Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, prije nego što započnemo s radom samo izvještavam vas da ćemo sutra sjednicu započeti sa izjašnjavanjem o amandmanima, a nakon toga točkom Izbor, imenovanja i razrješenja, pa ćemo onda nastaviti kako smo bili najavili. Danas prva točka: - Prijedlog hrvatske strategije za vodik do 2050.g. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 172. Poslovnika u vezi s čl. 11. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. U ime predlagatelja uvodno izlaganje imat će poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Nacrt prijedloga hrvatske strategije za vodik do 2050.g.. RH posljednjih godina ulaže značajne napore u dekarbonizaciju energetskog sektora i gospodarstva. U skladu s tim potiče se razvoj proizvodnje energije iz obnovljivih izvora energije, kao i povećanje energetske učinkovitosti u industriji i kućanstvu. Naš cilj je do 2030.g. najmanje 36,6% električne energije u bruto neposrednoj potrošnji u RH da bude iz obnovljivih izvora. No obzirom na paket mjera „Spremni za 55“ sigurni smo da će se taj cilj dodatno i povećavati. RH je još 2018.g. za vrijeme austrijskog predsjedanja potpisala inicijativu za vodik i time postala jedna od 28 zemalja koja je podržala korištenje vodika u karbonizaciji u Europi. Vodik nakon navedene inicijative postaje bitna tema unutar EU. Vodik kao nosilac energije i gospodarstva zasnovano na vodiku važan su dio planova država članica EU kada govorimo o zelenoj i energetskoj tranziciji s ciljem ispunjavanja EU ciljeva vezanih uz čistu energiju smanjenja emisija stakleničkih plinova. Zbog toga je u srpnju 2020.g. Europska komisija predstavila dva strateška dokumenta, Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu u kojoj je vodik istaknut kao jedna od ključnih poluga za uspješnu tranziciju i europsku strategiju za integraciju energetskih sustava. Europska strategija koja je podijeljena u 3 vremenska okvira 2020.-'24., '25.-'30. i iza 2030. stavlja naglasak na zeleni vodik i proizvodnju čistog vodika iz elektrolizatora korištenjem obnovljive energije, a ovo je samo jedna od boje vodika s kojima danas raspolažemo uz plavi, tirkizni, žuti, ljubičasti, sivi i slično. Nesumnjivo će ova tehnologija biti glavni izvor čistog vodika u RH, ali obzirom da se radi o strateškom dokumentu koji pokriva period do 2050.g. RH je stavlja, je stavila naglasak u ovoj strategiji odnosno u prijedlogu ove strategije prvenstveno na obnovljivi vodik. Pri tome smatramo kako je obnovljivi vodik onaj koji je dobiven tehnologijama koje ne emitiraju CO2 ili emitiraju neznatnu količinu CO2 stavljajući naglasak prvenstveno na ugljični otisak tako proizvedenog vodika uzimajući u obzir održivost čitavog procesa koji je nužan za proizvodnju vodika. Time otvaramo mogućnost implementacije novih tehnologija koji će proizvoditi vodik bez emisija CO2 i uz neznatne emisije CO2, a posebice kada se uzme u obzir ugljični otisak proizvoda u čitavoj njegovoj sljednosti. Na taj način je ovom definicijom obuhvaćen i zeleni vodik, ali i širi potencijal koji će doći do naglaska razvoja novih tehnologija u budućnosti. Također niskougljični vodik se smatra čistim energentom, te će kao takav imati važnu ulogu u više sektora. Očekuje se da će ulaganja u čiste tehnologije povezane s vodikom pridonijeti transformaciji energetskog sektora u sektor niskih, a u budućnosti nultih emisija stakleničkih plinova, razvoju kružnog gospodarstva, kao i stvaranju novih radnih mjesta povezanih s energetskom održivošću. Slijedom navedenog dio hrvatskog gospodarstva već je iskazao interes za razvijanje vodikovih tehnologija, te je bio potreban strateški dokument koji će jasno pokazati smjer razvoja vodikovih tehnologija u RH. Vlada RH je to prepoznala, te je u veljači 2021.g. na svojoj 45. sjednici usvojila odluku o pokretanju postupka izrade Hrvatske strategije za vodik i za isto zadužila Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Temeljem navedene odluke ministar gospodarstva i održivog razvoja donio je u ožujku 2021.g. odluku o osnivanju stručne radne skupine za izradu prijedloga hrvatske strategije za vodik. Predsjednik stručne radne skupine bio je sam ministar, a članovi su predstavnici Ministarstva gospodarstva, prometa i infrastrukture, znanosti i obrazovanja, Fakulteta strojarstva i brodogradnje Zagreb, FESB-a Split, stručnih agencija kao što su Institut Hrvoje Požar, Agencija za ugljikovodike, javnih i privatnih gospodarskih subjekata i sektora Plinacro, HEP, INA, te udruženja Hrvatska udruga poslodavaca. Skupina je pripremila analitičke podloge temeljene na Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH do 2030.g., te Strategiji energetskog razvoja RH do 2030.g. s pogledom na 2050. izradila nacrt dokumenta koji je predstavljen široj javnosti u veljači 2022.g.. Na osnovu brojnih aktivnosti vezanih uz dijalog sa svim zainteresiranim dionicima, te aktivnosti stručne radne skupine Vlada RH pripremila je ovaj prijedlog hrvatske strategije za vodik do 2050.g., te je u ovoj strategiji koja je pred vama naglasila prednosti RH u razvijanju potencijala vezanog uz gospodarstvo zasnovanog na vodiku, te u potpunosti usklađeno s ciljevima EU strategije, kao i s Nacionalnom razvojnom strategijom. S obzirom na to da u RH nemamo još uspostavljeno gospodarstvo zasnovano na vodiku nužno je istovremeno ulaganje u razvoj svih njegovih segmenata. Sukladno tome strategija predviđa 4 strateška smjera razvoja gospodarstva zasnovanog na vodiku to su proizvodnja vodika, pohrana i skladištenje vodika, korištenje vodika i obrazovanje, istraživanje, inovacije. Nadalje Strategija osigurava okvir za proizvodnju i uporabu vodika s naglaskom na obnovljivi vodik kao zamjenu za fosilna goriva i povećanje stabilnosti elektroenergetskog sustava zasnovanog na obnovljivim izvorima energije, a sve u svrhu energetske samodostatnosti i tranzicije na čistu energiju te održive mobilnosti. U ovom Prijedlogu strategije se razmatra i način na koji se potencijal vodika može iskoristiti za ulaganja, regulacije, stvaranja tržišta te istraživanje inovacije u segmentu gospodarstva zasnovanog na vodiku. Također vodeći računa o razvojnim potrebama i potencijalima hrvatskog gospodarstva u ovom prijedlogu opisana su područja intervencije u okviru provedbenih mehanizama kao i propisani strateški ciljevi, ključni pokazatelji učinaka i ciljanih vrijednosti pokazatelja te okvir za praćenje i vrednovanje Strategije. Okvir kojeg daje Strategija bit će temelj za proširivanje integriranog energetskog i klimatskog plana koji će time postati i akcijski plan ove Strategije. Integrirani energetski klimatski plan zvani NEC Republika Hrvatska je napravila temeljem Uredbe Europske komisije o upravljanju energetskom unijom i klimatskim politikama. Plan je obveza svake članice u sklopu EU, a njime smo propisali ciljeve koje Hrvatska planira postići do 2030. godine u pogledu smanjenja CO2, povećanja korištenja obnovljive energije u finalnoj potrošnji i povećanje energetske učinkovitosti. Osim toga plan sadrži i niz mjera kojima će se ti ciljevi, kojima se ti ciljevi namjeravaju postići. Dio tih mjera već u sebi imaju potencijal za korištenje vodika, ali u velikoj reviziji integriranog energetskog klimatskog plana koja nam slijedi u redovnom dijelu u 23. godini dodat će se još niz mjera koje će direktno proizaći iz ove Strategije kada je ovaj cijenjeni dom usvoji. Obzirom da je integrirani energetski klimatski plan osnova za programiranje korištenja EU sredstava on je idealan alat kojim će se diktirati provedba Strategije. Posebice jer je Uredbom planirana izrada planova i za iduće 10-godišnje periode. Dakle, za razdoblje od 2030. do 2040. i od 2041. do 2050. čime će se pospješiti implementacija vodikove strategije i u narednim desetljećima. Potencijal vodika posebno je istaknut u području dekarbonizacije prometa u okviru Nacionalnog okvira politike za uspostavu infrastrukture iz razvoja alternativnih goriva u prometu gdje je navedena potreba uspostave infrastrukture za vodik. Dakle, planira se i provedbena razina strategije kako kroz integrirane energetski klimatski plan tako i kroz niže razine planova. Ovdje posebno moram istaknuti odličnu međuresornu suradnju kako s Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture, tako i sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja i Ministarstvom financija. Svi su oni vrlo aktivno sudjelovali u stvaranju ovog dokumenta. On će i njima biti osnova za implementaciju vodika u svoje resore i za jačanje aktivnosti vezanih uz razvoj gospodarstva temeljenog na vodiku. Dodatno želimo istaknuti da ova Strategija uz sve navedeno naglašava i potrebu za suradnjom s drugim državama s ciljem uspostave i jačanja gospodarstva zasnovanog na vodiku. Tu posebice želimo napomenuti doline vodika koje imaju za cilj promovirati mogućnosti i potencijal vodikovih tehnologija u svrhu privlačenja dodatnih ulaganja u regije i države koje su uspostavile dolinu vodika te osigurati lanac vrijednosti od proizvodnje do korištenja vodika. Privlačenje investicija na svjetskoj razini osigurava vidljivost i prepoznatljivost pojedinih regija po pitanju vodikovih tehnologija. Republika Hrvatska je uključena u projekt dolina vodika Sjeverni Jadran zajedno sa Republikom Slovenijom i regijom Sjeverne Italije Fruli, Venecija i Julija i kao takva je ustvari potpisala prvu regionalnu dolinu vodika u Europi. Predmetna dolina ima za cilj povezivanje projekata koji su sastavni dio doline s potencijalnim partnerima u državama članicama doline. Uz to dolina ima važnu ulogu i u osiguravanju Republike Hrvatske, Slovenije i Italije unutar EU kao i njihove vodeće pozicije ispred 13 najmlađih država članica EU koje još uvijek nemaju dovoljno razvijen potencijal za proizvodnju i korištenje obnovljivog vodika. U nedavno usvojenom Zakonu o obnovljivim izvorima i visokoučinkovitoj kogeneraciji u njegovom članku 58. predviđen je i program kojim se potiču aktivnosti u sektoru prometa u smislu izgradnje infrastrukture za alternativna goriva na autocestama, državnim i lokalnim cestama te morskim i riječnim lukama. Navedeni program će izraditi Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja uz suglasnost Ministarstva mora, pomorstva i infrastrukture te Ministarstva turizma. Ovaj program će također znači nakon što ga usvoji Vlada biti dobra i kvalitetna osnova za izradu programa potpore te ćemo sredstva koja su predviđena u Nacionalnom planu oporavka u iznosu od 50 milijuna u resoru Ministarstva gospodarstva i 150 milijuna u resoru Ministarstva prometa, pomorstva i infrastrukture na taj način usmjeriti u izgradnju alternativne infrastrukture prvenstveno punjača za električnu energiju, ali također će biti i obuhvaćen i ovaj dio koji je predmet i ove Strategije. Zaključno dame i gospodo jasno je da za ostvarivanje i provedbu procesa dekarbonizacije u Hrvatskoj je potrebna uspostava gospodarstva zasnovanog na vodiku. Stoga je ovaj prijedlog hrvatske Strategije za vodik do 2050. godine važan strateški dokument čiji ciljevi će doprinijeti tranziciji sadašnjeg gospodarstva Republike Hrvatske u zeleno i napredno gospodarstvo, a mogućnosti koje proizlaze iz gospodarstva zasnovanog na vodiku postavit će temelje na razvoju čistih tehnologija te ostvariti nove prilike. Istovremeno ostvarivanje tih ciljeva doprinijet će smanjenju CO2 emisija u skladu s obvezama koje je Republika Hrvatska kao dio Europske unije s ciljem smanjenja utjecaja za globalno zatopljenje preuzela. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama. Idemo sa replikama. Imamo ih 23. Prva je na redu kolegica Ban Vlahek. Izvolite.
Uvaženi državni tajniče sve se češće može čuti prijedlozi prenamjene odnosno pregradnje postojećih plinovoda u vodikovode. Spominje se da bi se i na sličan način dosadašnje kućne plinske instalacije mogle pregraditi za primjenu vodika. Kako će se to ostvariti kada je poznato da su metalni materijali plinovoda i plinskih instalacija propusni za vodik? Ima li smisla dosadašnje kućne plinske instalacije premijeniti za primjenu vodika? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašoj replici. Što se tiče eventualnog umješavanje vodika u plinovode po sadašnjim saznanjima tehnologija govori da se to može raditi do 10%. Ovaj, nedavni zaključci Europske komisije idu u pravcu toga da se nacionalni ovaj operatori prijenosnog sustava u plinu moraju organizirati da bi eventualno tražili od fondova financiranje za takvu vrst ulaganja do '24. godine. Naš Plinacro je već o tome upoznat i na tome radi. Osnovna pretpostavka za sve to je da se utiskivanje vodika ne može raditi na jednom mjestu nego ono mora biti sustavno unutar, po cijelome plinovodu tako da je to jedan značajan zahvat. Kolege iz plinovoda to rade i ako o i naprave nadamo se da će to biti i moguće isfinancirati.
Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče klimatske promjene i uništavanje okoliša prijetnja su egzistencije Europe i svijeta. Sigurna sam da i mi Hrvati kao i ostali Europljani klimatske promjene smatramo ozbiljnim problemom. Stoga i svi značajni napori koje RH ulaže, a temeljeni su na Europskom zelenom planu i svim drugim inicijativama u kojima sudjelujemo. Na tragu toga je i ova strategija za vodik. Predviđena je kroz nekoliko faza. Vi ste u raspravi rekli da već postoje interesi kroz gospodarske subjekte. Stoga je moje pitanje na tragu toga. Koliko je RH spremna za ovu prvu fazu po EU strategiji od 2020. do 2024. gdje je cilj proizvodnja milijun tona obnovljenog vodika?
Izvolite odgovor.
Hvala na vašem pitanju odnosno replici. RH je spremna. To je jasno i pokazala u svojim strateškim dokumentima kao što su NPO i sada plan za OPKK nova financijska perspektiva gdje smo predvidjeli samo u glavi našeg ministarstva oko 160 milijuna kuna. U Nacionalnom planu oporavka smo se obavezali da ćemo napraviti 10 punionica kroz iduće 3 godine. I jasno da ćemo isfinancirati jedan stanoviti broj elektrolizatora. Znači Hrvatska je spremna, naši fakulteti posebno fakultet u Zagrebu i u Splitu su aktivno uključeni u sve to. Postoji interes od strane udruga za vodik u Hrvatskoj konkretno i od strane privatnih poduzeća i od strane javnih poduzeća. Tako da mi mislimo da nakon donošenja ove strategije i ovih planova i, bilo akcijskih, bilo provedbenih da ćemo ovo sve uspjeti što smo zacrtali.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, od 4 osnovna stupa ove strategije koje navodite prvi je naravno proizvodnja, pa evo sada je ovdje navedeno da za uspostavu značajnije proizvodnje obnovljivog vodika u početnom razdoblju mogu poslužiti već postojeća industrijska postrojenja tzv. brandford investicije koje su pred gašenjem ili koje imaju potencijal prenamjene i uspostavljanja novih tehnologija u svojim proizvodnim procesima, pa mene zanima da li mi možete navesti koje, koja su to postrojenja, gdje su, kako ste ih planirali financirati, da li to spada pod NPO ili imate već u vidu EU fondove i u kojem periodu bi se to odradilo? Hvala.
Izvolite odgovor.
Mi smo kao što sam rekao ovaj sada fokusirani da se pokrenu određeni projekti. Već dugo razvijamo projekte u Zagrebu da se mislim oko 60 autobusa prebaci na vodik da bi se napravila punionica vodika u Zagrebu i jasno po tom ključu i po ostalom dijelu Hrvatske. To će biti naš, naš glavni fokus sada kako doći u situaciju da imamo proizvodnju vodika, da imamo punionice kako taj capex isfinancirali da bi se sam opex odnosno operacijski troškovi koji će biti za početak veliki jednostavno mogli prevaliti na imatelje tih punionica i kako bi sam proizvod, a to je vodik bio donekle prihvatljiv za ovaj te autobuse, te automobile koji će se opet iz financiranih sredstava kupiti kako bi cijela ta tehnologija u stvari krenula i zaživjela, a kasnije jasno će stvari ići svojim putem.
Hvala vam. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, vodik se često naziva energentom budućnosti. Tehnologija proizvodnje vodika nije ništa novo, poznata je ali ona nije komercijalno isplativa. Bez državnih subvencija to trenutno ne drži vodu poglavito u segmentu zelenog vodika koji, na koji stavljate naglasak u strategiji. Inače 98% svjetske proizvodnje vodika je sivi vodik iz fosilnih goriva i koristi se uglavnom u industriji. U strategiji ste stavili naglasak na promet i na zeleni vodik koji je trenutno višestruko skuplji. I EU kaže da će tek u drugoj fazi iza 2030. vodik biti komercijalno isplativ. Pa zašto ste izabrali baš tu, taj hodogram, najprije promet, a ne industrija kao u cijelom svijetu? I zašto forsirate opet zeleni vodik na kojem bez subvencija nema trenutno nekakve komercijalne isplativosti i smisla? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa naše je opredjeljenje da forsiramo zeleni vodik i mislimo da Hrvatska sa svojim potencijalom u obnovljivim izvorima koji će biti u idućem razdoblju ogroman bi bilo nepametno u bilo kojem pravcu drugom ići nego isključivo u zelenom vodiku. Svjesni smo za početak dok tehnologija ne pojeftini, dok se sve to ne dovede u nekakve ovaj tržišno isplative okvire da će biti potrebno izdašnije poticanje od strane države, ali sjetimo se uspostave obnovljivih izvora uopće u Europi, a tako i u Hrvatskoj, bez izdašne potpore države u početku ne bismo danas razmišljali o tome da solarne vjetroelektrane praktično eventualno će trebati premijski model, a pitanje da li trebati i premijski model jednostavno biti će isplative same po sebi jer je tehnologija došla u takvu situaciju da je isplativo. Znači i vodik treba krenuti istim putem. A promet je nešto što je nama apsolutni prioritet za sada.
Hvala vam. Kolega Ćosić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Kao što ste u svojem uvodnom izlaganju istaknuli da je ova strategija cjelovit akt strateškog planiranja i daje viziju razvoja gospodarstva zasnovanog na vodiku. Jasno nam je da se što prije trebamo okrenuti proizvodnji vlastite energije jer dobar dio energije uvozimo i da moramo povećati proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, ali Europa nas potiče prema proizvodnji obnovljivog vodika. Pa me zanima koliko je Hrvatska odnosno hrvatski gospodarstvenici, hrvatski inovatori spremni, koji su mogući izvori financiranja projekata proizvodnje odnosno izgradnje jednog zelenog postrojenja za proizvodnju vodika za što sam siguran zainteresirani pojedini i gradovi i čujem i otoci, naročito ako bi otpad koristili kao resurs, a proizvedeni vodik naravno poslije bi se mogao iskoristiti za pogon njihovih komunalnih vozila, ali i za druge svrhe?
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče hrvatskog gospodarstva odnosno dionika koji su zainteresirani, ima ih dosta, mi smo nedavno imali jedan iskaz javnog interesa da dobijemo podatke o svim tvrtkama koje se žele bavit vodikom i koji žele sudjelovati u tome. Ujedno ta lista je i lista koja nam služi za komunikaciju prema komisiji, a sve u klopu ovog našeg projekta doline vodika. Svjesni smo činjenice da postoji zainteresiranih kompanija i uopće dionika u Hrvatskoj za to, zato ćemo ih potaknuti da se dodatno zainteresiraju, a jasno također smo svjesni da bez smišljenog poticaja od strane države i u teritorijalnom smislu i u financijskom smislu jer te sve punionice i elektrolizatore treba jednostavno raspodijeliti tako da se osigura ravnomjerno pokrivanje RH za početak da bi to kasnije krenulo.
Kolegice Zmaić izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Za nove obnovljive izvore kod nas u RH vodik je jako bitan i vodik je jedan od važnih elemenata zelene tranzicije ili budućnost razvoja gospodarstva, energetske održivosti i smanjivanje rizika od klimatskih promjena. Ova strategija je jedan od važnih dokumenata, rekla bih kotač zamašnjak za razvoj gospodarstva putem čistih tehnologija temeljenih na vodiku. Možete li reći imamo li već u pripremi neke akcijske planove? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Kao što sam ovdje i rekao akcijski plan iz ove strategije će biti neposredno detaljno detaljiziran u reviziji koja ide po jednostavno što bismo rekli po sili zakona '23.g. Nacionalnom klimatskom energetskom planu, a i spomenuo sam i ovaj program koji nije nebitan u Zakonu o obnovljivim izvorima koji će jednim dijelom obuhvatiti jasno i vodik kojeg ćemo do kraja godine donijeti iz kojega će slijediti i plan potpora kako bismo kasnije kroz '23. i '24.g. al posebno '23. išli sa ozbiljnim sufinanciranjem kroz NPO i kroz ostale izvore sredstava jer jednostavno bez takve akcije odnosno reakcije od strane proračuna ova strategija se jednostavno neće moći drugačije provesti.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani državni tajniče. Pozdravljam ovaj prijedlog zakona, međutim evo radi hrvatske javnosti ipak da neke činjenice ovdje izgovorimo na glas. Znači ovim prijedlogom cilj je do 2030. 0,2% ukupne energije da bude iz vodika 0,2% do 2030., čisto da sad ne živimo u nekakvoj iluziji da ćemo imati uskoro 10 ili 20% energije iz vodika. Druga stvar, ovim planom se predviđa gotovo 2 milijarde kuna investicija da bi došli do tih 0,2% znači kroz ovaj period evo sad da ne ulazim u detalje. Mene zanima jel ovo ima nekakvo ekonomski opravdanosti ili je ova cijela priča isključivo radi dekarbonizacije koju pozdravljam? Koliko zapravo kilogram vodika koji je njegov ekvivalent npr. koliko džula energije daje odnosno ekvivalent nafte npr. ili plina?
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Što se tiče tih podataka koje ste pročitali jasno je da sada trebaju velika sredstva da bi se uopće ova tehnologija inaugurirala i jasno je da je to dosta skupo i da bez komisije odnosno europskih sredstava i hrvatskih nacionalnih sredstava toga nema. I mi smo svjesni toga da u ovom razdoblju tremo iskoristiti uz klasično razvijanje obnovljivih izvora koji su sada isplativiji da se i ovaj dio razvije. A što se tiče samog ekvivalenta recimo sada je cijena kilograma vodika tu negdje 12-15 eura, ako sa spremnikom od šest kila vodika vi možete napraviti 500 do 600 kilometara znači to je taj ekvivalent, to je još uvijek skupo, ali nije to tako preskupo jer do tih 15 eura se dolazi isključivo zato što je neko isfinancirao Capex da bi se te punionice elektrolizatori u dobrom dijelu napravili [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Znači tu trebamo težiti ka jeftinoći.
Kolega Totgergeli izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. U svojoj uvodnoj raspravi govorili ste o punionicama, tu smo dosta raspravljali kad smo raspravljali o Zakonu o infrastrukturi za alternativna goriva u punionicama, pa me zanima vezano uz punionice vodika ovo što se planira tih desetak, možda je ostalo nerazjašnjeno do kraja, misli se prije svega na punionice koje će koristiti zeleni vodik odnosno koje bi prije svega koristile obnovljive izvore energije i manje-više na licu mjesta pretvarale tu električnu energiju u vodik, a onda u spremnicima ju čuvali za punjenje automobila koji bi prolazili kroz našu zemlju jer u ovom trenutku u RH još uvijek nemamo registrirano nijedno vozilo na vodik. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašem pitanju. Što se toga tiče apsolutno mi mislimo da trebamo učiniti sve da to bude zeleni vodik. Kao što smo kroz Zakon o bigoriva rekli da korištenje obnovljive energije u smislu isporuke struje na, od strane opskrbljivača naftnim derivatima se računa u višestruko ostvarivanje njihovih ciljeva u obnovljivim izvorima energije u prometu, tako i ovdje je logično da ako smo željeznicama rekli da moraju koristit obnovljivu struju, ako smo tramvaju rekli da mora koristit obnovljivu struju bilo bi totalno neprimjereno da radimo punionice na vodik i da onda njih punimo sa sivim vodikom. Znači apsolutno naš program u smislu natječaja za dodjelu tih sredstava će ić u pravcu ne samo dajte projekt da vidimo jel dobar nego i kako će taj projekt funkcionirat, a to je zeleni vodik.
Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, prvo svaki korak naprijed je dobar i mi u Klubu Mosta zato ćemo i govoriti dosta ovaj pozitivno prema cijeloj ovoj priči, ali imam nekoliko logičkih problema. 32-33 stranica, dakle cijelog izvješća gdje se govori o financiranju piše kako EU predviđa gotovo 500 milijardi eura ulaganje dakle do 2050., a Hrvatska preko 70 milijardi eura. Ako znamo da je vrijednost Pelješkog mosta, dakle to piše u dokumentu, to znate, 4 milijarde, to znači koliko je to, 17 Peljeških mostova je vrijednost, dakle mi planiramo to izvući iz EU fondova i proračuna, a imamo li mi taj novac, dakle hoćemo li mi to uspjeti, vi ste vladajući, hoćete li uspjeti u tome ili će opet ostat jedna dobra strategija i jedna dobra ispričana priča? Hvala.
Izvolite odgovor.
Sada da, da ne vadim strategiju i čitam pretpostavljam da je napisano koji su to sve totalni benefiti u smislu potencijalnih investicija ne samo koliko će se dobit sredstava u smislu iz proračuna bilo Europe ili naših nego koliko bi u konačnici to upogonilo investicija. Pretpostavljam da to u strategiji piše, ovaj veliki su to iznosi i sigurno će tu trebati dosta novaca. Mi mislimo da će se dosta ulagati u vodik obzirom da će ovi konvencionalno obnovljivi izvori, posebno vjetar i sunce praktično u skoroj budućnosti trebati minimalno, skoro i nikako poticaje od strane države i bilo kakvih institucija. Znači naš fokus će u budućnosti biti mikro solari na kućama građani i nove tehnologije, a od novih tehnologija apsolutno će vodik bit taj koji, koji će dominirati u financijskom i svakom drugom smislu.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, Klub SDP-a pozdravlja prelazak na obnovljive izvore energije i svaki doprinos tome je dobrodošao. Međutim, na tragu ostalih replika već danas izrečenih postoje nedoumice oko ove strategije. Da bi se strategija donijela, bilo koja strategija postupanja po nečemu, potrebno je znati s koje točke krećemo. Da bismo znali koje su hrvatske potrebe za implementacijom vodika u količini i vremenu trebamo znati čime raspolažemo i što nam treba. A da bismo znali čime raspolažemo Zakon o energiji je propisao donošenje izvješća i to godišnjeg izvješća o stanju sigurnosti opskrbe energijom i očekivanim potrebama za energijom s procjenom za idućih 5. do 15.g. od datuma izvješća. To izvješće je obveza Vlade RH donijeti i objaviti ga. Moje je pitanje vama, jeste li temeljem zakona predložili i je li vlada donijela i objavila ijedno izvješće o stanju sigurnosti opskrbe energijom i očekivanim potrebama i je li to izvješće bilo temelj za izradu ove strategije? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala. Vlada RH putem svog ministarstva koje uredno financira i svaku godinu napravi putem Instituta Hrvoje Požar onu poznatu brošuru „Energija u Hrvatskoj“ koja je jasno dostupna svim građanima RH ovaj na web stranicama i jasno i u tiskanom obliku je na takav način u stvari izvještava o stanju energije u RH i jasno da kroz sve te podatke i sve ono što mi imamo u ministarstvu promišljamo i planiramo jasno i zakone, a tako i ovu strategiju. Svjesni smo činjenice da je vodik gorivo budućnosti što se tiče industrije kao što je ovdje u saborskoj raspravi ovaj spomenuto jednim dijelom, a u Hrvatskoj prvenstveno zbog prometa. Tako da mislimo da ovu strategiju je potrebno … [[Govornik se ne razumije]]
Kolegice Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Vodik je kao nosilac energije već duže vrijeme predmetom rasprave i sastavni dio planova zemalja EU, a i šire. Imamo kućno i industrijsko grijanje, sektor koji se ne može uvijek elektrificirati, a vodik može biti djelomično rješenje uz postojeću infrastrukturu, može se koristiti za povećanje potražnje. Moje pitanje za vas je, kolike su to izmjene minimalne ili više i koji postotak vodika se može miješati dal je to 10, 20 ili više? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala. Košto sam rekao u uvodnom izlaganju ovaj za sada su poznate tehnologije da se tu može miješati negdje do 10%, vjerojatno će u budućnosti to biti i više. To nam je bitno da se jasno i ovi plinovodi koji sada funkcioniraju isključivo za ugljikovodične plinove u budućnosti koriste bar jednim dijelom kroz obnovljive plinove obzirom da mi ovaj smo preuzeli obvezu da ćemo u Toplinarstvu svaku godinu podizat svoj cilj obnovljivih izvora u Toplinarstvu za 1,2. To možemo postići samo na nekoliko načina, jedan je jasno obnovljivi izvor energije dizalice topline bilo grijanje bilo hlađenje, a drugo je geoterme koje kroz Zakon o ugljikovodicima i kroz NPOO pokušavamo smjestiti blizu naših Toplana, a treće bi bio da se jedan dio obnovljivog plina u budućnosti pušta u mrežu i tako, tako postižu naši ciljevi.
Kolega Brkan, izvolite.
Poštovani državni tajniče, strategijom su identificirani kao strateški cilj također i obrazovanje, istraživanje i razvoj. I sada u tome dijelu mi gledamo da uspostavimo regionalni centar za vodik. Znači Hrvatska bi postala regionalni centar za istraživanje vodika između 13 novih članica EU. Također je u strategiji istaknuto da se tehnika za osnivanje i funkcioniranje regionalnog centra će se definirati zasebnim aktom Vlade. Ako želimo stvarno postati centar, regionalni centar istraživanja za vodik, da li je ovo možda prvi korak kojega trebamo napraviti, da Vlada donese zasebni akt za osnivanje i funkcioniranje regionalnog centra. Jer je pretpostavka da će nam taj regionalni centar donijeti i inovacije i buduća istraživanja i dodatnu vrijednost našoj znanstvenoj zajednici u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno je da podržavamo, nismo slučajno napisali regionalni centar. I to što smo mi kao Republika Hrvatska sudjelujemo u prvoj europskoj regionalnoj dolini vodika nije slučajno. Jednostavno to je, rekli bismo namjerno napravljeno sa naše strane jer mislimo da trebamo označiti taj regionalni karakter i da trebamo se maksimalno uključiti, upogoniti u ovoj priči oko vodika kako bismo sutra uspjeli i osnovali regionalni centar. Ali naše stremljenje će biti u pravcu da taj regionalni centar bude prepoznat od strane Komisije i da ne ostavimo regionalni centar radi regionalnog centra radi nas samih, nego da to bude u koordinaciji sa Komisijom. I kada bismo to uspjeli onda će ti akti slijediti. Znači, nećemo to sada žuriti nego ćemo u komunikaciji sa Komisijom vidjeti u kojem pravcu će ići ali učinit ćemo sve da to bude stvarno u Hrvatskoj.
Sada je na redu kolega Klasić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. S obzirom na izvjesnu značajnu ulogu vodika u te karbonizaciji, te široku upotrebu u transportu javnom gradskom prijevozu da li planirate možda mogućnost o dodatnom proširenju i poticaju energetske učinkovitosti pogotovo u području transporta i javnog gradskog prijevoza kako bi uvođenje ovog staklenički neutralnog goriva dobilo još jedan široki poticaj. U sadašnjim poticajima su oni izjednačeni sa električnim i sa hibridnim vozilima. S obzirom na ulaganja mislim da ne bi bilo na odmet da se osiguraju još dodatni poticaji za ovo vozilo. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Svakako sadašnji bilo kakva naša akcija u pravcu financiranja vozila na vodik ne može biti u iznosima i u omjerima kao što su za električna vozila, jer apsolutno su to skuplje naprave tako da mi ono kao što sam već uvodno rekao idemo u pravcu stvaranja infrastrukture da bi uopće mogli poticati nabavku goriva, vozila jer morate ovdje jednostavno stvoriti tu infrastrukturu koja će proizvoditi i moći napuniti ta goriva. I jasno je da u tom dijelu ćemo voditi računa da se ne isfinancira samo infrastruktura, a zakaže na vozilima. Moramo i jedno i drugo uravnotežiti u ovom pravcu kako ste vi otprilike i rekli.
Kolega Željko Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče, klub Socijaldemokrata se slaže sa strategijom, odnosno pozdravljamo sve što je izneseno u strategiji. Imamo nekih pitanja. Ja sam već jučer postavio neka pitanja kada smo bili na Odboru za gospodarstvo. Imamo još neka pitanja vezana za, prvenstveno za skladišta s obzirom da smo tu već nekoliko puta govorili o izvorima energije i skladištenju razno raznih energenata, pa je bilo rečeno uvijek da je to zapravo na lokalnoj samoupravi. Znači lokalna samouprava treba donijeti poslovni plan da bi se kasnije to moglo implementirati i da bi se moglo to ostvariti na tom terenu koji pripada lokalnoj samoupravi. Moje je pitanje prvo da li ste već neke naputke dali lokalnim samoupravama da se pripremi prostor i za skladištenje i za stanice za tankiranje vodika. I drugo je pitanje vezano za samu proizvodnju koja je trenutno vezana, vi ste jučer rekli na odboru da ćemo samo ići iz obnovljivih izvora energije. Da li to stvarno stoji ili ćemo imati i ostalih tipova proizvodnje?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče prostornog planiranja mi smo već u komunikaciji po drugim temama sa županijskim zavodima za prostorno planiranje često komunicirali da se vodi računa o vodiku posebno kada su u pitanju planiranje, alokacija za elektrane da se ondje gdje je u blizini plinovod predvidi eventualno sutra i konekcija plinska. To smo ih upozorili. Ovaj dio oko samih postrojenja mislim da tu neće biti problem sa prostornim planiranjem, više sa preciznom tehničkom specifikacijom što i kako punionica mora imati, a jasno to ćemo vidjeti kroz HERA-u i ostale institucije koje su to po zakonu dužne propisati. A što se tiče ovoga naše je opredjeljenje da to bude zeleni vodik apsolutno, jer mislimo da Hrvatska koja je prebogata obnovljivim izvorima i biti će još više nema smisla da govore o drugom vodiku.
Kolega Šimičević, izvolite. Netko je ostao uključen. Kolega Pavić isključite se molim vas. Izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedniče, poštovani državni tajniče. Svakako pozdravljamo ovu strategiju i sve one koji čine ovaj planet ljepšim i ugodnijim za život. Smanjenjem korištenja fosilnih goriva zapravo riješit ćemo se i velikih diktatora u svijetu koji koriste to da bi stvarali neke loše stvari. Međutim, ono što sam ja htio pitati je sljedeće. Mi ovdje imamo sirovinu koja je praktično jeftina, ali imamo i tehnologiju poprilično skupu. I sad vi ste ovdje spomenuli negdje 200 milijuna kuna u prvoj fazi i sad do 2030. tek 2% imamo mogućnosti korištenja energije. Dakle, koliko doista stvarno treba uložiti novca da bi vodik potekao do korisnika. I da li mi još uvijek trebamo više se bazirati na obnovljive izvore energije koji su puno dostupniji i koji su lakši za realizaciju. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno da je naše opredjeljenje sada u ovih idućih sedam, osma godina znači do 2030. napraviti što je moguće više kapaciteta obnovljivih ovih konvencionalnih kako bi Hrvatska prestala uvoziti električnu energiju posebno u ljetnim mjesecima kada je najveći uvoz električne energije i to nije uopće sporno i nije dilema. Vodik ide u pravcu toga znači kao potencijalno skladište energije i kao jasno jedno rješenje za promet posebno za teški promet, kamionski, pomorski promet to je nešto na čemu moramo raditi. Svjesni smo toga da za početak će trebati dosta sredstava za to, ali kao i kod solara, vjetra, biomase i ostalih kako vrijeme bude ići tehnologije će očito postojati jeftinije i komercionalnije tako da računamo da taj proces će ići brže nego što smo ga možda ovdje zacrtali, ako budemo konzervativni što se toga tiče.
Kolegice Jeckov izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče. Jedan naš istaknuti stručnjak u oblasti energetike rekao je ne dam nikom moj otpad, moj otpad je moja sirovina. Ta rečenica je zaista ne samo znakovita, gotovo da je i vizionarska. Recite mi je li ovom strategijom do 2050. jesu li predviđeni ovakvi strateški ciljevi?
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno, može se vodik proizvodit iz otpada i ova strategija to ne brani, ali može se dosta toga proizvoditi od otpada, može se električna energija proizvoditi od otpada, mogla bi se iz jednog dijela RH recimo ne izvoziti otpad u Austriju i plaćati po skupe novce taj otpad u Austriju, a paralelno cijeli jedan poluotok, a zove se Istra ovisi o samo jednoj elektrani koja je na ugljen. A onda vam Županija Istarska u prostornim planovima kaže da se solari mogu graditi isključivo u građevinskom području. I onda ja vas pitam, kako ti ljudi recimo u Istarskoj županiji misle riješit svoju energetsku ovisnost odnosno neovisnost, a možda im ne odgovara sutra da se u Plominu primijeni neko drugo gorivo, a paralelno ne omogućavaju proizvodnju unutar same sebe. Znači ova strategija apsolutno ne brani to, ali to je sve predmet jedne rasprave o kojoj moramo razgovarati u budućnosti.
Kolega Troskot izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Mi ćemo prije svega pohvalit činjenicu da smo postali interegionalna dolina i da to je jedan poduzetnički korak prema naprijed, s obzirom da je Europa 75%-na po pitanju dolina i kao takva je prepoznatljiva u svijetu i tu vašu inicijativu je prepoznalo i vodstvo EU pa nema razloga da to ne navedemo ovdje u HS-u. Što se tiče vodikove ekonomije, nije to nešto šta je novo, čak ga je Jules VErne opisivao možda čak i proročki ga je naveo kao budući energent. Ono što ću vas zapravo priupitat s obzirom da danas ovdje govorimo o prometu, malo ću samo čalendžirat iz perspektive zelene ekonomije s obzirom da brodovi sad već znamo tehnologije da neki idu na amonijak, neki idu na metanol, neki čak idu na LNG, bio LNG. Što se tiče aviona Emsland kompanije u Sjevernoj Njemačkoj imaju ugljično neutralno gorivo i automobili idu na litij ionske i baterije čvrstog stanja, pa me čisto interesira kad se to sve stavi u korelaciju da li je isplativije stvarno ići u vodik s obzirom da imamo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i ostale alternative u zelenoj …
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Mi mislimo da je vodik za promet posebno recimo brodski koji ste spomenuli dobro rješenje, prvenstveno za ove linije u Hrvatskoj koje su malo duže gdje će jednostavno teško biti to pokriti sa potencijalnim baterijama koje bi se punile lakše ove manje lokacije rješavati i mislimo da bi to bilo dobro u budućnosti razmisliti, prvo eventualno prijelazno razdoblje LNG-a, a kasnije vodik jer jednostavno mislimo da se ne može drugačije taj promet riješiti i to je nešto na čemu ćemo raditi. I mi mislimo da Hrvatska tu ima šanse da u tehnološkom i svakom drugom smislu napravi i određeni know-how i da iskoristimo ovu cijelu i strategiju i sutra sredstva koja ćemo ulagati u naše fakultete i kompanije koje će to raditi da jednostavno budemo u jednom dijelu prvi i mislimo da bi to bilo dobro.
Hvala vam. Kolegice Benčić izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče. Evo jučer smo na odboru isto diskutirali o ovoj strategiji i tad sam spomenula da zapravo s obzirom na masu nepoznanica čini se da možda je i rano stigla ova strategija, ali na stranu to. Ono što mi se čini bitnim je da ono što Hrvatskoj treba u ovom trenutku je zapravo plan i to akcijski plan investiranja u istraživanje, razvoj i transfer tehnologija u području vodika. Pa me zanima da li ste razgovarali unutar Vlade o tome koliko će sredstava iz NPO-a i iz višegodišnjeg financijskog okvira biti namijenjeno upravo za … u području vodika? I moje drugo pitanje je, da li ćete mijenjati strategiju oko centara za gospodarenje otpadom i trenutno prisutnih tehnologija mehaničko biološke obrade prema novim tehnologijama obrade pomoću kojih se onda dobiva i vodik? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče NPO-a i OPKK mi smo za sada bar ovaj dio koji se tiče isključivo energetike i resora koje moja malenkost pokriva, predvidjeli za sada 160 milijuna kuna. Znači nije to malo novaca, ali jasno obzirom na sve to koliko treba jasno da je to tek jedan početak kako bismo nešto napravili. A što se tiče ovog dijela kojeg kolege iz okoliša pokrivaju to sada konkretno ovdje bi bio preambiciozan da vam to odgovorim, ali evo mogu ih priupitat pa neka to iskomuniciraju direktno sa vama.
Kolega Bulj izvolite.
Vodik u prometu i zelene politike su vrlo bitne međutim, vodik je vrlo značajan i u poljoprivredi kod proizvodnje umjetnog gnojiva, pa me zanima u ovoj strategiji da li ste se i o poljoprivredu osvrnuli i što su namjere u toj strategiji jer znamo koliko je značajna poljoprivreda i koliko je značajan vodik u poljoprivredi. Razumnim da govorimo ovdje najviše osvrćemo se u strategiji o prometu upotrebe vodika što je energija budućnosti i kao zelena politika je vrlo bitna. Ali mene evo kao naravno zastupnika, a naravno i brojne poljoprivrednike će zanimati vodik u poljoprivredi. Znamo evo naša Petrokemija proizvodi znači gnojivo umjetno gdje bez vodika ne može, morali bi i tu imati neku politiku znači prema poljoprivredi i u strategiji navesti ne samo u prometu, mene zanima što je i sa ovim vrlo bitnim segmentom, a to je vodik u poljoprivredi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala što se tiče vodika u poljoprivredi i generalno priče obnovljivih izvora ETS-a i svega u poljoprivredi tu bi se složio s vama. Mi maksimalne napore radimo u pravcu toga da Petrokemija, naša znači Petrokemija jedna jedina koja drži 335 ukupne potrošnje plina u RH i cijeli taj dio oko gnojiva i ovoga et blua i svega ostaloga, naš glavni fokus je u pravcu kako Petrokemiji pomoći isfinancirati zbrinjavanje ugljikova dioksida u geološke strukture kako bi ona znači izbila onaj čini mi se da je sad blizu 80 eura po toni ETS i taj ETS jednostavno ubija uz cijenu plina ubija cijenu gnojiva. Znači država tu mora maksimalno kroz transportne tarife plinovoda i kroz ETS smanjivanje pomoći Petrokemiji [[Upadica: Hvala.]] neovisno tko će biti vlasnik Petrokemije.
Hvala. Kolegice Petir izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče vodik više nije znanstvena fantastika već zauzima dosta značajno mjesto i ulogu u opskrbi energijom. Vodik i gorivi članci koji od vodika proizvode električnu energiju pokazali su se nekako fleksibilniji u odnosu na baterije posebno kad je riječ o teškim vozilima, ali i o autobusima, brodovima, vlakovima. I spomenuli ste u svom uvodnom obraćanju u Hrvatskom saboru da postoje pojedini sektori gospodarstva koji su zainteresirani razvijati vodikovu tehnologiju pa me zanima možete li nam nešto detaljnije o tome reći. A obzirom da znamo da ako se uvode takve inovacije to bi trebalo slijediti i neko otvaranje novih radnih mjesta pa imate li projekciju koliko novih radnih mjesta bi se moglo otvoriti u Hrvatskoj uvođenjem vodikovih tehnologija.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno je da je vodik sada kao, kao novi energent i kao nešto što je sada predmet i interesa Europske komisije i nas kao države i predmet financiranja otvara mogućnost da se i određene kompanije u Hrvatskoj razviju i tako isto otvore i radna mjesta. Konkretno sada ne bi bio ovaj toliko slobodan da vam tu sad izlazim sa brojkama, ali činjenica da prema našem zadnjem natječaju odnosno iskazu interesa veliki broj kompanija je zainteresiran da se uključi šta kroz dolinu vodika, kroz sve ovo, ove naše procese. Mi ćemo vrlo brzo biti u situaciji i moći reći koliko je to stvarno potencijalno radnih mjesta u Hrvatskoj. A ono što ovaj sam siguran, a to je a ovaj veliki interes će sigurno rezultirati sa određenim konkretnim radnim mjestima i eto bit ćemo svjedoci tome nadam se vrlo brzo oko uspostave ovih punionica i elektrolizatora. To bez naše pameti neće biti moguće.
Kolega Kirin izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče, smanjenje stakleničkih plinova, smanjenje CO2, dekarbonizacija su osnovni pojmovi u zaštiti i prevenciji klimatskih promjena. Korištenje električne energije iz obnovljivih izvora energije i obnovljivog vodika su osnov zaštite planeta. Vodik se počinje koristiti kao pogonsko gorivo već 1806. godine, koristi se u Drugom svjetskom ratu, koristi se '70.-ih godina za vrijeme velike naftne krize, ali sve pada u vodu je li jer su proizvođači nafte zajedno sa klasičnim motorima prejaki, ali sada zahvaljujući Putinu to se pitanje aktualizira. Prednost vodika je da su ispušni plinovi i para, a i motori sa unutarnjim sagorijevanjem se mogu lako konvertirati. Gdje je Hrvatska što se tiče elektrifikacije energetskog sektora i korištenja obnovljivog i sivog vodika u odnosu na EU?
Izvolite odgovor.
Što se tiče Hrvatske, mi sada proizvodimo samo sivi vodik u našim, našoj rafineriji kao nusproduk i ovaj jasno ideja nam je kroz ovo o čemu ovdje danas pričamo i o čemu govorimo da se počne proizvoditi i zeleni vodik bilo u punionicama, bilo na mjestima i elektranama gdje će oni biti taj vodik praktično biti akumulator energije za puštanje u sustav u momentu kada te energije nema od sunca i od vjetra. I to Hrvatska je znači tu sada u začetku što se tiče zelenog vodika, što se tiče sivog imali smo ga i prije, imat ćemo ga i dalje. Ali kao što smo više puta ovdje naglasili to je to. Ono gdje vidimo priliku to su i vlakovi jer poznato je da elektrificirana pruga do Splita još nije, ali recimo vlak na vodik je nešto što se razmatra ozbiljno kao nekakva moguća ovaj situacija.
Kolegice Vukovac, izvolite. Kolegice Vukovac, izvolite vi ste.
Zahvaljujem. Dakle, poštovani državni tajniče miješanje vodika s prirodnim plinom može značajno doprinijeti globalnom smanjenju emisija staklenih plinova, stakleničkih plinova ako se vodik proizvodi korištenjem nisko ugljičnih izvor energije kao što su solarna energija, energija vjetra, energija biomase, međutim u Hrvatskoj postoji niz ograničenja na ovom polju pa tako naši građani ne mogu pod istim uvjetima proizvoditi solarnu energiju, HEP postavlja različita ograničenja, vjetroelektrane su rezervirane za pojedince, a još uvijek su samo sporadični primjeri proizvodnje biomase. Kad govorimo o samoj biomasi i sama sam prije 5-6.g. sudjelovala u razradi jedne projektne ideje kojom smo trebali okupiti oko 50-tak stočara sa područja 3 slavonske općine u Brodsko-slavonskoj županiji i izgraditi bioplinsko postrojenje trebala nam je podrška, administrativna podrška same županije i jedan manji dio financija, međutim odbijeni smo [[Upadica: Hvala vam]] Vjerujem da bismo i danas dobili isti odgovor, mada danas od tih 50-tak stočara [[Upadica: Hvala lijepa]] možda imamo tek 5 preživjelih, kako ostvariti onda…/Govornik isključen/….
Kolegice Vukovac molim vas.
Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Što se tiče ovoga da ljudi ne mogu napraviti solare na kućama tu se ne slažemo, HEP to mora dozvoliti, zakon je jasan iz 2018., samoopskrba za, za samo potrošnju je moguća u svim dijelovima RH i tu uopće nema dileme i rasprave. Ako negdje imate neki primjer slobodno se javite ministarstvu, pa ćemo mi prijaviti HERA-i i već komu trebamo ako neće to dotično napraviti onaj koga se to tiče. Vaša teza da su obnovljivi izvori rezervirani za pojedince, tu se apsolutno ne mogu, ne mogu složiti. Obnovljivi izvori su rezervirani za one koji se uredno javljaju na mjesta gdje u prostornom planu je to predviđeno i sukladno zakonu, pročitajte novi Zakon o tržištu električne energije, jasna i transparentna su pravila. I to je to. A što se tiče biomase, biomasa ima svoj problem zato što je jako skupa i sve veći ima problem sa sirovinom, a o tom potom.
Zahvaljujem državnom tajniku, nema više replika, pa se možete vratiti na mjesto, a mi ćemo vidjeti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram onda raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HSLS-a i Reformista i poštovani kolega Klasić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pred nama se nalazi prijedlog Strategije za vodik do 2050.g. u kojoj se razmatraju strateški ciljevi razvoja primjene vodika u industriji, te razvojni potencijali i mogućnosti primjene vodika u RH. Ova strategija jedna je od važnijih strategija koje donosimo jer osim što razmatramo zeleni vodik kao jedan od energenata njezinim usvajanjem poticat će se daljnja dekarbonizacija energetskog sektora, što je u skladu sa ciljevima da do 2050.g. Europa postane klimatski neutralni kontinent. Što se tiče zelene tehnologije i korištenja obnovljivih izvora energije HSLS podržava svaki napor vlade i resornog ministarstva u smjeru implementacije takvih projekata. Ideja korištenja velike količine vode na zemlji kao izvora vodikovog goriva nije nova, no upitno je hoće li se ona ostvariti u budućnosti. Zeleni vodik jedina je neutralna alternativa ugljiku, proizvodi se elektrolizom vode koristeći se isključivo energija iz obnovljivih izvora. Sivi vodik tradicionalno se dobiva iz metana koji proizvodi vodik i ugljični dioksid tj. stakleničke plinove. U Hrvatskoj se vodik uglavnom proizvodi iz prirodnog plina tzv. sivi vodik u okviru industrijskih postrojenja za potrebe vlastitih proizvodnih procesa. U takvim postrojenjima vodik i dalje ima ugljični otisak, te se znatniji udio radi u stakleničkim plinovima i dalje proizvodi iz fosilnih goriva, što bi moglo se zamijeniti u ovom slučaju obnovljivim vodikom. Razvoj gospodarstva utemeljen na vodiku i poticanje same proizvodnje u Hrvatskoj i EU postaje polako alternativni imperativ s obzirom na trenutačno stanje na energetskom tržištu u Europi, a i u svijetu. Za takvo gospodarstvo potrebno je osigurati potražnju za vodikom, te sustav distribucije kojim će se osigurat da proizvedeni vodik isporuči krajnjim korisnicima. To je trenutno najveći problem. Hrvatska se opredijelila za poticanje proizvodnje obnovljivog vodika koji bi se većinskim dijelom dobivao elektrolizom vode koristeći se električnom energijom dobivenom iz obnovljivih izvora. Proizvodnja bi se odvijala na mjestu proizvodnje električne energije s ciljem rasterećenja elektroenergetskog sustava odnosno na mjestu znatnije potrošnje kako bi se rasteretio prijenosni sustav. Opasnost takve orijentacije jest mogućnost zastoja u proizvodnji tog ekološki prihvatljivog energenta zbog ograničenja povećanja kapaciteta obnovljivih izvora energije, kao i zbog mogućeg ograničenja u pogledu povezivanja dvaju još uvijek alternativnih energenata. Zato je potrebno kombinirat različite izvore energije i razviti odgovarajući model skladištenja energije kako bi se njome moglo koristiti kada je potrebno. Najspremniji sektor za upotrebu vodika jest prometni sektor, osobito segment javnog gradskog prijevoza i komunalnih usluga čime bi se ujedno smanjile emisije štetnih plinova, ali i buka. U sektoru prometa koji ima najviše emisija CO2 vodik je jedna od alternativnih i kompletnih rješenja za električnu mobilnost, posebice je to za cestovni teretni promet uključujući i gradsku logistiku, cestovni i željeznički prijevoz putnika i robe, te pomorski i riječni promet. Za primjenu vodika u prometnom sektoru važno je uskladiti izgradnju infrastrukture s nabavom i isporukom vozila na vodik. Danas već postoje vozila na vodik u serijskoj proizvodnji koja su aktivna, posebno u javnom gradskom prijevozu, a kako bi se smanjila emisija CO2 i poboljšala kvaliteta zraka u urbanim sredinama. U skladu sa time u Hrvatskoj je zato prometni sektor možda najzreliji za primjenu vodika. Strategijom je tu predviđena izgradnja 100 punionica za vozila na vodikov pogon. To bi trebao biti nekakav minimum. Smatram da izgradnju infrastrukture za zeleni vodik ne treba ograničavat čak ni na simboličan način. Izgradnja infrastrukture ne treba samo pratit povećanje udjela na vodikov pogon nego naprotiv isključivo izgrađena infrastruktura može utjecat na povećanje broja vozila na vodikov pogon. Pri tome treba vodit računa o ravnomjernosti izgradnje te infrastrukture u cijeloj Hrvatskoj, a osobito u važnim turističkim rutama. Kao pomorska zemlja također očekujemo primjenu vodika za brodove, a gradnja takvih brodova na vodikov pogon može ujedno bit i niša za uspješno gospodarenje, gospodarsko djelovanje hrvatskih brodogradilišta. Vodik se može koristiti kao nositelj energije za grijanje bez obzira je li riječ o većim ili manje zatvorenim sustava. Kao prijelaznu fazu u dekarbonizaciji potiče se miješanje vodika sa prirodnim plinom. Iako je za takve aktivnosti nužna prenamjena postojećih plinskih sustava postojeća infrastruktura u Hrvatskoj ima veliki potencijal za distribuciju vodika velikom broju korisnika koji danas koriste uglavnom prirodni plin za grijanje. Međutim, postavlja se i pitanje hoće li ova strategija ostati mrtvo slovo na papiru ili je riječ o ambicioznom planu za zelenu transformaciju Hrvatske. HSLS smatra da svaki planski i strateški dokument treba biti ambiciozan pa tako i strategija o kojoj raspravljamo. Hrvatska je relativno mala zemlja sa ne prevelikim brojem stanovnika što je njezina prednost u pogledu osiguranja njezine energetske neovisnosti. Stoga se nakon usvajanja ove strategije država mora više angažirati u realizaciji zacrtanih mjera kako bismo u području primjene vodika dosegli razinu naprednih zemalja EU. To znači osigurati financijska ulaganja i to ne samo iz domaćih izvora, nego i iz fondova EU. To također podrazumijeva ne samo kupovanje opreme, nego i angažman vlastite pameti, vlastitih istraživačkih kapaciteta i suradnju sa zainteresiranim gospodarskim subjektima. Iako se sa zelenim vodikom kao alternativnim energentom još uvijek nije napravio revolucionaran iskorak u svjetskoj primjeni zbog čega Hrvatska za sad kasni tek godinu ili dvije za naprednim državama u tom području, te zato imamo priliku uhvatiti priključak posebice u industriji. Međutim, isključivo ako država u tom polju budemo otvoreni i inovativni. Konkretno treba početi aktivno sudjelovanje Hrvatske i njezinih tvrtki u uspostavi doline vodika u sjevernom Jadranu, tj. proces udruživanja i okrupnjivanja dionika u području Italije, Slovenije i Hrvatske. Zaključno HSLS podržava ovu strategiju jer smatra da uvođenje zelenog vodika ne samo doprinosi smanjenju klimatskih promjena uvođenjem novih nefosilnih goriva, nego je i prilika za hrvatsko gospodarstvo, znanstvenu zajednicu i širu regionalnu međunarodnu suradnju, te izgradnju imagea Hrvatske kao ekološki orijentirane, te energetski neovisne, odnosno slobodne zemlje. Hvala.
Druga rasprava Klub zastupnika SDSS-a i poštovana kolegica Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je danas iznimno važan dokument sa dalekosežnim ciljevima, a onda i dalekosežnim i posljedicama. Prijedlog Strategije za vodik do 2050. svakako će imati uticaja na sve nas iako baš nismo to shvatili na takav način. Iz perspektive ekologije ovo je još bitniji korak koji sigurno da djeluje pozitivno. Ovo o čemu danas govorimo zapravo se odnosi na očuvanje biosfere naše planete. Svi smo zadnjih 150 godina, pogotovo zadnjih 70 razvijali se na temelju spaljivanja fosilnih goriva i rast stanovništva zahtijevao je sve više energije i sve više hrane. Tako da smo danas tu gdje jesmo, odnosno kako bi se to reklo krajnje je vrijeme da se nešto poduzme. Ključ uspjeha je ubrzanje energetske tranzicije na obnovljive izvore energije, te provođenje sveobuhvatne dekarbonizacije transporta i proizvodnje svih vrsta dobara. Obnovljivi izvori energije zajedno sa vodikom mogu tu tranziciju značajno ubrzati i time doprinijeti izbjegavanju kriznih situacija i katastrofičnih scenarija. Ova strategija naglašava prednosti razvijanja potencijala vezanog za vodikovu ekonomiju te je usklađena sa ciljevima Europske strategije za vodik kao i sa nacionalnom razvojnom strategijom Republike Hrvatske do 2030. Ona obuhvaća mogućnost proizvodnje vodika, njegove pohrane, odnosno skladištenja i transporta vodika, korištenja, kao i potencijale u istraživanju, razvoju i inovacijama na području svih dijelova gospodarstva zasnovanog na vodiku. Strategijom su predviđena četiri strateška cilja i to povećanje proizvodnje obnovljivog vodika, povećanje iskorištavanje potencijala obnovljivih izvora energije za proizvodnju obnovljivog vodika, povećanje korištenja vodika, te poticanje razvoja znanosti istraživanja i razvoja vodikovih tehnologija. Strateški ciljevi trebali bi doprinijeti smanjenju emisije CO2 u skladu sa obavezama koje je Republika Hrvatska preuzela kao dio EU s ciljem smanjenja utjecaja na globalno zatopljenje. Ostvarenje ciljeva rezultiralo bi povećanim udjelom potrošnje vodika u ukupnoj potrošnji energije u razdoblju do 2050. kao i proizvodnjom obnovljivog vodika koji je potrebno dostići s obzirom na projicirani udio u potrošnji. Ova strategija je svakako bitna ne samo za klimatski aspekt već i za gospodarski razvoj Hrvatske jer će se strategijom poslati jasna poruka svima onima koji su zainteresirani za ulaganje u vodikovu tehnologiju, da je država na njihovoj strani. Hrvatska u vodikovom energetskom gospodarstvu može pronaći svoje mjesto u sva četiri područja te vodikove tehnologije, dakle od proizvodnje preko pohrane do transporta i korištenja zelenog vodika. Ne treba ni zanemariti da ovo tržište nije zasićeno kako u svijetu tako i kod nas, odnosno da je to još relativno nerazvijeno područje i sigurna sam da Hrvatska tu može i ima šta ponuditi. Također, Hrvatska bi zbog svog geografskog položaja i klimatskih uvjeta lako mogla postati energetski neovisna, tj. proizvoditi svu energiju za svoje potrebe, ne samo za proizvodnju električne energije, nego i za potrebe transporta i grijanja iz vlastitih izvora bez emisije CO2. Ali u tom slučaju potrebno je pored europske priče fokusirati se i na onu lokalnog karaktera. Svi ćemo se složiti kako se obnovljivi vodik može koristiti kako bi se pomoglo dekarboniziranju sektora poput teške industrije ili transporta naročito onog pomorskog, zračnog i željezničkog. Kada je u pitanju dekarbonizacija teške industrije prvenstveno se misli na one koji koriste visoke temperature kao što su rafinerije i čeličane koje bi se doduše u određenim situacijama mogle elektrificirati, ali to bi zahtijevalo naravno velika ulaganja u potpuno novu opremu dok bi zeleni vodik mogao poslužiti kao gotovo izravna zamjena za ugljen i plin. Što se tiče transporta obnovljiv vodik mogao bi koristiti osobito za pomorski i riječni, te zračni promet a u određenim okolnostima željeznički promet, te teretna, cestovna, motorna vozila i autobusi. Oportunost prelaska vodika u određenim granama transporta ogledat će se prvenstveno u dužini relacija koje obavljaju, a alternativa vodiku u planovima dekarbonizacije svakako je električna energija koja je također pozitivan iskorak. Stručnjaci smatraju kako vodik nije rješenje za dekarbonizaciju sektora grijanja jer nije učinkovit, konkurentan ni jednostavan za korištenje kod grijanja kuća te da se treba usmjeriti na rješenje bez fosilnih goriva ovisno o lokalnom kontekstu i resursa za dekarbonizaciju sektora grijanja poput onih na daljinsko grijanje i dizalica topline radi povećanja energetske učinkovitosti i iskorištavanja otpadne topline, solarne toplote i geotermalne energije pametnih uređaja i sl. Međutim, kako to obično biva ništa nije savršeno pa ni u ovoj sferi pa tako nailazimo na neke od problema, npr. za proizvodnju čistog vodika potrebno je izgraditi spomenute elektrolizatore u količini većoj nego što je to bio do sada slučaj. Također bit će neophodna velika ulaganja kako bi se vodik doveo cjevovodima do gradova odnosno postojeću plinsku mrežu trebalo bi obnoviti ili nadograditi kako bi ona podržala prijenos 100%-tnog obnovljivog vodika, što je naravno jedan od najvećih izazova. Nadalje, neki stručnjaci smatraju da će Europa vjerojatno biti velik uvoznik zelenog vodika iz regije s jeftinijim obnovljivim izvorima što opet postavlja pitanje ovisnosti o drugim zemljama, kao i o geopolitici o čemu svi svjedočimo kada je u pitanju plin. Također za stvaranje obnovljivog vodika potrebna je ogromna količina električne energije, što znači veliko povećanje količine energije vjetra i sunca u svrhu proizvodnje vodika odnosno isplativ će biti samo kada bi bio proizveden iz viška obnovljive električne energije tj. samo kada je proizvedeno previše. Predmetnu strategiju sigurno smatramo pozitivnim iskorakom za RH ukoliko se želimo usmjeriti na razvoj obnovljivog odnosno zelenog vodika koji je u suštini jedini klimatsko i ekološki prihvatljiv oblik pošto je proizveden korištenjem električne energije dobivene iz obnovljivih izvora. Ostalih oblici vodika poput sivog ili plavog nisu prihvatljivi jer se u većini slučajeva koriste fosilna goriva ili nuklearna energija za njihovu proizvodnju. Svi trebamo biti svjesni kako će se energetski sustav u budućnosti zaista bitno razlikovati od današnjeg energetskog sustava, ne samo po izvorima energije nego i po tehnologijama i načinu korištenja energije. Klub zastupnika SDSS-a će podržati strategiju.
Sada će govoriti Klub zastupnika Mosta dvojica zastupnika kolega Miletić i kolega Troskot. Prvi govori kolega Miletić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarice, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, mi u klubu Mosta naravno da smo raspoloženi uvijek pozitivno gledati prema svim dobrim projektima koji dolaze od bilo kuda, kad dođu sa strane dobrih projekata SDP-a kao onaj Ovršni zakon mi to podržavamo, kad dođe sa strane HDZ-a vladajućih neka dobra priča mi to podržavamo, nemamo problema, nismo lobotomirani i sve ono što je dobro za hrvatski narod podržavamo. Ja bih sad ipak htio malo plastično objasniti narodu o čemu je riječ, riječ je o 500 milijardi eura. Možemo mi to zamisliti? Ja se počnem trest je li, ne sad kao kad sam donosio potpise za referendum, al 500 milijardi eura. Al će tu bit namirivanja, al će tu bit skupinica interesnih udrugica, al će se punit džepovi. No dobro. Danas ako se ne varam, a mislim da se ne varam, na summitu države članice EU dogovaraju zajedničku kupnju plina ukapljenog prirodnog plina i vodika prije sljedeće zime. Zašto? Situacija je jasna, država žele osigurati dovoljno energenata za ono što nam dolazi. Rat u Ukrajini, suludo ponašanje Rusije jasan su pokazatelj da energetska neovisnost i samodostatnost pitanje svih pitanja. Zato mi kao mala, ali ponosna država moramo zaštititi svoju vodu, staviti u Ustav, zaštiti cijele naše nacionalne interese, zaorati Hrvatsku osigurati si dovoljno hrane. Skoro bi rekao dragi građani sad vam je čas di god možete lopatu u zemlju, makar na balkon malo rajčica dobro će doć. Dakle, vodiku se EU okrenula u planovima zaštite klime, dekarbonizacije energetskog sektora i cijele industrije. Europska komisija je predstavila dva svoja strateška dokumenta kojima želi utjecati na smanjenje štetnih klimatskih promjena u pogledu na održavanje temperature ispod 2 stupnja u odnosu na prosječnu temperaturu predindustrijske razine. Donijeli su svoje dokumente, strategije tako je i Vlada RH donijela svoju strategiju i rekao sam dakle svaki korak naprijed je bolje nego stagnacija ili korak nazad, zato smo mi ovdje raspoloženi pozdraviti sve dobre prijedloge koji govore o ekološki prihvatljivom obliku vodika koji je proizvede iz obnovljivih izvora, a ne, ne znam poput npr. plavog vodika ili sivog koji su proizvedeni u procesu gdje se koriste fosilna goriva. No vidimo ovdje jedan problem, vidim ih puno je li, ali evo, dakle Hrvatska planira do 2050. uložiti preko 70 milijardi eura i u dokumentu vladajućih na 32. i 33. stranici gdje se govori o financiraju kažu pare ćemo povući iz proračuna i iz eu fondova. E sad ako se nisam do sad treso sad se počnem trest do kraja. Dakle, pa mi smo vidjeli koliko ste vi sposobni u povlačenju novca iz eu fondova i mi smo vidjeli koliko ste vi sposobni pazite ne sad osigurati ekološke neke standarde nego obnoviti ljudima kuće na Banovini, građani RH spavaju po kontejnerima, a ministri idu ćorku ili ih istražuju OLAF-i i USKOK, pa građani RH nemaju obnovljen stan, kuću u Zagrebu, a mi ćemo 70 milijardi eura, 70 milijardi eura, kuna, hvala državni tajniče ponijelo me, ali zato ste vi ti da pazite kad me ponese. 70 milijardi, 70 milijardi. Koliko je to Peljeških mostova? Troskot bi mi to dobro izračunao 17, hvala kolega. 17 Peljeških mostova mi ćemo uložiti da zaštitimo prirodu. Pa mi MOST-ovci smo najzelenija stranka, ja bi rekao izvana i iznutra. Nismo mi samo zelene izvana, a iznutra neke čudne druge boje. Pa naš Katalinić i ekipa od 2013., 2015. itekako smo mi baš za zaštitu okoliša i zelenilo. Čuvajmo Hrvatsku i naše nacionalne interese. Hvala.
