeno vrijeme da podnese informaciju u vezi s ovim aktivnostima. Postavlja se pitanje da li će to pravovremeno biti ovako ili onako, tako da ne bi bilo dileme kada i na koji način treba da bude informisan Predstavnički dom. Dakle, vrlo kratko, smatram da u ovoj našoj Agenciji ima dovoljno, i zaista oni ljudi koji su došli u ime Agencije da nam predstave ovu problematiku su, očito je, potpuno nedvosmisleno, upućeni u ovu problematiku, bar prema onome što sam ja mogao da čujem na ova moja dva uva ili uha, tako da ja vjerujem da će i one nadležne državne institucije koje su, prema zaključcima Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, dobile obavezu šta sve treba da urade u vezi sa 23 konvencijama i drugim obavezama, uraditi svoj posao kako bismo imali aktivnu poziciju. Sve ostalo bi bilo praktično, evo da kažem nešto što neće biti praktično realizacija obaveza Bosne i Hercegovine, a ja vjerujem da svaki stanovnik u Bosni i Hercegovini neće podržati da bilo kakva vrsta ovakve aktivnosti se provodi na bilo kom dijelu neposredno uz granice Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa znate šta, ovdje sad se nema, mnogo toga je rečeno, pa evo neću ja oduzimati vrijeme, ali u cijelosti se slažem sa svim ovim što je ovdje izrečeno. Međutim, ja bih možda samo govorio o jonizirajućem zračenju, nuklearnom zračenju u ime sigurnosti, a ne Izvještaj o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Činjenica je da monitoring u Bosni i Hercegovini se po ovom pitanju ne vrši. I ovo je jedan incident na koji mi imamo reakciju. I sljedeći put ćemo opet imati reakciju ukoliko se pojavi nešto slično, ali opet kao incident. Dakle, mi nemamo sistemski riješeno ovo pitanje, ovu problematiku. Postoje i druge vrste zračenja koje su prisutne u industrijskim regionima, recimo u Tuzli ili Tuzlanskom kantonu, ali o tim stvarima se jednostavno u ovakvim izvještajima agencija ne govori ili bar ne govori dovoljno da bi svijest ljudi bila na potrebnom nivou, da znamo koja je to opasnost sa kojom smo mi suočeni. Ja zaista molim da, i apelujem na sve institucije, da ova posebna Agencija ili postoji ili ne postoji. Ako postoji, ona treba da u cijelosti funkcionira sa osnovnom zadaćom, a to je da ovo ne bude incident, nego da bude sistematsko praćenje i reakcije na svaki problem koji se tim povodom pojavi. Jer ovako ovo kako mi sada govorimo, imamo naknadne reakcije a postoje tu instrumenti na osnovnu kojih se može reagirati, i EU koja postoji, ne dozvoljavaju se investicije za mnogo manje stvari ukoliko okolina, ukoliko ljudi iz tog područja nisu zadovoljni sa tom namjerom da se tu investira u tom području, pa tako i ovdje postoje mogućnosti da se interveniše ukoliko Bosna i Hercegovina smatra obavezu, a mislim da bi smatrala svojom obavezom tu reakciju, da se ukaže na opasnosti koje su prisutne od skladištenja radioaktivnog otpada. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Prvo dužno izvinjenje, ja sam jako kasnio a kasnio sam iz objektivnih razloga, majku sam smjestio u bolnicu. Tako da se nadam da me razumijete. O ovoj temi ja sam govorio na jednoj od prethodnih sjednica i vrlo široko elaborirao ovaj problem. Zahvaljujem se kolegi koji je sada spomenuo djelić onoga što sam govorio jer sam naveo i neuralgične tačke po cijeloj Bosni i Hercegovini koje mogu biti nešto što će jako loše 24 zvoniti, dati jako loš glas, i činiti da nam stanovništvo bude