Dobro jutro. Započnimo sa radom važan je zakon. - Prijedlog zakona o vinu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 430; Predlagatelj je Vlada RH na temelju [[Upadica: Traži riječ.]] Molim? [[Upadica: Sonja Čikotić.]] Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, molila bih stanku u ime kluba ako mi dopuštate da se konzultira vezano za ovo što imamo sada, današnju vijest u novinama vezano uz napredak kurikularne reforme. Obrazovanje je iznimno bitno u RH, navodno imamo.
Samo malo, samo malo. Kažu mi da se stanka može tražiti samo o točki dnevnog reda.
Dopustite evo ja ću objasniti [[Upadica Radin: Je li ima veze sa vinom?]] Naravno da ima veze sa vinom [[Upadica Radin: Izvolite.]] Znači ovako, danas imamo činjenicu da QR kodovi su otisnuti na udžbenicima. QR kodove učenici trebaju skenirati kako bi dobili sadržaj koji je dostupan u udžbenicima jer RH se treba okrenuti digitalnom [[Upadica Radin: Ali o vinu, o vinu.]] Da, da, digitalnom obrazovanju [[Upadica Radin: Učenici i vina ide zajedno?]] Ono što je Ministarstvo obrazovanja napravilo je da tableti koji su nabavljeni nemaju kamere a učenici znači ne mogu ni pristupiti tom sadržaju. Jedino objašnjenje zašto je to napravljeno jest da je netko možda popio previše vina i napravio takvu javnu nabavu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Prerano je i za opomenu. Nećemo dati stanku. - Prijedlog zakona o vinu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 430; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje, državni tajnik gospodin Tugomir Majdak? Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Nacrt Prijedloga zakona o vinu pripremljen je u svrhu boljeg uređenja ukupnog stanja u sektoru a i ukupne konsolidacije propisa u sektoru vinarstva i vinogradarstva te se njime uređuje pravni okvir i provedba 5 uredbi EU iz područja proizvodnje, trgovine i zaštita oznaka u sektoru vinarstva. Pravno gledamo ovim nacrtom zakona će se u jedan propis povezati područja koja su do sada uređena s dva zakona. I to Zakonom o vinu i Zakon o zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda te posebnim mjerama i pravilima vezanim za tržište poljoprivrednih proizvoda. Naglašavam kako je Ministarstvo poljoprivrede Nacrt prijedloga Zakona o vinu pripremilo u konzultaciji sa proizvođačima iz sektora vinarstva i vinogradarstva. Konzultacije su provedene u cilju razmjene mišljenja i boljeg razumijevanja zahtjeva proizvođača te su njihovi zahtjevi u velikoj mjeri prihvaćeni i ugrađeni u odredbe novog zakona. Ukratko, novim Zakonom o vinu uređuje se nadležna tijela za njegovo provođenje, zemljopisna područja uzgoja vinove loze, kultivari vinove loze koji su preporučeni i dopušteni za pojedina zemljopisna područja uzgoja, enološki postupci i prakse, vinogradarski registar, sustav ispitivanja kvalitete vina prije stavljanja u promet, sustav zaštićenih oznaka za vina, proizvodnja voćnih vina te nadzor i kontrola proizvodnje i prometa. Proizvođačima vina daje se nova i aktivnija uloga u prezentaciji hrvatskih vina i brendiranje RH kao vinske zemlje. Bitno je naglasiti da se novim zakonom u sektor vinarstva i vinogradarstva unose poboljšanja koje će bitno doprinijeti unapređenje ovog sektora a to su ukidanje svih naknada za kontrole, stavljanje vina u promet te se time 12 milijuna kuna vraća sektoru vinarstva za njegove potrebe i aktivnosti budući kako će se troškovi kontrole stavljanja vina u promet koji se procjenjuje na oko 10 milijuna kuna podmirivati iz državnog proračuna te ukinuti sustav evidencijske markice čiji se troškovi procjenjuju na 2 milijuna kuna. Također zaštita proizvođača i potrošača kroz utvrđivanje jasnih nadležnosti u sustavu kontrole koju provodi Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo i sustavu kontrole koji provode ostala tijela, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo financija i Ministarstvo zdravstva. Nadalje vođenje registra pri agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, pravima i obvezama korisnika i obveznika zakona kroz detaljno evidentiranje u vinogradarskom registru, svih točki prometa od grožđa do prodaje vina u ugostiteljskom objektu. Ovime se osigurava nužan preduvjet za pojačanu kontrolu proizvodnje i prometa grožđa i vina s ciljem suzbijanja sivog tržišta koji je u postupku izrade zakona utvrđeno kao jedan od glavnih problema koje treba riješiti. Nadalje, decentraliziranje postupka organoleptičkog ocjenjivanja vina po vinogradarskim regijama s ciljem približavanja sustava ocjenjivanja proizvođačima. Uspostavljanje 4 nove vinogradarske regije što je ujedno i podloga za promociju i marketinške aktivnosti regionalizacije, regionalnih organizacija vinara i vinogradara. A to su Slavonija i Hrvatsko Podunavlje, hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i središnja bregovita Hrvatska. Ukidanje evidencijskih markica i stvaranje pretpostavki za uspostavu marketinškog označavanja 4 vinogradarske regije a kao zamjena za njihov sustav sljedivosti se ponovno uvodi loto odnosno partija. Predviđa se i osnivanje 4 regionalne organizacije vinara za svaku pojedinu regiju s ciljem davanja prava proizvođačima da upravljaju promotivnim i marketinškim aktivnostima vezano za hrvatska vina. Vezano za financijska sredstva potrebna za provođenje ovog nacrta prijedloga zakona, potrebno je planirati dodatna sredstva u iznosu od 10 milijuna kuna. Navedena sredstva koristit će se za pokriće troškova službenih kontrola Hrvatskog centra za poljoprivredu, hrane i selo prilikom izdavanja rješenja za stavljanja u promet vina i voćnih vina. Svi ovako planirani rashodi u iznosu od 10 milijuna kuna osigurat će se u okviru limita ... [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva poljoprivrede na poziciju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hrane i selo te time neće povećati rashode ukupnog proračuna RH. Na taj način se sektoru vina oslobađaju financijska sredstva koja je moguće preusmjeriti u financirane promotivne aktivnosti i provedbom poslovnog organiziranja u vidu regionalnih organizacija koja ovim zakonom preuzimaju ulogu provedbe promotivnih aktivnosti posebno u djelu marketinškog označavanja hrvatskih vina. Time se ovim nacrtom Prijedlogom Zakona o vinu ukupno gledano kako s pravnog tako i sa financijskog gledišta, stvaraju pretpostavke za administrativno i financijsko rasterećenje sektora vinarstva i vinogradarstva te nužni preduvjeti i kvalitetniji nastavak rada u ovoj poljoprivrednoj djelatnosti. Zahvaljujem.
Hvala vam gospodine državni tajniče, imate 1, 2, 3, 4, 5 replika. Prvu repliku ima gospodin Josip Križanić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, u članku 10. piše da je proizvođač grožđa svaka pravna ili fizička osoba koja posjeduje više od 0,1 hektolitra vinograda. Pa tako ta svaka pravna ili fizička osoba bez obzira na površinu vinograda ako u promet stavlja grožđe. Dakle, tu mi se čini da je nejasna formulacija i bojima se da takve nejasne formulacije, to znači ako netko ima jednu brajdu od 4 kvadrata, da taj može biti proizvođač grožđa. Dakle ne vina. Meni je jasno da proizvođač vina može biti netko tko ne proizvodi grožđe ali mi nije jasno da netko tko na jednom kvadratu ima jedan kvadrat vinograda, može biti proizvođač grožđa pa bi bilo dobro taj članak objasniti ili bolje formulirati. Hvala.
Hvala i vama. Želite odgovoriti? Izvolite.
Zahvaljujem poštovani saborski zastupniče Križanić. U članku 10. definirani su proizvođači grožđa, mošta i vina te punitelji vina, znači kako proizvođači u ovom djelokrugu tako i nema komercijalnih proizvođača ili punitelji vina. Znači jasno su odijeljeni, znači nadležnosti odnosno djelokrug svake od ovih osoba ali evo, uzimamo mogućnost još preciznije definiranja ovog članka tako da bude još jasnije u članku pojašnjeno. Hvala na komentaru.
Hvala i vama. Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ovo je usklađivanje sa propisima, direktivama europskog zakonodavstva. Činjenica otkad smo u EU-u ušli, mi smo proizvodili prije evo od 2008. znači milijun i 278 000 hektolitara a u 2016. na 2017. 760 000 hektolitara. Uvoz nam je u strašnom povećanju poglavito iz Makedonije s kime EU ima bilateralne odnose iz drugih država dok naši vinogradari pilaju vinograde, sijeku ih. Znači mi nismo zaštitili domaće vinogradare niti nam je namjera ovim zakonom zaštititi domaće vinogradare nego pogoduje se europskim, uvozu europskoga vina i to je evidentno iz svih ovih pokazatelja. Tajniče, s kojim mjerama vi ovdje štitite domaće vinogradare?
Hvala lijepo. Izvolite gospodine državni tajniče.
Zahvaljujem saborskom zastupniku Bulju. Evo ovim zakonom se ukupno rasterećuje proizvođače vina mjerenjem SM kalkulatora odnosno MS pet testom u 33% u odnosu na dosadašnje pravne okvire. Znači time se omogućava dodatno promoviranje svakog pojedinog proizvođača hrvatskih vina kako na našim tako i na inozemnom tržištu. Zakon znači on djeluje veliki iskorak na ono što smo do sada imali u praksi a činjenica da nismo donosili preko 15 g. poboljšanja u ovom sektoru dovoljno govori da ovaj i zakon i podzakonski akt koji će uslijediti, put prema kvalitetnijem brendiranju i promociji hrvatskih vina. Hvala.
Gospodin Ante Pranić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, dolazim iz jednog od najvećih vinogorja u Dalmaciji, preko 13 milijuna čokota vinove loze. Trenutno govorim o Zakonu o vinarstvu koji bi trebalo pomoć mojim vinarima odnosno vinarima iz vrgorskog polja gdje je na 13 milijuna čokota vinove loze imate samo 10 etiketiranih vina. Ja bi volio u ovom Zakonu o vinu da ste vi predstavili jedan fond za sve vinare gdje se oni mogu javljati za etikete, da se jedinice lokalne samouprave mogu javljati konkretno za programe klonskih selekcija koje mogu raditi u suradnji sa Agronomskim fakultetima da potaknemo razvoj autohtonim sorti, autohtonih vina jer kad gledate proizvodnju vina, od 2010. do 2017., to je duplo manje, znači to je 1,43 milijuna hektolitara sa 760 000. Uvoz je duplo više porastao. Vi možete predstavljati zakon koji će administrativno donijeti određene uštede vinarima ali naši vinari nemaju više kome naša vina prodati jer ih jednostavno taj uvoz ograničava. Hvala.
Hvala, odgovor, izvolite.
Zahvaljujem evo na pitanju. Ponovit ću, ovaj zakon donosi administrativno rasterećenje sektoru vinarstva, proizvođačima u dosadašnjim pravnim propisima znači za 33%. Sami vinari su sudjelovali i vinogradari u donošenju ovog propisa, najveći dio sugestija je prihvaćen i u nepunoj godini dana zajedno sa vinogradarima i vinarima, ministarstvo je predstavilo nacrt Prijedloga Zakona o vinu kako bi poboljšalo položaj svih vinar pa i onih u Dalmaciji a vrlo su aktivne u svojim prijedlozima bili upravo i vinari iz Dalmacije kao i vinari iz Slavonije i iz ostalih dijelova Hrvatske. Zahvaljujem.
Gospodin Damir Felak.
Poštovani predsjedavajući, gospodine državni tajniče. Generalno, pozdravljam donošenje ovoga zakona. Želio bi samo ukazati na čl. 7. stavak 4. gdje se područje RH djelu u 4 vinorodne regije, to su Slavonija, Hrvatsko Podunavlje, zatim Hrvatska Istra i Kvarner, treće Dalmacija i četvoro je središnja, bregovita Hrvatska. Mislim da tu nije do, kroz te regije, nije do kraja zastupljena cijela Hrvatska i mislim da bi ova četvrta regija trebala nositi naziv središnja i sjeverozapadna Hrvatska da bismo obuhvatili sva vinorodna područja, tu mislim na Podravinu, Bilogoru, Pokajnički kraj, Međimurje, Zagorje, koje ovom riječju središnja Hrvatska nisu do kraja definirani i mislim da možda riječ bregovita i nije potrebna u tom nazivu. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem na pitanju, komentaru. Već nekoliko g. se vodi rasprava, kako u gospodarskim krugovima, tako i na razini samih proizvođača, kako definirati nove regije i ministarstvo je u tom dijelu, uvažio sve one rasprave koje su se vodile kako na razini HGK i njihovog udruženja koje se bavi ovim sektorom ali i samih proizvođača. Evo, ovo je prvo čitanje, uzimamo mogućnost, dodatno preciznijeg definiranja i sveobuhvatnijeg definiranja ovog pojma spomenute regije, razmotriti ćemo vaš zahtjev. Hvala.
I na kraju gospodin Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, u sektoru vinarstva i vinogradarstva u RH niz godina postoji negativni trend kako u površinama, pod vinogradima, tako i u proizvodnji vina. Površina pod vinogradima su u 20169. manje za cirka 9000 hektara, 28% u odnosu na 2007. g. a u proizvodnji vina je to također vina i proizvodnja 2016. 760 tisuća hektolitara. Nakon 2013. g. značajan je porast količine stranih vina, a posebno vina iz 3 zemalja na tržištu Hrvatske, da li je razlog cijena ili kvaliteta? Hvala.
Hvala odgovor gospodine državni tajniče.
Zahvaljujem također i na ovom komentaru, pitanju, trenutno, po podacima iz 2017. prema podacima o vinogradarskom registru, Hrvatska ukupno ima preko 19,6 tisuća hektara pod vinogradima, dok, prema podacima iz Državnog zavoda za statistiku zbog drugačije metodologije. Znači definiranje ovih površina, to je površina preko 22 tisuće hektara. Tu su znači razmjer, ali kažem zbog metodologije različite metodologije. Hrvatska preko 2/3 proizvodi kvalitetnih vrhunski vina znači, hrvatska vina su u tom dijelu napravila veliki pomak u kvalitetnom smislu u posljednjih 10-tak g. i ovaj zakon će omogućiti dodatnu promidžbu, ali i kvalitetnom radom i kvantitativni iskorak u društvu.