U nastavku će govoriti kolega Troskot, izvolite.
Marin Miletić je već sve pozdravio pa nema potrebno da, nema potrebe da ja još dodatno pozdravljam. Ovako što se tiče ove same strategije dakle vodikova ekonomija stvarno nije ništa čudno i novo jer je još tadašnji romanopisac Žil Vern iz 19. stoljeća opisivao da će to biti zapravo energent budućnosti. I evo nadamo se stvarno da kada je putovao po tom svijetu i za 80 dana oplovio svijet da je vidio možda i taj inter regionalni, inter regionalnu dolinu vodika i da ćemo možda mi bit stvarno i prva ta regija u svijetu mogu slobodno reći gdje ćemo na nivou država dakle surađivat i proizvodit vodik i infrastrukturalno i energetski itd., i u tom slučaju možda budete stvarno i poduzeti ono u smislu prvih, start up tako reći na državnoj razini. I to stvarno pozdravljamo. Ono šta bismo htjeli dotaknuti su neki od problema. Pod broj jedan dakle, tri su nekakav izvora za proizvodnju vodika, dakle jedan je plin, drugo je elektroliza i treće su ugljikohidrati odnosno biomase. E sad ono šta možda nije jasno izraženo u samoj strategiji jest, mi ovdje razgovaramo danas o prometu, a hrana je zapravo nešto što će biti izrazito bitno za strategiju Hrvatske, a i znamo sami dakle da proizvodnja vodika je ključna za petrokemijsku industriju zbog proizvodnje dakle sa Haberovim procesom kada se dušik vuče iz atmosfere i stvara amonijak, dakle umjetnih gnojiva dakle koje onda koristimo za proizvodnju odnosno poljoprivrednu proizvodnju koja je zapravo i temelj civilizacije danas. Ne možemo mi to samo tako odbaciti. Dakle i ova Petrokemija je važna za Hrvatsku iz razloga što se otprilike petrokemijske tvornice se uvijek grade sa jednim šestarom od 300 kilometara tada su one još uvijek isplative. Dakle, kada se napravi šestar oko Petrokemije Kutina 300 kilometara, dakle ta, ti, ta umjetna gnojiva pokrivaju to područje. Ono šta jest problem jest da i na razini EU i Hrvatske otprilike 30-ak između 30 i 40% električne energije općenito se dobivaju iz obnovljivih izvora energije, 20%-ak negdje iz nuklearki i 40% iz fosila. E sad, ako Njemačka primjerice ide u gašenje nuklearnih elektrana znači to je automatski gašenje nuklearne, nuklearne energije. Ako idemo u smanjenje plina zbog geopolitičkih razloga što vidimo sada zbog ovoga rata postavlja se pitanje stvarno da li je dostatnih 30 do 40% obnovljivih izvora energije ne samo za proizvodnju vodika nego za proizvodnju električne energije prije svega. To je prvo pitanje koje mi moramo riješiti ko što je i u Hrvatskoj to problem. Dakle, mi ćemo prije svega morati riješiti problem manjka električne energije baš zbog ove situacije koje imamo geopolitičke. A onda ići u proizvodnju samoga vodika. I to recimo kažu da će se proizvoditi iz obnovljivih izvora energije. Mi moramo paziti i iščitavati u EU primjerice u Njemačkoj jednoj imamo sad već situaciju da imamo pad proizvodnosti električne energije iz vjetroelektrana. A zašto? Jer su iskoristili sve one najvjetrovitije dijelove Njemačke. Čisto slikovito radi slike, radi. Dakle, to bi bilo kao da izgradimo sve vjetroelektrane na prostoru Dinare, Drniša, dakle gdje je god bura jaka i onda bismo mi vjetroelektrane gradili u Slavoniji primjerice. To nema potencijala jel. Tako da što se tiče obnovljivih izvora energije dakle vidi se po njemačkoj proizvodnosti da ona pada. Ne samo to, nego evo europski konzervativci su zajedno sa grupom u parlamentu Renew Europe naručili jednu studiju koju su zapravo rekli, ispitivala se paralelno Nizozemska i Češka i oni su zapravo vidjeli da obnovljivi izvori energije neće biti dostatni. Da recimo jedna Nizozemska koja je država uz Sjeverno more s obilnim vjetrom ili jedna Češka koja ima regionalnu raznolikost, kontinentalnu nešto slično Hrvatskoj ima zahtjevniji krajolik dakle neće moći to napravit dakle sa obnovljivim izvorom energije i oni dolaze do slijedećeg upitnika koji želimo postaviti ovdje danas, a to je da jedini način da se ova strategija možda pokuša napraviti jest nuklearna energija. Tu smo doticali se svakakvih tih boja itd., međutim nuklearne energije pogotovo ove nove reaktora četvrte generacije koje se hlade sa helijem Koreanci sami na nivou globala dakle oni sugeriraju da se višak energije onda ide i plasira u proizvodnju ugljika. Dakle, mi ne možemo govoriti o proizvodnji ugljika kada mi nemamo još ni za električnu energiju, a kada se uspoređuje vodik i električna energija svrsishodnost električne energije još uvijek prevladava. Ono šta jest ključno pitanje po pitanju recimo iz perspektive zelenih energija jest da brodovi danas po novim tehnologijama idu na amonijak, idu na metanol, idu na … [[Govornik se ne razumije.]] LNG, avioni idu ne e-mlazna goriva, automobili idu na bateriju koji su puno isplativija litij ionske baterije čvrstog stanja itd. i kada se to stavi u korelaciju sa vodikom pitanje je da li on uopće isplativ. Mi pozdravljamo tu strategiju pogotovo ako ćemo mi biti prvi. Međutim, pitanje je ovdje isplativosti, a pogotovo upitnik nad vodikom jest da je on izrazito eksplozivan, pogotovo u svim koncentracijama [[Upadica: Hvala vam.]] spajanja sa kisikom.
Četvrti klub jest Klub zastupnika Hrvatskih suverenista a govorit će poštovana kolegica Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Da je vodik važan čimbenik energetske tranzicije nije nikakva tajna, zovu ga gorivom budućnosti, tehnologija proizvodnje i skladištenja vodika postoji, nije nikakva novost, ali ju treba komercijalizirati kako bi ona bila financijski prihvatljiva. Još prije 10.g. naši stručnjaci i znanstvenici napravili su plan što bi trebalo napraviti. Znači mi danas govorimo o nečem što nije nikakva novost, no značajniji pomaci na ovom području nisu mogući bez investicija i državnih subvencija zbog trenutnih troškova koji su još uvijek visoki poglavito kod zelenog vodika, a čuli smo da je u ovoj strategiji naglasak upravo na zelenom vodiku. To komercijalno trenutno nije prihvatljivo. Proizvodnja i potrošnja vodika u svijetu procjenjuje se na 120 milijuna tona godišnje, od toga je 2/3 čisti vodik, a ostala trećina je mješavina s drugim plinovima. Većina vodika proizvodi se i koristi na mjestu proizvodnje, u industriji, rafinerijama, kemijskoj industriji, čeličanama. Proizvodi se i kod nas, nije to nikakva tajna. Najviše vodika se trenutno proizvodi iz prirodnog plina i to je tzv. sivi vodik. Udio zelenog vodika odnosno vodika koji je iz obnovljivih izvora energije u cijelom svijetu je na razini 2%, sve ostalo se proizvodi iz fosilnih goriva, prirodnog plina, ugljena i nafte. U EU taj je omjer nešto bolji, pa je udio zelenog vodika 5%. I ključno pitanje koje mi danas moramo postaviti je što su prioriteti i koja je dinamika, je li to primjena u industriji kao što je to u cijelom svijetu ili u prometu kao što predlaže ova strategija? Doduše, kada bi kod nas obje rafinerije radile, kada sirova nafta ne bi išla u Mađarsku na preradu možda bi i kod nas imalo više smisla krenuti od industrije, a ne od prometa. No unatoč i usprkos politici koju su sve vlade od '90.-tih, pa do danas vodile i koje su mahom ugasile našu domaću industriju kod nas još uvijek postoje i Petrokemija i šećerana, doduše samo jedna, nekoć smo imali 3, danas imamo samo jednu koja koristi dominantno plin kao energent i naravno tu je industrija građevinskog materijala koja ima visok udio troškova energije u proizvodnim troškovima, znači 3 cementare, proizvodnja crijepa, proizvodnja modularnih blokova za gradnju, znači industrije još uvijek nešto ima, pa bi u strategiji možda ipak prioritet trebala biti industrija, a ne promet. Logično bi bilo krenut od industrije i napraviti akcijske planove za svaku industrijsku granu, posebno što to kao nekakav hodogram predlažu i sve relevantne nadležne institucije koje su mjerodavne u segmentu obnovljivih izvora energije. EU u strategiji za vodik planira 3 faze vezano za proizvodnju i uporabu vodika i tek tamo negdje od 2030. se planira doći u fazu da je taj vodik komercijalno u principu prihvatljiv i da je on cjenovno konkurentan. Tek negdje u trećoj fazi iza 2050. se podrazumijeva šira primjena zelenog vodika u različitim sektorima i planira se taj udio podići na 20%, što je poprilično ambiciozno. Što se tiče Hrvatske udio obnovljivih izvora energije u ukupnom miksu je daleko veći od zadanih ciljeva i on je na potpuno zadovoljavajućoj razini. Zbog visokog udjela vjetroelektrana odnosno neujednačenih izvora energije proizvodnja zelenog vodika ima svoju važnost i to u segmentu skladištenja i tu se slažem s vama. No da bi to postigli opet je potrebna uspostava i jače učinkovitija elektroenergetska infrastruktura kako bi se omogućila stabilnost cijelog sustava i opet su nužna velika ulaganja. U ovoj strategiji se predlažu 3 scenarija sa različitom razinom ulaganja po godinama, to je dobar put, ali tu opet naravno moramo postaviti pitanje jer Hrvatska za razliku od nekih drugih članica EU ima visok udio obnovljivih izvora i to je više od onog što smo mi po planovima trebali ostvariti, a cijeli niz država nisu ostvarile planirane udjele, pa se onda mi stvarno moramo zapitati kud mi to žurimo, kud mi to jurimo i idemo li opet kao guske u maglu jer dok mi slijepo slijedimo zeleni plan EU koji zahtjeva milijarde i milijarde novih ulaganja, ako me sjećanje dobro služi u Strategiji niskougljičnog razvoja samo za Hrvatsku to je bio iznos od 100 milijardi kuna, neću brkat valute kao neki. Mađari na 120 km od Osijeka rade nadogradnju Nuklearne elektrane u Paksu, Slovenci planiraju novi blok u Krškom i to su milijarde kuna ulaganja, ali ta električna energija je još uvijek najjeftinija. I ja znam da će sada zeleni aktivisti krenuti sa svojim tiradama, ali ja se moram zapitati, od koga nas štite? Francuska ima 17 nuklearki, znači 100 km od nas Slavonaca 120 se radi dogradnja nuklearne elektrane, od koga nas štitite? Štitite li nas uistinu od nekakvih nuklearnih havarija ili nas u biti štitite od jeftine najprihvatljivije električne energije? I u principu to je energija za koju ipak nisu potrebni ni poticaji, ni subvencije i svi ti slični instrumenti koji su se kod nas pokazali kao pravi raj za investitore poput gospodina Bašića iza kojih ostaju afere koje svi znamo kao Krš Pađene na primjer. A tko to sve plaća? Svi mi na računima za struju. I nema nitko ništa protiv zelenih politika, zelene energije, zelenog plana ali i zašto mi ovdje u Hrvatskoj moramo među prvima krenuti u neke nove tehnologije koje su k tome uvozne koje su još uvijek u fazi kada nisu komercijalno isplative pa su nužne subvencije države i to obilate. I to onda krećemo naopako od prometa, a one od industrije, jer je onda opet potrebno izgraditi odgovarajuću infrastrukturu i za proizvodnju i za distribuciju i za opskrbu vodikom poticati nabavu vozila, brodova, vlakova koji će koristiti taj vodik kao pogonsko gorivo sa ciljem kreiranja potrošnje. Moglo bi se reći nemamo ništa, a jedina prednost nam je dobra infrastruktura za prijevoz i skladištenje prirodnog plina jer se ista može prenamijeniti pa se može dodati nekih 10% vodika. Znači opet bez velikih investicija, bez velikih subvencija države. Ništa od toga trenutno nije komercijalno isplativo i čemu žurba? Kuda mi to opet srljamo? Iskreno osobno mišljenja sam da i čvrstog uvjerenja da naš planet neće spasiti aktivisti koji se valjaju po cesti i grle drveće po parku već inženjeri i znanstvenici. Našli su uvijek rješenje, naći će ga i danas. Razvoj znanosti i tehnologije su jedini pravi put očuvanja prirode i okoliša. No za sve je potrebno vrijeme, za sve su potrebna sredstva i naravno politička volja koja je u ovome ključna. Još jednom ću napomenuti vezana uz vodik nije nikakva novost, ali gdje se to Hrvatskoj žuri? Zašto Hrvatska ne povede računa o svojim resursima kojih ima itekako dovoljno kako bi stanovnici Lijepe naše imali koristi od našeg prirodnog bogatstva, od naše nafte, od našeg prirodnog plina kroz niže cijene energenta. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicima. Ja ću se osvrnuti malo na strategiju sa malo drugačijim naglaskom jer smatram da nam ta strategija treba. Mislim da s obzirom na zahtjeve Europe s obzirom na svjetske trendove dolazi u pravo vrijeme i da trebamo se što je prije moguće pripremiti za novu euru u energetici, tako da mislim da ovo što je napisano u strategiji ima svoju podlogu, a ono što mi nije jasno to ću vas pitati i to sad odmah. Naime, između ostaloga znamo da sada evo trenutno piše u strategiji da nemamo punionicu. Imamo jednu punionicu na Strojarskom fakultetu koja puni bicikl tako da postoji to. Trenutno je u tablicama je napisano nula jer imamo i cilj je da se do 2025. zapravo ostvari onih 10 punionica. Tamo piše u strategiji piše u sljedećih nekoliko godina, ali za pretpostaviti je s obzirom na tablice koje se kasnije pojavljuju u strategiji smatram da je to onda 2025. godina s obzirom da tamo piše da će do 2025. godine u ukupnoj potrošnji energenata vodik biti zastupljen otprilike 0,1% pa bi to onda bilo i tih 10 punionica koje bi trebale biti na području Hrvatske. Taj rast koji je prikazan u strategiji, znači udjela vodika u ukupnoj potrošnji to me malo zbunjuje i to vas molim za objašnjenje. Naime, tamo je predviđeno da će se do 2025. godine proizvoditi 35 mega vata odnosno da će udio vodika biti 0,1%, 2030. će biti 0,2% što je dupli rast. Međutim u periodu od 2030 do 2035. predviđa se rast 7 puta. Da li mi to možemo ostvariti s obzirom da tamo piše da ćemo od 0,2% udjela vodika u ukupnim energentima doći na 1 i pol posto i da ćemo 6, 7 puta povećati gotovo 7 puta s obzirom da imamo tamo 70 mega vata 2030. godine, a 2035. imamo 480 mega vata u tablicama tako piše. E sad, da li mi to možemo ostvariti, da li je to stvarno realno evo molim vas kasnije za objašnjenje kad ćete se završno osvrnuti na to što smo mi ovdje izlagali. Moram priznati da je to zapravo jako optimistično. Da bi to malo potkrijepio sa brojkama koje su trenutno evo aktualne i u Europi i kod nas da stvorimo neku jednostavnu sliku našeg položaja u odnosu na ostale zemlje spomenut ću samo podatak da u Hrvatskoj trenutno imamo 3054 električna automobila, a 2021. godine je u Norveškoj prodano 176 276 novih automobila od čega je 114 579 bilo na električni pogon. Znači, 65% ih je bilo na električni pogon. 22% su bili plug in hibridi, znači 38780 a samo je 4% bilo registriranih benzinaca i dizelaša. Znamo koja je kod nas slika i bojim se da ćemo mi teško to okrenuti u tako kratkom periodu, a posebice mi je ovo nejasno, ovaj tamo prikaz u ovim tablicama zato što nakon 2035., znači tek nakon 2035. svi novi automobili koji se prodaju u EU moraju biti ugljično neutralni, znači moraju biti pokretani ili strujom ili vodikom što bi značilo da zapravo imamo 13 godina vremena i da se nakon 13 godina vremena di da se nakon 13 godina više ne bi smjeli prodavati automobili sa dizelskim i benzinskim motorima. Tako da evo još jedanput molim za tih 7% povećanja da li je to stvarno realno, da li je to ostvarivo jer to je stvarno puno. Ne znam da li ćemo uspjeti povući toliko sredstava, a i ne znam da li ćemo uspjeti i u tako kratkom vremenu izraditi infrastrukturu s obzirom da trenutno planiramo da ćemo do 2030. imati u tablicama piše da ćemo imati 15 punionica vodika što je zapravo i KPI ako se tamo … znači tamo piše da je to procjena učinka, znači da nam je cilj da tih 15 punionica stvarno imamo i da sa njima raspolažemo. Osvrnuo bi se i na neka izlaganja koja smo jučer imali na odboru s obzirom da bi bilo dobro da su to čuju i ostali saborski zastupnici jer je bila rasprava jako dobra i smatram da je važno spomenuti da za našu državu koja ima otprilike 35% proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije da se mora razmišljati o spremanju viška energije i da je vodik jedan od najpovoljnijih obnovljivih izvora energije. Ali isto tako moramo s time početi odmah, ako bismo to odgađali još nekoliko godina mislim da bismo to teško ostvarili i to je na tragu onoga što je jučer i g. tajnik govorio na odboru što prije to bolje bez nekakvih velikih zadrški krenuti u tom smjeru. Činjenica je da je vodik opasniji nego zemni plin, nisam shvatio odgovor koji ste dali kolegici kad vam je postavila pitanje vezano za zemni plin odnosno zamjenu zemnog plina za vodik. Shvaćam da ne može biti 1:1, ali da li je moguće da se ubrizgava onih 10% u zemni plin pa da se to onda koristi za grijanje kućanstava sa postojećim instalacijama? To bi isto molio odgovor jer sam shvatio da se ne može zamijeniti 1:1, ali ne znam da li može ovo ubrizgavanje 10% koje ste rekli da je primjereno i da se to može kao takvo koristiti. Znači znamo da je opasnije nego zemni plin, da su potrebni posebni uvjeti za skladištenje, da je posebno potrebna edukacija da bi se Nacionalna udruga za vodik, udruge koje trenutno imamo u Hrvatskoj, mislim da su dvije udruge koje se bave vodikom, da bi se one trebale uključiti u tu edukaciju i naravno bez fakulteta i ostalih institucija koje su u vlasništvu države bez toga se ne može napredovati u dijelu obrazovanja. Neću govoriti o potencijalnim novim tehnologijama koje su jučer bile spomenute za proizvodnju vodika kao nuklearke u četvrtoj generaciji, ali moramo biti svjesni da se tehnologija u tom području jako brzo razvija i da ćemo imati stvarno velike izazove pred nama da bismo to mogli realizirati bez većih problema. S obzirom da ukoliko krenemo u jednu tehnologiju, a ona se za par godina promijeni što smo napravili? Trebamo napraviti pametan plan kako to provesti u djelo i kako bismo zapravo potrošili što je moguće manje novaca. Moramo se tu rukovoditi naravno znanstvenim istraživanjima što je spomenula kolegica maloprije, bez znanstvenika i njihovih istraživanja i njihovih spoznaja nećemo daleko doći, ali moramo se isto tako rukovoditi i trendovima u svijetu i u Europi. I izuzetno je važno da što prije krenemo sa novim tehnologijama u području proizvodnje, transporta, skladištenja i korištenja vodika jer će nas predugo čekanje dovesti u situaciju da zaostajemo za regijom, a posebno onda zaostajemo za Europom i za svijetom. Imamo i jednu sliku koju sam pronašao kad sam se pripremao vezano za punionice kojih u Europi ima puno više, ali su i države veće, imaju i naprednije tehnologije već i upotrebljavaju to tako da oni imaju drugačije programe. Ja se nadam da ćemo biti na tragu toga s obzirom da se u strategiji spominje Europska strategija za razvoj punionica odnosno pozicioniranje punionica tako da ćemo moći i u tom dijelu ja mislim dobro participirati. Raspoređivanje punionica, izgradnja punionica, formiranje mreže punionica to sam već postavio pitanje vezano za to da li je to uspostavljen kontakt sa lokalnom i regionalnom samoupravom. Mi ćemo to morati pametno odgovoriti na to strateško pitanje jer ćemo morati odgovoriti na izazove u prometu posebice u vrijeme turističke sezone i to će nam biti puno prije nego što ćemo kod nas imati dovoljan broj automobila za onaj broj punionica koje se planira napraviti do 2025. i 2027.g. Nemojmo zaboraviti i ovu vremensku dimenziju znači donosimo strategiju do 2050.g. to je skoro 30 godina i tu će se desiti sve i svašta. Posebice će se razvijati nove tehnologije i potrebno je voditi računa da strategija koja se donosi na takav dugačak period mora biti široka, mora biti inkluzivna, mora uključivati sve što će se dešavati u budućnosti jer ukoliko i tu ostanemo na stranim tehnologijama nismo ništa napravili, znači moramo imati nekakav dobar plan da bismo to mogli kasnije provesti i da bismo tu postigli dobre uvjete. Ono što sam još htio spomenuti to je ono što je isto jučer bilo spomenuto na odboru, a to je da pokušamo voditi računa o modelu intermodelnog prometa tako da i te punionice pozicioniraju na onim područjima gdje bismo mogli [[Upadica Reiner: Hvala.]] sjediniti autocestu, željeznicu, zračne luke i morske luke.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Jučer smo i na odboru raspravljali o ovoj strategiji, ono što je činjenica je i da je na razini EU, a posebno na razini Hrvatske dakle da se radi o novim tehnologijama koje su još u povojima i koje su još u fazi istraživanja oko mogućnosti primjene. Htjela bi se prvo osvrnuti na, na neke teze koje su ovdje iznesene od strane kolega. Jedna razina skepse koja se uvijek javlja kod praćenja zapravo i implementacije Zelenog plana EU je zašto baš Hrvatska i da li to Hrvatska mora i mi smo mali i mi ne doprinosimo puno zagađenju itd., itd., a onda se istovremeno isti kolege pozivaju na znanstvenike inženjere kao nekoga tko će razriješiti problem sa klimatskim promjenama koje imamo. Znanstvenici inženjeri 30 godina ne da govore nego viču da je krajnji čas. I da ono što nas čeka do 2050. godine, a posebno iza 2050. godine ako nastavno sa eksploatacijom fosilnih goriva na način koji to danas imamo i ako nastavimo sa konceptom linearne ekonomije kakvu danas imamo da jednostavno to čovječanstvo neće preživjet. I ponovno ovdje čujemo u raspravi planet, planet, planet. Planet će preživjeti. Zeleni plan i borba protiv klimatskih promjena nije tu na prvom mjestu za spas planeta nego vas ljudi jer planet će da preživjet kako tako. Klimatske promjene ugrožavaju opstanak ljudi kao vrste. I onda kada čujem tu razinu skepse ili to da neki vjeruju u panaceu da će inženjeri, znanstvenici smislit će klickfix. Smislit će klickfix i riješit ćemo, i riješit ćemo ono klimatske promjene. To je primjerice jedna od teza koja se provlači među tzv. geoinžinjerstvom, geoinžinjerima, riješit ćemo radit ćemo carbon capture pa ćemo to razriješiti. Nitko ne pita kako bi se taj carbon capture radio i koliko on košta i kakva je to uopće tehnologija. Dakle, potpuno je ono nevjerojatno da 2022. godine i to nakon svih izvještaja međunarodnog panela za klimatske, za klimatske promjene koji je nedavno ponovno upozorio na rastuće klimatske promjene mi imamo ljude koji izražavaju određenu skepsu. Ali da se vratimo na vodik. Dakle, ja sam jučer rekla i zaista stojim pri tome da mislim da kod strategije vodika naša ključna strategija, treba biti pitanje ulaganja u istraživanje, razvoj i transfer tehnologija. Iz razloga što je to mjesto gdje se Hrvatska može pozicionirati, gdje imamo resurse ljudske, imamo čak i znanstvenu infrastrukturu koju možemo koristiti i o kojoj će moja kolegica Urša Raukar kasnije nešto govoriti i gdje zapravo možemo napokon ne biti zadnji nego možda u nekim stvarima biti i među prvima. Moram reći da ulaganja za koja smo danas dobili odgovor na kojoj su, na kojoj su razini od 160 miliona kuna ako sam vas dobro razumila, kada govorimo o razvoju nove tehnologije, kada govorimo o istraživanjima koja treba poduzeti u tom polju 160 miliona kuna nažalost je malo. To se čini puno, ali bilo kakvo ulaganje u R&D novih tehnologija koje je ispod milijarde bilo kuna, bilo eura čak i zapravo su mala ulaganja. Mislim razumijem da možda u ovom trenutku ne možemo imati veća. Kada, kada pogledamo perspektivu dakle za vodik procjenjuje se da bi europsko vodikovo energetsko gospodarstvo odnosno tržište u 2050. trebalo dosegnuti vrijednost od 140 milijardi eura pri čemu dakle se ide upravo prema zelenom vodiku odnosno vodiku koji bi se, koji se proizvodi iz obnovljivih izvora, izvora energije. Mi smatramo pozitivnim korakom da se želimo usmjeriti na razvoj obnovljivog odnosno zelenog vodika jer njega smatramo jedinim klimatsko i ekološki prihvatljivim oblikom pošto je proizveden iz obnovljivih izvora. Ostali oblici poput sivog ili plavog zapravo dugoročno svakako nisu prihvatljivi jer se u većini slučajeva koriste dakle na bazi fosilnih goriva ili nuklearne energije i skupog dakle carbon capture za njihovu proizvodnju. Dakle, ono što je tu ključno po nama uzeti u obzir je da uzimamo i u obzir cijenu tehnologije i energiju koja je potrebna dakle za tu tehnologiju i eventualno da li koristimo tehnologiju koja ipak dopušta istjecanje CO2 i metana što je problem svih oblika vodika baziranih na fosilnim gorivima. Dakle, što se tiče samog obnovljivog vodika u ovom trenutku smatramo da bi bilo dobro da njega gledamo kao dio kružne ekonomije. Strategija koju imamo pred nama u nekim dijelovima to ističe, ali u sveukupnosti zapravo ne vidimo da je ekonomija bazirana na vodiku predstavljena kao kružna ekonomija. Nego i dalje se zapravo u ovom, u ovoj strategiji vodik tretira u nekim dijelovima kao zamjena za fosilna goriva, ali ekonomija koja na njemu počiva kao ekonomija is businese as usual koju smo imali dosada. I mi generalno u zeleno-lijevom bloku to vidimo kao problem. Dakle, nije dovoljno, nije dovoljno zamijeniti, zamijeniti resurse iz kojeg proizvodimo energiju. Bitno je da li mijenjamo koncept na kojem se ekonomija bazira jer ako će nas i ako unaprijed u ovoj strategiji prihvaćamo da je vodik kao resurs jednako tako sredstvo geopolitičkih utjecaja, da ga tretiramo isključivo kao robu na tržištu i gledamo isključivo kroz prizmu tržišne vrijednosti mi ćemo završiti u istom modelu u kakvom smo bili sa fosilcima. Zato sam danas i postavila pitanje ovdje da ako idemo prema vodiku kao elementu kružne ekonomije da li to znači da onda i mijenjamo neke postojeće strategije, primjerice strategije oko otpada jer kada bismo primjerice sada rekli u redu idemo prema tehnologiji vodika, želimo između ostalog primjerice raditi i vodik iz otpada onda cjelokupni koncept tehnologije za centre za gospodarenje otpada koji se bazira na mehaničko-biološkoj obradi moramo zamijenit, moramo ga zamijenit ako idemo u tom smjeru i to je po meni strategija, kada kažeš okej idemo prema tome, što znači da u slijedećih 5.g. novi centri za gospodarenje otpadom koji se rade neće više imati MBO, imat će drugu tehnologiju jel. Razvijaju se nove tehnologije koje koriste visoku temperaturnu hidrolizu pri kojoj se primjerice dobiva od 45 do 75% ovisno o čistoći otpada koji ide unutra vodika, možda to želimo jel, ali onda moramo posljedično mijenjati i druge, i druge strategije. Također u samom savjetovanju naglašena je važnost ulaganja u tehnologije za pripremu vodika jer nakon što se vodik proizvede on mora proći kroz obradu kako bi se doveo do stanja koji je prigodan za transport ili za krajnju uporabu. Dakle, kod sustava recimo s plinovodima ili vodikovodima, proizvedeni vodik se mora dodatno tlačiti na tlakove do 50 bara ili do 800 bara u slučaju s punionicama. Dakle, s obzirom na to, da to naravno pridonosi i konačnoj cijeni vodika te tehnologije također trebaju biti uzete u obzir i čini mi se da mi nismo ovdje u strategiji vjerojatno iz razloga što je to u povojima imali dovoljno i bilo znanje i bilo informacije kako da analiziramo koje su to, koje su to stvari u pripremi vodika u koje trebamo prvotno ulagati i u koje tehnologije trebamo prvotno ulagat da bi rezultat onda primjerice 2030. bio taj i taj. Dakle, još jedna stvar koju sam željela istaknuti je da je trenutno zamjena proizvodnje ugljena ili plina obnovljivim izvorima [[Upadica: Hvala, hvala vam lijepa]] Joj, oprostite, nisam vidjela vrijeme, ispričavam se.
Hvala vam lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o našoj Strategiji za vodik do 2050.g., a u srpnju 2020.g. Europska komisija predstavila je strategiju za Europu, Strategiju za vodik za klimatski neutralnu Europu kojom se istoče značaj vodika u dekarbonizaciji Europe i potencijal koji vodik i vodikove tehnologije mogu imati za gospodarstvo EU. Prema toj EU Strategiji za vodik u prvom razdoblju od 2020. do 2024.g. strateški cilj je omogućiti instaliranje od najmanje 6 gigavata elektrolizatora s proizvodnjom do milijun tona obnovljivog vodika. Danas u Europi je to negdje oko 1 gigavat. U drugoj fazi u razdoblju od 2025. do 2030.g. vodik bi trebao postati sastavni dio integriranog energetskog sustava uz strateški cilj instalacije elektrolizatora kapaciteta najmanje 40 gigavata za proizvodnju do 10 milijuna tona obnovljivog vodika. Znamo da u ovom trenutku nemamo nijednu javnu punionicu vodika u RH, dakle komercijalnu i nemamo registrirano niti jedno vozilo na vodik, međutim u skladu s europskom Strategijom za vodik dio hrvatskog gospodarstva već je počeo iskazivati interes za razvijanje vodikovih tehnologija, te je potreban strateški dokument koji će jasno pokazati smjer razvoja vodikovih tehnologija u RH. Ova strategija koja je pred nama osigurava okvir za proizvodnju i uporabu vodika s naglaskom na obnovljiv vodik kao zamjenu za fosilna goriva i povećanje stabilnosti elektroenergetskog sustava zasnovanog na obnovljivim izvorima, a sve u svrhu energetske samodostatnosti i tranzicije na čistu energiju, te održive mobilnosti. Godišnja potrošnja ukupne energije u RH iznosi oko 100 teravat sati od čega približno 50% otpada na uvoz energije. Dio uvezene energije otpada na električnu energiju. Hrvatska sukladno NPOO-u '21.-'26. planira priključiti 1500 megavata novih obnovljivih izvora energije u energetski sustav. Također sukladno energetskoj strategiji Hrvatska planira da se oko 2500 megavata instalirane snage izgradi do 2030.g. u cilju osiguravanja proizvodnje čiste energije. Potencijal vodika u Hrvatskoj upravo proizlazi iz potencijala proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora koja može osigurati odgovarajuću i dugoročnu proizvodnju obnovljivog vodika. No za uspostavu gospodarstva zasnovanog na vodiku i poticanja same proizvodnje potrebno je osigurati potražnju za vodikom, te sustav distribucije koji će osigurati da se proizvedeni vodik isporuči krajnjim korisnicima. Sama strategija detaljno definira glavne smjernice razvoja gospodarstva zasnovanog na vodiku. Prvo proizvodnja, drugo skladištenje i transport, treće korištenje vodika i četvrto, a možda i najvažnije obrazovanje, istraživanje i inovacije gdje se detaljno razrađuje kako osigurati razvoj i komercijalizaciju novih tehnologija u proizvodnji obnovljivog vodika, te kako osigurati sigurno korištenje i transport vodika što kad je vodik u pitanju nikako nije nezanemarivo. Definiranje ciljeva u samoj strategiji možda se najbolje vidi u tabličnom prikazu gdje je strateški cilj povećanja proizvodnje obnovljivog vodika, dakle u ovom trenutku imamo nula, 2030. 70 megavata, a 2050. 2750 megavata iz elektrolizatora. Povećavanje iskorištavanja potencijala obnovljivih izvora za proizvodnju obnovljivog vodika, dakle udio vodika u energiji sad imamo nula. 2030. 0,2%, a 2050. 11%. I povećanje korištenja vodika ako gledamo kroz broj punionica sad imamo nula, 2030. 15, a 2050. 100 punionica. Kako bi se osigurala brza uspostava gospodarstva zasnovanog na vodiku potrebno je zainteresirati znanstveni i gospodarski sektor za snažniji upliv u gospodarske aktivnosti vezane uz vodik. Potrebno je uložiti napore u podizanje svijesti šire javnosti u ulozi koju vodik može imati u dekarbonizaciji gospodarstva, te pokazati da se radi o tehnologiji koja je sigurna i adekvatna za široku primjenu. Također nužno je primjenu vodika provoditi paralelno sa nizom drugih čistih tehnologija koje nisu konkurencija vodiku već se u stvari nadopunjuju. Najbolji primjer je javni gradski prijevoz gdje se u promicanju čistih vozila neizostavno je potrebno kombinirati vozila na vodik i električna vozila na baterije. U cilju realizacije nužno je i donošenje potrebnog zakonodavnog okvira kako bi se ispunili strategijom postavljeni ciljevi. Za uspostavu gospodarstva zasnovanog na vodiku također su potrebna značajna ulaganja u svim sektorima od proizvodnje, promicanje i poticanje novih tehnologija, istraživanju, skladištenju i transportu vodika do korištenja vodika u prometu kao što su punionice i vozila naravno i u industriji. Procjena makro ekonomskih učinaka provedena je za dva razvojna scenarija definirana strategijom. Prvi scenarij sukladno scenariju klimatske neutralnosti podrazumijeva instaliranje kapaciteta elektrizatora u razdoblju do 2050. godine u iznosu od 2750 megavata. Imamo i drugi scenarij koji je zasnovan na pretpostavkama ubrzanog razvoja gospodarstva zasnovanog na vodiku i u tom istom vremenskom razdoblju podrazumijeva instaliranje kapaciteta elektrizatora u iznosu od 7328 megavata. Shodno tim ciljevima kako su definirani za svaki od tih scenarija procjenjuje se potrebni broj investicija, odnosno kako bi se realizirali ti potrebni kapaciteti za proizvodnju vodika. Investicije uključuju u ovom prvom 23,8 milijardi kuna, a u ovom drugom 70,2 milijarde kuna. Dakle, ovisi što će nam se događati pošto je ovo za period od 28 godina tako ćemo se i prilagoditi, pa ta investiranja mogu ići od 23 do maksimalno 70 milijardi kuna. Strategija pored ovoga što je bitno za proizvodnju vodika predviđa i instalaciju sto punionica za vozila sa pogonom na vodik. Procijenjeno je da je za navedenu infrastrukturu u razdoblju do 2050. godine potrebna, da su potrebna kapitalna ulaganja u iznosu od gotovo 1,5 milijardi kuna. Naročito bitno je osigurati bespovratna sredstva u prvim godinama provedbe projekata vezanih uz vodik s obzirom na to da se radi o relativno novoj tehnologiji koja nije komercijalna, te je direktno usmjerena na dekarbonizaciju. Za veći dio potrebnih sredstava potrebno je iskoristiti EU izvore financiranja bez obzira radi li se o investicijama u kapitalne troškove ili o operativnim troškovima vezanim uz proizvodnju obnovljivog vodika, dok je dio sredstava potrebno osigurati i iz nacionalnih sredstava. Čuli smo dosta ovdje priče da u ovom trenutku srljamo sa ovom strategijom, jer to još komercijalno u ovom trenutku nije prihvatljivo. Sama komercijalizacija vodika povezana je i sa razvojem tehnologija. Naravno povezana je i sa masovnom serijskom proizvodnjom opreme što one za proizvodnju vodika, a što proizvodnje samih vozila bilo da se radi o autobusima, osobnim vozilima ili teretnim vozilima. Ako se svi oko nas sad pripremaju za tu komercijalizaciju koja će doći kroz pet, deset, petnaest, dvadeset i osam godina, a mi ne donesemo strategiju i ne krenemo u to, onda za pet, deset ili petnaest godina će nas opet netko prozivati zašto to u ovom trenutku nismo napravili. Zato da bi krenuli istim putem kao što idu i zemlje u našem okruženju i oni koji možda i puno više u ovom trenutku ulažu u razvoj tehnologija prvi preduvjet i prvi korak je da u stvari donesemo ovu strategiju kako bi onda kroz narednih 28 godina bili spremni za sve što će se događati na polju vodika, odnosno prijevoza i korištenja vodika naravno i korištenja obnovljivih izvora energije za proizvodnju tih vodika. Iz svih tih razloga klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovu strategiju. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sada će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege moje pitanje u replici državnom tajniku bilo je, je li ministarstvo temeljem zakona predložilo i je li Vlada donijela i objavila i jedno izvješće o stanju sigurnosti opskrbe energijom i očekivanim potrebama i je li to izvješće bilo temelj za izradu ove strategije, Strategije za vodik do 2050. godine. Naravno ni ministarstvo, ni Vlada nikad nisu donijeli niti objavili to izvješće, a mi crtamo strategiju korištenja vodika. Postavlja se pitanje na kojim temeljima ako temelj ne poznajemo? I to nije loše, dapače odlično je da promišljamo o svim alternativama fosilnoj energiji i posebno energiji iz uvoza. Ali moramo biti oprezni i ne dozvoliti da i alternativu pretvorimo u dodatno korištenje fosilnih goriva i uvoznih goriva. Tako se nikada nećemo okrenuti hrvatskim interesima i dostupnoj i dostatnoj zelenoj energiji. U tom smislu u ovoj verziji dokumenta propušteno je jasno i nedvosmisleno reći da se u Hrvatskoj mora i treba poticati samo proizvodnja zelenog vodika tj. onog koji se dobiva iz obnovljivih izvora energije. Prilikom razvoja upotrebe novih izvora energije, a to vodik svakako jest zemlja koja proklamira zelenu tranziciju ne bi se smjela suzdržavati od nedvosmislenog stava za smanjenje upotrebe fosilnih goriva pa tako niti oko odbijanja proizvodnje vodika iz fosilnih goriva. U protivnom opredijeljenost zemlje za zelenu tranziciju je lažno i predstavlja kapitulaciju građana pred interesnim sferama koje žele daljnje promoviranje korištenja fosilnih goriva, infrastrukture za fosilna goriva pa možda i daljnji razvoj upravo takvih sustava. Na više mjesta u samoj strategiji govori se o sivom vodiku, a opasno je prihvatiti da će se sivi vodik promicati korištenjem u plinskoj mreži posebno ako za takvo korištenje nisu stvoreni uvjeti. Jednako tako potrebno je imati na umu da je u svrhu grijanja kuća odnosno zgrada pomoću energije proizvedene iz jedne jedinice sivog vodika potrebno uložiti dvostruko više jedinica energije prirodnog plina. Konkretno ako se želi postići 100 jedinica energije korisne topline potrebno je uložiti preko 200 jedinica energije prirodnog plina. Što smo onda učinili po pitanju zelene tranzicije? Ama baš ništa. Omogućili smo upotrebu plina u novoj neefikasnoj proizvodnji toplinske energije i time naravno povećali udio fosilnih goriva, korištenja samih fosilnih goriva. Činjenica da je postojećom plinskom mrežom nemoguće prenositi samo obnovljivi vodik nego samo plan ili mješavinu plina i vodika i to sa vrlo malim omjerom vodika govori u prilog tome da se strategija odnosi prvenstveno na promicanje upravo sivog, a ne obnovljivog točnije zelenog vodika. Sa zelenim vodikom i to onim proizvedenim iz obnovljivih izvora energije na kojem inzistiramo osim što ne povećavamo upotrebu fosilnih goriva postižemo i veću efikasnost proizvodnje jer je uz korištenje adekvatne tehnologije za 100 jedinica energije korisne topline potrebno uložiti 129 jedinica električne energije proizvedene iz npr. solara. Dodatno ako se u sustavu koristi samo dizalica topline na električnu energiju za 100 jedinica energije korisne topline potrebno je uložiti samo 33 jedinice električne energije ponovno npr. iz solara. Vodikova tehnologija je u svakom slučaju poželjno rješenje za Hrvatsku. Potrebno ju je poticati i uključiti u sve razvojne sustave, ali je opasno i nepotrebno koristiti ju za promociju i tiho guranje fosilnih goriva. Na ovaj način nismo postigli ništa jer smo samo pronašli novu platformu za dodatnu ovisnost o fosilnim gorivima kojih se tako rado deklarativno odričemo. Zbog činjenice da je proizvodnja zelenog odnosno vodika iz obnovljivih izvora energije izuzetno skupa, a proizvod samim time i oskudan realnije je usmjeriti pozornost na zamjenu proizvodnje ugljena ili plina obnovljivim izvorima. Tu posebno ističem potrebu intenzivnog ulaganja u građansku energiju odnosno korištenje sredstava građana RH prikupljenih putem naknade za obnovljive izvore energije uz subvencioniranje postavljanja solarnih panela na krovove i u okućnice, ugradnju dizalica topline, obnove radi povećanja energetske učinkovitosti, iskorištavanja otpadne topline, geotermalne energije itd., ali uz istovremenu prilagodbu zakonskih propisa, govorim o Zakonu o tržištu električne energije i Zakonu o obnovljivim izvorima energije na način koji stavlja građane u poziciju poticanja proizvodnje te energije i njenog dijeljenja unutar energetskih zajednica ili u javnu mrežu po povoljnim uvjetima. Mogu li građani, kad smo kod vodika i energetske zajednice, primjerice biti vlasnici elektrolizatora i može li se osigurati npr. da viškove energije koje proizvedu iz obnovljivih izvora energije predaju za proizvodnju zelenog građanskog vodika? Ili je strategija pisana samo za velike koji si to mogu priuštiti i time povećati svoj profit? Ili će se sutra kao u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti sredstva rasporediti za velike projekte, a da se građanskoj energiji nije ostavilo puno toga? Ako se gleda obnova zgrada onda postoje neka sredstva i za građane ali to nije poticanje proizvodnje i korištenja obnovljivih izvora energije. A ako se strategije pišu samo za određene tvrtke i agencije onda to ne vodi ka nekoj demokratizaciji energetike i tranziciji prema čistoj, sigurnoj i pristupačnoj energiji za građane već se pogoduje profitu određenih kompanija. Zašto se umjesto ili osim tehnologije hvatanja i pohranjivanja vodika ne bi plaćali elektrolizatori i punionice tj. nešto što je bliže građanima i može biti iskorišteno s njihove strane. Ovdje koristim priliku izraziti i čuđenje da je od dugo najavljivanih mjera pomoći građanima zbog inflatornog pritiska u kojima je upravo HEP trebao dati svoj obol taj obol u potpunosti izostao, pa taj isti HEP nastavlja naplaćivati razne parafiskalne namete u vidu razno raznih naknada. Naknada za obnovljive izvore energije građaninu kojem prokišnjava krov, koji ne može zagrijati svoj dom, koji provodi dan hodajući po javnim prostorima kako ne bi morao uključivati preskupo grijanje predstavlja pljusku. Pozivam HEP da prestane pljuskati građane i da ukine naknadu za obnovljive izvore energije na njihovim ionako prevelikim računima. Pozivam HEP i da objasni građanima koje pljuska zbog čega nabavlja električnu energiju za idućih 5 godina danas kad su cijene električne energije iz uvoza 550% više nego što su bile u ožujku 2021. godine, a do sada se nabavljala električna energija na samo godinu dana. Pozivam i ministra Čorića da odgovori na moje pisano zastupničko pitanje o trošenju javnih sredstava HEP u korist privatnog poduzeća. Može usput objasniti i zašto na jednostavna pitanja ne odgovara. No da se vratimo na Strategiju za vodik, ono što bi trebao biti cilj i energetske strategije Hrvatske i svih referentnih strategija je smanjenje ovisnosti o prirodnom plinu i plinskim sustavima i u konačnici energetska samodostatnost. Međutim, ovako nedorečenim strategijama otvaramo začarani krug ovisnosti. Naravno, pozivam, pozdravljamo pozitivnu ulogu obnovljivog vodika koja se može istaknuti u segmentu koji se odnosi na tranziciju onog sektora u kojem nije moguća elektrifikacija. Tu je i spomenut sektor transporta, posebno vlakova odnosno željeznice koja koristi vodik u vlakovima tamo gdje nema električne energije i naravno u industriji. Međutim, budući je proizvodnja vodika izuzetno skupa što ga čini i oskudnim potrebno je upotrebu obnovljivog vodika usmjeriti lokalno. Veliki infrastrukturni projekti vodika samo su paravan za produljenje korištenja plina i podržavanje plinskog lobija. Zanemarivanje i onemogućavanja razvoja građanske energije uz istovremenu akumulaciju financijskih sredstava posezanjem u džepove građana kako bi se održavao status quo u energetskoj ovisnosti RH predstavlja strategiju kojoj javni interes i čovjek nisu na prvom mjestu. Zbog toga Klub SDP-a traži da se strategija korigira i utemelji na realnoj osnovi i u korist građana RH. Možete krenuti sa poštivanjem zakonskih propisa RH, Zakona o energiji i izradite i objavite izvješće o sigurnosti opskrbom, oprskrbe energijom i naravno procijeni, te sigurnosti u narednih 5 do 15.g.. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dakle energetska tranzicija predstavlja transformaciju globalnog energetskog sektora s energije na bazi fosilnih goriva prema niskougljičnoj energiji. Ključna potreba tranzicije je smanjenje emisija stakleničkih plinova iz energetskog sektora i sektora transporta kako bi se usporile klimatske promjene. No iako je globalna tranzicija već u tijeku potrebni su dodatni koraci kako bi se efekti izazvani klimatskim promjenama ublažili. Mnoge države kao i neke političke organizacije uvele su zakonodavne okvire i razvojne strategije kako bi se dodatno potaknula energetska tranzicija. Jedna od takvih strategija koju je Europska komisija predstavila 2019.g. je i Europski zeleni plan, dakle okvirni plan koji sadrži mjere za unapređenje učinkovitijeg iskorištavanja resursa prelaskom na čisto odnosno kružno gospodarstvo, te za zaustavljanje klimatskih promjena i smanjenje onečišćenja. Očekuje se porast potražnje za vodikom u narednim godinama kao rezultat strože zakonske regulative u zaštiti okoliša. Na porast potražnje vodika utjecala je i rafinerijska prerada u kojoj se sve više iskorištavaju rezidualne sirovine i povećana potražnja dizelskog goriva. Vodik se također intenzivno primjenjuje u industriji željeza i čelika, te za hidrogenizaciju masti, proizvodnju stakla, pogonsko gorivo i hlađenje generatora. Vodik se može proizvoditi u velikim specijalno namijenjenim postrojenjima za proizvodnju energije, te se transportirati prema središtima potražnje. Ovaj model bi omogućio razvoj velikih vjetroelektrana, te solarnih elektrana, kao i drugih vrsta obnovljivih izvora energije kao što su hidroenergija, te geotermalna ovisno o potencijalu resursa na određenom prostoru. Također na ovaj način se može iskoristiti neiskorišteni kapacitet prijenosne mreže, ako je elektrolizator spojen na mrežni sustav vodik se može proizvoditi u razdobljima niske cijene energije u dnevnim fluktuacije na tržištu ili konstantno uz postojanje ugovora o otkupu električne energije. U prvom slučaju proizvodnja se odvija tijekom niskih i srednjih cijena energije, određeni dio sati proizvodnje odvijat će se i tijekom visokih cijena energije što će utjecati na povećanje cijene proizvodnje vodika. U slučaju konstantne proizvodnje povećava se ukupna učinkovitost procesa, te se smanjuje cijena proizvodnje vodika, no takav način proizvodnje smanjuje fleksibilnost energetskog sustava. Također pretpostavljeno je i poskupljenje cijena naknada za emisije CO2 na američkih 200 dolara po toni do 2050.g.. Uz takav razvoj događaja do 2040.g. svi oblici proizvodnje vodika iz obnovljivih izvora energije trebali bi dostići cjenovnu kompetentnost s proizvodnjom vodika iz fosilnih goriva. Međunarodno tržište i transport vodika može se smatrati, može se smatrati slično prirodnom plinu, te će vrlo vjerojatno postojati potreba za transportom vodika na velike udaljenosti. Kao i prirodni plin vodik je zbog fizičkih svojstava potrebno komprimirati ili ukapljiti za potrebe transporta ili kemijskom pretvorbom stvoriti amonijak metanol ili neki drugi organski tekući prijenosnik vodika što bi uzrokovalo određeni gubitak energije. Najperspektivniji oblici transporta trenutno predstavljaju ukapljeni vodik, te sinteza u amonijak uz krekiranje u vodik na mjestu destinacije. Također transport u obliku metilciloheksana predstavlja potencijalnu opciju, no trenutno je cjenovno nekompetentan s prethodno navedenim alternativama. Miješanje vodika s prirodnim plinom može značajno doprinjeti globalnom smanjenju emisija stakleničkih plinova ako se vodik proizvodi korištenjem niskougljičnih izvora energije kao što su solarna energija, energija vjetra, energija binomase. Pozitivni učinci koji proizlaze iz dodavanja zelenog vodika u mrežu prirodnog plina su značajno smanjenje emisija stakleničkih plinova ako se vodik proizvodi iz obnovljivih izvora energije, zatim vodik u automobilskoj industriji, on je, potencijalni su dakle pozitivni učinci smanjenja potrošnje fosilnih goriva i poboljšanja kvalitete zraka smanjenjem udjela sumpornog oksida, dušikovog, dušikovih oksida i emisija čestica, zatim korištenje mješavine prirodnog plina i vodika u postojećim uređajima za proizvodnju struje i topline ovaj pozitivni učinak sličan je povećanju udjela obnovljivih izvora energije u proizvodnji struje. Kratkoročno gledano utiskivanje vodika iz obnovljivih izvora energije u mrežu plinovoda predstavlja potencijalno poboljšanje ekonomičnosti. U dugoročnom smislu to može predstavljati način skladištenja obnovljive energije, te istovjetno dekarbonizirati plinsku industriju. Ključna prednost ovakvog tzv. pet dva G sustava nad električnom strujom je činjenica da se vodik može dugoročno skladištiti u značajnim količinama. To bi omogućilo balansiranje sustava tijekom promjene potražnje primjerice grijanja tijekom zime. Obzirom na vrlo velike kapacitete plinske mreže u Europi čak i niski udjeli miješanja vodika značili bi apsorpciju značajne količine varijabilne obnovljive energije. Samo u EU količina energije pohranjena u metanu koji se nalazi u mreži plinovoda, dakle stalni plin iznosi oko 1200 Teravat sata što je otprilike jednako petini ukupne potražnje prirodnog plina u Europi. Optimalne koncentracije umješavanja vodika značajno ovise o karakteristikama postojeće plinske mreže, sastavu prirodnog plina i načinu krajnje primjene. Većina postojećih studija pokazuje da miješanje vodika sa prirodnim plinom u koncentracijama do 20% ne zahtijeva velike investicije ili modifikaciju infrastrukture, te se može izvesti na relativno siguran način. Najkritičniji tip infrastrukture predstavljaju plinske turbine, podzemna skladišta, kompresorske stanice, te spremnici. Primjerice pet postotna koncentracija vodika u smjesi stlačenog prirodnog plina smanjuje minimalnu energiju paljenja smjese za 28%, te se brzina plamena u atmosferskim uvjetima povećava za 2,5 puta. Također mjerači protoka plina i plinska brojila u kućanstvu u tom slučaju zahtijevaju prilagodbu i modificiranja. Umješavanje koncentracija vodika većih od 20% bi zahtijevalo značajnije promjene infrastrukture i krajnjih uređaja. U pojedinim slučajevima ekonomičniji scenarij bio bi transformacija kompletne infrastrukture i uređaja za rad s čistim vodikom na lokalnoj ili regionalnoj razini. Sukladno zaključcima koji su proizašli iz rezultata određenih ispitivanja cjevovoda utvrđeno je da postoji opravdana mogućnost korištenja cjevovoda za transport plinovitog vodika zbog toga jer je cjevovod prošao tlačno ispitivanje i metalografsko ispitivanje kojim je dokazano da se u mikrostrukturi materijala nisu pojavile pukotine, mikro šupljine ili lomovi. Međutim, smanjenje vrijednosti rezultata ispitivanja žilavosti i tvrdoće opovrgavaju sigurnu upotrebu cjevovoda. Kako bi cjevovod bio siguran za upotrebu prilikom transporta vodika potrebno je provesti različita ispitivanja, dakle spomenuta metalografska, zatim ispitivanja tvrdoće, ispitivanja žilavosti i ostala potrebna ispitivanja na reprezentativnim uzorcima samih cjevovoda. Sigurnost upotrebe plinovoda za transport vodika je povezana sa rizikom od zapaljenja i eksplozije smjese metana i vodika. Utvrđeno je da dodavanjem niskih koncentracija vodika, dakle do 20% u postojeće plinovode dolazi do relativno malog povećanja rizika od zapaljenja. Trajnost materijala nekih čeličnih cijevi se može skratiti izlaganjem vodiku tijekom dužih perioda osobito pri visokim koncentracijama vodika i previsokom tlaku. Gotovo sve cijevi za transport prirodnog plina, dakle i one odobalne i one kopnene su izrađene od ugljičnog čelika na kojima je primijenjena katodna zaštita protiv korozije. Vodik predstavlja velik potencijal u smanjenju emisija stakleničkih plinova i usporavanju globalnog zatopljenja zbog činjenice da vodik kao gorivo izgara bez štetnih emisija. No važno je naglasiti da se u tom kontekstu radi o zelenom vodiku, odnosno o vodiku proizvedenom korištenjem obnovljivih izvora energije. Plavi vodik također može imati značajnu ulogu u prijelazu na održivi oblik ekonomije, no potrebno je imati na umu da ograničena financijska sredstva mogu limitirati razvoj potpuno obnovljivih goriva i izvora energije. Ključ napretka tehnologije zelenog vodika je istraživanje i razvoj u smjeru elektrolizatora i gorivnih članaka. Elektrizatori i gorivni članci su tehnologija od iznimne važnosti, te ih je potrebno razvijati kako bi se poboljšala njihova ekonomičnost uporabe. Izazovi pri tome su opravdati rad elektrolizatora tijekom cijele godine obzirom na promjenjivu dostupnost obnovljivih izvora energije, te jeftine električne energije iz elektro energetskog sustava, te problem neučinkovitosti zbog višestrukih energetskih transformacija specijalnim tzv. pet dva G 2 sustavima. Iz ekonomske analize proizvodnje plavog i zelenog vodika vidljivo je da bi se do 2040. godine mogla dostići cjenovna konkurentnost zelenog vodika sa vodikom proizvedenim iz fosilnih goriva, no uz određene pretpostavke razvoja događaja kao što su poskupljenje naknada za emisije [[Upadica Reiner: Hvala.]] Zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, uvažene kolegice i kolege. Jedan od glavnih prioriteta današnjice je izgradnja klimatski otporne budućnosti, a Republika Hrvatska se kao članica EU priključila smjeru postizanja klimatske neutralnosti do 2050. godine. Stoga posljednjih godina ulažemo značajne napore u dekarbonizaciju energetskog sektora i gospodarstvo u cjelini. Evo pred nama je danas Strategija za vodi do 2050. godine koja nam daje okvirnu mogućnost razvoja proizvodnje, pohrane, skladištenja, transporta i općenito uporabe vodika s ciljem smanjenja CO2 emisija. Danas ću se malo više osvrnuti na promet. Naime, uporabom alternativnih goriva osobito vodika u sektoru prometa ostvarili bi se brojni pozitivni učinci na zdravlje naših građana ali i na okoliš. Da bi omogućili uvođenje vodika kao novog nosioca energije u prometni sektor trebamo i adekvatnu podzakonsku regulativu osobito što se tiče novih standarda vezanih za vodik, novih tehnologija u proizvodnji i potrošnji. Potrebno nam je izgraditi odgovarajuću infrastrukturu za proizvodnju, distribuciju i opskrbu vodikom, a također moramo poticati nabavu vozila, brodova, vlakova koji koriste vodik kao pogonsko gorivo kako bi potrošnja pratila i proizvodnju vodika. Ova strategija koja se odnosi samo na vodik pokazujemo i ozbiljnost u namjeri ostvarivanja ciljeva smanjenja CO2 emisija, a što će omogućiti aktivnije uključivanje RH u procese i projekte vezane za vodik na europskoj razini. Trenutno vodik ima neznatnu ulogu u ukupnoj opskrbi energijom u EU to je negdje oko 2%, a do 2050.g. očekuje se 20% energije iz vodika od toga 50% u prometu. Izazovi su danas u pogledu troškova svakako veliki, načina proizvodnje, potrebne infrastrukture i sigurnosti, međutim očekuje se da će u budućnosti zeleni vodik proizveden iz obnovljivih izvora dugoročno doprinijeti postizanju klimatske neutralnosti. Tehnologije koje su povezane s vodikom razvijaju se velikom brzinom posljednjih desetak godina. Sadašnje kalkulacije su da i određenim kontekstima proizvodnje i uporabe vodik je već doživio održivo isplativo rješenje za dekarbonizaciju nekih naj… sektora gospodarstva, primjerice kao što je i promet, ali svakako i teška industrija jer su potrebne velike količine topline naravno sa visokim temperaturama. Procjena je da će do 2030.g. obnovljivi vodik cjenovno biti konkurentan vodiku proizvedenom iz fosilnih goriva. Cilj nam je da potražnja vodika raste i da osiguramo proizvodnju obnovljivog vodika koji je dovoljan za sve potrebe RH, naravno pri tom vodeći računa o mogućnosti i izvoza obnovljivog vodika u države u širem okruženju. Za postizanje ovog cilja važno je osigurati razvoj i promicanje dodatnih kapaciteta električne energije iz obnovljivih izvora, novih tehnologija u proizvodnji vodika te uspostaviti kvalitetnu međuresorsku suradnju znači svih sektora gospodarstva od poljoprivrede, gospodarenja otpadom, energetike, prometa i sl. Obzirom na naš geopolitički sadržaj u dugoročnom razdoblju moglo bi se očekivati i pozicioniranje Hrvatske kao točke ulaza za pretovar i odvoz vodika prema drugim državama. Stoga je izrazito važno poticati razvoj projekata inovacija koje su vezani uz nove tehnologije proizvodnje obnovljivog vodika. Međutim, ti procesi prelaska s fosilnih goriva na korištenje vodika kao energenta moraju biti konkurentni i koordinirani. Promet je preduvjet mobilnosti i razmjene dobara i mora zadovoljavati kako potrebe stanovništva tako i gospodarstva, stoga trebamo omogućiti daljnji razvoj prometa uz smanjenju ovisnosti o nafti. Tehnologije nam idu na ruku, vodik se kao pogonsko gorivo može uvesti u sve segmente prometa. Danas evo postoje ultra laki gorivi članci, spremnici vodika koji se mogu koristiti u avio industriji i dronovima. Danas postoje vozila u serijskoj proizvodnji na vodik automobili, autobusi, kamioni pa mislim da ovo korištenje vodika za početak u javnom gradskom prijevozu uvelike bi poboljšali kvalitetu zraka u našim gradovima jer znamo da je gradsko stanovništvo najizloženije onečišćenju zraka. Naravno pomorski i riječni promet također imaju veliki potencijal za korištenje vodika. Važno je napomenuti da se razina emisija CO2 gospodarskih sektora kao što su proizvodnja energije i industrija od 1990.g. smanjila, a razina emisija koju proizvodi promet su se povećale. Evo uvjeren sam da će donošenje ove strategije pridonijeti našem cilju, a to je omogućiti razvoj vodika kao goriva budućnosti, a da bi se postigli ambiciozni klimatske ciljeve znači svi dionici nadležnih resora moraju doprinijeti ovoj tranziciji. Svakako na kraju želim reći [[Upadica Reiner: Hvala.]] da podržavam donošenje ove strategije.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Zmaić ima repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Ćosić u našoj Brodsko-posavskoj županiji već duže vrijeme govori se o izgradnji plinske elektrane u Slavonskom Brodu, a ovaj projekt je jedan od projekata koji je vrlo važan i značajan za razvoj i gospodarstva u našoj županiji i u širem području. Koliko mi je poznato višak energije koji se ne bi mogao prodati koristio bi za proizvodnju vodika, pa evo stoga vas pitam imate li kakvih viših informacija u kojoj je fazi ovaj naš projekt izgradnje plinske elektrane? Hvala.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepa na pitanju. Pa evo i sami ste rekli da se već duže vremena priča o tom projektu, ono koliko je meni poznato dobro je to da taj projekt nije zastao, da se on aktualizirao i da on ide da kažem prema svojoj realizaciji. Znači to bi bila plinska elektrana koja bi pokrivala samovršna opterećenja energije kako potrebe RH tako i okolnih zemalja, a onu struju koju ne može prodati i u onim vremenima kad ne treba struje električne energije proizvodila bi proizvodili bi vodik. Zagrijavanjem te turbina znači dobiva se i CO2 koje bi oni hvatali posebnim postrojenjima komprimirali i cjevovodom vodili u naftne i plinske bušotine u Istočnoj Hrvatskoj i tamo ga deponirali u geološke strukture što bi na kraju značilo da i taj vodik je bez primjesa CO2 da bi to bio zeleni vodik. To je važan [[Upadica Reiner: Hvala.]] i jedan strateški gospodarski objekt za …
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovani kolega Ćosić, rekli ste vodik se smatra gorivom budućnosti u svim granama prometa, cestovnom, željezničkom, pomorskom pa i zračnom. No moje pitanje je što mislite koje bi od njih trebalo dati prednost odnosno na koja bi se istraživanja, razvoj i primjena ponajprije trebali usmjeriti? Hvala vam.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepa na pitanju. Pa moje razmišljanje svakako da vodik je ima široku primjenu, može i kod lakih vozila u plinskom nekom obliku, ali tu imamo razvijene i baterije i taj dio već industrije i kreće. Svakako kod onih prijevoza gdje trebaju teški da kažem puno energije, znači trebalo bi jedna lokomotiva koja bi vukla baterije pa … se te baterije punile i sve ostalo, mislim da je vodik puno prikladniji za te dijelove ili ne znam ja za trajekte, za velike brodove, transporte bilo do otoka i nazad i dalje gdje znači imamo veliku količinu tereta i treba velika količina energije. Vodik je tu dobro rješenje jer imamo ove gorive ćelije koje su zaista lagane gdje se jednim kemijskim procesom vodika dobije električna energija i on je sigurniji za promet. Znači u svim onim gdje treba značajna količina energije svakako vodik je dobrodošao u željeznici tamo gdje imamo struju ne trebamo u tom dijelu razvijati vodik, ali svakako tamo gdje nemamo …
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Samo konkretno i produktivno gospodarstvo se može se prilagoditi izazovima globalnih promjena, ali i ponuditi priliku. A kako mi dolazimo iz istoga grada ja i u ovoj strategiji vidim priliku. Priliku vidim u tvrtci Đuro Đaković jer za onu drugu odnosno treću fazu ove strategije treba izraditi odgovarajuće podzemne kapacitete tj. spremnike za vodik. Druga prilika je naš Strojarski fakultet jer za razvoj gospodarstva nosit će upravo naša znanstvena zajednica. Stoga evo i ovim strategijama koje su nam na stolu možemo naravno razvijati gospodarstvo u svojim lokalnim sredinama.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala lijepo kolegice na pitanju. Naravno da za prelazak na vodik kao gorivo, dominantno gorivo ovaj svakako je jedan dugoročan proces što smo i evo danas svi utvrdili, ali trebamo raditi tako da i zainteresiramo kako znanost tako i gospodarstvo da se zainteresiraju za taj sektor i da što prije svojim radom, svojim inovacijama, svojim projektima pređemo na taj dio. Ja moram reći da Đuro Đaković iako je u zadnje vrijeme u velikim poteškoćama, ali je uključen u proizvodnju alternativne energije putem kogeneracija znači putem ove sječke tako da već ta tehnologija u Đuri postoji. Koliko znam ni naše sveučilište, ali ni Đuro Đaković ne bave se tehnologijom vodika izuzev neko ako radi neke poslove tamo, ali svakako trebamo zainteresirati i naša sveučilišta i Đuru Đakovića da se uključe u ove procese jer za to su osigurana veliki novci, a naravno s tim dobivamo nove industrije i nova radna mjesta u našoj sredini, ali i u cijeloj Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Ćosića što se tiče prijevoza o kojem ste većim dijelom govorili, velik dio fokusa leži prijevozu teških tereta, a ne na privatnim vozilima. Kako EU vjeruje da će kamioni sa vodikom imati znatan tržišni udio nakon 2030. godine započelo je testiranje kamiona na cesti kako bi se dekarbonizirao cestovni prijevoz. Konkretno komisija je raspisala poziv 2022. godine gdje su pokrenuli demonstracijsku temu zahtjeva za 150 kamiona na cesti. To nikad prije nije učinjeno i ono što mene zanima mislite li da takav oblik financiranja i testiranja može biti odskočna daska možda prema masovnom uvođenju vodika u cestovni promet do 2030.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Hvala na pitanju, ma svakako da može i da je to potrebno. Intencija Europe svakako je prebaciti dobar dio i veći dio prometa sa cesta na ovaj na željeznicu, plovne puteve što je, one su dosta manji zagađivači i naravno upotrebljujući ove nove tehnologije kamione koji voze na vodik ne bi bili zagađivači, a mi moramo biti svjesni činjenice da ne možemo isključiti cestovni promet u određenoj mjeri nikako sa cesta jer imamo kratke dobave, imamo brze dobave za što je potrebno, za što su potrebni kamionski prijevozi i cestovni promet. Tako da je ta ovaj svakako ta, testiranje i da kažem proizvodnja tih kamiona dobar, dobar da kažem posao koji EU radi jer cestovni promet koliko god mi htjeli ne može se u potpunosti isključiti.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin će sad govoriti.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani državni tajniče s kolegama, dakle ovom Strategijom o vodiku Hrvatska bi se trebala pridružiti naprednim EU državama koje planiraju razvoj i primjenu vlastitih, dakle vlastite tehnologije vodika kako bi konkretnije pridonijele postizanju zelenih ciljeva EU. Ja vjerujem da ćemo se mi ovdje svi složiti kako je znanost presudan kotač zamašnjak svakoj novoj tehnologiji. U ovoj strategiji u poglavlju strateške smjernice od 4 strateške smjernice, posljednja četvrta, a ja mislim da bi trebala biti prva, ako ne i nulta, je obrazovanje, istraživanje i inovacije. Dakle, osiguravanje razvoja i komercijalizacije novih tehnologija u proizvodnji obnovljivog vodika te njegovog sigurnog korištenja i transporta. Predviđa se osnivanje regionalnog centra za vodik koji će nabavljati odgovarajuću opremu i koordinirati nabavu opreme za testiranje gorivnih članaka i elektrolizatora te razvoj tehnologija proizvodnje, transporta i korištenje vodika te provoditi istraživanja s ciljem njihove daljnje komercijalizacije. Zaposlenici i suradnici tog centra sa svih znanstvenih ustanova u Hrvatskoj i iz regije, dakle stručnjaci u području vodikovih tehnologija provodit će dodatno obrazovanje postojećih inženjera koji žele nadograditi znanje i uključiti se u razvijanje vodikovih tehnologija. To stoji u strategiji. Dakle, elementarna logika govori da se taj važan strateški cilj i osnivanje regionalnog centra za vodik treba neizostavno povezati s Brodarskim institutom. U znanstvenoj zajednici postoji i prezentirana je u ovom saboru na okruglom stolu u 11. mjesecu prošle godine ideja s prijedlozima konkretnih potrebnih koraka za transformaciju Brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut koji bi uz pomorske tehnologije u svoju ekspertizu i djelatnost mogao razvijati i na srodnim područjima kao što su vodik, elektromobilnost, skladištenje energije i slično. Dakle, znanstvena zajednica je već prije objavljivanja ove strategije naglašavala potrebu istraživanja i razvoja vodikovih tehnologija i logično je rješenje vidjela u transformaciji Brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut. Pitanje je čemu osnivati novi centar za vodik kada već imamo postojeći resurs, laboratorijski i arhivski i ljudski koji samo treba restrukturirati i pokrenuti. Znanstvena zajednica dala je konkretne prijedloge kako se taj proces može u nekoliko mjeseci provesti. Potrebna je samo politička odluka. Dakle, nije komplicirano, nije zahtjevno, nema imovinsko pravnih ddd, nema velikih financijskih ulaganja, potrebna je isključivo politička odluka premijera Andreja Plenkovića i sve se može provesti i realizirati kroz doslovce nekoliko mjeseci i time početi realizirati četvrti strateški cilj ove strategije. I ne samo ove Strategije o vodiku. Novi nacionalni tehnički institut unutar koje bi naravno mogao funkcionirati i poseban centar za vodik dao bi doista veliki novi zamah tehničkim znanostima u Hrvatskoj i široj regiji s naglaskom na zelene tehnologije koje su presudne u borbi s klimatskim promjenama. Dakle, da zaključim ova strategija nudi realnu mogućnost da napravimo radikalan zaokret i da konačno Vlada RH okrene leđa podrškama sumnjivim nekretninskim poslovima i da se ovaj put 120.000 kvadrata atraktivnog zemljišta u Novom Zagrebu, da taj dakle tih 120.000 kvadrata vežemo uz državne strateške projekte i poduhvate koji bez uske veze s velikim kapacitetima hrvatske znanosti sigurno neće postići svoje ciljeve. I mi to svi vrlo dobro znamo. Vodik je dakle velika prilika. Ova strategija nudi na dlanu mogućnost i jasno konkretizira potrebu za transformaciju Brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut i ovu priliku zaista ne smijemo propustiti. Zahvaljujem.