izloženo nečemu što jako loše utiče na njegovo zdravlje. Ono što nisam tada govorio sada ću spomenuti. A ljekari šute. Na kojim područjima su najveći broj oboljelih od koštanih bolesti ili ono što se zove rak kostiju? Na kojim prostorima? Zašto je to baš prostor recimo okoline Kaknja, zašto je to baš prostor odakle je ovaj moj kolega, Tuzle, zašto je, i ja ga dalje neću nabrajati jer sam tamo nabrojao sve neuralgične tačke. I kao da se neko pravi lud. Postoje živi ljudi, i ja sam ovdje naveo ne želeći sebe opterećivati, ali dajući im samo imput, informaciju da stojim na raspolaganju, da sam bio direktor Instituta za ispitivanje protivpožarnih uređaja i sistema gdje su i ovi javljači. Vidite one gore javljače, jonizirajuće požare, eno ga gore iznad nas. I da znam svako mjesto u Bosni i Hercegovini gdje su oni odlagani. To nije kako se kaže nekoliko desetina, to su desetina hiljada, desetina hiljada, u kojim jamama, gdje, kada su vremenski odlagani, koliko je vrijeme poluraspada i da ne govorim sve. Posebno je ono što se zove medicinski, od kobaltnih bombi pa na dalje. I to je bio domen zaštite preko ovog Instituta i uklanjanje i skladištenje. Ukoliko se desi ovo što je naumila Republika Hrvatska, onda to nije šamar Bosni i Hercegovini, to je šamar svakom građaninu Bosne i Hercegovine. Zato što oni koji vode ovu zemlju, ili ništa ne znaju, ili su potpune analfabete iz ove oblasti, ili su licemjeri i zlonamjerni, ili imaju i oni neki lični interes. To je ono, Fehime moj, što mi kažemo korupcija, je li tako? Jer je prosto nevjerovatno da se ovako volontaristički pristupa problemu koji je od vitalnog značaja za stanovništvo. I ja mom kolegi Emriću kažem – jako se varate ako mislite da je to samo taj obuhvat, jer zaboravljamo podzemne vode, kako one idu, kako se one kreću prema Uni, na koji način one idu pod zemljom i tako redom. Tako da je to širi obuhvat koji će biti onečišćen nečim što je od vitalnog značaja za zdravlje, prije svega, građana tog prostora. Očito oni koji su naumili da postave depo ili skladište, uskladištenje, su dobro proučili sistem podzemnih voda i odvodnju. I ono sigurno ne ide prema njihovoj državi, nego ide prema Bosni i Hercegovini. To je krucijalno pitanje. Kako je moguće da Komisija nije uzela geološku kartu i to ima sve na geološkoj karti Bosne i Hercegovine? Znači ja sam je uzeo, pogledao i odvodnja ide sva prema nama, ... taj kameni sediment, itd., i sve lijepo blago ode u Bosnu. Mi to očito zaboravljamo. Izgleda da mi ne želimo štititi svoju zemlju i svoje građane. Izgleda da mi želimo se dodvoravati svakome na ovom svijetu. Ovo me podsjeća i na Rezoluciju o Sutorini. Ovo me podsjeća na Aerodrom Bihać, ovo me podsjeća, i da ne nabrajam. Mi ćemo klečati, drugi će nas gaziti, nebismo li mi nešto ušićarili. Šta smo to ušićarili? Razorenu zemlju, razorene ljude i odlazak mladih ljudi iz ove zemlje. Ovako nastavimo li bićemo zemlja starih i prazan prostor. Kao što je i sad Hercegovina prazan prostor, kao što je Posavina prazan prostor, kao što se vozite kilometrima, desetinama kilometara kroz šikaru, prazan prostor. Mi smo zemlja po površini veličine Holandije. Holandija ima 18 miliona stanovnika, mi imamo eto, neka bude, daj Bože četiri. Šta je nama? Imamo li mi namjeru ovu zemlju napraviti zemljom ili ovu zemlju napraviti nečim što je apsolutno crno i bezperspektivno. Ovakvi izvještaji vode ka crnom i bezperspektivnom. Hvala.