Hvala vam. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, prvo, kao i uvijek su na redu klubovi, klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, pred nama je zakonski prijedlog o usklađivanju usluga sa zakonodavstvom EU, prijedlog Zakona o vinima. Usklađujemo zakon gdje evidentno otkad smo ušli u EU, da proizvodnja vina, površina vinograda 100% je u padu, sa rapidnim padu proizvodnje u RH, a u sektoru vinarstva, već duži niz godina, postoji trend, površina, koja je u opadanju. I to navodi u ovome obrazloženju i da je to utjecaj manje proizvodnje vina u RH, da je to trend koji promatra se ulaska u EU, zbog tržišta koje je tako uređeno, ali je činjenica da ovaj zakon ne rješava probleme niti daje rješenja za hrvatske vinogradare. Ovi statistički pokazatelji koji su navedeni, kažu da jednostavno, evo, vidimo u hektolitrama da je za 100% u padu od 2008. do 2016. proizvodnja vina u RH. Kada govorimo o uvozu, uvoz rapidno raste. Rapidno raste, doslovno, mi smo dovedeni u situaciju, da bilijarnima potpisom EU, Makedonijom, koja više proda u RH, mi uvezemo njihovih grožđa za proizvodnju vina, nego što hrvatski vinogradi proizvedu. Navodite ovdje površine koje su manje zbog klimatskih uvjeta, zbog raznih uvjeta, međutim, činjenica je da mi nismo zaštitili niti dajemo rješenja hrvatskim vinogradarima. Državni zavod za statistiku, kaže da uvoz, evo reći ću primjer 2014. je uvoz evo 2013. uvezli smo 16 milijuna kuna, 16,5 a 2016. uveli smo vina 31 milijun kn, više od 100%. Znači statistički pokazatelji ukazuju na to da hrvatsko vinarstvo propada, ali je ministarstvo vrlo inspekcije, vrlo dobro reagiraju na to i vrlo efikasno, ako npr. evo spomenut je Vrgorac, vlasnici vinograda, ne prijave na vrijeme berbu grožđa odmah im stiže kazna od 10 000 kuna, e tu smo dobri za harač nad našim vinogradarima. Niti jedno rješenje ovim zakonom mi ne donosimo dobro za proizvođače vina, niti jedan zakon, niti jedna stavka. Vi ste ovdje prepisali ono šta ste dobili nalog iz EU, a domaći proizvođači od ovoga zakona apsolutno nemaju ništa. Tajniče ne dajete rješenja, rješenja niti ulažete određene iznose na način da subvencionirate naše proizvođače vina da mogu biti konkurentni na tržištu EU. Sad nam dolazi na naplatu ono šta smo u poljoprivredi dodvornički dogovarali pri pristupanju u EU. Donosimo mjere, a mi doslovno više proizvodnje vina nemamo. To statistički pokazatelji govore, za 100% pad proizvodnje vina i površina zasađenim vinogradima od vremena kad smo ušli u EU. Dajte mi tajniče kažite koje su mjere i kako se oduprijeti uništavanju vinogradara i proizvođača vina? Nema ih. Ovdje nema mjera. Jedne tehničke stvari detaljitizirate, površina, zemljopisno, imamo znači mjere koga smatramo proizvođačem vina 0,1 hektar tko ima zasađen vinograd, ali koje su mjere? Gdje ćemo mi zadržati naše ljude na našim područjima, a ne da sječu vinograde, kao što je slučaj u dalmatinskoj zagori, spomenut je Vrgorac. Ljudi ne mogu prodat svoj proizvod. A to je uglavnom pogodovanje uvoznim lobijima, interesnim skupinama, direktno koje su u ministarstvu ti lobiji. Ja ne vidim drugi način zbog čega se uništila hrvatska proizvodnja vina. Pa na Hvaru ne mogu ljudi prodati svoje vino, najkvalitetnija vina, Korčuli, ... [[Govornik se ne razumije.]] ne mogu prodat vino, pa šta mi poduzimamo da ti ljudi ostanu na ovim područjima? Najkvalitetnija vina imamo i ne možemo ih prodati na tržištu i vi ste došli sa zakonom koji ste uskladili sa direktivom EU i nikakve mjere ne nudite osim statističkih pokazatelja koji su više nego loši. I tendencija je pada proizvodnje, a rasta uvoza. Ja od vas uvaženi tajniče u ime kluba Mosta tražim da kad donosimo ove zakone date mjere gdje ćemo vratiti proizvodnju vina koja je bila prije ulaska, barem prije ulaska u EU, a tih mjera nema, nego jednostavno svako jutro, svaki dan usklađivanje sa europskim direktivama, što od toga ima domaći proizvođač vina, što ima? Koje mjere su u interesu domaćeg proizvođača? Pa ne možete se vi samo oslanjat na EU i prepisivanje njihove akte i njihove odredbe pa nije to rješenje, to je dodvorništvo, borite se za vinogradara, uništili ste poljoprivredu, bojite se proglasiti isključivi gospodarski pojas, zaštitit ribara, punu primjeru isključivog gospodarskog pojasa, nego imamo nekakav hibrid, polovični neki ... [[Govornik se ne razumije.]] Dvije trećine Hrvatske su zbog ovog vašeg nemara, nerada, uvoznoga lobija su prazne. Zaključno u Mostu tražimo prvo čitanje da nam kažete koje mjere su, vi predlažete, a mi ih ne vidimo ovdje koje će zaustaviti pad, tj. propast proizvodnje hrvat vina u RH. Nema ih. I ovaj put se ministar nije pojavio, bit će ima obaveza sa PR agencijom kako da promovira ovaj zakon kao nešto svjetski poznato, nije to smiješno, ovo tajniče nije smiješno. 100% manja proizvodnja vinogradarstva u odnosu, duplo proizvodnje vina u odnosu na vrijeme kad smo bili van EU. Da li je to ta EU, da li je to taj san hrvatskoga naroda da se uništi i poljoprivreda i proizvodnja vina, da se uništi seljak, selo? Tajniče molio bih vas da kažete koje su mjere koje vi ovim zakonom dajete kao poticaj, kao nadu hrvatskom vinogradarstvu, proizvođačima vina? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći je sad na redu gospodin Josip Križanić ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege dobar dan svima. Pred nama je Zakon o vinu. Dosadašnji Zakon o vinu datira još iz 2003. godine koji je u međuvremenu mijenjan zbog uglavnom nomotehničkih usklađivanja pa se zbog konsolidiranja EU i nacionalnih propisa u sektoru vinarstva i vinogradarstva predlažu osnove koje će poslužiti za donošenje provedbenih propisa. Zakon je dijelom konzumirao i mišljenje regionalnih udruga vinara, dok se u nekim drugim dijelovima, naravno vinogradari ne slažu s tim, imaju svoj stavove i mišljenja. Reći ću nekaj, neki vinari primjerice predlažu da bi se kompletna proizvodnja, uključujući i oznake izvornosti, trebale staviti u ruke proizvođača. Tuge agitiraju za model koji je sada prisutan kroz proizvodnje meda i pršuta i maslinovog ulja uz državnu kontrolu i procese, bi trebala po njima, kontrolirati i neovisna certificirana tijela, kako bi se oslabio utjecaj centra. Nadalje, smatraju da jedna uloga, koju su dobile vinarske udruge su marketinške aktivnosti, koje mogu same osmišljani. Ovlasti bi po njima, trebalo dati proizvođačima, pa bi zaštita oznaka izvornosti trebala biti u rukama vinara. Uredba obvezuje zakonodavce da formiraju 4 zemljopisna područja, ali daje udrugama i proizvođačima mogućnost kreiranja vlastite oznake izvornosti, navode kako nigdje u Europi ne postoji ovaj model sa … [[Govornik se ne razumije.]] i mogućnost subjektivnog ocjenjivanja osjetilima, koje može vino maknuti s tržišta. Može se eventualno ukloniti oznaka izvornosti, ali ne i vino iz tržišta. Eto tako razmišljaju vinari, a negativan trend prisutan je u površinama, govorili ste to prije mene, već od 2007.-2016. imamo 9000 hektara vinograda manje, što iznosi 28%. Nadalje o vanjskoj trgovinskoj razmjeni, razvidan je pak porast vina, koji nije popraćen porastom izvoza. Ono nešto o statistici, 2017. imali smo 21 tisuća 900 hektara vinograda, a godišnja proizvodnja grožđa bila je 116 tisuća 307 tona i imali smo 726 hektolitara vina. Krajem '17. u registru je pak evidentirano 3914 poljoprivrednih gospodarstava, sa površinom vinograda od 19760 hektara. U vinogradarski registar upisano je 23919 poljoprivrednih gospodarstva, a obveze prijave proizvodnje, podnosi 3729 poljoprivrednih gospodarstava sa evidentiranom proizvodnjom, od 575939 hektolitara. Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo, izdao je rješenje za stavljanje vina u promet za 551 tisuća 419 hektolitara vina, za koje je zahtjeve podnijelo 1497 proizvođača upisanih u registar. Dakle, tu imamo razvidno veliko odstupanje u broju gospodarstava koje prijavljuju proizvodnju vina i koje vino stavljaju u … [[Govornik se ne razumije.]] to je bilo i razlog za ono moje pitanje koje sam pitao državnog tajnika. To je zasigurno alarm za uzbunu, jer se to događa, ne samo zbog smanjenog interesa za vinogradarstvo, nego i zbog učestalog širenja zlatne žutice upravo zadnjih 10-tak g. Puno smo imali već tematskih sjednica i sjednica Odbora za poljoprivredu, upravo na temu eradikacija zlatne žutice, ali tu se nije puno napravilo. Ova pošast kontinuirano, ali polako, svakodnevno, devastira naše vinograde, a vinogradari, zbog nemogućnosti borbe, cijepaju svoje vinograde, a neki ih više ni ne sade. Ako znamo da ni jedna grana poljoprivrede, nije u posljednjih 30 g. napravila u tehnološkom i tehničkom smislu, ali je marketinški iskorak kao vinogradarstva i … [[Govornik se ne razumije.]] a nadalje znamo da je kultura konzumacije vina u RH, ritual uz kojega se dočekuju gosti i koji je sastavni dio svakodnevnice. Kod nas u sjevernoj Hrvatskoj, goste dočekujemo sa čašom vina, negdje drugdje sa čašom ili šalicom kave ili čaja, dakle, to je ritual svakodnevnice, a vino je postalo brend koje u posljednje vrijeme uzlijeta turizma je posebice prisutan i važan, onda me ovakve silazni trendovi posebice začuđuju. Dakle, ovih godina po pitanju preveniranja i ratikacije fitoplazme, osim monitoringa i evidencija zaraženih, ugroženih područja nije napravljeno puno. Ugroženo područje, sada je već skoro cijela zemlja, a zaraženo točkasto većina županija. Pod hitno moramo poduzeti konkretne mjere kao što je najšira moguća edukacija vinogradara u prenosu bolesti, što se u posljednje vrijeme i radi i što je napravilo određene pomake, ali prevencija te suzbijanje prinosnika američkog cvrčka, mora se napraviti sufinanciranjem od strane države. Ne može država propisivati operativni plan, niti naredbu za preventivno prskanje američkog cvrčka insekticidom, ako sama tu mjeru ne financira. I to je iz državnog proračuna, imamo staračkog domaćinstva koja nemaju sredstva za kupiti jedna … [[Govornik se ne razumije.]] košta 100-njak kn i staračko domaćinstvo jednostavno takvu radnju preskače. Dakle, treba napraviti, propisati naredbu, treba iza toga osigurati sredstva iz državnog proračuna, odjeliti sredstva za zaštitu, iza toga napraviti kontrolu preko komunalnih redara i općina i iza toga moraju slijediti kolektivne mjere. Ako pak govorimo o eradikaciji šikara, šikara i zapuštenih vinograda, nepoznatih vlasnika, koja su staništa nametnika, tu se mora uključiti lokalna samouprava bez nje taj problem nećemo riješiti. Ona ima mogućnost svojim komunalnim propisima to riješiti, a to je rješavanje ovog problema, je definirao i novi zakon Zakon o poljoprivrednom zemljištu, samo moramo njegove odredbe primijeniti u praksi. Uz to naravno da moramo izdati svijest ljudi, da ovu bolest nećemo prevladati, niti jednom mjerom koju propiše ministarstvo niti lokalna samouprava ako se ne uključe ljudi. S druge strane, posljednjih par g. primjetan je enormni uvoz, već je govorio prije mene, kolega iz EU, ali i trećih zemalja, posebice Makedonije, Crne Gore i to u tankoj macisternama, koje su tu su se onda vina prepakiravala i bez ikakve kontrole prodavale diljem zemlje, direktno, konkurirajući kvalitetnim hrvatskim vinima. Napominjem, da su naši vinogradari, prije plasmana vina na tržište trebale proći analize ishoditi markice što je garantiralo kvalitetu ali trošak našim vinogradarima, to se ovim zakonom mijenja i to je dobro. Napominjem da sam osobno pitao na odboru hrvatski centar za poljoprivrednu hranu i selo 2016. godine koliko su inspekcije izuzele uzoraka tako vezanih vina u rinfuziju cisternama. Znate koliko? Odgovor je bio 1, 1 uzorak. Vjerovalo se zemlji izvoznici, dakle govorim o trećim zemljama, o Makedoniji i Crnoj Gori gdje mi nismo nikakvim propisima, to nije inter trade, to nije jedno tržište, dakle nismo ih morali propustiti kroz granicu kao što to imamo obavezu sa EU, tko nam brani da smo tih uzoraka mogli uzeti 20, 50 ili 100? Nitko. Mislim da je komentar tu suvišan, ali to se sada isto promijenilo i sada se takvo vino kontrolira većom učestalosti, organizira češće i to isto sigurno zahvaljujući apelima iz ovoga Sabora. Zato je dobro i dobro bi bilo da se godišnje izvješće hrvatskog centra za poljoprivrednu hranu i selo podnosi ne samo ministarstvu resornom kao što je predviđeno ovim zakonom, već da se podnosi nadležnom odboru da i mi možemo poticati određene konkretne radnje i po pitanju uvoza vina, ali i zlatne žutice kao i ukupnog stanja u vinogradarstvu ove zemlje. Sada nešto o meritumu. Ovim prijedlogom zakona se uređuju uvjeti vezani uz zemljopisna područja uzgoja vinove loze, dopušteni kultivare za uzgoj vinove loze, uvjeti koji moraju zadovoljavati proizvođače grožđa, obveze o evidentiranju vinogradarski registar, zemljopisnog podrijetla grožđa, mošta i vina, zaštićene oznake izvornosti, zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, osnivanje nacionalnog odbora vinogradara i vinara, promotivno i marketinško označavanje te prezentiranje vina. Uređuju se nadležnosti i ovlasti ovlaštenih javnih tijela, djelokrug hrvatskog centra za poljoprivrednu hranu i selo, djelokrug agencija za plaćanje poljoprivrede ruralnom razvoju, vinogradarski registar, marketinško oglašavanje, upravni i inspekcijski nadzor vinarske inspekcije te prekršajne odredbe. Jasno je definiran i okvir za obavljanje djelatnosti, proizvodnje i prodaje sa svrhom borbe protiv sivog tržišta. Decentralizira se postupak od analitičkog ocjenjivanja vina u vinogradarskim regijama sa ciljem približavanju sustava ocjenjivanja proizvođača, dakle regionalne organizacije predlažu ocjenjivače, a ocjenjivanje se obavlja na razini regije. Zakon predviđa 4 vinogradarske regije Slavonija i hrvatsko podunavlje, Hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i središnja i brjegovita Hrvatska. Ja se slažem sa mišljenjem kolege Felaka, gospodine državni tajniče, vinogradari sa sjevera Hrvatske nisu najzadovoljniji ovakvim izričajem jer se središnja i brjegovita Hrvatska gubi identitet u ostalim regijama i jasno je definirano područje, zna se šta je Slavonija, šta je hrvatsko Podunavlje, šta je Istra, šta je Kvarner, ali središnja brjegovita Hrvatska je jedno široko područje gdje se gubi identitet vinogradarskih regija zagorja, Međimurja i drugih regija koje tu spadaju. Znam da tu postoji mogućnost pod regija, ali mislim da bi tu regiju trebalo ubaciti u ovu riječ SZ Hrvatska, što je govorio kolega Felak. U cilju rasterećenja sektora vina od parafiskalnih nameta cjelokupni troškovi vezan uz naknade za izdavanje rješenja za stavljanje vina u promet i za izdavanje rješenja podmiruju se iz državnog proračuna. Ukida se sustav evidencijskih markica, a kroz druge administrativne mjere osigurano je praćenje sljedivosti vina i sektor vina rasterećuje se sa 12 milijuna kuna što iznosi 33%, gospodine Bulj, rasterećenje u odnosu na postojeće propise. Dakle to su konkretne mjere, to su konkretne mjere, to nije ništa, to je puno, to nije ništa. A mene zanima, ja bih jedanput htio čuti šta vi predlažete, baš bi me to zanimalo i mislim da ćete to reći u svojoj raspravi koja je ovaj put trajala manje nego obično. Ovim vraćanjem 12 milijuna kuna u sektor, ne manje važno i daljnje praćenje sljedivosti što je važno se omogućuje snažni iskorak u marketingu i brendiranju domaćih vina što je odgovornost sada spušten na regionalne urede i proizvođače koji to znaju raditi i to rade najbolje. To je konkretna mjera gospodine Bulj. Kao što sam već napomenuo, osim što vinogradarstvo predstavlja vrlo značajnu granu hrvatske poljoprivrede, tako proizvodnja vina kroz povijest obilježava prepoznatljivost, a u novije vrijeme brend ili zaštitni znak pojedine vinogradarske regije RH. Upravo stoga nam je zadatak brinuti o očuvanju vinogradarskih površina i na svaki mogući način spriječiti i zaustaviti pošast ... [[Govornik se ne razumije.]] 21. stoljeća fitoplazmu ili zlatnu žuticu jer bi se moglo dogoditi da za 10ak godina na brežuljcima u hrvatskom Zagorju neće više biti vinograda, nego će postojati to šume i šikare. Dakle kolega Bulj ja predlažem konkretnu mjeru kod toga da se država uključi, da isfinancira insekticid, da se to podijeli ljudima i da se kasnije to iskontrolira. To je konkretna mjera. S tim u vezi zaštita domaćih vinograda od ... [[Govornik se ne razumije.]] vina, što ste i vi govorili, koja se od ... [[Govornik se ne razumije.]] koje se zovu vino iz vana mora biti još kud i kamo učinkovitija jer oni sami to ne mogu, dakle tu moramo povećati učestalost kontrola. To nam nitko ne brani, samo te kontrole ne smiju biti segmentirane i ne smiju biti ciljane, nego svi uvoznici moraju biti jednako zastupljeni i zato je ovaj zakon dobar temelj. I pogotovo odredbe o oslobađanju sektora od parafiskalnih nameta i skretanje tih sredstava u marketing i brendiranje. To su konkretne mjere i to treba riječi. Klub HDZ-a će ga podržati. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bulj je tražio riječ.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku da se konzultiramo po pitanju ovoga zakona koji jednostavno ne daje nikakve mjere, ne daje rješenja jer u ovome trenutku je vidljivo da je i uvoz porastao sa 13 milijuna litara pri 2013. na 31 milijun litara više od 140% u odnosu na 2016. Mjere, da, o tome ćemo razgovarati o mjerama, fond za vinare i podrumare 200 milijuna kuna, PDV za mehanizaciju 0%, za vinare, znači jedan fond osnovati i da se ljudi natječu a ne da 3 tisuće 729 OPG-ova kaže da će ova mjera donijeti 12 milijuna kuna ovo prepisivanje europskih zakona, ne možemo se, a to je znači niti 3 tisuće kuna po jednom OPG-u. Pa fond jedan neka ostane za vinare ali nije interes jer je interes ovdje da uvozni lobiji unutar ministarstva za 140% je povećan uvoz vina 140% dok naši vinogradi ostaju neobrani, otiđite tajniče, dole na teren, neobrani, ne mogu prodati svoje grožđe dok uvozimo iz Makedonije, pogledajte. ... [[Govornik se ne razumije.]] da ovi papiri što ... [[Govornik se ne razumije.]] nema niti jedna mjera, niti jedna mjera koja je pozitivna. Vinogradi neobrani uvoz raste za 140% zato što su nam štetočine u ministarstvu i ovaj zakon ne vrijedi ništa bez mjera, on je nula. Odnesite ga ministru, kada je mogao 6 vozača imati i 6 vozila onda može i 200 kuna, 200 tisuća kuna može dati, 200 milijuna kuna za fond za vinare i podrumare. A ovaj zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] mu jednoga vozača neka dođe pa neka ga ... [[Govornik se ne razumije.]]