Imamo par replika. Poštovana zastupnica Ban Vlahek najprije.
Poštovana kolegice vodik je očigledno danas u svijetu veoma atraktivan, no ujedno i velika prilika kao što ste vi i sami rekli za hrvatsko gospodarstvo. Smatram da imamo šanse u toj utakmici samo moramo biti hrabri, odvažni i pametni. Među navedenim tehnologijama postoji još puno prostora za razvoj i otkrivanje novih tehnologija što otvara mogućnost hrvatskim tvrtkama za stvaranje novih proizvoda i otvaranje novih tržišta. Stručnjaci međutim ističu kako je trenutna situacija takva za, da hrvatske tvrtke su u ulaganjima u bilo koji segment koji uključuje zeleni vodik ne mogu pogriješiti. Između ostalog, posebno ističu mogućnost hrvatskih tvrtki u sektoru proizvodnje opreme čime bi se osigurao uzlet hrvatskog gospodarstva i ulazak na europsku pa i svjetsku tržišnu pozornicu. Međutim, mnogi su skeptični glede toga smatrajući kako Hrvatska nema šanse u toj utakmici pa me zanima i moje pitanje vama smatrate li i mislite li može li Hrvatska u vodikovom energetskom gospodarstvu pronaći svoje mjesto? Hvala.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Zahvaljujem vam na pitanju, ja sam uvjerena da Hrvatska to može. I da može apsolutno naći svoje mjesto u tim svim perspektivama. Ono što je neophodno, neophodno je da se promijeni paradigma. Po meni ovo o čemu sam govorila ja mislim i vi, svi ćemo složiti lijevi i desni da je za razvoj tehnologija, za prezentaciju tehnologija, za razvoj gospodarstva i sve ovo o čemu ste vi kolegice govorili inicijalno potrebna znanstvena podloga i znanstveni zamašnjak. I ja se nadam zaista, ja čvrsto vjerujem, ja sam 4 puta govorila ovdje o Brodarskom i nastavit ću. Ja čvrsto vjerujem da će ova vlada prepoznati kapacitete Brodarskog instituta za daljnji tehnološki napredak upravo zelene tranzicije.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Raukar Gamulin, dakle najveća trenutna barijera u primjeni vodika u transportu predstavlja manjak dostupnih punionica, prevelike cijene vozila te slaba ukupna učinkovitost vozila s obzirom na ostale alternativne pogone vozila, nezainteresiranošću kupaca usporava se razvoj punionica dok se slabijim razvojem punionica odvraćaju potencijali kupci. Dakle, uz sve navedeno najvažniji faktor u prelasku globalnih ekonomija na obnovljive izvore energije je na kraju krajeva ekonomska opravdanost. Pa me onda zanima u vrijeme općeg siromaštva s kojim su suočeni naši građani vjerujete li vi u uspjeh ove strategije barem u ovom dijelu? Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Da, slažem se da, sve je to vezano uz financiranje i onda uz neki profit i ono što se nameće i to ne zaključujemo samo mi da li s opozicije ili sa strane vladajućih to je naprosto činjenica. Ono o čemu je kolegica Benčić govorila da znanost vrišti o potrebi zelene transformacije. Ono jer naprosto kao što je rekla kugla će preživjeti ali mi nećemo. I zbog toga to nije pitanje samo Hrvatske to je pitanje naravno i šire i šire zajednice, govorim sada o EU, da se prepoznaju prioriteti i da se u tom smislu stvari preokrenu i da se ide na, na takvu vrstu financiranja i takvu vrstu poticaja koji će smanjiti ta koštanja u konačnici za naše građane jer bez toga nama nema života. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice ovdje se u strategiji ističe da je potrebna međuresorna suradnja i kvalitetna suradnja sa regionalnom i lokalnom samoupravom i glede razvoja mreže punionica vozila za gradski javni prijevoz, industriju itd. Osim toga spominje se i mogućnost financiranja, evo spominje se ovaj program Obzor Europa gdje bi se uključio zajednički rad znanstvenih institucija, lokalne zajednice i gospodarskih subjekata. Pa me zanima kakva su vaša saznanja glede suradnje i komunikacije na razini ministarstvo odnosno Grad Zagreb iz kojeg dolazite.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem se na pitanju. Konkretno o suradnji Grada Zagreba i ministarstva ne znam, međutim ono što nažalost znam je neprepoznavanje Ministarstva gospodarstva i Ministarstva znanosti na primjer značaja Brodarskog instituta. Ja ću nastaviti vrlo strastveno govorit o Brodarskom dok se nešto s tim Brodarskim ne dogodi. Zašto? Zato što sve ovo opet što ste vi govorili i što su drugi kolege u replikama govorili, sve to zapravo počiva na znanosti, a nažalost naša država u ovih 30.g. nije dovoljno dakle uprave vlade, vlade sve, govorim o svim vladama, nisu prepoznale dovoljno značaj znanosti u tome i ja mislim da evo konkretno na Strategiji o vodiku trebala bi se povezat Ministarstvo znanosti i Ministarstvo gospodarstva upravo u odnosu na mogućnost razvoja ovako nacionalnog instituta znanstvenog koji će upravo ovu strategiju moći i provoditi u djelo. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Jure Brkan, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa danas iz naše rasprave dio oporbe se ponaša kao da RH donošenjem i vlada naša donošenjem Strategije za vodik do 2050.g. kao da i radi to sve sa figom u džepu tj. kao da u biti ne namjeravamo izvršiti ni zelenu tranziciju nego sve ovo donosimo čisto jer moramo, a za to u biti ne navode niti jedne, jedan pravi i održivi razlog, no čisto odbijaju jednu dobru strategiju da bi bili u kontinuitetu dio oporbe, dio oporbe ipak prihvaća i pozitivne stvari iz ove strategije. Ono što je pozitivno i dobro da je ova strategija, hrvatska strategija za vodik do 2050.g. definirao, to su ova 4 strateška cilja, proizvodnju, pohranu i transport, korištenje, te obrazovanje, istraživanje i inovacije i samo ime strategija znači da smo sada utrali neki široki put do 2050.g., znamo da nakon strategije nam slijedi donijeti i akcijske planove. Čuli smo i da će se akcijski planovi u biti integrirati u Nacionalni klimatski energetski plan koji svakako 2023. treba biti na reviziji, a poslije toga bilo što što se tiče ovih strateških ciljeva 4 koja sam nabrojao kad se bude govorilo il o proizvodnji il o korištenju il o transportu i programu, pohrani i transportu vodika to ćemo morati dalje regulirati zakonima i te zakone će ponovo donijeti HS, znači transparentno, čisto, jasno, krećemo smjelo u zelenu tranziciju i to krećemo na način da biramo u njoj vodik, a zašto vodik? Pa ja mogu reć samo ono što mi prvo ovako laički ide zbog njegove neograničene količine i apsolutno čiste, čiste, čistoga korištenja. Mi vodik dobijamo iz jedne litre vode znači klasično elektrolizom koju želimo da bude iz obnovljivih izvora energije, znači iz litre vode, pardon, iz 9 litara vode dobivamo jedan, jedan kilogram vodika. Sad uzmite ovo, jedan kilogram vodika može goniti motorno vozilo 100 km, znači mi od jednoga kilograma vodika s autom na gorive članke prijeđemo 100 km. E sada ajmo vidjet šta mi imamo trenutno sada, a šta bi želili imat. Trenutno jedan kilogram vodika u Njemačkoj ako želite ga napuniti na punionicama, u Njemačkoj ima 50 punionica vodika, općenito u Europi 130 punionica, mi u Hrvatskoj još nemamo niti jednu, znači na punionici jedan kilogram vodika košta 9,5 eura, a jučer je u Njemačkoj jedan litar Eurosuper, u njih je Super E-10, znači Eurosupera 25 je koštao 2,08 eura. Moje je auto 11.g. staro, troši 7,2 litara na 100 km, to znači da bi ja da bi prešao 100 km moram uliti benzina u vrijednosti 14,98 eura, a da imam auto na vodik trebao bi to platit samo 9,5 eura. To je danas. E, normalno da je ovo se sve iako subvencionira EU i njemačka država da bi cijena vodika bila 9,5 eura, ali u budućnosti u ovoj strategiji do 2050.g. mi vjerujemo i da će sama proizvodnja, trošak proizvodnje vodika se sniziti, da će njegova iskoristivost biti kud i kamo veća nego što je danas i da će dostupnost toga vodika biti daleko veća jer ono što znamo da je danas potrebno za elektrolizu vode da bi dobili jedan kilogram vodika nama je potrebno od 37 do 53 kilovat sati energije. Mi se nadamo da u budućnosti do 2050.g. će tribati kud i kamo manje energije za dobiti jedan kilogram vodika, s druge strane tako vjerujemo i strategija je postavljena da tu energiju dobijamo iz obnovljivih izvora energije. Stoga ovo je jedan dobar primjer u praksi kud, kako idemo u smjeru zelene tranzicije ja vjerujem da će, da će RH čak i biti perjanica u ovome svemu, pogotovo u obrazovanju i istraživanju i inovacijama jer kao što smo čuli nama je cilj da u Hrvatskoj se uspostavi Regionalni centar za vodik koji bi bio centar 13 novih članica EU. Ako bi to uspjeli sve skupa napravit do 2050.g. mi ćemo imati stvarno jednu ekološku i zelenu zemlju.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdaš Dončića.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega, strategije su generalno dobre u društvu, strategiju morate imat za bilo što, naravno da trebate iz strategije imat ciljeve i na kraju operativne planove. No ono dosadašnje iskustvo generalno u Hrvatskoj, dakle ovdje ne amnestiram nikog nas uči da je uvijek onak glajzala malo Hrvatska što se tiče same operacionalizacije strategije. E sad imam tu nekoliko pitanja za vas. Dakle, postoji i sada već veliki broj osobno u poslovnom sektoru entiteta koji bi pokušali dakle osobito u logistici i transportu dakle jedan dio svog poslovanja prebaciti dakle na nešto što bi trebalo bit jeftinije, nešto što bi trebalo bit održivije, sad se ovdje postavlja prvo pitanje to je ta jedna Cost-benefit analiza koliko to košta, a glavna zamjerka mi je generalno u ovoj strategiji da se možda malo više preferira sivi vodik nego zeleni vodik, mislim da bi tu trebali malo višu i veću pažnju posvetit tome. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se na pitanju poštovani zastupniče. Ja se ne slažem s vama u pitanju da se preferira sivi vodik, ne, sivi vodik se navodi kao činjenica kao nešto se već iskorištava i proizvodi već 100 godina i neće ono nestati u narednih 30 godina. Ono će i dalje biti tu, ali će dominantno postati zeleni vodik tj. ovaj koji će se dobivati iz obnovljivih izvora energije putem klasične elektrolize ili možda novih naprednijih tehnologija koje će znanost i tehnološke inovacije postaviti. Zbog čega su strategije manjkave? Ja mogu reći da su manjkave. One jednostavno obuhvaćaju široki prostor. Govorimo o budućnosti ali sa aspekta i postavki koje imamo danas. Po tome svemu je najizglednije da će proizvodnja vodika ići u smjeru poboljšanja postupka elektrolize iz obnovljivih izvora energije. Ja se zato nadam će ovo se uspjeti implementirati i da ćemo normalno mi kvalitetno to i popratit sa zakonskim aktima.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Brkan evo vidjeli smo iz strategije da se vodik može upotrijebiti i kao nosilac energije za grijanje, ali i hlađenje domova bilo zgrada ili kuća. I to je radi se o potencijalu koji se još razvija, ali se očekuje da će u budućem razdoblju istisnuti fosilna goriva. Kako vi dolazite s juga Hrvatske gdje se zadnjih godina intenzivno koriste klima uređaji koji su ustvari zapravo dizalice topline koje koriste električnu energiju, koriste se ljeti zbog naročito zbog broja smještajnih jedinica za turizam, ali i zimi za grijanje stanovništva. Vjerujem da je upravo korištenje vodika za hlađenje i grijanje na način da se ljeti električna energija proizvodi iz sunčeve energije pohrani u vodik te se može koristiti ljeti, ali i zimi za zagrijavanje domova jedna od mogućnosti i da je svakako potrebno na vrijeme ulagati u infrastrukturu koja će isto omogućiti. Hvala.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovana kolegice zahvaljujem se na pitanju. Gledajte to što ste rekli ono je predviđa između ostalog i tu mogućnost da se koristi i u grijanju i hlađenju međutim, nažalost dan danas ta tehnologija nije na tome nivou da bi bilo isplativo da se koristi vodik kao energent koji bi davao energiju koja bi opet u kućanstvima regulirala grijanje i hlađenje. Razvojem tehnologije, istraživanja, inovacija ja se nadam da će doći i do toga momenta. Međutim, sada po meni pa i ovome planu kako jest treba se prvo fokusirati po meni na ono što je najspremnije, znači prelazak industrije na vodikov pogon, vodikove energije i prometa. Razvojem tehnologije vjerujem da će doći mogućnosti toga da će se moći kako da kažem, mogu se oni već sada, ali da će biti isplativo i grijat se i hladiti se na energiju vodika. Sad još nije, ali evo za nadat se da će tehnologija i to dostići.
Poštovani zastupnik Budalić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Brkan, u zadnje vrijeme svjedočimo velikom porastu cijene energenata, neizvjesnost opskrbe tržišta i nemogućnost kontrole cijene. Obnovljivi izvori energije su budućnost razvoja i stabilnosti nacionalnih i globalnih ekonomija. Moje pitanje za vas. Kada se može očekivati početak proizvodnje odnosno široke uporabe vodika u RH? Hvala.
Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupniče evo kao što smo maloprije mogli čuti i od državnog tajnika širi aspekt korištenja vodikovog goriva po strategiji je planiran. Znači da ćemo do 2026. proizvodnju vodika vezati uz promet i industrijski sektor. Nakon toga je u razdoblju do 2030. godine ključno osigurati proizvodnju dovoljne količine obnovljivog vodika kako bi poslužio kao sirovina u industrijskim procesima. A nakon 2030., posebice nakon 2040. godine pretpostavlja se da će potražnja rasti i da će uz to, da će u skladu s time biti neophodno osigurati proizvodnju obnovljivog vodika dovoljnog za sve potrebe Hrvatske. Znači generalno do 2050. bi trebali imati dovoljne količine proizvedene, dovoljno raširenu mrežu pohrane i transporta i isto tako dovoljno korisnika koji će njega koristiti na obnovljivi način.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče spomenuli ste u svom govoru zapravo oporbu koja odbija strategiju. Dakle, ja i Klub SDP-a predstavlja oporbu koja ne odbija strategiju ali kritizira i traži da se strategija korigira. Rekli ste odnosno spomenuli vodik koji se dobiva elektrolizom i želite da to bude iz obnovljivih izvora energije. Pa tražimo da to tako i nedvojbeno i nedvosmisleno i napišete u strategiji odnosno da se napiše od strane predlagatelja u strategiji i to je osnova naše kritike. Ono što mene interesira jeste što vi mislite o našem prijedlogu da se višak električne energije koji proizvode građani na svojim solarima, dakle na krovovima utroši na način da se zapravo preda u mrežu upravo za proizvodnju tog zelenog vodika. Pa nije li to način poticanja građanske energije, a ne kažnjavanje građana kroz ovaj sustav koji sad imamo gdje oni radi viška električne energije koju proizvedu postanu proizvođači i imaju daleko nepovoljnije uvjete [[Upadica: Hvala.]] i ne poticajne uvjete proizvodnje iz obnovljivih izvora.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovana kolegice zahvaljujem se na pitanju i odmah se u startu ispričavam ako sam krivo protumačio vaše stavove. Naime, jučer na Odboru za zaštitu okoliša i prirode vezano za strategiju bili ste suzdržani prilikom glasovanja. Iz današnje vaše rasprave shvatio sam da ćete je odbiti. Ako ne meni je drago što podržavate prijedlog vlade HDZ-a, hvala vam puno. Gledajte kao što sam i uvodno rekao, strategija je iznjedrila ova 4 strateška cilja. Po meni, moje osobno mišljenje, a držim da je tako, mislim po nastupu i državnog tajnika da to što vi tražite više spada u akcijski plan. Znači u drugi korak provedbe da se točno definira. Ovdje se sada obuhvaća sve postojeće gdje vidimo šta će se dogoditi sa postojećima, a u biti šta mi iz toga svega želimo. To je svakako dobijanje vodika obnovljivih izvora energije. I ja mislim da to svi zajedno želimo napraviti u našoj domovini i da ćemo tu imati konsenzus. Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče danas ste iznijeli u svom izlaganju podatke o cijeni vodika, o cijeni fosilnih goriva i omjeru trenutno cijene kad se prijeđe 100 kilometara sa svojim automobilom, međutim nemojte zaboraviti da se trenutno u EU od ukupno korištenja postoji samo 2% vodika, 2% vodika koji je proizveden iz obnovljivih izvora energije, sve ostalo je proizvedeno i sivi vodik i plavi vodik. Prema tome moramo biti oprezni jel ovaj vodik koji se proizvodi sivi i plavi je puno jeftiniji nego što će biti ovaj iz obnovljivih izvora energije. To je prva stvar. Druga stvar, kad smo imali jučer raspravu na odboru tajnik je rekao zapravo da će biti cijela koncentracija proizvodnje vodika u Hrvatskoj zapravo usmjerena prema zelenom vodiku. Ako nije točno tajniče ispravite me, ali rekli ste da će biti zapravo koliko je to maksimalno moguće da bude proizvodnja iz obnovljivih izvora energije. Tako da imamo tu neki prostor i smatram da bi to bilo dobro za Hrvatsku da budemo tu… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Upravo tako, ja sam rekao što je trenutačno stanje i to je znači vodik koji se puni na punionicama u Njemačkoj nije sav iz obnovljivih izvora energije. Međutim, upravo zato jer nije sav i nije lako dostupan mi moramo uzeti da je 2020. ukupno u Europi bilo 1000 svega auta koji su se pogonili na vodik, najprodavaniji Toyota Mirai i Hundai Nexo i svaki od tih auta je u prosjeku koštao 77-78.000 eura po komadu. To su ogromna, znači sadašnja tehnologija je preskupa i nije dostupna svim građanima i normalno ni to pogonsko gorivo koje nije iz čistih obnovljivih izvora energije nije ni poželjno, ali u budućnosti, u razvoju tehnologije, kažem vam u snižavanju količine energije potrebno je za dobijanje vodika čistoga i povećanju obnovljivih izvora energije. Ja vjerujem da će on postati dostupan i kao jedini, nametnuti se kao jedini logičan izbor u izboru vozila pogotovo za cestovni prijevoz i pomorski put.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, naravno da nam je cilj i u prometu što više koristiti obnovljive izvore energije. Svi smo evo čitali poprilično i oko prednosti vodika, jako je zanimljivo kad ovako malo gledati koje su prednosti vozila na vodi, pa kolki je doseg vožnje Toyota, Nexo itd., evo čak smo i mi pripadnice ljepšeg spola imamo interes o tome. Međutim, … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, ali postoje naravno i prednosti i nedostaci i vozila na vodik, ali isto tako i električnih automobila, liti baterija itd., koliko traju, skladištenje itd.. Što vi mislite gdje ćemo mi ići, gdje ćemo stavljati nekakav realni naglasak, na još više širenje mreže električnih vozila, električnih punionica ili nekako ubrzati strategiju za vodik i ići na što veću proizvodnju vodika odnosno veći broj vozila na vodik. Mi nemamo mreže za vodik, ali imamo nešto registriranih vozila na vodik, što je realnije, kako ćemo se mi tome svemu… [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Poštovani zastupnik Brkan.
Poštovana kolegice zahvaljujem se na pitanju i u biti moj odgovor je bit će vam, moja pretpostavka, bit će jedna mješavina jer gledajte kao što ste rekli i auta pogonjena vodikom preko gorivih članaka se također tretiraju kao eletroauta, znači električna auta. Međutim, vjerujem da će se ić razvoj električnih auta od sada, sadašnja na litij-ion, ona će se dalje razvijat, baterija će biti sve manje, sve veći doseg tih vozila. Međutim, najviše će se vodik iskoristit u onome gdje, gdje su baterije limitirane u pomorskom prijevozu, a vjerujem i u avioprijevozu, znači pomorski prijevoz definitivno ne može bit na duže neke linije se pogoniti, klasičnim litij-ion baterijama, e tu će vodik preuzeti. Isto tako ja vjerujem i u javni prijevoz, u cestovni javni prijevoz će također prijeći na, vjerojatno na vodik, a avion tek trebamo vidjeti znači kako će to izgledat tehnologija na vodik koja će pogoniti zrakoplovni promet.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Vodik i vodikova ekonomija jedan su od važnih elemenata zelene tranzicije, primjenjiv je u više sektora, te je u skladu s dekarbonizacijom gospodarstva u svrhu ispunjavanja ciljeva EU vezanih uz čistu energiju i smanjenje stakleničkih plinova. U izradi strategije sudjelovali su svi relevantni dionici važni za ovaj proces, što je navedeno i kroz jasne smjernice EU strategije za vodik. Svi Europljani, pa tako i stanovnici RH klimatske promjene smatraju ozbiljnim problemom, te su oni prijetnja egzistencija Europe i svijeta. Da bi se prilagodili klimatskim promjenama donesen je i Europski zeleni plan koji ima za cilj da Europa postane prvi klimatski neutralni kontinent do 2050.g.. Stoga je na tragu naravno i ova strategija. Ova Strategija za vodik se temelji na našoj nacionalnoj razvojnoj strategiji i Strategiji energetskog razvoja RH. Ona ima 4 strateška cilja, to su povećanje proizvodnje obnovljivog vodika, pohrana, skladištenje i transport vodika, što podrazumijeva prenamjenu postojeće infrastrukture za transport od mjesta proizvodnje do mjesta potrošnje, povećanje korištenja vodika i pod 4 poticanje razvoja znanosti, istraživanja i razvoja vodikovih tehnologija. RH ulaže značajne napore u dekarbonizaciji energetskog sektora i gospodarstva, a to smo svjedočili i kroz razna zakonska rješenja o kojima smo raspravljali i ovdje u HS. Da bismo postigli jedan od preduvjeta je elektroenergetska infrastruktura. Ja ću se osvrnuti na područje dekarbonizacije u prometnom sektoru. U sektoru prometa u ukupnim emisijama stakleničkih plinova u EU ima udio od 25% od čega 70% zagađenja dolazi iz cestovnog prometa. Još od nastanka prvog automobila od stane Carla Benza 1886.g. dolazi do rapidnog razvoja cestovnog prometa, a time proporcionalno raste i zagađenje, a što znači onečišćen zrak najbolje svjedočimo mi stanovnici Slavonskoga Broda koji evo i dan danas se borimo sa istim. Upravo cestovni promet predstavlja najvećeg zagađivača zraka i okoliša. U Republici Hrvatskoj do sada nemamo registriranih vozila s pogonom na vodik. Vodik je primjenjiv u prometu kao gorivo, ali i sirovina za proizvodnju istoga. Mogli smo iz strategije vidjeti da su projekti iz prometnog sektora za nabavku čistih vozila u visokom stupnju pripreme. Mogu se sufinancirati europskim sredstvima, ali za to nam je potrebna i odgovarajuća infrastruktura da bismo nesmetano prometovali. Kao što sam već naglasila Sektor prometa ima najviše emisija CO2 pa je primjenu vodika potrebno usmjeriti na sve njegove građen. Uvođenje prometa u … [[Govornica se ne razumije.]] sustav dodatno će se ubrzati proces prelaska na promet sa manje CO2 gdje vodik može imati važnu u logu. Vodik se može uvesti u sve dijelove prometa, cestovni, željeznički pomorski ali i zračni. Za snažniju primjenu vodika moramo osigurati sve dijelove vrijednosnog lanca vodika od proizvodnje, transporta sve do osiguranja dovoljnog broja vozila koji će koristiti vodik. Danas već u serijskoj proizvodnji postoje vozila, automobili, kamioni, autobusi na vodik. Primjenom takvih vozila prvenstveno na javni gradski prijevoz bi se smanjile emisije CO2, poboljšala kvaliteta zraka u urbanim sredinama. Sektor prometa je najzreliji za ovu primjenu vodika. Potrebno je uspostaviti mrežu punionica za vodik u cestovnom prometu koja zasigurno u prvih nekoliko godina neće biti isplativa, stoga bi trebalo osigurati bespovratna sredstva za početak. Važno je osigurati brzi prelazak javnog gradskog prijevoza fosilnih goriva na električnu energiju, baterije ili vodik. Vodik treba potencirati u sredinama koja su na brdovitom terenu tamo gdje su duge linije i gdje je velika oscilacija u temperaturi. Kada je u pitanju pomorski promet tu postoje potencijali za korištenje vodika. Ja ću se osvrnuti na onaj segment brodova na vezu. To je posebno važno u lukama koji imaju veliki broj crusera. Većina tih luka koristi agregate na fosilna goriva koji emitiraju veliku količinu stakleničkih plinova i proizvode veliku buku. Ovaj segment bi trebao čim prije dekarbonizirati osigurati korištenje vodika. Naravno za bržu implementaciju i sigurno korištenje vodika potreban je normativni i regulativni okvir. Razina sufinanciranja morala bi biti dovoljna da nove tehnologije koje zamjenjuju postojeće postanu komercijalne, isplative za sve subjekte u lancu.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, uvažena kolegice. Da, dekarbonizacija, smanjenje stakleničkih plinova je nešto s čim se moderni svijet suočava. Hrvatska tu ne zaostaje kada je u pitanju ono što i nosi i ova strategija i neke druge strategije koje smo prošli. Vodik je nešto što ima obećanje da bi moglo do 2050. saživiti, da je riječ o skupim stvarima to je jasno. I evo u razgovoru sa nekim saborskim zastupnicima smo došli do zaključka sve ima svoju cijenu, ali najveća cijena je u biti da civilizacija plati globalno zatopljenje i da ono dovede do nečega što će se zvati nestašica hrane i svega ostalog. Tako da ovo ulaganje i ovo strateško planiranje je vrlo bitno ne samo za Hrvatsku i Hrvatska je tu već pokazala interes i sa drugim državama da se uključi i da ovim planom dovedemo Hrvatsku do 2050. godine na onaj omjer, a to je do 74% smanjenje.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Naravno da je najbitnije moramo osigurati budućnost svim onim generacijama koje dolaze iza nas. Bitno je u ovom segmentu, naravno jesu financije, ali sigurno uz sredstva koja su osigurana u EU ali i ona nacionalna sredstva zasigurno ćemo uspjeti pratiti prelazak na vodik što se tiče gospodarskog, ali i onog prometnog sustava. Naravno da je to nešto što će se odvijati u više faza i u jednom dužem vremenskom periodu, ali i mlađim generacijama moramo nešto ostaviti iza sebe.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, u raspravi ste rekli kako u Republici Hrvatskoj nema niti jedno vozilo, cestovno vozilo registrirano na vodik, a znamo da je u području prometa jedan najveći zagađivači dolaze upravo iz cestovnog prometa i zbog velikog broja vozila kako domicilnih, tako i onih u tranzitu kroz Republiku Hrvatsku. Smatrate li da je sektor prometa uopće spreman u ovom trenutku ili u neko skorije vrijeme za prelazak na vodik i što se uopće može napraviti da bi se na vrijeme pripremili za uvođenje vodikove tehnologije u sektoru prometa i na taj način smanjili onečišćenje zraka i okoliša. Hvala.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Uvažena kolegice sektor prometa posebice onaj cestovni je jedan od najvećih zagađivača ali i sektor prometa je najzreliji za prelazak na vodik. Iako na svjetskoj razini postoji proizvodnja vozila na vodik taj udio u prometu je zanemariv, jednako tako i kod nas. Ali uspostava tržišta vodika treba započeti sa velikim korisnicima, korisnicima javne nabave. Znači u javnom prijevozu i u velikom transportu, ali da bismo sve to napravili moramo osigurati i potrebnu infrastrukturu a Nacionalnim planom otpornosti i oporavka i tajnik je danas u svom uvodnom govoru rekao da postoje sredstva za izgradnju prvih 10 punionica. To možda za početak neće biti dostatno, ali evo rekla sam ovo je proces koji će trajati duže i zasigurno ćemo se uhvatiti zajedno sa njim.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Evo da se nadovežem na ovo s čime ste završili. Nužno je naravno da se usmjerimo na lokalnu proizvodnju i potrošnju, a ne da ovisimo o europskim infrastrukturnim projektima kada govorimo o proizvodnji vodika, zbog cijena, zbog skladištenja i svih ostalih dodatnih troškova. U tom smislu me zanima koliko vi vidite u nekakvom dugoročnom planu mogućnosti za Republiku Hrvatsku da ona preuzme ako će ići putem ove strategije te proizvodnje na samu sebe, odnosno da se ta proizvodnja odigrava unutar Republike Hrvatske u nekakvom postotku ili u nekoj perspektivi.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Evo počet ću od kraja. Znači vidim veliku priliku za Republiku Hrvatsku, za naravno razvoj našeg gospodarstva ali i za dostatnu količinu proizvodnje vodika Republika Hrvatska već sada ulaže značajna sredstva, ali i napore kako bismo se uhvatili u koštac i mogli ostvariti sve iz ovog europskog zelenog plana, pa sam sigurna da ćemo u nekom, naravno ne sutra, ali u nekom značajnom periodu uspjeti ostvariti barem evo onaj zadani dio koji trebamo u proizvodnji vodika kako bismo evo našim generacijama ostavili nešto iza sebe.
Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovana kolegice, evo dotaknuli smo se danas da u vidu ovih trendova Hrvatska možda stvarno postane prva inter regionalna zemlja zajedno sa još dvije zemlje susjedne, odnosno Slovenija je susjedna, a Italija odmah do koja će biti inter regionalna regija vodika u Europi. Pe evo, vidite li to možda kao put budućnosti? Mislite da će EU tu više ulagati onda recimo na temelju hrvatskog modela? I drugo, ono što me zapravo zanimalo da li ćete dotaknuti primjerice poljoprivredu s obzirom da ste na prošlim izlaganjima spomenuli određene škole u Slavonskom Brodu koje su pravi paragoni izvrsnosti u Europi mogu slobodno reći. Pa me čisto interesira kako vidite poljoprivredu? Dotaknuli ste se prometa, a smatram da je poljoprivreda izrazito bitna s obzirom da se očekuju određene nestašice hrane, s obzirom da i umjetna goriva su nešto što se nabavljalo u EU iz Rusije. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Evo hvala još jednom na pohvali škola koje su u mojoj županiji, to je srednja poljoprivredna škola a naravno biotehnološki centar koji su na raspolaganju svim našim poljoprivrednicima naravno da je poljoprivreda bitan segment, bitan je za cijelu Hrvatsku ali i nas koji dolazimo iz Slavonije jedan od prioriteta. Naravno da je i korištenje vodika u poljoprivredi vrlo bitna stvar. Evo mogli smo pročitati o ovoj strategiji da je 33% plina koristi naša jedina kutinska Petrokemija. Znači, prelaskom na vodik i dijela poljoprivrede naravno da bismo osigurali zdravo, a govorimo o zdravoj zelenoj Hrvatskoj. Naravno ova strategija je kako bismo smanjili ovisnosti imali samodostatnost u proizvodnji hrane i vodika i tu je sigurno prilika Hrvatske.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Gospođo zastupnice u Hrvatskoj se vodik uglavnom proizvodi iz prirodnog plina, a u sklopu industrijskih postrojenja za potrebe vlastitih proizvodnih procesa. U takvim postrojenjima vodik koji se proizvodi iz fosilnih izvora mogao bi se zamijeniti obnovljivim vodikom. U tom smislu bi bilo dobro omogućiti proizvodnju vodika na mjestu korištenja, jer bi se onda smanjila i početna cijena proizvodnje. Smatrate li da bi slično kao i kod obnovljivih izvora energije proizvodnja obnovljivog vodika se mogla decentralizirati sa ciljem smanjenja cijene proizvodnje, ali i jačanja konkurentnosti u industrijskim granama kojima se nameće pritisak dekarbonizacije.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Naravno kada bi korištenje bilo na mjestu proizvodnje da bismo smanjili neke troškove, ali sigurno da uvođenjem kojekakvih subvencija, poticaja i svega da vrlo brzo možemo osigurati veću proizvodnji, veću dostatnost vodika za naravno cijelu Hrvatsku.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, poštovana kolegice draga Ljubice. Dakle, ovdje imamo zapravo dva scenarija. Jedan je scenarij koji se tiče Republike Hrvatske, dakle to je scenarij nazovimo ga A, tj. scenarij klimatske neutralnosti gdje bi trošak RH, dakle govorimo o državi, dakle bio prosječno evo reći ću da zaokružim 100 milijuna eura godišnje. A drugi vam je scenarij ubrzanog razvoja gospodarstva gdje bi nam recimo trošak bio 300 milijuna eura godišnje. I sad naravno da će postojati fondovi, oni se otvaraju, zatvaraju, uvijek imamo neku novu platformu što je normalno, EU je onako živahna koja će pokrivati ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali moje je čitanje, pošto je to skuplje tko će pokrivati OPEX? Jel' možete to malo prokomentirati iliti operativne troškove?
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Naravno kako bi svima gospodarstvenicima ali i prijevoznicima olakšali prelazak na zeleno gospodarstvo, da to iziskuje i znatna materijalna sredstva. Ja sam sigurna da uz one potpore koje imamo u EU ali u uz nacionalna sredstva da ćemo olakšati taj prelazak i gospodarstvenicima, ali i prijevoznicima na ovu čisto zelenu. Opet ću se vratiti budućim generacijama moramo ostaviti nešto ali tu ne možemo gledati ni na financijske troškove, moramo ostaviti zdrav život odnosno čist zrak koji trebaju imati.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Na putu prema klimatski neutralnoj Europi i čišćem planetu vođeni europskim zelenim planom ključno je preustrojiti cjelokupnu opskrbu energijom i stvoriti potpuno integrirani energetski sustav. Prelazak na zeleno gospodarstvo treba kombinirati sa pristupom čistoj cjenovno pristupačnoj i sigurnoj energiji za poduzeća, ali i za potrošače. Proizvodnja i potrošnja energije 2018. godine u EU bila je odgovorna za 75% emisija stakleničkih plinova u EU. Osim toga, EU i dalje ovisi o uvozu 58% svoje energije uglavnom nafte i plina. Komisija je u srpnju 2020. godine predložila strategiju za vodik, za klimatski neutralnu Europu kako bi ubrzala razvoj čistog vodika i osigurala njegovu temeljnu funkciju za postizanje klimatski neutralnog energetskog sustava do 2050. godine. Trenutačno vodik ima tek neznatnu ulogu u ukupnoj opskrbi energijom. Postoje izazovi u pogledu troškovne konkurentnosti, opsega proizvodnje, infrastrukturnih potreba i percipirane sigurnosti, međutim očekuje se da će vodik u budućnosti omogućiti promet bez emisija, grijanje i industrijske procese, kao i međusezonsko skladištenje energije. Od vodika se dobiva oko 2% energije u EU od čega se 95% proizvodi iz fosilnih goriva, što oslobađa između 70 i 100 milijuna tona CO2 godišnje. Prema istraživanjima obnovljivi izvori energije mogli bi biti značajan izvor energije 2050.g. od čega bi vodik mogao biti zaslužan za 20% opskrbe. Prijedlog hrvatske Strategije za vodik od 2021. do 2050.g. osigurava okvir za proizvodnju i uporabu vodika sa naglaskom na obnovljivi vodik kao zamjenu za fosilna goriva i povećanje stabilnosti elektroenergetskog sustava zasnovanog na obnovljivim izvorima kako bi se ostvarila energetska samodostatnost i tranzicija na čistu energiju, te održiva mobilnost. Vodik će imati važnu ulogu u dekarbonizaciji nacionalnog gospodarstva, osobito u sektorima koji trenutno imaju malo alternativnih tehnoloških mogućnosti i gdje bi elektrifikacija mogla dovesti do značajnih troškova. Potencijal vodika u Hrvatskoj prvenstveno proizlazi iz potencijala proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora koja može osigurati odgovarajuću i dugoročnu proizvodnju obnovljivog vodika. No za uspostavu gospodarstva zasnovanog na vodiku i poticanja same proizvodnje potrebno je osigurat potražnju za vodikom, te sustav distribucije koji će osigurati da se proizvedeni vodik isporuči krajnjim korisnicima. Potrebno je dakle osigurati usklađeni rast 3 ključna elementa, proizvodnje, distribucije i potrošnje. Proizvodnja vodika će se u razdoblju od '21. do '26. prvotno vezati za promet i industrijski sektor. U prometu već postoje neki projekti koji su u visokoj fazi pripremljenosti kao što je nabava čistih vozila dok je industrijski sektor najspremniji za početak primjene obnovljivog vodika, prvenstveno u rafinerijskim i petrokemijskim postrojenjima. Stoga je potrebno uz proizvodnju obnovljivog vodika na mjestu proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora omogućiti razvoj proizvodnje obnovljivog vodika korištenjem elektrolizatora priključenih na elektroenergetsku mrežu. Hrvatska se opredijelila za poticanje proizvodnje obnovljivog vodika koji bi se većinskim dijelom dobivao elektrolizom vode uz korištenje električne energije iz obnovljivih izvora. Za uspostavu značajne proizvodnje obnovljivog vodika u početnom razdoblju mogu poslužiti postojeća industrijska postrojenja koja su pred gašenjem ili koja imaju potencijal prenamjene i uspostave novih dekarboniziranih tehnologija u svojim proizvodnim procesima. Ono što je u strategiji najavljeno da će se razmotriti jest mogućnost za prenamjenu postojećih podzemnih skladišta kao što je podzemno skladište Okoli, ali i izgradnja manjih poput onog u Grubišnom Polju za pohranu vodika. No moramo reći da je strategija pisana prije ovih zadnjih događanja koja su temeljito uzdrmala tržište plina i drugih energenata. Zato bih ovdje postavila pitanje zbog čega je skladište plina u Okolima prazno, je li se moglo obzirom na kretanja na tržištu predvidjeti da će nam plin biti potreban i jesmo li mogli to skladište u Okolima napuniti, kad ga planiramo napuniti i po kojoj cijeni, to bih molila državnog tajnika da mi odgovori. Hvala.
Hvala. Imamo replike, poštovani zastupnik Troskot najprije.
Poštovana kolegice Petir, pitanje je slijedeće. Europski konzervativci su naručili studiju koju su potvrdili dobitnici Nobelove nagrade za ekonomiju prof. William Nordhaus i određeni stručnjaci iz područja zelene ekonomije i nuklearne energetike koji su zapravo rekli da ova obnovljive energije u ovom trenutku u Europi neće bit dostatni. To se vidi po proizvodnosti struje u Njemačkoj gdje pada, pada i broj vjetroelektrana s obzirom da su najvjetrovitiji dijelovi već popunjeni. Dakle, to se vidi i na primjeru Češke i na primjeru Nizozemske koje, gdje je vjetar prisutan i određena regionalna kontinentalna reljefna raznolikost, dakle tamo isto neće moć bit obnovljivi izvori. Mene interesira da li biste vi podržali nuklearnu energiju primjerice 4. generacije, a gdje primjerice Koreanci daju savjete da bi se uz taj stabilni izvor energije mogao onda dakle plasirat višak energije u proizvodnju vodika? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa kolega Troskot na vašoj replici. Ovu studiju koju spominjete nisam imala prilike vidjeti, a mislim da moj stav oko nuklearne energije je već planetarno poznat, pa ga mogu još jednom ponoviti. Dakle, niko ni ne očekuje da ćemo mi ovog trenutka biti samodostatni u proizvodnji obnovljivih izvora energije i zato se donose strategije koje su do 2050., 2070. i postoje točne projekcije koliko iz kojeg izvora možemo postići proizvodnje obnovljivih izvora energije. Ja smatram da na to trebamo staviti naglasak i dosta sam skeptična prema posljednjim zbivanjima i orijentaciji koja sve više stavlja težište na nuklearnu energiju koju se želi prikazat kao obnovljivi izvor energije jer ja mislim da obnovljivi izvor energije moramo promatrati i sa stajališta onog otpada koji kasnije nastaje i koji moramo zbrinuti, a znamo da nuklearno gorivo koje je istrošeno i srednji niskoradioaktivni otpad jest problematični otpad i voljela bih da više naglasak stavljamo na stvarne obnovljive izvore energije.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Evo nadovezat ću se na problem deficita obnovljivih izvora energije. Neki stručnjaci smatraju da će se upravo zbog toga Europa morati okrenuti drugim zemljama koje imaju jeftinije obnovljive izvore energije kako bi vodik postao dostupan i u tom smislu ponovo se vraćamo na ovo geopolitičko pitanje budući da je cijela zelena tranzicija osim što je naravno ekološki prihvatljivija bila namijenjena ideji toga da se Europa na neki način osigura od geopolitičke ovisnosti o izvorima energije od nekih drugih zemalja, vidimo gdje nas to može dovesti, upravo sada imamo jednu eskalaciju sukoba na europskom tlu. Međutim, ako nećemo imati dovoljno obnovljivih izvora energije, dakle ako nećemo dovoljno moći sami proizvoditi obnovljivi vodik hoće li Europa i ovom strategijom uopće moći doći do svog željenog cilja samodostatnosti kada govorimo o izvorima energije.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa. Kolegice Selak Raspudić pa obzirom na činjenicu da uvozimo 58% svoje energije logično je da razvijamo takve strategije da bolje prepoznamo vlastite potencijale i pokušamo ih staviti u funkciju. Mi često ovdje raspravljamo i u Hrvatskom saboru da bi bilo dobro olakšati određene procese, dobivanje dozvola kao je riječ o korištenju obnovljivih izvora energije. Prije svega tu mislim i na poljoprivrednike kojima je još uvijek unatoč svim našim nastojanjima vrlo otežan pristup da primjerice solare postave na svoje farme što bi bila jedna održiva farma ili da bioplinska postrojenja povežu svoju poljoprivrednu proizvodnju čime bi zaokružili ciklus i time pokazali stvarno što je kružna ekonomija i što je održiva proizvodnja. Dakle, mi tu kao odbor smo već više puta i na tematskim sjednicama raspravljali i apelirali upravo na Ministarstvo gospodarstva da fleksibilizira te uvjete kako bi stvarno svoje potencijale stavili u punu funkciju i dostigli ove ciljeve [[Upadica: Hvala.]] koje strategije propisuju.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Hvala. Poštovana kolegice Petir, dakle pitanje, prijetnje kojima smo u posljednje vrijeme izloženi kao civilizacija predstavljaju ozbiljnu ugrozu za cjelokupnu Europu, a pogotovo za EU. Dakle, invazija na Ukrajinu je iznijela na vidjelo energetsku ovisnost o fosilnim gorivima kojima Rusija kao agresor opskrbljuje veliki broj zemalja članica EU. Stoga je pitanje što brže i što učinkovitije energetske tranzicije prema održivim i čistim izvorima energije dobilo još više na značaju. Europsko gospodarstvo i građani suočeni su s enormnim rastom troškova proizvodnje ali i života koji dosežu povijesne maksimume. Predstavlja li onda energetska tranzicija u sklopu sveobuhvatnog zelenog plana EU jedan od stupova održivog razvoja? Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo zastupnice Vukovac, pa sasvim sigurno energetska tranzicija ne samo da je nužna nego ona i predstavlja jedan segment održivog razvoja jer ako želimo, dakle staviti naglasak na to da ćemo poticati one gospodarske aktivnosti koje otvaraju nova radna mjesta, ali ne zagađuju okoliš ona sasvim sigurno tu imaju mjesto obnovljivi izvori energije i ovaj zeleni vodik o kojem danas govorimo, ali i energija sunca, vjetra, vode dakle biomase i svi oni izvori kojih Hrvatska ima na raspolaganju. Ono što se meni čini nužno potrebno jest napraviti kartu obnovljivih izvora energije. Dakle, vidjet koje mi to resurse imamo u kojem dijelu Hrvatske i onda tamo poticati gradnju takvih energana. Na taj način mislim da bi ono što doista imamo stavili u punom smislu u funkciju.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
… [[Govornica naknadno uključena.]] potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice Petir, predložena strategija je nastavak inicijative za vodik na razini EU koju je RH potpisala 2018. godine. Hrvatska je posljednjih godina ulaže velika, velika napora u dekarbonizaciji energetskog sektora i gospodarstva. Cilj je da do 2030. godine najmanje 36,6% električne energije u potrošnji bude iz obnovljivih izvora. A to će dodatno povećati vodik kao nosilac energije i gospodarstva. Nacionalnom planom oporavka obavezali smo se da ćemo u iduće 3 godine napraviti 10 punionica i isfinancirati određeni broj elekto, elektrolizatora. Vlada je svjesna da dok neće biti dostupnija tehnologija i tehnologija naravno pojeftini bit će potrebno izdašnije poticanje i od strane države, pa me zanima vaše mišljenje. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolegice zastupnica, pa svakako poticaji jesu jedna od mjera koju treba uzeti u obzir. Mislim da ju i Europska komisija također razmatra dok se ne utvrdi na koji način i sa kojim financijskim sredstvima će se ići u tom smjeru jer ono što sam vidjela da su raspisani javni pozivi. I to niz javnih poziva na razini EU kojima se potiče istraživanja, inovacije, gdje se rade određeni eksperimentalni projekti kao što je fokus stavljen na prijevoz teških tereta. Dakle, na kamione koji, za koje se sad financiraju istraživanja na koji način bi teški teret mogao preći na upotrebu vodika. Dakle, sve je to naravno hvale vrijedno, ali ja bi se vratila na ono što je bazično, a to je da mi trebamo prvo otkloniti administrativne prepreke koje sad imamo kako bi mogli više koristiti obnovljive izvore energije.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir kad govorimo o vodiku i vodikovoj ekonomiji radi se o novim tehnologijama i novim znanjima koje je potrebno razvijati i nadograđivati i samim time potaknuti i uključivanje znanstvene zajednice radi osiguranja dovoljnog broja stručnjaka koji će gospodarstvu omogućiti korištenje energije zasnovane na vodiku. Upravo strategija predviđa osnivanje regionalnog centra za vodik za nekih 13 zemalja koje su na početku korištenja energije vodika kao što je RH. Centar bi vodila znanstvena zajednica u podršku stručnjaka iz industrije s ciljem zajedničkog, zajedničkog rada čime će se osigurati razvoj gospodarstva zasnovanog na vodiku. Značajno je da bi zaposlenici i suradnici centra trebali provoditi dodatno educiranje inženjera i svih zainteresiranih, pa što mislite o takvoj ideji i suradnji znanstvene zajednice i gospodarstva. Treba li na tome inzistirati, ustrajati i pokušati što prije pokrenuti takav centar i suradnju?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa kolegice zastupnice. Apsolutno smatram da je nužna snažnija suradnja gospodarskog sektora i znanstvenog sektora jer gospodarstvenici nam mogu plastično pojasniti što njima treba, a znanstvenici istraživači sasvim sigurno su dovoljno educirani da znaju način to postići. Ono što bi bilo poželjno jest da evo nekako Hrvatska se možda pozicionira u lobiranju za dobivanje sjedišta tog regionalnog centra jer bi to bila jedna značajna poruka o našem statusu kao zemlje koja doista stavlja naglasak na proizvodnju obnovljivih izvora energije, a da ne govorimo da bi se tu otvorila i nova radna mjesta.
Poštovana zastupnice. U svojem ste se izlaganju dotakli skladištenja vodika i pitali ste između ostaloga zašto je skladište Okoli trenutno prazno. Nemojmo zaboraviti da je vodik jako, jako eksplozivan, da mi trenutno nemamo plinovoda koji bi nam omogućili transport tog vodika putem plinovoda, da trebamo osmisliti kako bismo uopće trebali dopremiti taj vodik i kako bismo ga pospremili. Imamo četiri načina skladištenja vodika u podzemna skladišta, znači trebamo vidjeti što ćemo dal ćemo samo čisti vodik, dal ćemo vodik i plin, dal ćemo vodik, plin, CO2 itd. sad da ne nabrajam sve metode, znači trebamo osmisliti taktiku kako ćemo to realizirati da nam to bude isplativo jer sada ako daleko proizvodimo vodik, vozimo ga do tamo i skladištimo pitanje je koliko je to isplativost. Cilj je zapravo da se vodik proizvede što je bliže moguće mjestu potrošnje.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Paviću. Nisam ja to rekla, ja sam rekla da u strategiji piše da će se razmotrit mogućnost za prenamjenu postojećih podzemnih skladišta plina poput onog Okoli za skladištenje vodika, a ono što sam ja dakle to piše u strategiji, a ono što sam ja rekla jest da mene čudi obzirom na sva događanja koja smo imali na geopolitičkom planu, na visoke cijene energenata da se iz tog moglo zaključiti da bi opskrba plinom mogla biti problem, obzirom da je podzemno skladište plina kao što i sama riječ govori namijenjeno skladištenju plina, moje pitanje je bilo zašto nam je skladište plina prazno, to me zanima, po kojoj cijeni ćemo ga sad napuniti plinom. Nisam govorila o punjenju vodikom jer to je neka daleka budućnost, ja govorim o sadašnjem trenutku jer mislim da podzemno skladište plina u ovim situacijama geopolitičkim mora biti puno, a ne prazno.
Hvala lijepa. Sada ćemo malo zastati sa ovom točkom jer je prošao jedan sat, pa ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvo će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Hvala. Sad se vraćamo na našu točku i pojedinačno će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, žao mi je što nema tajnika, imam još neka pitanja odnosno prijedloge i sugestije vezane za strategiju, pa onda, dobro onda ću malo promijeniti svoju raspravu, pa ću prvo odgovoriti kolegicama i kolegama koji su tu malo bili govorili o prometu i gdje će se vodik najviše upotrebljavati i koristiti, pa ću evo kolegici malo pomoći u vezi prijevoza i to prvenstveno avioprijevoza. Htio bi zapravo skrenuti pozornost na to koliko je to brzi razvoj tehnologije. Naime, u travnju 2021.g. imali smo prezentaciju aviona koji je letio na vodik. Međutim s obzirom na probleme koji su bili vezani za vodik riješilo se to da je to avion bio samo za 6 putnika. Radi se o tome zapravo da vodik ima veći omjer energije i mase od fosilnih goriva, međutim ima manji omjer između energije i volumena, pa taj plin treba biti ili stisnut ili ga treba pretvorit u tekućinu, a za to pretvaranje u tekućinu to je potrebna temperatura od minus 263 stupnjeva, tako da ima problema. Znači to je bilo u travnju 2021.g., u prosincu 2021.g. predstavljen je novi zrakoplov veliki od Airbusa koji bi mogao povezati bilo koje dvije točke na zemlji bez štetnih emisija koristeći vodik. Samo sam htio prezentirati koliko je to brzi razvoj tehnologija i koliko zapravo je to ova strategija izazovan dokument jer ćemo je valjda to morati mijenjati jako brzo s obzirom do sad su unutra postavljene neke, neke, neki ovoga pretpostavke koje vjerojatno za kratko vrijeme više neće vrijediti. Isto tako skrenuo bi pozornost na što sam već skretao ranije pozornost, a to je da budući da je taj razvoj tehnologije kao brz, a da mi strategiju donosimo na 30.g. da moramo imati, posebno voditi računa o tome kako ćemo to i u kojem smjeru usmjeriti ovu vodikovu energiju. Radi se o tome da Klub Socijaldemokrata smatra da je važno da se sad u startu targetiraju poduzeća koja su obveznici plaćanja ETS-a jer bi se u tom slučaju da se tako narodski izrazim u tom slučaju ubile dvije muhe jednim udarcem. Naime, ta poduzeća imaju problem sa zagađivanjem, a to im predstavlja veliki trošak, što bi ih moglo i trebalo motivirati da svoj način proizvodnje energije mijenjaju puno, puno prije nego drugi poslovni subjekti koji taj problem nemaju. Istovremeno ta su poduzeća i odlične točke kojima bi mogli napraviti … [[Govornik se ne razumije]] znači … [[Govornik se ne razumije]] kojima bi pokazali kako to može funkcionirati u praksi i koji su pravi efekti prelaska na tehnologije vezane za vodik, te da se i na taj način vodik prikaže kao energent budućnosti. Ostavljam onaj veliki problem o kojem su tu već mnogi zastupnici govorili, a to je problem isplativosti. Taj problem isplativosti nećemo riješiti lako pogotovo ako govorimo o vodiku koji se proizvodi iz obnovljivih izvora energije jer je to nešto skuplji vodik i za sada rekao sam to već ranije u svojoj replici u EU se svega 2% vodika proizvodi elektrolizom, a preostali dio zapravo se proizvodi preradom zemnog plina. Ima tu i nešto iz ugljena se može dobit, mislim da se dobiva, itd., itd.. Budući da je taj problem za isplativost prisutan jer su takve tehnologije u startu skupe, tehnologije nisu isplative, pa bi trebalo razmisliti o bespovratnim sredstvima, tako da bi se menadžment što lakše odlučivao za primjenu tehnologija i ne bi se na taj način, da bi se na taj način ranije krenulo zapravo u tom smjeru u korištenje vodika. Rekao sam isto već ranije da je vrijeme izuzetno važan faktor i mnogi smatraju da je gospodarstvo spremno da krene u korištenje vodika, a posebice ovi ovisnici ETS-a. Ima tu još poduzeća koja inače koriste plin u velikoj mjeri i koji bi uz male preinake mogli zapravo početi koristiti vodik i to bi bilo zapravo jedno od onih rješenja koji bi nas na neki način, na neki način spasilo i omogućilo nam da drugačije funkcioniramo. Imam još nekoliko, nekoliko primjedba, primjedaba koje su vezane za strateške smjernice. Znači stavlja se fokus na pohranu i transport vodika, pitanje je je li u ovom momentu moguće bolje definirati okvir koji će regulirati pohranu, količine i uvjete pohrane s obzirom da toga u vašoj dokumentaciji nema [[Upadica: Hvala]]
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Nažalost doista je nepovoljan trenutak za raspravu o ovoj strategiji jer dok s jedne strane pričamo o vodiku s druge strane imamo situaciju da postoji mogućnost ako nastavi ovako rasti plin i općenito fosilna goriva da ćemo imati sve više kućanstava koja će u narednoj zimi prelaziti na tradicionalno grijanje i da više uopće neće koristiti niti plin, pa će zagađenje bit veće, a onda potencijalno mjere još radikalnije koje će bit potrebne u budućnosti ako ćemo željeti ostvariti bilo kakav zeleni plan. I na tom tragu uz ovo što ste vi govorili otvorili ste jedno važno pitanje koliko uopće dugoročno naše strategije trebaju biti kada govorimo o novim tehnologijama, pa i izazovima kojima se suočavamo na geopolitičkom planu u ovakvoj situaciji. Što vi mislite bi li trebali strategije obnavljati ili provjeravati jedanput godišnje ili jednom u dvije godine barem jer ovaj 10-godišnji plan s obzirom na razvoj novih tehnologija doista nije realan [[Upadica Reiner: Hvala.]] isto će bit adekvatan kroz neko vrijeme i koristan.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Podsjetit ću vas da smo imali prije desetak dana u saboru raspravu u kojoj se spominjalo da Europa ponovo razmišlja o ugljenu, da ponovo razmišlja o fosilnim gorivima, a evo danas razgovaramo o vodiku, znači to je sada dva potpuno drugačija pristupa. I ono što sam rekao u svojoj raspravi, smatram da će ova strategija definitivno doživjeti promjene zbog toga jer se tehnologija jako brzo razvija i evo dao sam na početku svog izlaganja primjer sa avio industrijom, u roku od šest mjeseci od malog aviona koji je nosio jedva šest putnika u roku od šest mjeseci se razvila nova tehnologija koja omogućava da zapravo Airbus veliki prevozi putnike sa bilo koje točke na bilo koju točku zemaljske kugle s time da naravno prezentacija tog zrakoplova bi trebala biti otprilike 2030.g. tako da definitivno mislim da se će strategija doživjeti promjene, bez toga nećemo moći jer ukoliko želimo biti u tijeku to sam već rekao i prije tajniku, ukoliko želimo [[Upadica Reiner: Hvala.]] biti u tijeku, ukoliko želimo … nove tehnologije moramo mijenjati strategiju.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Lenart.