Hvala Vama. Ko dalje želi da govori? Gospodin Jasmin Emrić replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 25 Želim dopuniti kolegu Backovića sljedećim. Ja ovdje imam akt Rudarsko-geološkog građevinskog fakulteta iz Tuzle koji je 14.03.2001. godine upućen Vijeću ministara, premijeru Vlade Federacije BiH, premijeru Vlade Republike Srpske. U ovom aktu oni navode svoju ad hoc analizu koja ukazuje na nedorečenosti ili hotimične previde u postupku vrednovanja lokacije kod odabira lokacije za odlagalište radioaktivnog otpada Trgovsku goru. Pod jedan – geologija i seizmika, vidljiv je predpostavljeni rasjed a koji nije uzet u obzir. Dalje, površinsko, za površinsko odlagalište najpovoljnije su matične stijene, matične stijene glinene gornjeg poliocena i kvartara, te neorgeni lapori. Na osnovu dostupnih inžinjersko-geoloških parametara prostor Trgovske gore i slivovi rijeke Žirovnice karakterišu matične stijene, paleozolika sa nizom aktivnih klizišta, tj. područje je sklono klizanju. Geologija i hidrogeologija – sliv površinskih voda sa tog područja gravitira rijeci Žirovica i Ljubina koja se ulijeva u rijeku Unu kod Dvora, čime je čitav sliv potencijalno ugrožen. Prema usvojenim kriterijima svako područje gdje je kumulativna gustoća naseljenosti u polumjeru od 20 km od lokacije odlagališta veća od 80 stanovnika na kilometru kvadratnom, isključuje se iz svih opcija razmatranja, pa se navodi da je gustoća stanovništva na području općine Bužim 131 stanovnik po kvadratnom kilometru, za općinu Velika Kladuša 154 stanovnika po kvadratnom kilometru. Isto tako, napominje se u ovom aktu, da potencijalno ugroženo područje potencijalno odlagalište radioaktivnog otpada obuhvata samo 1/8 površine Republike Hrvatske i 7/8 teritorija Bosne i Hercegovine. Posebno se ovim aktom upozorava i naglašava da pravac globalnih vazdušnih strujanja je od zapada ka istoku, tj. prema teritoriji Bosne i Hercegovine i duž Unsko-sanske doline. Takođe ovim aktom profesori i doktori, njih osam, koji su se potpisali u ovom aktu, su na raspolaganju Vijeću ministara i svim ostalim institucijama da stručno i kvalitetno sudjeluju u postupku ocjenjivanja predložene lokacije. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović. Izvolite, dvije minute su za repliku da znate.
Neću ja ni minut. Zahvaljujem se gospodine Emriću, međutim ovo što su oni Vama napisali, evo ja Vama sad tvrdim, postoji u dokumentima iz 1982. godine, kada je rađena ukupna geološka karta sa Ružama vjetrova Bosne i Hercegovine, i svaki ovaj djelić koji ste Vi sada rekli, ja sam maloprije rekao, čuli ste, da postoji geološka karta, da je sliv voda prema Uni, da se, znači, oborinske vode sabiraju zbog sedimentnih stijena i idu i teku prema Uni, nadam se da ste čuli, i ja to znam, i ja sam to jednom već rekao. I samo da su ovi iz ove, ko je ovo pisao, uzeli zapisnik sa te sjednice i pročitali ono što sam rekao, mogli su ono prepisati i ne bismo mi o tome razgovarali. Očito im je teško da pročitaju šta mi ovdje govorimo. I, gospodine predsjedavajući, ne bi bilo loše, a to će biti jedan od mojih prijedloga za narednu sjednicu, da svaki ministar, svaki zamjenik ministra, svaki pomoćnik ministra, svaki direktor, bilo koje institucije, agencije, direkcije, dobijaju zapisnike sa ovih sjednica. Jer imam osjećaj da se mi ovdje igramo gluhih telefona i da pričamo sami za sebe. Hvala.
Hvala Vama. 26 Ko dalje želi da govori od zastupnika? Želi li predstavnik Agencije nešto da kaže? Gospodin Mirsad Đonlagić, je li greška ili?
Samo da vam kažem nešto. Ovo više po ko zna koji put upozoravam. Evo, mi ćemo sada izaći, kvoruma ionako nema, mi ćemo sada izaći jer mi od početka kako je počeo da radi ovaj Parlament obezbjeđujemo kvorum svojim prisustvom na sjednicama. Mi apsolutno razumijemo da neko ima potrebu da izađe, ali da izlazi broj toliki koji onemogućuje daljnje funkcioniranje Parlamenta, to apsolutno ne razumijemo. Mi ćemo izaći dok se ne obezbjedi kvorum.
Kakvo je stanje sada, koliko imamo ljudi? Molim službe da, dakle, pauza je 5 minuta, nemojte izlaziti iz sale nigdje, obavijestite zastupnike da uđu u salu. Počećemo sa radom kada budu 22 zastupnika u sali. Molim vas da odmah reagirate, obavijestite sve zastupnike koji nisu u sali da uđu u salu, klubove. Nastavljamo sa radom, imamo kvorum u sali. Molim vas da, dakle, od zastupnika se više niko ne javlja za riječ. Ja sada pitam, da li ima potrebe da direktor, hoćete li govoriti nešto? EMIR
/nije uključen mikrofon/
Izađite za govornicu, važna je ovo tema, hajte Vi, imamo mi vremena za to, molim Vas kažite vi šta imate. Izvolite, predstavite se, kažite funkciju i kažite šta imate. Izvolite.