Oprostite, stanka je odobrena i nabavite si novi zakon sada jer ovaj je već uništen. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ne, stanka 10 minuta, znači do 10,25. Hoćete ići na stanku ili ne?
Tražio sam stanku.
Hoćete ovdje imati stanku?
Gdje ti god kažeš.
Molim?
Gdje vi kažete.
Možete ovdje.
Ili zovnite Andreja Plenkovića on će vam možda vama reći gdje mora biti sastanak kao što vama kaže i kako se ponašati.
Gospodin Bulj, ja sam samo pitao da li idete na stanku ili ne.
Pa pitajte Andreja Plenkovića inače ste njegov poslušni.
… [[Upadica se ne čuje.]] Dao sam vam stanku [[Upadica: Hvala.]] Molim. STANKA U 10,16 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,24 SATI]] Dobro, vrijeme prošlo. I unatoč tome što konzultacije još traje, mi ćemo nastaviti, gospodin Varda je ispred Kluba zastupnika rada Strane rada i Solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika. I nekih nezavisnih zastupnika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Nastojat ću biti kratak, zapravo ne ponavljati ono što su dosad kolege vezano za statističke podatke iznosili iz vašeg uvodnog djela prijedloga u prvom čitanju. Polazim i od toga da prvo čitanje upravo u Saboru služi da predlagatelj čuje prijedloge i mišljenja pa i kritike na predloženi tekst i da će prijedloge, mišljenja pa i kritike uzeti u obzir kod izrade konačnog prijedloga zakona pa mi dopustite samo da u ime kluba kažem nekoliko riječi samo o određenim točkama ovog zakona. Ono što mene posebno pa i moj klub, pa i nas sve skupa muči, to je izvoz naših vina i uvoz stranih vina. Vi sami kažete da je to rezultat i ulaska RH u EU, da je to rezultat bilateralnih ugovora sa EU-om i preferencijalnim tretmanom na uvoz vina pri čemu se posebno izdvaja Republika Makedonija. Ali ja sad jednu paralelu ovdje vučem. Vi ste dali ovdje pravni okvir pa i kroz vinarsku inspekciju vezano za proizvodnju grožđa, vina i njegovu kvalitetu. Ja ne vidim ili je to možda predmet drugog zakona, kako kontrolirati uvoz vina vezano na kakvoću. Zar je moguće da litra vina iz Makedonije ili u dvolitrenim bocama od plastike, košta 8, 9 kn? Uz cijenu ambalaže. Cijenu proizvodnje, cijenu transporta. Nemoguće, jednostavno je nemoguće. Ako se radi o ugovorima sa preferencijalnim tretmanom, onda treba vidjeti da li Republika Makedonija ili neka druga država svoje proizvođače vina na određen način stimulira jer su sigurno na gubitku. Ja sam neki dan u Kauflandu, dakle kutija sa 6 butelja vina crnoga iz Španjolske, butelja 9, 99 kn. to je nemoguće. Butelja, butelja 7,5 dcl, boca, čep, moguće, ja ću vam je donijeti, ja kupio kutiju da probam. 6 boca. Popio sam samo sa društvom jednu , druge ne pijem. Donijet ću vam. 9,99 kn. Ljudi, je li mi pratimo, kontroliramo li mi kakvoću? Ne znam, nisam siguran. Ja ne znam šta ljudi piju ali povećanje uvoza takvog vina posebno iz Makedonije i ne samo iz Makedonije, rezultira potražnjom naših ljudi sa malim mirovinama, sa malim plaćama. Oni kupuju to vino. Ja si mogu priuštiti tu i tamo, nisam baš neki vinopija i butelje od 40, 50 kn ili ako trgovački lanci primjerice i Plodine i Kaufland i Tommy ima akciju vina iz Orahovice u buteljama, ne znam, zeleni silvanac, bijeli pinot po 19,99, a ja znam da je to vino dobro. Ja znam da je to vino dobro, 19,99. Ma mislim, dobro. Kako nisam vinopija, nisam ni sommelier, ne razumijem se baš puno. Ali ono što mi paše, paše. Ne pijem puno. Popijem čašicu vina za ručak i gotovo. Dakle, pitanje je ovdje odnosa izvoza i uvoza. Naš izvoz stagnira. On je uvijek tu negdje. Uvijek je tu negdje, kako po količini, tako negdje i kroz ekvivalent eura. Ali, bogami uvoz raste strahovito. Dakle, ne vidim i opet ponavljam, možda je to predmet nekog drugog zakona. Kako, ako smo dali pravni okvir za sigurno sivo tržište u RH, sigurno, kako kontrolirati uvoz. Kako ga kontrolirati? Kakvo je to vino unutra, šta je to u tim bocama? Ja mogu razumjeti da Iločki podrumi u onom kak se zove, u onoj kutiji ne sa pipom, ne znam, prodaju iločku graševinu 3 litre 29 kuna. Vjerojatno ima produkciju ili ne znam. Ne znam kakva je kakvoća, ali 29,99. Znači ispod 10 kuna litra. Mora parirati Makedoncima. Kakvo je vino, ne znam, ali ako dajemo pravni okvir za nešto, onda vas molim lijepo i uspostavljamo tu vinarsku inspekciju što je u redu, to je nekad imala Austro-ugarska. To je Mađarska, ja se sjećam kad sam putovao još dok sam radio na naftovodu u Mađarsku, oni nisu smjeli peći rakiju, a mi smo to tek nedavno uveli, a da nije došao financ njihov kroz kotla. Dakle, zadržali su Austro-ugarske zakone i sačuvali kvalitetu te svoje ... [[Govornik se ne razumije.]] Mi smo to nedavno tek nešto napravili za te destilate. Pa prema tome, ja bih molio da o tome razmislite kod donošenja izrade Konačnog prijedloga Zakona. I ono što sam još zapravo se htio referirati. Kolega Križanić je govorio o čl. 10. Mislim da to morate ... [[Govornik se ne razumije.]] urediti. A sad nije šala, čl. 7. Nije šala. Govorite o zemljopisnim područjima uzgoja vinove loze i onda ja kad čitam onako kao laik taj članak, st. 4., kažete, područje RH dijeli se u 4 vinogradarske regije. Pa je i Slavonija i Podunavlje hrvatsko, pa je Istra i Kvarner hrvatske, pa je središnja bregovita Hrvatska hrvatsko, a Dalmacija – Dalmacija, nije Hrvatska. Mislim, mala šala. Razumijem zašto je to tako, a vi razmislite. Razmislite o izričaju jer ovako bi stvarno netko tko ne zna čitat Zakon i odredbu moglo ispast da Dalmacija nije u Hrvatskoj. Dakle, sve u svemu imajući u vidu ono što sam rekao u uvodu, da prvo čitanje služi za to da se daju primjedbe, prijedlozi i kritike na predloženi Zakon u prvom čitanju, uvjeren sam da ćete u drugom čitanju doći sa Konačnim prijedlogom Zakona koji će biti podoban za usvajanje. U tom smislu će se i Klub Stranke rada, solidarnosti, reformista i Nezavisnih zastupnika ponašati. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama gospodine Varda. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i govoriti će gospodin Siniša Hajdaš-Dončić.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, državni tajniče. Zakon o vinu ili prilagodbe, uvijek neke prilagodbe dok sa one prave životne strane imamo trgovački lanac recimo Lidl koji prodaje pošip za 19,99. Kila pošipa je brat-bratu minimalno 15 kuna, ako radite vrhunsko vino, a treba vam 2,5, 3 kile vam treba da napravite bocu. Što tome govorimo? Dakle, to je ključni problem. Dakle, nije problem prilagođavanje Zakona, da li ćemo mi ići na neki ... [[Govornik se ne razumije.]] što smo trebali obaviti davno ranije, prije nego što smo ulazili u EU, nego je problem da ne postoje kontrola vina na policama i tako da vina koja dolaze iz Makedonije, Crne Gore, što su čak i kolege spominjale, iz novog svijeta, dakle prodaju se ili rinfuzno ili u mješavinama, pazite pod čime, pod imenom čak dingač ili plavac mali ili pošip. A ponavljam koliko košta kila recimo grožđa na Pelješcu. No nadam se da smo svi ovdje svjesni da hrvatsko vinarstvo, kažem vinarstvo, ne vinogradarstvo može imati najveću prođu gdje? Kroz jedan nevidljiv izvoz koji se zove hrvatski turizam. I točno u ovom Zakonu nema, a ozbiljne države to rade, a ozbiljna država je vrlo blizu Hrvatske. To vam je jedna Austrija koja kroz skrivene, kažem i kroz skrivene, ali čak i neke izravne forme poticanja subvencionira stvaranje određenih turističkih vinskih klastera, dakle kao jednog spleta da kažem, čak i u teorijskom smislu, to se zove dijagonalna klasterizacija, stvaranje jednog vinskog klastera dakle, kojeg čini proizvođači boca što ih hvala Bogu u RH imamo, proizvođači čepova, proizvođači, dakle vinari i onda vam dolaze institucije. Dakle dolazi državna institucija koja preuzima brigu o marketingu i promociji i dolaze vam instituti. To postoji. Dakle, to vam postoji neću reći samo u Kaliforniji, postoji vam tu vrlo blizu. Postoji vam u Italiji, postoji vam u Austriji. Dakle, to vam je jedini način da vi možete sustavno, ali kažem sustavno i u skrivene, čak i neskrivene potpore, dakle što se trebaju uključiti i druga ministarstva i druge institucije, jer kao što dobro znate, ja mislim da čak i Engleska i Irska, ima određenu fili naknadu za uvozna vina, pa koji onda kasnije, upravo u te klastere prosljeđuje jer na taj način, zapravo marketinški pomaže izvoznicima vina, ali ne kroz skriveni izvoz, nego zapravo, kroz jedan izvoz u neke druge zemlje. E sada, zakon, dakle, očekivali smo nakon 10, 15 20 g. što radi centar za selo ili zavod da će se kroz zakon provesti neka mini reforma vinogradarstva i … [[Govornik se ne razumije.]] ali opet smo dobili zapravo jedno malo više usklađivanje isključivo sa EU propisima. Ja sam osobno očekivao da ćemo malo smanjiti ovlast države nad proizvodnjom, dakle da će se dopustiti regionalnim vinskim organizacijama, da mogu raditi i one same različite analize, iako je recimo, ajde da budem iskren, dakle ova mala regionalizacija i stvarna 4 ureda je možda mali korak prema tome, ali pazite da se ne dogodi da opet stavljamo na … [[Govornik se ne razumije.]] neku državnu birokraciju, da to se ne dogodi jednim velikim opet povećanjem broja zaposlenih iako u zakonu piše da će se to unutarnjih rezervi to napraviti, ali živi bili pa vidjeli. Dakle, po mom sudu, ostala je ova centralizirana kontrola kvalitete vina, ako uz ovaj naglasak decentralizacije, nisu se definirala, kao što sam rekao na početku, jasna pravila o kvaliteti vina na tržištu, dakle, kontrola gotov i nema. A niste definirali pojam regionalnog vina, uveli ste regionalizaciju vinskih područja, a mislim da bi trebao biti korak više regionalizacija vina. Dakle, opet govorim kroz neki P.D ili kroz PGI. Bilo bi dobro, dajem vam samo prijedloge i savjete da pokušati pojednostaviti vinsku administraciju, elektronskim putem i obrascima, a isto tako nemojmo zaboraviti ovdje da bilo koji hrvatski vinar ne očekuje da tržište kupuje njegova vina na temelju oznaka, dal je ona vrhunsko, nego zapravo kupuje na temelju njegovog prezimena u Hrvatskoj. Dakle, mi sa … [[Govornik se ne razumije.]] dakle kod nas je onaj ZOI ili PDO nismo baš u tih 20-tak g. nešto odmakli. Sada gledajte što se događa ovih dana, vi zapravo upravo zbog centraliziranog hrvatskog sustava, znači vrijeme portugisca recimo, što se događa, ljudi čekaju da centar obavi fizikalnu, kemijsku i … [[Govornik se ne razumije.]] svojstva, 2-3 tjedna ode i portugizac i ode prihod od malog vinara, zato jer su skoncentrirani, upravo zbog svoje centraliziranosti do sada na nekoliko većih. Dakle, trebalo bi dakle, kroz sva ova zakonska rješenja, definitivno ubrzati postupke, još dodatno pojeftiniti, iako ovaj jedan iskorak, što se tiče stavljanja vina, što sam sada, koliko sam shvatio, ukida, dakle, to je nekih 20 milijuna kuna dobar početak. I dajte molim vas razmislite, čemu oznaka vrhunsko u Hrvatskoj, jer 1/3 države to nema, daj zamislite da to ukinete, dosta je to subjektivno. Za mene je to subjektivno, nije potrebno, razmislite o tome, apsolutno nepotrebno. I ukoliko kažem, barem jedan dio ovih nekih primjedbi koje su u prvom čitanju, da kažem još jednu zamjerku, dakle, a to je zamjerka različitih udruga vinara, dakle, Dalmacije pa do Zagorja, da je malo nezgodno vrijeme bilo, za javnu raspravu je počelo, ja mislim u 8 mj. ili tako kroz i-raspravu, ljudima je bilo malo ono pripreme za berbe grožđe i tako, malo premalo vremena iako su bili uključeni, da malo ispravite još nekakve ove stvari koje su se mogle ispraviti, osobito da radite na povezivanju, a reći ću ono, to nažalost postaje floskula u Hrvatskoj, to je tzv. turizam i poljoprivreda, proizvodnja, što je zapravo vinarstvo, ali to se može, kažem, organizirano i mislim da bi onda mogli zaštiti domaće vinare i domaće proizvođače grožđa i da bi taj zakon mogao biti, više-manje ok. Ali stoga ćemo mi kao Klub zastupnika SDP-a u prvom čitanju biti suzdržani. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika HNS-a govoriti će gospođa Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepo, uvažani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče s suradnicima, kolegice i kolege. Govoreći o Prijedlogu Zakona o vinu, jednostavno moramo navesti neke činjenice, pa je to činjenice da u RH, već duži niz g. postoji negativan trend u sektoru vinogradarstva i vinarstva i to kako u površinama, tako i u proizvodnji vina. Bilo je tu navedeno već dosta podataka, ali ja ću samo to pokrijepiti da je ukupna površina vinograda 2007. bila 32000 2016. 23000. Da smo imali proizvodnju grožđa 2007. 198 tisuća, dakle, skoro 200 tisuća tona grožđa, 2016. 123. I proizvodnja vina, samim time nam je isto u padu, prepolovila se. Međutim, ono što unosi sumnju u ispravnost ovih podataka, je prirod po jednom trsu u kilogramima. Pa smo tako 2007. imali 1,7 kg, a 2016. 