Hvala. Poštovani kolega Paviću, evo danas se mantra u saboru o vodiku, o čudima i zelenilu koje će taj vodik donijeti u Hrvatsku, riješit će nas svega zagađenja. No međutim, imamo mi li u Hrvatskoj neku hrvatsku tvrtku koja proizvodi značajnije vodik? Nemamo. Da li će u budućnosti hrvatske tvrtke proizvoditi vodik i u Hrvatskoj? Naravno da neće bit će to neke strane kompanije koje će izvlačiti dobit. Da li mi uvozimo jednu trećinu električne energije? Da, uvozimo. Znamo li da za kilogram vodika treba između 30 i 40 kWh? Da. Odakle nam? Pa morat ćemo uvest. S druge strane, solarni paneli, ljudi koji žele postavljati po svojim krovovima, proizvodit, prodavat HEP-u struju, HEP ne dozvoljava tj. Vlada RH ne dozvoljava zato što ona može HEP-u narediti da HEP mora kupovati struju. To je danas postalo puno dostupnije jako dobra zelena tehnologija, a mi ju ne dozvoljavamo našim građanima da ih … na svoje krovove. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Slažem se s vama što ste rekli, međutim u strategiji piše da ćemo se baviti proizvodnjom, skladištenjem i korištenjem vodika tako da evo ta strategija podrazumijeva sva ta tri aspekta i mislim da to trebamo podržati kao strategiju. A što se tiče panela, solarnih panela na krovovima, postavili smo to pitanje g. tajniku i g. tajnik nam je odgovorio da ukoliko se to desi da HEP ne dozvoli da se nekome postave paneli na krov da se javimo njemu, pa se nadam da će to biti stvarno i tako da će to onda biti riješeno g. tajniče. Eto hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Vodik i gospodarstvo temeljeno na vodiku važni su elementi zelene energetske tranzicije za ispunjavanje eu ciljeva veznih uz čistu energiju i smanjene emisije stakleničkih plinova. Zbog čega je vodik tako važan i što sve vodik pokreće? Vodik mijenja izgled prijevoza, a učinit će i puno više od pogona automobila, do grijanja domova krećemo se prema društvu utemeljenom na vodiku. Za razliku od drugih izvora energije njegov jedini nusproizvod je voda, iako se skladišti i prevozi u velikim količina za zamjenu fosilnih goriva koji štete našem okolišu su potrebni održivi sustavi. Vodik će vjerojatno imati najveći utjecaj na dekarbonizaciju jer je sigurna alternativa koja nas primiče čišćem društvu. Kako se vodik upotrebljava u prijevozu tj. kakav motor koristi vodik kao pogonsko gorivo? Motori su gorivne ćelije koje s dobivenom energijom opskrbljuju električni motor koji pokreće vozilo pa su tako vozila s vodikovim gorivnim ćelijama klasificirana kao električna vozila. Vozilo na gorive ćelije funkcionira poput motora s unutarnjim izgaranjem, osim što sustav ne sagorijeva vodik koji crpi iz spremnika pod tlakom već ga spaja s kisikom kako bi proizveo električnu energiju za pogon električnog motora. Postupak se odvija u PEM gorivoj ćeliji koja se sastoji od skupova tankih ploča odvojenih membranama. Kako Hrvatska strategija za vodik predviđa korištenje vodika? Razvoj tržišta vodika i jačanje njegove potražnje treba se odvijati paralelno s razvojem kapaciteta za njegovo korištenje. Primjerice, osim razvijanja tehnologije proizvodnje obnovljivog vodika, važan preduvjet za njegovu primjenu u prometu je i istovremeni razvoj potrebne infrastrukture za punjenje i transport vodila. Uspostavu tržišta vodika u cestovnom prometu potrebno je započeti s velikim krajnjim korisnicima poput obveznika javne nabave u prijevozu putnika i roba, istodobno potrebno je osigurati uspostavu mreže punionica za vodik u cestovnom prometu koja će u prvim koracima biti vezana uz veća gradska središta. Posebno je važno osigurati brzi prelazak javnog gradskog prijevoza s fosilnih goriva na električnu energiju odnosno baterije i vodik. S obzirom na to da niz važnih željezničkih pravaca još uvijek nije elektrificiran, potrebno je razmotriti isplativost ulaganja u vodik u odnosu na ulaganja u elektrifikaciju navedenih pravaca. Pomorski promet također ima veliki potencijal za korištenje vodika, posebice kada se radi o prometu vezanom uz povezivanje kopna i otoka. Prometni sektor ima veliki potencijal za korištenje vodika kako u cestovnom tako i u željezničkom, brodskom i zračnom prometu. Industrijska proizvodnja u Hrvatskoj ima veliki potencijal za korištenje vodika, posebice u procesu dekarbonizacije kao zamjena za fosilna goriva. Ovo se prvenstveno odnosi i na industriju koja već koristi vodik u svojim procesima kao što je petrokemijska industrija i rafinerije, ali se korištenje vodika treba usmjeriti na sve druge energetske intenzivne industrije koje koriste fosilna goriva, posebice prirodni plin kao energent za svoje proizvodne procese. Strategija daje nacionalnu viziju razvoja, istraživanja, proizvodnje infrastrukture i primjene vodikove tehnologije s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050.g. Kao viziju nacionalnih ciljeva vezanih za razvoj infrastrukture za alternativna goriva uz navedeno ona je potpuno usklađena s Nacionalnom strategijom RH do 2030.g. Strategija će doprinijeti ostvarenju ciljeva smanjenja CO2 emisija te omogućiti aktivnije uključivanje RH u procesu i projekte vezane za vodik na EU razini. Kao što sam rekao i prije u pojedinačnoj raspravi znači strategija nama ocrtava put sa svoja 4 cilja koja su definirana, sa 4 cilja koja su definirana kako bi mogli, kako bi mogli razvijati našu tehnologiju i naš, naše društvo pripremiti za prijelaz za zelenu tranziciju, za prijelaz na vodik. Ono što je najbitnije da koristimo sva saznanja i dostupne nam tehnologije koje imamo danas i da njih unapređuje. I svakako, znači pošto je već strategija tako određena procesom elektro dobivanja vodika iz elektrolize da koristimo obnovljive izvore energije. Niti jedan solar, niti jedna vjetroelektrana ili neki drugi obnovljivi izvori energije sigurno se neće rasipati i neće biti zabranjen da se, da se proizvodni jer čuli smo maloprije i od državnog tajnika da u biti viškom proizvedene energije iz obnovljivih izvora energije mi možemo ih vrlo lako usmjeriti u proizvodnju goriva, u proizvodnu vodika. Zato nam je potrebno puno sredstava, zato nam je potrebno puno tehnologije, zato nam je potrebno i puno tehnoloških kapaciteta za proizvodnju, pohranu i prijenos toga vodika. Ono što ja vjerujem da je ova strategija dobar, dobar dokument. Isto tako da će i ostali akcijski planovi oni koji će biti uključeni u Nacionalni klimatski energetski plan biti dobri dokumenti koji će moći bolje precizirati sve te stvari koje su potrebne kako bi vodik postao dominantna pogonska sila u 2050. godini. Napominjem, razvoj električnih motora i sustava baterija nije prepreka razvoju energije vodika iz razloga toga ovo će se koristiti u jednom segmentu, a vodik će se koristiti u svim onim segmentima gdje to nije dovoljno. Znači, prvenstveno kao što sam rekao u javnom prijevozu, pomorskom prijevozu, a vjerujem da ubuduće i avionski prijevoz, zrakoplovni prijevoz nema alternativu, bar sada, nego vodik, ali želimo imati održivo, održivo ekonomsko gospodarstvo.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a završno će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče ja bi se malo osvrnuo na sam dokument, na Poglavlje II, razvojni potencijal i mogućnost primjene vodika na strateške smjernice gdje se stavlja fokus na povremeni transport vodika i pitam da li je u ovom trenutku moguće bolje definirati okvir koji će regulirati pohranu količine i uvjete pohrane s obzirom da ovi podaci mogu drastično uvjetovati … [[Govornik se ne razumije.]] organizacije i načina pohrane vodika. Zbog toga smatramo da bi bilo bolje opisati potencijali regulatorni okvir i zamislive mogućnosti u smislu samih uvjeta pohrane. Nadalje, ima tamo dio koji se odnosi na ulaganje u znanstveno istraživačke aktivnosti i smatramo da to svakako potrebno. Što veće ulaganje u te aktivnosti jer smatramo da je moguće zamisliti razvoj posebnih programa za poticanje inovacija u proizvodnji i načinu skladištenja vodika, a naročito u krutom stanju koji je vrlo obećavajući za dugoročni razvoj vodikove ekonomije. Kod proizvodnje vodika opisan je unilateralan pristup proizvodnji vodika isključivo elektrolizom. Kako bi se ekonomija vodika razvila potrebna je diverzifikacija metoda proizvodnje, prijevoza i pohrane. Na taj način postiže se stabilno gospodarstvo koje može ispuniti zahtjeve tržišta u svakom trenutku po cijeni egzistentnoj na varijaciji raznih tržišta poput onog električne energije. U strategiji se spominju i druge tehnologije poput pirolize otpada, a kako je primarna uloga vodika ponuditi brzo, ali dugoročno rješenje za dekarbonizaciju onda fokus treba biti na ugljičnom otisku vodika koji uzima u obzir sve takve proizvodnje i skladištenja. Tako možemo zaključiti da je elektroliza čiste vode dobra metoda kad samo sigurni u obnovljivi izvor električne energije i njezinu pristupačnu cijenu. U smislu dekarbonizacije treba inzistirati na metodama spomenutim u strategiji koje se oslanjaju na druge izvore za proizvodnju vodika osim čiste vode. Tako se čistom pirolizom i uplinjavanjem otpada može doprinijeti međusektorskoj dekarbonizaciji i proizvodnji čistog vodika po cijeni znatno nižoj od one danas ostvaruje putom, putem elektrolize. Kao, a to bi opet utjecalo na ono što smo bili prije pričali, a to je skupa tehnologija koja bi zapravo omogućila lakšu implementaciju odnosno upotrebu vodika i prihvaćanje vodika kao, kao goriva. Kao rezultat se postiže gospodarstvo koje je pametnom mrežom ispoljava najbolje od ovih međusobno komplementarnih tehnologija u svakom trenutku. Još jedan važan faktor u razvoju vodikove ekonomije na cijelom teritoriju RH, ali i u regiji je oslanjanje na decentralizaciju, decentraliziranu proizvodnju vodika blizu mjesta korištenja. Na taj način se lokalno propagira korištenje vodika uz manja ulaganja u transportne sustave. Već smo o tome pričali kad su bile replike, znamo kakav je volumen vodika, koji su problemi. Znamo da je izuzetno eksplozivan i da imamo tu problem u tom prijevozu i transportu, mislim u transportu i slični. Isto tako u tom poglavlju proizvodnja vodika u pododjeljku koji govori o certifikaciji vodika sam postupak bi se trebao oslanjati na metode koje su razvijene u sustavu … [[Govornik se ne razumije.]] što znači i certifikaciju po glavnom načelu nismo ugljične stope proizvedenog vodika uzevši u obzir sve etape proizvodnje. Na taj način se ne vrši restrikcija po načinu proizvodnje vodika već po njegovoj primarnoj ulozi i kapacitetu dekarbonizacije raznih sektora. I još jedan komentar vezano za pohranu odnosno skladištenje i transport vodika. Komentar je zapravo vezan za pohranu vodika i kaže da u čvrstom obliku je jedan od razvojno istraživačkih koraka koji će omogućiti lakši transport na kraće i duže udaljenosti, niske tlakove pohrane, a posredično i nižu cijenu vodika. Već postoje oblici skladištenja vodika u čvrstom obliku sa obećavajućim statusom za pohranu i transport vodika. I sad imam vezano za to pitanje. Smije li se riječnim prometom prevoziti roba u visokotlačnim spremnicima i nadalje može li se definirati koje količine vodika će se smjeti pohranjivati na jednom mjestu i u kojim uvjetima? Kako će biti organizirana pohrana viškova energije u vodik s obzirom na količinu restrikcije na količinske restrikcije i pravila sigurnosti? A to se odnosi i na ono pitanje koje je postavila kolegica ako nam možete odgovoriti što ćemo sa viškom energije koje ostvarimo prilikom postavljanja panela na naše krovove? Hvala lijepa.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Mirela AHmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Ovom strategijom za vodik, dakle Hrvatskom strategijom za vodik do 2050.g. propustilo se učiniti nekoliko stvari. Prvo, a o čemu smo se svi ovdje barem u oporbi složili jeste to da se propustilo jasno i nedvosmisleno iskazati potporu proizvodnji vodika iz obnovljivih izvora energije odnosno onog čistog zelenog vodika. Dakle, jasno i nedvosmisleno uvesti tzv. blendiranje vodika kao što se to radi u svijetu i definirati da je sivi vodik, vodik proizveden iz fosilnih goriva, plavi vodik, vodik proizveden iz fosilnih goriva uz hvatanje i spremanje emisija CO2, zeleni vodik kao onaj proizveden iz obnovljivih izvora energije gdje se vidi u strategiji samoj da se on spominje kao nisko ugljični, obnovljivi i drugi tipovi vodika, ali se jasno ne uvode karakteristike svakog od njih što se moglo napraviti da se na početku dokumenta jasno naznači npr. sivi vodik je takav i takav, dobiva se tim i tim procesima obrade sirovine, učinkovitost procesa je takva i takva, a ako govorimo na primjeru plavog vodika onda možemo reći da je on nešto povoljniji prema okolišu jer nema emisija stakleničkih plinova, a to je moglo bit prikazano na sljedeći način, primjerice plin se buši odnosno crpi iz bušotine, učinkovitost tog procesa je toliko, obrađuje se s tolikom učinkovitosti, zatim se ne znam dobivaju standardni plin s kvalitetom za danji prijenos i distribuciju u plinskom sustavu, pa prirodni plin se dovodi do periferije urbanog središta putem prijenosnog sustava, pa je učinkovitost tog prijenosnog sustava tolika, pa se vodik proizvodi putem procesa parnog reformiranja metana uz hvatanje i spremanje ugljičnog dioksida, pa je učinkovitost i tog procesa toliko itd., itd. Dakle na kraju moglo se je vrlo jasno, nedvojbeno precizno i detaljno odrediti zapravo za svaku vrstu vodika i njegove odlike odnosno karakteristike i učinkovitost njegova korištenja i u svakom trenutku i u svakom smislu odbiti bilo kakva dvojba što zastupamo, zastupamo li tranziciju na zelene izvore energije odnosno na obnovljive izvore energije zaista kako to onako deklarativno volimo se hvaliti ili pokušavamo sve strateške dokumente RH nekako napraviti da uvijek ima prostora za kakvu takvu promociju i korištenje fosilnih goriva i infrastrukture za fosilna goriva. Dakle, strategija koja jasno i nedvosmisleno prikazuje samo prednosti i prilike neke tehnologije i tako formira ciljeve, a ne ukazuje na nedostatke i prijetnje je opasna. Zašto je opasna? Jer naprosto daje lažnu sliku, ne ukazuje na činjenicu odnosno provlači tu činjenicu, ali ju ne pokazuje transparentno da ide na ruke trgovcima, proizvođačima i distributerima prirodnog plina kao i onima kojima nudi lažnu nadu da će korištenje postojeće plinske infrastrukture biti moguće nastaviti u smislu poslovanja i daljnjeg korištenja, a to je prije svega lažna nada kod grijanja na prirodni plin ili korištenje te infrastrukture za vodik jer naprosto takva infrastruktura nije pogodna za prelazak na onaj čisti vodik nego naprosto i dalje iskorištavanja plina kao posrednika u proizvodnji vodika i u miješanju tog vodika u vrlo, vrlo malim količinama sa plinom i naravno i dalje korištenje fosilnih goriva. Dakle, strategija koja nekritički promiče sve vidove proizvodnje i korištenje vodika ustvari ne promiče ništa jer su oni dijelovi gdje vodik zaista ima smisla i gdje vodik može imati prednosti pred alternativama zapostavljeni, a to je prije svega njegovo korištenje u industriji gdje će teško biti elektrificirati procese i pronaći zamjenu za prirodni plin, za naftu, ugljen i druga goriva, a kojima se postižu visoke temperature izgaranja ili neki drugi vid visoko temperaturne topline. Dakle, ovakvom strategijom dovodi se u opasnost da se i prema Europskoj komisiji ne zadovolje uvjeti u kojima se jasno potiče proizvodnja vodika bez daljnjih emisija stakleničkih plinova, a sve zbog ukrajinske krize i smanjenja korištenja i uvoza prirodnog plina. Dakle, strategija bi imala smisla da se ciljevi formuliraju jasno i nedvosmisleno, a to bi bilo kada bi u svakom od ona četiri cilja se našlo prostora za ugradnju riječi zeleni vodik, pa povećanje proizvodnje zelenog vodika, povećanje iskorištavanja potencijala obnovljivih izvora energije za zeleni vodik, povećanje korištenja zelenog vodika i ponovno poticanje razvoja znanosti, istraživanja [[Upadica Radin: Hvala.]] itd. tehnologije zelenog vodika.
Hvala. I sada će gospođa Urša RAukar Gamulin završno govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Dakle, smatramo kako učinkovita uporaba obnovljivog vodika znači upotrebu tamo gdje izravna elektrifikacija nije moguća. Slažemo se kako se obnovljivi vodik može koristiti kako bi se pomoglo dekarbonizaciji sektore poput teške industrije ili transporta pomorski promet, zračni, vlakovi. Naime, postoji konsenzus da je najveći potencijal obnovljivog vodika u dekarbonizaciji teške industrije, posebno čelika ali i rafinerija cementa, keramike i kemikalija u osnovi bilo koja industrija koja treba ekstremno visoke temperature. Neke od tih industrija bi se moglo elektrificirati, ali to bi zahtijevalo velika ulaganja u potpuno novu uporabu, novu opremu, dok bi zeleni vodik mogao poslužiti kao gotovo izravna zamjena za ugljen i plin. Što se tiče transporta obnovljiv vodik može biti koristan osobito za pomorski i riječni, te zračni promet, a u određenim okolnostima željeznički promet, te teretna cestovna motorna vozila i autobuse. Naime, s obzirom na izazove u proizvodnji obnovljivog vodika pogodnije je koristiti električna baterijska vozila gdje je to moguće, što se prvenstveno odnosi naravno na osobne automobile i ostale načine cestovnog prometa, a vodik koristiti u onim sektorima gdje je drugačiji način dekarbonizacije teško izvediv. U većini slučajeva ekonomičnije je koristiti električne autobuse nego one pogonjene na vodik, nego, međutim u rijetkim slučajevima prioritet ipak može imati pogon autobusa obnovljivim vodikom, a slično se odnosi i na kamione, a kada govorimo o vlakovima u većini slučajeva bolje je elektrificirati željezničku infrastrukturu, ali postoje neke okolnosti u kojima je takav zahvat neisplativ, mislim na nisku frekvenciju prolazaka i polazaka vlakova i kada je u tom slučaju ispravno uvesti vlakove s pogonom na vodik. Veliki izazovi u derkabonizaciji postoje u pomorskom i zračnom prometu gdje se osim električnog pogona razvijaju i različita sintetska goriva kao i korištenje vodika. Upravo u tim sektorima obnovljivi će vodik biti važan čimbenik za smanjenje i uklanjanje emisija. S obzirom na visoke troškove, izazove s prijevozom i skladištenjem, te vjerojatno oskudnost obnovljivog vodika u narednim 10-ljećima u njegovoj proizvodnji treba se usmjeriti na lokalnu proizvodnju i potrošnju umjesto velikih europskih infrastrukturnih projekata koji trenutačno služe za produljenje životnog vijeka plina kroz tzv. blending odnosno miješanje vodika i plina. Koristim još jednom priliku da naglasim šansu koju nam pruža ova Strategija o vodiku za transformaciju brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut u okviru kojeg se vrlo lako može organizirati centar za vodik koji je predvođen, predviđen u ovoj strategiji. U tom smislu mi smo podnijeli i amandman na ovu strategiju koju eto predlažem i molim da se shvati kao amandman znanstvene zajednice više nego amandman opozicije, pa se nadam da će tako biti i tretiran u glasanju. Hvala lijepo.
I vama. I na kraju g. Ivo Milatić, državni tajnik govorit će u ime predlagatelja, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi u vezi ovog prijedloga strategije i dužan sam se kratko osvrnuti na ono što je bilo tu ovaj spominjano čisto radi hrvatske javnosti i radi toga da ne ispadne da smo ovaj, da se možda nismo razumjeli. Ovaj, naglašavanje u raspravi da smo se pretežno fokusirali na promet, a da smo zaboravili na industriju ovaj nije točno jer smo u strategiji rekli i industrija i promet. Jasno da smo malo više naglasili promet. U industriji se prvenstveno odnosi ova strategija na one, one djelatnosti gdje ETS jedinice odnosno penali za emitiranje ugljikovog dioksida su značajni. Sam datum kad je nastala Europska Strategija o vodiku znači tamo u '20.-toj godini i danas kad se promatra praktično ETS jedinice su duplo što se tiče vrijednosti, znači i vrijeme nastajanja strategije u EU i ovaj i danas je sasvim drugačije, drugačije nego što je bilo tada, što znači da sve ide u prilog obnovljivim izvorima i vodiku između ostalog, a ide kontra ugljikovodičnih situacija, a tako i sivog vodika. Znači i kad smo naglasili malo veći i naglasak na promet nismo zaboravili jedan važan dio industrije u Hrvata odnosno u hrvatskoj državi, a to je turistička industrija, znači turistička industrija koja čini 20 i nešto posto BDP-a, bar ono što je u statistikama, a kad bismo to malo promatrali možda je to malo i više, strašno ovisi o prometu i o izgradnji prometne infrastrukture, a između ostalih u toj prometnoj infrastrukturi koja se prvenstveno odnosi na čađer i na sve ostalo je jasno i bitan ovaj element koji će biti i vodićni. To što se toga tiče. Što se tiče dileme da li je taj napredak kojeg smo ovdje projicirali preveliki odnosno 7 puta veći, ne veći, mi mislimo da je logično da taj napredak treba krenuti najžešće tamo negdje od '30. odnosno '30. do '35.. Vidite da u svim ovim, svim ovim našim tablicama gdje se i govori o prosječnim investicijama tako od '30. do '40. su ti iznosi veći, a kad se kasnije ovo gleda su manji, a uprosječeno je jasno prikazano kako je. Kad smo rekli, ovdje je bilo i pitanje što mislimo kolika je to prosječna zaposlenost, ovdje smo izračunali prosječnu zaposlenost. Jasno nismo ovdje računali prosječnu zaposlenost za isključivo kompanije koje će se isključivo baviti vodikom nego i kompanije kojima će vodik i ta cijela vodična priča pomoći da se zadrže neka radna mjesta tipa cementne industrije, industrije šećera bilo koje druge industrije gdje je potrebno, potrebno ovaj smanjiti emisije CO2, a i osigurati dovoljno energije. Kada smo govorili o prelasku vodika na vodik projekcija je ova optimistična da 2050. 15% bude vodik u ukupnoj potrošnji energije, a manje optimistična je 11. Mi mislimo da je to prilično, prilično dobar, dobar ovaj, dobra prognoza i da to jednostavno tako mora biti jer ako u Hrvatskoj godišnje se troši 100 teravat sati ukupno energije, ako znate da je 18,5 teravat sati se samo troši električne energije, ako samo malo onako u grubo promislite koliko bi trebalo promijeniti fosilne energije iz prometa, to su dodatno skoro isto toliko teravata koliko se troši sada za ukupno električne energije, toliko će trebati stvoriti neke nove električne energije. Logično da ta nova električna energija će biti iz obnovljivih izvora i logično je da ta obnovljiva, ta, ti obnovljivi izvori će imati itekako mogućnost da se na mjestima tih elektrana oni viškovi koji će nastajati uslijed određenih vremenskih prilika odnosno neprilika ili spremaju u akumulator kao što je vodik ili isto iz njega isporučuju. Ovdje moram ovaj jasno još jedanput javno reći da mi nikako nije jasno da se komunicira ovaj nekakva situacija da građani ne mogu staviti svoj panel na krov i da to HEP ne da. Ja to, to jednostavno mi je neshvatljivo da u ovom cijenjenom domu to se konstatira kada postoji jasan Zakon o samoopskrbi odnosno jasni pravilnici, uredbe. Svaki taj zahtjev se mora odobriti znači u razini svoje potrošnje može se proizvesti. A ono što brine možda pojedince, a tako pretpostavljam i uvažene zastupnike i zastupnice da se taj višak energije koji objektivno neki bi mogli proizvoditi puno više nego što samo troše po onoj formuli koja je u uredbi, koja je propisana da onda HEP ili opskrbljivač plaća jeftinije, nigdje u zakonu ni u formuli ne piše da opskrbljivač to ne može platiti skuplje, ali je zakon dozvolio opskrbljivaču da može platiti onako jeftino kako je, ali kroz agregiranje i kroz Zakon o tržištu električne energije opskrbljivaštvo može platiti i skuplje. Da li će HEP biti toliko poduzetan pa će se uključiti u to ili će možda neke druge kompanije krenuti pa će se HEP kasnije uključiti to ćemo vidjeti neka vrijeme kaže svoje. Ali činjenica je da svaki građanin može staviti na svojim, na svojoj kući solar sukladno pravilima koji postoje od 2018. i apsolutno je krivo komunicirati da je to nemoguće. To je moguće, ali ako građanin misli da on, da mu nije dovoljno da bude samoopskrbljivač i samoproizvođač nek prvo postane samoopskrbljivač i samoproizvođač on bez ikakvog problema može ispasti iz tog statusa i postati samoproizvođač. Onda sebi mora naći agregatora i opskrbljivača i snalazit se sam, plaćati bilančnu skupinu, netko za njega mora najavljivati struju. Sve je to moguće. Sve smo zakonski predvidjeli. Upravo se u HERI pišu polako pravila za sve ovo o čemu vam ja sad ovdje pričam i znači otvorili smo tu nišu koja nije mala. I tu se ja slažem s vama zašto ne bi netko proizvodio u tom režimu, ali onda mora sebi pronaći i firmu i kompaniju koja će to za njega raditi i naći od toga benefite. Znači, to oko toga da nešto HEP zaustavlja, ne zaustavlja, ako zaustavlja postoje zakonski propisani pravni lijekovi i to ozbiljni, globe su drakonske. Ako se sjećate kad smo Zakon o tržištu električne donosili pa su neki imali ovaj primjedbu da smo stavili drakonske kazne, ali smo ostali pri tome. Znači mislim da bi se toga trebali držati. Ovaj, što se tiče toga to sam vam rekao, što se tiče pitanja o putanju skladišta u Okolima. Skladište u Okoli se prvi puta ne samo u Okolima nego u cijelo Europi, a i u cijelom svijetu, ali posebno u Europi prvi puta imamo nakon puno, puno godina sasvim jednu drugačiju situacije nego što smo imali sve ove godine dosada. Znači imamo završenu sezonu grijanja i kao uvijek skladište koje se isprazni i uvijek je bilo normalno da kada završi sezona grijanja, kada je plin u načelu bio skuplji da su oni trgovci i opskrbljivači već tko je zakupac skladišta osigurao je sebi nekakav prihod i sada su oni polako kada je plin bio jeftiniji to idućih 5 mjeseci punili. Mi sada imamo situaciju da bilo koje punjenje plina sada proizvodi gubitak za idućih 5 mjeseci. Znači to nije ništa novo u Hrvatskoj to je u cijeloj Europi isti problem tako da taj problem će očito komisija i svi ostali morati sagledati i vidjeti kako i na koji način će se nadoknađivati eventualni gubici jer nitko neće ići svjesno u gubitak ako mu netko ne garantira radi sigurnosti opskrbe taj isti gubitak. Ali o tom potom to je nešto što nije samo Hrvatski problem, to je problem cijele EU i komisije i vrlo skoro će na tu temu doći i ovaj određena, određena očitovanja i stavovi. Generalno što se tiče naše ovaj strategije mi mislimo da je ona dobra, izbalansirana i da je ona jedna dobra prilika za Hrvatsku jer velika količina obnovljivih izvora energije i novih pogona koji će se događati posebno na južnom dijelu naše države gdje imamo problem sa nedostatnosti kapaciteta evakuacije električne energije i koji će se jasno rješavati sukcesivno iduće godine, paralelno treba razvijati i elektrane koje će u svom dijelu imati i mogućnost skladištenja energije bilo bakterijskog, bili vodičnog i kao takve omogućiti elektroenergetsku stabilnost u RH, smanjiti uvoz, a jasno onda i opravdati svaku kunu koja će u to uložiti. Moram se ispraviti, sredstva koja smo predvidjeli u NPOO-u i u OPKK-u su sveukupno 360 milijuna, a ne 160 milijuna, 200 milijuna je za elektrolizatore, a 160 je za punionice. Tako da eto od mene toliko ukratko. Zahvaljujem se na, na, na diskusiji i nadam se da ćemo ovu strategiju sutra usvojiti.
Hvala. Imate nekoliko replika, prvu repliku ima gđa. Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, ja se moram složit s vama. Točno je, nije istina da građani ne mogu postavit solarne panele na krovove. Međutim ta investicija kako bi si osigurali energiju koju troše preko, putem solara košta negdje oko 10.000 eura i u svakom slučaju vrlo malo građana RH si može takvu investiciju priuštiti. Poanta rasprave svih onih koji su spominjali te solare jeste da učinite nešto da upravo se usmjeri sav napor da potaknemo građansku energiju koja će onda i viškove koje proizvodi davati u mrežu odnosno prodavati HEP-u koji će iz tih viškova onda proizvoditi vodik. To ima smisla, em potičete građane za koje pokazujete da su vam strateški interes, em potičete proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora energije direktno i za to nagrađujete svoje građane i potičete da koriste te obnovljive izvore energije. Ovim sustavom kojim ste rekli koji sad postoji naprosto ne postoje poticaji građanima da proizvode iz obnovljivih izvora energije jer oni kada proizvode višak ulaze u kategoriju proizvođača koja je daleko nepovoljnija nego što bi trebala biti. Ovim se rješava sve i tu pokazujete zaista interese za građane.
Vrijeme, hvala. Izvolite odgovor.
Hvala. Ukratko, znači po ovom sustavu bez da bilo kakav poticaj za capex odnosno za izgradnju postrojenja koji kažete da stoji otprilike 10.000 eura, što bi se mogao složit da je nekakav prosjek, ovaj građani će znači bez ikakvog poticaja u 10.g. vratit tu, u 7.g. vratit tu investiciju sigurno, a znači s poticajem iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost vratit će ga u 5, a možda i u 4,5 ovisno na kojem dijelu države se nalazi. Znači koliko vidim interes građana je veliki, količina novaca svaku godinu je sve veća za to, znači nije točno da nam nije stalo i da ne dajemo poticaje. Dajemo poticaje i paralelno ovamo omogućili smo kroz zakon da možda neko ko nađe sebi dobrog agregatora i opskrbljivača i bez poticaja nađe interes da uredno zaradi i otplati to postrojenje prije.
Gospodin Siniša Hajdaš, Hajdaš Dončić.
Hvala. Dakle, Hrvatska u svim faktorima produktivnosti je zapravo na dnu europske ljestvice. I sad slušajući pažljivo vaše izlaganje završno dakle vi glavni naglasak na ulaganja koja će doći ili u capex ili u opex spominjete u 2030. i dalje, a po meni je ovo mogla bit šansa da Hrvatska napravi neki iskorak da budemo predvodnici u Europi. A sa druge strane opet vas citiram, malo mi je to onako čudno, veli polako se nešto piše, nešto HERA polako piše, pa nama treba brzina, a ne sporost. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Ne, ne, ne, samo nismo se očito razumjeli. Vi ste, trebali ste reć da o vodiku sam govorio, a nisam govorio o obnovljivim izvorima, nisam govorio o silnim megavatima koji su sada u pajplajnu, koji se radi, o rekonstrukciji mreže gdje odmah radimo. Ovaj dio koji govorim da se rade propisi oni ako i kasne kasne par mjeseci, ne kasne par godina ili, ili da se nisu nikad ni donijeli. Tako da što se tiče ovoga Hrvatska će do 2030. sigurno ispuniti svoje strateške ciljeve i premašiti ih garantirano, garantirano će ih premašiti jel to se već sad vidi da će ih premašiti, ali eto o tom potom. Vidjet ćemo do kraja godine, imat će ovaj cijenjeni dom prilike dobiti i izvještaj na nekakvim raspravama koji će sigurno biti da ovaj da je to tako.
Gđa. Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče, ja sam iznijela prijedlog koji bih rekla da se sam po sebi nameće budući da se u strategiji govori o centru za vodik, govori se kao jednom od strateških ciljeva je važnost obrazovanja, znanstvenih uključivanja itd., pa evo vrlo konkretan prijedlog da se zaustavi likvidacija brodarskog instituta, da se transformira u nacionalni tehnički institut, nije to moja ideja, to su rekli predstavnici znanosti koje smo okupili na okruglom stolu u saboru i to je ne nije skupo, to se može napraviti za nekoliko mjeseci. Time ne samo što dobivamo mogućnost brzog osnivanja centra za vodik nego dapače dobivamo jedan vrlo značajan tehnički institut za kompletnu zelenu transformaciju koja je pred nama i u velikoj je važnosti, evo pa bi vas lijepo molila očekivala sam da ćete prokomentirati u završnoj, pa vas molim da li postoji mogućnost da se takva inicijativa i pokrene? Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala. Mislim inicijativa je hvale vrijedna. Mi smo sada krenuli ovim putem kako smo krenuli. Strategiju smo radili kao što vam je i predočeno kroz radnu skupinu i u suradnji sa ovim institucijama znanstvenim koji su aktivno uključeni još kada je vodik bio totalno u povojima i kada su i kada se o tome jako malo pričalo. Mi sada idemo otprilike tim putem, što će bit u budućnosti to ćemo vidjeti, znači to nije samo do našeg ministarstva, tu mora i Ministarstvo znanosti i obrazovanja ovaj reći svoj sud i jasno i vidjeti što je sve s brodarskim institutom, koja je njegova sudbina, tamo su značajne nekretnine, pa bila je ideja da se proda, ne proda, CERP s tim upravlja, tako, dosta je to kompleksno da bi ja sada ovdje dao paušalno, to bi moglo ić ovako ili onako. Eto dozvolite mi da ovaj da … [[Govornik se ne razumije]] o tome razmislimo.
Hvala. Nemate više replika. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i sada imamo do, do 14 i 35 pauzu radi tehničkih razloga odnosno video streaminga što se mora, svaki dan imamo tu pauzu od 10 minuta, hvala. 14 i 35, hvala. STANKA U 14,26 SATI NASTAVAK NAKON STANKUE U 14,28 SATI Dobro idemo dalje s radom. - Prijedlog Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje učinkovitosti funkcioniranja sustava raspolaganja fondovima EU i nadzora mogućih nepravilnosti, nezakonitih radnji i korupcije Predlagatelj su, predlagatelji su 22 zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru na temelju Članka 5. i 6. Zakona o istražnim povjerenstvima. Želi li predstavnici dodatno objasniti prijedlog? Gospodin Peđa Grbin se već postavio pa pretpostavljam da je zbog toga jel da? Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče žele.
Da, izvolite.
Kolegice i kolege, nije ovo naravno prvi put da u saboru raspravljamo o osnivanju istražnih povjerenstava. Vratit ću se malo u prošlost i ironično podsjetiti kako smo upravo s ovog mjesta, s ove govornice tražili osnivanje istražnog povjerenstva vezano uz curenje informacija iz DORH-a protiv čega su se gospoda iz HDZ-a zdušno borili da bi prije samo kojih mjesec dana kada se pojavio slučaj Horvat, kada se uhitilo ministra Horvata tražili da se ispita i da se otkrije otkuda cure informacije, tko je za to kriv, zašto se to događa. Pa poštovane kolegice i kolege legitimno mi je sada reći vam gdje ste bili dok je grmilo, gdje ste bili dok je bila prilika da tu temu otvorimo, da o njoj meritorno raspravljamo da vidimo što ne valja i kako da to u budućnosti ispravimo. No, sada imate priliku za popravni ispit. Sada imate priliku da prije svega danas, meritorno, ozbiljno, bez podbadanja, bez politiziranja raspravljamo o problemu kojeg Hrvatska ima. A problem koji Hrvatska ima su fondovi EU. I nije to pitanje samo Fonda solidarnosti, nije to pitanje samo Fonda solidarnosti iako je to zadnjih nekoliko tjedana bilo u prvom planu. Činjenica je da se natječaji ne raspisuju i činjenica je i to je ono što je posebno važno da se fondovi EU u Hrvatskoj ne koriste sa svrhom, sa ciljem i sa namjenom zbog kojih su oni tu. A namjena fondova EU je prije svega da se potiču projekti koji su dobri za stanovništvo čitave EU pa tako i zemlje u kojima se pokreću, ali isto tako kako bi se smanjile razlike u gospodarskoj razvijenosti koje postoji između država članica. A ne treba se zavaravati te razlike postoje. I jedan od razloga zašto je Hrvatska dobila tolika sredstva u godinama koje su pred nama, nije uspješnost pojedinog pregovarača nego polazna pozicija. One države koje su manje razvijene, kojima je potrebna veća pomoć, veća potpora, kojima je bruto društveni proizvod po glavi stanovnika manji one su dobile više pogotovo kada se gleda prema glavi stanovnika. I zato umjesto da se hvalimo oko toga kako ćemo povući, a ne povlačimo u stvarnosti sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje, ajmo mi sada razgovarati o pravom problemu. A pravi problem je razotkrila jedna grozna situacija. Situacija gospođe Žalac i gospodina Petrica. Situacija 2 osobe koje su bile na čelu institucija ministarstva i Središnje agencije za financiranje i ugovaranje koji su trebali voditi brigu oko toga da se sredstava iz fondova EU koriste za onu svrhu za koju su namijenjena. Osoba protiv kojih je pokrenut kazneni postupak. I to nakon jedne neviđene blamaže hrvatskih institucija, blamaže u kojoj da nije bilo intervencije Ureda europskog javnog tužitelja, kriminal bi ostao neotkriven i mi o njemu ne bi mogli razgovarati, ali razgovaramo. Poruka koju želimo postići ovim prijedlogom i cilj koji želimo postići ovim prijedlogom je dvojak. Prije svega želimo utvrditi da li su procedure koje sada postoje i načini na koji se sredstava EU stavljaju na raspolaganje onima kojima su namijenjena dobri. Da li postoji politički pritisak ili stvari funkcioniraju onako kako su zamišljene, a zamišljene su tako da ih dobiju oni koji su najspremniji, oni koji imaju najbolje programe i oni čiji će programi najviše doprinijeti razvitku u i povećanju razvijenosti naše države ili sredstava iz EU dodjeljujemo po babi i stričevima, namještenim natječajima, manipuliranjem kroz sustav. Nažalost bojim se da je ovo drugo puno češći slučaj. To je jedan dio rada istražnog povjerenstva otkrivanje sadašnjeg stanja stvari. Drugi dio rada zašto predlažemo osnivanje ovog istražnog povjerenstva je da osiguramo da ako problemi u funkcioniranju danas postoje, a nemojmo se zavaravati postoje, nađemo način kako ćemo ih riješiti i kako ćemo ih u budućnosti maknuti. Da li je moguće zamisliti savršen sustav? Je. Da li ga je u praksi moguće ostvariti? Teško. Ali ovo što imamo u Hrvatskoj poštovane kolegice i kolege, nije ni blizu savršenstvu, osim možda savršenoj krađi. Imali smo dvije vlade Andreja Plenkovića, od te dvije vlade imali smo tri ministra koji su se bavili fondovima EU. Jedna ministrica je uhićena zbog zlouporabe položaja i ovlasti i trgovanja utjecajem u dodjeli financijskih sredstva iz eu fondova. Kao što sam već rekao ne na temelju rada hrvatskih državnih tijela, već na temelju činjenice da postoji Ured europskog javnog tužitelja koji je ovdje spasio obraz hrvatskom sustavu kaznenog progona. Imamo uhićenog i ravnatelja agencije koja bi trebala kontrolirati provedbu projekata i koja bi trebala kontrolirati da li se u provedbi projekata krše zakoni i pravila EU, da li se nekome pogoduje, da li se radi ispravno. Zašto? Također zbog zlouporabe položaja i ovlasti, zbog namještanja natječaja. Ali nažalost od trenutka kada smo predali ovaj prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva, imamo i nove momente. Imamo zadnjih nekoliko dana činjenicu da nova ministrica koja je tu došla nakon gospođe Žalac opet govori o nekakvim prijetnjama, opet govori o pritiscima, opet govori o intervencijama u sustav. To imamo. A što nemamo? Nemamo raspisivanja natječaja, nemamo ono zbog čega su, kao što sam uvodno rekao, europski fondovi raspisani. I za šta onda u konačnici u Hrvatskoj sredstva iz eu fondova služe? Služe za samo promociju predsjednika Vlade koji se hvali da je svojim političkim vezama osigurao da Hrvatska dobije više od 20 milijardi eura što nije točno i drugo je nažalost, imamo osobnu korist pojedinaca. A imamo i još nešto, imamo natječaje poput onog prije nekoliko dana iz Petrinje s Banije koji je prekinut, iako su nekim ljudima već sredstva odobrena, iako su neki ljudi računajući da su dobili sredstva krenuli sa zapošljavanjem, krenuli sa poslom s kojim su se javili na natječaj, a natječaj je obustavljen, natječaj je prekinut na potresom pogođenom području, a da mi do dana današnjeg nemamo jasno objašnjeno zbog čega se to dogodilo i koji su tvarni razlozi zašto se Hrvatskoj dogodila ta blamaža. Europski fondovi i to ću naglašavati i o tome ću govoriti, ne služe niti samo promociji, niti bogaćenju pojedinaca. Europski fondovi su tu kako bi ih iskoristili da se razvijemo bolje, da se razvijemo više, europski fondovi služe tome da Hrvatska ode sa začelja EU, europski fondovi služe za to da se ulaže u našu infrastrukturu, u naše željeznice, u naše ceste. Cijelo jutro smo razgovarali o vodiku, europski fondovi su tu da provedemo zelenu tranziciju, ne samo zato da se odmaknemo od energenata koji su danas neviđeno skupi, već i da zaštitimo naš okoliš. Europska sredstva su tu da ih ulažemo u naše bolnice, u naše škole u boljitak svih naših sugrađanki i sugrađana. Europska sredstva nisu tu da Gabrijela Žalac, Tomislav Petric i tko sve ne koji je u to bio umiješan, a teško mi je vjerovati da su u tome bili sami, imamo OLAF danas u Ministarstvu poljoprivrede istražuje se svašta. Europska sredstva nisu tu da pojedinci na njima zarađuju. Poštovane kolegice i kolege, pozivam vas da podržite osnivanje ovog istražnog povjerenstva, a zamolio bih kolegicu Benčić da nastavi obrazlagati zbog čega smo ovo predložili. Hvala.
I ja bih ju zamolio. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, znamo da RH nažalost zapravo u velikoj mjeri i u ekonomskom i u institucionalnom razdvoju se oslanja na sredstva iz fondova EU. Umjesto da su ta sredstva supsidijarna što im je zapravo i osnovna svrha, ona su esencijalna i fundamentalna nažalost za razvoj RH. Neizravno to je priznalo i Vijeće EU odlukom da za financijsko razdoblje od 2021.-2027. kroz svoj proračun i Fond za oporavak i otpornost Hrvatskoj dodijeli 24,5 milijardi eura. Naime, to da smo mi iz Fonda za oporavak i otpornost dobili najviše po glavi stanovnika EU nije zasluga premijera Plenkovića nego je sramota premijera Plenkovića. To je sramota 30 godina HDZ-ove vladavine jer da je iko pogledao formulu po kojoj se izračunava koliko neka zemlja dobiva po glavi stanovnika, vidjeli bi da dobivamo tim više što smo lošiji, što smo lošiji u BDP-u, što smo lošiji po zaposlenosti, što smo lošiji po strukturi itd. Dakle, na konto toga da smo po svim indikatorima u EU na dnu ljestvice se vaš premijer hvali da smo dobili najviše novaca. Pa možda mu je to i taktika, možda je taktika da mi zapravo uvijek tavorimo na dnu da bi vlada mogla kleimat kao politički uspjeh to što je dobila najviše novaca iz nekih fondova, al onda i kad dobijemo novce iz tih fondova kako se novci troše, koja parlamentarna kontrola postoji nad potrošnjom milijardi eura koje dobivamo iz fondova EU? Slučaj Žalac nije prvi i svakako nije jedini slučaj koji je utvrdio i potvrdio da se u dijelu sredstava koja dolaze iz EU njima manipulira da bi se namirili određeni prijateljski, kumski ili stranački interesi. Središnja agencija za financiranje i ugovaranje je doslovno, doslovno nekome policajac, a nekome kum. Kome je policajac? Policajac je svima onima koji nemaju nikakvu političku vezu i zapravo SAFU u tom dijelu moramo reći radi dobar posao. Da, oni rade dobru kontrolu troškova, da ponekad pretjeruju, da ponekad poništavaju ljudima javne nabave iz razloga što su stavili kriterije koji su potpuno normalni, posebno za poduzetnike itd. koji također moraju koristiti sustav, određeni drugačiji sustav nabave kod EU fondova. Ali s druge strane vidimo da je nekima zaista bio kum i da je primjerice natječaj koji je kasnije bio predmet istrage DORH-a, a danas EPO-a bio blagoslovljen od ravnatelja SAFU-a. Tvrdila sam tada da je za premijera Plenkovića puno veći problem g. Petric i činjenica da je on obuhvaćen istragom nego sama ministrica Žalac koja je u tom trenutku već bila bivša ministrica.
Kolegica Benčić, samo, samo, samo jednu sekundu. Gospodin Grmoja još uvijek vrijedi, još uvijek vrijedi pravilo maske za one koji nemaju pleksiglas. Ispričavam se, izvolite.
U redu, hvala vam. Dakle, puno je veći problem Petric jer je njega reimenovao Plenković 2020.g., 2.g. nakon što je znao da postoji slučaj Žalac, 2.g. nakon što je znao da se radilo o natječaju u kojem se pogodovalo dugogodišnjem prijatelju ministrice Žalac, to mi svi koji smo radili na fondovima EU itekako dobro znamo koji su odnosi gđe. Žalac i g. Šimunca kojem je namještala natječaj, dakle 2.g. nakon toga i godinu dana nakon što je već otvorena istraga u DORH-u oko tog pitanja premijer Plenković ipak potvrđuje g. Petrica da bude ponovno ravnatelj SAFU-a. U tom trenutku osnovno pitanje je zna li premijer Plenković da će DORH odbaciti istragu protiv g. Petrica ili je zaustaviti ili je zakopati. I ključno pitanje ovog istražnog povjerenstva je tko je sve u liniji zapovijedanja, pa sve do premijera znao da je ravnatelj SAFU-a potpisao i dapače sredio da natječaj koji je iz aviona vidljivo bio namješten natječaj da prođe. I to je ono što nas zanima, da li je osim tadašnje ministrice Žalac, osim g. Petrica su to znali i neki drugi ministri i da li je znao i sam premijer. Vidite, meni je teško vjerovat da nije iz jednostavnog razloga što ako je to znao novinar Telegrama, ako je o tome pisao, ako je o tome pisao na način da je dao dokaze da se radi o namještenom natječaju, kako je moguće da to premijer nije znao jer ako nije znao onda zaista imamo krajnje disfunkcionalnu vladu i sustave, pa je to razlog zašto bi trebao dat ostavku, a ako je znao onda je suučesnik, onda je suučesnik jer nije inzistirao na tome da se daju otkazi osobama koje su u tome sudjelovale, da DORH istraži do kraja i pokrene postupak oko tog pitanja, na to nema direktan utjecaj, ali je mogao reći da moguće da se radi o kriminalu, ovo treba istražiti nego se čekalo da DORH sve zakopa dok hvala Bogu EPO nije došao na scenu i izvukao slučaj van. Međutim, afera softver nije jedina afera u koju je između ostalog uključen i SAFU. Tu je i Projekt Slavonija kroz koji su izdašno financirani donatori, kumovi i rodbina članova vladajuće stranke. Kum bivšeg ministra poljoprivrede Tomislava Tolušića Mario Abramović povukao je 1,4 milijuna, a njegov bivši suradnik Mario Čajkulić gotovo 13 milijuna kuna za svoj OPG. I sin saborskog zastupnika HDZ-a, tada saborskog Steve Culeja dobio je 370 tisuća bespovratnih kuna za svoj OPG Domagoj Culej. Tvrtke najbogatijih Slavonaca i financijera HDZ-a Marka Pipunića i Mirka Ervančića povukli su više od 160 milijuna kuna, a u Vukovaru je tvrtka Jet-set, Jet-set Zlatka Zovka, donatora HDZ-a dobila gotovo 10 milijuna kuna. Neki dan sam ovdje govorila da zapravo će se tek otvoriti pitanje korupcije i nepotizma kada počnemo nadzirati ne samo SAFU nego i Agenciju za plaćanje u poljoprivredi jer upravo je, poljoprivredni su poticaji oni kroz koje je evidentno najviše novaca otišlo podobnima koji su dobivali državnu zemlju, koji su, na konto toga imaju puno hektara, na konto hektara dobivaju poticaje, a proizvode ništa ili malo za razliku od onih OPG-ovaca koji zaista proizvode, ne mogu doć do državne zemlje, rade na par hektara, al onda su ili premali ili nedovoljno konkurentni ili ovakvi ili onakvi da bi dobili poticaje. I to je ono što mi tražimo ovim povjerenstvom. Mi tražimo ovim istražnim povjerenstvom da se istraži da li je bilo drugih vrsta pogodovanja unutar SAFU-a, da li su točne tvrdnje i nekih službenika i zaposlenika da se utjecalo na to kako da se nekima gleda kroz prste kroz javne nabave a nekima ne. Da li je točno da se ponekad utjecalo i na to da li će se nekome dati korekcija ili neće, pa onda onima kojima je SAFU policajac plaćaju korekcije, a oni kojima je SAFU kum ne plaćaju korekcije. Pitanje koje želimo također istražiti je da li je kontrola koju sada imamo dovoljna ili je ona nedovoljna i treba nam dodatna kontrola na razini čitavog sustava pa uključujući i parlamentarnu kontrolu potrošnje sredstava jer količina sredstava koje mi imamo sada u buduće periodu govori o tome naravno da bi ih mogli iskoristiti za razvoj Hrvatske, ali i svima nama koji 30 godina gledamo šta se ovdje događa, govori i o tome da bi zelena transformacija i digitalizacija Hrvatske jer vidimo da su vrlo često upravo ugovori za IT sektor ti u kojima se namješta javna nabava, mogli biti slijedeći HDZ-ov El Dorado. I to je ono što ne želimo dopustiti. A vi ako želite reći da to neće tako biti i da zaista imate volju da se prevenira i istraži sav kriminal koji je povezan s EU fondovima onda ćete podržati ovo povjerenstvo. Ali ako ne želite ko što vjerujemo da ne želite onda ćete naravno glasati protiv povjerenstva kao i inače.
Hvala lijepa. Ne, budući da ovaj vi ste se vratili unutra i niste imali masku vi najprije ćete nama svima reći da ćete staviti masku i da ćete izaći vani pa onda ću vam dat riječ da govorite jer ja znam da je, ja znam da je apsurdno. Ima puno apsurdnih stvari npr. da se govori bez maske. Ja se slažem s vama u meritumu stvari, ali ne slažem se s time da ono što je dogovorio predsjedništvo da se, svi se pridržavaju, a jedan se ne pridržava. Prve replike, prvu imate vi sad pravo. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a. Skandalozno je da o ovako bitnoj temi gdje imamo ključne ljude upletene u afere oko dodjele europskih sredstava, dakle bivše ministrice Žalac, sada ove pritiske o kojima govori nova ministrica Tramišak da nema nikoga iz ministarstva dakle europskih fondova dok se govori o ovoj bitnoj temi. Ja želim ovdje postaviti pitanje koliko smo zbog grešaka u nabavi i korekcija izgubili javnih sredstava? Po procjeni našeg tima stručnjaka negdje oko 50 milijuna eura. I ovo nije važna tema za Vladu RH i za samo ministarstvo. Isto tako, postavljam pitanje koliko je postupaka pokrenuo DORH na temelju nepravilnosti koje su proizašle iz postupaka javnih nabava gdje su javni naručitelji izgubili milijune kuna poreznih obveznika? Ono što zabrinjava, dakle ja sam tu laik, ali ministrica govori kako je ovaj sustav e-fondovi sada ona kada je to dodijelila FINI prenijela u sigurne državne ruke. Poručuje li to ministrica da nije bilo osiguranja revizijskog traga, a taj trag se nalazi u sustavu e-fondovi i zna li za to premijer Plenković? Ovo su sve jako bitna pitanja. Ja sada neću govoriti konkretno o aferama i imenima. Ja govorim o cjelokupnom sustavu povlačenje sredstava iz EU fondova. Gospodine Bačiću može vas biti sramota da nema u ovom trenutku nikoga iz vlade, iz ministarstva dok govorimo o novcu kojeg gube naši porezni obveznici, naši građani. Dakle, kao što sam rekao radi se negdje oko 50 milijuna eura, a govori se o tome da ćemo izgubiti [[Upadica: Hvala lijepa.]] 30 milijuna eura koji su namijenjeni za poljoprivredu.
Stanka, stanka, stanka se odobrava, a imamo povredu Poslovnika gospodina Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., kolega Grmoja vrijeđa ostale zastupnike, ali vrijeđa i zdrav razum i ukazuje na elementarno nepoznavanje Poslovnika Hrvatskog sabora. Naime, rasprava o ovom dokumentu, ovoj odluci ne podrazumijeva nazočnost vlade. Ako je htio da mu se ovdje ukažu članovi vlade trebao je onda prikupiti potpise za neki drugi dokument s kojim očito ima problema jer ga ne podržava ostatak oporbe u želji da ovdje mu se ukažu [[Upadica: Hvala.]] članovi vlade i predsjednik vlade.
Hvala lijepa, znate da nema više krivog navoda i to je opomena jer je bila, jer je bila krivi navod ili replika, niti ja ne znam što, ali ne povreda Poslovnika. A sada je naravno to ide dalje, sada povredu Poslovnika je tražio [[Upadica: Povrijeđen je Poslovnik…]] čekajte, čekajte, a da evo vidim, vidim razgovara, možete.
Povrijeđen je Poslovnik Članak 238., ja nigdje nisam izjavio kolega Bačiću da se Poslovnikom to podrazumijeva. To je stvar elementarne pristojnosti i odgovornosti vlade koja gubi znatna sredstva i koja uz to gubi sredstva na korupciju dijeleći sredstava svojim prijateljima, poznanicima, rodbini, stranačkim kolegama. I ako vi smatrate da naši poljoprivrednici, da naši građani ne zaslužuju prisutnost vlade dok se raspravlja o ovoj [[Upadica: Hvala lijepo, vrijeme.]] bitnoj temi to je vaš problem, a ne moj.
Bila je, bila je replika, ide, ide opomena. Povreda Poslovnika gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Rekao sam da vrijeđa zdrav razum ovakav pristup kolege Grmoje i pri tome ostajem. Naime, što se tiče nazočnosti vlade, vlada o ovome je najbolje rekla podacima o privlačenju sredstava fondova EU i po iznosu u apsolutnom i relativnom s jedne strane, a i s druge strane po odlukama [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] nadležnih tijela, nadzornih tijela [[Upadica: Vrijeme.]] koji govore da je Hrvatska ima najmanje prijestupa kad je u [[Upadica: Vrijeme.]] pitanju korištenje europskih fondova.
Po zdravom razumu bih vam mogao odgovoriti ko psiholog ali vam moram repliku ko predsjedavatelj, pardon opomenu ko predsjedavatelj. Gospođa, gospođa … [[Upadica se ne razumije.]] tko je tražio? … [[Upadica se ne razumije.]] A gospođa Selak Raspudić. Nisam vas vidio.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Možda ovo nije samo pitanje elementarne pitanje, možda je ovo pitanje elementarnog nedostatka kapaciteta jer možda nam se upravo prešućuje da u ovom trenutku nema tko iz Vlade doći tu da bi opravdao svoje postupanje kada govorimo o iskorištavanju sredstava iz eu fondova, možda ministrica više i nije ministrica, a možda još nekoliko članova vlade [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] je u međuvremenu nestalo.
Opomena, to je bila replika. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238. kolegica SElak zajedno s kolegom Grmojom valjda očito kao prvaci drame ovdje u ovom saboru ponovno inzistira na nečemu što nema veze sa poslovnikom i ustraje u tome. To govori dovoljno o razini onoga što potpisuju, što zahtijevaju i što ustvari žele. A u raspravi ćemo pokazati koliko su loši ne samo u neznanju nego i u svojoj zločestoći.
Bila je replika, opomena. I sada bih napokon pozvao kolegu Peđu Gribna da odgovori, a ne, traženje stanke.
Tako je.
Izvolite.
Hvala vam. Poštovani g. potpredsjedniče. Tražimo stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da bi pokušali usmjeriti raspravu na ono što je bitno. A bitno je poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a to što u Hrvatskoj procedure oko načina na koji će se koristiti sredstva iz fondova EU ne funkcioniraju. I možete vi sada ovdje govoriti o koječemu, možete vi sada ovdje govoriti o zločestoći, ali činjenice govore drugačije. Europski ured javnog tužitelja je pokrenuo postupak protiv bivše ministrice i članice vlade HDZ-ove za postupke koje je provodila u okviru obnašanja svoje službene dužnosti i protiv ravnatelja Središnje agencije za financiranje i ugovaranje koji bi trebao voditi nadzor nad time kako se koriste sredstva iz fondova EU. To je neovisna agencija, to je agencija u kojoj se ne bi smjeli vršiti politički pritisci, a mi imamo dodjelu sredstava po babi i stričevima. Nekima se gleda kroz prste, neki mogu sve, drugi zarez krivo postave, op, 25% korekcije, 25% korekcije. Potpuno neujednačen kriterij i svi za to znamo i svi se pravimo da se to ne događa. To je realnost o kojoj želimo govoriti. A što se tiče gospođe Tramišak, bilo bi dobro da je ona ovdje, imala bi prilike, ne putem medija, nego ovdje saborskim zastupnicima reći tko joj to prijeti. Je li istina da joj prijeti posebni savjetnik predsjednika Vlade RH, je li to istina? Nek kaže. Imala bi priliku, [[Upadica Radin: Vrijeme.]] imala bi priliku [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] ali ne želi, neće.
Vrijeme, vrijeme. Dvije povrede poslovnika. Gospodin Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grbin ja bih voli dakle povrijeđen je čl. 238. ja bih volio da tim žarom kao što ste sada govorili govorite g. Grgiću primjerice koji je prvi obuhvaćen postupkom od strane europskog delegiranog javnog tužitelja i da tim žarom spominjete i te predmete kojih ima masu i kod vas. I ovo što je rekao kolega Borić ili ćemo razgovarati argumentirano, dakle doista o materiji ili ćemo nastaviti ovako. Na vama je.
Naravno ide opomena jer je bila replika. Gospodin Pavić povreda poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., jasno je i ministrica danas opovrgnula da je bilo bilo kakvih pritisaka ili prijetnji od g. Savića i g. Savić je to jasno opovrgnuo. Ako je bilo neko to je prijavljeno policiji nek se istraži, ali nemojte lažno iznositi. Ova točka ne podrazumijeva da je Vlada ovdje, mogli ste skupiti potpise za interpelaciju pa bi bila, ovako nije, ali nemojte lažno iznositi stvari koje nisu točne. Hvala.
Hvala, vrijeme. Opomena jer je bila replika sa velikom molbom da se stranke sastaju i da promijene taj poslovnik tako da imamo i svi malo više slobode, ali ja ga moram primijeniti. Gospođa Ružica Vukovac stanka.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, tražim stanku u ime kluba Za pravednu Hrvatsku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na važnost ove teme. Dakle ono što naši građani čitaju svakodnevnu u medijima o aferama koje su zapravo i sami mediji uspjeli detektirati, to nije sve. Postoji još niz situacija, niz afera koje ćemo tek čuti, koje će mediji tek otkrivati. Ja bih ukazala na dvije bitne stvari. Jedna od njih je ta da zapravo pravila natječaja koja raspisuju naša ministarstva, a na koja se konkretno naši OPG-ovci ne uspijevaju javiti kreiraju djelatnici unutar samog Ministarstva poljoprivrede, dakle upravo naši OPG-ovci, nositelji OPG-ova ne mogu doći do sredstva iz EU jer ih ministarstvo smatra ili prestarima ili premalima ili prevelikima i zapravo ih time ministarstvo eliminira. Paralelno, gledamo situacije u kojima se pogoduje milijunskim iznosima pojedincima. Naravno, ispada da su pojedinci ih vladajuće opcije. Nije tu tako čudno. Naravno tu se radi o korupciji. Druga stvar za koju javnost ne zna je činjenica da Hrvatska iz našeg proračuna, dakle od novca poreznih obveznika još uvijek plaća naknade štete još za prve projekte koje smo kroz program Ruralnog razvoja kada je tek počela provedba isplaćivali pojedinim tvrtkama, dakle vode se procesi na sudovima, te procese redovito naše ministarstvo gubi, a milijunske štete isplaćujemo novcem poreznih obveznika. Na to smo ukazivali, na to ukazujemo danas, međutim očito to nema tko čuti. Pitanje je koliko hrvatsko selo još takvih pogodovanja, još takvih korupcijskih afera može izdržati prije negoli potpuno propadne? Zahvaljujem.
Stanka se odobrava. Gospodin Pavić, Marko Pavić također stanka, obrazloženje stanke.
Hvala lijepa. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi se još dodatno konzultirali, a i kako bi građanima objasnili i vrijednost EU fondova u razvoju Hrvatske, ulogu vlade u dovlačenju tih sredstava, ali isto tako objasnili sustav kontrole upravljanja cijelog sustava. Postoje 4 razine kontrole u samoj Hrvatskoj, dakle pojedina institucija PT2, nakon toga upravljačko tijelo koja su 3 ministarstva, nakon toga nacionalni fond koji čisto Ministarstvo financija i Agencija ARPA. Sva ta izvješća pokazuju da nije bilo bilo kakve sustavne greške, godišnje izvješće APRA-e, godišnje izvješće OLAF-a koje pokazuje da smo među boljima, 2020. samo 3 prijave, u ljestvici smo među zadnjima. Nakon toga ide revizija Europske komisije i nakon toga dolazi Europski revizorski sud, njihovo godišnje izvješće za 2020. nije pronađena niti jedna greška. I korupcija ima ime i prezime, dešava se i u drugim državama. Imamo situaciju od prije koji mjesec u Stuttgartu, isto EU fondovi, 2 milijarde eura koji je narastao na 8 milijardi eura za podzemnu željeznicu, ali zaključci ovih izvještaja kažu da smo stekli razumno jamstvo u pogledu ispravnog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole OPKK. Kada govorimo o visini sredstava upravo je to zasluga vlade Andreja Plenkovića. Jedini put kad sustav nije najbolje funkcionirao, kad je bilo, je bilo kad je ministar Mrsić imao zabranu plaćanja odnosno kad je se [[Upadica: Hvala, hvala lijepa]] dakle za bivše vlade nije bilo [[Upadica: Hvala lijepa]] Milanović izgubio milijardu eura, a sada što je Plenković osigurao to je sreća. Hvala.
Stanka, stanka se odobrava, stanka se odobrava i sada [[Upadica iz klupe: Povreda Poslovnika]] gđa. Ban Vlahek povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Gospodin Pavić povrijedio je čl. 238., iznosi neistine i time omalovažava saborske zastupnike. Napomenuo je da je godišnji izvještaj OLAF-a besprijekoran i dobar, međutim 2020.g. godišnji izvještaj OLAF-a navodi probleme manipulacije s javnim nabavama prilikom korištenja europskih sredstava u slučaju izgradnje vinarije, te isti taj OLAF preporučuje Europskoj komisiji da se spornih 1,3 milijuna eura vrati, a o svemu je obavijestio i DORH. Toliko o izvješću.
Vrijeme. Bila je replika ili u najmanju ruku ovaj krivi navod, znači ide opomena. Gospodin Pavić, inzistirate, dao sam opomenu … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] al dao sam opomenu, izvolite.
Hvala lijepa. Ono što … [[Govornik se ne razumije]] čl. 238. … [[Govornik se ne razumije]] OLAF-a jasno stoji za 2020. da je Hrvatska odozada, da su bile samo 3 prijave. DORH je uključen u … [[Govornik se ne razumije]] mrežu. Ovaj saziv sabora je izglasao, nismo trebali da imamo europskog tužitelja, 5 zemalja ga nema, mogli smo i mi biti među tome. Prema tome, po svim ovim izvještajima mi smo među boljima što se tiče i nema sustavne korupcije, korupcija ima ime i prezime.
Vrijeme, hvala lijepa i naravno opomena. Ide replika, gđa. Peović ima obrazloženje stanke?
Da, hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta da raspravimo o ovoj važnoj temi i da se nadovežem i na ovo što je ovdje rečeno da uistinu možemo reći da su i druge zemlje u Europi upoznate s problemom korupcije. Usporedba naše zemlje s drugim zemljama došlo bi možda i dovela bi nas i do nekih zaključaka koji zapravo cijelu priču kompliciraju. Znači moje je stajalište i stajalište RF-a je da se uopće konvergencija je upitno da li se može desiti koristeći EU fondove s obzirom i na njihovu namjenu i na količinu sredstava koji su nam uopće dostupni. To je isto jedna iluzija koja je u javnom prostoru uistinu često prisutna, pa se čini da samo evo moramo riješiti stvar korupcije, pa će stvari biti jednostavnije, ali uistinu moramo reći i da je u ovoj situaciji koju ćemo mi sada raspravljati sa ministricom Tramišak koja optužuje na neki način ministricu bivšu Žalac i zapravo svjedočimo jednoj unutarstranačkoj borbi o pitanju ko je bio korumpiraniji, jedna ili druga, doći ćemo do toga da ćemo vidjeti da uistinu ono što se nekad proglašava razvojem putem domaćih softverskih često firmi predstavlja zapravo jednu brutalnu klijantelističku priču koju ću pokušati razvit u svojoj pojedinačnoj raspravi u ime kluba gdje imate znači Omega softver firmu u kojoj je bio suvlasnik inače i Miroslav Škoro koja uistinu kao i niz naših firmi predstavlja jedan socijalizam za bogate, a uistinu kapitalizam za siromašne, znači za firme ne postoji slobodno tržište, to su sve firme koje rade s državom i koje dobivaju najveću količinu sredstava upravo poslujući sa državom, a istovremeno propagiraju slobodno tržište, slobodno tržišnu utakmicu, europske fondove, konvergenciju itd..
Hvala lijepa, odobrava se, stanka se odobrava i mislim da se svi slažemo da idemo dalje odmah, g. Grbin izvolite. Znači najprije replike na dio izlaganja g. Grbina, prva je gđa. Vidović Krišto.
Gospodine Grbinu, politička odgovornost temelj je stabilnog demokratskog poretka. U tome biste se mogli ugledati u simbol Europske socijaldemokracije Willya Brandta ukoliko se vi smatrate socijaldemokratom jer s kojim pravom vi osobno i vaša partija možete istraživati HDZ u korupciji, pa vi jeste stariji brat HDZ-a u korupciji, od Gorana Štroka do Damira Vrhovnika. Vi ste pak osobno suodgovorni za 700 milijuna kuna koje su hrvatski porezni obveznici izgubili u Uljaniku jer ste se osobno zalagali kod premijera Plenkovića da se dubiozno menadžmentu Uljanika da državno jamstvo kad je bilo jasno da je Uljanik već bio propao. Kad tomu dodamo štetni ugovor o koncesiji za Zagrebačku zračnu luku koju je potpisao vaš Hajdaš Dončić ili štetni najam za Ministarstvo okoliša koji je potpisao bivši ministra Zmajlović onda se doista postavlja pitanje, kako vam nije pred hrvatskom javnošću neugodno pričati o korupciji kada vi sami jeste korupcija?
Hvala vam gospođo.
Čekajte, čekajte moram vam dati riječ. Izvolite iako bi mogao i ja odgovoriti na to pitanje jel ja sam isto takvog mišljenja bio. Izvolite.
Jel smijem odgovoriti na repliku?
Može, može.
Hvala vam.
Gospodine predsjedavajući ovo je previše ozbiljna rasprava da biste se vi sad ovdje šalili i nabacivali štoseve [[Upadica Radin: Dobro, dobro.]] i sve na račun hrvatske javnosti [[Upadica Radin: Dobro, dobro.]] Nije dobro, ovo je najviše zakonodavno tijelo i vi se ovdje zafrkavate, a radi se o hrvatskim građanima i našem novcu.
Gospođo Krišto dajte mi opomenu. Izvolite.
Poštovana gospođo Vidović Krišto, ako sam doista toliki kriminalac kakvim me prikazujete, ako sam doista umiješan u tolika kaznena djela koliko tvrdite onda je osnivanje istražnog povjerenstva koje se onda može baviti i mnome, pravi put. Podržite ga, glasajte za osnivanje ovog istražnog povjerenstva pa ako sam kršio zakon, ako sam doista tolika lopina hajdemo to utvrditi. I ne, nije me sram, dapače, moja je zadaća, moj posao, moj odgovornost stajati ovdje pred građankama i građanima ove zemlje i tražiti kada vidim da stvari idu krivo da se to ispita, da se to istraži, da se to utvrdi, prije svega promijeni, a onda i oni koji su odgovorni za takvo stanje kazne [[Upadica Radin: Hvala, hvala vrijeme.]] Ako želite da to napravimo podržite osnivanje ovog istražnog povjerenstva, ako ne jasno je jedno govorite, a drugo radite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] svi ćemo zajedno čekati i onda ćemo dati gospođi Krišto da daje povredu poslovnika. Stavili ste? Dobro, izvolite.
Čl. 237. gospodine predsjedavajući vezano uz vaše vođenje sjednice i čl. 238. vezano uz gospodina Grbina. Vi možete izbjegavati odgovor, vi možete i dalje se pokrivati ušima vezano uz ove konkretne stvari o kojima ovdje govorim, kad-tad ćete morati odgovarati za 700 milijuna kuna za koje ste i vi suodgovorni da su hrvatski porezni obveznici izgubili taj novac jer kad-tad će doći vrijeme da ćemo urediti ovu državu pa će svi biti pozvani da polože računa. Do tada, bogu hvala ljudi vam više ne vjeruju niti u vaše zamjene teza niti u vaše manipulacije.
Hvala lijepa.
Tako da mislim da je tu sve jasno.
Bila je replika ide opomena. Gospođa Sanja RAdolović.
Zahvaljujem. Moram se kratko referirati na ovo, mislim gospođo Vidović Krišto da vam je mjesto na onoj strani govornice. Dok smo mi izdavali jamstva za Uljanik brodovi su se gradili, ali da prijeđem na ono bitno. Nova afera je isplivala prije neki dan u medijima …
Oprostite gospođo RAdolović, vi replicirate g. Grbinu.
Da, da, evo nastavljam.
Ali to morate naglasiti, gospođi Krišto ne možete replicirati. Izvolite …
Vrijeme samo da mi sad vratite. Vezano za najnoviju aferu petrinjski poduzetnici, vidjeli smo da kako komentirate činjenicu da ministrica Tramišak nastavlja dobro utabanim stazama ministrice Gabrijele Žalac, da je poništila neki dan natječaj za petrinjske poduzetnike jer je eto nakon pet mjeseci ustanovila da je natječaj koji je raspisala njena uprava za potpomognuta područja na čelu koje je bila Katica Mišković suokrivljena možemo reći ili su osumnjičena u aferi Horvat poništila ga jer eto kaže nakon pet mjeseci je Tramišak shvatila da je i ovaj natječaj za petrinjske poduzetnike bio raspisan po modelu najbrži prst i da je od 124 prijave 16 poduzetnika dobilo svoja sredstva.
Hvala lijepa. Odgovor gospođi Radolović.
Hvala kolegice. Dakle, ovaj natječaj ima dva aspekta o kojima treba govoriti. Jedan je skandalozna činjenica da se čekalo pet mjeseci, da su ljudi poduzeli određene radnje, da su ljudi krenuli u realizaciju svojih poslovnih poduhvata i neće ih moći realizirati. A kakve to posljedice ima na Petrinju, kraj koji je pogođen potresom ne treba posebno obrazlagati. Međutim, drugo pitanje koje to otvara je pitanje modela najbrži prst. U modelu najbrži prst sredstva ne dobijaju najbolji nego oni koji su imali sreće da njihova prijava ode prva i onda ti nema veze ako ispunjavaš osnovne kriterije je li tvoj projekt bolji, lošiji, svrhovit ili bilo kakav, ne, samo brzina. A učinak na društvo, za to nikog nije briga. I zašto se to radi tako? Jer je ovoj gospodi iz ministarstva jednostavno lakše, ne da im se raditi svoj posao.
Vrijeme, vrijeme. Gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grbin. Ne tako davno mogli smo imati prilike vidjeti tvrdnje premijera Plenkovića kako je ovo njegov novi HDZ koji nema veze za Sanaderovim HDZ-ovim i evo možete vidjeti u medijima našla sam jedan naslov, citiram ga „Sanader je krao za sebe, a Plenković dopušta drugima da kradu da bi lakše vladao“. I sad u ovom istražnom povjerenstvu se traži između ostalog da se odgovori na pitanje u kojem je opsegu predsjednik Plenković znao dakle premijer Plenković znao za kriminalne radnje svojih stranačkih kolega te koja je njegova odgovornost. Kako vi komentirate činjenicu da se ministrica u aktualnoj vladi Tramišak prvo obraća medijima, a ne svom nadređenom dakle premijeru Plenkoviću? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala kolegice. Dakle, stvar je vrlo jednostavna, ako je znao onda je suodgovoran, a ako nije znao onda je pitanje što on uopće radi, je li ga uopće briga za važan sustav na kojem navodno po njegovim riječima počiva budući razvoj RH. To su činjenice. A kada me pitate za slučaj gospođe Tramišak, nevjerojatno je da se prvo o počinjenju kaznenog djela, eventualnom počinjenju kaznenog djela govori u medijima, a onda o tome obavještava policija. I nemojte se ljutiti, ali to što se dogodilo opako smrti neobična je i otvara brojna pitanja. I zato mi je žao što nije iskorištena prilika da danas ministrica koja može, ali ne mora biti ovdje, ne mora, to ste u pravi, ne mora, ali može nije došla i iskoristila [[Upadica: Hvala.]] da ovdje otvoreno ogovori na brojna pitanja koja postoje. Hvala.