Poštovane poslanice, poštovani poslanici, poštovani predsjedavajući. Emir Dizdarević, Državna regulatorna agencija za radijacijsko-nuklearnu sigurnost, direktor od 01.11.2011. godine. Jako mi je drago što su učešća uzeli poslanici i postavili pitanja oko ovog veoma važnog pitanja za značaj Bosne i Hercegovine, a radi se o namjeri izgradnje nuklearnog objekta na samoj granici sa Bosnom i Hercegovinom. Državna regulatorna agencija je čula iz medija, ali je tek zvaničnu informaciju dobila kada je upitala Republiku Hrvatsku o Zajedničkoj konvenciji, o sigurnom zbrinjavanju potrošnog goriva i sigurnom zbrinjavanju radioaktivnog otpada da je ta lokacija na Trgovskoj gori još uvijek aktuelna i da je to jedina lokacija u Republici Hrvatskoj gdje oni mogu da izrade, da urade takav objekat u koji bi prvo smjestili radioaktivni otpad koji posjeduju sada a poslije nuklearni otpad po razgrađivanju nuklearnog objekta u Krškom. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ministar Šarović je uputio pismo ministru Zmailoviću i dobio je odgovor 04. svibnja 2015. godine u kojem se Bosna i Hercegovina informiše da su tek početne aktivnosti i da će Bosna i Hercegovina biti uključena u 27 sve aktivnosti, ako se bude radilo o Trgovskoj gori. Mi smo uputili ovo pismo, takođe koje je u materijalima, nadam se došlo poslanicima cijenjenim i poslanicama. Što se tiče našeg reagovanja, cijenjenom poslaniku Emriću, našeg reagovanja u Beču, prvi put smo imali mogućnost da prisustvujemo preglednom sastanku po Zajedničkoj konvenciju o zbrinjavanju radioaktivnog otpada istrošenog goriva i prvi put je Bosna i Hercegovina imala šansu da zvanično postavi pitanje u vezi ove namjene. I svakako smo dobili odgovor da je to tek početak, da oni razmatraju tu lokaciju i da nisu urađene nikakve istraživačke aktivnosti koje je potrebno uraditi. Po ovoj Konvenciji veoma je bitno da takav objekat ne ugrozi stanovništva. Bitno je izgraditi cjelokupnu i sveobuhvatnu studiju koja će utvrditi sve moguće štetnosti, a prije svega geologija tla i podzemne vode, što iz nekih prethodnih analiza i studija govori da ova lokacija nikako ne dolazi u obzir. Mi kao Agencija svakako od prvog dana smo protiv ove lokacije i oglasili smo se u našoj mogućnosti koliko smo bili, a svakako smo informisali i ministarstva i Parlamentarnu skupštinu BiH i preko Komisije za odbranu i sigurnost. Da li je logično da se nuklearni otpad nuklearne elektrane Krško smjesti uz granicu? Svakako da nije logično. To je ja mislim stav svih stanovnika Bosne i Hercegovine, ali Republika Hrvatska kao suverena država na svojoj teritoriji nastoji da izgradi takav objekat. Ovdje je u pitanju i veliki biznis, što postoje veliki novci koji se odvajaju za ovakav objekat, iz nuklearnog objekta Krško, tako da mislim da svi zajedno moramo biti veoma oprezni, od samog početka se aktivno uključiti, sa najboljim našim stručnjacima, a ako bude trebalo angažovati i renomirane svjetske stručnjake iz Evrope, iz razvijenih zemalja koje imaju takve objekte. I to je isto jedan od ovih zaključaka, kada se komisija formira ova, da vidimo s čime mi raspolažemo, šta imamo od bivših analiza, studija, a šta će biti od novih koje će se raditi za ovaj objekat. Što se tiče ESPO i Arhuške konvencije, nadležnost je, znači, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i u ovom procesu smo ustanovili da nije ratifikovan protokol Espo Konvencije koji je jako bitan da bi Republika Hrvatska u samom početku obavijestila Bosnu i Hercegovinu o namjeri izgradnje ovog objekta, kako bi se Bosna i Hercegovina uključila aktivno u namjeravanu lokaciju. I naš je stav u svakom slučaju da Republika Hrvatska odustane od te lokacije kako ne bi ni došlo do istraživanja, znači, i geoloških i namjere sa se pravi takav objekat, radi ovog razloga koji smo naveli u ovoj Informaciji, a to je namjera da se pozatvaraju ... objekte u Krškom, radi geološki ... da se smjesti potrošno nuklearno gorivo koje je ustvari visoke aktivnosti. Što se tiče lokalne zajednice, mi smo dobili iz Hrvatske dopis iz lokalne zajednice, koja se protivi i iz Bosne i Hercegovine. Stav zemalja, 69 zemalja po ovoj Konvenciji je da se, i po Evropskoj konvenciji o sigurnom