1,3 kg po čoporu ili po trsu. Znamo da nisu evidentirane sve štete od zlatne žutice, znamo da je i određeni broj vinograda možda iskrčen, možda nije u upotrebi, međutim, to su podaci za koje bi se moglo reći, da je to ono što za statistiku volimo točan skup netočnih podataka, ali ne da je zavod za statistiku to krivo obradio, nego su oni to napravili na temelju dostupnih i dostavljenih podataka. Pa je zato dobro, da i malo u tom području se uvede kontrola. Naime proizvođači vina u RH u velikim su poteškoćama, a to smo čuli od svih dosadašnjih govornika i to prvenstveno zbog velikog uvoza vina. Da li je to vino uvezeno iz trećih zemalja ili je iz trećih zemalja došlo preko EU, pa je tamo prošlo te kontrole, ali činjenica je sve ono što su kolege prije mene govorili pa to neću ponavljati, ali ono što još kod nas postoji to je problem sa sivim tržištem koji vlada u RH. Naime svake godine ... [[Govornik se ne razumije.]] je sve veće. 2016. uvezli smo 31 milijun litara vina u vrijednosti od 30,8 milijuna kuna. Dakle vino koje smo uvozili uvozili smo po prosječnoj cijeni manjoj od 1 eura. Ako uzmemo da se ipak kod nas uvozi i dio kvalitetnih vina znači da ono vino sve ostalo ispada negdje po 5 kuna po litri. To je cijena s kojom se naši proizvođači vina sigurno ne mogu boriti i sigurno ne mogu konkurirati. Istovremeno izvezli smo 3,6 milijuna litara vina, dakle 10 puta manje nego što smo uvezli. Vrijednost tog izvezenog vina iznosi 10 i pol milijuna kuna, što znači da je cijena koju postižemo u izvozu oko 3 eura, to je ipak nešto više, mada i tu imamo ona stvarno kvalitetna i ona prosječna vina koja izvozimo, ali to dokazuje da je potrebno dodatno reguliranje ovog važnog sektora. Prema službenim statističkim podacima imamo 21 900 hektara vinograda, a prema podacima iz registra agencije za plaćanja s 31.12. imali smo 21 000 što nije i tako veliki odstup, ali u tu površinu je uključeno i 1100 hektara koji predstavljaju proizvodni potencijal, a nisu priključeni nijednom poljoprivrednom gospodarstvu. Novim Zakonom o vinu donosi se pravni okvir proizvodnje grožđa i vina, prodaje vina, u tržišno transparentnim uvjetima jača uloga vinskih udruženja i unapređuje marketing vina. Novi zakon predviđa manje administriranje, a veću kontrolu na terenu. Najvažnije njegove značajke trebale bi biti u pomoći našim vinogradarima kroz uspostavu ove 4 nove regije koje su uredno i vinarske i marketinške, osnivanje i financiranje regionalnih organizacija vinara i nacionalnog odbora, ukidanje evidencijskih markica, pojačana kontrola i proizvodnja prometa grožđa i vina, decentralizirani postupak organoleptičkog ocjenjivanja vina po vinarskim regijama i ono što će sigurno doprinijeti da ovi naši statistički podaci budu realniji to je da se uključi i male proizvođače u sustav kontrole bez financijskih opterećenja. Prijedlogom Zakona o vinu omogućeno je udruživanje vinara i vinogradara na regionalnom nivou radi njihove aktivnije uloge u promidžbenim aktivnostima i poslovima marketinškog označavanju hrvatskih vina, ali i ocjenjivanja vina. Također predviđa se način financiranja marketinških aktivnosti i razvoja proizvodne specifikacije u okviru djelovanja regionalnih organizacija. Ovim zakonom jasno je definiran razlikovni okvir za proizvodnju grožđa za vlastite potrebe u vrlo ograničenom obuhvatu na površinama do 0.1 hektar od onih proizvođača grožđa, mošta i vina u proizvodnom, poduzetničkom i tržišnom orijentiranom poduhvatu. Tako u članku 10 prijedloga jasno je navedeno tko se smatra proizvođačem grožđa, mošta i vina te puniteljem vina. Uređeni su postupci za učinkovitiju administrativnu kontrolu svih podataka koje su proizvođači grožđa i vina obavezni dostavljati. Naime i prema sadašnjem zakonu postoji obaveza dostavljanja izjave o berbi, izjave o proizvodnji i izjave o zalihama vina koja se predviđa i ovim novim zakonom, međutim uz ove izjave u članku 27 stavku 2 predlaže se da se pored ovih izjava agenciji za plaćanje podnosi i izjava o očekivanoj berbi. Mi u klubu HNS-a smatramo tu izjavu nepotrebnom dodatnom administracijom. Naime ne znamo i molila bih da nam se objasni koja je svrha dosta te izjave o očekivanoj berbi. To je nešto što predviđamo. One podatke od prijašnjih godina ima i agencija. Da li će se dogoditi nešto nepredviđeno, kakva elementarna nepogoda, to ne može ni proizvođač, ni agencija predvidjeti. Pa bi stvarno zato molila ako se predviđa administrativno rasterećenje zašto se uvodi ova nova obaveza? Dobrim smatramo rješenje što se pojačava kontrola na terenu koju će provoditi terenski vinski nadzornici sa svrhom provjere usklađenosti dostavljenih podataka sa stvarnim stanjem čime se ojačava sustav sljedivosti, proizvodnje grožđa i vina. Vjerujemo da će to značiti i veću kontrolu, ne samo za naše proizvođače, nego za sva vina, prvenstveno za ona koja dolaze sa stranih tržišta, ali i za sivu zonu. Kada govorimo o uspostavljanju novih regija koje su ujedno vinarske i marketinške govorimo o 4 regije što je već bilo i navedeno, znači Slavonija i hrvatsko Podunavlje, Hrvatska Istra i Kvarner, Dalmacija i središnja brjegovita Hrvatska. Nisam neki posebni, zbog toga sad to predlažem loka patriota i to, ali smatram stvarno potrebnim ovo što je središnja brjegovita Hrvatska, bez obzira na mogućnost osnivanja pojedinih pod regija da se taj naziv promijeni, da li će to biti sjeverna Hrvatska, da li će biti još dodano središnja i SZ, sjeverna i središnja, ali molim da stvarno to još vidite. Imamo tu u članku 5. stavak 2. koji glasi: S ciljem organizacije i provedbe stručnih poslova, sukladno ovom zakonu, centar uspostavljuje regionalne urede prema vinogradarskim regijama iz članka 7. stavka 4. ovog zakona. Tu nas samo zanima da li se možda znaju i za sjedišta tih regionalnih ureda u kojem će gradovima biti ili će se to rješavati pravilnikom ili ćemo znati do drugog čitanja. Ono što je još dobro i što je važno napomenuti da imamo tu regionalne centre koji se zapošljavaju, koji se ustrojavaju i zapošljavaju djelatnike, međutim ti djelatnici neće predstavljati posebni teret za vinare, dakle neće opterećivati cijenu boce vina ono čega su se naši vinari bojali već će se financirati iz državnog proračuna. Decentraliziraju se kontrole vina prije stavljanja u promet što je moguće bliže vinskim regijama pa se tako organoleptička kontrola vina više neće obavljati samo u Zagrebu već će se obavljati upravo u tim centrima. Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo osigurati će nužno infrastrukturu za ocjenjivanje vina i jamčiti anonimnost uzoraka. Naime, pravilo EU nalažu da se mora osigurati nepristranost i objektivnost u provedbi propisa u cilju zaštite potrošača i očuvanje vjerodostojnosti cijelog sustava proizvodnje vina. Sustavi kontrola u području vina moraju počivati na jednakim načelima kao i sustavi kontrola u području sigurnosti hrane. To je pravilo EU, znači nepristranost i objektivnost ali ja vjerujem da ćemo kroz ovaj zakon ali i u svim drugim zakonima i u našem svakodnevnom životu upravo se pridržavati te nepristranosti, objektivnosti i transparentnosti u svemu. Zbog toga Zavod za vinogradarstvo i vinarstvo zadržava ulogu nositelja senzoričnog ocjenjivanja. U postupak se uključuju regionalne organizacije vinara koje će predlagati ocjenjivači a samo ocjenjivanje vina provoditi će komisija s većinski zastupljenim regionalnim ocjenjivačima. Ovime se osigurava podizanje razine kvalitete ocjenjivanja i kvalitete samih vina jer postupak ocjenjivanja provode ocjenjivači koji najbolje poznaju upravo određenu regiju jer i dolaze iz te regije. I ono što je još veoma bitno i važno i mi u HNS-u smatramo a to je upravo to rasterećenje sektora vina od parafiskalnih nameta. Naime, sve troškove vezane uz naknade za izdavanje rješenja za stavljanje vina u promet više neće plaćati proizvođač već će se oni financirati iz državnog proračuna a to je cca. 10 milijuna kuna. Ukida se i sustav evidencijskih markica jer se sada slijedivost prati na druge načine čime se sektor vina rasterećuje s još dodatnih 2 milijuna kuna. Dakle tih 12 milijuna kuna koji sada ostaju sektoru vina moći će se angažirati na drugim poljima a to su prije svega promotivne aktivnosti. Te promotivne aktivnosti trebale bi se provoditi kroz regionalne organizacije vinara. I stvarno od tih regionalnih organizacija vinari očekuju puno i očekivati će sigurno još i više. Bojim se kako će one uspjeti ispuniti njihova očekivanja, njihove zahtjeve. Zato je veoma važno da ti ljudi budu pripremljeni. Ja znam da imamo i sad određene osobe koje organiziraju vinare, koje ih educiraju, koje ih upućuju na to ali sada će one jednostavno ako će biti članovi te regionalne organizacije upravo tu tražiti sve ono što su ranije morali tražiti na više mjesta. Evo klub HNS-a će podržati u prvom čitanju ovaj prijedlog zakona. Vjerujem da ćete uvažiti primjedbe koje su tu izrečene, s kojima mnogima se slažem. I osobno sam u ime kluba postavila neka pitanja na koja očekujem odgovore. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Davor Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Evo nekoliko riječi o ovom Zakonu o vinu ispred kluba HSS-a. Naime, kompletna zainteresirana javnost a pogotovo vinski sektor je puno očekivao od ovoga Zakona o vinu kažu u ovome svome dopisu u e-raspravi, u javnoj raspravi u nacrtu ovoga zakona da su očekivali da će kroz ovaj zakon se provesti mini reforma vinogradarstva i vinarstva, da ćemo dobiti okvir za EU označavanje vina sukladno zemljopisnom podrijetlu. Također smo očekivali da će jednom zauvijek se prekinuti sa vinskim politikama iz bivše države, iz bivšeg sustava. No, misle i kažu oni u svom tom priopćenju da se nije poštivalo ono što se dogovorilo na sastancima sa predstavnicima proizvođača i udruga nego je opet administrativno najvažniji dio promijenjen i da nisu zadovoljni sa predloženim zakonom a predstavnici druge udruge kažu za ovaj zakon da su očekivali velike pomake, da će ovaj zakon napraviti male pomake u sektoru vinarstva a da je to samo, pazite izričaj, maleni uzdisaj do ponovnog gubitka zraka u vinskoj proizvodnji. Važno je da bi uopće mogli dalje razgovarati o ovom Zakonu o vinu da ponovno podcrtamo problematiku da se smanjuju površine pod vinogradima u RH, da nam je još uvijek izvoz iako bilježi blagi rast premali u odnosu na uvoz. Evo samo nekoliko brojki, izvoz je 4693 tone a uvoz 24902 tone. I ono što nas posebno zabrinjava da je najveći uvoz i dalje iz Makedonije a onda iza toga je druge vinske regije poput Francuske, Italije, Njemačke. A isto tako je važno za znati da nam je izvoz najviše porastao u BiH. I to je važno da u generalnim politikama prema tom tržištu moramo štiti domaće proizvođače i da ne izgubimo taj dio tržišta. A vrlo sporo ili malo rastemo na onim tržištima koji su nama orijentacija Njemačka, Italija, SAD iako i tu bilježimo blagi porast. Ali, ključno je pitanje kontrole ovog uvoza jer i dalje smatramo da onaj broj kontrola koji se javljaju na granici i kad se stavlja na tržište RH premali i da naši proizvođači ne vjeruju da su se primijenili svi mehanizmi da se zaštiti naše tržište od tako jeftinih vina, pogotovo iz Makedonije. Glavna primjedba udruga je da se novim zakonom krši najznačajnija uredba EU 607 iz 2009. koja jasno postavlja pravila vezano za zaštitu zemljopisnog podrijetla i zaštitu oznake izvornosti i to njen čl. 25. i čl. 63. Uredbe na koje se oni pozivaju, krivo se tumače s njihove strane su manje važne Uredba 607 iz 2009., prijedlog je administraciji da ovo pojasni i da do drugog čitanja se to ispravi ili da se povuče iz procedure. I ponovno naglašavaju da ovaj Prijedlog Zakona nije rezultat razgovora i dogovora sa udrugama i s proizvođačima nego prijedlog administracije. Također se ovdje u svom primjeru napisali ako već nismo znali napisati kvalitetan Zakon da zaštitimo domaću proizvodnju, da se moglo prepisati nekakav zakon iz zemalja iz okruženja koji kvalitetnije štite svoju proizvodnju, pa evo, jedan proizvođač koji evo, proizvodi na 5 hektara u Slavoniji mi je rekao primjer Francuske koja je isto imala problem sa hiperprodukcijom, problem sa okruženjem i uvozom pa su donijeli zakon kojim su zaštitili svoje proizvođače na način da je država kontrolirala s kojeg područja, iz kojeg vinograda je ubrano koliko grožđa, koliko je to grožđe kvalitetno i odredilo je minimalnu cijenu ispod koje to vino iz tog vinograda, s tog područja ne može biti stavljeno na tržištu i s druge strane, garantiralo plasman tih vina na način da ukoliko proizvođač sam nije mogao prodati po toj cijeni, a neki uspješniji su prodavali i po većoj, da je država preuzela plasman tog vina. I u prvim godinama je bilo problema gdje je država skoro 80% proizvodnje morala svojim mjerama i svojim traženjem tržišta naći tržište za to vino, a svega 20% su proizvođači uspjeli prodavati sami. Međutim, nakon niza godina primjene ovog Zakona sad je situacija obrnuta. Sad proizvođači prodaju 80% svoga vina i to ne po onoj najnižoj cijeni koja je određena za njihovo područje, za njihovu kvalitetu, znači