Gospođa Jeklovac, gospođa Jeklovac, ne, ne, znam, znam ali ja sam podigao ton, nije poželjno, zato što sam s ove strane čuo, a izvolite.
Hvala lijepa, hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Grbin, vi ste sami sebe poslali danas na popravni ispit i to zato što prošli put kad ste nakon rasprave o vašem prošlom prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva očito niste iz te rasprave ništa naučili, a niste ni shvatili ono što piše u Zakonu o istražnim povjerenstvima. Kao i tada i ovaj put ste prijedlog postavili i pitanje i područje preširoko, a Članak 3. Zakona o istražnim povjerenstvima kaže vam da se pitanje može postaviti za, u stvari da se istražno povjerenstvo može osnovati za svako pojedino pitanje koje se istražuje. A vi ste područje postavili tako da se odnosi na cijeli sustav upravljanja i korištenja sredstvima iz Europskog fonda, a pitanja ima jedno 11 koja ste nabrojili i koja su sva općenita i opće ne vidim na koji način bi to istražno povjerenstvo funkcioniralo [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ovo kako ste postavili je [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] je u stvari tema za jednu tematsku [[Upadica: Gospođo Jelkovac, vrijeme.]] sjednicu na matičnom radom tijelu.
Odgovor.
Jedna tematska sjednica na matičnom tijelu traje u najboljem slučaju 5-6 sati. I sad vi meni kažete da se u 5-6 može raspraviti nešto što je preširoko za rad istražnog povjerenstva koje bi radilo 6 mjeseci. Pa jesam li ja taj koji upada u logičku zamku koja se naziva notorna glupost ili ste to vi koji iskačete sa ovakvom tvrdnjom. Ali reći ću vam potpuno isto što sam vam rekao i zadnji put. Ako smatrate da je jedina greška u prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva to što je preširoko postavljeno područje i cilj istraživanja, tu grešku možete riješiti za 10 do 15 minuta tako što ćete otići u svoj ured, napisati amandman kojim ćete predložiti kako će se ova odluka korigirati, a mi ćemo taj amandman razmotriti i ako je ostvariv prihvatiti. Napravite to i pokažite da li radite ili samo pričate.
Izvolite gospođo Jelkovac, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika zato što kolega Grbin vrijeđa zastupnike ovakvim svojim odgovorom. Dakle, ovo je nepopravljivo, vi to jako dobro znate. Ovakav postavljen prijedlog se ne može popraviti amandmanima. A vi odlučite da li će vam kao pravniku biti politikantstvo ispred načela zakonitosti. Možda sad kao predsjednik SDP-a ipak više pribjegavate politikantstvu.
Hvala lijepa, ovaj naravno opomena bila je replika, a osim toga gospodin Grbin je postavio dvije hipoteze o tome tko je glup jel da, tako da ja ne mogu reći da je vrijeđao bilo koga jel da, jer je postavio hipoteze da može bit glup netko s ove strane ili netko s ove strane jel da. Gospođa Ružica Vukovac replika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grbin, dakle hrvatska javnost odnosno hrvatski građani mogli su ovih dana čitati u medijima kako je nakon uhićenja ministra Horvata, USKOK bio i u prostorijama Ministarstva poljoprivrede odnosno pripadajuće Agencije za plaćanja u poljoprivredi i preuzeo dokumentaciju za tzv. odnosno kolokvijalno nazvanu vinsku omotnicu koju je svojedobno pripremao sam ministar Tolušić. On se prijavio na natječaj i ostvario višemilijunske iznose upravo iz te omotnice. Paralelno slušamo naše OPG-ovce dakle koji kažu da ne mogu doći do europskih sredstava, a sada im se još i prijeti da će ostati bez 30 milijuna eura koje bi trebali dobiti kroz izravna plaćanja, a sve zbog toga što se nekome pogodovalo što su se činile određene koruptivne radnje u kojima ti mali OPG-ovi uopće nisu sudjelovali. Može li zapravo naše selo izdržati toliki teret korupcije? Zahvaljujem.
Hvala, odgovor.
Djelovanje ministra Tolušića opisao bih na slijedeći način. Sam pripremao, sam dobio. Logično je onda da nakon toga nadležna tijela za istraživanje kaznenih djela dođu, izuzmu dokumentaciju i istraže. A što će otkriti nadam se da nećemo morati opet čekati godinama, da opet nećemo morati čekati intervenciju iz Ureda europskog javnog tužitelja već da će se otkrića o kojima su hrvatski mediji vrlo detaljno, vrlo iscrpno pisali u zadnje vrijeme vrlo brzo pretočiti u konkretne radnje tijela istražnog progona. Hvala.
Hvala. Gospodin Pavić.
Poštovani gospodine Grbin, pa kada postoji bilo kakva sumnja na sustavnu korupciju u sustavu postoji sankcije iz Bruxellesa, a to su zaustavljanje plaćanja, blokada odnosno suspenzija fondova koje recimo imaju Mađarska, imaju Češka. Hrvatska nema ništa od toga. Mi dosada smo u plusu 55 milijardi kuna. Kada govorimo o Nacionalni program oporavka dobili su nam, dali su nam 838 miliona eura predujma i sada smo dobili 700 milijuna eura povrata preko zahtjeva za nadoknadu sredstava jer smo 5 po uspješnosti u Europi u NPO-u. Dakle, da postoji bilo kakva sumnja na sustavnu korupciju Bruxelles bi reagirao. A to da premijer Plenković nije uspješan, da je to sljedovanje, dovoljno govori Zoran Milanović je izgubio milijardu eura jer nije reagirao [[Upadica: Hvala.]] na u Bruxellesu [[Upadica: Vrijeme.]] na regulativu.
Odgovor.
Ovaj tjedan smo čitali o zaustavljanju plaćanja u poljoprivredi teškom 30 milijuna eura. To se baš ne poklapa sa ovime što tvrdite. Kad slušam ono što ste tvrdili ranije kažete sve je idealno, a šta onda rade tijela kaznenog progona u ministarstvima, agencijama itd., što su oni duhovi, da li mi samo zamišljamo da ih vidimo ili oni stvarno postoje, nešto rade i pišu optužnice. Slučaj Žalac je najbolji demantij svega onoga što ste vi rekli. I nemojte misliti da sam sretan zbog toga što se događa. Nisam jer će posljedice za to osjetiti svi građani ove zemlje, svi. I ne samo političke nego i financijske, a to nije dobro ni za koga. To nije dobro. I zato želimo da se to istraži do temelja, a vi odlučite hoćete ili nećete, netko će na kraju morat [[Upadica: Hvala, hvala, vrijeme.]] istraživat.
Gospođa Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grbin ne kaže se zabadave u narodu da riba smrdi od glave. Podsjećam, kaže ministrica Tramišak da su prijetnje oko angažmana privatne tvrtke i utjecaja te tvrtke na dodjelu sredstava europskih fondova iz rujna odnosno kolovoza prošle godine, a ona je tek sad to, te prijetnje prijavila policiji. Svom šefu nije ni do danas ništa rekla. Je li to zbog toga što on sve to zapravo zna? Ako on to zna, onda nema ministrica Tramišak potrebu njemu to posebno prijavljivati ili on to zna jer je on taj koji je ministricu uputio da dodijeli posao FINI, a FINA da angažira drugu tvrtku odnosno da naprosto na taj način promijeni klan.
Odgovor.
Ono što se dogodilo u tom slučaju je doslovno da je jedan klan zamijenio drugi. I to je činjenica. A ponovit ću ono što sam prethodno govorio. Jako mi je neobično da ako u okviru obnašanja svojeg posla i ne bilo kojeg, odgovorne javne dužnosti mjesta ministra dobijaš prijetnje, da o tome ne obavijestiš policiju ili sebi direktno nadređenog jer time ne čuvaš samo sebe već i dignitet posla kojeg radiš. Ako si pod takvim pritiskom upitno je koliko uopće možeš normalno funkcionirati, a onda se ide u medije, onda se stvara cirkus, onda se danas govori jedno, sutra drugo. Bila je dobra prilika da se danas dođe u Hrvatski sabor i da se javnosti otvoreno, a ne u kontroliranim uvjetima kaže što je bilo, ali ta prilika nije iskorištena. Zašto? To je jedino gospođa Tramišak može reći.
Hvala. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, evo dok mi raspravljamo o ovom istražnom povjerenstvu u Puli se raspala koalicija SDP-a i Možemo. Nadam se da vi kao novo pečeni Zagrepčanec nemate svoje prste u tome jer znam koliko vam je stalo do grada Pule, a nadam se da to nije i predložak za buduću tj. aktualnu vlast u Zagrebu, ali ću se vratiti na povjerenstvo. Naveli ste ovdje da ćete istražiti sustav raspolaganja fondovima i sugerirate da je sustav počeo 2016. godine. Što su radili vaši bivši kolege, kolega Grčić i svi ostali ministri sa tim sustavom? Ili priznajete da ga nije bilo, da je bio neučinkovit ili ste zaboravili na afere koje su bile vani, vani sve, čak i pod istragom DORH-a i USKOK-a koje traju već i 5 i 6 godina, ali nema rezultata. Sjetimo se samo bivšeg ministra poljoprivrede i one situacije kad nam nisu htjeli isplatiti poticaje dok se ne utvrdi kako je proveden natječaj i koje su to tvrtke kćeri dobivale sredstva. I sad kažete evo samo nekoliko sustava ovaj primjera svježih [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] i sve drugo nije važno. Ako ćemo sustav [[Upadica: Hvala, hvala.]] onda budite korekt ispočetka.
Bili ste jasni, hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Boriću, istražno povjerenstvo ako se osnuje ima zastupnike koji dolaze iz reda većine i zastupnike koji dolaze iz reda opozicije. Oni koji su iz većine imaju veći broj ljudi u istražnom povjerenstvu i oni odlučuju o svakom pitanju koje će se staviti na stol na dnevni red na raspravu tog istražnog povjerenstva. Osnujmo istražno povjerenstvo i ako postoji sumnja, ako postoji sumnja da je bilo problema i prije i bočno i lijevo i desno i u centru bilo gdje, nebitno, iznesite ih pred povjerenstvo idemo ih istražiti. Idemo otkriti da li sustav funkcionira ili ne. Ali ponovit ću vam, ne bi Ured europskog javnog tužitelja bio tu, hapsio ministricu [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] i ravnatelja SAFU-a da je sve u redu.
Gospodin Hajdaš Dončić.
Hvala. Poštovani kolega Grbin, dakle vi ste obrazložili dobro zašto je važno osnivanje istražnog povjerenstva. Obrazložiti ste to metodološki s cijevima. Obrazložili ste dobro zašto je to važno i za državu koja je na indeksu koruptivnosti na 63 mjestu tik do Crne Gore koja je 64. Al ono kad ste počeli nabrajati brojnik možda je falio nazivnik. Dakle, vaš brojnik je bio afera Softver Žalac, čerupanje Projekta Slavonija, Baranja i Srijem Franjo Lucić, Ivan Mogušar, Branko Pilaš, Josip Alardović, Marijan Alardović, Marija Šarić, Branko Pilaš, Tolušić, Culej, Đakić, Kirin, Galić, pobogu Slavko Rajnović, Zlatko Zovko, Marko Pipunić, Mirko Erlečić, [[Upadica: Hvala, nemamo, nemamo vremena.]] a znate šta fali, nazivnik, nazivnik, nisam čuo dobro nazivnik.
Izvolite, odgovor.
Evo zahvaljujem poštovanom gospodinu potpredsjedniku što je u stvari i umjesto mene krenuo odgovarati na repliku jer ono što je uvažani gospodin potpredsjednik rekao je u stvari točno. Nemamo vremena da pobrojimo sve te afere kojima je zajednički nazivnik HDZ.
Vidite kako se mi iz Pule slažemo. Gospodin Grčić, gospodin Grčić ima repliku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Vidim da kolega Borić, a vjerojatno ni vi kolega Grbin ne znate tko je bio šef SAFU-a prije ovih odličnika koji se ovdje spominju. Jedna vrlo stručna osoba, HDZ-u izuzetno prihvatljiva, a ipak je smijenjena. A što da ja mislim zašto je smijenjena ta osoba? Da li zato što je bila neovisna, a ja to tvrdim iz mog iskustava, da je bila apsolutno neovisna i nepotkupljiva. Ostala je u vladi HDZ-a, a smijenjena je s mjesta šefa SAFU-a. Zašto? To je ključno pitanje.
Odgovor.
Uvaženi kolega, pažljivo sam vas slušao. Neke stvari ste rekli točno, rekli ste stručna osoba, rekli ste neovisna osoba, rekli ste nepotkupljiva osoba, ali vam ono da bi HDZ-u bila prihvatljiva nekako ne drži vodu. Žao mi je ali to ne ide skupa.
Gospodin Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani gospodine Grbin, stalno pokušavate i stalno relativizirate činjenicu da je upravo ova vlada gospodina Andreja Plenkovića osigurala i omogućila korištenje gotovo 20 milijardi eura RH. Stalno govorite da je to posljedica slabijeg razvitka, manjeg BDP-a itd., a pri tome namjerno zanemarujete činjenicu da je RH zadnja ušla u EU da je imala najlošiju startnu poziciju, da je prošla Domovinski rad. I isto tako ću vas podsjetiti da je upravo vaša vlada sa gospodinom Grčićem u tom ministarstvu podjelom na dvije statističke regije i svrstavanje Slavonije zajedno sa Zagrebom u statističku regiju upravo onemogućila odnosno ukrala Slavoniji stotine milijuna eura. To vam Slavonija nikad neće zaboraviti, zapamtite to.
Odgovor. Da odgovor, rekao odgovor.
Hvala. Dakle, prvo nije Vlada RH omogućila sredstva nego je EU. Drugo, sami ste rekli, sami ste rekli koji su kriteriji kojima se EU vodila i razloge od kasnog ulaska do niske razvijenosti. Pogledajte tablice, usporedite podatke sa brojem, sa iznosom po glavi stanovnika i bit će vam jasno. Razvijene zemlje su dobile manje, nerazvijene zemlje više ovisno o stupnju svoje nerazvijenosti. Kada je Hrvatska podijeljena u dvije statističke regije razlog za to je bio jasan. Tako da se osigura da svi dijelovi RH mogu konkurirati za fondove EU, nitko nije bio oštećen, ali je put određenim sredinama bio otvoren upravo takvom podjelom i kod svake podjele [[Upadica: Hvala lijepa.]] i kod svake podjele ćemo naći [[Upadica: Hvala, hvala.]] unutar statističke regije one koji su više i one koje su manje razvijenije pa tako i ove koju ste vi … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala, gospodin, hvala, hvala. Gospodin Grčić, Povreda, povreda Poslovnika je bila? Pardon. Izvolite.
Povreda Poslovnika da, pardon, vrijeme sad…
Ne, ne, u redu [[Upadica: Na vrijeme se javio.]] u redu, slažem se.
Na vrijeme sam se javio. Znači uvaženi potpredsjedniče, kolega Šašlin teška je riječ da smo mi nešto ukrali nekome. Mi smo nekome nešto dali kad smo bili vlada i davali i nikad nije bilo političkog ključa. To mnogi vaši načelnici, gradonačelnici mogu potvrditi i kolega Borić i mnogi drugi. Dakle, nikada nije politički ključ bio u upotrebi u tom vremenu. A što se tiče ove dvije regije čuli ste. Dakle, to je bilo vrijeme u kojemu nije bilo moguće drugačije. Zagreb je imao preko 800 [[Upadica: Hvala, bila je replika.]] tisuća stanovnika i nije mogao biti posebno regija.
Bila je replika, opomena. Gospodin Grmoja koji je prigodno stavio masku da bi mogao je sad skidati i odgovoriti. Izvolite.
Pa vi me tjerate na ovaj idiotizam, nisam ja za to odgovoran.
Pa ne tjeram vas ja, ma ne ja bi vas pustio bez maske, ali ja vas ne tjeram nego dogovor predsjedništva gdje sjede i vaši ne. Izvolite.
Da, da, ok, dobro. Kolega Grbin rekli ste u svom uvodnom izlaganju kako je Ured europskog javnog tužitelja spasio obraz našeg DORH-a. Ja se s vama apsolutno ne slažem, ja mislim da je Ured europskog javnog tužitelja zapravo srušio bilo kakvu iluziju o vjerodostojnosti našeg DORH-a. A isto tako želim vam postaviti pitanje znate li vi možda koliko je postupaka DORH pokrenuo na temelju nepravilnosti koje su proizašle iz postupaka javnih nabava gdje su javni naručitelji izgubili milijune kuna naših poreznih obveznika? I evo ako ne znate vi molio bi nekoga iz redova vladajućih da nam odgovore na ovo pitanje kada već nema nikoga iz ministarstva, iz vlade na ovako bitnom pitanju.
Hvala. Odgovor.
To bi bilo jedno od pitanja koje bi se recimo moglo postaviti i raspraviti ukoliko se istražno povjerenstvo osnuje. I to bi bilo vrlo legitimno pitanje da na njega se da odgovor i da se utvrdi koliko Hrvatska gubi iz fondova EU zbog korupcije, koliko se sporije, koliko se slabije, koliko se lošije razvijamo zbog toga. A što se tiče ovog prvog, da da nije bilo Ureda europskog javnog tužitelja, ovo bi ispala teška, teška sramota i blamaža. A ono čemu smo svjedočili od strane DORH-a kada su praktički skakali iz dana u dan sami u sebi u usta oko toga tko je pokrenuo postupak, tko je predmet držao u ladici itd., je bio i razlog zbog kojeg smo tražili da se pokrene postupak razrješenja glavne državne odvjetnice [[Upadica: Hvala.]] Konkretan slučaj [[Upadica: Hvala lijepa vrijeme, vrijeme.]] konkretno postupanje.
Gospođa Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Grbin, svako potencijalno nedjelo ili nedjelo ima svoje ime i prezime prije svega, a ne stranku. Međutim, u vašem ekspozeu nisam čula recimo ime gospodina Grčić, gospodina Grgića gradonačelnika Nove Gradiške, nisam čula gospodina, ime gospodina Jakovine itd., međutim isto tako nisam čula niti da ste istaknuli važnost mehanizma presumpcije nevinosti koji kaže da je svatko nevin dok mu sud ne odredi suprotno, a ne vi ili bilo tko drugi. Također naglasili ste da su citiram, problem fondovi. Fondovi su problem vama jer ste vi dok ste bili na vlasti konzumirali europske fondove svega 9% što je sramota. A ova vlada, ova je [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] dosada [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] ugovorila 125% [[Upadica: Vrijeme!]] europskih fondova. Hvala.
Izvolite odgovor.
300 kolegice, 300. Daj 5 karti, daj 5 karti pa da smo mirni. Poštovana kolegice vrlo jasno sam rekao, svatko, svatko tko je kršio zakon na bilo koji način se ogriješio na postupanje može biti predmet istraživanja ovog povjerenstva bez obzira na stranačku iskaznicu i stranačku pripadnost. Međutim, međutim hoćete li vi reći da lažem ili barem ne govorim istinu kada iznesem slijedeće tvrdnje. Protiv Gabrijele Žalac se vodi kazneni postupak bila je uhićena. Protiv Petrica se vodi kazneni postupak bio je uhićen. Protiv Horvata se vodi kazneni postupak bio je uhićen. Protiv Aladrovića se vodi kazneni postupak. Protiv Miloševića se vodi kazneni postupak. U ministarstvu [[Upadica: Hvala lijepa, hvala, hvala.]] ne stigne se.
Gospodin Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin vi ste pravnik i kolegica Benčić je pravnik i ja sam pravnik. Vi ste ovdje nastupili kao političar i meni je žao jer nešto što smo učili na Pravnom fakultetu bez obzira što ste političar trebali bi poštivati i dalje. Trebali bi poštivati bar Zakon o istražnom povjerenstvu koji ima svega 20-ak članaka kad ste već pripremali ovaj prijedlog. Ja razumijem da ste htjeli izbjeći zamku Članka 4. bez obzira što ste danas ovdje većinu vremena lamentirali o kolegici Žalac, o Petricu, a to ne može biti predmet ovog istražnog povjerenstva jel Članak 4. govori za sve ono što je pokrenut sudski postupak ne može biti predmet istražnog povjerenstva. Da biste to izbjegli upali ste u drugu zamku, a to je Članak 3. Koji vam vrlo jasno kaže ovih 11 pitanja koje ste ovdje naveli su toliko općenita i neodređena da isto tako ne mogu biti predmet ovog istražnog povjerenstva. Ali to vi dobro znate i sad u javnom nastupu zapravo to izbjegavate, govorite samo o ovoj temi [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa.]] istražnog povjerenstva.
Hvala gospodin Habijan. Izvolite odgovor.
Idemo redom. Prvo i osnovno, niti vi, niti kolegica Benčić, niti ja nismo danas ovdje pravnici. Mi smo zastupnici u Hrvatskom saboru koji su dobili povjerenje građanki i građana ove zemlje da zastupaju njihove interese. To je naš posao, za to u ovom trenutku primamo plaću. I to trebamo raditi. Naše pravno znanje može biti dodatni benefit isto kao što primjerice ekonomsko znanje kolegi Grčiću predstavlja benefit u boljem obnašanju njegove zadaće odnosno javne dužnosti. Mi danas ovdje prije svega raspravljamo o političkoj odgovornosti. Kaznenom odgovornošću se bave druga tijela. Ali nemojmo se zavaravati poštovani kolega, nemojmo se zavaravati. Bio je povod zašto smo shvatili da je ovo potrebno ispitati. Taj povod ima ime i prezime Gabrijela Žalac i Tomislav Petric. I samo jednu stvar. Je li ovo neodređeno, koliko je nadzora provedeno za malverzacije s fondovima EU u kojim institucijama [[Upadica: Hvala lijepo, vrijeme.]] te koji su rezultati istrage. Jel vam to neodređeno poštovani kolega pravnik?
Povreda, povreda Poslovnika, povreda Poslovnika gospodin Habijan.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i zakone. Jedan od zakona je ovaj Zakon o istražnom povjerenstvu o kojem danas raspravljamo na temelju kojeg tražite osnivanje ovog povjerenstva i vi sada govorite da ste vi ovdje saborski zastupnik, a niste pravnik. Ok, onda ga pročitajte jel ovime ako se ovo usvoji kršite upravo taj zakon i kršite propise, a prisegli ste ovom Hrvatskom saboru kao saborski zastupnik na kojeg se pozivate.
Oprostite, čujte ova priča sa pravnicima malo je prešla granice. Gospođa Selak Raspudić je filozofkinja, ja sam psiholog, šta možemo ići doma onda, mislim ako je o tome, šta ćemo, šta ćemo radit ovdje? Opomena. Idemo dalje. Gospođa Blažević.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja u vašem iznošenju govorili ste kako sustav EU fondova nije dobar. Ja moram napomenuti da je sustav ustrojila SDP-ova vlada i tu se slažemo sigurno i nažalost taj sustav u to vrijeme uopće nije funkcionirao, natječaja nije bilo, a i ono što je bilo našlo se i pod lupom javnosti, a i malo dalje, recimo u sektoru poljoprivrede to je spomenula i kolegica Benčić i Vukovac. Nemojte generalizirat i govorit o sustavu da nije dobar jer na taj način podcjenjujete sve one koji u tom sustavu vrijedno rade. Rekli smo već svaka radnja, pogotovo ona koruptivna ima svoje ime i prezime i to treba iznositi. Pa kad već nabrajate dajte malo budite korektni pa recite malo šire. Spomenuli smo već tu neke ljude, neka imena, recite kako je tvrtka najveći donator Zorana Milanovića isto tako dobila sredstva iz Projekta Slavonija. Teza kako je sramota osigurati velika sredstva za RH je u najmanju ruku uvredljiva [[Upadica: Hvala lijepa.]] Moj grad je u Domovinskom ratu pretrpio [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] štetu i u [[Upadica: Vrijeme.]] zadnjih 5 godina se promijenio.
Poštovana kolegice ovo zadnje što ste rekli je laž. Ono što čitavo vrijeme govorim, ne možete mi replicirati ponovo, već mi, već ste replicirati, okrenite, e okrenite. Dakle ja govorim ono što je činjenica. A to je da sredstva koja se iz proračuna EU alociraju pojedinim državama članicama ne ovise o tobožnjoj sposobnosti predsjednika vlade već prije svega o činjenicama stupnja razvijenosti pojedine države članice. I ne može razvijena članica dobiti po glavi stanovnika više od nerazvijene jer se time, time ne ispunjava svrha tih fondova. A kad ste spomenuli imena, ima još, ima Kuščević, ima Sanader [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] ima.
Povreda poslovnika gospođa Blažević.
Kolega Grbin je povrijedio čl. 238. zato jer je rekao da ja lažem. Lažem u tome zadnje sam rekla da je moj grad pretrpio velike štete, ovdje je bivši ministar regionalnog razvoja jako dobro zna i za intervencijski plan koji su trebali dobiti mali ratom razrušeni gradovi gdje grad Pakrac i grad Lipik nisu bili. Do vlade Andreja Plenkovića o mom gradu se nije vodilo brige, nismo uspjeli povući novce iz eu fondova, imali smo 16 pripremljenih projekata s građevinskim dozvolama [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala.]] i zato sada raste.
Bila je replika jer poslovnik koji ste vi sastavili velike stranke zajedno ne bavi se sa istinom ili sa laži i onda vam moram dati opomenu. Napravite novi poslovnik kao što sam predložio prije pa ćemo se onda razgovarati na drugi način, ali to je tako. A vrlo dobro zna g. Grbin da je to tako pa zato tako i kaže jel da. Gospodin Grčić izvolite. Zato što je pravnik.
Hvala g. potpredsjedniče. Neću reći laž, ali u najmanju ruku neistina, neistina, neistina. I sag gledajte činjenicu dakle mi smo sada u 3. mjesecu 2022.g., to vam je ko da smo u 3. mjesecu 2015. na početku financijske perspektive. U ovo vrijeme 2015. svi operativni programi su bili prihvaćeni od strane Europske komisije, a vi nemate niti jedan još niti se priča o tome [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala.]] da će biti prihvaćen. Prema tome [[Upadica Radin: Hvala g. Grčić, vrijeme, vrijeme.]] imamo ozbiljan problem, o tome ja govorim, znači ozbiljan problem.
Opomena g. Grčić. Pogledajte i vi g. Grbin koristili ste jednu sintagmu jel da, laž nije laž, ali možda nije istina zbog kojeg smo jednog zastupnika g. Hebranga svi zajedno maltretirali jedan cijeli mandat, zato bi vas ja molio da malo pazite oko tih stvari. I vi ste to rekli i g. Grčić da laž i ne reć istina da su to dvije različite stvari, to je rekao i g. Hebrang nekada, a sve novine su ga stavile na stup srama. Gospođa Glasovac, potpredsjednica replika.
Hvala lijepo. Kolega Grbin spominjemo dosta danas u današnjoj raspravi bivšu ministricu Žalac zbog koje je između ostalog i zbog takvih slučajeva iznimno bitno osnivati i ovako istražno povjerenstvo kako bi se takve stvari u buduće prevenirali. Međutim, nepravedno zapostavljamo ovu ministricu Tramišak pa mislim da je vrijeme da malo i s nje skinemo tu pozlatu iako vjerujem da će se o njoj još dosta čuti u nadolazećem razdoblju. Znači gospođa Tramišak prije nekoliko dana jednim potezom pera suludom administrativnom odlukom poništava natječaj za dodjelu sredstava iz fondova EU za poduzetnike s područja Petrinje i ne bi to bilo čudno ima još takvih natječaja koji su poništeni, međutim ovaj ne samo da je proveden nego su i donesene odluke o financiranju i bespovratnoj dodjeli sredstava. Sad vas ja pitam, što je pošlo po zlu? Jel nisu prošli oni sa šalabahtera koji su trebali proći [[Upadica Radin: Hvala, hvala.]] ili su prošli upravo ti pa su se [[Upadica Radin: Odgovor, izvolite.]] malo pobojali zbog epiloga nekih slučajeva pa se dogodila ovakva suluda odluka.
Gospođo Glasovac ne možemo. Izvolite g. Grbin odgovor.
Hvala poštovani g. predsjedavajući. Da, prošlo je gotovo pola godine od kada je taj natječaj bio raspisan odnosno od kad su se mogli ljudi prijaviti i onda se on poništava i onda se on poništava, od toga je prošlo više od tjedan dana danas, a mi ne znamo konkretne odgovore zašto se to dogodilo. Čujemo samo nekakve isprike, samo isprike i ništa više od isprika. A realnost je takva da su pojedinci koji su mislili da su uspjeli na tom natječaju već krenuli u realizaciju svojih poslovnih aktivnosti. Ljudi su zaposleni, oprema je nabavljena što će biti s time? Kakva se poruka šalje ljudima sa potresom oštećenih područja? Gospođa Tramišak će na to morati jasno odgovoriti zbog čega se dogodilo.
Hvala. Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Grbin na samom početku fino ste počeli da nećemo politizirati, da ćemo iznositi činjenice i da mi imamo problem sa korištenjem fondova EU, pa ako ćemo tako što se tiče fondova EU zahvaljujući njima imamo preko 20 milijardi kuna godišnje investicija, od 10,7 milijardi eura mi smo ugovorili preko 13,4 milijarde kuna. Moram jednu crticu eura, moram jednu crticu vezano za 2015.g., da li znate da je te godine bilo 1085 utvrđenih nepravilnosti i to kada smo imali oko 500 milijuna eura ugovorenih projekata. Vi ćete reći i svi ćemo mi reći da počinitelji nepravilnosti imaju svoje ime i prezime i da trebaju odgovarati pred tijelima. Ono što mi u RH kad su u pitanju europski fondovi sigurno imamo problem, imamo problem sa zastupnicima koji govore kao što ste vi maloprije da se radi o savršenoj krađi u većini dodijeljenih [[Upadica Radin: vrijeme hvala.]] i ugovorenih projekata. To može stopirati daljnju dodjelu sredstva RH.
Hvala, hvala. Izvolite odgovor.
Ajmo staviti na vagu, stvari o kojima ja govorim u saboru i stvari koje napravi ministrica ili ravnatelj SAFU-a u obavljanju dužnosti provođenja dodjela ili nadzora sredstava iz fondova EU. Čija greška ima veće i teže posljedice? Uz svo dužno poštovanje greška onoga čije djelovanje poteklo Europski ured javnog tužitelja da mu pokuca na vrata, to je činjenica. A što se tiče 2015. i danas, kolega Grčić vam je tu odgovorio. 2015. niti dvije godine u ovo vrijeme, niti dvije godine mi smo bili članica EU, operativni programi su bili doneseni i odobreni. Danas smo članica EU gotovo 9.g., a tih programa nema. U istoj smo fazi proračunskoj vezanoj uz proračun EU i trebali biti uspješniji, nismo.
Hvala lijepo, vrijeme. I g. Arsen Bauk, nakon kojeg će gospodin, samo malo, nakon kojeg će g. Grbin trčat na mjesto i doći će gđa. Benčić kako ne bi replicirao sam sebi. Gospodin Bauk, izvolite.
Ima dosta tih apsurdnih … [[Govornik se ne razumije]] Evo recimo ovako, kolege iz HDZ-a u svakoj replici naglašavaju kako je dok smo mi bili na vlasti taj sustav bio katastrofalan jel to mogu se i šta su napravili kad su došli na vlast, Jakšu Puljiza zamjenika od Branka Grčića postavili za posebnog savjetnika premijera, a Natašu Mikuš Žigman za ravnateljica SAFU-a postavili za državnu tajnicu u Ministarstvu regionalnog razvoja. Dosta logično, dakle neko ko je radio katastrofalno vi ste ga za kaznu postavili da to sad radi vama, jesam dobro shvatio? Znači nije bilo od 250.000 članova HDZ-a nikoga ko bi to radio bolje od ovih koje smo mi postavili zato ih niste ni postavili. Ove koje ste vi naše, koji su bili u našoj vladi postavili barem vas nisu osramotili kao što su vas osramotili ovi vaši koje ste vi postavili i to je sve što bih rekao o ovoj temi. Zahvaljujem.
Ako je to bilo, ako je to bilo … [[Govornik se ne razumije]] , pa jedino nije bilo ni pitanja. Izvolite, gotovi ste sa vašim dijelom, sa vašim dijelom replika. Gđa. Benčić dođite, samo trenutak, samo trenutak. To su ipak dvije stranke, pa moramo to ovaj dezinficirat jednu od druge. Izvolite, izvolite. Gospodin Grbin, replika.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Benčić, pitanje očito moramo kao pravnik pravniku jer se to od nas u ovom trenutku traži. Moje pitanje vama je da li je prijedlog odnosno ono što bi istražno povjerenstvo trebalo ispitati koji glasi, u kojem opsegu je predsjednik vlade Andrej Plenković znao za kriminalne radnje svojih stranačkih kolega, te koja je njegova odgovornost, barem prema onome što smo učili na faksu određeno ili barem odredivo pitanje? Hvala.
Odgovor.
Dakle, to je određeno pitanje. Nema potrebe da ga svrstavamo u odredivo, ali jasno je da će zastupnici HDZ-a pred javnošću morati tvrditi da se ponovno radi o istrazi koja bi bila preširoka, jednom vam je bila preuska, znači ili vam je preširoko ili vam je preusko, tijesno ili, ili vam ono spada, spadaju hlače sa, sa trbuha uvijek, nikad vam ne paše, a ne paše vam jer vam ne paše sukus. Vama parlamentarna istraga ne odgovara ne zbog nas, fućka se vama za vas. Vama ona ne odgovara iz jednostavnog razloga što je ona javna, što premijer mora pred javnošću odgovarati na ta pitanja, što građani to mogu pratiti u realnom vremenu, što bi tamo došli svjedočiti i govoriti, kome ću ja odgovarat ću ja birat g. Bačiću, a vi si, a vi si birajte među svojima, okej.
Ne, ne, ne, ne, ne, molim vas, molim, molim vas, molim vas, izvolite. Ne, čujte, bolje da idemo dalje, gđa. Peović.
Dobro i preusko i preširoko ćemo sad preskočit. Ono što mene zanima, znači vezano uz strukturalnu uvjetovanost tih EU fondova i uopće mogućnost dosezanja konvergencije. Znači obično se naše domaće tvrtke jel optužuje kao koruptivne i jesu često, ali ovdje imamo znači natječaj za velike infrastrukturne željezničke projekte na dionici Križevci-Koprivnica-državna granica, posao izvođenja dobila je turska tvrtka Cengriz koja je inače se spominje i u slučaju Pandora Papersa i izvlačenja profita putem offshore kompanija, izbjegavanja plaćanja poreza. Na dionici Hrvatski Leskovac-Karlovac posao je dobio Strabag koji je bio kažnjen u Austriji sa 45 milijuna eura zbog udruživanja u kartel i namještanja hrpe namještaja itd.. Znači gledajući strane kompanije i naše kompanije one strane su u privilegiranoj poziciji i općenito znači s obzirom da ćemo se sve više svodit na EU fondove koji ne pridonose našoj konvergenciji na koji način to komentirat.
Hvala, hvala, vrijeme. Odgovor.
Pa evo konkretno reći ću upravo za građevinski sektor da je građevinski sektor u zadnjih 8 do 10.g. sustavno uništavan u Hrvatskoj. Tu možemo i ja sam već govorila o slučaju Hidroelektre niskogradnje, ogromne tvrtke koja je uništana, a upravo između ostalog na načine da se pogodovalo drugim tvrtkama ili što je još važnije da su se favorizirale one tvrtke koje su zbog nekim međunarodnih igrača imale određenu prednost. Tu je prvo Strabag koji je imao strategiju postati glavni regionalni igrač i postao je glavni regionalni igrač, a u Hrvatskoj im je to omogućila vladavina HDZ-a, a o njihovom sudjelovanju u aferama koje su kasnije plaćali dužnosnici HDZ-a za njih znamo, od tunela, cesta, nadalje.
Gđa. Perić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, kao što znate iz EU fondova je od 2014. do 2020. do sada ugovoreno preko 8 odnosno preko 8 milijardi eura. Kada pogledamo da je ukupno isplaćeno preko 7 i 200 onda i kad pogledamo da je u samoj strukturi praćenja i kontrole ARPA kao agencija od 2014. do 2020. radila kontrole i evo zadnja je sada u 6 mjesecu 2021. na uzorku na OPKK-u od oko 9 milijardi kuna pronašla je pogreške od svega 0,065% ili 112.500 kuna. Dakle, kada pogledamo omjere koji se gledaju taj stupanj pogreške je daleko manji od onog koji tolerira Europski revizorski sud.
Izvolite odgovor.
Evo gđo. Perić, ja ću vam odgovoriti ovako, prvo da ispravim neke stvari. Do sada je ukupno isplaćeno 44% alokacije, 44% alokacije i to prema izvještaju između ostalog državne revizije, ali i izvješćima koje imate, službena izvješća. Nešto manje od toga, nešto manje od toga, neki dan smo to slušali ovdje, sad je možda nešto veći postotak jer je, imali ste još jednu financijsku godinu. Druga stvar je koliko je troškova odobreno, finalno odobreno jel, a, ali reći ću i podcrtat ću još jednu stvar. Dakle, EPO je pokrenuo velik, dakle ured europskog tužitelja, velik broj slučajeva vezanih upravo uz europska sredstva, istraga, dakle pokrenuo je istrage [[Upadica: Hvala lijepa]] Jedna od tih je završila time da vam je ravnatelj SAFU-a uhićen [[Upadica: Hvala, hvala, hvala, hvala, gđa. Perić]] pa kako možemo statistikama se boriti protiv činjenica da vam je ravnatelj SAFU-a … [[Govornik se ne razumije]]
Gđa. Benčić, gđa. Benčić, nemojte, nemojte, nemojte. Gđa. Perić, izvolite.
238. povreda Poslovnika, dakle [[Upadica: Povreda Poslovnika]] sada moramo razgovarati o aktualnim podacima, a to je da je do sada ukupno isplaćeno do 10. ožujka 2022. 7,27 milijardi eura ili 67,76 dodijeljenih sredstava, a o tome da li je netko radio nezakonito ima ime i prezime, pa će za to odgovarati.
Ne možete, ne, gđa. Benčić ne možete odgovoriti jer sad gđa. Perić će dobiti opomenu jer to je bila replika, a sad možete odgovoriti ako ćete i vi opomenu, mislim tu je, mislim tu je jasan Poslovnik, mislim mene sram malo se tako i ponašati, ali međutim šta mogu kad sjedim ovdje i kad moram to reći. Gđa. Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, govorili ste o esencijalnoj zapravo povezanosti sa europskim sredstvima umjesto supsidijarnoj. Sada se nalazimo u situaciji gdje postoji izvjesna bojaznost da će hrvatski poljoprivrednici u idućem razdoblju ostati bez 30 milijuna eura ili oko 230 milijuna kuna od ukupno 300 milijuna eura koliko iznosi zapravo ukupna europska omotnica. Ukoliko do te korekcije stvarno i dođe troškove će snositi očito Ministarstvo financija odnosno znači porezni obveznici će platiti sav taj nerad odnosno nepravilne isplate. Niz obiteljski povezanih pojedinaca sa utjecajnim obiteljima lokalnih HDZ-ovaca je ostvarilo potporu mladim poljoprivrednicima uzimajući zapravo budućnost onim mladim obiteljima za koje nije bilo dostatno sredstava. Mislite li da će eventualno osnivanje ovog istražnog povjerenstva spriječiti ili odvratiti potencijalne buduće počinitelje od nezakonitih radnji i koruptivnih ponašanja odnosno koja će biti poruka vladajućih ukoliko ne podrže osnivanje povjerenstva? Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Dakle poruka je jasna, ako se ne podrži ovo povjerenstvo ono što HDZ poručuje je da ne želi da se sazna koje su malverzacije bile i da ne želi parlamentarnu kontrolu dakle profuturo oko trošenja sredstava iz EU fondova. Već u uvodnom dijelu sam naglasila da je zapravo najveći, zapravo najveći dio sumnjivo potrošenih sredstava upravo u poljoprivredi, dakle razgovarala sam sa velikim brojem hrvatskih malih OPG-ovaca, onih koji nikad nisu dobili državnu zemlju, oni koji imaju mali broj hektara, ali na tim hektrima proizvode i to visoko konkurentne proizvode koji ne mogu dobiti poticaj i nikad nisu dobili poticaj, koji nikako da upadnu u tu shemu, koji istovremeno vide svoje susjede koji na državnoj zemlji ubiru poticaje, a nisu proizveli ništa ili da ne govorim o tome da uzimaju zemlju drugim ljudima ne samo državi.
Hvala, vrijeme. Sad je gđa. Selak Raspudić.
Preteći izvješća o korištenju europskih fondova koja su stizala na dnevni red HS u različitim vremenskim razdobljima možemo prepoznati jedan problem. Jednom se navodi preveliko oslanjanje na vanjsku pomoć odnosno konzultante uz minimalno razvijanje internih kapaciteta, pa se navodi da primjerice konzultanti odmah u početku projekta zaprime 60% iznosa ako nisu imali troškove, onda ne zna se cijena pojedinih njihovih aktivnosti itd., pa onda kasnije kada gledamo nepravilnosti recimo otkrijemo da u 3 projekta u 2 projekta se angažira isti konzultant itd., znači očito postoji cijeli jedan konzultantski biznis koji parazitira na tome da pomaže ili mu se dodjeljuju različiti projekti koji su povezani uz povlačenje sredstava iz EU. Kao netko tko je bio i sam dio jedne konzultantske firme koja je upravo privlačila sredstva EU možete li reći na koji način sve konzultanti mogu zlouporabiti nepoznavanje načina kako privući sredstava iz EU različitih tvrtki i pojedinaca koji trebaju njihovu pomoć?
Odgovor.
Dakle prvo treba reći da je potpuno neshvatljiva bila politika svih ovih godina i to politika dakle ministarstava koji su redovito u natječajima za tzv. tehničku pomoć, to je dakle na razini pomoći na razini državnih tijela i tijela zaduženih za provedbu, umjesto hrvatskog konzultantskog sektora jačala vanjski, strani konzultantski sektor i to na način takav da su propisivali uvjete natječaja da tvrtke moraju imati 10 do 15.g. iskustva u provedbi EU fondova, što naravno hrvatske tvrtke nemaju, pa je tako velik dio sredstava koji su dolazili iz EU otišao natrag u EU. Da se razumijemo da prvo to podcrtamo. Drugo, ono što je zapravo problematično je da je kompliciranje procedura pogodovalo tome da ljudi koji se prijavljuju primjerice za natječaje za ruralni razvoj moraju tražiti konzultantske usluge zato što je procedura im iskomplicirana na način da ne mogu to sami napisat, a trebalo bi napraviti na način da to svako može sam pripremit i tu je zapravo najveće uzimanje love od strane konzultanata.
Gospodin Raspudić.
Kao što je zakon minimum morala tako su pravilnici, procedure, poslovnik minimum pristojnosti i u pravu su kolege iz HDZ formalno ništa nije obvezivalo tu predstavnika ministarstva da bude nazočan, ali ga je obvezivao moral i pristojnost koji u ovakvoj situaciji očito ne nedostaje i nemojte nam otkrivati toplu vodu. Ne znamo više što očekivati dalje od ministara. Neki su zadnjih u nekoliko samo tjedana završili izravno u zatvoru poput Horvata. Nekima je skinut imunitet kao Aladroviću. Za neke se javno govori da su super ljudi za koje ne trebaju vrijediti zakoni RH kao što Pupovac govori za Miloševića. Neki spominju medijima azil u Bruxellesu kao ministrica Tramišak. Možda je već u Bruxellu. Možda se predomislila pa zatražila azil. To je neki šlag na kraju, ali ne znam što još možemo očekivati sutra ili za tjedan od nekog drugog. Čini se da je bara postala premala, da su krokodili sve nervozniji i da je počela borba oko ostataka [[Upadica: Vrijeme.]] plijena koji su im još na raspolaganju.
Odgovor.
Činjenica je da je ovaj zadnji slučaj sa ministricom koja izlazi u javnost sa tvrdnjom da joj se prijetilo jer nije dodijelila natječaj jednoj firmi nego je dodijelila FINI prije nego je to iskomunicirala sa svojim kolegama iz vlade, sa svojim predsjednikom vlade, pa i predsjednikom stranke pokazuje da je ono što mi tvrdimo cijelo vrijeme ova vlada propala, da ministri nemaju osnovno povjerenje u svog premijera te da je evidentno da ono oko čega je donekle postojala sloga, a to unutar HDZ, a to je kome će se kada dodijeliti sredstva širenjem klijentelističke mreže došlo do usitnjavanja interesa pa sada ti interesi se bore jedni protiv drugih na način da će biti da citiram ministricu „krvi do koljena“ ako se ne dodijeli onima kojima se dodjeljivalo [[Upadica: Hvala.]] do sada, nego nekim novima koji su vjerojatno isto tako [[Upadica: Hvala, hvala lijepa, vrijeme.]] povezani s njima.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić vama je jasno da ćemo mi ovaj prijedlog odbiti iz formalnih razloga jer nije u skladu sa zakonom. To je prva stvar. A i sadržajnih jer mi mislimo da je sustav i kontrola naplate, provedbe korištenja sredstava EU dobar. A da to da je dobar, nije važno što vi mislite čak je manje važno što i mi mislimo, bitno je što misli onaj tko nam te novce daje i koji te novce prati, a to prati europski javni tužitelj. Ako ste pratili ovih dana europski javni tužitelj izašao je s podacima o nepravilnostima i otvorenim istragama i štetama po europski proračun koje su počinile pojedine države članice EU. Među 15 država koje su osnovale na svom području Ured europskog tužitelja je i Hrvatska. Od njih 22 koje su osnovale, Hrvatska, samo je njih 14, samo 6 boljih od Hrvatske, a 14 lošijih [[Upadica: Hvala lijepa, hvala.]] Šteta je u Hrvatskoj 30 milijuna eura, primjerice u Italiji [[Upadica: Hvala.]] milijardu i 700 milijuna eura. Prema tome, oni koji to kontroliraju najbolje znaju i stoga vam nećemo doista ovaj prijedlog podržati.
Gospodin Bačić hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se. Mislim fenomenalno je kako manipulirate podacima pa onda kažete kako Italija ima više štete, pa mislim naravno da ima jer ima ona i proporcionalno toliko više sredstava. Ali da ne idemo u to, recite mi od tih 15 država u koliko država su ravnatelji agencija ili tijela zaduženih za provedbu bili uhićeni zbog malverzacija s fondovima, u koliko? Evo, u koliko država? Ja nisam čula ni za jednu, prosvijetlite me možda u nekoj još je, ali ja nisam čula ni za jednu. Dakle, mi govorimo ovdje, mi govorimo ovdje ne o tome da službenici SAFU-a ili drugih posredničkih tijela razine 2 ne rade dobar posao, mi govorimo o tome da na njih, da kod njih postoji politički pritisak na njih da ponekad zažmire ili da puste nešto što se nije smjelo pustiti [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] što je slučaj Petric pokazao. To mi tvrdimo.
Nemate više, nemate više replika gospođa Benčić. I sada ja mislim da nema odbora jel da, nema odbora, pa nema ni izvjestitelja, pa onda otvaram raspravu. Najprije po klubovima, gospođa Marija Selak Raspudić, MOST, izvolite.
Da se odmah nadovežem na ovo što je aktualno. Dakle, šteta nije jedino pitanje koje treba razmatrati kada govorimo o korištenju sredstava i povlačenju sredstava iz EU fondova. Tu je i pitanje koristi jer mi možda možemo u pitanju štete padati pa biti sada među onima koji su imali manje korekcija nego ranije, međutim pitanje je i tko je te poslove dobivao. Dakle, jesu li se uopće svi oni koji su mogli i htjeli prijavljivali na te natječaje i imali priliku ravnopravno u njima sudjelovati. Korekcije su samo ono što je otkriveno, a cijeli sustav koji tome prethodi koji je nekoga pripustio u povlašteni prostor dobivanja sredstava iz EU fondova gdje su neki kriteriji koji postoje i oni koji nisu javno izjašnjeni, ali ljudi dobro znaju da nema niti smisla da se prijavljuje te poslove neću dobiti je sasvim drugo pitanje u RH, možda još i bitnije. To je pitanje ne štete koju su neki evidentno počinili time što su bili dio malverzacija unutar povlačenja sredstava pa su zbog toga dobili sredstva odnosno morali vratiti sredstva, nego je pitanje koristi. U Hrvatskoj prije svega treba postavljati pitanje koristi. Tko je od toga imao koristi jer u kakvom se mi trenutno trenutku u društveno političkim okolnostima nalazimo. Pa mi, Don Vito Corleone bi se ovoga nama ponosio. Mi govorimo o vladi u kojoj s jedne strane imamo Anu Mandac koja govori o tome da će je jedan ministar zadaviti, s druge strane imamo drugu ministricu koja govori o tome da joj se prijeti. Pa je li to mafijaška organizacija ili je to vlada jedne uređene države? To nije nimalo bezazleno. Sve je više onoga što isplivava na površinu što daje ozbiljnu sumnju u to da su ljudi pod različitim pritiscima da uopće nisu u stanju djelovati autonomno i imalo slobodno. Štoviše, da se osjećaju i životno ugroženi kada postupaju na određeni način u obnašanju svog javnog posla. I to je ono o čemu mi danas govorimo i kada govorimo o povlačenju sredstava i korištenju eu fondova pa i o potencijalnoj kontroli. I mi to pitanje ne možemo danas izbjeći jer jedino što smo saznali iz ovog slučaja je da je ili premijer na čelu korupcijske hobotnice pa nema smisla da mu se govori o prijetnjama koje njegova ministrica dobiva ili ta ista hobotnica i njime upravlja tkogod bio na njezinom čelu? Nijedno ni drugo za Hrvatsku ne bi trebalo biti prihvatljivo. Ali onaj dublji problem koji nas sve treba opteretiti jest zašto ova rasprava ne dopire do hrvatskih građana. Pred sobom imamo vladu u kojoj se evo jedan ministar „optužuje“ za davljenje, jedna ministrica govori o prijetnjama, jedan ministar je pod istragom, potpredsjednik vlade navodi se da će uskoro biti i dalje da ne spominjem, a građani RH ostaju apatično na mjestu. Pa i ova rasprava se na kraju evo u ovom početnom tonu ipak dominantno svela na prepucavanje između HDZ-a i SDP-a oko toga tko je više kriv za neiskorištavanje ili malverzaciju unutar korištenja sredstava iz EU i onda se čudimo što su građani apatični. Bojim se da trenutno u Hrvatskoj imamo samo dvije skupine ljudi, jedna je ona koja je naučila plivati u ovakvim društvenopolitičkim okolnostima i koja je sama ušla u različite strukture i načine operiranja na mafijaški način kao što je HDZ pokazao pa se nekako prikopčalo u sva ta sredstva i pognute glave prati zadane obrasce i nema ni volje da se nešto promijeni jer je postala dio svih tih procesa. A druga je ona Hrvatska koja je potpuno odustala od svega, koja živi svoj život koliko može autonomno ili je otišla i ne želi se uopće uključiti u političke procese. I zbog toga ostajemo danas pred temeljnim pitanjem i to je pitanje iskreno s kojim ću ja otići danas kući nakon ove rasprave, a to je koliko i ova naša akcija, ali i svo prozivanje u medijima ima uopće smisla? Što smo mi i svatko od nas učinili, a da je nedovoljno ili trebamo napraviti bolje da dokažemo ono što je očito i što bi svakome trebalo biti očito, ali se stvari ne miču s mjesta, a to je da vladi u kojoj se prijeti u vladi u kojoj ministri odlaze iz dana u dan, u vladi u kojoj se spominje pritisak i davljenje nema smisla da više razgovaramo o njezinom ostanku. Uz takve nepobitne činjenice vidjeti da građani nisu na nogama treba nas sve zajedno zabrinuti. Ali to nije zato što vi radite dobar posao nego zato što postoji samo onaj dio građana koji je potpuno odustao zbog vas ili je onaj dio građana koji je pristao uz vas. Na nama je da se potrudimo da bude sve više onih koji će se vratiti nazad, ne od vas, te će se možda teže promijeniti, ali da se aktiviraju oni koji do sada nisu htjeli uopće sudjelovati u ikakvim procesima koji se tiču političkog odlučivanja u RH i to je naš temeljni zadatak. Da se vratim na meritum ove rasprave. postoji puno pitanja koje nikada nismo odgovorili, a tiču se EU i različitih projekata vezanih u nju. Je li operativni program Promet 2007.-2013. ikad zatvoren? Ako nije zašto nije? Koliko smo zbog nespremnosti projekta grešaka u nabavi korekcijom općenito izgubili? Ima li itko odgovoran za ovaj gubitak? Mi smo imali procjenu od 50 milijuna kuna. Koliko je postupaka pokrenuo DORH na temelju nepravilnosti koje su proizašle iz postupaka javnih nabava u kojim su javni naručitelji izgubili milijune kuna poreznih obveznika? Recimo, projekt Zračne luke Dubrovnik i drugi slični projekti. Reći korekcije u projektima znači događaju se kada su utvrđene nepravilnosti, a nepravilnosti, što su nepravilnosti? To je jedan eufemizam za nezakonitosti u postupanju. Znači tek kad imamo neku nezakonitost u postupanju, nezakonitost to je temelj za nepravilnost, a kada imamo nepravilnost tada dobije korisnik korekciju i to treba raščistiti jednom zauvijek. Jer kad mi kažemo nepravilnost i korekcija ispada da netko nije napravio domaću zadaću kako spada, a to nije točno. U pitanju je nezakonito postupanje i to treba jasno reći. Kada govorimo o donošenju operativnih programa za 2021.-2027.g. gdje ih hrvatska javnost može vidjeti, gdje su dostupni? Čujem od ministrice da su poslani u Bruxelles, čujemo i da komentari nisu dobri na njih, ali ono što nas zabrinjava je da nismo imali javni uvid, ne znamo čak pa ni mi koji smo zastupnici u kojem smjeru će se ulagati novci u novom razdoblju. EU fondovi su izrazito važan instrument ulaganja i javnih i privatnih jer 80% javnih investicija financira se iz eu fondova. Izrazito je važno da se razvojni dokumenti ne šalju u Bruxelles bez ikakve rasprave jer onda na njih razni lobisti mogu imati utjecaja. Ministrica u svom istupu također kaže da je prenijela e-fondovi u sigurne ruke države. Sigurne ruke države u RH? Što to znači? Je li ona time ukazuje na nepravilnosti jer kaže da postoje ključni uvjeti koji moraju biti zadovoljni kada se upravlja eu fondovima, a jedan od njih je osiguranje revizijskog traga. Znači li da se taj trag nalazi u sustavu e-fondovi? Je li taj sustav siguran? 2022.g. je godina u kojoj mi imamo ovu raspravu, a nemamo operativne programe za period od 2021.-2027. i čitamo o tome da je poslano u Bruxelles i da će bit sredinom 2022.g. Javnost opća i stručna ni kao zastupnici nismo upoznati sa sadržajem a ono što je indikativno i možda najgore od svega je što ministrica iznosi u javnost određene stvari koje se mogu dovesti u sumnju da je u pitanju kompromitiranost revizijskog traga koji se nalazi u EU fondovima i kako to onda premijer nije upućen u sustav kojim se upravljaju milijarde kuna. Kada govorimo o tome da li se dobro i dovoljno dobro prati način trošenja sredstava iz europskih fondova odgovor je sigurno negativan jer nekoliko istanci obavlja taj posao, a svaka od njih parcijalno pri čemu nitko nema odgovornost za to kada istanca nakon njega mora vršiti ispravke njegovog nedovoljnog nadzora i zato nam ovo povjerenstvo je potrebno i mi ćemo podržati svaku inicijativu na tom tragu.
Hvala lijepa, hvala, hvala. Gđa. Radolović iz SDP-a, ispred SDP-a. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, sada je ispred, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, jako mi je drago kad vi vodite sjednicu.
… [[Govornik se ne razumije]] jer smo iz Pule.
Iz Pule, a u srcu uvijek Istra. Zašto smo mi kao opozicija pokrenuli uopće pokretanje ovog istražnog povjerenstva? Prvo jasno je kao dan da postoje ozbiljni problemi s upravljanjem fondovima EU na što je upozorio i OLAF. Međutim OLAF dugo upozorava, nažalost nije nadležan za kazneni progon i može jedino proslijediti nadležnim institucijama i upozoriti ih i dostavit im dokumentaciju vezano za nezakonito postupanje. Ono što je OLAF u svom godišnjem izvještaju za 2020. naveo da postoje problemi i manipulacije s javnim nabavama prilikom korištenja europskih sredstava, primjerice u slučaju izgradnje vinarije, pa je čak i preporučio Europskoj komisiji da se spornih 1,3 milijuna eura vrati, a o svemu je obavijestio i DORH. Međutim, tu mi uvijek dolazimo do problema, OLAF obavijesti, nije nadležan za kazneni progon, a onda imate DORH i USKOK koji predmete ne pokreću. Vidjeli smo da se to dogodilo i sa aferom softver i sa slučajem bivše ministrice Gabrijele Žalac. Sva sreća pa se u međuvremenu svega toga otvorio Ured europskog javnog tužitelja koji je pokrenuo cijeli postupak istrage na koju možemo slobodno reći su naše hrvatske institucije zatvorile oči. No da se podsjetimo svega i zapravo zašto je jako bitno i očekujem od vladajućih da podrže ovo istražno povjerenstvo, uostalom vidjeli ste i sami da bi povjerenstvo trebalo biti sastavljeno i iz redova oporbenih zastupnika i iz redova vladajuće većine odnosno vas kao vladajućih zastupnika, pa vjerujem da se ničega ne bojite i da ćete isto i podržati. No da se mi malo podsjetimo na sve afere koje su nastale u sustavu korištenja implementacije i kontrole EU fondova. Afera br. 1, softver. Svima su nam još ovoga u bliskom sjećanju uhićenje ministrice Žalac, njenih suradnika, bivšeg ravnatelja SAFU-a g. Petrica i toga kako zapravo su za posao vrijedan 2,9 milijuna kuna platili 13 milijuna kuna i kako su posao dali tvrtki sa jednim zaposlenim. Vidjeli smo da su i novci s bankovnih računa navedenih poduzetnika isparili već slijedeći dan kroz isplatu za državne dobiti nakon plaćanja poreza. To je slučaj br. 1. Slučaj br. 2 o kojima sam govorila kroz repliku i mislim da je to jako bitno za naglasiti upravo zbog situacije u kojoj se nalaze petrinjski poduzetnici je poništenje natječaja od prije nekoliko dana gdje zapravo možemo reći da ministrica Tramišak nastavlja po dobro uhodanim stazama svoje bivše ministrice Gabrijele Žalac, donedavne članice predsjedništva HDZ-a. Ministrica Tramišak poništila je nakon 5 mjeseci natječaj za petrinjske poduzetnike vrijedan 16 milijuna kuna. Na isti su pristigle 124 prijave, od čega je 16 poduzetnika petrinjskih dobilo sredstva, međutim bizarnosti nema kraja. Bizarno je to da prvo kad su je mediji pitali zbog čega je poništila natječaj rekla je da jednostavno ona smatra da poduzetnici u Petrinji neće imat dovoljno vremena da iskoriste sva ta sredstva. To je bilo službeno obrazloženje koje je stajalo i na web stranici ministarstva i koje je dostavila ministrica medijima, međutim mediji tu ne odustaju i dalje pišu ministarstvu. Stiže ministarstvo objašnjenje drugo, priča se potpuno mijenja, ministrica Tramišak kaže da eto je greškom njihove uprave za potpomognuta područja kojom gledajte ovoga slučajnosti upravlja gđa. Katica Mišković, su osumnjičena u aferi Horvat da je dodjeljivala nenamjenska sredstva poduzetnicima, kaže ministrica Tramišak njena je greška i greška te uprave što opet su raspisali natječaj po modelu najbrži prst i kada je natječaj bio objavljen u roku dvije minute su se sredstva da tako kažemo već alocirala i ona je odlučila nakon 5 mjeseci da to shvati da doživi prosvjetljenje i optužila je za sve svoju upravu. To je surova realnost današnjice u hrvatskom sustavu upravljanja EU fondova, ministrica nema pojma što joj se dešava, ne prijavljuje prijetnje koje dobiva svom šefu predsjedniku vlade g. Andreju Plenkoviću i ono što je vrlo interesantno što se tiče tih navedenih prijetnji, što se tiče nove afere možemo reći Omega softver gdje ministrica kaže da ona nije mogla gledati to šta se dešava te sve nepravilnosti i da je jednostavno posao dodijelila FINA-i. To je isto vrlo vrlo interesantno. Ako malo pažljivije pogledate cijelu situaciju vidite da je ministrica Tramišak direktnom pogodbom dodijelila FINA-i posao koji je prije obavljala Omega softver, a to je zapravo upravljanje stranicom i sustavom e-fondovi. Ono što je također vrlo interesantno da u upravi FINA-e sjedi njena kolegica s fakulteta, al nije tu priči kraj jer nikad nije kraj u HDZ-u. Zanimljivo je to da je onda FINA taj posao dodijelila tvrtki GAUS s kojom su g. Anušić župan Anušić i ministrica Tramišak poslovali još tada u općini Antunovac, dakle mi zaista gledamo ovdje jedan mogla bih reći politički triler. Ja vas pozivam da se ne bojite istine, da reagirate na vrijeme, da se operete od svega ovoga, ali nije niti tu kraj. Ja zaista moram i dalje spomenuti još neke od afera kao što je čerupanje Projekta Slavonija, Baranja, Srijem za kojeg je premijer Andrej Plenković još 2016.g. predstavio ga, pazite, kao program za sprječavanja iseljavanja iz tog dijela zemlje. On je mislio pri tom na 5 slabije razvijenih slavonskih županija za koje je 18 milijardi kuna iz Europe bilo namijenjeno, međutim iz Slavonije se u to vrijeme ipak odselilo 45.000 stanovnika, cijela Požega i Virovitica zajedno, međutim naravno to nije pokolebalo cijeli projekt Slavonije. Danas se već ovdje govorilo, a ja ću samo ponoviti da je za projekt Slavonije jedino što je bilo bitno da ste u HDZ-u i jedino što je bilo bitno je da pri tom imate možda vinograd, farmu, vinariju gdje ćete dobit svi u prosjeku po nekakvih 100.000 kuna, a ako ste utjecajni HDZ-ovac onda ćete dobiti i 7 milijuna kuna kao što je to bilo s utjecajnim HDZ-ovcem i tadašnjim saborskim zastupnikom Franjom Lucićem koji je taj novac dobio za rekonstrukciju turističkog objekta. Međutim nije priči niti tu kraj, dobivao se novac i za šeficu poduzetničkog centra. Tako smo imali situaciju direktorice poduzetničkog centra u Pleternici gđe. Šarić koja je dobila 100-tinjak tisuća kuna i svi oni imaju dvije zajedničke crte, svi su u HDZ-u i svi imaju vinograd, farmu, vinariju, sve isto, recept isti, obrazac ponašanja isti, ali znate što je najveći problem, problem su vam ljudi ogorčeni koji rade u svim tim agencijama, ministarstvima. U SAFU vam je prosječna plaća djelatnika sa VSS koji vodi višemilijunske zahtjevne infrastrukturne projekte, recimo projekt aglomeracija u vodama isto tako vode vam ljudi sa plaćom 6-6,5 tisuća kuna neto plaće i kako misle da će onda ti ljudi objektivno, marljivo, savjesno obavljati svoj posao kada vide da moraju lupati da tako kažem po običnim korisnicima bespovratnih sredstava, doslovce im lupaju financijske korekcije za nabavu klamerice, kopirnog papira, a onda njihovim šefovima EU fondovi služe kao vlastiti bankomat i jasno je zašto mi ovo sve pokrećemo. Želimo ovoga vidjeti postoji li politički pritisak na neovisne institucije vezano uz povlačenje sredstava iz fondova EU, da li postoje posebni pritisci na službenika SAFU-a i ostalih kontrolnih i posredničkih tijela u cijelom sustavu, a mene zaista posebno interesira da li postoji i pritisak na ljude koji rade u Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, oni bi trebali biti potpuno neovisno, a zaista smo vidjeli na svakodnevnoj bazi da je njihova praksa u najmanju ruku čudna. I u aferi softver smo vidjeli kada su po mišljenju brojnih stručnjaka iz javne nabave odbili žalbu iako je po mišljenju struke bila potpuno osnovana i u nekim drugim situacijama su naravno takve žalbe uvažavali. Međutim, mi želimo znati u kojem je opsegu i predsjednik vlade odgovaran za ovo što se dešava, primjenjuju li se postojeća pravila i procedure fondova na sve korisnike ili ipak postoje privilegirani, koje je mjere potrebno uvesti za uvođenje jačeg neovisnog nadzora i zapravo koje su prepreke za odabir neovisnog i stručnog kadra na vodećim odgovornim funkcijama u institucijama nadležnim za provedbu EU fondova?
Hvala lijepa. Zaustavili smo se na preprekama. Gđa. Glasovac prva replika, pardon, ostanite ovdje ako želite odgovorit na, na…
Ne, ne, ja imam…
Povreda Poslovnika?
Da, ja imam povredu…
A ne, ne, ima dve povrede Poslovnika, ne, ne, ne, morate otić, morate otići.
Da.
Dvije povrede Poslovnika…
Da.
…od gđe. Radolović.
Da, da, Radolović.
A jel da, izvolite.
Dakle ja smatram da je kolegica Radolović povrijedila čl. 238. i na neki način obezvrijedila nas saborske zastupnike koji malo više pratimo Projekt Slavonija rekavši da su sredstva od EU fondova dodjeljivana OPG-ovima, vinogradima, farmama, zemljištima itd., međutim to nije točno zato što imamo puno slučajeva gdje je gradonačelnik HDZ-ovac, njegov prijatelj poduzetnik HDZ-ovac, pa taj gradonačelnik sjedi u skupštini komunalnog poduzeća, pa dodjeljuje poslove tom prijatelju poduzetniku HDZ-ovcu većinom za kanalizaciju [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa]] i za pročišćavanje vode, a usput … [[Govornik se ne razumije]] su bile farme, OPG-ovi i to sve skupa.
Gđa. Glasovac, vrijeme, barem, barem vi se držite vremena molim vas, imate opomenu naravno jer je bila replika. Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, povreda Poslovnika?
Ali ja sam gospođici … [[Govornik se ne razumije]]
A oprostite, Šašlin imate pravo, Šašlin imate pravo, prvo, prvo, a šta hoćete mislim?
Okej u redu, u redu je.
A obadva ćete doći na, na… [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani g. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238. jer gospođa je doista uvrijedila sve poštene i marljive i čestite ljude u Slavoniji koji se muče i bore da opstanu tamo i upravo kroz Projekt Slavonija su konačno vidjeli nekakvo svjetlo na kraju tunela, a sada iz ovog vašeg izlaganja možemo zaključiti da svi koji su prošli na projektima tamo i dobili sredstva da su oni to dobili nepošteno, da oni to nisu zaslužili, pogotovo ako su članovi HDZ-a. Pa da li vi znate koliko [[Upadica: Evo dao sam vam, hvala lijepa, hvala]] u Slavoniji ima stotina tisuća članova HDZ-a i ako 2% njih dobije oni su znači nepošteni?