zbrinjavaju radioaktivnog otpada i nuklearnog gorivam, to je 2011/70, da bez saglasnosti lokalne zajednice nema izgradnje ovog objekta. I koliko imamo informacija u ovom momentu, ni Republika Hrvatska, lokalna zajednica u Dvoru na Uni nije za izgradnju ovog objekta. Rade se razna lobiranja, s tim da se nude razni benefiti, razne povoljnosti za stanovnike i Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost je angažovao profesionalnu PR Agenciju i direktno Vladu Republike Hrvatske koja im pomaže u ovom slučaju, znači, kako bi eventualno izlobirali lokalnu zajednicu da pristane na izgradnju ovog objekta. Što se tiče konkretnih aktivnosti iz naše nadležnosti, mi smo evo pokrenuli ove aktivnosti i svakako smo stalno u kontaktu sa Internacionalnom agencijom za atomsku energiju, gdje sam isto dobio informaciju, tokom ovog sastanka, od inspektora za ... iz Nuklearne agencije za atomsku energiju, da Internacionalna agencija sve budno prati i da ima informacije sve u vezi 28 namjere Republike Hrvatske. Mi kao delegacija svima smo prezentovali ono što je Republika Hrvatska u svojoj prezentaciji izostavila, a to je bilo da se Trgovska gora nalazi samo dva kilometra zračne linije od udaljenosti sa Bosnom i Hercegovinom. Oni u svojim prezentacijama nisu locirali, niti su pokazali tačnu mapu gdje je namjeravana lokacija na kojoj bi oni uspostavili, znači, svoj objekat koji bi mogao da preraste poslije. Što se tiče pitanja poštovanog poslanika Magazinovića, ja se slažem da je možda naslov malo konfuzan, da ga trba promjeniti, ali svakako vjerujte da mi smo jedna mala agencija koja je tek 2009. godine počela da radi, iako je Zakon iz 2007. godine, i dolazi vjerovatno i do nekih grešaka, možda nešto najbolje ne shvatimo. Što se tiče benefita, možda smo se pogrešno shvatili, Slovenija – Hrvatska, radi se o tome da su procjene neke svakog nuklearnog objekta u kome se proizvodi električna energija da odlagalište košta 30% od vrijednosti objekata, a znate da se tu radi o desetinama milijardi eura za te objekte. Tako da je i veliki biznis je danas u svijetu oko smještanja tog potrošenog goriva. Na benefite se je mislilo, to je ono što imaju sada u Sloveniji stanovnici koji žive u okolini Krškog i svakako onaj benefit koji ima Republika Hrvatska kroz dobijanje 50% električne energije iz nuklearnog objekta u Krškom, a to vam je ustvari kao kada rade svi blokovi u Kaknju. Neminovnost stanovništva da živi, stanovništvo je samo izrazilo svoje negodovanje, a s obzirom i na njihovu edukaciju do sada u vezi nuklearnih objekata, nuklearnog materijala i radioaktivnog otpada, smatramo da svakako ne treba graditi takav objekat u toj blizini. Što se tiče poslanika cijenjenog gospodina Borića(?), već smo na Komisiji za odbranu i sigurnost malo više razmatrali, pa možda ima više informacija gospodin Borić(?) od ostalih. Što se tiče gospodina Đonlagića cijenjenog poslanika, mi smo u ovoj godini tek na budžetu dobili 50.000 KM da krenemo sa sistematskim monitoringom radioaktivnosti u životnoj sredini. Koliko mi je poznato Tuzla, Kakanj, u Federaciji BiH elektroprivrede su dužne da rade znači u šljaki i uglju, što naš ugalj svakako sadrži u sebi urana i da rade analize na radioaktivnost, s tim da im sada, koliko mi je poznato, radi Veterinarski fakultet u Sarajevu, koji ... analize, ali svakako to treba i dalje proširiti na zrak, vodu, što ćemo mi ove godine uraditi u ovim sredstvima koje imamo. Što se tiče gospodina Zaima Backovića, drago mi je da imamo cijenjenog poslanika koji ima mnogo više informacija od nas u Agenciji i svakako ćemo dalje sarađivati. A i dan danas se vodi računa kako se skupljaju dojavljivaći požara sa mericijem 241 i kako se to smješta, ali u ovom momentu možda je naš problem što još uvijek nemamo centralno skladiše radioaktivnog otpada kojim bi gazdovao operator kojeg bi naša Agencija licencirala i bez ikakvih problema i kobalt 60 i europij 152-154 za radioaktivni gromobran koji se rastavljaju, sigurno zbrinjavali i smještali u takav objekat. Oko ovih podzemnih voda, to će svakako stručnjaci geologije, ako dođe do te namjere, tražiti da ospore po ovim nalazima i budućim nalazima namjeru izgradnje na ovoj lokaciji ovakvog