idu i sa većom cijenom i oni imaju veći dohodak i država ima veći prihod s naslova poreza, a svega 20% vina koja se stavlja na tržište u Francuskoj regulira država. Mi nismo takav zakon nikad imali, a ni ovim Zakonom nećemo na taj način regulirati tržište, nego i dalje ostaju naši proizvođači da imaju sami tu tržišnu utakmicu na tržištu kojeg nema, jer vidimo da je i dalje uvoz ogroman, pogotovo iz uvoza iz Makedonije i ova podjela na 4 regije je dobro prihvaćena uz ovu primjedbu da se i sjeverozapadna Hrvatska uvrsti, ali se boje da je to samo marketinški pristup i da dalje od toga se neće ići u pomoć našim proizvođačima, da osim tog marketinškog pristupa treba i ozbiljniji pristup upravo za rješavanja ovih tržišnih problema. Problem je već u samom dijelu kad se najavljuje berba grožđa jer teško naši proizvođači mogu sa sigurnošću unaprijed najaviti berbu grožđa i koliko će biti s tog vinograda ubrano te godine i onda znate što se događa, da se prijavljuje maksimalna količina grožđa i nema stvarne kontrole stvarnog uroda i stvarne količine proizvedenog grožđa, a onda i nemamo stvarnu količinu vina na tržištu jer svatko radi kako hoće. Nema tu dobrih kontrola i treba ići tu u strože kontrole i pomoć našim proizvođačima da nam se ne pojavljuju proizvođači koji u berbi grožđa kad tražite njihovo sortno grožđe za koje su prijavili da bi ih kupili nema grožđa, a onda se na proljeće pojave njihova vina na policama sa markicom i oznakom da su proizveli. Od čega, od koga? Pa vjerojatno iz uvoza. Nema dovoljnih kontrola, a to je iz prakse. Ovo nije ono iz džepa, iz glave izvučeno nego iz prakse, iz razgovora sa proizvođačima, sa vinarima i vinogradarima s našeg područja. Također bih ovdje naglasio problem sa fitoplazmom, zlatnom žuticom, suzbijanjem vektora jednog virusnog oboljenja naših vinograda. Mislim da smo mi i kroz tematske sjednice na Odboru za poljoprivredu ukazali na velik problem. Napravio se monitoring, ali puno dalje od toga se nije otišlo ni u preventivi kroz suzbijanje vektora jer nema prave kontrole i mislim da se mora kroz one podatke koje imamo da se bolest već proširila, evo i nažalost je primijećen vektor i u Slavoniji, da se mora to kvalitetnije pratiti, da se država mora osigurati sredstva za suzbijanje ovog vektora, ali s druge strane najveći problem je kroz onaj zaražene nasade, vinograde gdje je primijećena bolest koji se moraju krčiti što imate problem na terenu da ima puno zapuštenih vinograda koje nitko ne kontrolira, koje nema nitko ovlasti narediti da se iskrči, a oni su izvor zaraze dalje, a pogotovo je veliki problem za one vinogradare, a ima ih koji su savjesni, koji su iskrčili svoje nasade da dok oni podnesu zahtjev da im se to refundira, dok dobiju novce, prođe i više od godinu dana i mislim da to mora se osigurati sredstva da se promptno reagira, ako je čovjek iskrčio, da odmah u roku 30 ili 60 dana i dobije sredstva kako bi mogao pripremiti teren za novu sadnju i podizanje novog nasada jer onaj tko se bavi vinogradarstvom ne može si dozvoliti da izgubi jednu proizvodnu ili dvije proizvodne godine što se sad u praksi događa. Mislim da smo tu kao društvo zakazali i da ne štitimo dovoljno domaću proizvodnju od ove opake bolesti koja sigurno je velika opasnost za naše vinarstvo i vinogradarstvo i za ubuduće. Evo molim državnog tajnika da pojasni ovu primjedbu u svom završnom obraćanju zašto su vinaši, vinari, vinogradari da se krši ova EU odredba i na koji način misle uskladiti naše zakonodavstvo s time odnosno na koji način misle spojiti naše proizvođače sa domaćim tržištem jer vidimo da izvoz ide sporo, hvalevrijedne su akcije HGK-a koja plaća odlazak našim vinarima na sajmove u Njemačku i druge europske zemlje. Mislim da bi se tu i druge državne institucije trebale uključiti ali mislim da je naša najveća šansa našim vinarima prodaja vina na pragu kroz jačanje kontinentalnog turizma i kroz povezivanje našeg vinarstva i vinogradarstva sa turističkim sektorom gdje nismo iskoristili taj potencijal gdje možemo sigurno puno naših vina plasirati. I evo, da bi mogli dalje uživati u domaćim vinima sa kvalitetnim oznakama izvornosti i zaštićenog porijekla onda moramo i našu legislativu prilagoditi europskoj i omogućit našim vinarima da tu ima i manji trošak, s te strane pozdravljamo administrativno rasterećenje i financijsko rasterećenje naših vinara i vinogradara ali sigurno da se trebaju učiniti još dodatni napori da bi ovaj zakon stvarno bio jedna reforma vinarstva i vinogradarstva u Hrvatskoj i mislim da bi morali ponovno razmisliti o modelima potpore sadnje novih vinograda jer oni modeli koje smo nekad imali prije nekoliko godina su pokazali rezultate i dosta je novih nasada podignuto međutim ne možemo ih sada ostaviti same na tržištu nego se moramo svi aktivnije uključit u plasmanu tih vina pa evo, još jednom, kupujmo hrvatsko, kupujmo hrvatska vina. Hvala lijepa.
Hvala. Sada su na redu pojedinačne rasprave, prvi je gospodin Ante Pranić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, od proizvodnje grožđa i vina i prihoda od toga se ne bogati, od toga se živi odnosno preživljava mahom u ruralnom području Hrvatske pa kad sagledamo ove podatke iz tablice proizvodnje grožđa i vina, usporedba od 2007. na 2016. i kad vidimo da dolazi do smanjenja i ukupne površine vinograda i broja trsova i proizvodnje grožđa i vina, kad vidimo da to rapidno pada, ne moramo se čuditi zašto kompletne obitelji iz ruralnih područja gdje možda vinarstvo, vinogradarstvo je baš bio sekundarni ekstra prihod koji je ostavljao na tim područjima, odlaze u Irsku. U mom osobnom izlaganju na repliku rekao sam da dolazim zaista iz jednog vinogradarskog kraja koji ima preko 13 milijuna čokota vinove loze, da sada i danas dođete tu u područje grada Vrgorca, grada Ploča ili općine Pojezerje, vidit ćete da pola vinograda uopće nije obrano, to je politika koju Hrvatska vodi prema našim seljacima koji se bave vinom, koji se bave grožđem a mnoge od tih obitelji, to je prihod, jedini prohod u obitelji. Kad sumiramo ukupnu površinu vinograda, vidimo da to zaista rapidno pada, proizvodnja vina 2010., 2011. 1,43 milijuna hektolitara, 2016. na 2017. 760 000 hektolitara. To je prepolovljeno. Znači mi ne govorimo o padu od 10, 12%, mi govorimo o 50%-tnom padu. Kad govorimo o novom padu, to znači da su i smanjeni prihodi, sekundarni prihodi mnogim obiteljima, mnogim OPG-ovima koji su na temelju tih prihoda kao što sam rekao, ostajali na tim područjima. I zaista sve te obitelji, sva ta obiteljska poljoprivredna domaćinstva, ljudi koji se oslanjaju na proizvodnju i grožđa i vina i bave se podrumarstvo su očekivali jedan reformski zakon, zakon koji će stati u zaštitu i obranu hrvatskog seljaka, vinara i vinogradara a šta zapravo ovim zakonom dobivamo? Kad malo sagledamo prigovore u javnoj raspravi i komentare, vidimo da mnogi vinari i vinogradari su nezadovoljni. Ja ne znam zaista s kim ste pričali, koga ste sve konzultirali kada se ovaj zakon usvajao odnosno ovaj prijedlog nacrta zakona davao u javnu raspravu. Zaista smatram da bi trebali pošto je ovaj dio vinarstva i vinogradarstva jedna od primarnih poljoprivrednih grana koja se može itekako osloniti na turizam, na daljnji razvoj turističke ponude i obogatiti našu turističku ponudu, trebamo znati da imate veća nacionalna sredstva pružena za sve naše i vinare i vinogradare i posebno podrumare. Znači mi trenutno danas nemamo nacionalna sredstva koliko mi je poznato na koja bi se mogao javiti neki mladi vinar ili vinogradar, sve je prepušteno određenim fondovima EU-a, konkretno mjerama iz ruralnog razvoja, šestice, zadnje mjere 6.3 i kako se zapravo u mjeri 6.3 sada odnosimo prema recimo konkretno brdsko-planinskim područjima. Sva ona pozitivna, dodatni bodovi, koji su prije naših i vinari i vinogradari imali, sada ih nemaju. a kad se sagleda koji su prihvatljivi troškovi, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] mehanizacija. Kod nas sada iz našeg područja 143 prijave otišlo za ovu slijedeću mjeru 6.3, mahom je to mehanizacija. I kad malo dubinski popričam sa svim našim vinogradarima i vinarima, svi ulažu u mehanizaciju, ne ulažu u podrume, ne ulažu u vinske omotnice jer ne mogu se na ništa prijaviti. Svojih novaca nemaju, ne mogu se ni prijaviti na bespovratna sredstva, imaju neriješene imovinsko-pravne odnose. Koliko je vinograda odnosno vinarskih područja u Hrvatskoj riješilo imovinsko-pravne odnose, upisalo zaista stvarna stanja u katastar, u zemljišni i riješili ih, znači sve one pretpostavke da se uopće jave na bespovratna sredstva, koliko? Nije ni čudo zašto stoji velike vinarije u Vrgorcu, u Imotskome, djelu Drniša zatvorene. Stečajni postupci traju, glavni ... [[Govornik se ne razumije.]] dužnici opet prema RH, RH neće da se oslobodi toga, znači jednostavno to kompletno propada. Na koji se fond mogu javiti jedinice lokalne samouprave koje najčešće surađuju sa agronomskim fakultetima prilikom klonske selekcije autohtonih sorti jer mi se trebamo zaista vratiti autohtonim sortama i proizvoditi vina od autohtonih sorti da bi zaista na tržištu bili donekle konkurentni. Na koje se manifestacije možemo javit? Konkretno mi u Vrgorcu imamo jednu manifestaciju, jednu od najvećih za naše vinare, dani dalmatinskog pršuta i vina. Znate koliko smo dobili od manifestacija koja reda veličine košta 200 000 kuna pomoći iz državnih institucija, konkretno Ministarstva turizma i Turističke zajednice Hrvatske? 10 000 kuna. ja ću napisat kad se vratim zaključno pa ću vratit tih 10 000 kuna. I mi sad govorimo o marketingu, promoviranju, pomoći našim vinarima, a samo dođite na područje Dalmacije, dalmatinske zagore pa ćete vidjeti trsove neobranog grožđa i na području Imotskoga i na području Sinja i na području ... [[Govornik se ne razumije.]] i na području Vrgorca. Agrocentri, gdje se mogu prijavit agrocentri, vinski centri, vinarski centri, gdje se možemo na to prijavit? Gdje su to konkretne mjere iz ruralnog razvoja gdje bi se mogle prijaviti takvu vrstu infrastrukture? Pa ne postoji. Sad su određene naznake, sada su naznake kada su vinogradi iskrčeni, kada su vinogradi zapušteni. Ja ne razumijem da ne možemo potaknuti zaista jednu od najbitnijih grana poljoprivrede po sistemu da smo u ovakvom jednom prijedlogu zakona imali jedan fond za vinare i vinogradare, da državni proračun je to osigurano dvjestotinjak milijuna kuna i da to bude jedan impuls, jedan dodatni poticaj svim vinogradarima da zaista ne zapuštaju vinograde, nego da proizvode vina iz autohtonih naših sorti. Znači ne iz sorti koji se uvoze, koji se kupuju pa se tu kod nas dorađuju jer takva vina ne mogu bit nimalo konkurenta. Što se tiče uvoza, kod nas dolazi mnogo vina s područja, kao što smo rekli Makedonije i kažu se da je to vrhunsko vino. Tko kontrolira da je to zaista vrhunsko vino? Da li to prolazi zaista sve naše nacionalne centre, centre koji kontroliraju naše vinare da i zaista to što u našim parametrima vrhunsko vino, da je to zaista makedonsko vino ima oznaku vrhunske kvalitete? Gdje se nalazi ujedno baza svih naših vinara i vinogradara što se tiče autohtonih sorti i svih onih vina koji putem tih autohtonih sorti izlaze na tržište. I umjesto da pomognemo našim vinarima, vinogradarima i podrumarima, poglavito iz područja Dalmacije iz kojeg ja dolazim jer sad zamislite da 30ak kilometara nalazi se kompletno naša obala gdje se može dati apsolutno i prodat sve količine vina na tržište, mi jednostavno ovim zakonom ništa ne pomažemo njima, dapače prepuštamo sve kao što će biti, to ćemo vidjeti i u sljedećim godinama kad dođu izvješća 2018./19.,20. ukupne površine će se smanjivati, uvoz će se povećavati, vlastita proizvodnja će se smanjivati. Neće doći do radikalnog, rapidnog zaokreta i onda nemojmo pričati zbog čega naši mladi ljudi iz ruralnog područja Hrvatske, to je 85% područja Hrvatske iseljavaju, zašto odlaze u Irsku, zašto kompletne obitelji odlaze, a od vina se itekako može živjeti. Imate primjer konkretno u našem kraju jedan momak je studirao tu u Zagrebu stomatologiju, vratio se u Vrgorac, podigao autohtone nasade vinove loze, progurao se s vinima sam, bez ičije pomoći i ostao je tu, zasnovat će obitelj, mi maksimalno kao grad pomažemo, ali ja ne vidim određene mjere konkretno Ministarstva poljoprivrede i određena sredstva gdje se može preko jedinica lokalne samouprave financirati potpore u poljoprivredi, konkretno u vinarstvu. Tako da zaista smatram da ovaj zakon, koliko god vi tu govorili 12 milijuna kuna rasterećenja putem raznih administracija, kad to 12 milijuna kuna podijelite zapravo na 3729 poljoprivrednika koji se nalaze u vinarskom registru koji su evidentirali proizvodnju vina, to vam izađe oko 3000 kuna pomoći po OPG-u koji se bavi proizvodnjom vinom. Ako je to reforma da pomognete s 3000 kuna nekom OPG-u onda ja zaista ne znam šta da kažem ljudima da li da ostanu ili da jednostavno idu ća iz Hrvatske. Hvala.