Dao sam vam nekoliko sekundi više, hvala, hvala, dao sam vam nekoliko sekundi više sam vas prekinuo, ali opomenu vam moram dati jer je bila replika. Gospodin Šimičević povreda Poslovnika.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Kolegica Glasovac je povrijedila čl. 238., vrijeđa i omalovažava i kolegicu Radolović i sve nas ovdje u saboru jer je kolegica iznosila svoje mišljenje, a za mišljenje se ne može dignuti povreda Poslovnika. Hvala lijepa.
Jako je kavalir, jako je kavalirski s vaše strane da branite gđu. Radolović, ali ja vam dajem opomenu bez obzira Upadica se ne razumije./… Je moram dati jer je bila replika. Gospodin Deur.
Poštovani potpredsjedniče. Čl. 238., pa sigurno za kolegicu Glasovac sigurno da ste povrijedili jedne časne i poštene ljude jednu dobru stvar koja se pokušava pomoći ljudima i napravit. Ja bih volio da ste vi tu spomenuli vašeg šefa kako je uvrijedio u svom boravištu, prebivalištu gdje je u sitno pokušao krasti. Zamislite da mu date neka ozbiljna organizacija [[Upadica Radin: Ali koja je povreda, čija je povreda poslovnika?]] čija bi to bila nauka i muka da mu je tako nešto dati.
Dobro, dobro, ok, ok, hvala lijepa [[Upadica Deur: Koliko bi onda.]] Gospodin Duer imate opomenu, mislim bez obzira na sve, ali nisam ni shvatio na koga ste se odnosili, nije ni bitno bila je replika. Gospodin Grbin povreda poslovnika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ovog puta vaša izrekavši opomenu kolegi Šimičeviću. Dakle, u njegovom slučaju nije se radilo o replici, radilo se naprosto o tumačenju povrede poslovnika. Kada izričemo opomenu u slučaju povrede poslovnika trebali bi se voditi time je li ju zastupnik koristio da kaže nešto izvan onog što je odredbama poslovnika predviđeno za taj institut. Kolega to nije učinio i tu nema mjesta opomeni. Ja se slažem i sam nekad to zloupotrijebim i svaki put kad sam kažnjen bilo je opravdano, ali u ovom slučaju nije. Ovdje se možemo slagati oko toga je li povreda poslovnika bilo ili nije, ali kolega nije izišao iz okvira onoga što treba činiti kada govori u kom smjeru je išao poslovnik, evo samo to vam želim ukazati. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala lijepa i za to imate opomenu to znate jel da. Gospođa Glasovac povreda poslovnika.
Kolega Duer povrijedio je čl. 238. obezvrijedivši mene na način da sam ja vrijeđala časne Slavonce koji obrađuju zemlju i koriste poticaje za ono što im je svrha. Ne, ja nisam mislila na njih, ja sam mislila na bandite koji otimaju ljudima koji trebaju dobit poticaj samo zato što su kumovi, donatori, rođaci i stranačke kolege i po bavi i stričevima [[Upadica Radin: Bila je replika.]] dobivaju poticaje, a ne trebaju dobiti prije reda.
Bila je replika i to je opomena. Gospodin Deur.
Kolegice 238. poštovani potpredsjedniče, kolegica Glasovac ja uistinu ne ulazeći u osobnosti vjerujem ni političku orijentaciju, ali ja bih volio da ste vi malo u svoju stranku ušli malo dublje i da se poistovjetite sa sitnim načelima koje danas u opoziciji radite ne vraćajući se unazad pet, šest godina. Danas što vas šef uzima u svom dijelu zamislite da ima ozbiljnu organizaciju [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] pa vas ima toliko u krugu ja s nedeljom više na ručku u svojoj obitelji nego što danas vas ima u klubu SDP-a.
Bila je opet replika, povreda poslovnika i opomena. I sada napokon gospođa Dalija Orešković Klub zastupnika Centra i GLAS-a. nema je, onda gubi pravo. Ne, ne mi ju ne vidimo. Gospodin Domagoj Hajduković koji je ovdje Klub zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Evo nastavit ću tamo gdje je zadnja rasprava stala, na ovim poštenim, časnim Slavoncima koji su dobili sjajne poticaje. Pa hoćemo malo o tome? Hoćemo to polemizirat? A to je mislim vrlo indikativno zašto se uopće i traži ovakvo istražno povjerenstvo, pa su tako sredstva išla za gradnju hotela na obali, recimo od tih istih časnih Slavonaca koji predano rade, radili su hotele po Krku ako se ne varam, to su ti časni Slavonci koji jako puno rade ili ako ono ako ćemo nabrojati stričeve, rodbinu, ortake, susjede, poznanike, prolaznike pokraj kuća značajnijih HDZ-ovaca u Slavoniji. Da, onda možemo pričati o tim časnim ljudima koji eto tako mukotrpno zarađuju kruh, a ne o onima koji zaista rade tu zemlju, koji se bore za svoju egzistenciju i koji žele u toj zemlji ostati. I zapravo je jako indikativno da to evo recimo kolega Šašlin komentira koji bi itekako trebao znati kakav je situacija u Slavoniji i Baranji. No vratimo se na meritum stvari. Ono što su mene učili i što me život uči zapravo sa jedne strane je da kada nešto nemate skrivati, kada se nečeg ne bojite, a što onda ne bi nešto pokazali, dokazali pred hrvatskom javnošću, pred zainteresiranom javnošću, pred medijima, pred kimegod želite? Što ovo istražno povjerenstvo može utvrdit da se događalo nepravilno ili suprotno zakonu ako je sve kako kažu evo kolegice i kolege sa desne strane sabornice? Ako je sve po PS što bi se reklo odnosno po pravilima službe, po zakonu kakogod hoćete, a čega se onda bojimo? Jel se bojite toga da će se oporba osramotit zato što tako nešto traži? Pa tražimo to sa dobrim razlogom, evo razloge vam nabrajaju kolegice i kolege koji su govorili prije mene, a i oni koji će govoriti poslije mene vjerujem isto. Ako to nisu razlozi da vi pokušate sa sebe onda sprati tu mrlju onda ne vidim zašto bi osnivanje jednog istražnog povjerenstva u kojem bi vi imali i dalje većinu, bilo problematično po jednoj stavci. Ako je zaista zlouporaba bilo, ako je bilo kršenja zakona, nepravilnosti kako se to kaže po novom hrvatskom onda bih i ja bio protiv osnivanja tog istražnog povjerenstva jer bi moglo dokazati da eto možda neki kolegice i kolege bivši iz vlade baš i nisu tako divni i krasni kako se to na prvu ruku pokazuje. Moram li vas s ove govornice podsjećati koliko je ministrica i ministara otišlo iz vlade Andreja Plenkovića, bilo prve, bilo drugi zbog sumnji na korupciju ili zbog korupcije? Evo sada samo imamo neke zadnje u nizu, a žao mi je što sam govorio i ne samo ja i upozoravao s ove govornice da je u tom trenutku to ostalo prilično nezapaženo, a to je o vrlo lošem raspolaganju novcem iz EU preko Ministarstva poljoprivrede. Taj ceh ćemo tek platiti kolegice i kolege, prvi, prva tranša recimo to tako kolokvijalno je došla na naplatu jer je Europska komisija već izrekla kaznu odnosno 30 miliona eura tj. 10% izravnih poticaja će biti uskraćeno našim poljoprivrednicima. Zašto? Pa i zbog ove ministrice i zbog onog ministra prije. Jer sam s ove govornice zajedno sa još nekim kolegicama i kolegama upozoravao da se s tim novcem ne raspolaže kao prvo netransparentno, a onda ne namjenski jer to je jedini novac koji možemo dobiti avansno iz EU, onda ne tamo i nismo ga upućivali tamo gdje je to trebalo. A što je rezultat? Evo, rezultat vam je ova kazna, rezultat je to što OLAF vršlja, ajde recimo to tako kolokvijalno po resorima naših ministrica i ministara i rezultat vam je to koliko je ministara zapravo otišlo iz hrvatske vlade. I da, za ovom govornicom upravo sam govorio o Projektu Slavonija i dozvolite mi još nekoliko riječi o tome. Slavonija vam je inače kolegice i kolege revitalizirana tim projektom koji evo od 2016. naša vlada tako uporno gura i uporno radi predstave za javnost tzv. savjeti za Slavoniju i Baranju gdje obilazimo tu nesretnu Slavoniju i napaćenu Baranju, gdje obilazimo te puste gradove, gdje obilazimo te nerazvijene, a to je eufemizam na neki način, neke nerazvijene dijelove Hrvatske i hvalimo se kako smo sušte milijarde eura pucali u tu eto reći ćemo nesretnu Slavoniju, a koja inače doživljava pravu renesansu baš zbog toga. A renesansu ne doživljava Slavonija kolegice i kolege, renesansu doživljava HDZ-ovo članstvo, hvala Bogu brojno članstvo u Slavoniji i Baranji jer valja nema HDZ-ovca koji je živ i ima člansku iskaznicu da neki novac iz toga nije dobio ako se nečim bavi. Sada malo karikiram, ali to tako zaista ispada jer kada čitate malo istraživačke novinare, kada čitate kome su sve dodijeljena sredstava, kada gledate koje su to firme, koji su pojedinci itd., tada ispadne da zaista, zaista gotovo nitko tko člansku iskaznicu nema neko novac dobio nije. Jako malo sam vidio zaista onih vrijednih, samopožrtvovnih Slavonaca i Baranjki koji žele svoju budućnost graditi u tom dijelu Hrvatske. I onda ćemo se čuditi kao pura dreku, što se kaže u narodu kada ljudi iz Slavonije i Baranje i ne samo iz Slavonije i Baranje nego iz cijele Hrvatske odlaze. Odlaze liječnici sa velikim plaćama, odlaze oni koji imaju ugovore za stalno. A znate zašto odlaze? Pa odlaze jer ih bole ovakve stvari. Bole ih ovakve stvari. Bole ih da u jednoj navodno uređenoj državi se ovakve stvari mogu događati. Boli ih to da kumovi, ortaci, susjedi, poznanici, prolaznici, svi imaju prednost pred onima koji zaista žele nešto tome, tom kraju ostaviti. Jer kako drugačije objašnjavate činjenicu da milijarde, pardon ne milijarde, milione kuna dobiva tvrtka koja je tek osnovana koja se recimo poljoprivrednom nikada nije bavila, onda dobije jedanput neka sušta sredstva da za poljoprivredu, za ekološku proizvodnju, za ne znam ni ja što. Pa jer zaista mislite kolegice i kolege da će EU dozvoliti ovakav javašluk sa javnim europskim novcem, ne europskim novcem, našim novcem, hrvatskim novcem, a onda i europskim novcem. Pa naravno da neće. Naravno da neće, a bojim se da je filozofija nekih, ah dok sam ja nek drži vodu, pa kad ja odem tako je svejedno, ali sve kolegice i kolege dolazi na naplatu. Možda vam je dokaz i činjenica bivšeg ministra poljoprivrede također istražuje taj isti OLAF i DORH i USKOK i kog god već hoćete jer zaista je porazno da ste ministar poljoprivrede, prije toga ste bili župan, prije toga ste bili pravnik odnosno radili ste kao pravnik u županijskoj upravi. I onda ste valjda naglo otkrili svoju sklonost vinogradarstvu i onda vam sredstva ogromna za vinograde dodjeljuje osoba koju ste vi imenovali prije nego što ste otišli. Ja ne govorim niti želim insinuirati da je to bilo nešto loše, ali jel shvaćate koliko si bokova otvaramo ovakvim načinom rada. Zaista puno. Da se taj bivši ministar poljoprivrede ili bilo čega sad nije bitno odlučio baviti nešto što nema veze sa resorom koji je vodio, sa nekim, nečim s čime se prije bavio ja mislim da bi to bilo puno manje, puno bi manje upitnika stvaralo iznad glava. Ovako je stvorilo previše. I ovako kolegice i kolege ne radimo samo štetu hrvatskim građanima iako je to apsolutan prioritet i oni su ti koje želim zaštititi, radio i štetu Hrvatskoj kao takvoj jer za svaki euro koji je otišao na krivu adresu, za svaki euro koji je pronevjeren ili je krivo potrošen ćemo plaćati penale. Kad kažem plaćati mislim na te iste građane RH, na te vrijedne Slavonce i Baranjke ili Dalmatince ili Zagorce ili već koga, svi ćemo ih plaćati zato što se neko prema javnom novcu, europskom novcu, hrvatskom novcu ponašao jednostavno odnosio vrlo neodgovorno. I to je činjenica s kojom se moramo suočiti. Stoga zaključno kolegice i kolege, ja vas pozivam, posebno vas iz vladajućih da podržite osnivanje ovog povjerenstva jer ako nemate što kriti nemamo mi onda ni kao povjerenstvo što otkriti, a ako imate što kriti onda je jasno zašto ste protiv.
Hvala. Gospođa Ružica Vukovac ispred Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani, Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda se odnosi prvenstveno na izvršenje proračuna EU za danu financiju godinu. Izvješće se referira, dakle analizira i iznosi svoje zaključke i preporuke o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije. Izvješće Europskog revizorskog suda se izrađuje u svrhu zaštite financijskih interesa svih građana EU pri čemu se osobito doprinosi unapređenju financijskog upravljanja EU. Europski revizorski sud analizira 7 područja koja se financiraju s područja EU. Osim analize i mišljenja, sud za svako područje donosi zaključak i daje preporuke. Izvješće se primarno ne bavi svakom zemljom pojedinačno osim u dijelu kojem se prikazuje iskorištavanje proračunskih stavaka EU važećih zadrški u vezi sa bruto nacionalnim dohotkom i PDV-om. brojem otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima po državama članicama i informacijama o mjerama EU u državama članicama. Što se tiče Hrvatske u izvješću prikazani su podaci koji govore o iskorištenosti ESI fondova, dakle ne samo fondova za poljoprivredu i ruralni razvoj za razdoblje od 2014. do 2020. gdje se Hrvatska nalazi na pretposljednjem mjestu. Lošija od nas samo je Italija. Hrvatska je iskoristila do kraja 2020. svega 45% sredstava. Drugi podatak odnosi se na broj važećih zadrški u vezi sa bruto nacionalnim dohotkom i PDV-om i brojem otvorenih pitanja u vezi sa tradicionalnim vlastitim sredstvima po državama članicama. U analiziranom području Hrvatska ima najveći broj zadrški u vezi sa bruto nacionalnim dohotkom, dakle 16 zadrški pri čemu je jedino Grčka lošija od nas. Oni imaju 21 zadršku. Sljedeće područje gdje se pojedinačno navode države članice su informacije o mjerama EU koje se tiču ruralnog razvoja, tržišnih mjera i ribarstva. Revizijom su u slučaju Hrvatske obuhvaćene 4 transakcije i kvantificirana je jedna pogreška. Iako je imala dovoljno vremena Hrvatska je nepripremljena i nespremna ušla u punopravno EU članstvo što se reflektira u neiskorištavanju i sporom povlačenju dodijeljenih planiranih financijskih sredstava. Izostala je kvantitativna i kvalitativna priprema i edukacija ljudskih resursa, ali i sporo i neadekvatno +institucionalno prilagođavanje novonastalim potrebama s ciljem maksimalno mogućeg iskorištavanja financijskih mogućnosti. No je li činjenica da nam je zemlja zatočena u sto i jednoj korupcijskoj aferi utjecala na realizaciju planova kod povlačenja sredstava iz EU proračuna. Dakako da jeste. Iz dana u dan javnost je kontaminirana novim informacijama poput one relativno svježe da je OLAF posjetio prostorije Agencije za plaćanja i uzeo n a uvid svu dokumentaciju kojom je omogućeno bivšem ministru poljoprivrede povlačenje i trošenje milijunskih iznosa na temelju pravilnika koje je sam donio. A poljoprivrednici? E poljoprivrednici su suočeni sa kompliciranim postupkom prijave na natječaje i nepotrebnim administrativnim zahtjevima, prekobrojnim izmjenama pravilnika i kriterija za dodjelu sredstava, nepostojanjem ili čestim izmjenama planova za raspisivanje natječaja, te vrlo dugim postupcima od predaje zahtjeva do odluka o dodjeli sredstava. Na žalost poljoprivrednici nemaju dovoljnu podršku i potrebnu pomoć kako bi kvalitetno ispunili uvjete za prijavu na natječaje i unaprijedili svoja gospodarstva. Često su prepušteni savjetodavnim uslugama pojedinaca i tvrtki koje vrlo malo ili ništa ne znaju o mjerama koje su poljoprivrednicima na raspolaganju. Savjetodavci su uglavnom naučili kako tehnički zadovoljiti uvjete natječaja, ali nemaju potrebna znanja koja su vezana uz predmet i ciljeve ulaganja koji bi vodili većoj produktivnosti i proizvodnji, a samim time i dohodovnosti poljoprivrednika. Hrvatska za naredno razdoblje mora ozbiljno raditi na jačanju ljudskog i institucionalnog potencijala čime bi se omogućilo brže i kvalitetnije korištenje dodijeljenih financijskih sredstava. Strateškim planom moraju se predvidjeti značajnija sredstva za prijenos znanja i informacija, te omogućiti privatnim savjetodavnim službama uz jasno postavljene i definirane kriterije sudjelovanja u tom procesu. Nameće se pitanje a što učiniti da se postotak povućenog novca iz dostupnih europskih fondova popravi u narednom razdoblju i koji su izazovi pred Hrvatskom vezano uz to. Prvenstveno moramo rezimirati što je do sada učinjeno kako bismo odgonetnuli što smo krivo radili. Novi program svakako treba koncipirati u suradnji sa samim proizvođačima. Mjere trebaju pratiti njihove potrebe i njihovu proizvodnju, a ne obrnuto, a to je da se na umjetan način prate želje ministarstva i Agencije za plaćanje u poljoprivredi. Savjetodavna služba treba biti na raspolaganju poljoprivrednicima. Poljoprivrednicima informacija trebaju biti lako dostupne. Dodatni problem stvara nepostojanje referentnih cijena. Poljoprivrednici nikada ne znaju da li će moći vratiti sva sredstva koja su uložili. Pri tome se povećava poslovni rizik. Primjerice Slovenija ima važeći katalog prihvatljivih troškova sa maksimalnim priznatim iznosima koji olakšavaju poljoprivrednicima financijski plan. U Hrvatskoj toga nema. Dodatnu sumnju u transparentnost europskih sredstava pobuđuje i velik broj postupaka koje provode nacionalne institucije, ali posebno zanimanje budi Ured europskog javnog tužitelja. Postavlja se pitanje zašto je on efikasniji od domaćih institucija poput ARP-e koja je kontrolno tijelo i koja je prije europskog tužitelja trebala detektirati pogodovanje i korupciju i reagirati na vrijeme. Iz svega navedenog da se zaključiti kako naše ministarstvo bira kome će omogućiti europska sredstva, dok mali poljoprivredni proizvođač kojemu je to presudno za opstanak ali i konkurentnost sa europskim poljoprivrednikom do tog novca ne može doći. Kod analize mogućih posljedica okvira provedbe poljoprivredne i ribarske politike u Republici Hrvatskoj u što je uključeno i šumarstvo obzirom na korisnike programa ruralnog razvoja moram izdvojiti neke od najvažnijih problema. Ključni problemi vezani uz provedbu ZPP-a financiranog iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, a posebno drugog stupa kroz program ruralnog razvoja od 2014. do 2020. koji se provodi do 2023. a čije obveze, kontrola prestaju tek 2030. godine zasnivaju se na činjenici kako je isti postavljen u suprotnosti sa pravnom regulativom EU. Tu mislim i na uredbe, konvencije, međunarodni sporazum na čiju se provedbu obvezala Republika Hrvatska, a zatim i sa Ustavom Republike Hrvatske, zakonima nadređene razine, dakle lex speciallis. Takav način primjene doveo je do potpune pravne nesigurnosti, netransparentnosti i samovolje, odnosno manipulacije državnih službenika na najvišoj razini, namještenika, dužnosnika koji ga provode. Takav sustav prema nadređenoj regulativi spada u kategoriju nepravilnosti odnosno prijevare. Nepravilnost predstavlja svako kršenje odredbi zajednice uključujući memorandume, sporazume o financiranju, ugovore i nacionalnog prava, između ostalog prijevara je i pogrešna primjena propisa ili politika, a to ulazi u domenu već Kaznenog zakona u tijeku je već čitav niz prijava odnosno tužbi protiv Ministarstva poljoprivrede odnosno agencije za plaćanja. Neke sporove je Ministarstvo poljoprivrede odnosno RH već do sada izgubila, a veliki broj ih se priprema i to sve za naknadu štete, a koje su utemeljene na kršenju Ustava i zakona u RH, ali i kršenju temeljnih načela i zakonodavnog okvira EU. Ovdje napominjem, dakle radi se o ekstenzivnom tumačenju pravnih normi što je u uobičajena praksa europskih sudova odnosno da se pravna norma tumači na način sa svrhom i ciljem kojeg je zakonodavac htio postići donošenjem određene pravne norme, a to je prije svega ostvarivanje nečijeg prava. Kako je RH krovni korisnih eu fondova tako je npr. u provedbi Programa ruralnog razvoja, a temeljem čl. 74. Uredbe EU 03/2013 sama kriva za sve nepravilnosti, pa tak i provedbu putem zakona i pravilnika koji nisu usklađeni s pravom EU i nacionalnim zakonima, a moraju biti. Praksa europskih sudova već je pokazala da se u ovakvim slučajevima uvijek država gubi spor. Temeljem toga svi kojima su projekti tijekom još IPARD programa i sada Programa ruralnog razvoja temeljem ovakve regulative i prakse odbijeni umanjena im sredstva ili raskinuti ugovori mogu podići tužbu na Europskom sudu i tražiti naknadu štete od RH i dobit će spor. RH će im iz proračuna morati isplatiti naknadu štete, to isto mora vratiti u proračun EU, dakle šteta je dvostruka. Kako onda riješiti ove nastale situacije? Prvenstveno trebamo uključiti sve stručnjake i dionike koje na ovome mogu pomoći, dakle moramo uskladiti sve provedbene regulative, zakone, podzakonske akte, procedure provedbe pogotovo Programa ruralnog razvoja sa EU i nacionalnom regulativom, zatim detaljnom procjenom učinaka postojećih zaposlenika u sustavu provedbe, analizom troškova i koristi dosadašnje provedbe s definiranjem ključnih kočnica sustava tzv. uskih grla, detaljnom analizom dosadašnjih nepravilnosti, izraditi smjernice za povećanje učinkovitosti i smanjenje troškova operativne provedbe pa i osnivanjem predloženog povjerenstva. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Katarina Peović ispred Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Dobar dan svima. Zašto uopće služe europski fondovi? U raznim strategijama, institucionalnim okvirima, načelno stoji uobičajeno načelo solidarnosti, dalje osiguravanje konvergencije i kohezije itd., znači prevladavanje nejednakosti. No kao što vidimo u praksi ono što se u stvarnosti zbiva su najbolje opisali briselski diplomati, to se zove Europa dvije brzine, znači nema niti konvergencije, nema niti kohezije. Da bi došlo do toga minimum bi bio potreban da EU bude fiskalna zajednica, da postoji zajedničko skupljanje poreza i zajednički budžet te da se financiraju iz njega javne politike. To se neće tako skoro desiti. Znamo svi da je deficit robne razmjene sa EU svake godine ogroman. Recimo 2018. iznosio je 60 milijardi kuna, samo 15% naših poduzetnika izvozi, pratimo pad industrijske proizvodnje, pratimo u potpunosti gašenje zadnje industrije. Što to u konačnici znači? Znači da naši radnici rade više jednostavnijih poslova za manje plaće i u nesigurnim uvjetima i to se neće tako lako promijeniti. Razlozi su mnogi, ali dva su glavna. Jedan je taj da su sredstva koja su nam na raspolaganju zapravo nedostatna, iako ljudi kada čuju milijarde eura čini im se da je riječ o visokim sredstvima. To su nedostatna sredstva da bi se uopće govorilo o razvoju znači 22 milijarde eura koje su nam dostupne u sadašnjem VFO-u i Europskom programu za oporavak '21.-'28. nije dovoljan iznos sredstava. U prethodnom periodu od 11 milijardi eura moramo napomenuti nekoliko stvari koje čine taj iznos realnim ili s čim se treba usporediti da bismo zapravo vidjeli o koliko je malom iznosu tu riječ. Znači 11 milijardi eura samo u jednoj godini predkriznoj, predkriznoj znači 2008., devetoj je ukupni iznos svih investicija u privatnom i javnom sektoru bio veći od tog iznosa. Da bismo još vidjeli koliko je to nedostatan iznos, možemo navesti podatak i da je SAD u jednoj godini ima budžet četiri puta veći nego EU u sedam godina, znači o tome govorimo. Nedovoljan iznos da bismo se razvili. Druga stvar, eu fondovi su sa specifičnom namjenom, ta namjena diskriminira, znači slabije razvijene kao što je Hrvatska što znači da zapravo uništavamo svoju proizvodnju i uništavamo svoju industriju, a privilegirane su strane firme o čemu sam nešto govorila i u samoj replici. Ali ono što je bio primjer da tako kažemo kej stadij tog uništavanja je recimo brodogradnja o čemu ovdje sada nemam vremena govoriti. Spomenula sam kako je riječ o tome da se domaće tvrtke uništavaju, a strane privilegiraju pa ću vam navesti samo dva primjera. Znači jedan koji sam spomenula je turska tvrtka Cengiz koja je inače i spominje se u kontekstu Pandora Papersa i izvlačenja profita putem offshore kompanija i izbjegavanja poreza, ta je tvrtka koja je povezana s Erdoganom, koja je povezana s izbjegavanjem plaćanja poreza u Turskoj dobila posao infrastrukturne željezničke, željezničkog projekta na dionici Križevci-Koprivnica-državna granica. Drugi primjer je Strabag kažnjen u Austriji sa 45 milijuna eura zbog udruživanja u kartel i namještanja natječaja u razdoblju 2002. do '17., domaće firme eto koja je spomenuta Hidroelektra, Niskogradnja propadaju. Strane firme su privilegirane jer i po samoj strukturi tim znači propozicijama natječaja zapravo dobivaju lakše poslove. Ono što je opasno je svoditi europske fondove i probleme s europskim fondovima na pitanje korupcije. Znači čini nam se kako pokazuju i lijevi i desni ovdje u toj sabornici da je samo riječ o tome da korumpirane moramo zamijeniti nekorumpiranima i sve će biti u redu. Svođenje problema na korupciju je izuzetno opasno pojednostavljenje. Ono što jest istina da je siromašna zemlja kao što je Hrvatska korumpirana, to je naprosto točno i korupcija pogotovo znači pogoduje siromaštvo, ali svoditi sve na samo to pitanje je uistinu opasno. No, uistinu možemo govoriti o korupciji, dakle kada dođemo do korupcije tu ima puno toga za reći, ali uvijek uz napomenu da to nije jedino što nas muči. Znači u ovoj sad konkretnoj situaciji, znači ovog loptanja lijeve desne strane u ovoj sabornici smo imali prilike čuti ta dva, ta dva primjera. Znači jedan primjer je znači ta bivša ministrica Žalac, drugi primjer je sadašnja ministrica Tramišak i afere vezane znači uz njih koje se ovdje spominju. Znači ministrica bivša i sadašnja regionalnog razvoja i fondova EU. No, dakle nekom se može učiniti i da je sada došlo do nekakve revizije u samom HDZ-u proantikorupcijskim politikama u samom HDZ-u, ako sama ministrica jel proziva za korupciju ili prijetnje koje su njoj upućene. No, znači ono što svakako i komentatori su rekli i s tim se vjerojatno treba složiti, riječ je o unutarstranačkoj borbi, sigurno je riječ o možda i strahu od OLAF-a koji je počeo istraživati i u tom okružju se znači javljaju ovakve, ovakve afere. No, ministrica Tramišak spominje tvrtku Omega Sofware, pa ću ja potrošiti nešto minuta da podsjetim na tvrtku Omega Sofware na koju je Radnička fronta upozoravala još u predizbornoj kampanji 2019. godine kada se Miroslav Škoro kandidirao za predsjedniče izbora i ta je tvrtka bila tada u Škorinom suvlasništvu. Najviše novaca je ta tvrtka zarađivala upravo s državnom. Znači njezine, njezine prihode pratimo uistinu od lokalne razine, znači suradnja s Bandićem gdje je zarađivala u jednoj godini 24 milijuna kuna i to samo za usluge održavanja i nadogradnje softverskih alata, a među tim alatima je bio i sustav pismohrane kojem bi usprkos predate li kakve papire u gradsku pisarnu dobili kao potvrdu rukom ispisani listić. Evo, tako je to bila jako sposobna softverska firma. No, oni su se onda orijentirali naravno ne samo na digitalizaciju poslovnih subjekata što je dobro za rad s državom nego i za led rasvjetu, pa su raznim gradovima prodavali led rasvjetu, a Škoro bi besplatno pjevao, ali naravno tko može dokazati da je to pjevanje imalo veze sa tom poslovnom pričom i potpisivanjima ugovora sa lokalnim sredinama. No, tvrtka Omega Sofware je 2018. od ukupno 55,3 milijuna kuna prihoda najmanje 40 milijuna zaradila poslujući s državom i jedinicama lokalne samouprave. Rekao je Škoro dao Bog da je više takvih firmi u našoj zemlji i rekao je elementarna pristojnost nalaže čovjeku da fokus sa sebe u jednom trenutku života prebaci na zajednicu, rekli su novinari s pravom nisu bili sigurni na što se to zapravo odnosi, kad se prebacuje fokus na zajednicu. Ni, ta firma koju sada spominje ministrica i koju optužuje je sada ušla u, natrag pod kišobran M SAN Grupe, znači vlasnika Stipa Matića i to je još jedan socijalistički projekt za kapitalističke firme, znači kapitalizam samo za društvenu radnu većinu, ali socijalizam za kapitalističke firme koje u potpunosti posluju s državom, je li koje su zaštićene. I to nije znači neka specifičnost Hrvatske, sve kapitalističke firme pokušavaju stvoriti jedan monopol. Pa evo samo da vam spomenem da je sama ta firma M SAN prije 7 godina od Microsofta dobila potvrdu da je dobra, uvrstio ju u finale svog izbora za globalnog partnera kompanije, a inače je tvrtka nositelj oznake hrvatske kvalitete i izvorno hrvatsko. Mislim da možemo reći da se slažemo s tim da je ta tvrtka nešto iznimno izvorno hrvatsko jer je od silnih prihoda, znači oni su imali 2019. 30 milijuna prihoda, uglavnom sve prihode stvarala iz državnog proračuna i ti su prihodi rasli više, na više od 100 milijuna kuna. Tako da kada govorimo [[Upadica: Vrijeme.]] o tim firmama, stvarno govorimo o kapitalizmu za radnu većinu.
Gospodin Marko Pavić govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite, samo trenutak.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege evo fondovi su uvijek zanimljiva tema u saboru i drago mu je, drago mi je da mogu ispred Kluba HDZ-a reći nešto o ovoj točci kao što je bilo vidljivo iz samih i uvodnih replika i iz stanke Klub HDZ-a će odbit ovaj prijedlog jel on prvenstveno nije u skladu sa zakonom. Dobro je kolega Habijan rekao da su, da je oporba upala u zamku pripremajući ovaj zahtjev za istražnim povjerenstvom jer s jedne strane znali su da ono ne može postojati za one točke za koje se pravomoćno podigne istraga, a s druge strane drugi čl. 4. jasno govori da ono ne može bit preširoko. Prema tome, ove teme nikako nisu sukladno Zakonu o istražnom povjerenstvu, ali naravno mi osuđujemo svaku korupciju na individualnoj razini i želimo raspravljati o svim temama, a posebice temama korištenja EU fondova, njihove kontrole, nadzora, uspješnosti i svega onoga s čime se ova vlada vlada Andreja Plenkovića ponosi. Dakle, kada govorimo o samoj razini kontrole treba podsjetiti da unutar Hrvatske postoje 4 razine kontrole, od provedbenog tijela druge razine, od upravljačkog tijela koje su ministarstva, razine tijela uvjeravanja koje Ministarstvo financija koje čisti sve stvari prije nego što se pošalje u Brisel i nakon toga nezavisna Agencija ARPA koja revidira svaki natječaj, svaki veći projekt, a na manjim projektima uzima uzorke. Pored toga još imamo i dvije razine u Briselu, revizora u Brisela i Europski revizorski sud. Sve te razine i sva ta izvješća i za '20.-tu i '21.-u i ARPA-e i revizorskog suda i OLAF-a govore da nema bilo kakve sistemske korupcije u Hrvatskoj. Greška koju Brisel dopušta je 2%, dakle čim prijeđete da nešto ne štima u 2% uzorka prekida se plaćanje. U ovom trenutku u Hrvatskoj nema prekida plaćanja, u ovom trenutku imamo 55 milijardi kuna više dobiveno iz Brisela nego uplaćeno, u ovom trenutku smo jedna od najuspješnijih država članica u NPOO-u gdje smo dobili milijardu i po eura, zadnji ZNS koji je išao nedavno Brisel je naplatio sve preko 700 milijuna eura. Da je bilo šta strukturno da ne štima u EU fondovima ne bi nam Brisel to isplatio. Kada neko govori da, ali pogledajte koje su razine, ravnatelj Petric ili bivša ministrica, pogledamo da je isto tako sada na optuženičkoj klupi i jedan bivši premijer EU i neki ministri i direktor Deutsche Bahna za projekt podzemne željeznice u Stuttgartu. Prema tome, postoji sistem kontrole, Europska komisija ga je razvila, institucije, kroz 10-ljeća korištenja europskih fondova i da bilo šta strukturno ne valja bi zaustavile, a Hrvatska kada govorimo da nam je europski tužitelj, da nas je on spasio, pa Hrvatska da je HDZ htio ova većina mogla je odbiti da smo među 22 članice koje imaju europskog tužitelja. Također u izvješćima europskih tužitelja 15 država je iza nas. Kada pogledamo izvješća ARPA-e za operativni program 2014.-2020. vidimo da je zaključak da smo stekli razumno jamstvo u pogledu ispravnog funkcioniranja sustava i upravljanja kontrole Operativnih programa konkurentnosti i kohezije. Isto je i za Europski socijalni fond. Ukupno do sada imamo 16 tisuća aktivnih EU projekata. Kada kolege iz oporbe govore i čitaju imena, pa ne želimo se mi spuštat na tu razinu pa da krenemo čitat druga imena jel ima i članova SDP-a i Možemo! i svih članova oporbe koji su korisnici europskih fondova i to je dobro da nemamo tu, da ne gledamo članstvo i da imamo neovisan sustav ocjenjivanja. Kada gledamo uspješnost europskih fondova 10,7 milijardi eura je bila ova omotnica, premijer se izborio za 25 milijardi eura i zanimljivo kako se to pokušava omalovažiti, kako se pokušava utjecaj premijera Plenkovića u Briselu na europskoj pozornici smanjiti i to baš od g. Grbina koji kad ode u službeni posjet Njemačkoj ne primi ga ni kancelar Njemačke koji je u njegovoj obitelji, a nama kancelarka Merkel nekoliko puta dolazi u stranačke posjete i na skupove. Kada govorimo šta znači imat utjecaj u Briselu, a to je moderni suverenizam, onolko kolko ste ukopčani u europske procese, onolko kolko znate izvući, dovoljno govori kada pogledamo SDP-ovu vladu. Dakle, 2013. kada je Hrvatska ulazila i kada su poslije 2014. bili pregovori oko financijske omotnice u regulativi stajala je jedna opaska koja je jasno govorila da države članice koje su ušle prije 2013. u EU, samo je Hrvatska ušla 2013., a imaju pad BDP-a veći od određenog postotka dobivaju ekstra milijardu eura. Niko iz Hrvatske nije reagirao na to, da smo umjesto 2013. pisali neku drugu godinu mogli smo imat milijardu eura više i to je propust Milanovićeve vlade, mogli smo milijardu eura imat više. Istodobno kada se ova omotnica zatvarala, europsko vijeće to su noćni pregovori, nekoliko dana je trajalo, ja sam isto cijele noći pripremao premijeru podloge. Premijer Plenković se bori za posebne članke za Hrvatske u kojem piše čl. 65. da država koja je koristila samo jednu omotnicu dobiva dodatnih 300 milijuna eura za nerazvijano područje, dodatnih 200 milijuna eura za poljoprivredu, tu noć premijer Plenković je izborio, dakle Milanović gubi milijardu eura Plenković osigurava 25 milijardi eura i izbori se tu noć zatvaranje pregovara za dodatnih 500 milijuna eura samo za Hrvatsku. I toliko o tome da onda Peđa kojeg kancelar Njemačke ne primi kad je on u službenom posjetu, koliko je to jel to u biti ljubomora što ostali nemaju utjecaj? Građani to prepoznaju i građani vide ko u ovoj krizi ih može voditi. Prema tome, ukupno Hrvatska itekako uspješno koristi eu fondove, 55 milijardi kuna smo u plusu, 20 milijardi kuna imamo godišnje prihoda u proračun. Isto tako ova vlada je znala promijeniti statističke regije i upravo smo time iskazali išli u susret, posebice onima u Slavoniji da mogu veći postotak subvencija dobiti. Europski fondovi razvijaju Hrvatsku i žao mi je kad čujem, evo nema kolegice RAdolović, žao mi je kad čujem da oni tako paušalno IT sektor tvrtke karakteriziraju na ovaj … način. Korupcija ima ime i prezime, ako mislite da nešto ne štima prijavite. Žao mi je da recimo za tvrtku Gauss govorite da je HDZ-ova tvrtka kad vam je tamo zaposlena članica aktualnog predsjedništva SDP-a i na stranicama SDP-a govorite da je to renomirana tvrtka. Nemojte tako, nemojte tako paušalno karakterizirati IT firme, okarakterizirati projekte. Imamo 16.000 aktivnih projekata, koriste ga svi građani, tvrtke, gradovi. Korupcija ima ime, sistem kao takav nije ugrožen, nismo poput Mađarske, nismo poput Češke. A ovaj prijedlog ćemo odbiti jel kao što su mnogi iz mog kluba isto tako rekli nije u skladu sa zakonom, upali ste u tu zamku da s jedne strane niste mogli napisati i imenovati istražno povjerenstvo za pojedine ljude koji su optuženi, a s druge strane ovako preširoko nije sukladno čl. 4. Zakona o istražnim povjerenstvima. Sukladno tome klub HDZ-a će odbiti ovakav prijedlog jer nije u skladu sa zakonom. Hvala lijepo.
I vama. Dvije povrede poslovnika, prvu povredu je tražila gospođa Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Zastupnik Pavić povrijedio je čl. 238. vrijeđajući nas zastupnike iz Možemo zapravo govoreći laž kada je rekao da bi i on mogao nabrajati imena optuženih, pa je tu spomenuo i nas. Među nama nije optuženih i niko nije pod kaznenom istragom za razliku od vas, pa tako to vaše trpanje u isti koš ne može biti realno. Ali isto tako kad dolazi od ministra koji je novce [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala lijepa.]] ministarstva trošio na kupovinu parfema onda isto znamo koliko je sati. Hvala.
Vrijeme, opomena bila je replika. Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući vi ste povrijedili poslovnik jer ste dozvolili da zastupnik govori o stranačkom skupu HDZ-a gdje je bila Angela Merkel, međutim zaboravio je reći da je bila i Gabrijela Žalac na tom skupu. Pa evo čisto da to nema apsolutno nikakve veze sa temom, a vi to dozvoljavate. Ovdje hvali skupove HDZ-a, sad nije to tema kolega Paviću, promašili ste ceo fudbal.
Hvala lijepo. Opomena, bila je replika. A šta ja znam što vi zaboravljate reć g. Bulj, mislim ja ne mogu znati što zaboravlja reć g. Pavić kao što ne znam što zaboravljate vi reći. Opomena. I sada idemo na pojedinačne, ne u ime predlagatelja. Gospođa Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Dakle, pred nama je Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za učinkovitosti funkcioniranja sustava raspolaganja fondovima EU i nadzora mogućih nepravilnosti nezakonitih radnji i korupcije. Zbog sumnje u nepristranost već smo imali kada smo podnosili interpelaciju o vladinom radu vezano za način raspodjele i raspolaganja sredstvima eu fondova u sklopu projekta Slavonija, Branja i Srijem, a prijedlog današnje odluke o kojoj raspravljamo se pokazala zapravo kao nužnim sljedećim korakom zbog svih daljnjih sumnji na nezakonita postupanja. Požeško-slavonska županija je nažalost opustošena i kod nas bi nažalost vrijediti ono manje je više. Što je manje milijunskih poticaja i europskih sredstava se slijeva u Požeško-slavonsku županiju manje je javnih sredstava u džepovima članova HDZ-a i onih bliskih HDZ-u. Netko bi rekao da su ovakve konstatacije preuveličavanje i politiziranje no činjenice govore drukčije. Čitav niz imena, počevši od Franje Lucića bivših župana Aladrovića, Tomaševića, rodbinski povezani pojedinci su oni koji su na natječajima pod istim uvjetima ostvarili pozamašna bespovratna sredstva. Sada vidimo da je ta metodama po babama i stričevima osnovni i prvi kriterij koji je očerupao žitelje Požeško-slavonske županije i doveo na sam vrh po broju iseljenih Požeščinu i cjelokupnu Poežeško-slavonsku županiju. Premijer Andrej Plenković je projekt Slavoniju, Baranju i Srijem 2016.g. predstavio javnosti kao program za sprečavanje iseljavanja, no upravo suprotno, cijele obitelji su se iselile, a od 2013.g. Hrvatsku godišnje napušta nekoliko desetaka tisuća ljudi, uglavnom mladih između 20 i 39 godina starosti. Najteža situacija je upravo u Slavoniji gdje imamo propast malih industrija bez otvaranja novih radnih mjesta. Kome je izgradnja novih infrastruktura donijela prihode i bogaćenje osim onih pojedinaca i tvrtkama koje su bliski HDZ-u donatorima u kampanjama. Da mogu ravnopravno povući javna sredstva svi građani sigurno se ne bi doveli do ove situacije u kojoj je od 2011., od 2011. godine do 2020. stanovništvo istočne Hrvatske prirodnim kretanjem i iseljavanjem smanjeno gotovo za 106.00 građana. U Slavoniji sada živi manje od 700.000 stanovnika što se očekivalo tek oko 2030. godine. Niz je obiteljski povezanih pojedinaca uz obitelji Lucić ostvarilo potporu mladim poljoprivrednicima uzimajući budućnost mladim obiteljima za koje nije bilo dostatnih sredstava u određenim omotnicama. Tvrtka povezana sa HDZ-om Vinarija Galić mora vratiti 10 milijuna kuna iz vinske omotnice koje su joj odobrene pute Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi. OLAF je utvrdio kako je pri izgradnji vinarije došlo do malverzacije u odabiru podizvođača radova. Podizvođač radova je bila tvrtka u vlasništvu Ine Galića, sina Josipa Galića Presoflex gradnja što predstavlja sukob interesa. Ovaj slučaj je prvi kao takav u kojem je naloženo vraćanje sredstava, a slučaj je poslužio kao školski primjer nezakonitog poslovanja u izvješću za 2020. godinu. Upravo po visini ukupnih prihoda u 2020. godini u Požeško-slavonskoj županiji Presoflex je bila druga po uspješnosti sa 295,6 milijuna kuna. A tijekom 2017. godine ova tvrtka je i dobila kolektivnu nagradu grada Požege. Moram spomenuti ovdje i gradonačelnika bivšeg Darka Puljaka koji čak ima 2 optužnice, Županijsko državno odvjetništvo u Slavonskom Brodu ga tereti zbog krivotvorenja poslovnih isprava i subvencijsku prijevaru od gotovo milijun kuna, a suđenje je počelo u listopadu 2021. godine. Također USKOK je u Županijskom sudu u Osijeku dostavio optužnicu protiv Puljašića teret će zajedno sa bivšim dogradonačelnikom Požege Mariom Pilonom zbog sumnje u trgovanje utjecajem i namještanje natječaja za energetsku obnovu. Požega je jedna od rijetkih slučajeva kada je lokalna samouprava se nalazila pod sankcijama što se tiče znači prijava i povlačenja sredstva iz EU, a upravo zbog subvencijske prijevare izgradnje dvorane uz Osnovnu školu Dobriše Cesarića. Niz je tu, niz je tu [[Upadica: Hvala.]] primjera …
Evo vrijeme je isteklo, ali imate replike pa ćete se moći nadovezivati ako [[Upadica: Može.]] želite. Gospođa Boška Ban Vlahek.
Uvažena kolegice, ajmo se nadovezati, Projekt Slavonija, Baranja i Srijem, od 18. listopada 2016. do 21. prosinca 2018. prema podacima iz vlade u sklopu tog projekta dodijeljeno je nešto više od 8,5 milijardi kuna ili oko 45,41% planiranog novca. I upravo zbog sumnje u nepristranu i meritornu podjelu javnog europskog novca 25 je oporbenih saborskih zastupnika u prosincu 2020. podnijelo interpelaciju o vladinu radu vezano uz način dodjele i raspolaganja europskim sredstvima u sklopu Projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Obrazac je uvijek, mali slavonski grad u njemu gradonačelnik HDZ-ovac i lokalni poduzetnik HDZ-ovac, u gradu komunalna tvrtka u čijom skupštini sjedi taj gradonačelnik HDZ-ovac, a poduzetnik HDZ-ovac od nje dobiva višemilijunski posao. Obično je to pročišćavanje vode ili gradnja kanalizacije. Poduzetnik pri tom dobiva i još koji milijun ako ima svoj OPG, farmu ili vinograd [[Upadica: Hvala lijepa.]] i sve to na podlozi Projekta Slavonija, Baranja i Srijem teškog 18 milijardi kuna.
Odgovorit će, hvala vam lijepa, odgovorit će poštovana zastupnica. Izvolite.
Dakle, u posljednje 4 godine je ugovoreno 16,5 milijardi kuna odnosno kroz Projekt Slavonija, Baranja i Srijem odnosno 88% ukupnog iznosa. Više od 5.000 Slavonaca je ostvarilo bespovratna sredstva što se može vidjeti iz podataka. Neki su povukli znači sredstva od 100.000 kuna do 100 milijuna kuna od javnih i lokalnih poduzeća do OPG-ovih, do OPG-ova, fizičkih osoba, pravnih osoba, no ako detaljno češljamo taj popis vidimo da svi koji su ostvarili ta sredstva su ili bliski HDZ-u ili su članovi obitelji i to je obrazac koji se ponavlja i zaista postaje pravilo, a ne izuzetak.
Poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice nadam se da ćete biti fer i u svom odgovoru sad. Prvo da razjasnimo. Mjere ruralnog razvoja 187.000 zahtjeva od toga je odobreno preko 161.000. Među njima se nalazi i HDZ-ovaca i SDP-ovaca, mislim čak da je predsjednik Gradskog odbora SDP-a Pleternice u njima. Drugo bili ste u mom gradu jako puno puta i prije 10 godina i 2015. i bili ste neki dan opet. Znate li tko je radio, ja sam HDZ-ova, ponosna HDZ-ova gradonačelnica, znate li tko je radio projekt mjere 741 u gradu Pakracu, obnovi gradskog trga? Felix Regulacija. Znate li tko radi na projektu aglomeracije za Pakrac i Lipik vrijedan više od 100 miliona kuna? GGD, slovenska tvrtka. Dakle, nemojte generalizirat i stavljat našu županiju u loš kontekst jer radi se dakle kad vi govorite [[Upadica: Hvala.]] da smo svi u istom košu što nije korektno prema mojim kolegama.
Hvala lijepa, poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ono što sam rekla, da zaista činjenica i ono što je dostupno o javnosti govore drukčije. Znači ako mi imamo bivšeg župana jednog drugog Požeško-slavonske županije, znači župan Aladrović bivši, župan Tomašević i ako imamo bivšeg saborskog zastupnika Franju Lucića i znači članove njegove obitelji, jedan sin, drugi sin, šogorica, znači bespovratno su ostvarili višemilijunska sredstava. U isto vrijeme ta višemilijunska sredstva ili ona niža od 100.000 do 300.000 kuna nisu mogli ostvariti one obitelji kojima su potrebnije, koje su, kojima je možda značilo to ostanak u našoj Požeštini. Naša Požeština je među prvima što se tiče iseljavanja mladih obitelji i ovo sigurno neće doprinijeti tome da se obitelji vrate. Mi imamo situacije u kojim su bespovratno dodijeljeni znači sredstva u iznosu.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, zloupotrebljavate govornicu HS, prozivate ljude koji neki jesu članovi HDZ-a, neki nisu na temelju podataka koji nisu provjereni. Ako imate kakva saznanja da je netko od tih ljudi počinio ili je sustav kazneno djelo pripremite takvu jednu kaznenu prijavu i mi ćemo vam je iz Kluba zastupnika HDZ-a rado supotpisati i poslati OLAF-u, za bilo koju, a ne da na ovaj način ovako besprizorno spominjete ljude koji, pa i one koji s HDZ-om nemaju nikakve veze i dovodite je u kontekst prijateljstva s HDZ-om, a ti ljudi koje ste spomenuli, čije ja ime neću navesti, dobili su sredstva europskih fondova u vrijeme kada je Mostov ministar bio ministar poljoprivrede. Ja vas molim da budete toliko korektni da argumentirate takve vaše klevete i objede.
Hvala. Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić. Hvala, hvala, poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ono što sigurno stoji popisi koji je provjerljiv, popisi ljudi koji su određene poticaje dobili [[Upadica: Iz medija]] Nije iz medija, iz mrežne, sa mrežnih stranica.
Molim vas, ne, ne sa mjesta [[Upadica iz klupe: Može opomena]]
Sa mrežnih stranica dostupnih…
Nećete vi voditi sjednicu nego ja vodim sjednicu, pa ćete vi dobit opomenu ako slijedeći puta vas čujem iz klupe. Ja sam kolegu Bačića opomenuo da ne može iz klupe govoriti, a vi molim vas isto tako ne možete govoriti iz klupe, jesmo se razumjeli? [[Upadica iz klupe: Da]] Hvala lijepo. Izvolite poštovana zastupnice.
Dakle, sve ono što sam ja rekla je provjerljivo na mrežnim stranicama vezano za gdje se mogu vidjeti tko je sve poticaje dobio. Normalno da ukoliko se ponavlja obrazac da su svi povezani sa obitelji Lucić, Aladrović i svima ostalima da, da je to nešto na što ne ukazujem samo ja, ne ukazuju mediji, ukazuje cjelokupna javnost i nezadovoljni ljudi koji su stanovnici tih malih gradova i općina i Požeštine. Dakle, mi znamo ko dobiva, interno nama su to provjerljivi podaci, a ono što je, ne samo što je provjerljivo na mrežnim stranicama, su također i pokrenuti postupci protiv određenih tvrtki. Primjerice ta tvrtka odnosno [[Upadica: Hvala vam lijepa]] povezana sa vinarijom Galić koja je činjenica, to je činjenica koja je takva.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko povreda, kolegice Vlašić Iljkić, hvala, premašili ste vrijeme, polako. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Zbog dobrog vođenja vaše sjednice odustajem od povrede Poslovnika.
Dobro. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238., kolegice, ne znam što vas tjera da tako loše, da ne kažem zločesto prozivate ljude koji su imali pravo dobiti nešto što su dobili, na temelju informacija iz medija, pojma nemate o čemu govorite i prozivate ih imenom i prezimenom i oni vam ne mogu odgovoriti i uporni ste u tome. Tko vas tjera u klubu da to radite? Pa to vama nije primjereno. Za čiji interes vi to radite? Pa mislim da je to strašno što radite i bez imalo srama da pokažete, kaže pa to su ljudi s kojima uopće ne mogu uopće komunicirati, al ne mogu ni vratit i mi moramo branit sada to jer jednostavno nema ih tko, sramota.
Dobro, kolega Borić, to je, to je, to je replika bez obzira na sadržaj njen, prema tome ja vam moram dati opomenu. Poštovana zastupnica Sanja Radolović je isto digla povredu Poslovnika.
Zahvaljujem. Čl. 238., zastupnik Borić vrijeđa i omalovažava saborske zastupnike uključujući i kolegicu. Govori kao i kolega Bačić da je to našla u medijima dok svi dobro znamo i svi smo iz oporbe izvadili Excel tablice na stranicama službeno Ministarstva poljoprivrede kroz program ruralnog razvoja, tako da nemojte obmanjivati javnost, nemojte optuživati medije, to su službeni podaci, jedino ako ih u vašem ministarstvu nisu falsificirali.
Kolegice Radolović, kolegice Radolović i to je naravno bila replika, pa dobijate opomenu. Molim vas, molim vas tiho. Poštovana zastupnica Jeklkovac ima povredu Poslovnika.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegica je povrijedila čl. 238. Poslovnika jer ovdje zaista na sramotan način se prozivaju ljudi imenom i prezimenom da su učinili nešto što je protivno zakonu. Ako smatrate da je to tako, a tvrdite da ste vi ozbiljni onda znate šta trebate činit, podnesite kaznene prijave, nemojte ovako prozivati ljude imenom i prezimenom. Ako je netko dobio potporu vjerojatno je za to imao uvjet, a to je li član neke stranke i koje stranke nije vjerojatno bio razlog da ne dobije potporu.
Hvala, hvala lijepa. To je isto bila replika, dobijate ovaj opomenu. Dobro, vidim da će neki vrlo brzo napustiti ovu dvoranu jer će dobiti treću opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave. Izvolite poštovana zastupnice Vlašić Iljkić.
Ja moram evo reći povreda čl. 238. jer se učestalo ide na to da se ja osobno idem prema nekome, da su to podaci koji nisu, da se ljudi ne mogu obranit, da ljudi nisu ovdje, mislim to su podaci koji su dostupni javnosti, za koje mi svi znamo, a pogotovo i ja jer sam u Požegi i znam sve što se događa. Meni ne trebaju mediji da ja znam šta se događa u Požegi. Saborska sam zastupnica zato sam zadužena da znam što se događa i da ukazujem na sve te nepravilnosti. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A dogodi se, događaju se nepravilnosti … [[Govornik se ne razumije]] ljudi dobili sredstva prije nekih koji nisu mogli.
Hvala vam, hvala vam lijepo kolegice Vlašić Iljkić, hvala vam lijepa i to je replika prema tome molim vas ajmo se sad uozbiljiti svi skupa. Imate mogućnosti više od pojedinačnih rasprava do replika i previše, završnih riječi i sve skupa, sve možete reći što god reći u granicama naravno onoga što je predviđeno Poslovnikom, al molim vas nemojte više zloupotrebljavati instituciju povrede Poslovnika. Ja vas to lijepo molim jer ja ću svima davati ovaj opomene, neki već imaju dvije opomene, s trećom će nas morat napustit nažalost odnosno neće moći govoriti do kraja ove točke. Kolega Deur vi inzistirate na povredi poslovnika? Ha izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. 238., poštovana kolegica je uistinu povrijedila sa svojim istupom ozbiljne ljude, 238. koji nisu tu, ponašajući se kao da je u predizbornoj kampanji bez imalo, dolazi iz županije vrijeđajući ljude koji ili obnašaju ili su možda obnašali vlast. Vi bi trebali malo u vašem klubu sagledati što radite od jedne ozbiljne strane ste došli [[Upadica Reiner: Dobro, hvala lijepo.]] u jednu malu grupaciju koja ne zna ni što hoće ni gdje ide.
To je isto bila replika, a ne povreda poslovnika. Dobivate i vi drugu opomenu. Sad vas već više ima po dvije opomene, ja vam skrećem pozornost samo na to da se ne krenete silno čuditi kad vam onda oduzmem riječ do kraja rasprave o ovoj temi i govoriti da vas ne znam bilo tko ušutkuje. Više ljudi u ovoj dvorani sad već ima po dvije opomene, treća znači oduzimanje riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Konačno. Hvala lijepo. Uvažena kolegice, nakon odluka neke prethodne loših odluka vlada nastao je projekt Slavonija, Srijem i Baranja tada je Slavonija svrstana uz bok Zagreba i nekih bogatih županija i nakon toga naravno da je se morao da je morao osnovat se Savjet za Slavoniju, Srijem i Baranju kako bi Slavonija barem u nekom doglednom vremenu mogla postići onaj napredak koje imaju ostale regije u RH. Od osnivanja projekta do kraja rujna prošle godine u Slavoniji je isplaćeno 10,3 milijarde kuna, sklopljen je dodatak drugog razvojnog sporazuma u koji su uključeno 38 novih razvojnih strateških projekata u vrijednosti 10 milijardi kuna. Ako je projekt Slavonija, Srijem i Baranja toliko loš zašto je na inicijativu vašega župana traženo osnivanje razvojnog sporazuma sjever? Smatrate li vi zaista da je projekt Slavonija, Srijem, Baranja toliko loš i smatrate li da su samo HDZ-ovci [[Upadica Reiner: Hvala.]] kroz taj projekt dobili novce?
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] zasigurno to i je tako. Sve ono što sam rekla stoji i javno je objavljeno, a ovo što ste govorili o regijama i podjelama kako je to bilo ranije, to smo ja mislim već raspravljali nekoliko puta. Tad je bilo tako sad je drukčije su okolnosti, dakle imamo drukčiju priliku. A ne znam šta se svi sad bojite oko toga da se ovo istražno povjerenstvo zaista osnuje i da se vidi sporni slučajevi nešto što je sporno da se utvrdi, da se razriješi, da se spriječi buduće potencijalne počinitelje koruptivnih ponašanja i nezakonitih radnji i svi zadovoljni. Evo ja ne znam u čemu je to problem i da se vidi i pripadnici i jedne i druge i treće i ne znam koje strane neovisno o bojama samo je stvar u tome ono što je sad dostupno i provjerljivo je zasigurno to da su [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] pripadnici naše stranke imali prednost u tome.
Sljedeća replika poštovani, hvala vam lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Habijana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa poprilično je zabrinjavajuće da vi ne vidite problem u ovome što ste izrekli za ovom govornicom, ja želim vjerovati da to nije bilo namjerno, ali ja vas moram podsjetiti da ste vi ovdje počinili i kazneno djelo klevete i uvrede i sramoćenja, štogod hoćete. I pomalo je kukavički se skrivat iza saborskog imuniteta. Ove ljude koje ste ovdje prozvali protiv njih se ne vodi koliko ja znam koliko sam upoznat isto tako ko i vi iz medija, što nije nikakvi dokaz, ne vodi se nikakav postupak. Međutim, u tom svom niz imena koje ste naveli nekako mi je ispao primjerice gospodin Grgić protiv kojeg se recimo prvi put od strane europskog javnog tužitelja i bivšeg SDP-ovca proveo dakle odnosno donijelo pravomoćno rješenje provođenja istrage. Pa zašto niste njega recimo spomenuli nego se vodite nekim navodima iz novinskih natpisa. Međutim, ono što je rekao kolega Borić, ja bi volio da govorimo o suštini, pa recite nešto evo postavit ću vam pitanje koje ste sami vi postavili u svom prijedlogu. Koje je mjere potrebno uvesti za uvođenje jačeg neovisnog nadzora raspolaganja fondom EU? Ne mislim pri tom na ARPA-u, ne mislim pri tom revizore Europske komisije [[Upadica Reiner: Hvala.]] ne mislim pri tom na Europske revizorski sud, što biste vi to napravili? …
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Ja moram ponovo navesti dakle da podaci ove koje sam iznijela nisu medijski natpisi nego su to primjerice u slučaju Puljašić te Županijsko državno odvjetništvo u Slavonskom Brodu ga tereti za krivotvorenje … isprave i subvencijsku prijevaru vezano za izgradnju dvorane pokraj osnovne škole uz OŠ Dobriše Cesarića. Još jedno ima također kaznenu prijavu zbog sumnje u trgovanje utjecajem i namještanjem natječaja za energetsku obnovu. Dakle, to su činjenice, to nisu natpisi iz medija, to su činjenice, to su pokrenuti postupci. Imate pokrenuti postupak protiv vinarije kojoj je određeno vraćanje sredstava u iznosu 10 milijuna kuna, dakle to nisu medijski natpisi, lto nije klevetanje, to je jednostavno naprosto takva činjenica. A ovo sve što radimo će dovesti zapravo radimo i donosimo ovu odluku da se poveća transparentnost i povjerenje ljudi u eu fondove i u način, to zaista nama treba kao društvo što nam se događa u proteklo vrijeme.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se. Evo kolegice puno raspravljamo danas i o bivšem ravnatelju, sada već bivšem ravnatelju SAFU-a, međutim čini se da metoda izbora novog nije ništa bolja odnosno slijedi staru prokušanu logiku HDZ-a, pa tako natječaj koji je raspisan negdje 22.2. čini mi se za novog ravnatelja/ravnateljicu SAFU-a dakle govorimo o pred kraj veljače, već krajem siječnja jedan stanoviti član HDZ-a, neću ga sada imenovat da ne bi ponovno krenulo zašto imenujemo ljude, je na Facebooku najavio, veselio se naravno pa je morao podijeliti sa prijateljima, da je dobio obavijest da je službeni kandidat za ravnatelja SAFU-a, tako da službena kandidatura se vjerojatno događa u nekim stranačkim prostorijama i sastancima i rješava se mjesec dana prije nego što je zapravo natječaj raspisan.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Pa evo sve ste rekli, dakle objava da je službeni kandidat bez uopće da je natječaj otvoren je zapravo nama putokaz da je to sve jedan te isti način rada i u tome nema transparentnosti, u tome neće se ništa pomoći ljudima što se tiče dobivanja i bespovratnih sredstava i zapravo uvođenja reda u to da dobiju oni koji se bave s tim, a ne kojima je to marginalna nekakva proizvodnja, odnosno da se time ni ne bavi kao što smo imali u slučaju znači dodjele sredstava pojedinim firmama koje se ni ne bave poljoprivrednom proizvodnjom ali su dobili, znači sredstva iz tog programa i u tu svrhu. Dakle, ovo je samo jedan korak koji nam može svima pomoći da sustav bude transparentniji i da sustav dodjele bespovratnih sredstava bude čišći i ne vidimo u tome razlog zašto ne bi bilo tako, zašto ne bi podržali osnivanje tog povjerenstva.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena kolegice Vlašić Iljkić, nemate li dojam da je sve ovo zapravo jedna uvježbana obrana i ono što slušam od vladajuće stranke danas to je da se inzistira na tome da ne smijete ni jedno ime spomenuti, jer sve su to insinuacije iz medija a zapravo se u tome prepoznaje ja mislim paničan strah da bi OLAF mogao u bilo kojem trenutku uletjeti ili da bi Ured europskog javnog tužitelja ponovo mogao uletiti. I sve on što smo čitali u medijima pokazati da je istina i da je to upravo razlog zašto ovo osnivanje istražnog povjerenstva guraju u stranu jer se boje da bi se opet ista blamaža mogla desiti kakvu smo doživjeli i gledali ovdje blamiranje državne odvjetnice.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Da evo, zaista od obrane što smo čuli sa ove strane je bilo i da takva odluka, tako koncipirana nije u skladu sa zakonom i da znači ne može proći iz razloga što nije usklađena. Ono što smo i rekli i nismo protiv toga da se također napravi i amandman, pa ako možemo razmotriti taj amandman ako to nije onako kako vi mislite da treba biti, napravite amandman, to će se razmotriti. Razmotrit će se takva odluka i eventualno će se amandman izmjena usvojiti, a ovo sve što drugo čujemo je zapravo ne znam evo strah koji je u biti očito opravdan.
Kolegica Marić je digla povredu Poslovnika.
Poštovani i uvaženi potpredsjedniče Sabora, ja vas molim da prema članku 238. osigurate da se ne remeti rad u sabornici. Kolega Bačiću, oprostite ali non stop brbljate i non stope remetite, uopće ne čujem u ovom dijelu. Poštovani potpredsjedniče slažem se da svakog upozorite ali mislim da je kolega stvarno pretjerao i molim da mu date opomenu. Hvala.