objekta. Drago mi je isto cijenjeni poslanik Emrić što je napomenuo da ima Rudarskog fakulteta iz Tuzle. Mi smo svakako u namjeri, kao što sam već rekao, da angažujemo sve naše snage, a akto treba imamo obećanje i od Švedske da nekog od njihovih stručnjaka iz ove oblasti angažujemo, ako dođe do toga, ali ja se nadam da neće doći da treba. I što se tiče još ovo iz 1982. godine, svakako oko ove lokacije dugo ima priče, Moslavačko-sisačka županija je ostala u prostornom planu iz 2001. godine, ali ono je, evo ponovo ću ponoviti, prvi zvanični dokument u kojem se je reklo da ova lokacija se namjerava iskoristiti za izgradnju ovakvog objekta. To je bio ... ovoj našoj Konvenciji kada smo postavili direktno Republici Hrvatskoj, znači, da djelujemo. Ja vam se zahvaljujem na strpljenju. Ako još nešto ima da ja mogu odgovoriti. 29
Hvala Vam lijepo. Riječ je tražio predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zamjenici, uvažene zastupnice i zastupnici, gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Mislim da o ovoj izuzetno važnoj temi koja bi kroz prekogranični uticaj, ako bi bila realizirana od strane Republike Hrvatske, imala pogubne i nesagledive posljedice na stanovnike Bosne i Hercegovine u tom području, treba neke stvari kazati krajnje korektno, vrlo otvoreno i vrlo jasno, da ne koristimo uopće izraze koji govore cijelo vrijeme u kondicionalu. Dakle, Vijeće ministara je do sada i u budućnosti će iskoristiti sve ono što jeste u našoj nadležnosti da onemogućimo i spriječimo ovakve potencijalne namjere da se na granici sa Bosnom i Hercegovinom izradi odlagalište nuklearnog otpada, jer to bi bio jedini primjer u Evropi, pa i u svijetu, da se odlagališe nuklearnog otpada pravi i formira na tako velikoj udaljenosti od mjesta gdje je taj otpad i nastao. Dakle, do sada je Vijeće ministara uradilo ono što jeste u našoj nadležnosti i u kapacitetu. I na bazi informacija koje imamo do ovoga momenta Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je uputilo zahtjev, odnosno obratilo se Ministarstvu zaštite okoliša i prirode Republike Hrvatske sa zahtjevom da nam dostave sve relevantne informacije o aktivnostima, saznanjima i mjerama koje Republika Hrvatska poduzima vezano za planove za izgradnju odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora. Od Hrvatskog ministarstva, odnosno Ministarstva zaštite okoliša i prirode Republike Hrvatske smo dobili odgovor da postupak strateške procjene uticajan na životnu sredinu za nacionalni program provođenja strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada još uvijek nije započeo u Republici Hrvatskoj, te da spomenuti nacionalni program, na koji se poziva na bazi kojeg bi trebala formirana i definirala lokacija, još uvijek nije ni izrađen. Međutim, ono što je izuzetno važno jeste činjenica da po Espo Konvenciji nije data mogućnost pogođenoj strani, a to je u ovom slučaju Bosna i Hercegovina, da direktno zaustavi potencijalnu namjeru druge strane u mogućoj implementaciji projektne aktivnosti koja bi eventualno mogla imati prekogranični uticaj, a to bi u ovom slučaju bili općina i stanovnici unutar Bosne i Hercegovine. Prema tome, mi ćemo uraditi, kada govorim o Vijeću ministara, u ovom smislu nekoliko bitnih koraka. Pripremićemo dokumente kako bi ratificirali Espo Konvenciju koju nažalost Bosna i Hercegovina do sada nije ratificirala, koja nam onemogućava da budemo aktivan učesnik kao pogođena strana u ovome procesu, a kada je ratificiramo, onda ćemo, ako prethodno to ne budemo mogli dogvoriti diplomatskim, ili međudržavnim putem, ili formiranjem neke međudržavne komisije koja bi vodila aktivnosti na realizaciji ovoga projekta, onda ćemo to naravno morati uraditi u skladu sa članovima 5., 15., i drugim članovima Espo Konvencije i pokrenuti spor, odnosno međudržavni spor po pitanju definiranja i lociranja deponije nuklearnog otpada na granici sa Bosnom i Hercegovinom. Dakle, potpuno pratimo ovu situaciju, smatramo je izuzetno važnom. Vijeće ministara je u fazi formiranja jedne komisije koja će biti sastavljena od predstavnika različitih subjekata vezanih za ovu temu, koja će aktivno i redovno pratiti situaciju i dešavanja, planove i aktivnosti Republike Hrvatske, biti u stalnom kontaktu sa Ministarstvom zaštite okoliša i prirode Republike Hrvatske i naravno u konačnici realizirati cilj, a to je onemogućavanje formiranja takve deponije na granice sa Bosnom i Hercegovinom jer, ponavljam, to nije u skladu niti sa Espo 30 Konvencijom, niti sa pozitivnom praksom formiranja takvih deponija koje se uvijek lociraju blizu objekata gdje je takav nuklearni otpad i nastao. Dakle, zaista potrudićemo se u skladu sa našim međunarodnim kapacitetima i konvencijama da ne dozvolimo formiranje ovakve deponije na granici sa Bosnom i Hercegovinom.