Imate tri replike. Prvi je gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine Praniću. Jasno je svima, mislim da je to jasno i kolegama iz ministarstva da se ništa radikalno s ovim zakonom neće promijeniti i ove priče o rasterećenjima, kao što ste sami rekli, ako nekoga pomognete sa 1000, 2 kuna, rasterećenja na godišnjoj razini to sigurno neće povećati njegovu konkurentnost, niti pomoći mu da radi ono što bi trebao, a to je da povećava proizvodnju i plasira svoje proizvode. Ovo što ste rekli u svojoj raspravi je jedan od ključnih problema. Znači naše ministarstvo kao da mu je u interesu da se, a vjerojatno EU i je u interesu da se europski novci troše samo na mehanizaciju, na nove strojeve koji opet dolaze svi iz uvoza. Ja bih rekao EU daje novce, velike novce za poljoprivredu koji prolaze kroz naše ministarstvo i onda se opet vraćaju onim proizvođačima koji su stranci, koji nama prodaju mehanizaciju. To je u biti pogrešna politika našeg ministarstva koje ne gleda interes naših poljoprivrednika. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Je li odgovor? Da. Izvolite.
Gospodine Maras apsolutno vas tu razumijem u vašoj replici i nije mi jasno da konkretno ministarstvo može imat 5 službenih vozača, a ne može raspisat na neki fond od 50ak milijuna ili ne znam, nešto sitno, barem za manifestacije, 10ak milijuna kuna da se pomogne vinarima i vinogradarima. Mi se kompletno oslanjamo uvijek na europski novac. Ali ako imamo stratešku jednu granu u poljoprivredi koja je oslonjena na drugu stratešku granu turizma pa nije valjda u našem proračunu se ne mogu izdvojit naša vlastita nacionalna sredstva koja bi pomogla svim vinarima, podrumarima i vinogradarima.
Drugu repliku ima gospodin Marko Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Pranić složio bih se s vama da zacijelo trebamo razmišljati o određenoj pomoći koju treba dati malim vinarima koji nažalost dobrim djelom i odustaju od obrađivanja vinograda, od proizvodnje vina, evo ja mogu reći da u Zagorju nažalost imamo sve više zapuštenih tih površina gdje su nekad bili vinogradi, a moram reći da se kvaliteta vina jako podigla. Dijelom je razlog to, evo imali smo u proteklih nekoliko godina nekoliko ozbiljnijih elementarnih nepogoda, od tuče, mraza, ova g. je jedna od rijetkih gdje nismo bili svjedoci tih elementarnih nepogoda i ljudi su pretrpili velike štete. Ja sam svjestan da država iz svoga proračuna ne može nadoknaditi te milijunske štete. Međutim, mi nismo ni uspostavili nikakva model sufinanciranja osiguranja, gdje ćemo ne samo velike vinare, koji će naravno to napraviti jer od toga isključivo žive, nego i one male na neki način dati im mogućnost da se osiguraju i da ipak dalje se bave vinogradarstvom i vinarstvom. Hvala.
Hvala vama. Odgovor izvolite.
Kolega Vešligaj, mi dolazimo iz sličnih brdsko planinskih područja Hrvatske i kada nema država za elementarne štete, vidjeli smo da nema puno ni za brdsko planinska područja, nema ni za potpomognuta područja. Gledamo konkretno u ovom zakonu, ne može se nešto znatnije iz nacionalnih sredstava pomoć vinogradarima i vinarima, kakva je to zapravo politika prema ruralnom području Hrvatske? To je politika jednostavno da kažemo ljudima, snađite se sami u Irskoj, kako možete. Mi vam, država ne može pomoći. Može vam možda pomoći da se nalazite u Zagrebu, da se nalazite u Splitu da se nalazite u Osijeku, Rijeci, mi smo postavili državu urbanizaciju, urbanih sredina. Što se tiče ruralnih krajeva, kada gledate ove sve setove zakona, koji dolaze kod saborske procedure, pa evo i uključujući ovaj zakon, koji bi trebao pomoći vinarima, vinogradarima, jer neće vinara i vinogradara u centru Zagreba i u centru Splita, biti će u ruralnom području, kada vidimo ovakav jedan zakon i ovakve neke nekonkretne mjere, ne moramo se uopće pitati zašto ljudi odlaze iz naših krajeva.
Treću repliku ima gospođa Gordana Perić.
Grozdana, da vas ispravim. Poštovani kolega spominjali ste neriješenost imovinsko pravnih pitanja i nemogućnost aplikacija. Pa normalno, to je osnovni preduvjet u svakoj prijavi na natječaj i to je ono ključno o čemu trebamo svi itekako razmišljati i podržavati da se u što većoj mjeri na što bolje i brže načine dođe do sređivanja imovinsko pravnih odnosa, zemljišnih knjiga i ostalog, jer to je onda stvaranje preduvjeta, da bi se nešto moglo konkretno napraviti. A ponavljanje mantre da je i to razlog za odlazak mladih, pa tu situaciju imamo 70-80 g. i još uvijek a pogotovo u našim krajevima, Dalmatinskim, gdje nismo imali naviku rješavanja imovinsko pravnih odnosa, mislim da je to, ne može se vezati za ovakav zakon.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Uvažena kolegice, nisam želio potezati to pitanje u svojoj raspravi, konkretno, u našem vinogorju, znači na području kao … [[Govornik se ne razumije.]] 24 tisuća parcela, geodetski snimak je odrađen 2007./2008. jedno 7 g. je stajao u ladici zbog nepokretanje zemljišne knjige kao … [[Govornik se ne razumije.]] Znači da ne govorim koliko su naši poljoprivrednici izgubili odnosno, iz tog područja, prilikom legalizacije su mogli vaditi prerise, nisu trebali snimati geodetski, znači to je jednostavno stajalo u ladicama ministarstava, tek zahvaljujući bivšem ministru pravosuđa Šprlji, gdje je to zaista pokrenuto, znači da ta jedna investicija od 10 milijuna kn bude razumna, ali to je jednostavno i danas sporo. I danas je sporo i danas ne možemo govoriti. Ali, slobodno bi vas ja sada isto danas, vi se spustite do Vrgorca, da Poezerja, do općine do dijela grada Ploća, pa vi kada vidite na trsovima neobrano grožđe, ostavljene vinove loze, pa pitajte ljude da li će ostati živjeti u Hrvatskoj.
Hvala. Sada je na redu gospodin Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice, na početku, moram reći, da sam ostao malo i zaprepašten i prethodnom raspravom kolega posljednjom replikom, gdje je gospođa Perić spomenula da se non stop spominje mantra, odlaze mladi iz Hrvatske. Nažalost, takvo bagateliziranje odlaska mladih iz Hrvatske i poruke koje se šalju na taj način iz Hrvatskog sabora ne doprinose tome, da ljude vide perspektivu u našoj zemlji, nego upravo suprotno, da svakim danom sve više i više iseljavaju, i nažalost je to činjenica, gospođa Perić, stotinu tisuća ljudi je otišlo. Ne kažemo da Zakon o vinima može tih stotina tisuća vratiti u Hrvatsku, ali svaki zakon, koji ovdje donosimo, moramo gledati iz perspektive da li će ljudi ostajati u Hrvatskoj, vidjeti perspektivu ovdje, da li će imati posla, da li će se osjećati pravedno i da li ćemo prema njima odašiljati takvu poruku. Kada kažemo mantra, to se bagatelizira i taj problem onda, očito vama iz HDZ-a izgleda zanemariv i uopće o njemu ne razmišljate. Činjenica je da ljudi odlaze, stotinu tisuća ljudi je otišlo protekle g. nikada takav egzodus, ni u najtežim vremenima, prošloga stoljeća i tisućljeća u Hrvatskoj, toliko ljudi iz Hrvatske nije odlazilo. Nikada, kao što je otišlo u 2016., 2017. g. I o tome se treba razmišljati kada govorimo o bilo kojem zakonu. A kada pogledamo ovaj zakon ja u startu kažem da ne mislim da će on donijeti neku štetu, ali nažalost, neće donijeti ni pretjeranu korist. Ono što je govorio i kolega Pranić maloprije, jer čovjek živi u toj sredini ili kolega Vešligaj iz Hrvatskog zagorja, govori da mali OPG-ovi, proizvođači vina, pa i one malo veće vinarije, ne vide i ne osjećaju tu potporu hrvatskog ministarstva poljoprivrede i Vlade RH. Da je to tako ne moramo se previše debatirati, ne moramo između sebe voditi neke rasprave, jer to je predlagač vidio, jer u koliko nema potpore, evidentno, proizvodnja pada. Kada pogledate ovaj dramatičan pad od 2015. na 2016. čak 20% manje proizvodnje u RH. U isto vrijeme samo 10% manje obrađene površine govori o tome koliko Vlada vodi računa o našim vinogradarima. I u biti je istina da očito nekome i odgovara ovaj povećan uvoz vina i jeftinih vina, nekvalitetnih vina koji ulaze u RH. Jer kada vidite uvoz koji rapidno raste i sada je na 30 milijuna litara govori da je prosječna cijena uvoznog vina euro po litri a našeg izvoznog 3 eura. Znači 3x jeftinije uvozno vino toliko a možda i više puta nekvalitetnije od našega. I problem je u tome što Vlada RH nikako ne uspijeva naći modele kako pomoći vinarima i kako osnažiti domaću proizvodnju. I to je ključno pitanje a nije ključno pitanje koje se ovdje nameće kao nešto spektakularno a u biti nije da se 12 milijuna kuna rasterećuje ukupni sektor, rekao je kolega Pranić 4 tisuće OPG-ova. Znači 3 tisuće kuna u prosjeku po jednom OPG-u, sigurno neće pomoći povećanoj proizvodnji vina. I s druge strane najveća kreativnost koju ovaj zakon pokazuje je nazivi regija. Znači kada vidimo kako je netko kreativno u Ministarstvu poljoprivrede se dosjetio da se zove središnja bregovita Hrvatska. Znači to je maksimum kreativnosti koji smo mi vidjeli u ovom zakonu da su ubacili breg u naziv od jedne od regija. I sa te strane normalno da ne možemo niti očekivati neka spektakularna rješenja niti možemo očekivati da će se narednih nekoliko godina situacija popraviti. Popraviti se može jedino ako država značajno financijski stane iza svojih proizvođača, ukoliko određenim carinama na manje kvalitetne proizvode reagiramo i povećamo cijenu uvoznih vina zbog čega ne štitimo svoju proizvodnju, zbog čega se tu ne pokaže šta znači vrhunsko i kvalitetno vino. Dobro su rekli neki kolege, to je neusporediva razlika između onoga šta u Hrvatskoj valoriziramo na taj način i onoga šta neke druge zemlje nazivaju vrhunskim vinima. Da, nakon prve boce koju kupite i probate vjerojatno drugi put nećete kupiti ali već i to je određena prijevara potrošača pogotovo za proizvode koji ne dolaze iz područja EU. Mi samo iz jedne zemlje uvozimo više od pola vina koja se troše u RH. I zato je nužno zaštiti svoju proizvodnju i ograničenjima i kontrolom i većim davanjima za uvoznike, većim davanjima za uvoznike, s druge strane pomoći financijski naše proizvođače ali ne na način na koji sam malo prije rekao a koji se najčešće radi u RH i u Ministarstvu poljoprivrede da su svi sada navalili na mehanizaciju i na taj način mi novac koji dolazi iz EU vraćamo nazad kroz proizvode koje kupujemo iz Njemačke i drugih zemalja EU. Znači trebalo bi Ministarstvo poljoprivrede voditi računa o tome kako da što više benefita imaju naši proizvođači i kako da što više tog novca ostaje u RH. Nažalost Ministarstvo poljoprivrede se pretvorilo u jednu PR agenciju gdje se narazbacuje sredstvima, novcima. I sada ja ovdje postavljam pitanje, pa ukoliko je to toliko novaca povućeno, ukoliko se toliko ulaže u hrvatsku poljoprivredu pa zašto je gospodine državni tajniče onda proizvodnja manja? Zbog čega? Znači mi ulažemo sve više i više novca a sve manje i manje novca, manje i manje proizvodnje imamo u Hrvatskoj. Pa to, br. 1. ili je netko loše planirao ili se baca novac u prazno ili a sigurno je od toga hrvatski poljoprivrednici nemaju apsolutno nikakve koristi, odnosno njima se stvara neka lažna nada, lažna sigurnost da će povlačenjem tog novca procvasti hrvatska poljoprivreda. Uloženim novcem trebamo vidjeti da se proizvodnja povećava. To je jedino mjerilo. Pa nije Ministarstvo poljoprivrede protočni bojler pa da što više povuče, koliko iscuri što deblja cijev da prođe što više vode. Nama je bitno da od tog novca koji se povuče iz EU imamo što više proizvodnje i radnih mjesta u RH, pa to bi bilo logično. Tako da gospoda koja u Ministarstvu poljoprivrede svako malo uzvikuju i hvale se, bio sam na jednom poljoprivrednom sajmu, prosto ko, osjećao sam se kao da smo u nekim zemljama koje žive samo od poljoprivrede, sve je sjajno, ima novaca, ima fondova ali nema proizvodnje. Hrane a i vina u Hrvatskoj svakim danom i svake godine sve manje, sve je manje zaposlenih i ljudi odlaze. Sramota je da vinogradi stoje zapušteni i na hrvatskim otocima i u Dalmaciji i u svim dijelovima RH. Tu država ne daje apsolutno nikakvu potporu, ne stoji iza tih ljudi. I kada kupite neku mehanizaciju ne znači da će on odjednom početi promovirati, odnosno proizvoditi više vina i da ćemo od toga imati više koristi. I zato ne mogu biti ni za ni protiv ovog zakona. Znači ovaj zakon je dokument koji samo treba stvoriti dojam da se nešto dešava a kažem kreativnost je zaustavila na središnjoj bregovitoj Hrvatskoj. Svaka čast onom tko se sjetio bregovitog, to je, taj pridjev je ključan koji će pomoći da hrvatski vinari krenu proizvoditi što više vina. Da tog pridjeva nema bregovita Hrvatska vjerojatno, vjerojatno bi proizvodnja vina bila puno niža. Tako da molim vas dajte konkretne stvari, nemojte nas više zabavljati i gubiti vrijeme na nešto što neće pomoći i stvarati dojam da se nešto radi a u biti ne radi se gotovo pa ništa. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imate tri replike, ali prije želim pozdraviti učenice i učenike gimnazije Eugena Kumičića iz Opatije sa profesoricama i profesorima koji su ovdje danas s nama. Molim vas pozdravimo ih pljeskom. Pljesak! Hvala što ste ovdje. I sada imamo tri replike. Prvu repliku ima gospođa Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Maras, najveći egzodus odlaska mladih i ne tako mladih je bilo između 50-ih i 60-ih godina kada je tzv. KP dozvolila da odlaze trbuhom za kruhom za vrijeme druga Tita. To ne znači da sada nema migracija. Ima i to zašto? Pa mladi traže mogućnosti gdje mogu više zaraditi, a omogućeno im je na način da smo članice EU gdje je mobilnost radne snage itekako puno veća. Što ne znači da nemamo odgovornost stvarati preduvjete da naši mladi ostaju ovdje. I sama sam majka dvoje djece od koga jedna od tih radi za 2400 kuna vašeg programa SOR-a, podcjenjivačkog koji se odnosio prema tim istim mladima.