Ja naravno neću dati opomenu, ali slažem se da treba biti mir dok netko govori i ja ću svaki puta opomenuti, ne dati opomenu nego skrenut pozornost na to da se ne remeti govornika. Jer svatko ima pravo iznositi ono što misli da treba iznijeti ovdje. Prema tome, ne može se iz klupa vikati, a na žalost se viče iz svih strana. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ne znam kako početi ovu priču o istražnim povjerenstvima. One se toliko često i ponavljaju da jednostavno više-manje nam nekada i rasprave izgledaju jednako na svakoj priči o istražnim povjerenstvima. Jer oni koji očito ponavljaju postupke misle da će uvijek ponavljaju dobiti neki drukčiji rezultat. Uvijek je isti. Protiv smo ovog povjerenstva jer je ovaj uradak protiv zakona, protivan je zakonu. A ovo što je ovako napisano još je gore danas prezentirano. Samo ova zadnja prezentacija od kolegice iz SDP-a nas tjera da budemo s dvije ruke protiv ovoga. Jer ovo što oni rade ne izgleda na ništa. Baš sam se sjetio jednog naslova od prije nekoliko dana u jednom dnevnom listu gdje novinarka kaže ova naša oporba u Saboru to je tuga golema, tuga golema. Jer što oni nas tjeraju pazite da mi dignemo ruku za ovo, što nas tjeraju? Pokušat ću objasniti čitajući ovo što su oni napisali u 11 mjesecu 2021. godine. Uzmu podatke o uspješnosti povlačenja sredstava iz 2019. Pazite, pišete 25.11.2021. i uzmete podatke iz 2019. i kaže neuspješno, ne znaju povući sredstva, ne znaju ništa, ne valja im sustav nadzora, ne valja im način rada, ništa ne valja. Dvije godine unazad uzmu podatke i to treba nas uvjeriti da smo mi za ovo povjerenstvo. I onda zaborave kroz sam naslov, tj. naziv ovog Povjerenstva da je sustav valjda počeo 2013. godine, netko je valjda počeo graditi, valjda SDP, Branko Grčić. Ništa, počinjemo od 2016. samo se želimo baviti sa vama. Kad pogledate onih 11 pitanja oni su i premijera doveli pod upitnik i njega bi oni nešto ispitivali. Zašto? Jer je to njima politički oportuno. Oni žele se isključivo baviti ljudima. I što me fascinira? Da im je jedina politika koju promoviraju već godinama, ne zadnje dvije baviti se ljudima i njihovim sudbinama i kako budu prozivani ti ljudi u novinama oni ih ovdje napucavaju koliko god mogu na najjače. Ne mogu im odgovoriti, ne mogu s njima komunicirati i svaku onu riječ napisanu iz novina doživljavaju kao čistu istinu, nepobitnu i uvijek dokazanu. Kad postupci krenu, kada se čak mnogi i oslobode od svih … [[Govornik se ne razumije.]] u postupcima koji traju i desetke godina, ništa, mi smo se s njima napucavali sad s jednim gospodinom koji je, na mome otoku napravio hotel 5 zvjezdica. Kako si se uopće smio javiti? Tko se smije javiti? I zaborave sve svoje. Onog iz Dubrovnika koji je uzimao neke svoje potpore radnicima, ne znam jesu ga izbacili iz stranke, možda je još dobar, možda je SDP. Ili onog iz Zadra koji je napravio štetu, ne, ništa, pa nekog našeg kolegu ovdje. Da smo mi kao vi i da imao to zrnce zločestoće pa mi govorili o nekom povjerenstvu da istražimo neke kolege ovdje s obzirom što su činili. Jel bi to bilo u redu? Pa šta ćemo s time? Šta je to politika? Pa pogledajte što govorite iz dana u dan i kakvu politiku promovirate i onda se čudite što ljudi u vama vide. Ništa. Gdje su ti, gdje su te politike, gdje su ti programi? Tema SDP sa 2 prijedloga, teritorijalni preustroj ja mislim i nešto vezano uz socijalu, tišina, muk, ničega više nema. To je to što smo čuli u proteklih 2 godine. Sve drugo su istrage nad istražnim tijelima. Istrage iznad svih istražnih tijela. Mi provodimo istrage kao saborski zastupnici i deremo glave ovdje bez ikakvog problema. Nema veze kako se tko zove, svakoga možemo prozvati. Od predsjednika države do najzadnjeg načelnika. I to je politika. Ok. Mislite da nemamo primjera, koliko god hoćete, koliko god hoćete. Ali da potpišemo ovdje da ne znam da je DORH politički zarobljen, bio je zarobljen, pa je onda valjda oslobođen kako oni to napišu. Pa onda sredstva se netransparentno dodjeljuju podobnima po stranačkoj liniji. Mi bi za to trebali dignuti ruku ovdje. Jel se slažete da dignemo ruku za to što vi napišete? Je li to tako, jeste vi to utvrdili ili što? Oćemo još tvrdnji koji je ovdje, da državni, komisija za kontrolu postupaka javne nije prihvatila žalbu. I oni su utvrdili da oni ne znaju što je, a što nije. Kad dođu ovdje super su, svi ih hvalimo, kad dođemo tu ne znanju prihvatiti žalbu. I primjera koliko hoćete [[Upadica: Hvala lijepa.]] da ove neistine prihvatimo kao razloga za povjerenstvo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Jeklovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ovim prijedlogom ustvari oni predlažu da se osnuje paralelno tijelo, da istražno povjerenstvo u stvari bude paralelno tijelo koje će provoditi istragu nad cijelim sustavom korištenja sredstava europskih fondova. A unutar, taj sustav je posložen tako da postoje i administrativne procedure i procedure koje se tiču nadzora. Pa nismo li mi upravo osnovali Ured europskog istražitelja i sustav funkcionira. Ja bih rekla da sustav dobro funkcionira jer je sve ono što je loše se procesuira. Sve ono što je protivno zakonu, sve uočene nepravilnosti se procesuiraju. Ne možemo mi biti ti koji ćemo biti istražitelji sustava koji već ima uspostavljene kontrole unutar sebe. Možemo samo ovdje raspravljati da li je to dobro, od njih tražiti izvješća i raspravljati da li možemo poboljšati taj sustav. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Mogli smo imati tematsku sjednicu na ovu priču ako baš žele. Pa da im dođu ljudi koji o tome znaju puno više nego mi ovdje. Ali njih to ne interesira, oni se žele baviti politikom i glavama. Ako ste vidjeli primjere, svi ih pitamo za njihove primjere kako možete zaboraviti te primjere? Pa prošle godine u 7. mjesecu se od nas tražilo ultimativno u zadnjem danu da se skine imunitet jednom kolegi zastupniku ovdje jer da je pod istragom, jer ga mi spominjemo. Moraš počet kad vidiš da te jednostavno tjeraju da se moraš bavit s ljudima. Zašto s ljudima? Pa dovoljno im je teška sudbina s obzirom na to što ih je dohvatilo, još ih ovdje napucavaju svakodnevno, svakoga imenom i prezimenom. I mi moramo kao nešto to prihvatiti. Nećemo to prihvatiti. Ovo što rade je ispod razine zastupnika koji bi trebao baviti se politikom na drugačiji način po nama, a to su ajmo argumentirano kako je rekao predlagatelj, ajmo od početka, bez podbadanja argumentima, a nije prošlo 5 minuta samo podbadanje, nema argumenata, nema ničega.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ne postoje argumenti. Znate što argumenti i činjenice? Argumenti i činjenice su da zapravo od svih ministara u vladi bit će još malo broj onih koji su započeli mandat i koji će ga završiti u vašoj vladi HDZ-ovoj vladi. Argumenti i činjenice su ti da je vaša ministrica europskih fondova rekla da su joj upućene prijetnje „provući ćemo te kroz blato“ i „bit će krvi do koljena“ na sastancima na kojima su prisustvovali gospodin Milijan Brkić i specijalni savjetnik premijera gospodina Andreja Plenkovića. To su činjenice. Činjenice su također da je sadašnja ministrica Tramišak nastavila uhodanim putem bivše ministrice Gabrijele Žalac po metodi najbržeg prsta propisivati natječaje. I činjenica je da ste vi ovdje bez argumenata išli napad kolegicu Vlašić Iljkić samo da ju napadate jer vas istina boli. To je jedina činjenica danas ovdje.
Imamo povredu Poslovnika, je digla poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegica je povrijedila Članak 238. Poslovnika vrijeđajući ovdje sve nas i našu zdravu pamet. Kolegice ako su vama činjenice i argumenti novinski natpisi, nama nisu. Na taj način prozivate opet imenom i prezimenom ljude jer ste to negdje pročitali na nekom portalu, a ne čujete što su ljudi na koje se te, ti natpisi odnose pa i sama ministrica. To niste čuli. Znači vi samo čujete ono što vi želite čuti i na taj način se nabacujete na ljude njihovim imenom i prezimenom na njih blatom.
Kolegice Jelkovac, to vam je nažalost 3 opomena pa ovaj vam moram oduzet riječ do kraja rasprave o ovoj temi. Neko je još digao povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Radolović, izvolite.
Čl. 238., ovoga meni je žao što ste vi kolegice preuzeli danas ulogu pit bula HDZ-ove većine. Međutim ja ne izmišljam ništa, vi nas stalno optužujete da mi čitamo medijske napise, mi ne čitamo medijske napise, to su bile službene izjave ministrice Tramišak. Vi se morate sami sa sobom unutar HDZ-a dogovorit, predlažem nekakve malo češće koordinacijske sastanke sa vašim ministrima da vidite ko tu laže jer vas očito lažu.
Poštovana zastupnice Radolović to vam je isto opomena jer je to replika, a ne povreda Poslovnika. Kolega Deur i vi imate povredu Poslovnika?
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste od vašega predsjednika preuzeli tu ulogu maloga pit bula, pa insinuirate, lažete i vrijeđate. To vam je sve što znate, ovako nekorektno, neljudski prema ljudima koji nisu tu iznosit ovakve laži je van svake pameti. Al to još jednom stanje SDP-a pokazuje zato i jeste tu gdje jeste.
Naravno i to nije bila povreda Poslovnika. Vi dobijate također treću opomenu, pa ovaj nećete moć dalje govoriti o ovoj temi. Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Povrijeđen je čl. 238., kolegica je na neprimjeren način uvrijedila kolegicu Jelkovac govoreći ono što se ovdje u ovom saboru ne bi smjelo govoriti. Ja vas molim da vodite računa o onome što govorite i na koji način se obraćate kolegici jer mi svi ovdje imamo istu ulogu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. To sam zapravo ja trebao reći, ali ovaj moram vam dati opomenu, ali je, točno je to. Govoriti za nekoga ovdje da je pit bul, koji je slijedeći korak, ćete nekome reći da je ne znam neka druga životinja, neću, neću upotrijebiti to. Ja vas lijepo molim držimo nekakvu razinu kakvu ljudi očekuju od ovog najvišeg doma. Oni ljudi koji su nas ovdje izabrali nisu nas izabrali da se vrijeđamo, nisu nas izabrali da se nazivamo bilo kakvim životinjama jedni druge [[Upadica iz klupe: Čak ni domaćim]] , čak ni domaćim, slažem se. Prema tome, ja vas lijepo molim mislite na dostojanstvo svojih kolega, ali i na vlastito dostojanstvo jer kad netko se nabaci blatom na nekoga drugog ja vas uvjeravam ruka mu ostane blatnjava i njemu, pa vas lijepo molim držimo neku razinu komunikacije ovdje. Ne moramo se slagati i ne slažemo se, zato i postoje različite stranke, ali komunicirajmo na jednoj razini kakva je primjerena ovom domu. Replika, prvo odgovor na repliku poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, iz vaše replike zapamtio sam samo argument i činjenice i sjetih se današnjeg događaja u gradu Puli u kojem ste vi jedan od važnijih političara u kojem je koalicija SDP-a i Možemo! doživjela svoj krah zato što niste bili u stanju riješiti predispozicije tj. riješiti sve ono što je potrebno da se izgradi jedan projekt privatnog poduzetnika i rađe ste se raspali nego da omogućite ono što ste obećali građanima tog grada, a nije mi svejedno jer ja isto dolazim iz 8. izborne jedinice da u biti nećete napraviti ništa, blokirat ćete jednog gradonačelnika i sad ćemo gledati političke igrice … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] , a to da ste skloni tome podizat kaznene prijave…
Kolegice molim vas nemojte vi vikati sa mjesta, znali ste govoriti kad su drugi govorili, e sad molim vas vi budite na mjestu, šutite i pustite govornika da govori. Izvolite kolega Borić.
A to da ste skloni podizati kaznene prijave kao način političke borbe u toj županiji je ispod razine političara koji sjedi ovdje u sabornici. To je katastrofa i ako se s time bavite nemojte očekivati jednog dana da vas neće doć s druge strane također nešto slično. O tome govorim.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, evo naslušali smo se da se projekti i natječaji po babama, stričevima i očevima dodjeljuju, a ja bi evo ga samo navela da se npr. odabir projekata iz programa ruralnog razvoja koji se odvija u Agenciji za plaćanje odvija na temelju kriterija odabira koje prije svakog natječaja odobrava Odbor za praćenje programa ruralnog razvoja i jednako se primjenjuje na sve korisnike. Dodatno, svaki natječaj i prije objave na svim svojim elementnim predmetom je postupak u e-savjetovanju sa ciljem da se omogući što veća participacija korisnika, znači da sustav je posložen, da je sustav dobar, da sustav funkcionira i da mi samo ovakvim razgovorima i ovakvim insinuacijama doprinosimo da mislim da ne trebamo ocrniti i da činimo samo štetu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice, pa mislim da je Marko jako dobro objasnio koje razine mi imamo kontrole svih europskih sredstava, od Ministarstva financija preko agencije, preko revizije u Briselu i revizorskog suda. Mislim da ovakva rasprava koja dovodi u pitanje neovisnost, najprije DORH-a, pa Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, pa onda SAFU-a i svakog tijela ove države na čemu oni inzistiraju, oni isti koji su 2015. imali preko 1.800 uočenih grešaka u sustavu koji je trajao 2.g., da nam oni drže lekciju kad imamo postotke ispod dozvoljenih u smislu da su pojedinačni predmeti primijećeni i da je sustav koji je za to nadležan napravio što mora napravit, ali oni se i dalje žele loptat s tim ljudima. To je žalosno, kao da, što, što ćemo s time napraviti? Ništa, osim da pokušavaju reći mi smo ti koji smo pošteni, mi ćemo vas vodit itd., mi ćemo sve napraviti kako treba, a kad pogledamo šta rade po terenu, katastrofa, katastrofa. ŽELJKO REINER:
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Jel ono Churchill rekao, ako hoćete ne riješiti problem osnujte povjerenstvo, ali mene ovdje interesira što vi mislite zašto bi mi to trebali osnivati povjerenstvo ako imamo institucije države. Premijer je kazao da je nulta tolerancija na korupciju, dakle mi imamo institucije, rade institucije i svi oni koji se ogriješe o zakon na bilo koji način doći će pred lice pravde. I meni stvarno nije jasno ko bi bio u tom sastavu tog povjerenstva da bi oni bili takvi eksperti da bi mogli riješiti sve probleme koji su trenutno u Hrvatskoj državi. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Pa vjerojatno bi se kolega našlo eksperata, čuli smo da postoji stručni tim Mosta, imamo stručni tim iz ove lijevog zelenog bloka, imamo nešto struke ovdje i u SDP-u, ali onda bi vjerojatno i zaboravila na ono što se njih tiče pa bi rekli da to nije tema itd. našlo bi se ali se oni žele bavit kažem isključivo ljudima, ovom vladom i oni politike nemaju i to građani moraju saznati ili vidjeti. Mislim da vide jer ankete pokazuju što je tko na ovoj političkoj sceni. Vidimo rezultate tamo gdje su preuzeli odgovornost, 10 mjeseci nemaju pročelnike, nemaju. Nisu sposobni naći 10 ljudi, 15 ljudi da budu ti koji će biti odgovorni za pojedina upravne odjele, upravna tijela u tom gradu Zagrebu najvećem gradu u RH, nisu. Ali su stručni za sve ostale tijela u državi, sve znaju. Čuli ste, ako ste kandidat vi ste već izabrani, samo ste izabrani samo ste kandidat, oni smatraju da ste već izabrani to su njihovi načini rasprave. Ali kažem pokazat će vrijeme ovo što se desilo u Puli, neće proći dugo vremena vidjet ćemo Zagreb.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo. Dakle kolega Borić, kaže ovako sredstva se ne transparentno dodjeljuju po stranačkoj liniji. Pričali smo danas o sustavu eu fondova, dakle ima uređeno bodovanje, posrednička tijela, upravljačka tijela, nadzorna tijela itd., slušajući danas kako oporba barata imenima i prezimenima ljudi koji su prošli cijeli taj sustav i kako spominjanjem odjednom da su ti podaci transparentni, dakle našli smo u transparentnim podacima imena i prezimena, a spomenula sam da u ovoj odluci piše da je sve ne transparentno. Ja sam sad malo zbunjena i mislim si da li tamo u onoj prijavi postoji neka kućica pa da prijavitelj stavi iksić u odgovoru da je on član HDZ-a ili neke druge stranke, pa ako je član HDZ-a po njima uopće trebao ni konkurirati za sredstva ni dobiti na kraju krajeva sredstva ako ima taj iksić u kućici.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice oni imaju definitivno problem s nama, s HDZ-om i s ovom vladajućom većinom i znaju dobro da ne postoji izborni zakon po kojem oni mogu pobijediti na izborima, osim da nas crne ovdje po cijele dane i nas ovdje koji sjedimo svaki dan. I fascinira ta njihova hrabrost da s imenima ovdje barataju kao gotovim činjenicama znajući da im ti ne mogu odgovoriti i to rade uporno. Ja gledam evo ne znam di mi je predlagatelj ispred SDP-a g. Grbin, Bauk, gledao ga ovdje valjda mu dosadno, gledaju u plafon onako šta mi je ovo trebalo danas da se sramotimo opet sa nekakvim uratkom i da tražimo od HDZ-a da potpisuju ove njihove tvrdnje, da je najbrži prst katastrofa što su napisali da to nije, samo malo da nađem, da je to neprimjerena metoda u raspisivanju javnih natječaja. Kako smo dobili sredstva iz onog programa za …/Govornik govori engleski/…? Najbrži prst, bilo je u redu, to može izać tamo iz drugih dijelova EU, a kod nas ne može [[Upadica Reiner: Hvala.]] jer odmah nepravedno.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Ova količina nemuštosti i gluposti koje je kolegica izgovorila između ostalog je rečeno da bi to istražno povjerenstvo provodilo i istraživalo potencijalne koruptivne radnje. Pitam se, koje ovlasti bi povjerenstvo od koga trebalo dobiti, kojim kriterijima bi se rukovodilo, a kad pogledate i pitanja ovdje koja su postavljena onda je zapravo to nadnaravno povjerenstvo koje bi uredilo cjelokupne sustave svih mogućih vlada, država itd.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolegice. Oni bi istraživali kažem i iznad DORH-a iznad USKOK-a, PNUSKOK-a svih tih istražnih tijela, tijela presije u RH, evo naših istražitelja iz oporbe, svaki dan istražuju, pa onda utvrde da DORH ne radi svoj posao, da je politički zarobljen, da mu je OLAF dostavio određene predmete, četiri predmeta od silnog broja ne, i onda DORH vrati kaže podigli tri optužnicu, jednu odbili kao neosnovanu. Što sad? Nismo više politički zarobljeni od nekadašnjih nedavnih događaja, sad smo zarobljeni pa nismo zarobljeni. Što ako se taj DORH oslobodi i počne nešto radit na njihovoj strani, što ćemo tek onda čuti? Jer kad se sjetim priče iz 2016. kada Ministarstvo poljoprivrede podiže kaznenu prijavu, zove, ne on podiže kaznenu prijavu nego poziva tijela prije sve da uđu i da utvrde što se desilo sa njenim natječajem. Kaže USKOK vodimo istražne radnje, šest godina evo istražnih radnji sada vjerojatno ni na to se ne odnosi ova priča jer je ispred 2017. pa se nećemo obazirati.
Hvala. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovani kolega Borić. Ajmo na trenutak zaboraviti da ste i vi i ministri koji se u ovom prijedlogu spominje članovi pravomoćne presuđene strane za korupciju i složimo se i vi i ja da nam je u interesu uspostaviti sustav upravljanja i dodjele sredstava iz eu fondova na način da niti jedan ministar, niti jedan ravnatelj nitko više ne bude s razlogom uhićen u šest ujutro odvođen u istražni zatvor, procesuiran, da se mediji, stranke, javnost bavi krađom javnog novca od najviše pozicioniranih ljudi. Ja ne znam zbog čega toliko otpor tom prijedlogu da se upravo istraži postoji li u sustavu problemi koje možemo riješiti?
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Ja sam na svojim stajalištima da sustav postoji i da saborski zastupnici nisu bolji istražitelji od našeg sustava presije, od DORH-a, USKOK-a i PNUSKOK-a i da su primarno političari i da bi radije politički sudili nego na bilo koji drugi način. Istina. A što se tiče kolegice pravomoćnosti presude HDZ je platio svoju kaznu, osuđen je kao odgovorna pravna osoba za djelo pojedinca i mi smo to napravili. A vi možete koristiti izričaj kako vam drago. Kao isto što bih ja rekao jedan je Trgovački sud i SDP osudio i rekao da nekom Kikašu mora platiti nešto jer su varali u kampanji i nisu iskazali nekakve podatke. Koga je sud dohvatio, dohvatio ja sam na to ali vi niste ta stranka sa primjerom svog predsjednika da nam držite bilo kakve lekcije o moralu i o tome što bi mi trebali raditi, niste i to će vam građani reći na sljedećim izborima. Vidjet ćete.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo i nakon Ljube Česića Rojsa i dalje Ljubo Česić Rojs hvala vam što ste nas na to gospodine Boriću podsjetili i izmislili novu inačicu one tko je jamio jamio je kad ste rekli sada ah koga je sud dohvatio, dohvatio je koga jest, jest. Dakle, ja ću ponoviti šta su zahtjevi i šta je funkcija Istražnog povjerenstva, dakle funkcija Istražnog povjerenstva jest da utvrdi da li je bilo političkih pritisaka na ravnatelja SAFU-a, a onda od ravnatelja SAFU-a prema službenicima SAFU-a ne samo po pitanju ovom koje je sud eto dohvatio odnosno DORH je dohvatio, odnosno nije ni DORH dohvatio, DORH ih je propustio, nego ih je … [[Govornica se ne razumije.]] dohvatio nego i tamo gdje postoje još neki koji se nije dohvatilo. Dakle, tražimo da se utvrdi da li je bilo takvih političkih pritisaka i tražimo da se utvrdi je li za ovaj slučaj koji jest pod istragom premijer znao da je ravnatelj SAFU-a znajući da se radi o namještenom natječaju taj namješten natječaj potpisao. Dakle, radi se o vrlo konkretnim pitanjima na koje tražimo konkretne odgovore. Međutim, kao i u slučaju JANAF i kad smo tražili istražno povjerenstvo za pitanje političkih pritisaka na istražne organe koje ste isto tako odbili jer je bilo preširoko pa smo onda vidjeli upravo na ovom slučaju Žalac ima li ili nema političkih pritisaka kad je cijela zemlja shvatila da bi ovaj slučaj Žalac i ovaj slučaj software propao da nije bilo Ureda europskog tužitelja jer da je DORH iz nekog razloga zanemario iskaze službenika iz SAFU-a koji su svjedočili tome da su upozoravali Petrica da se radi o namještenoj javnoj nabavi. I DORH je to pustio. I da, da nije bilo EPPO-a mi danas ne bi o ovome razgovarali. Radi se o čemu? Početno o mogućim političkim pritiscima na istražne organe koji smo htjeli istražiti istražnim povjerenstvom vezano za slučaj JANAF koji također niste dali jer to je bilo preširoko. Svaka tema koju vi ovdje proglasite preširokom 6 mjeseci do godinu dana nakon toga vam postane preuska, a nekima i prostorno uska u sobama Remetinca. Tako će biti i sa ovim. Reći ću samo o čemu se, ponovit ću za građane o čemu se u ovom slučaju radi, dakle vaša ministrica je prvo procijenila javnu nabavu za taj software na 5,7 milijuna kuna. Onda ju je povećala na 9,8 milijuna kuna. Htjela ju je direktno ugovoriti, nije mogla, DKOM joj nije dao, onda je morala ići ponovno na javnu nabavu koja se naravno naštimala ponovno za isto poduzeće ovaj puta u konzorciju sa nekim drugim da bi se to prikrilo i povećavaju sa 9,8 milijuna na 12,99 milijuna kuna. Ovo su sve iznosi koje govorim bez PDV-a, 12,99. Vještačenje je na kraju utvrdilo da je posao bio vrijedan 2,1 milijun kuna. Dakle, ne radi se samo o pokušaju namještanja natječaja, nego se radi o namjernom i smišljenom, s predumišljajem izvlačenju novaca iz EU fondova da bi se netko ne naplatio za svoj posao, nego da bi ga preplatili 6 puta, da bi ga preplatili 6 puta, o tome se radi. O tome mi želimo razgovarati. Je li netko drugi još od političkih dužnosnika za to znao i kako je moguće da nije znao, ako je već 2019. godine to sve bilo jasno i zbog istrage protiv Žalac, ali i zbog novinarskog rada novinara Telegrama. Malo prije gospodine Borić još samo da vam odgovorim jer to je jako, jako signifikantno. Vi kažete 10 mjeseci oni ne mogu naći, oni nemaju ljude da nađu sebi pročelnike jer ih tražimo na natječaju. Vi to nikad niste radili pa ne znate koliko natječaji traju, a posebno ne znate koliko traju kad se javi 10 ljudi, jer vama se javi taj jedan sa kojim ste se dogovorili. Pa naravno da ne znate!
Imamo više replika. Prva je poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice kako komentirate činjenicu da kada se ustrojavao naš zagrebački, odnosno hrvatska podružnica hajmo tako reći europskog tužitelja u Zagrebu trebalo je sistematizacijom biti predviđeno prvo četiri mjesta, međutim bilo je dvoje plus gospođa Laptoš i sada se evo prema podacima na koje sam ja naišla raspisuje natječaj za još dvoje. Dakle, očito će biti puno više posla za Ured europskog javnog tužitelja kod nas. Prema podacima je trenutno 35 predmeta koji ukazuju na moguće zloupotrebe sredstava fondova EU, a 25 predmeta je DORH dostavio nakon 10. studenog, a svi se sjećamo one neugodne konferencije za medije kada su se crvenile i ravnateljica USKOK-a i glavna državna odvjetnica da nije bilo europskog ureda mislim da i ova afera Žalac se ne bi ovaj otkrila. Očito su naše institucije grdno zeznule stvar. Hvala.
Poštovana zastupnica Benčić.
Pa evo da podcrtam, da DORH je imamo sve iste materijale, iste istrage koje je dobio i EPPO-a. EPPO je odlučio pokrenuti istragu, DORH nije. DORH je imamo i iskaze ljudi iz sustava o točno toj stvari. Dakle, da je bilo pritisaka da se to pusti i da je bilo upozorenja da se radi o namještenoj javnoj nabavi. A ovaj slučaj razotkrio je da je moguće, ne možemo to tvrditi, da je moguće da je bilo političkih pritisaka DORH, da je moguće da su oni računali da je EPPO neće uzimati stare predmetne, ali EPPO ima pravo uzimati predmete od 2017. nadalje od kad postoji uredba. I ono što je najvažnije u ovoj priči. Kada je DORH ovo propustio napraviti, al nije propustio napraviti u slučaju Horvat, reakcija premijera na slučaj Horvat i hapšenje Horvata je bio direktni napad na DORH pri čemu je jasno dao do znanja, ok ovu situaciju nisam iskontrolirao pa mi se to dogodilo jel. Dakle, vidimo kako premijer reagira onda kada [[Upadica: Hvala lijepo.]] stvari ne idu na način na koji je on to očekivao.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice Benčić, pa evo rekli ste maloprije da želite konkretne odgovore na vrlo konkretna pitanja, pa sad doista ja od vas želim jedan ali zaista konkretan odgovor. Kako ste vi zamislili rad tog povjerenstva obzirom da se radi o tisućama predmeta, tisućama projekata koji su realizirani koji su prošli, kako biste vi odabirali predmete koje ćete, koje ćete procesuirati odnosno koje ćete istražiti? Da li biste išli na sve ili biste išli po nekakvim možda stranačkim kriterijima ili bi jednostavno po onom sistemu mi ćemo je li koga ćemo procesuirati, koga nećemo ili bi se držali nekakvih medijskih natpisa itd.? Kako vi to, kako ste vi to uopće zamislili ovaj provesti tisuće i tisuće predmeta? Evo ako možete mi ali vrlo konkretno reći na to. I to u 6 mjeseci.
Poštovana zastupnica Benčić.
Ja nažalost o načelu partija sve zna ne bi znala ništa za razliku od vas i vaše stranke koja je jedini istinski nasljednih komunističke partije u Hrvatskoj i po članstvu koje imate, a i po metodama djelovanja koje naravno moja generacija nažalost niti ne poznaje ili na sreću. A što se tiče toga kako bi radili, ne, ne bi radili tako da uzimamo tisuće predmeta nego bi radili tako da ljude koji su nadležni za kontrolu u Središnjoj agenciji za financiranje i ugovaranje, koji su voditelji odjela pitamo, pitamo da li je bilo ikada političkih pritisaka da se nejednako postupa prema određenim projektima odnosno nositeljima projekata. Pitali bi isto tako od premijera nadalje ljude koji su dužnosnici i u lancu su odlučivanja oko EU fondova, da li su znali za ovu situaciju sa namještanjem natječaja u slučaju Žalac i da li su znali za neke druge isto tako afere koje su sada pod istragom.
Hvala. Kolega zastupnik je dignuo kolegu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornik naknadno uključen.]] da vi želite na neki način privoditi ljude odnosno igrati se malo nekakvih istražitelja, a pogotovo i sudaca ono po sistemu kadija te tuži, kadija ti sudi ovaj to, to, ja osobno mislim da to nije uloga parlamenta, niti zastupnika, niti takvog povjerenstva ovaj. Ako legalne institucije kojima je to redovna, redovna djelatnost nisu osposobljene da to istraže i vi mislite da ćete vi sad nekoga imenovati i to bolje, kvalitetnije odradit onda stvarno ste vi vrlo ambiciozni ne mogu, ali samim ovim načinom kak ste rekli dovest ćemo ovoga, dovest ćemo onoga [[Upadica: Hvala lijepo.]] nekako me podsjećate na neke, na neka prošla vremena.
Kolega Šašlin to je bila replika i vi dobijate drugu opomenu. Ovaj, imamo repliku poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Benčić kažete poslije Rojsa, Rojs, ja ću reći poslije Bandića, Bandić. To vam svi Zagrepčani govore pogotovo na način zapošljavanja. … [[Upadica se ne razumije.]] Svi.
Kolegice Benčić, šta vam je? Šta vam pada napamet da ovako odgovarate?
Možda ne ovih vaših par što imate, ali model Zagrebački holding, 15 vodećih funkcija, 5 iz SDP-a, 2 bliska kolegi iz klupa. Kako je to moguće? Pa vi ste rekli da natječaji trebaju trajat evo koliko već 10 mjeseci ne možete naći pročelnike. Što čekate? Kad ćete početi raditi? Kad ćete početi raditi? Kad ćete napravit jedan veći projekt u ovom gradu da znamo evo 4 godine nismo bacili ništa? Vi ćete nam ovdje priče, logit se za neke riječi itd. Kako je vas dohvatila ona medijacija u Zagrebačkom holdingu? Jesu li to modeli zapošljavanja? Smijenili smo te, gdje ćeš sad, hoćeš tamo, nećeš tamo, ništa 3 dana je trebalo dok gospođa smisli kaže medijacija.
Poštovana zastupnica Benčić.
Gospodine Boriću vidim da ne znate ono procedura pregovaranja sa sindikatima, ali dobro o tom potom. Odgovorit ću vam, odgovorit ću vam ovako. Danas je vaš zastupnik u skupštini Mislav Herman mrtav hladan, pred svim medijima se požalio, evo suza suzu goni kad to čitam [[Upadica: Koga gledamo Matulu, šta vam je?]] da da je, da je među [[Upadica: Pa niste na pozornici, znate ne možete se cerekati tako glasno i ometati.]] izmišljenim radnim mjestima, među izmišljenim radnim mjestima koja su ukinuta, sada ukinuta i zbog toga ti ljudi više neće moći raditi neproporcionalno puno HDZ-ovaca i sad to je politički revanšizam jer kak njih ima tak puno? Pa tak jer su se za njih izmišljala ta radna mjesta. Dakle, ljudi vam se smiju, čitajte komentare na društvenim mrežama na taj, na tu tugu gospodina Hermana [[Upadica: Molim vas.]] kako je tako puno HDZ-ovaca na listi onih koji više nemaju radna mjesta.
Kolega Matula, vi ste digli povredu Poslovnika.
Jesam g. potpredsjedniče. Vi ste stvarno povrijedili čl. 238. vrijeđali ste me, nazvali ste moj smijeh niste poslušali ovaj argument jer ovo je stvarno presmiješno. I vi ne možete meni reći da je to nastup nego sam se stvarno nasmijao kao što su se svi nasmijali danas vjerujte, čak i vaši kolege iz HDZ-a u skupštini. Rekli ste da je to cerekanje, da nisam na pozornici. To je uvredljivo g. potpredsjedniče.
Vi dobivate opomenu zbog tog [[Upadica Matula: Zbog čega?]] zato što ste napravili to. Ja vam nisam mislio dati opomenu, ali sad kad ste vi to napravili, vi ste ometali govornicu, možda to niste željeli naravno, ali ste ometali govornicu sa glasnim svojim smijanjem što je potpuno neprimjereno, potpuno neprimjereno. Prema tome, molim vas sljedeću repliku [[Upadica Matula: Smiješno.]] poštovani zastupnik Glavašević. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Benčić ono što smo mogli vidjeti kroz cijelu ovu raspravu, a pogotovo iz komentara i replika kako kolege Borića tako i kolege Šašlina da ovdje, da li namjerno ili slučajno postoji nerazumijevanje i razlike između kaznene odgovornosti, moralne odgovornosti i političke odgovornosti. Možete li kratko koliko vremena imate za repliku odnosno za odgovor na ovu repliku kolegicama i kolegama objasniti koja je razlika između te tri vrste odgovornosti i koje bi trebale biti posljedice onda za te tri vrste odgovornosti i opet dakle institut istražnog povjerenstva postoji u HS-u jer na kojem drugom mjestu bi se politička odgovornost trebala točno utvrđivati ako ne ovdje? Na kraju krajeva taj poslovnik koji poznaje institut istražnog povjerenstva usvojen je konsenzusom u kojemu su sudjelovali i ove kolegice i kolege tamo s one strane sabornice. Pa dajte im samo ponovite zašto su digli ruke jer očito su zaboravili, iako neki nisu bili tu pa možda im treba oprostiti kolega Šašlin.
Ajmo molim vas prvo ovako, prvo tišina i dozvolite kolegici da govori. Izvolite poštovana zastupnica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem. Hvala kolega Glavaševiću na pitanju i zapravo je to jedno od ključnih pitanja koji imamo svaki puta kada tražimo istražno povjerenstvo. Dakle, istražna povjerenstva ne utvrđuju kaznenu odgovornost, istražna povjerenstva ne utvrđuju niti jednu drugu vrstu bilo koju vrstu pravne odgovornosti. Ono to istražna povjerenstva utvrđuju jest da li je bilo, da li je bilo političke odgovornosti, znanja o informacijama koje mogu dovesti do političke odgovornosti dužnosnika, dakle to je ono što nas interesira. Međutim, ideja da bi čak i da imate istražno povjerenstvo premijer primjerice ili netko drugi za koga se utvrdi da je politički odgovoran zaista snosio tu političku odgovornost u zemlji u kojoj vlada opstaje mada su joj tri aktivna dužnosnika pod kaznenim istragama je možda naivna, ali misli da mi na tome moramo ustrajati …
…/Upadica Reiner: Hvala vam lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev./…
/… jer bez političke odgovornosti neće biti normalne zemlje.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Benčić vi ste govorili kako tražite osnivanje ovog povjerenstva kako biste dobili konkretni odgovor na konkretno pitanje da li se vrši politički pritisak na nekog, neku službu ili nekog djelatnika. Vi jako dobro morate znati da svaki djelatnik ima obvezu prijaviti svaku sumnju na prijevaru i korupciju i odmah obavijestiti DORH, ako naravno se boji ima mogućnost to učiniti anonimno. Jel stvarno mislite da će to učiniti ako ne napravi anonimno i to već nije učinio ispred povjerenstva od 15 saborskih zastupnika, stručnih službi i sl. ili je to ovo samo čisto politikantstvo? Govorili ste o političkom pritisku, da li mislite kad političko tijelo jer to je političko tijelo koje je sastavljeno od 15 saborskih zastupnika postavlja pitanje nekomu iz DORH-a, USKOK-a i sl. nije politički pritisak?
Poštovana zastupnica Benčić.
Mislim da postavljanje pitanja nikada nije politički pritisak, ja mislim da je politički pritisak kada vi nekome izravno i direktno kažete da parafraziram, da su prešli crtu, da si to nisu smjeli dozvolit ili kad premijer kaže trebali su me obavijestit, ili kada se o tome uopće raspravlja itd. ili presedan je, presedan je da se uhapsi ministra u subotu u šest ujutro, kada to premije poručuje DORH-u da, to je politički pritisak. Postavljanje pitanja nije politički pritisak. Međutim, kada kažete bi li netko rekao pred povjerenstvom, da to jest pitanje to je legitimno pitanje, ako se nije usudio prijaviti anonimno. Međutim, nije istina da se niko nikada nije prijavo anonimno, dapače, neki službenicu su svjedočili pred DORH-om. Mi sadržaje tih svjedočenja ne znamo i ne znamo jesu li bili vezani samo za taj slučaj [[Upadica Reiner: Hvala.]] ili su govorili šire o političkim pritiscima.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Benčić. Iz rasprava vladajuće većine, posebno kolege Borića, stekla sam dojam da se oni najviše zapravo brinu o politikama SDP-a, što nije loše, dakle oni nama žele dobro. I ja želim dobro HDZ-u, a imam osjećaj da ćemo postići konsenzus oko ovog našeg prijedloga da će ga prihvatiti jer su takve kritike bile da je preširoko postavljen ako ga suzimo, dakle pitanja su preširoko postavljena pa hajmo pitanja suzila. Ja bih suzila recimo samo na pitanje, u kojem opsegu je predsjednik Vlade Andrej Plenković znao za kriminalne radnje svojih stranačkih kolega te koja je njegova odgovornost? Možete li vi meni malo to komentirati? I jeste li spremna prihvatiti recimo ovakve sugestije vladajuće većine da jednostavno suzimo to pitanje i kažemo ajmo istraživati je li predsjednik Vlade Andrej Plenković znao za kriminalne radnje, da li on upravlja, naređuje te kriminalne radnje ili ne i riješit ćemo time čitav problem i čitavu odgovornost HDZ-a po pitanju dodjele sredstava iz eu fondova.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Tako je kolegice Ahmetović mi bi apsolutno to mogli napravit. Mogli smo to napraviti na početku, to nam je bilo jasno, međutim ha da smo postavili takvo pitanje ono bi bilo preusko za istražno povjerenstvo, a uostalom i rješavat će se u kaznenom postupku. Ako osim jednog pitanja koje jest ključno pitanje političke odgovornosti postavite i pitanje kako mi kao parlament možemo ustanoviti koji su propusti u institucionalnom okviru, a da bi mogli prevenirati takve situacije u budućnosti. E tada nikako ne može. Tada je preširoko. Jer se zapravo, HDZ ne slaže sa idejom da parlament može utvrđivati političku odgovornost. Ne samo da ju ne može, da ju može utvrđivati, ne može ju istraživati, a ne žele da ju može istraživati jer javno sudjeluju u tom procesu. I to je ono zašto bi oni najradje Zakon o istražnim povjerenstvima ukinuli.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Kolegice Benčić. Evo svjedoci smo danas tome koliko se banalizira i trivijalizira ovaj naš prijedlog povjerenstva i postavlja se pitanje evo neprekidno, baš banalna pitanja, što bi to povjerenstvo radilo, kao da demokratski svijet, pogotovo europski parlament ne poznaju uopće ovakve alate. Pa ključne stvari u unapređivanju cijelog sustava njihov, leže upravo na i ovakvim povjerenstvima, parlamentarnim, ali to samo u demokratskim europskim zemljama, jer svjedoci smo da nažalost imamo i nekoliko duboko nedemokratskih parlamenata i režima već u Europi. Da li ovo tu zapravo govori nešto u kom smjeru nas upornim odbijanjem vladajuća stranka gura i čega se oni boje.
Poštovana zastupnica Benčić.
Ne u ovom mandatu, nego već početkom prošlog mandata, HDZ je različitim mehanizmima napravio sve što je mogao, što mu je moglo proći institucionalno, zakonski i na druge načine, da parlament krajnje marginalizira, kao i njegovu ulogu u političkom životu. Oni su parlament sveli na glasačko raspravljačku mašinu koja dobiva, to svi znamo, koja dobiva dnevni red za rasprave, koje počinju u utorak ili srijedu, u petak popodne. U petak popodne. Pa toliko o tome koliko zastupnici mogu u raspravama s građanima dobiti dublje, dublje analize, zaključke itd. Parlament je namjerno uspavan, a ovo odbijanje svakog istražnog povjerenstva, samo je potvrda toga da HDZ-u parlament ne treba ali eto piše u Ustavu da ga moraš imat.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolegice Benčić. Vi kažete da treba istražiti da li je bilo političkih pritisaka kod bilo kojeg natječaja itd. Što to znači? Da se svakog političkog istomišljenika dakle mora pratiti kroz sms, kroz mailove, kroz praćenje fizičko itd. da bi uopće imali pregled što, tko s kim dogovara, dakle svu komunikaciju koja postoji između političkih istomišljenika. Jer tada možda ne bi bilo utjecaja. Što je to onda, nova OZNA, nova UDBA, novi KOS. Što bi vi to uspostavili?
Poštovana zastupnica Benčić.
Dakle za vas su parlamentarna istražna povjerenstva koja utvrđuju političku odgovornost, moguću političku odgovornosti dužnosnika, OZNA. Dakle kada govorimo o tome što su pritisci. Reći ću vam što su pritisci. Dat ću vam vrlo konkretan primjer. Službenik nađe nepravilnost u javnoj nabavi nekog korisnika sredstava. Utvrdi korekciju od 25% ili utvrdi veću korekciju. I onda mu dođe za 2 dana sa vrha, da ipak malo olabavi i da ne lupa tu korekciju. Evo to vam je politički pritisak. A razlog zašto miče korekciju je jer se radi primjerice o općini u kojoj je vladajuća stranka na vlasti. Evo to su vam politički pritisci koje vi ne želite čuti ovdje u parlamentu jer bi ih čula cijela javnost. To vi ne želite čuti.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovana zastupnica Sanja Radolović. Izvolite.
Zahvaljujem još jednom. Ono što mi želimo utvrditi u ovom istražnom povjerenstvu, nisu samo nepravilnosti i nezakonite radnje, mi tvrdimo da cijeli sustav sad kako je postavljen ovako jednostavno ne funkcionira. I sami znate da se financijska omotnica i programsko razdoblje zove 2021, 2027, mi još nemamo niti povratnu informaciju o našim operativnim programima niti što se dešava sa cijelom financijskom omotnicom. U klubu SDP-a naši zastupnici, nekoliko puta su već pisali ministrici Tramišak, međutim, po dobrom starom običaju, mi bi trebali snosit odgovornost za ovdje izrečene riječi, ali nama ministri i dužnosnici u Vladi ne odgovaraju na zastupnička pitanja, što je protivno i samom Poslovniku, ali to već i sami znate. No da se vratim na meritum stvari. Dok s jedne strane kroz aferu software, čerupanje projekta Slavonija-Baranja-Srijem, omega, sad novu aferu i sve te ine afere, afere koje su otkrivene i za aglomeraciju u Hrvatskim vodama itd. korisnici na nižim razinama su zaista ogorčeni, malo je reći ogorčeni. S jedne strane korisnici stalno dobivaju korekcije u sustavu tzv. obični korisnici koji kada najmanju stvar slučajno, omaškom ogriješe, recimo u dokumentaciji o javnoj nabavi, ne usvoje omaškom preporuke Ex ante ili im kontrolno tijelo i posredničko tijelo da uputu da se nešto stavi u Ex ante pa poslije se jednostavno prema Državnoj komisiji za kontrolu postupaka to ustvrdi, da nije dobro, dobiju žalbu koja se usvoji nema korekcija za tijela u sustavu. Sada primjerice kontrolna tijela zahtjev za predujam koji su dužni prema pravilima odobriti korisnicima u roku 30, u roku 10 dana ne dobivaju. Zahtjev za nadoknadu sredstava koja su kontrolna tijela, uključujući i SAFU dužna pregledati u roku od 30 dana ne dobivaju. Plaćanja koja su dužna napraviti u roku od 30 dana nakon što pregledaju tzv. ZNS-ove ne dobivaju. Korisnici kako oni privatni poduzetnici tako i oni u javnom sektoru su na koljenima nažalost zbog projekata koje provode iz EU fondova. Dakle, potpuno paradoksalno, potpuno obrnuto kako bi to i trebalo biti. A činjenica je da korisnici koji prijavljuju projekte iz EU fondova prijavljuju ih zbog projektnih aktivnosti čijom provedbom će doći primjerice do znanstvenih otkrića, poboljšati će se položaj socijalno ugroženih osoba u zajednici, nastati će određena infrastruktura za aktivnosti. Dakle, projektne aktivnosti i njihovi rezultati su razlog zbog kojega će korisnici pristupiti pripremi i prijavi, a kasnije provedbi projekta. U tom smislu danas imamo situaciju da su obični tzv. korisnici administrativno previše opterećeni provođenjem, implementacijom i prijavom EU projekata dok za neke privilegirane ta pravila ne vrijede. Projekti se odobravaju vidjeli smo i jednim klikom miša po metodi najbrži prst, a financijske korekcije koje mi budimo iskreni, evo ja radim sad na 10-ak EU projekata mi dobijemo EU financijsku korekciju od kontrolnih tijela kad kažemo dobar dan, kad odgovorimo na mail. Evo, tako to sustav funkcionira. Nažalost kažem ima privilegiranih i za njih pravila na vrijede. Ne treba niti govoriti da se ponekad od nas korisnika EU fondova zahtijevaju dokumenti koji ne postoje, nemamo ih u samoj instituciji ili organizaciji korisnika. Često se kontrolna tijela zahtijevaju kako se mijenjaju voditelji projekata recimo na projektima imate u SAFU-u ljude koji odlaze nakon što godinu, dvije odrade u SAFU-u odlaze na bolje plaćene radna mjesta i vrbuju ih privatne konzultantske firme što je potpuno normalno jer su potplaćeni. 6.000 kuna neto plaće za nekog tko vodi projekt aglomeracije od 600-700 miliona kuna, nekoliko tih projekata nije normalno. Naravno da su takvi ljudi u tom sustavu ogorčeni. Ne treba niti govoriti da smo prenormirali korisnike i da će uskoro uputa SAFU-a o primjeni i tumačenju Zakona o javnoj nabavi imati stranica više nego sam Zakon o javnoj nabavi, a tek onda dolazimo do problematike ne samo tumačenja nego toga da korisnici trebaju plivati među različitim tumačenjima i nadati se da neće dobiti financijsku korekciju, a niti zapravo ne postoji nekakva komunikacija i koordinacija između upravljačkog tijela, kontrolnih tijela i posredničkih tijela. Jedino vidjeli smo kada to postoji, postoji kada je riječ o privilegijama i kada je riječ o korupciji kao što je to bila i afera Softver. Nadalje, primjena Zakona o javnoj nabavi danas u Hrvatskoj za obične korisnike nadilazi zdrav razum, dok za neke privilegirane [[Upadica: Hvala lijepa.]] taj zakon se uopće ne primjenjuje.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Radolović, pa meni je žao da sve te evo prijedloge nikad niste formulirali u prijedlog, članica ste mog Odbora za EU fondove, ne vidimo vas tu puno. Dakle, na odboru će sad skoro doći rasprava o uredbama tijelima u sustavu, pozvat ćemo ministre da raspravimo novi sustav. Prvo smo išli srediti Nacionalni program oporavka gdje je Hrvatska peta zemlja po povlačenju. Milijardu i pol eura smo povukli. Stav komisije je bio da se prvo ide Nacionalni program oporavka riješiti, onda operativni programi. Ja nisam od vas dobio ni dopis s ovim pitanjima. Pošaljite, imat ćemo tematsku sjednicu i o ovome i o bilo kojem pitanju. Evo, ja nisam ni jednu točku odbio na odboru. Drage volje sve ovo što ste rekli formulirajte u dopis … [[Govornik se ne razumije.]] a ja vas na odboru kao aktivnu ne vidim toliko često. Imamo i dane EU fondova kada smo sve ministre i … [[Govornik se ne razumije.]] raspravljali o programiranju. Tako da [[Upadica: Hvala.]] budite aktivni na odboru.
Poštovana zastupnica.
Kolega Pavić drago mi je da ste to rekli budući da vi vaš resorni odbor niste sazvali već nekoliko mjeseci. Također bit će mi drago čak da pošaljem mailove svim saborskim zastupnicima što sam predlagala vezano za točke samog saborskog odbora. Nije tajna da vi vaš saborski odbor vodite poprilično sjevernokorejski, diktatorski, da vaše sjednice odbora traju po pola sata za jako važne teme. To nije nikakva tajna, a ja se nažalost kao vi nemam vremena uz svoj posao na sveučilištu, obaveza na saboru, nemam vremena prešetavati po konferencijama vezano za Dan EU fondova nego radim aktivno na prijavi implementaciji projekata iz fondova EU. Sukob interesa, vrlo zanimljivo ovoga, vrlo zanimljivo vaše tumačenje. Međutim, moram reći jednu drugu stvar da sam ja vama predlagala nekoliko prijedloga čak sam vam rekla da ako ih ne usvojite ću vam sazvati tematsku sjednicu, međutim vi ste se na to oglušili [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] to i sami znate.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice rekli ste citirat ću, sustav kontrole nije dobar. Sustav kontrole postavljen je prema pravilima Europske komisije i kao takav funkcionira u svim državama EU i ako se otkrije bilo koja nepravilnost to se i procesuira. Ili mislite da bi i vi mogli intervenirati u pravilnike Europske komisije? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem na pitanju. Ne, nipošto ne mislim, niti mi to ovdje danas predlažemo. Jednostavno činjenica je da ne postoji jasna koordinacija među svim tim tijelima, da nemamo snažnu polugu u ministarstvu. Evo eklatantan primjer je bio ovaj zadnji sa poništenjem natječaja za petrinjske poduzetnike gdje je opet omaškom 5 mjeseci bio otvoren natječaj da bi se uspostavilo onda da se opet ide po metodi najbrži prst. Prvo je ministarstvo obrazlagalo da poduzetnici neće stići na vrijeme potrošiti svoja sredstva, a onda smo dobili drugo obrazloženje u roku par dana da je omaškom opet grešna uprava gospođe Mišković pokrenula postupak i sam poziv po metodi najbrži prst i da jednostavno se mora natječaj poništiti. O tome vam ja priča, o takvim stvarima, ne o pravilnicima Europske komisije.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice Radolović, evo ga ja dolazim iz Varaždinske županije i stvarno mogu reći da smo mi županija koja je u samom vrhu po povlačenu EU sredstava. I interesantno je to da stvarno imamo i jedinice lokalne samouprave odnosno općine i gradove gdje nisu HDZ-ovci načelnici ili gradonačelnici i stvarno su svi dobivali sredstva, povlačili su ravnomjerno sredstva iz EU fondova. Dapače, čak mogu reći da su i što se tiče obrazovanja pa čak ovoga razvoja energije su dobivali možda i ovi koji su imali i bolje uvjete i znači imali su brojne programe. I ne vidim razloga i stvarno sam iznenađena dok sam slušala vas na kakve probleme se nailazi. Ja vam mogu stvarno reći da u našoj županiji je mislim da 90% ovoga projekat nije bilo stvarno takvih problema. Hvala puno.
Poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem na toj konstataciji, obrazloženju, očito je da nije svugdje isto, da je po različitim regijama. Imate izvješće zapravo možemo reći tzv. izvješće i statistiku o izdanim financijskim korekcijama. Činjenica je da to zapravo vrlo varira od kontrolnog tijela do kontrolnog tijela, a trebalo bi se sve to malo bolje izvidjeti. Meni je drago da je situacija u vašoj županiji takva. To apsolutno pozdravljam. Kod nas moram reći da je dijametralno suprotna, da tijela dobivaju korekcije čak kad ih i možemo reći i ne zaslužuju. Dakle, kad ne rade nešto nezakonito, kad nije riječ o nekakvom nepravilnom postupanju, kad se radi čak o nekakvim omaškama, ali ponavljam činjenica je da za neke korisnike ta pravila ne vrijede i da oni jednostavno korekcije nikakve ne dobivaju čak i kad postupaju nepravilno i nezakonito.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice evo slušam ovdje raspravu cijelo vrijeme, uglavnom europski fondovi su vrlo bitan izvor za financiranje brojnih projekata. Međutim je činjenica da imamo problem, da imamo problem ministrice Žalac bivše koju je premijer i vlada branili do boli. Jednostavno nisu htjeli prihvatiti čak je premijer izjavljivao da neće više nikada niti jedan ministar otići makar on bio na trepavicama. Imamo problem i loše poruke Milorada Pupovca koji kaže ne Miloševića nema pravo istraživati nikakva tijela DORH, ovi, oni i naravno da se time moram se izraziti tako, uškopljeni HDZ čak HDZ-ove ministre privodi USKOK ono, ali Miloševića nesmi. Znači imamo loše poruke i vam samog ovog vašeg zahtjeva gdje ljudi ne vjeruju u pravosuđe i to je osnovni problem. Problem gospodarske sigurnosti i razvoja je pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe.
Poštovana zastupnica Radolović.
Da, apsolutno se slažem s vama. Imamo taj problem. Vidljivo je to bilo na aferi Softver. Meni je zaista nevjerojatno kao netko tko može, mogu reći da imam nešto iskustava u provedbi tih projekata i zapravo mi je jako sumnjiva činjenica da tako kažem da je unutar SAFU-a uhićen samo ravnatelj agencije jer gledajte ex post kontrolu kakva je prolazila i nabava za taj softver radi u SAFU-u 10 do 15 ljudi. Tako da po meni nije mogao ravnatelj niti sam djelovati. Mene zaista zanima što će se odvijati u slijedećim mjesecima po tom pitanju, a možda i godinama s obzirom na efikasnost rješavanja predmeta u našem pravosuđu. Ali i dalje odgovorno tvrdim da nije mogla samo jedna osoba stajati iza toga jer u ex post kontrolama za EU projekte dakle provjeravaju se više varijabli unutar samih nabava i bit će interesantno zapravo pratiti što će se sve dešavati sa navedenim predmetom.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice spomenuli ste korekcije vezano za korištenje europskih sredstava. Sada postoji bojaznost da će hrvatski poljoprivrednici ostati bez ukupno 10% sredstava od ukupnog iznosa znači nekih 30 milijuna eura, odnosno 230 milijuna kuna što će doći kao zapravo korekcija odnosno kazna zbog dodatnih administrativnih kontrola odnosno nepravilnih isplata. Činjenica da u posljednje vrijeme raspravljamo što se tiče dokumenata iz područja poljoprivrede sa velikim zakašnjenjem. Tako smo nedavno i raspravljali vezano za strategiju poljoprivrede do 2030. godine sa zakašnjenjem od 2 godine, Zakon o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, znači sve to utječe na to da su se sredstva koja su se mogla iskoristiti nisu se iskoristila u onom omjeru kako su se trebala iskoristiti. Kako komentirate zapravo efikasnost odnosno učestalost donošenja tih propisa?
Poštovana zastupnica Radolović.
Zahvaljujem poštovana kolegice, da nije samo problem korekcija ta koja će doći. Imali smo prilike pročitati da je i sam premijer gospodin Andrej Plenković morao intervenirati kod ministrice poljoprivrede gospođe Vučković s obzirom na neefikasnost iz strateškog plana za poljoprivredu 2021.-2027. što je upravo usko povezano i sa dobivanjem ovih korekcija. Nažalost, govorili smo danas ja neću o imenima, vidim da se kolege iz HDZ-a jako ljute na javno dostupne podatke koji su dostupni i sad na stranici program ruralnog razvoja baš sam evo maloprije pogledala, jako se ljute na Projekt Slavonija, Baranja, Srijem, na dodjelu sredstava koja su išla za vinarije, farme, plantaže itd., ali to je nažalost činjenica i da mi svi ćemo dobiti po džepu zbog toga. I sami ste naveli koji je iznos te financijske korekcije koji će biti za poljoprivredu. To nisu mala sredstva složit ćete se sa mnom.
Sad će govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo pri kraju današnje rasprave ja sam doista očekivao da ćemo ići u smjeru ko što je u ime predlagatelja rekao to kolega Grbin, da ćemo ako se ne varam razgovarati argumentirano, da ćemo razgovarat konstruktivno. Međutim, ono što je mene moram priznati približno čak i šokiralo je da zapravo ovdje danas sve puno kleveti, sramoćenja, uvreda koliko god to vama tako ne zvuči. Dakle, ovdje spominjanje mnogi imena za koje ja iskreno neke niti ne znam, na ovaj način povezujući ih sa eventualnim možebitnim nekim sumnjivim radnjama u javnom prostoru sakriveni iza saborskog imuniteta po meni nije dostojno saborskog zastupnika. Ja ne znam da li ste vi svjesni težine onoga što ste ovdje izrekli, prema ljudima koji nisu ovdje, koji se ne mogu braniti, zato što to negdje piše u medijima. Ne govorim o onaj 1% koji ste vi se kasnije u obrani iznijeli, 2 slučaja pred DORH-om. A pri tom zaboravljajući sve ono što je pokrenuto primjerice prema pripadnicima vaše stranke. Taj dio ste zaboravili. To vas ne interesira, to vam ne paše u vašu političku agendu. Mislim da to nije način na koji smo trebali voditi ovu raspravu, zapravo nije niti na tragu onoga što je vaš predsjednik i predlagatelj rekao. Dakle ovaj, ja ću opet reći uradak, kao što i stalno kažem za bilo kakav ovakav prijedlog ili za interpelaciju ili za osnivanje istražnog povjerenstva, jer to doista ono jest, to govorim kao pravnik, pod punom odgovornošću, jedino služi da si zapravo osigurate vidljivost na nekakvom političkom nebu. I to se danas vidi. Dakle u svih ovih 11 pitanja koje ste ovdje naveli, vi se zapravo niste dotakli niti jednog. Većinu vremena ste govorili o bivšoj ministrici Žalac, o Petricu, o nečemu što niti ne može biti predmet ovog istražnog povjerenstva temeljem čl.4. I to je vrlo vjerojatno vama bilo jasno, dakle bojali ste se ne upasti u zamku pa ste onda krenuli, kao ajde stavit ćemo tu nekakvih 11 pitanja, čisto da imamo neku temu, da možemo nešto podastrijet. To je vjerojatno bio plan. A onda ste otišli u onu drugu zamku u koju ste upali a to je neodređenost svih ovih 11 pitanja kojih ste ovdje postavili. Ono što mislim da je još gore, i možda najgore od svega što na ovakav način, iznoseći ovakve tvrdnje u javnosti vi zapravo ugrožavate cijeli ovaj sustav za koji se navodno borite. Ovakvim izjavama neprovjerenim, lakomislenim, da sustav ne funkcionira, da postoje kriminalne radnje, vi ugrožavate posao svih onih koji posao rade savjesno. Dakle, vi ovdje prozivate cijeli SAFU primjerice. 400 ljudi koji tamo rade. Dal ste se pitali koliko ti ljudi dnevno rade, što rade, kako rade, koji su njihovi rezultati. Dakle, na ovaj način u javnom prostoru, iznositi takve činjenice je prilično hrabro. Ja bi rekao i neodgovorno. Da li ste možda mislili govoriti o tome da recimo do ožujka ove godine su ugovoreni projekti u vrijednosti od 13,4 milijardi eura. Da je isplaćeno 7,3 milijardi eura. Da je RH ima 55 milijardi kuna više isplaćenih sredstava nego što je uplatila primjerice u proračun EU. To bi bila neka konstruktivna rasprava. Mi ovdje ovim pitanjima, primjerice ovdje je bilo rečeno ako se ne varam od kolegice Ahmetović, da li je netko znao za kriminalne radnje u dodjeli sredstava. Koje kriminalne radnje, jesu one utvrđene nekim pravomoćnim presudama. Istražno povjerenstvo će utvrđivati što, koje kriminalne radnje. Postoji u ovoj državi i DORH i sudstvo, pravosudni sustav za kojeg stalno ističemo da je samostalno i neovisno. Vi još uvijek imate problem shvatiti što znači očito samostalno i neovisno pravosuđe u RH za koje u jednom trenutku kažete da nije samostalno, da je pod šapama HDZ-a, onda dok vam to više ne paše u narativ, onda više nije onda netko čini pritisak na to pravosuđe. HDZ je po tom pitanju uvijek jasan. Dakle DORH radi svoj posao. Postoji cijeli sustav kontrole, kolega Pavić je to vrlo dobro to obrazložio. Koliko stupova ima, od upravljačkih tijela, ARPA-e, revozora EK, Europski revizorski sud, dakle ako ne vjerujete institucijama u RH, pa valjda vjerujete institucijama EU. Ako ni njima ne vjerujete e onda ste vrlo jasno rekli kakvo je vaša mišljenje o vama samima a mislim da to nije najbolji. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega, evo nešto ste sad rekli, a nešto sam i naišla na jedan vaš intervju od prije koji mjesec, kada ste rekli da mi vjerujemo u institucije i domaće i europske koje su uspostavljenje u sustavu kontrole trošenja sredstava EU fondova, sad ste isto spomenuli da postoje 4 razine sustava kontrole korištenje EU sredstava, a ja ću vas podsjetiti da u redu europskog javnog tužitelja trenutno ima 35 predmeta, znači podatak od 1 mjeseca što imam, koji ukazuje na moguće zloupotrebe sredstava fondova EU, također podsjećam na onu konferenciju za medije gdje su se i ravnateljica USKOKA i glavna državna odvjetnica crvenile, priznale da je bilo propusta, ako ništa drugo u slučaju Žalac, i priznale neugodnost. Dakle, da li vi nakon ovoga svega i dalje možete tvrditi da je baš sve čisto, sve ono što smo do sada slušali, sve ono što smo čitali i da nema nikakve sumnje u pogodovanja i u političke pritiske. I što biste vi napravili budući da nećete prihvatiti ovaj prijedlog o istražnom povjerenstvu. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Ja ga neću prihvatiti zato što je nezakonit. Drugo ja nemam taj luksuz, i ne mogu si dopustiti taj luksuz da ja utvrđujem da li je netko ogriješio se o zakon ili ne. Zato postoje dakle institucije pravosudne u ovoj državi koje će to u konačnici utvrditi. Europski javni tužitelj, odnosno delegirani europski javni tužitelj, drago mi je da ste to spomenuli, upravo je RH jedna od prvih zemalja članica EU koja je svojim zakonodavstvom transponirana, transponirala uredbu dakle EV da se upravo u RH osnuje takav ured. I to je dobro i ja to podržavam. Ja mislim da nitko u ovoj Sabornici, ja se bar nadam nema ništa protiv toga. Taj ured radi svoj posao, stvari se istražuju, u konačnici sud je taj koji će to utvrditi. Dakle ja ponavljam, ja sigurno neću govoriti ovdje da li je sve čisto ili nešto nije čisto. Ja si taj luksuz kao što vi to radite iz oporbe neću dopustiti sigurno.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa, poštovani kolega, poštovani potpredsjedniče Sabora, pa i meni je ova rasprava apsolutno ispod nivoa kojeg sam očekivao upravo radi tih prozivanja imena, imali smo u ovom Saboru ova, 4 razine kontrole, plus 2 u Bruxellesu i Luksemburgu, proizlazle iz Zakona o institucionalnom okviru koji je ovaj saziv Sabora raspravio u dva čitanja, nigdje tada nije bilo uopće govora o istražnim povjerenstvima. Nakon toga konstruira se različita imena, evo spomenuo se posebni savjetnik Savić kojeg je jutros demantirano, da je to iskonstruirano, niti ministrica, niti on, demantirali su da nije bilo bilo kakvih prijetnji. Prema tome, imamo kontrolu sustava, mogli smo raspravljati, imamo sad nove operativne programe, ajmo raspravljati kako da unaprijedimo sustav upravljanja, koja tijela šta, al ovo danas apsolutno ispod razine rasprave koju sam ja očekivao u ovom visokom domu. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem kolega Pavić, tako je tu se možda i zaboravio spomenuti, a u kontekstu zapravo i domaćih tijela dakle primjerice Ministarstava pravosuđa i uprave, DORH-a, unutarnjih poslova, financija oni svi zapravo u sklopu djeluju AFKOS-a jel, dakle prema tome to je još jedna razina koja ovdje nije bila zapravo danas osim vas, ja mislim da ste u svojem uvodnom izlaganju to, taj, taj momenat spomenuli. Iskoristio bih zapravo ovo vrijeme da spomenem kada smo govorili o istražnom povjerenstvu i neodređenosti vašeg pitanja, dakle mogli ste pogledati primjerice bar 5 primjera na koji su istražna povjerenstva u ovom Hrvatskom saboru bila osnovana gdje su bila ona određena i vrlo jasna. Dakle, imali ste primjerice istražno povjerenstvo koje je utvrđivalo činjenice oko nabave 39 vojnih kamiona. Imali ste povjerenstvo koje je utvrđivalo činjenice u vezi privatizacije INE. Imali ste vezano uz Imunološki zavod. Imali ste primjerice uz Agrokor. Dakle, drugi put se pripremite, pogledajte ono što je prošlo dakle proceduru, što je prošlo neko načelo, kroz neko načelo zakonitosti i ja mislim da onda nećemo voditi ovakvu raspravu kakvu sada vodimo.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Habijan, evo stvarno i ja sam očekivala kad sam dobila taj prijedlog da će možda biti rasprava konkretnija, konstruktivnija, ali kad sam malo pogledala prijedlog i ova pitanja koja se trebaju ovoga provjeriti bilo mi je sve jasno u kom smjeru će otići. Evo, pa ja bi se vratila na ova prozivanja. I ja sam našla evo ga na stranici da spominjani su bili imena pa evo ga vidim da gospodin, obitelj Franje Lučića je dobilo 14,6 milijuna kuna za izgradnju objekta za držanje mliječnih krava, ali projekt do danas nije realiziran i tvrtki nije isplaćena ni jedna kuna, evo pa vas kao pravnika pitam za vaše mišljenje. Oni vele da to ovoga isplaćeno, evo ja sad vas pitam ako nije isplaćeno što u tom slučaju.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Dakle, ja mogu ponovit ono što sam rekao. Dakle, ja općenito ne govorim, ne vodim govoriti o stvarima o kojima nemam dovoljno informacija i činjenica je da bi mogao. Dakle, ponavljam nemam taj luksuz kao što očito neke saborske zastupnice i zastupnici imaju. Dakle, ja si to sigurno neću dopustiti i sigurno neću ulaziti na taj način pogotovo u javnom prostoru u Hrvatskom saboru prozivati bilo koga za ono za što nisam siguran nego sam pročitao negdje na Facebooku, negdje na, u nekom portalu ili u nekim novinama. Dakle, ako je to izvor informacija dovoljan da u javnom prostoru govorimo o bilo kome s konkretnim imenom i prezimenom, ja si doista to dopustiti neću i čestitam onima koji imaju obraza da to rade.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Habijan, koja je po vašem mišljenju svrha postojanja institucija istražnog povjerenstva? Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Što se tiče, hvala lijepo poštovani zastupničke Glavašević, dakle što se tiče funkcije istražnog povjerenstva ono vam je vrlo jasno propisano dakle ako se ne varam u Članku 1. i Članku 2. Zakona o istražnim povjerenstvima. Ono o čemu sam ja govorio zašto se ne slažem s ovakvim načinom, prvo zašto što je nezakonito iz razloga gdje su pitanja preodređena, drugo zato što neka od njih se odnose na sudski postupak koji je u tijeku, dakle Članak 3. i Članak 4., dakle vrlo jasni. Dobar primjer su upravo ovih 5 odluka o osnivanju povjerenstva koje sam spomenuo. Dakle, od Agrokora, od nabavke dakle konkretno 39 vojnih vozila dakle gdje su pitanja, pogledajte pitanja na koji način su formulirana i gdje su ispunila ovu formu i uvjete koji su propisani upravo ovim Zakonom o istražnim povjerenstvima.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega vi se osjećate znači loše i vrlo izuzetno zabrinuto kada se govori o pripadnicima vaše stranke koji su ostvarili određena bespovratna sredstva i koja su imena objavljena i to vam izuzetno smeta ili kad govorimo o onima prema kojima su određeni postupci pokrenuti, a istovremeno navodite druga imena imenom i prezimenom ljudi koji nisu pripadnici, a eventualno su dio određenih postupaka. To je u najmanju ruku licemjerno od vas. No, moje pitanje bi bilo koje mjere je potrebno uvesti po vama za uvođenje jačeg neovisnog nadzora raspolaganja fondovima EU, ako vam ovo povjerenstvo nikako ne odgovara na ovaj način prema onome kako vi kažete da nije u skladu sa zakonom. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem, ovoga ja bih odgovori vama na ovo pitanje koje ste mi postavili, a odgovorit ću vam kada dobijem odgovor na svoje pitanje koje sam ja vama postavio upravo to isto, ali ste se vi vrlo ovoga vješto iz toga izvukli. Što se tiče kontrola i mjera koje ste vi ovdje spomenuli u svom pitanju. Dakle, ja ću vam ponovit. Imate 4 stupa, od upravljačkih tijela, ARPE, imate revizore Europske komisije, Europski revizorski sud, AFKOS itd., dakle prema tome sustav dobro funkcionira. To što vama to ne odgovara u datom trenutku i vi biste nešto predložili, a sami ne znate u ovih 6-7 sati koliko ovdje raspravljamo što, to je vaš problem. Prema tome, ali svejedno se nekako nadam do kraja ove rasprave da ću čuti odgovor što vi to predlažete. Dakle, mi smatramo da je sustav dobar. Mi smatramo da je sustav kontrole dobar i to se dokazuje jel. I mislim da ne možete podvlačite pod znak jednakosti to što sam ja spomenuo vašeg bivšeg člana Grgića za koji je prvi slučaj da je europski tužitelj pokrenuo postupak i istragu sa ovim listom ljudi koji ni krivi ni dužni su se našli u javnom prostoru, nisu prisutni, ne mogu se braniti, a podvučeni su pod neku sumnju nekih kriminalnih radnji. To nije isto i to nije licemjerno.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Bačića. Izvolite kolega Matula, ja nisam ništa rekao nego sam prozvao kolegu Bačića, vama se to ne sviđa ili što, zašto, oćete meni replicirati? … [[Upadica ne razumije se.]] Aha pa on nije još bio, on nije ni došao do govornice, aha dobro, dobro, nisam shvatio … [[Upadica ne razumije se.]] nisam shvatio da ste vidovit, oprostite evo kolega Bačiću izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kolega Pavić je rekao iznio tu stav Kluba HDZ-a. Ono što bi ja vama rekao, a to je da je ovaj dokument potpisalo 22 predstavnika članova zastupnika oporbe. Koliko ste uvjerljivi u argumentaciji ovog dokumenta najbolje govori činjenica da niste uspjeli sami sebe na razini oporbe uvjeriti da je to dobro, opravdano i argumentirano. Kad pogledam ovaj srednji dio sabornice da nema kolege Bulja kojemu zahvaljujem i čestitam da je uporan i čeka svoj red za raspravu pojedinačnu od 22 predlagatelja ovdje ih je 6 ili 7. Od izvjestitelja kojih je 11 ovdje je 3 ili 4. Pa valjda da ste toliko uvjereni u ispravnost, u argumentiranost onoga što predlažete Hrvatskom saboru valjda bi izvjestitelji ovdje bili i valjda bi bili predlagatelji. Otužno je vidjeti lijevu stranu sabornice koja predlaže dokument i prazna, prazna potpuno, gotovo evo mogu na prste jedne ruke izbrojit zastupnike koji ovdje nas na ovoj desnoj strani uvjeravaju kako je to dokument opravdan itd. Mi ga nećemo prihvatiti prije svega iz formalno-pravnih razloga, jer nije u skladu sa Zakonom o istražnim povjerenstvima i to sa zakonom koji je pisan davne '96. prije 26 godina kada je u međuvremenu potpuno promijenjen pravosudni sustav Hrvatske i kada je u pitanju tijela progona i sudovi itd. Ali čak niti prema takvom dokumentu vi niste uspjeli napisati adekvatan dokument. I nećemo ga prihvatiti iz sadržajnih razloga, iz sadržajnih razloga zbog toga što koliko god se vi trudili ovdje u Hrvatskom saboru, a nema vas puno prikazati kako je sustav korištenja fondova u Hrvatskoj nezakonit, suspektan, dvojben demantiraju vas podaci, podaci da je Hrvatska 2014. godine da joj je odobreno 11 milijardi eura, da je u međuvremenu od kada je došla Vlada Andreja Plenkovića nastao jedan iznimno dinamičan period u kojemu smo do danas ugovorili gotovo 130%, da je do današnjeg dana isplaćeno 70%, da tim sredstvima mi financiramo 90% svih javnih investicija u Hrvatskoj na godišnjoj razini 20 milijardi kuna. I svjesni smo da pri tome ima pronevjere, svjesni smo da ima tu i problema i zbog toga su uspostavljene već puno puta spomenute 4 razine odgovornosti. Međutim, ta sklonost pojedinaca da nekad pronevjere, nešto naprave nije ekskluzivitet Hrvatske. Od 27 članica država EU 22 članice su na svom prostoru organizirale i osnovale Ured europskog javnog tužitelja, 22. Među njima je i Hrvatska. m sredstvima mi financiramo 90% svih javnih investicija u Hrvatskoj na godišnjoj razini 20 milijardi kuna. I svjesni smo da pri tome ima pronevjere, svjesni smo da ima tu i problema i zbog toga su uspostavljene već puno puta spomenute 4 razine odgovornosti. Međutim, ta sklonost pojedinaca da nekad pronevjere, nešto naprave nije ekskluzivitet Hrvatske. Od 27 članica država EU 22 članice su na svom prostoru organizirale i osnovale Ured europskog javnog tužitelja, 22. Među njima je i Hrvatska. Dakle, te 22 države su rekle pored nacionalnog zakonodavstva, pored Europske komisije bit će osnovan i Ured europskog javnog tužitelja koji će dodatno provjeravati o čemu se tu radi i kako se radi. I ovih dana to možete, dostupno vam je na stranicama Europskog javnog tužitelja su podaci koliko je koja država kroz pronevjere, utaje, nezakonitosti oštetila europski proračun, među 22 demokratske države u svijetu a čine EU Hrvatska je među 7 najboljih. Ne u odnosu na broj stanovnika, nego u per capita po utajama ili nezakonitostima po glavi stanovnika među 7 najboljih. Puno bolja od jedne Njemačke, puno bolja od jedne Italije, od jedne Portugala, Španjolske itd. Dakle, svjesni smo da ima propusta i zato radimo sve da se ti propusti otklone i nećemo zbog tih propusta gdje je svega 0,4% potrošenih sredstava u Hrvatskoj na ovakav način od Hrvatske [[Upadica Reiner: Hvala.]] činiti državu slučaj kad je u pitanju korištenje europskih sredstava.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačić, ja sam podigao ovu repliku prije svega zato što sam vidio da tamo ste dugo, dugo vrlo nervozno hodali. Ja ne mislim da ste vi nervozni zbog ove naše inicijative, to sam siguran da ne. Međutim, mene ipak zanima što je to što vas toliko muči. Evo kolega Habijan nas je malo prije uvjeravao kako on vjeruje institucijama hrvatskim, međutim vaš premijer i vaš predsjednik Plenković ali više puta ponavlja, da ne vjeruje nalazima, da ne vjeruje DORH-u po pitanju pucnjava na Markovom trgu, da ne vjeruje policiji više puta na presicama, niti DORH-u, niti nalazu tajne policije, nikome ne vjeruje pa i policiji, ne vjeruje niti kada se hapse i tu isto DORH-u, nikome ne vjeruje. Međutim, vi tvrdite koga se vi bojite i što se zapravo događa, kakav je to sukob unutar HDZ-a?