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući Vijeća ministara. Nije uobičajeno da imamo raspravu nakon što predsjedavajući Vijeća ministara da završno izlaganje, a pitao sam vas ima li iko od zastupnika potrebu da govori. Emriću, gospodine, ako insistirate, ja ću Vama dati riječ. Izvolite, samo da znate da nije uobičajeno. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Veoma kratko. Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara na praćenju ovog postupka, ali ovaj postupak toliko brzo traje da ga treba brže pratiti. Jer, već je donešena odluka o započinjanju postupka strateške procjene utjecaja na okoliš Nacionalnog programa provedbe Strategije za zbrinjavanje radioaktivnost otpada istrošenih izvora istrošeog nuklearnog goriva od strane Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske, 02. juni 2015. godine. Objavljena je informacija od strane Zavoda na web stranici njihovoj gdje se pobrojavaju institucije i organi koji će biti pozvani na razgovore oko lokacije. Ministar zaštite okoliša i prirode Republike Hrvatske je naveo da postupak tada nije bio započeo, a to je bilo 04. maja 2015. godine, ali nije naveo da je Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost pokrenuo postupak 26. marta 2015. godine. Ovo je dokument koji to dokazuje, gdje se poziva lokalna zajednica Općina Dvor na sudjelovanje u ocjeni, na sudjelovanje u postupku ocjene i odobrenja pogodnosti lokacije za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada u vojno skladišnom kompleksu Čerkezovac. Tako da treba hirno reagirati, jer je po ovoj informaciji koju je objavio Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost rok od 30 dana da se dostave pitanja za stratešku procjenu. I mislim da se na bazi konvencija može, prije svega Arhuške konvencije, može reagirati i dostaviti ono što ima i javnost u Hrvatskoj, a potpisan je ... Protokol takođe samo da se, znači Ministarstvo vanjske trgovine obavijestilo je Ministarsvo vanjskih poslova 06.02. da je potpisan ... Protokol. Hvala lijepo.
Hvala vam gospodine Emriću. Na ovaj način mi smo zaključili raspravu. Gospodin Backović je imao diskusiju, ovo je pogreška na monitoru. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Šta tražite sada, repliku je li? ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] 31
Izvolite naravno, izvolite.
Neću vas, kao što sam rekao i prošli put, jednu minutu najviše. Osjećam se kao zastupnik/poslanik ili kao čovjek koji je ovdje jako ružno, jer mi se drže predavanja o nečemu što je trivijalno a ne upušta se u suštinu problema. To da košta 30%, znam ja odlično koliko košta investicija, ali ta investicija u Hrvatskoj neće biti ni 3%, zato što se koristi unaprijed napravljeno vojno skladište bivše JNA, koje je pod svim standardima neprimjereno za slaganje ovakve vrste otpada. Tako da mi nemojte, nemojte nam držati predavanja. Ja vama predlažem da vi uđete u suštinu problema. Šta će oni praviti, neće praviti, ne tiče me se. Mene se tiče moja zemlja i uticaj na moju zemlju. Ovakva trivijalnost stvarno imam osjećaj kao da je nešto što namjerno čini da smo eto mi ovdje nenačitani, neobrazovani, mi ovdje ništa ne znamo. Ja vama predlažem da vi koristite znanje ovih ljudi, ovi ljudi ovdje puno znaju. Život je iza nas, a ne da nam držite eh eto, pa onda javljač ovog tipa, javljač onog tipa. Koliko javljača ima u kakanjskim rudnicima? Koliko ga ima u Livnu, koliko ga ima u Kreka Banovićima? Koliko ih ima? Dajte, recite mi. Zna li iko koliko ga ima u mostarskom rudniku? Da ne nabrajam. To su stvari kojima oni treba da se bave. Oni su plaćeni za to.