Hvala, vrijeme. Gospodin Maras sigurno želi odgovoriti. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Grozdana, evo vas opet o komunizmu, partizanima, ustašama. To je ono što vas zanima, a nažalost činjenica je pogubna za nas i našu zemlju. Za vrijeme partije HDZ-a i druga Andreja Plenkovića tijekom 2017. godine i 2018. godine, evo u ovih godinu odnosno dvije godine HDZ-ove Vlade je RH napustilo preko 150 tisuća ljudi. Za vrijeme partije HDZ-a i druga Andreja Plenkovića. Znači, to je ono što nažalost vi jedino razumijete. Vi razumijete taj jezik vraćanja na staro, a ljudi nam svaki dan, ali baš svaki dan odlaze. I nemojte misliti da to možete relativizirati mantrama i bilo čim drugim. Probajte se suočiti s tim ljudima. Odite na jedan autobusni kolodvor i pogledajte ljudi koji ispraćuju svoju djecu u svijet. To je ono šta treba, o čemu treba voditi računa.
Hvala. Ipak je lijepo kad ... [[Govornik se ne razumije.]] Ne dešava se često. Sada ima repliku gospodin Marko Vešligaj.
Hvala. Evo, ja ću se ipak vratiti na temu. Evo, kolega Maras, drago mi je da ste primijetili ovaj naziv vrlo nespretan, središnja bregovita Hrvatska. Smatram isto naravno da nije dobar. Ali ono što me vrlo iznenadilo u e-savjetovanju da je nekoliko znači, vinara, proizvođača također ovdje u svojim komentarima spomenulo da on nije dobar, a odgovor ministarstva je bio da kroz e-savjetovanje nisu dobili bolji prijedlog kako nazvati vinsku regiju. Pa mislim, živimo u 21. stoljeću. RH ima sjajne marketinške stručnjake, a PR agencije i ministarstvo troše novce na razno-razne stvari. Pa zar je bio problem angažirati te stručnjake hrvatske relevantne i da nam daju dobra imena jer vino je vino kao brand vino kao jedan od najjačih ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] hrvatskih proizvoda zacjelo treba biti adekvatno brendirano, a to se danas radi, to rade ljudi koji su se za to školovali. Mislim da hrvatski vinari s obzirom na kvalitetu koju posjeduju, a osvajali su nagrade na svjetskim tržištima to zaslužuju.
Hvala gospodine Vešligaj, ali odgovor će, ne može vam odgovoriti gospođa Grozdana Perić, morat će vam odgovorit gospodin Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vešligaj, vi ste svjesni da mi imamo u Ministarstvu poljoprivrede isključivo bavljenje time kako sebe ishvaliti i objasniti kako super radimo posao, povlačimo sredstva i zato mogu čak i zamisliti ministra Tolušića, gospodina iz Virovitice kako kad je pročitao ovo središnja bregovita Hrvatska, kako mu je zatitralo srce i suza radosnica se pojavila u oku, kako su lijep naziv našli u Ministarstvu poljoprivrede. Znači, to je jedino što njega zanima. Daj da nađemo što ljepši naziv, da to možemo ispromovirati i onda nakon toga se hvaliti po novinama da smo nešto napravili. Ali konkretno koristi od ovog nema nikakve. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, zanimljivo izlaganje. Samo dvije vrlo kratke opaske. Prva je ta da kada govorite o oporezivanju odnosno carinjenju proizvoda iz EU, mislim tu treba biti oprezan. Dakle, imali smo različitih prijedloga ranije koji nisu bili ja bih rekao baš stručni ili upoznati u potpunosti sa način kako bi to moglo funkcionirati, pa onda samo treba biti vrlo oprezan, a druga stvar, nisam siguran da je jedini uzrok mogući zašto nam ne ide, odnosno zašto ne uspjevamo povećati proizvodnju to što država nije stala dovoljno iza naših proizvođača ili možda ne na pravi način. Nedavno sam imao prilike vidjeti u Iowa-i u SAD-u, otac i sin obrađuju 3,5 tisuće hektara kukuruza samo sa strojevima, država im jedino subvencionira dio osiguranja od štete. Dakle, može biti više razloga za to. Evo, dakle to je to.
Hvala. Gospodin Maras, izvolite.
Sigurno je više razloga. Ja sam govorio o proizvodnji van EU. Pročitajte u materijalu, više od pola uvoza dolazi iz jedne zemlje koja je van EU, koja nudi ovdje svoja vina i sa te strane sam apelirao na to da se vidi način kako da se zaštiti naša proizvodnja. Znači, potrošnja je ista ili čak i raste, turizam je svake godine sve više. Pa gledajte koji je to paradoks. U Hrvatsku dolazi, znači to je mantra, svaka sezona je rekordna, sve više i više turizma dolazi a nama potrošnja našeg vina pada. Pa jel to vama logično? Pa to je nevjerojatno. Znači mi ovdje u Hrvatskoj u turizmu, evo i ova djeca iz Opatije koji će mnogi od njih biti i turistički djelatnici i baviti se turizmom, mi radimo za nekog drugog, gospođo Grozdana. Vina koja uvozimo prodajemo strancima i ostvarujemo njima prihod i oni imaju koristi od našeg turizma, o tome ja ovdje govorim. Hvala lijepo.
Vrijeme, hvala i vama. Idemo dalje, nastavljamo sa pojedinačnim raspravama, gospodin Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Posljednji Zakon o vinu donesen je 2003. g., otada su rađene određene izmjene i stoga smatram da je vrlo važno što je ministarstvo odlučilo ići u izmjenu ovog zakona kako bi se na razini jednog jedinstvenog zakonskog rješenja konsolidirali europski i nacionalni propisi u sektoru vinarstva i vinogradarstva. Tako ovim novim zakonom, ukidaju se naknade stavljanja vina u promet što uz ukidanje markica stvara uštedu od 12 milijuna kuna koje se planiraju uložiti u sektor vinarstva i predstavlja rasterećenje našim vinarima u iznosu od negdje 33% kako ste vi rekli, državni tajniče. Također, planira se uspostavljanje 4 vinogradske regije kao i priznavanje 4 regionalne organizacije vinara i upravo te 4 regije su podloga za promociju i pojačane marketinške aktivnosti upravo regionalnih organizacija vinara i vinogradara. Također, predlaže se i decentralizacija postupka ... [[Govornik se ne razumije.]] ocjenjivanja vina po vinogradskim regijama pri čemu regionalne organizacije predlažu same ocjenjivače i s obzirom na tom da ocjenjivanje provode ocjenjivači koji najbolje u biti poznaju svojstva vina određenih regija i što znači da ovim prijedlogom neće se događati da vino iz Baranje primjerice ocjenjuje neko sa Pelješca, smatram da se upravo ovime modelima osigurava podizanje razine kvalitete ocjenjivanja kao i kvalitete samoga vina. Novi zakon i novi pristup važan je i potreban je, to se vidi u ovim rezultatima koje ste vi naveli u samom zakonu i to je dobro da se navodi i da se vide kakvo je stanje i koliki su negativni trendovi koje bilježimo u proizvodnji vina i površinama pod vinogradima. Tako se površina po vinogradima sa 34 000 ha iz 2009. g. danas smanjila na 23 000 ha što automatski znači smanjenje proizvodnje grožđa i posljedično vina koje se sa 1,4 milijuna hektolitara iz 2009. smanjilo na današnjih 760 000 hektolitara. Pored ovih negativnih pokazatelja, problem zasigurno leži i u uvozu vina u RH i kada gledamo korelaciju uvoza i izvoza vina, primjetan je veliki rast uvoza vina te tako i 2013. uvezeno je 13 milijuna litara vina u vrijednosti od 16,45 milijuna eura dok 2016. g. iznosi preko 30 milijuna litara vrijednosti preko 30 milijuna eura. Kada govorimo o izvozu naših vina, pokazatelji bilježe relativno standardne iznose količinske vrijednosti, ne bilježimo neki značajan rast ali ni pad već jednu određenu konstantu što još jedno ukazuje na nužnost zaista većeg angažmana u ovome sektoru. Pokazatelji su vrlo jasni i naši vinari jednostavno nisu se uspjeli nametnuti na vanjskim tržištima, razlog tome je zasigurno što su naša vina s obzirom na kvalitetu ujedno i većeg cjenovnog razreda a izostala je jača marketinška podrška kako bi se snažnije predstavili na stranim tržištima u onim trenucima kad smo ulazili u EU. Ovi podaci su isto zanimljivi, kada i gledamo podatke o cijeni vina po kojoj izvozimo i uvozimo, tako ako pogledamo navedene podatke, cijena uvoznih vina je negdje u prosjeku oko 1 eura po litri, mislim da je to za neka vina i manje, dok je cijena izvozna gotovo 3 eura po litri i ovakvi pokazatelji zasigurno našim domaćim proizvođačima stvaraju i pritisak jer jednostavno ovim cijenama oni ne mogu konkurirati. Kada uzmemo u obzir i vinogradski registar i registar centra, također ovdje imamo određena odstupanja koje zasigurno bacaju sumnju na vjerodostojnost podataka o berbi i proizvodnji vina jer očigledno jedan dio tog istog vina nalazi u zoni sivoga tržišta. Ovdje se zaključak nameće sam po sebi i očigledno je potreba za boljom kontrolom vina kak u proizvodnji tako i u prodaji, upravo s ciljem smanjenja i sivog tržišta i nelojalne konkurencije, velikim djelom ovo se odnosi i na uvozna vina koja su cjenovno i kvalitetno zasigurno niža od naših. Mišljenja sam i vjerujem kako se kontrola vina može vršiti i kroz kontrolu sljedivosti proizvodnje koja bi zasigurno dal puno jasniji uvod u proizvodnje kapacitete a ujedno pomogla boljoj kontroli tržišta sada kada ukidamo markice. U razgovoru sa vinarima Slavoniji i Baranji, ponajviše onima malima, shvatio sam da pored svih ovih navedenih problema što se tiče cijena, imaju problem sa praćenjem svih zakonom propisanih procedura, novih uvjeta koje moraju ispunjavati i sl., a kada govorimo o njima, moramo biti svjesni da u ponekim gospodarstvima jedna osoba određuje posao i vinara i prodavača i računovođe i marketinškog stručnjaka, stoga sa mišljenja da je prilikom donošenja ovih novih uvjeta i postupaka potrebno napraviti određenu razdiobu između malih, srednjih i velikih vinara s obzirom na količinu proizvedenog vina i sukladno tim razdiobama urediti jednostavnije možda uvjete za ove male. Mislim da je krajnje vrijeme da se podigne ova razina kontrole i kroz sljedivost proizvodnje kako bi se suzbilo sivo tržište. Također sredstva koja se stavljaju na raspolaganje možda neće biti dostatna da bi se ostvarili željeni učinci svih nas tako da treba raditi na većim financijskim ulaganjima upravo ove marketinške i uz snažnije brendiranje cjelokupne Hrvatske kao vinske regije a tu se treba angažirati ne samo vi nego i ostala ministarstva i lokalna i regionalna samouprava kako bi dosegli razinu koju želimo. Također i ovaj jednostavniji pristup za male vinare bio bi zasigurno svojevrsni poticaj i olakšanje u njihovoj proizvodnji vina i još jednom bih evo pohvalio ova rasterećenja konkretno koja iznose od 33%. Hvala.
Hvala i vama. Imate dvije replike. Gospodin Maras.
Hvala lijepa. Gospodine Mikulić vi dolazite iz jedne regije pa me zanima šta kažete na to da evo je zakon podijelio 4 regije, kod vas je to Slavonija i Hrvatsko Podunavlje. A pazite Hrvatska, Istra i Kvarner, gospodine potpredsjedniče pa čija bi bila Istra nego hrvatska? Zašto mora pisati hrvatska Istra? Hrvatska Istra i Kvarner. Pa Istra je Hrvatska od, do Trsta od '45. koliko ja znam tako da s te strane nemamo nikakav problem s time i nema potrebe da nešto piše posebno tako u zakonu. A zanima me zbog čega Dalmacija recimo nisu stavili burovita Dalmacija. Znači to bi recimo nešto bilo šta bi također vjerojatno podiglo kvalitetu zakona. Evo zanima me gospodine Mikulić šta vi kažete na ove izvrsne opisne prijedloge regija i da li ste s time zadovoljni? Hvala vam lijepo.
Gospodin Maras, Trst nije u Istri, do ... [[Govornik se ne razumije.]] , ne do Trsta ali nije za opomenu. Odgovor, izvolite. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani kolega Maras, pa evo ako vas konkretno zanima za Istarsku regiju mora stajati hrvatsko zbog ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali isto primijetio sam ovdje da vam očigledno smeta taj naziv hrvatsko pa to je isključivo vaš problem ali ja nemam ništa protiv ovakvih naziva. Hvala.
Gospodin Maras ima povredu Poslovnika, članak i sve ono što ide s time.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. 238. je članak, kolega Mikulić u svojoj želji da se dokaže prije velikog sutrašnjeg prosvjeda gdje se HVIDRA raspala u Vukovaru i želji da HDZ ipak pošalje određene poruke omalovažava druge zastupnike govoreći da njima smeta nešto što je napisano kao hrvatska. Ne smeta to nikome i molio bih vas da upozorite zastupnika ubuduće na to. Hvala lijepo.
Vrijeme. Nema razloga za nikakvu opomenu a osim toga jedan dio Istre je u Hrvatskoj, jedan dio Istre u Sloveniji a jedan dio Istre u Italiji pa možda je to bio razlog, ja ne znam. Gospođa Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Mikulić, na samom početku ste se izjasnili, odnosno rekli o kojem rasterećenju se radi za vinarski sektor. Radi se o 12 milijuna kuna. I drago mi je da ste počeli upravo raspravu time jer zapravo većina ovih rasprava koja se tu vodila bila je što su to ulaganja, što donosi ovaj zakon. Ali ja sam sigurna ako pitate svakog vinara ili vinogradara da on zna što to znači. To znači da neće platiti upravnu pristojbu za zahtjev za rješenje za stavljanje vina u promet već kada podnosi zahtjev. Da li je to 35 kuna ako se radi o vinu bez oznake geografskog podrijetla ili 250 kuna ako se radi o vinu s takvom oznakom. Da neće platiti rješenje koje mu izda zavod za, odnosno centar za selo i poljoprivredu, da neće platiti markice koje su mu potrebne. Dakle njemu će ti novci ostati i moći će ih iskoristiti za druge svrhe. Hvala.
Vrijeme. Odgovor, izvolite.
Pa evo kolegice, mnogi su danas ovdje govorili kako nema nekih konkretnih rješenja u ovome prijedlogu zakona ali brojke su takve kakve jesu 33% iznosi rasterećenje to ne može nitko ovdje ignorirati ali evo svjedoci smo i prije bili da se rasprave uvijek odu u nekom krivom smjeru pa tako neki danas ovu raspravu žele usmjeriti u nekom krivom smjeru. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravama. Gospodin Damir Felak, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući, gospodine državni tajniče sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Ovaj novi zakon o vinu je sigurno nešto, je sigurno akt koji donosi poboljšanje i za vinogradarstvo i za vinarstvo u RH. Sigurno da zakon ne može riješiti sve nagomilane probleme koji su do sada se kumulirali u ovoj proizvodnji ali isto tako nije stanje u vinogradarstvu i vinarstvu ni tako loše kako se želi prikazati. Ulaskom u EU moramo prihvatiti pravila igre koja su tako propisana i to sada prenosimo u naše zakonodavstvo ovim zakonom. I tko će se tome uspjeti prilagoditi taj će opstati na tržištu, tko neće nažalost neće poslovati. Sigurno da postoj još puno, puno načina kako da se pomogne domaćim vinogradarima i vinarima i sigurno da je to jedna proizvodnja koju ne da moramo očuvati nego moramo sve učiniti da nam se ona ne smanjuje nego da se povećava. Problem jeste, akutni problem je problem uvoznih vina koja su jeftina. Kao što vidimo ona se kreću oko jednog eura po litri, dok su kod izvoza, mi postižemo od oko 3 eura trenutno, prije smo i 3,5 u pojedinim godinama. Ali to s jedne strane nije ni loše, to samo govori da smo povećali kvalitetu vina da imamo kvalitetna vina, vinogradare koje se bave proizvodnjom na većim površinama, nažalost, oni manji vinogradari, jednostavno nestaju sa tržišta jer njihova proizvodnja, jednostavno ne može biti rentabilna i stoga ja pozivam vinogradare da se što više udružuju, da zajednički nastupaju na tržištima i ova podjela u regije, o nazivima regije sam već nešto govorio, ne na ovaj način, kao što govori gospodin Maras, nego jednostavno i sa potrebe da se točno definira i obuhvati cijela Hrvatska u nazivima regija. A točno definiranje da se govori o hrvatskom Podunavlju i hrvatskoj Istri je potrebno jer Podunavlje postoji i u drugim državama, isto tako, Istra se proteže i kroz druge države i ovo nije nekakvo posebno isticanje hrvatstva, makar nemam ništa protiv toga, nego jednostavno da se definira, da se govori o hrvatskoj Istri i hrvatskom Podunavlju. Isto tako, želio bi reći par riječi o bolesti zlatne žutice, vinove loze koja je, pogotovo u kraju iz kojeg ja dolazim znači, Bilogorska regija, vinogradarska, postala sve veći problem, a znademo da je problem i u drugim dijelovima Hrvatske.
Molim vas, oprostite gospodine, molim vas malo tišine, ne čuje se. Molim vas. Ako netko ima razgovarati, tu vani imate pozvati ćemo vas kada će biti glasanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ja imam nezahvalnu ulogu, da sam došao na red za raspravu upravo u vrijeme kada se ljudi prikupljaju za glasovanje, ali ja ću popuniti još ove 3 minute do 12 sati, pa da onda možemo mirno preći na glasanje. Govorio sam o tom, o bolesti zlatne žutice vinove loze ili fitoplasmoze koju prenosi američki cvrčak i tu se slažem sa dosta njih koji su danas već govorili o tome, da se ministarstvo jednostavno mora jače uključiti u sprječavanju prenosa te bolesti, pomoći vinogradarima u uklanjanju zaraženih vinograda, jer drugog rješenja nema. Nikakvog preparata kojim bi se ta bolest mogla spriječiti nema, osim sprječavanja prenosa vektora i tu očekujem da će ministarstvo iznaći način i sredstva da pomogne. Pozdravljam ovu mjeru da se za 12 milijuna kn rastereti proizvođače grožđa i vina i ona će sigurno dati pozitivne efekte. U svakom slučaju, očekujem da će se nastavno na sam zakon, što skorije donijeti i mnogobrojni pravilnici, bez kojih ovaj zakon jednostavno ne može živjeti. Znači donošenje pravilnika i definiranje kroz pravilnika mnogih stvari će onda i pojasniti neke stvari i svim proizvođačima vina dati jasna uputstva kako trebaju postupati a da ne krše zakon. Slažem se sa gospođom Makar, mislim da ne bi trebalo uvidite kao obavezu prijavljivanje moguće berbe, odnosno, procjene berbe, jer to je samo jedna administrativna prepreka više proizvođačima vina, a ona po meni ničemu ne služi, jer nitko ne može dati točnu procjenu berbe i procijeniti kakvi će vremenski uvjeti biti u onom periodu od ljeta pa do samog trenutka berbe, pa predlažem da se to makne iz zakona. Pozdravljam i to da inspekcijski nazor bude što veći, što stroži i da se kontrolira i vino koje se nalazi u trgovinama, da li ono stvarno odgovara svojoj kvaliteti, tu prije svega mislim na uvozna vina, kvaliteti koja je deklarirana i porijeklo odakle dolazi, a isto tako da se vrši i kontrola proizvodnje kod samih proizvođača, jer podatak da se proizvodi 5,3 tone po hektaru, jednostavno govori da nije točan odnosno, da ili proizvodimo jako jako kvalitetno grožđe sa malim prinosima i stoga proizvodimo strašno kvalitetna vina ili jednostavna ova statistika nije točna. Jednom riječju, podržavam donošenje ovog zakona i nadam se da će većinom ovih primjedbi, koje su bile izrečene u ovim raspravama, uvažiti od strane ministarstva do drugog čitanja i da ćemo u drugom čitanju imati još kvalitetniji prijedlog zakona, koji će onda biti prihvatljiv i većini proizvođača i svim ostalima koji se nalaze u ovom sektoru vinarstva i vinogradarstva. Evo, predsjedniče bio sam točan, završavam točno u 12,00 sati. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim samo za malo tišine, da mogu govornici završiti ove rasprave o ovom zakonu. Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče odustajem od rasprave da bi mogli glasovati.
Kolega Pernar u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, završno, 5 min, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, vjerojatno se svi sjećate EU propagande kada su nas uvlačili u EU i tada se sve nas uvjeravalo, da jednom kada se uđe u EU da će stvari ići na bolje, odnosno, da će među ostalim profitirati i vinari. Ako mogu zamoliti predsjedavajuća samo da se stiša jer mi je teško naglašavati se s masom ovdje. Hvala.
Slažem se s kolegom Pernarom, ja vas molim da budete malo tiši, zauzmite svoja mjesta, još 5 min rasprave onda ćemo glasovati, ali vas molim da budete malo tiši. Izvolite.
Ugl. ja sam pitao ministra Tolušića, koliko se vino proizvodilo u Hrvatskoj 2012. to znači zadnje g. prije ulaska u EU i koliko se proizvodi prošle godine. Dat ću vam odgovor, odgovor je šokantan jer kaže sljedeće, kaže sljedeće: 2012. godine [[Upadica predsjednik: Kolegice i kolege, molim vas treći puta da budete malo tiši, kolega Miljanić, molim vas.]] 2012. godine proizvedeno je u Hrvatskoj 1,29 milijuna hektolitara vina, a 2017. nakon 5 godina članstva u EU samo 726 000 hektolitara. Drugim riječima došlo je do pada proizvodnje vina od otprilike 40%. To za mnoge proizvođače grožđa znači slom. Ja znam da vama to nije bitno gospodo iz HDZ-a i SDP-a, ja znam da vi imate bitnije priče u ovom trenutku za razgovor, ali vinarima, odnosno vinogradarima nije svejedno jer oni koji nemaju kome prodat svoje grožđe ili to ne mogu učiniti po odgovarajućoj cijeni, a uzeli su kredite za izgradnju svojih nasada naći će se u velikim problemima. Apeliram na vas da nešto poduzmete po tom pitanju jer ste vi odgovorni za to što se dogodilo, odgovorni zašto? Pa zato jer ste govorili vinogradarima da kad se uđe u EU da će primit novi zamah, a sad se čini da su ulaskom u EU oni zapravo primili novi udarac od kojeg je pitanje kako će se oporavit. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prijedlog Zakona o vinu, prvo čitanje P.Z.E. broj 430. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o vinu i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 13 suzdržanih i 10 protiv donijet zaključak kako su predložila saborska radna tijela.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora je na 39. sjednici održanoj 3. listopada raspravio zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora kojom je ovom odboru podnio zastupnik Milorad Batinić 28. rujna 2018. g. Sukladno odredni članka 236. temeljem svoje nadležnosti iz članka 60. Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav većinom glasova, 8 glasova za i jedan suzdržan dao je slijedeće mišljenje. Zastupnici sudjelujući na sjednicama Hrvatskog sabora naročito moraju voditi računa da svojim ponašanjem ne omalovažavaju ili vrijeđaju predsjedatelja ili druge zastupnike. U situaciji kada zastupnik povrijedi kongentnu poslovničku normu koja regulira navedeno, predsjedatelj može izreži odgovarajuću sankciju. U opisanom slučaju zahtjeva posebno imajući u vidu ... [[Govornik se ne razumije.]] 9. sjednice Hrvatskog sabora od 27. rujna ove godine, odbor je mišljenja kako zastupnik Krešo Beljak prigodom iznošenja stajališta kluba zastupnika nije povrijedio odredbu članka 238. podstavka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora.
Zahvaljujem predsjedniku odbora i sukladno članku 236. Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, odlučuje se bez rasprave. Dakle dajem na glasovanje mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Milorada Batinića, molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 91 glasom za i 6 suzdržanih prihvaćeno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora, na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika, Branimira Bunjca. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Željka Reinera da dodatno obrazloži mišljenje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na 42. sjednici održanoj 29. listopada 2018. godine raspravio je zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika koji je ovom odboru podnio dr. Branimir Bunjac, dana 26. listopada 2018. godine, i sukladno Odredbi članka 236. i temeljem svoje nadležnošću iz članka 60.Odbor jednoglasno, 7 glasova za, daje sljedeće mišljenje. Odredbom članka 233. Poslovnika Hrvatskog sabora, između ostalog utvrđeno je vrijeme za govor predstavnika iz članova Kluba zastupnika na sjednici Hrvatskog sabora. Stavcima, 5., 6. i 7., navedene poslovničke odredbe jasno je propisano kako je pravo o temi dnevnog reda na sjednici Hrvatskog sabora gubi predstavnik Klupa zastupnika koji nije u dvorani kad je prozvan govoriti u ime Kluba. Također, propisano je kako članovi tog Kluba mogu govoriti o toj temi dnevnog reda, te replicirati, ali se kao i predstavnik tog Kluba ne mogu ponovno javiti za riječ u ime Kluba u takozvanom završnom izlaganju, nakon što svi zastupnici završe svoje izlaganje, Obzirom na navedeno, Odbor je mišljenja kako nisu povrijeđene odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora.
Zahvaljujem. Sukladno članku 236.Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, odlučuje se bez rasprave, pa dajem na glasovanje mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika, Branimira Bunjca. Molim, glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 glasova za, i jednim glasom suzdržanim prihvaćeno mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. I idemo sada na izbor i imenovanje i razrješenja pa molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Predlažem da odjedanput sve da objedinimo raspravu i da onda glasujemo, izvolite.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. i članka 161. stavka 1. članka Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove predlaže Hrvatskom saboru odluku o razrješenju članice i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje članica odbora Milanke Opačić a za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora predlaže se Krešo Beljak. Predlaže se razrješenje članice Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Marije Puh a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Tomislav Saucha. Predlaže se razrješenje članice Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora Milanke Opačić a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlaže se Joško Klisović. Predlaže se razrješenje člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora Bojana Glavaševića a za člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora predlaže se Arsen Bauk. Predlaže se razrješenje potpredsjednice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora Marije Puh a za potpredsjednika Odbora za Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlaže se Stjepan Čuraj. Predlaže se razrješenje člana Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora Mate Čička a za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlaže se Marija Puh. Predlaže se razrješenje s danom 1. studenog 2018. predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora Mihaela Zmajlovića a za predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlaže se sa danom 1. studenog predlaže se Ivan Vilibor Sinčić. Predlaže se razrješenje članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora Ivana Vilibora Sinčića sa danom 1. studenog 2018. i Dražena Barišića a za članove Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlažu se Mihael Zmajlović sa datumom od 1. studenog i Milorad Batinić. Predlaže se razrješenje članova Odbora za obrazovanje znanost i kulturu Hrvatskog sabora, dr. Gorana Dodiga, Bojana Glavaševića i Marije Puh, a za članove Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlaže se Sunčana Glavak, Marija Alfirev i Stjepan Čuraj. Predlaže se razrješenje za člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora dr. Damira Tomića, a za članova Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlaže se Alen Prelec. Predlaže se razrješenje predsjednika Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Ivana Vilibora Sinčića, a za predsjednika Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlaže se Mihael Zmajlović. Predlaže se razrješenje za članove Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora Trpimira Goluže. Predlaže se razrješenje člana Državnog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda Miljenka Rakića, a za članicu odbora Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda predlaže se Sanja Krnić Bastač.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Kolega Bauk, izvolite.
Nisam siguran je li gospodin Sanader pročitao ovo imenovanje Odbor za ravnopravnost spolova od 1. studenog [[Upadica: Je, je.]] Dobro.
Evo kolegica Mrak-Taritaš traži opomenu za kolegu Bauka, ali ja mu neću dati opomenu. Ništa onda ćemo objedinjeno glasovati o svim ovim prijedlozima, molim da pristupimo glasovanju, izvolite. Utvrđujem da smo jednoglasno, s 92 glasa za donijeli odluke kako je predložio odbor. Nemam prijava za slobodni govor po klubovima, ako se nitko ne javlja onda zaključujem sjednicu. Nastavljamo u srijedu 17. listopada Prijedlogom Zakona o sudskim pristojbama, prvo čitanje. Hvala i vidimo se. SJEDNICA PREKINUTA U 13,55 SATI. Idemo sad na zadnje glasovanje, to je izbor, imenovanje i razrješenja, molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3. Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove predlaže Hrvatskom saboru odluku o razrješenju člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora dr. Goran Dodiga a za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora predlaže se Željka Josić. Predlaže se razrješenje člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije Gordan Žmuk.
Dobro, otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zatvaram raspravu, predlažem da obadvije točke onda glasujemo objedinjeno pa dajem na glasovanje o obje odluke koje nam je predložio kolega Sanader. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 za i 6 suzdržanih da su donesene obje odluke kako ih predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Ovim smo došli do kraja glasovanja, sada imamo slobodne rasprave a nastavljamo onda u srijedu, 24. listopada Prijedlogom Zakona o Državnom inspektoratu. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, dobro jutro, krećemo, srijeda je, sa slobodnim raspravama. Imamo za sada 8 prijava. Prvi je na redu kao nezavisni, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.