Hvala vam lijepo. Molim vas lijepo, čovjek je korektno iznio šta ima za govornicom. Ja mislim da je bio vrlo korektan.
Ako ne zna onda neka šuti.
Pa nemojte tako gospodine Backoviću, ne znamo mi koliko ko zna samo na osnovu jednog iskaza, jednog govora. Ostavite ljude neka. Hvala vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na, prije nego što pređemo na 14. tačku dnevnog reda pozivam Dom da se izjasni da spojimo, dakle, tačke od 14. do 16. Pripremite se za glasanje. Ko je za to spajanje, protiv ili uzdržan neka glasa. Glasajte sad. Dakle, sa 30 glasova za, bez protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, spojili smo tačke od 14. 15. i 16., je li tako. Ad. 14. – Ad. 16 Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2, Ugovora o garanciji i Okvirnog sporazuma Otvaram raspravu sada povodom tih tačaka dnevnog reda. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. 32 Prelazimo na tačku 17., to je, Ad. 17. Prijedlog zaključka poslanice Diane Zelenika da se zatraži informacija o članstvu poslanika i delegata u komisijama, radnim grupama, delegacijama i drugim tijelima osnovanim od strane Parlamentarne skupštine BiH, odnosno njeni domovi
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala vam lijepo. Ovo je, dakle, prijedlog zaključka da Dom zatraži zaključkom informaciju od naših službi, Parlamenta je li tako, Zajedničke službe ustvari, o članstvu poslanika i delegata u komisijama, radnim grupama, delegacijama i drugim radnim tijelima od strane Parlamentarne skupštine, odnosno njenih domova, pa ćemo o tome glasati. Da li još neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Na ovaj način mi smo iscrpili dnevni red današnje sjednice. Pozivam vas ovdje u 13:00 sati na glasanje. Molim vas pristupamo proceduri glasanja za 14. sjednicu Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje, glasamo o tački 1. – Usvajanje Zapisnika 13. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 34 glasa za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Zapisnik smo usvojili. Idemo na tačku 3. dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović (zakon u drugom čitanju). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 10 protiv, dakle imamo, nemamo 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska. Konstatujem ... komisije Kolegija ovaj Zakon je usvojen. 33 Idemo na tačku 4. dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o usaglašavanju teksta Zakona o carinskoj politici u BiH (predlagač: Vijeće ministara BiH). Glasamo u drugom krugu o Izvještaju Zajedničke komisije ili komisije Kolegija ustvari. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
A objedinili smo, jeste, u redu je. Dakle, donijeli smo odluku da glasamo u paketu. Sad glasamo o tačkama 14, 15 i 16 – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2, Ugovora o garanciji i Okvirnog sporazuma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 33 za, nema protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju po tačkama 14, 15 i 16. Idemo na tačku 17. – Prijedlog zaključka poslanice Diane Zelenika da se zatraži informacija o članstvu zastupnika i delegata u povjerenstvima, radnim grupama, delegacijama i drugim tijelima osnovanim od strane Parlamentarne skupštine, odnosno njenih domova. Glasamo o prijedlogu ovoga zaključka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 za, nema protiv, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo uvojili prijedlog zaključka gospođe Diane Zelinika. 37 Na ovaj način, poštovane dame i gospodo, mi smo okončali današnju sjednicu Predstavničkog doma, 14. sjednicu. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 22.07.2015. godine. Takođe vas obavještavam da će sutra, prema pozivu kojeg ste dobili, od 11:30 sati započeti proces konstituiranja grupa prijateljstva Parlamentarne skupštine. Tu će biti zastupnici oba doma. I ja vas obavještavam da budete prisutni, a Obavještajno sigurnosna komisija će biti konstituirana sutra u 12:30 sati. Dakle, sve ćete dobiti, sve ćete pozive dobiti od službe, potpisani su od gospodina Čolaka i mene, dobićete te pozive sve. Odmah sada, dajte odmah pozive proslijedite. Hvala vam lijepo. Sjednica završena u 13:35 sati.