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Kolega Matula, ja nisam bio nervozan nego me kao čovjeka i zastupnika ljuti da se ovdje u Hrvatskoj za ovom govornicom prozivaju ljudi zbog toga što su dobili sredstva iz EU. Zašto su se javili, ispunili uvjete, dužni su ih utrošiti, uložiti svoja sredstva. Ne smeta mi kada se spominju ljudi koji su procesuirani, jer cijela hrvatska javnost je o tome upoznata. Ali mi smeta kada ljudi koji s time nemaju nikakve veze, samo zbog toga što su članovi HDZ-a ili su kako kažete vi i vama bliski kolege ovdje u ovom Saboru jer su povezani sa HDZ-om. Argumentom ad contrario ja bih mogao pitati je li vama neugodno da ste vi u jednom trenutku koristeći zakon dobili stan za vrijednost od 10000 maraka ili 5000 eura i nakon 2, 3 godine ga prodali za 300000 eura.
Hvala lijepa.
…/Upadica Bačić: Postupili ste po zakonu./…
Hvala lijepa kolega Bačić.
…/Upadica Bačić: A je li bilo moralno to vi sami ocijenite./…
Kolega Bačić, hvala. Poštovani zastupnik Borić.
…/Upadica Bačić: Da ista je stvar./…
Hvala lijepo. Kolega Bačić, gospodin Matula je bolji glumac nego političar, ali o vašoj raspravi. Mislim da smo jasno poručili kolegama iz oporbe …
…/Upadica Reiner: Nemojmo iz klupa molim vas!/…
… ovo još malo što ih je ostalo, da od tog povjerenstva nema ništa, da su napravili jedan akt koji je protivan Zakonu o istražnim povjerenstvima i naravno u ovoj argumentiranoj raspravi sa naše strane pobili sve ono što su oni ovdje naveli kao nešto što bi trebalo istraživati. Ali ja vas pitam, evo baš čitam sada slučaj u Zagrebu. Neka firma se javila na natječaj koji je objavljen, osnovan nakon tri tjedna nakon što je objavljen natječaj da održava pragove i tramvajske pruge. Nema reference, uzela se iz kineske firme znači koja uopće ne radi ovdje kod nas nego u Kini. J.d.o.o. znači temeljni kapital 1500 kuna, vrijednost posla 6 i pol milijuna kuna. Umjesto da sebe istraži pa ja se bojim za te tramvaje i te pruge, tko će to održavati osim šta su ukinuli linije, oni će sada to vjerojatno dovesti u pitanje, a tramvaji trebaju voziti svaki dan.
Hvala lijepa. Kolega Glavašević je digao povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Članak 238. Ja zbilja mislim da ne bismo trebali jedni druge prozivati na temelju zanimanja ili završene škole. Je li kolega Borić manje političar zato što je završio za razrednika kako se zove, za razrednu nastavu? Ispričavam se da. Dakle, zbilja ne mislim da bi itko trebao biti prozivan ovdje zbog toga koju je školu završio ili nije završio, evo čisto toliko.
Ja se slažem sa vama, ali ne vidim da je nešto ovdje povrijeđeno. Neću vam dati za to niti opomenu, jer mislim da nije povrijeđen Poslovnik, ali mislim da ste to u dobroj namjeri rekli. Odgovor na repliku poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem kolega Boriću. Bilo bi dobro da i u tom postupku brzina kojom možemo realizirati javne natječaje bila onakva kakva je prilikom izbora pročelnika. Vjerojatno da su se ostavili 10, 12 ili godinu i pol dana za izabrati pročelnike možda ne bi na ovako sjajan način dali, donijeli Odluku o izvođenju radova tvrtki koja je osnovana tri tjedna nakon što je proveden natječaj. Možemo si misliti kako bi onda oni sa takvom brzinom i sa takvim postupanjem vodili državu koja mora potrošiti 11 milijardi eura u 7 godina.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Bačić. Evo čuli smo malo prije ovdje od strane oporbe da često puta pokušavaju povezati dodjelu EU sredstava, odnosno realizaciju projekata, pa nekada i korekcije moda sa stranačkom pripadnošću čelnika jedinica lokalne samouprave ili gradova ili općina itd. Zaista odgovorno mogu reći da kao evo čelnik jedinice već 13, 14 godina nikada nisam sreo kolege neke poznajem vjerujte mi jako puno iz različitih političkih opcija i nezavisnih itd. Ni od jednoga kolege nikada nisam čuo da mu projekat nije prošao zato što je on iz te i te političke opcije ili itd. ili da je imao korekcije zato što ne pripada ovoj ili onoj stranci itd. Sposobnost povlačenja sredstava iz EU projekata ovisi o sasvim nečem drugom, odnosno o samoj sposobnosti te jedinice, odnosno upravnog odjela itd. Tako da je ovo vrlo opasno da mi odavde iz ovoga Doma takve teze provlačimo i spominjemo. Zamislite vi sada ljude koji rade …
Hvala lijepa. Poštovan zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin, brojne su jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj čiji čelnici dolaze iz redova oporbenih parlamentarnih stranaka u Hrvatskom saboru koji su pokazali se sjajni u realizaciji tih projekata kao što su se i brojni HDZ-ovi i drugi gradonačelnici pokazali i svi oni koji pravilno, točno pripreme dokumentaciju, ispune uvjete, osiguraju svoja sredstva, znaju upravljati tim projektima govore najbolje da je ovaj sustav korištenje europskih fondova u Hrvatskoj dobar i ne može na njega ljagu baciti 0,4%. Kako sam prije rekao 30 milijuna je suspektno, 9 otvorenih istraga. Mi govorimo danas ovdje o 9 potvrđenih istraga u Hrvatskoj zbog zlouporabe u korištenju EU fondova u odnosu na 7 milijardi isplaćenih novaca, 0,4%.
Hvala. Sljedeća replika poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Bačiću, prije svega ovdje ste nas osvijestili sve da je Hrvatska, tj. rekli ste odnosno naučili ne znam šta bih rekao jednu novost da je Hrvatska među 7 država koja ima najmanje nepravilnosti i nezakonitosti po povlačenju sredstava iz EU. Znači, po vama bi Njemačka kako ste rekli tribala učiti od Hrvatske, Francuska, ne znam koje su to još države od kojih bi tribala Hrvatska učiti. Međutim, smatram da europski fondovi i sve oko europskih fondova što ja nisam potpisnik jer valjda oporba misli da ja nisam dovoljno dobra oporba, pa da potpišem ovaj prijedlog ali smatram da europski fondovi su u biti u Republici Hrvatskoj minimalizirani, veliki je broj neprihvatljivih troškova. To možete vrlo ovako vidjeti veliki broj što će koštati i lokalnu samoupravu u konačnici i državu i ulazimo u velike probleme, a o tome ću u pojedinačnoj.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Bačić.
Kolega Bulj kada sam vam spomenuo tih 7 država, ja vam mogu i pročitati koje su to 7 najuspješnijih država najuspjelija je Malta. Europski tužitelj u Malti nije našao ni jedan euro koji je pronevjeren. To je izišlo prije par dana, dakle to nismo, te podatke smo, možete i vi, uđite na stranice europskog javnog tužitelja te ćete podatke pronaći. Njemačka da. Njemačka koja je po stanovnicima negdje oko 20 puta veća od Hrvatske, 40 puta po glavi stanovnika su veće pronevjere u jednoj Njemačkoj za koju govorimo da je država sa uređenom upravom, postupanjem, najboljom organizacijom sudbene vlasti u cijelom svijetu, dakle i tamo se to događa i tamo se događa i ja ne branim nikoga, niti mi pada kolega Bulj rekao sam maloprije potpisat ću svaku kaznenu prijavu prema bilo kom HDZ-ovcu išla kad mi je neko argumentira i kaže, ali nisam za to da se općenito nabacuje niti na sustav europskih fondova, niti na ljude jel su iz neke stranke ako su dobili svojim zaslugom i znanjem određene novce za … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala, hvala lijepa. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bačić, vi ste u svojoj raspravi naveli dosta stvari koje nas demantiraju, to da nas ovdje nema itd., pa ja bi, moram reći da vas demantira, demantiraju podaci da su vam dvoje ministara za EU fondove morali otići zbog afera, zatim vas demantira činjenica da je državna odvjetnica stavila u ladicu ovaj aferu softver, da je državna odvjetnica govorila neistinu ili bolje rečeno lagala u ovom HS i da je većina tu laž izglasala i podržala. Isto tako je činjenica da nije bilo državne tužiteljice ta afera bi ostala u ladici. Kažete da smo jako dobri u povlačenju EU fondova, da smo korektni da, da je sve to u redu, dapače. Moje pitanje je vrlo jednostavno, zbog čega ne dozvoljavate saborsko povjerenstvo kako bi se to afirmiralo jer vas će biti 8, a u opoziciji je 7? Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Poštovana kolegice Raukar Gamulin, ovo što vi sad men i govorite, o tome baš ne smijemo sukladno čl. 4. Zakona o … [[Govornik se ne razumije]] istražnog povjerenstva, upravo u predmetu bivše ministrice i bivšeg ravnatelja SAFU-a nikako ne smijemo jer je otvorena, otvorena je, potvrđena je istraga i u tom trenutku da mi ovdje na javnoj sceni raspravljamo mi prije svega ne omogućavamo njima najbolju obranu koja im je prema ustavu zajamčena jer otvaramo proces koji je na sudu, a s druge strane ometamo istragu onima koji su u ovoj državi za to osnovani i to je njihov isključivi posao, ne nas kao zastupnika, a koji ne moramo biti, koji ne moramo biti istražitelji. Inače, reći ću vam i to, ja osuđujem ukoliko je i gđa. ministrica i g. ravnatelj su napravili kazneno djelo. Zbog načela presumpcije nevinosti ne želim unaprijed optužiti, dobro ne slušate me, al nije bitno, dakle ne želim unaprijed optužiti… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepo iako je vrijeme isteklo, a ni kolegica vas ne sluša. Poštovana zastupnica Kekin, izvolite.
Hvala vam. Evo poštovani kolega Bačić, zanima me kako komentirate činjenicu da su u Dubrovačko-neretvanskoj županiji HDZ-ovi vijećnici izglasali lažni financijski plan Županijske uprave za ceste, kažem lažni jer 63% tog plana čine upravo europska sredstva za rekonstrukciju ceste Korčula-Račišće. Taj je plan izglasan u 12 mjesecu 2021., a upravo je Županijska uprava za ceste raskinula taj ugovor 5 mjeseci prije toga na inicijativu dakle same Županijske uprave i sad me zanima vaš župan sada nakon što je ulovljen u falsificiranju dokumenata tvrdi da će on te novce dobiti i da su mu obećani, to je više puta ponovio u medijima. Mene sad zanima znate li vi možda pošto ste s Korčule, to je vaš kažete karijerni projekt, ko mu je obećao te novce jer je nadležno ministarstvo kojem smo uputili službeni dopis reklo da novaca na toj alokaciji nažalost više nema?
Poštovani zastupnik Bačić.
Poštovana kolegice Kekin, ne znam da li će biti dovoljna minuta, drago mi je i hvala vam na tom pitanju. Najprije vi znate što je proračun, da ono što u proračunu predložite ili u programu ne mora se ostvariti i …/Smijeh/…, pa niste nikad napravili proračun gđo. Kekin, zar vi mislite da sve što smo mi u državnom proračunu donijeli da će se sve ostvariti. Što se tiče tog konkretnog projekta taj je projekt poštovana kolegice Kekin imao odluku o financiranju. Temeljem čega je raspisan javni poziv, na temelju pravomoćne dozvole, u međuvremenu su se vaše kolegice iz Korčule žalili na građevinsku dozvolu, ona je poništena i tog trenutka kad je poništena trebalo je raskinuti ugovor o financiranju. U međuvremenu ta ista dozvola je potvrđena i završen je javni poziv, ne može se potpisati ugovor s izvođačem dok ponovno se ne potpiše ugovor o sufinanciranju i u tome je keč, razumijete vi to? Nažalost ako ne razumijete meni je žao, ali je posao čist ko suza.
Poštovana zastupnica, poštovana zastupnica Benčić, kolega Bačić molim vas, poštovana zastupnica Benčić je digla povredu Poslovnika, u šta je povrijeđeno u Poslovniku?
… [[Govornik naknadno uključen]] [[Upadica iz klupe: Ne]] sredstva a taj ugovor je raskinut 5 mjeseci prije i ne postoji niti u tom trenutku natječaj na koji bi se sa time mogli javit, dapače ministarstvo vam kaže da na tome više sredstava nema. Dakle, obmanuti su bili zastupnici jer im je bilo rečeno da je taj ugovor potpisan, a bio je raskinut.
Dobro, kolegice Benčić ovaj mene čudi da vi kao pravnica možete se pozvati na članak i to potpuno onda profulate cijelu priču i naravno da dobivate opomenu jer to nije bila povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačiću, nažalost vrlo često u ovom visokom domu možemo čuti kako se obezvrjeđuju institucije, a da ne govorimo o pojedincima, čak i onih protiv kojih niti je pokrenut, niti se vodi nekakav kazneni postupak. Smatram da je to loše i neprimjereno za ovu instituciju. Puno pošteni ljudi su kroz EU projekte povukli sredstva, kad ovo slušaju ne znam što misle, ali vratit ću se na Projekt Slavonija, Baranja i Srijem koji je i danas, ali i u nedavnoj raspravi su mnogi ocrnili, a da napomenem da je za taj projekt od osnivanja 2016.g. do rujna prošle godine u Slavoniju došlo 10,3 milijarde kuna. Tu kad nadodamo drugi dio razvojnog sporazuma tu je još 10 milijardi kuna. Sve su to projekti koji su dobili ljudi gdje se sigurno nije gledalo kojoj političkoj opciji pripadaju, ima tu i onih HDZ-a i SDP-a, naravno da ono što je nepravilno nitko od nas danas ne podržavamo, a i vi i ja znamo kako je došlo do Projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Mi Slavonci nismo sretni što smo ostali u nerazvijenim.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Maksimčuk. Vi ste i postavili pitanje i odgovorili pa ću iskoristiti ovih par sekundi da još nešto kažem. Vi jako dobro znate i zastupnici koji su jednom u životu radili proračun, da je proračun plan. I da planirate na početku godine, neke projekte realizirati koje iz različitih razloga niste u stanju. Zato i postoje izmjene i dopune proračuna kojima se to što ste u startu podrazumijevali da ćete realizirati jednostavno se iz objektivnih, nekad i subjektivnih razloga nije moglo ostvariti. Tako isto u ovom slučaju zbog čega je prije bilo. Proveden je postupak, završena je, dobivena građevinska dozvola, osigurana sredstva, onoga trenutka kad je podnesena žalba i Upravni sud poništio dozvolu u tom trenutku trebalo ugovor kojega ste imali o financiranju, raskinuti. I to je sada situacija kada je dozvola ponovno obnovljena, izabran izvođač, ne može se potpisati ugovor dok se ponovno ne potpiše ugovor o financiranju. I to je odgovor gospodi iz MOŽEMO …
Hvala, poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, samo trebam jedno malo pojašnjenje vezano za vašu raspravu. Spomenuli ste kratko jedno istraživanje i rekli ste da smo po tom istraživanju citiram: Najbolji u nepravilnostima, u krađi… Pa me samo zanima da li je to istraživanje koje govori da smo najuspješniji u nepravilnostima i krađama ili je to istraživanje koje govori nešto drugo. Samo da mi pojasnite jer ste u brzini ga onako ovlaš spomenuli pa nisam ovaj uspio dobro, iako možete citirati koje izvješće da ga mogu i ja naravno pročitati. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Glavašević. To nije istraživanje. To su, to je dokument europskoj javnog tužitelja čiji je ured osnovan i u Zagrebu i koji vodi evidenciju svake države u kojoj europski javni tužitelj ima svoj ured. Ima podatke tog ureda, prijavljene možebit nepravilnosti, otvorene istrage i potvrđene istrage i optužnice. I on je ovih dana, ja vas pozivam da idete na web stranicu, mrežne stranice europskog tužitelja, pa ćete vidjeti da je Hrvatska najuspjelija u smislu da je najmanje, među 7 država sa najmanjim brojem utvrđenih nepravilnosti u korištenju europskih fondova. Ja mislim da sam sad bio jasan, evo ja vam mogu, imam ja tu taj podatak i te stranice, pa možete i preuzeti sad čim završi ova moja replika, eto, hvala lijepa.
Hvala lijepo, sada će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo cijelo vrijeme slušam o ovome prijedlogu povjerenstva o nezakonitom, nezakonitostima u EU projektima. Ja samo mogu kazati kad sam postao gradonačelnik, nekoliko projekata je bilo provedeno i nanijet će velike štete gradu Sinju zbog lošeg upravljanja projektima a naravno i loše kontrole od SAFU-a. O njima ne bih, ja sam iznimno ponosan što je pokrenut projekat i krenuo je prije nekoliko dana. Aglomeracija Sinj, pola milijarde kuna, što ćemo zaštititi rijeku Cetinu, iz koje piju sad 500 tisuća ljudi vodu, jer je izravno kroz središte Sinja prolazila kanalom, ovaj, kanalizacija kroz sinjsko polje izravno u Cetinu. To mi je najbitnije. Međutim, neprihvatljivi troškovi, o tome bi mogao pričati o jednom projektu, ali ovdje ću ključno reći, da sam puno doznao iz ove sjednice, poglavito od kolege Bačića, da i Njemačka i Austrija i ostale zemlje EU trebaju učiti od Hrvatske kako se mi dobro ponašamo. Međutim, činjenica je kolega Bačiću da nije takav baš dojam ljudi, ne dojam nego jednostavno kad pogledamo sve što se događalo, tako da o povjerenstvu govoriti kolege što su predložile, povjerenstvo oke, može se predložiti, samo da ne bude po onom Churchillovom ako ne mislite riješiti problem, osnujte povjerenstvo, tako da se riješi taj problem. Smatram da institucije moraju raditi svoj postao. Po ovome pitanju, a ne da budu dvostruka mjerila, da Milorad Pupovac kreće Miloševića ne smimo, ne smimo njega, jer on dili SDSS-ovcima pare, a vi iz HDZ-a stojite uškopljeni i šutite i gledate, bez obzira, čak vaše uhićuju. Ali ne smijete Milorada Pupovca i njegove pulenove. E tu je problem. I to vide građani. To je strašna poruka, znači SDSS-ovci ne smidu biti privedeni po nalogu Milorada Pupovca kojega kao predsjednik Kluba možda uputi i kolegi Bačiću pisanim prijedlogom i to je izjava koja se ne smije tolerirati. I to su problemi. Nepovjerenje u pravosuđe je nešto najgore i po pitanju europskih projekata i drugih projekata jer znamo sve što je se događalo i zbog čega su se osnivala povjerenstva ovdje u Saboru. Možemo spomenuti Agrokor možemo spomenuti neke druge probleme. INA, znači u nas je cili sustav ovisan znači o tim odlukama koje imaju pravosudna nadležna tijela međutim nepovjerenje dovodi do gospodarske nestabilnosti. Tako da nažalost koristiti rat u trenutku kad imamo ministra pritvorena, koristiti taj trenutak da bi se istaknuli kao vođa borbe u slučaju znači rata Rusija Ukrajina, naravno da tribamo se uključiti, pomoći našim izbjeglicama, Ukrajincima, pomoći, ali biti vođa te borbe i mećati metu na hrvatski narod nitko nema pravo. Može uzeti pušku, otići u Kijev i ratovati. Al mećati metu i hvaliti se da ćemo mi glavni biti oni koji će naoružavati, a mi smo premali, tako da mi možemo pomoći svakom čovjeku, biti humani ali nitko nema pravo mećati metu, i jednostavno u ovome trenutku sve ove nepravilnosti prebaciti u biti na ovaj problem, a ključni je problem znači ono što se događalo prije samoga rata. Prije samoga rata u Ukrajini. Još jednom bi rekao da, bit ću kratak, da evo kao oporbeni zastupnik, od nedavno i gradonačelnik i čelnik jedinice lokalne samouprave, znam da se europski fondovi koristili na nepravilan način, znam da ih se politički dodjeljivalo, znam da su brojne nepravilnosti nanesene ogromne štete i neprihvatljivi troškovi, znam da je to bila suradnja i poduzetnika i onih koji su u kontrolnom mehanizmu i oni koji u biti su to trebali kontrolirati i nisu i ogromni troškovi. Ja samo mogu kazat za jedan prekrasan projekat Sinj u sridu da imamo neprihvatljive troškove već 11 milijuna u financijskom razdoblju, a zbog provedbe ću imati puno više, sve su to znali u SAFU-u i gospodin koji je bio predsjednik SAFU-a ili šta je bio, direktor koji je sad priveden, sve su znali, sve je to igra i tu je problem. Mi moramo raditi da imamo što manje neprihvatljivih troškova, a ne davati samo neprihvatljive troškove jedinicama lokalnih samouprava ljudima koji nisu iz njihove političke opcije. Tako da ta uigranost nije dobra na štetu građana RH kroz kontrolne mehanizme. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bojan Glavašević će sljedeći govoriti. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prije nego što počnem raspravu kolega Habijan znate kako ste rekli da je nas malo, sad smo si tu negdje ne, sad je s vaše strane sabornice malo kolegica i kolega. Šta ćemo sad? Kako se popularno kaže ovih dana. Prvi korak za rješavanje bilo kojg probleme je priznaje da problem postoji. Vaš problem kolegice i kolege iz HDZ-a je u tome što vaša stranka ima problem s lopovlukom. To vam vjerojatno zvuči grubo, ali je nažalost istina. Mislim nije to samo vaš problem, ali je vaš onako natprosječno, značajno natprosječno više nego problem drugih političkih stranaka u Hrvatskoj. Iz vaših rasprava jasno je koliko vam je velik strah od otkrivanja i potvrđivanja te istine. Ja mogu razumjeti vašu frustraciju, vi svako malo morate braniti neobranjivo, svakih par dana izlaze praktički novi slučajevi bolnog javnog i jasnog lopovluka vaših stranačkih kolegica i kolega. Osjećate se kao da ste pod opsadom. Dovodite u pitanje stvarnost, pitate se je li moguće da se baš toliko krade i baš stalno vaši. Di su afere od drugih? Onda se lovite za slamke, pokušate staviti znak jednakosti između onoga između čega jednakosti nema jer naime kod vas u vašoj stranci problem je sistemski. I zato što se osjećate kao pod opsadom, radite potpuno suprotno od onoga što bi vas iz problema doista i izvuklo. Umjesto da jasno razlikujete kaznenu, moralnu i političku odgovornost vi konstantno pokušavate izbrisati granice među njima. Time samo sebe i svoje kolegice i kolege uvaljujete u dublji problem jer ispada da problem ili ne postoji, nema ga ili ako postane bjelodano da problem postoji onda ono ne da je za zatvor nego je za giljotinu. To postižite. Umjesto da se uhvatite u koštac s kukoljem u vlastitim redovima i tako pokažete da zbilja niste svi isti, vi takve kvarnjake štitite i protivite se svakom pokušaju da se lopuže maknu. Ne znam, valjda bi vama prvima trebalo biti u interesu da ih se riješite. Najtužnije je ipak kada mehanizme parlamentarne kontrole i utvrđivanje političke odgovornosti pokušate delegitimirati i omalovažiti, a i vaša je stranka u nekom drugom, iskrenijem vremenu za te mehanizme glasovala i ugradila ih u naše zakone. Drugim riječima, vaš problem s lopovlukom i opsadni mentalitet doveli su vas do toga da imate problem sa demokracijom i demokratskim osiguračima jer istražno povjerenstvo je jedan takav mehanizam. Vi da zbilja vjerujete da nije bilo kriminala i da je sve tako čisto kao što ste se trsili uvjeriti valjda prvo jedni druge ovdje, a onda i nas sve ostale, vi biste vrlo samouvjereno podržali i ovo i svako drugo istražno povjerenstvo u kojemu usput budi rečeno biste i ovako i onako imali većinu jer biste znali da je sve čisto i da ćete to besprijekorno moći pokazati u samom procesu. Ali pravi razlog zašto ste protiv povjerenstva leži u jednoj vrlo jednostavnoj istini i ta je istina jasna i vidljiva cijeloj Hrvatskoj, a istina je ova, nitko od vas, ali nitko od vas kolegice i kolege ne bi stavio ruku u vatru da vaši kolege iz stranke nisu maznuli pare, nitko i zato postoji jako dobar razlog ne. Prvi korak za rješavanje problema je priznanje da problem imate kolegice i kolege. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice RAukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. U studenom prošle godine uhićena je ministrica regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijela Žalac kao i ravnatelj SAFU Središnje agencije za financiranje i ugovaranje Tomislav Petric. Uhićeni su po nalogu europske tužiteljice, a ne na našu veliku sramotu po nalogu DORH-a i naše glavne državne tužiteljice, dapače, svjedočili smo sramoćenju državne tužiteljice u ovom saboru kada je ne istinama pokušavala sakriti činjenicu da je DORH i ona osobno znala i spremila slučaj Softver u ladicu i da nije bilo Ureda europske tužiteljice on bi u toj ladici ostao i zauvijek. Ured europskog javnog tužitelja učinio je to u svega pet mjeseci svog postojanja, to što DORH-u u USKOK-u nije uspjelo učiniti dvije godine. Ne smijemo zaboraviti da je aferu Softver prvi razotkrio novinar Andrej Dimitrijević još davne 2019.g. Sama ta činjenica uhićenje ministrice i ravnatelja SAFU najodgovornijim ljudima za sustav eu fondova u uređenom društvu bila bi dovoljna da se u parlamentu konsenzusom izglasa osnivanje istražnog povjerenstva, to bi bio minimum elementarne demokratske pristojnosti, no više još od toga, to bi bio imperativ odgovornosti prema građanima i građankama iz čijih se poreznih davanja financira cijeli državni aparat. Zamračeni su milijuni, štoviše deseci milijuna kuna, samo u tom jednom slučaju, a ima ih i još. Poražavajuće je da je to vodila sama ministrica možda još i gore da je u tome aktivno sudjelovao ravnatelj SAFU institucije kojoj je glavni zadatak da ponovimo, da kontrolira svaki ugovor o nabavi i dužan je zaustaviti potpisivanje sumnjivih ugovora. Pretica je u SAFU doveo bivši ministar regionalnog razvoja i eu fondova Tolušić koji je također zbog afere morao otići iz vlade. Zanimljivo je čak da su dvoje ministara eu fondova morali otići iz vlade, već sama ta činjenica govori da ima puno, puno, puno dima, a kaže narod gdje ima dima ima i vatre. Nakon pravomoćne presude o korupciji vladajućoj stranci HDZ-u stalno slušamo da je to bivši HDZ, da je ovo danas novi HDZ koji ima nultu toleranciju na korupciju. Ukratko, kolegice i kolege iz HDZ-a, ako zaista želite pokazati i dokazati da je to doista tako izglasajmo onda zajedno istražno povjerenstvo o mogućim nepravilnostima, nezakonitim radnjama, korupciji u sustavu eu fondova i što je najvažnije o eventualnoj političkoj odgovornosti pojedinih dužnosnika. Svojim grčevitim opiranjem samo još više produbljujete sumnju i potvrđujete potrebu ne samo osnivanja saborskog istražnog povjerenstva i mnoge nego i mnogo aktivnijeg i djelotvornijeg DORH-a i USKOK-a ili bolje nažalost Ureda europske tužiteljice koja zamjenjuje premalu i nedostatnu aktivnost DORH-a i USKOK-a za koji postoji opravdana sumnja da je pod značajnim političkim utjecajem vladajućih. Po svim istraživanjima prvi uzrok da je populacija Hrvatske i masovnog odlaska u inozemstvo najkvalitetnijeg dijela naših mladih generacija jest korupcija i nepotizam, to je činjenica. Izbjegavanje dapače odbijanje osnivanja istražnog povjerenstva o evidentnom problemu poticaj je i znak onim malobrojnima koji su još ostali da konačno spakiraju stvari i odu iz zemlje gdje vladajući tako srčano proizvode i brane koruptivne aktivnosti. To su gospodo i dame iz vladajuće stranke direktne posljedice vašeg odbijanja bilo kakvog suočavanja sa vašom odgovornošću za pokrivanje ili sudjelovanje u koruptivnim radnjama. I ukoliko doista odbijete osnivanje ovog važnog saborskog povjerenstva, vi ćete biti ti koji pokazuju i dokazuju da nema novog HDZ-a s nultom tolerancijom na korupciju, vi ćete biti ti koji pokazuju i dokazuju da postoji samo jedan HDZ, stranka pravomoćno presuđena za korupciju, stranka koja i nakon te presude uporno i temeljito brani svoju korupciju i ne pokazuje ni najmanju intenciju da tu prasku mijenja. Odluka je isključivo na vama. Hvala.
Završno će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnice Benčić i RAdolović. Najprije poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, kao i svaka parlamentarna inicijativa za istražno povjerenstvo tako i ova biva odbijena od strane HDZ-a. Dapače, kao i u prijašnjim slučajevima ponovo smo čuli teze ovdje vrlo opasne teze, a to je da istražna povjerenstva žele glumiti kazneni progon, da žele biti sud, da se žele baviti pitanjem kaznene odgovornosti itd., mada je svima jasno, osim HDZ-u, da istražna povjerenstva postoje kao što je moj kolega rekao, da bi se utvrdila politička odgovornost aktera koji nisu nužno sudjelovali u nekom kaznenom djelu, uopće ne, ali su imali dužnost to znati ili jesu znali, a nisu ništa poduzimali. Dakle, kada mi tražimo ovdje informaciju i da je jedan od ključnih razloga zašto želimo da se osnuje ovo povjerenstvo je li predsjednik Vlade Andrej Plenković znao kad je ponovno imenovao Petrica 2020. na čelo SAFU-a da je on taj koji je blagoslovio javnu nabavu i ugovor za koji se pokazalo da se radi o namještenom natječaju i zbog kojeg je ministrica Žalac na kraju krajeva pod istragom, onda ono što pitamo ne je li on kazneno odgovoran jer da je proširit će se istraga na njega. Ono što nas zanima je li predsjednik Vlade koji je imao tu informaciju trebao poduzeti nešto, ne imenovati tu osobu onda ponovno na čelo SAFU-a i napraviti eventualno dodatne korake da vidi da li se tu radi o nekakvoj široj mreži ljudi, da li treba maknuti još neke ljude sa tih pozicija itd., dakle to pitamo jer je njegova na kraju politička odgovornost, na kraju posebice zbog toga jer je on tu osobu imenovao. Kada govorimo o političkoj odgovornosti, a vi kontinuirano govorite da kaznena odgovornost ima svoje ime i prezime, mi govorimo o tome da ima previše tih imena i prezimena, ima ih previše u ovom dijelu sabora koji su otišli sa ovih mjesta kao izabrani zastupnici zato jer je nad njima otvorena kaznena istraga, na nekima i potvrđene optužnice. Ima takvih u vladi troje trenutno, znači troje aktivnih dužnosnika, dok su aktivni dužnosnici u vladi nad njima je otvorena istraga. Da, korupcija ima svoje ime i prezime, ali uvijek i iza onog zareza je uvijek ista pripadajuća politička stranka. Da, vi ćete reći postoji i u drugima ali budimo, mislim realni pa to je i vama jasno. Na 100 vaših dođe 1 nečiji tuđi. Kada je kolega Grbin danas rekao da nemamo dovoljno vremena, mi zaista nemamo ovdje dovoljno vremena pobrojati sve afere HDZ-a u koje su bili uključeni ili članovi ili dužnosnici ili kumovi, tetke i stričevi dužnosnika HDZ-a. Dakle, ne možemo govoriti o tome da se radi o incidentima, to je ono što ja uvijek ponavljam. Da su to incidenti, dobro incidenti evo dogodilo se tu, dogodilo se to. Ali govorimo o sistemskom problemu koji imate unutar vaše stranke i taj sistemski problem se sada počeo vraćati i vama kao bumerang, jer ne samo sa su vam u kontinuitetu od 2016. godine vlade nestabilne i da vam DORH i USKOK smjenjuju ministre nego dolazimo do situacije u kojoj vaši vlastiti ministri se obraćaju medijima zbog prijetnji i pritisaka koje navodno imaju jer nisu posao dodijelili nekome kome su trebali umjesto vašem premijeru i predsjedniku stranke. Na kraju svi koji sudjelujemo u stranačkom životu jasno je da ne postoji stranka u kojoj postoji bilo kakvo međusobno povjerenje gdje bi nadležna dužnosnica ne obavijestila svog nadređenog prvo o toj situaciji nego će se obratili medijima. Danas je, to nisu naše riječi, danas je premijer rekao ja o tome nisam imao pojma, meni je to bizarno. Ja sam razgovarao sa njom, meni tu ništa nije jasno. To je rekao vaš premijer za svoju ministricu koju je on odabrao. On ne mora ministre birati na javnom natječaju, on ih bira iz stranke kad može. Ali očigledno u stranci nema više dovoljno pa poseže i za rješenjima poput gospodina Paladina. Dakle, želimo naglasiti da smo više puta bili u situaciji da nam je odbijeno Istražno povjerenstvo koje je onda da je postojalo moglo prevenirati neke stvari koje su onda došle i ulovile vas kao posljedicu, ne nas. Da smo imali istražno povjerenstvo o tome postoje li politički pritisci na DORH i može li DORH u okviru svojih mogućnosti obavljati zaista dužnosti istrage političke korupcije, pa uključujući i korupciju po pitanju EU fondova, onda bismo možda, možda bi se DORH osjećao ohrabrenijim, pa bi možda potegao istragu oko slučaja Žalac i Petric pa ne bi ta istraga završila na EPPU. Kada kažete da ima svega nekoliko otvorenih postupaka u EPPU-u. Pa počeli su tek raditi, tek su počeli raditi. Doslovno nedavno je prije manje od godinu dana ured osnovan i ekipiran i još nije prošlo niti godinu dana i ljudi već traže pojačanje tima, jer vide koji je broj slučajeva sa kojima će morati nositi. I vi kažete da smo po tome dobri? Ne nismo po tome dobri. Da li SAFU ima velik broj nepravilnosti koje otkrije sam prije nego dođe na ARPU? Apsolutno, apsolutno. SAFU se hvali na razini EU među kolegama da imaju najveći broj korekcija od svih i imaju. A zašto imaju? Zato jer su nekome policajac, a nekome kuma. Zato što se korekcije daju, evo dat ću vam jedan primjer. Dobiju vam korekciju ljudi koji su u javnoj nabavi, u javnoj nabavi napisali da tražio se neki savjetnik, tražili su da savjetnik kojeg uzimaju ima tri godine iskustva u radu sa EU fondovima i to je bio uvjet prijave. Dakle, njima je SAFU odrezao korekciju, jer da je to diskriminatorni uvjet zašto bi stavili da mora imati tri godine iskustvo može i netko bez. Na tome su ljudi dobili korekciju. Znate na čemu su još ljudi dobivali korekciju? Evo kad se recimo u jednom neću govorit detalje da ljude ne stavlja ovdje u … [[Govornica se ne razumije.]] u jednom našem gradu, u njegovoj povijesno zaštićenoj jezgri tražili su se radovi za rekonstrukciju jednog tog dijela povijesne jezgre. Ljudi su tražili da svi oni koji se prijavljuju moraju doći i vidjeti da li njihovi strojevi mogu proći uopće kroz ulaze u taj dio grada, da bi se vidjelo da li mogu tamo raditi. Dobili su korekciju, jer da je to također bio diskriminatorni uvjet koji je bio diskriminatoran uvjet koji je bio diskriminatoran prema nekim tvrtkama moguće iz inozemstva koje bi se javile, bio logičan uvjet, bio potpuno logičan uvjet. To je razina strogoće koju SAFU primjenjuje i o.k. Možemo reći oni su si postavili neke standarde, ali onda vidimo da nikakvi standardi ne postoje u odnosu na natječaje koje provodi nadređena ministrica iz HDZ-a. I ne samo to, zašto smo htjeli istražno povjerenstvo između ostalog i to da vidimo postoje li službenici, postoje li službenici koji bi možda rekli u kojim slučajevima su doživljavali pritiske da ne stavljaju korekcije, jer se netko založio za svoju općinu i jer je to napravio preko političke veze. I samo da ilustriram građanima šta to znači. Kada jedna općinica mala koja ima ne znam 2 milijuna kuna proračun dobije infrastrukturni projekt iz EU fondova ona dobije projekt koji je pet puta veći od njenog proračuna. Nemate zapravo radova ispod 10 milijuna kuna. Kada ta općina dobije korekciju od 25% onda je dobila korekciju koja je veća od iznosa njenog godišnjeg proračuna. Kako ćemo mi podijeliti vrijeme to je do nas, jel' tak ne do vas. Dakle to je, dakle općina je financijski uništena i naravno da onda korekcije postaju moćan politički instrument utjecaja na uspješnost ili neuspješnost pojedinih gradskih općinskih uprava u korištenju EU fondova jer da nekome ćete možda dat 25% korekcije i time ga potpuno financijski uništit jel, a nekome nećete dat niti 100%-tno kada zaslužuje 100%-tno i onda će HDZ-ove općine biti uspješne u korištenju EU fondova. Evo o tome mi govorimo i o tome je ovo istražno povjerenstvo trebalo govorit i zato je potpuno jasno da ćete ga odbit jer bi se onda vidjelo da je ministrica Žalac ili g. Petric ne vrh nego, nego ona iglica na vrhu sante leda jer da je mreža koja stoji ispod toga, koja uvezuje HDZ-ove bilo političke, političke suradnike, članove i kumove, naravno uvijek su tu neki kumovi, puno puno šira i da se radi o puno većim novcima. Da to bi vam možda rekli neki ljudi da su imali prilike svjedočiti pred istražnim povjerenstvom, nažalost naravno takvu priliku neće imati.
Nastavit će poštovana zastupnica Radolović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa apsolutno se slažemo sa svime s ovime šta je kolegica Benčić navela. Vi se ovdje danas na nas ljutite jer smo iznijeli imena i prezimena javno dostupnih podataka. Ljutite se zbog onoga što smo naveli vezano za Projekt Slavonija, Baranja, Srijem, a kako su vaši stranački kolege dobivali novce. Mi te podatke nismo izmislili, niti smo ih pročitali samo u medijskim napisima. Još jednom ono što ste izvodili prema kolegici Vlašić Iljkić u replikama, zaista je bilo neprimjereno, usudila bih se čak reći i na neki način seksistički u određenim dijelovima, ali nebitno vama na čast. No da nastavimo dalje, u svojim izlaganjima ste također govorili da šta mi tu tražimo, pa zapravo da mi imamo zapisnike sa odbora koji se održavaju za praćenje operativnih programa, zapisnike sa koordinacija. Mi smo vam naveli u ovom obrazloženju pokretanja rada istražnog povjerenstva upravo to kao jedan protuargument gdje je sam GONG rekao i upozorio na činjenicu da se odbori za praćenje operativnih programa, same koordinacije koje nadziru trošenje sredstava nemaju redovite sjednice, niti su zapisnici sa istih dostupni na web stranicama. Ujedno moramo reć također da je niska razina medijskog interesa jer mediji niti nemaju potpune informacije za redovne procedure praćenja raspodjela sredstava iz EU fondova i naravno sve to onda počiva na istraživačkom novinarstvu, a vi se onda ljutite kada istraživački novinari rade svoje poslove i kada objavljuju imena i prezimena članova možemo reći blisko povezanih s vama. Ja ću vas još jednom podsjetiti zašto mi pokrećemo ovo istražno povjerenstvo, dakle tu nije nikakav cilj upirati prstom u vas koji ovdje sjedite, međutim mi želimo jasne odgovore, želimo jasne odgovore na to da li je netko utjecao politički, da li su to bili dužnosnici, politička tijela na raspolaganje sredstvima iz fondova EU? Želimo također utvrditi koje su slabosti zakonskog institucionalnog okvira kontrole postupaka povlačenja sredstava, želimo vidjeti i kolika je sposobnost i kapacitiranost kadrova kontrolnih i neovisnih tijela, kao što želimo vidjeti i koja je kvaliteta i zakonitost nadzora nad sustavom za raspolaganje sredstvima fondova iz EU. Ovim istražnim povjerenstvom želimo utvrditi i ključne prepreke i rizike za učinkovito, pravovremeno, transparentno raspolaganje sredstvima fondova EU, a također ono što smo mi više puta danas ovdje govorili na koji način se zapravo kadroviralo u cijelom tom institucionalnom okviru. Lijepo ste nas tu učili lekcije kakve sve razine kontrole postoje sustava, implementacije i kontrole u korištenju fondova EU, sve to mi sami znamo, međutim iz svih afera, iz afere softver, iz afere vezano za Projekt aglomeracije u Hrvatskim vodama, Projekt Slavonija, Baranje i Srijema i najnovije afere Omega softver gdje ministrica Tramišak sama kaže da je dobila navodne prijetnje i gdje ćemo se mi sigurno pozabaviti u narednim danima time kako je nakon što je ukinut sustav, nakon što je ukinuta dodjela ažuriranja sustava e-fondovi kroz Omega softver dodijeljeno to direktnom pogodbom FINA-om u kojoj upravi sjedi školska kolegica odnosno fakultetska kolegica ministrice Tramišak i imamo informaciju da je onda to FINA proslijedila tvrtki GAUS koja je usko povezana sa županom Anušićem i ministricom Tramišak još u doba rada u Općini Antunovac. Mislim ne možete nas prozivati za to i prazno upirati prstom u nas jer su to činjenice i relevantni podaci i mi ne nastupamo neargumentirano za razliku od vas. Ono što još također želimo da istražno povjerenstvo ispita, a ponavljam nismo predložili da istražno povjerenstvo bude sastavljeno samo od oporbenih zastupnika, dapače predložili smo omjer snaga 8:7. Molim vas kolega Reiner odnosno poštovani potpredsjedniče Reiner da upozorite kolege ovako da ne upadaju u riječ i vi ste mene prije upozoravali i dali mi opomenu zbog toga što upadam u riječ, pa mislim da bi bilo korektno i da upozorite onu drugu stranu govornice. Također ono što naše istražno povjerenstvo treba ispitati želimo vidjeti da li su institucije znale za kriminal jer smo vidjeli na aferi softver da zapravo i DORH i USKOK su tu možemo reći pokrili oči nad samom aferom i da nije bilo osnivanja novog tužitelja ne bi niti bilo te afere, ne bi niti javnost znala, kao niti mi zapravo da se, da se ugovorio posao vrijedan 2,9 milijuna kuna, da se ugovorio za 16 milijuna kuna i niz manjkavosti je utvrđeno, a vidjet ćemo koliko je osoba upleteno još u sve tu aferu jer ponavljam jako mi je sumnjivo i nevjerojatno da je unutar samog SAFU-a isključivo ravnatelj imao svoje prste u pekmezu jer za rezultate ex post kontrole u njima sudjeluje 10 do 15 osoba. Također želimo utvrditi koliko je nadzora provedeno za malverzacije sa fondovima EU, kojim institucijama, te koji su rezultati istraga kao i koje je mjere potrebno uvesti za uvođenje jačeg, neovisnog nadzora raspolaganja fondovima EU. Ne želimo mi tu niti zamijeniti mjerodavne institucije, niti se petljati njima u posao, ali želimo biti proaktivni i želimo stati na kraj k tome. Zapravo radimo i vama uslugu da svaki dan vam bude uhićen jedan ministar i to manje-više u zadnje vrijem zbog malverzacije sa radom i fondovima EU. Mislim i vašem premijeru koji danas sutra želi otići raditi u Bruxelles to nam nosi štetu ugledu, imidžu tako da s jedne strane morali biste nam biti zahvalni. Također želimo utvrditi kakva je međuinstitucionalna suradnja između nadležnih institucija vezano za učinkovitost, pravovremenost i nadzor provedbe fondova EU. To je poprilično nejasno i samim korisnicima, vidi se to i iz uredbe gdje istovremeno neka ministarstva glume, imaju ulogu upravljačkih tijela, pa su malo posrednička tijela razine 1, pa imamo niz agencija koja su posrednička razina tijela dva, a istovremeno obnašaju i ulogu kontrolnih tijela. Sve to smatramo zapravo preprekama za jedno učinkovito upravljanje cijelim tim sustavom EU fondova i procedurama i želimo olakšati sve te administrativne prepreke na koje korisnici nalaze, a sve kako bi sustav bio danas sutra učinkovit i transparentan. Zato nemojte se ljutiti na nas, mi bi se mogli ljutiti na to što smo postavili niz zastupničkih pitanja ministrici Tramišak. Evo ja sam osobno postavila desetak pitanja vezano za razne natječaje, vezano za razne pozive, vezano za to što kasnimo sa operativnim programima. Nisam dobila nikakav povratan odgovor od toga zašto smo primjerice koristili za energetsku obnovu obiteljskih kuća sredstva iz državnog proračuna. Zašto je to išlo po modelu državni prst? Sad sam postavila pitanje baš me zanima kakav odgovor ću dobiti sa petrinjskim poduzetnicima gdje opet ponavljaju se iste stvari, opet se ide modelima najbržeg prsta, a jednostavno vi i dalje upirete prstom u oporbu. Danas ovo što ste izvodili u vašim replikama, povredama Poslovnika zaista nadilazi zdrav razum. Mi vas tučemo sa argumentacijom, mi vas tučemo sa službenim dokumentima, a vi jednostavno nas pokušavate tuči sa praznim floskulama što vam na žalost i ne ide.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bačića. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne na kolegicu Benčić je.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić, evo a to može biti upućeno i kolegici Radolović bio sam uvjeren do ovog vašeg posljednjeg izlaganja da ste vi autor ili koautor ovog dokumenta i vi i gospođa Radolović, tako da je dijelom onda možda i njoj upućena replika. Međutim iz onoga što ste vi govorili i što ovdje piše su velike razlike. Naime, cilj ovog povjerenstva je napraviti prijedlog mjera sa preporukama i zaključcima kako bi se unaprijedilo korištenje sredstava EU, a ne kao što to vi govorite odnosno bivša kolegica Radolović utvrđivanje kaznene odgovornosti a vi kažete političke odgovornosti. Vi za razliku od nje imate drugačiji narativ. Dakle, svrha ovog povjerenstva je bila ispitati u jednoj širokoj istrazi kako postupaju sva državna tijela u Hrvatskoj sa korištenjem EU fondova …
… /Upadica Reiner: Hvala./…
… i prijedlogom mjera kako bi se to ubrzalo. Dakle, nikakva politička odgovornost.
Hvala. Zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Da vidite gospodine Bačiću, kroz utvrđivanje da li je bilo elemenata političkih pritisaka na zaposlenike SAFU-a, da li je bilo elemenata političke odgovornosti kod najviših dužnosnika u kreiranju tih pritisaka ili toga da su znali za te pritiske i kako je, kojim putevima do toga došlo zastupnici mogu doći do zaključaka o tome kako to u budućnosti prevenirati. Dakle, ne idete prvo sa zaključkom, a onda sa analizom kako vi to obično znate raditi jer tak tu imamo, obično imamo akcijski plan prije nego bude strategija i tako obratno. Znači ne, prvo analiziraš što je bilo krivo, pa onda predložiš zaključke i to je bio naš cilj. Naš cilj je bio između ostalog spriječiti to da se milijarde kuna koje imamo u narednom periodu potroše kroz ovakve modele o kojima danas pričamo ili modele najbržeg prsta … …
…/Upadica Reiner: Hvala lijepa./…
… koji će opet omogućiti pogodovanje onima koji imaju najbrže prste ali znamo u kojem smislu.
Imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa. Članak 238. kolegica koju stalno držim da je stručnjak za EU fondove ali ne mogu slušati o tim korekcijama, dakle revizori iz Bruxellesa kada dođu … [[Govornik se ne razumije.]] uzmu uzorak korekcije, daju neovisnim revizorima u Bruxellesu da ih procijene. Ako u uzorku od 100 korekcija nađu 5 razlika gdje su revizori iz Bruxellesa procijenili drukčije od SAFU-a zaustavlja se plaćanje. To su se naučili na Rumunjskoj i Bugarskoj, tako da ovo po stričevima i babama vam ne funkcionira. Postoje revizori iz Bruxellesa koji to rade.
Hvala. To je bila replika. Vama je to treća opomena, pa vam oduzimam riječ do kraja ove točke. A biti će sada replika na izlaganje poštovane kolegice Radolović, poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Radolović kad ste spomenuli seksizam onako kao žena posebno sam obratila pažnju kako ste htjeli stati u zaštitu i neprimjereno ponašanje svih naših kolega prema kolegici Martini Vlašić Iljkić. Nisam primijetila da ste se tako korektno odnosili prema našoj kolegici Mariji Jelkovac, jako ružno ste se izrazili što mislim da je neprimjereno ni za ovu sabornicu, ni za jednu ženu. Međutim, ono što vam još želim reći rekli ste da izražavamo nezadovoljstvo imenima naših stranačkih kolega o kojima ste tu govorili. Evo i u ovom prijedlogu se moglo vidjeti da stoji ime jedne osobe koja je u srodstvu s jednim našim visokim dužnosnikom, ja neću izgovoriti ime, samo da znate da npr. ta osoba ima OPG koji posluje od 2003.g., redoviti je korisnik mjere namijenjen osiguranju usjeva i zajedno sa 10.000 korisnika i vi ga tu razvlačite. On je jedan od 10.000 korisnika, nikakve se nepravilnosti nisu utvrdile [[Upadica Reiner: Hvala.]] vjerojatno ima i više članova i HDZ-a, ali i SDP-a.
Hvala. Poštovana zastupnica Radolović.
Da nećete me nazvat pitbull, ali ja moram reć ako ste dobro slušali moja izlaganja, da ja … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas kolegice ne iz klupe.
Ja nisam prva stvar referirat, ja nisam rekla u svojim izlaganjima niti jedno ime, a bilo ih je podosta i to možete provjeriti u zapisima osim gospođe Žalac, osim gospođe Tramišak koje su visoko eksponirane kao sadašnja i bivša ministrica, niti jedno ime sa papira koje smo imali pripremljen nisam pročitala za projekt Slavonije, Baranje i Srijema, a bilo ih je 50-ak, niti jedno iz mojih usta nije izašlo. S druge strane, pomno sam slušala kolegicu Jelkovac na koji način je odgovarala mojoj kolegici Vlašić Iljkić i zbog toga joj se neću ispričat. Ja joj ne bi se to nikad usudila reći da nisam vidjela na koji način je omalovažavala kolegicu i krenula je napadat, tako da svatko ovdje bi trebao paziti što izgovara i ne bi onda dobio takvu reakciju.
Time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sjednicu nastavit sutra 25.3. u 9,30 sa kako je jutros najavljeno Izjašnjavanjem o amandmanima. Želim vam ugodnu večer ili ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 20:21 SATI
Sad će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je, gubi pravo na govor, pa će onda u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pomalo postajem i sam sebi dosadan upozoravajući na neke stvari, ali mislim da je jako bitno naglasiti probleme s kojima se suočavamo i potencijalne probleme u poljoprivredi i opskrbi hranom. Svi pričamo o plinu, svi pričamo o energentima, ali jako malo ljudi priča o hrani, priča o proizvodnji prije svega žitarica, onda uljarica, pa posljedično i opskrbe hranom. Rat u Ukrajini je promijenio puno toga, ali neovisno o tome naša poljoprivredna politika je ostala dosljedna u tome da je izuzetno štetna za naše poljoprivrednike. Donijeli smo i Strategiju razvoja poljoprivrede relativno nedavno, čekali smo je brat bratu 8.g., barem ja, evo od prve najave do realizacije, a onda smo i dobili nešto što zapravo nas nije difenciralo, nije nas usmjerilo i nije stavilo poljoprivredu na onu razinu na koju bi trebala biti. Kolegice i kolege, uživamo u jako lijepom vremenu, ali vrijeme prije, a i ovo vrijeme sad je vrlo suho, nema padalina što je za poljoprivrednu proizvodnju izuzetno pogubno. Donedavno smo imali jako velike oscilacije u dnevnoj temperaturi, to se sada primijenilo, ali ako se ovako sušno razdoblje nastavi i dalje sigurno se našoj proizvodnji ne piše ništa dobro. Toliko malo oborina ima da su neki bunari u Slavoniji recimo blizu toga da presuše neki su čak i presušili. Dakle, ako govorimo o vodi natopljenosti zemlje, o dostatnim padalinama za poljoprivrednu proizvodnju ona nažalost je daleko od dobre. To se može promijenit, ali i ne mora, ako se ne promijeni onda imamo veliki problem. Repromaterijal u poljoprivredi je također znatno poskupio, još prošle godine nevezano za ovaj rat, a sada rat u Ukrajini bi mogao tu cijenu i dodatno povećati. Budući da Petrokemija naš proizvođač mineralnih gnojiva ovisi o plinu, plin uglavnom dolazi iz Rusije, cijene plina su skočile, dakle posljedično će još više skočiti cijene gnojiva, a podsjetit ću vas samo da je prošle godine su se cijene gnojiva, mineralnih prije svega udvostručile u najmanju ruku udvostručile, a nekog repromaterijala povećale i nekoliko puta. U takvoj situaciji naši poljoprivrednici ako su se odlučili na obradu zemlje onda su koristili manje gnojiva kako bi pokušali smanjiti svoje troškove odnosno impute. I što sad imamo? Imamo rat u Ukrajini, imamo poljoprivrednu proizvodnju koja je u Ukrajini sigurno za ovu godinu uništena, možemo je zaboraviti jer to definitivno sada nije prioritet stanovništvu, imate Rusiju prema kojoj smo uveli sankcije, dakle iz Rusije žitarice i uljarice uvesti ne možemo, s druge strane imamo sušni period, imamo smanjenu gnojidbu, donedavno smo imali velike oscilacije u temperaturi što iz ove perspektive sada govori da ne možemo očekivati sjajnu žetvu. Ja ponovo pitam, retorički sada doduše kad pitam ministarstvo me uvjeravaju da imamo više nego dosta svega i da postoje potencijalna tržišta s kojih možemo uvesti, ako ova žetva zaista propadne ili ako podbaci kako ćemo se opskrbiti, odakle jer nisu samo agrometeorološke prilike u Hrvatskoj loše, loše su u Europi. Uvjeravaju me da iz Europe možemo uvesti sve što nam treba. Ne možemo kolegice i kolege. Naše robne rezerve očito nisu dorasle ovom izazovu i tek je nedavno Vlada odlučila još 600 milijuna kuna uložiti u dopunu naših robnih rezervi. Ali ako nemate od koga kupiti žito i žitarice, ne možete proizvesti kune ne možemo jest, niti eure. I zato mislim da je ovo tema na koju trebamo biti sada izuzetno fokusirani tim više zbog ovih svih prilika koje sam naveo. U slučaju našeg ministarstva koje je vrlo reaktivno, sporo, neučinkovito sada nam prijete i kazne jer Europska komisija će kazniti Ministarstvo poljoprivrede odnosno poljoprivrednici će ostati bez 30 milijuna eura izravnih poticaja što je 10% izravnih poticaja. A kada sam s ove govornice i ne samo ja, nego nas dosta upozoravao na to da se izravni poticaji ne koriste onako kako bi trebali, tada smo sa strane vladajućih doživjeli podsmjehe, ministrica onako sa visoka rekla da nemamo pojma, a evo što je rezultat. Malo sam već umoran od toga da budem stalno zloguki prorok ovdje, ali o ovakvim stvarima trebamo razmišljati. Hvala.
Sada ćemo malo zastati sa ovom točkom jer je prošao jedan sat, pa ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvo će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege. Javna rasprava koja se već tjednima povremeno i prilično žustro vodi oko toga treba li odmrznuti obvezno služenje vojnog roka u Hrvatskoj ili ne, u većini slučajeva vodi se na pogrešan način, a oni koji argumentiraju za i protiv čine to čini mi se i pogrešnih razloga. Naime, nije riječ o tome je li većina današnjih mladih ljudi, posebno mladih muškaraca lijena, pretila, nesposobna, razmažena pa sada iz neke razočarane roditeljske perspektive se kaže, e treba odslužiti vojsku da se nauči životu jer ne može obvezno služenje vojnog roka zamijeniti obiteljski odgoj i školski sustav nit je riječ o tome jesmo li mi za mir ili nismo. Riječ je samo o tome u okolnostima u kojima danas jesmo kakva je naša obrambena spremnost i da li odmrzavanje obveznog služenja vojnog roka po tom pitanju moglo popraviti stvari ili ne. Početkom ruske invazije na Ukrajinu postali smo svjesni kako s trenutnim brojim profesionalnih vojnika i upitnom organizacijom pričuve i ročnika u slučaju iole ozbiljnije ugroze ne bismo bili u stanju obraniti vlastitu zemlju. Doznali smo zatim i kako nemamo samo problem broja i organizacije ljudi već i katastrofalan manjak tehnike i koordinacije s partnerima iz NATO-a. Sad i šira javnost zna kako već 15 godina naše nebo noću ostaje nebranjeno jer nemamo pilote obučene za letenje po mraku jer se na tome odlučilo štedjeti, a znamo da i da letjelica veličine MIG-21 koji mediji tepaju da je dron, a većini javnosti slika drona ovo što u svatovima mala letjelica snima, to je dakle letjelica veličine MIG-a, da tako nešto može preletjeti članice NATO-a prije ulaska u Hrvatsku, a da nitko ne reagira, uključujući i Torrejon operativni centar NATO-a u Španjolskoj. Svi spavaju, samo naknadno glavni tajnik NATO-a Stoltenberg izjavi kako je letjelica pala izvan Zagreba. I nikom ništa. Niko odavde da mu dojavi da je rekao glupost i da se treba ispričati i iznijeti pravu informaciju građanima zemalja članica NATO pakta da je ta letjelica od šest tona pala na sred glavnog grada jedne od tih država. U ovakvoj situaciji postavlja se temeljno pitanje, je li trenutni Zakon o obrani koji regulira dužnosti i prava državljana u obrani adekvatan s obzirom na nastale okolnosti u svijetu i bližem okruženju Hrvatske? Je li sadašnji način reguliranja vojne obveze prikladan i koliko je uopće primjenjiv s obzirom na vrlo brze geostrateške promjene? Čl. 32. Zakona o obrani regulira služenje vojnog roka u slučaju neposredne ugroženosti. No jesmo li mi sada u stanju neposredne ugroženosti? Ovo što po čitav nas na bombardiraju ratom u Ukrajini, ništa drugo nije važno. Je li to već stanje neposredne ugroženosti ili je s obzirom na dosadašnje brze odluke premijera potrebno čekati da dođemo u pravo ratno stanje pa ćemo onda razmišljati? U slučaju ratnog stanja najmlađi građanin koji je bio na obveznom služenju vojnog roka bi imao 35 godina dok bi broj dragovoljnih ročnika koji su odslužili vojni rok zadnjih 15 godina bio nedostatan za obranu zemlje. Ako uzmemo u obzir koliki je broj mladih ljudi otjeran iz zemlje taj broj je još manji. Smatramo da je vrijeme da se naprave izmijene Zakona o obrani i drugih zakona kako bi imali bolje regulirana prava i obveze građana RH u obrani. E sad je li to uvođenje vojnog roka ili bolje stimuliranje i nagrađivanje dragovoljnih ročnika, pitanje je dublje i detaljnije analize, ali tu analizu je potrebno raditi odmah. Postoji više načina unapređenje, izmjena vojnog roka kako je reguliran sada ili pojačavanjem dragovoljne pričuve koju treba dodatno stimulirati, a to je moguće na različite načine. Novčanim stimuliranjem ročnika, oslobađanjem poslodavaca od plaćanja nameta za osobe koje su odslužile vojni rok, prednosti pri zapošljavanju u državnim institucijama itd. Svaka odluka po tom pitanju kako u životu već jeste ima prednosti i mane. Prednosti služenja vojnog roka je u tome što država u svakom trenutku zna broj ljudi koji su odslužili vojni rok dok je kod dragovoljnog služenja broj ljudi koji će odslužiti u kalendarskoj godini nepoznat i nesiguran. Aktivirati obvezno služenje vojnog roka po čl. 32. Zakona o obrani u slučaju neposredne opasnosti ratnog stanja je prekasno i neučinkovito, na kraju krajeva i neizvodivo. Trenutno plaćamo dobrovoljnog ročnika oko 3.500 kuna, a profesionalnog vojnika na ugovor 8.500 kuna mjesečno pri čemu profesionalne vojnike koristimo za čišćenje vojarni i razna dežurstva po portama i čuvanje objekata za što su oni preskupi, a ročni vojnici upola jeftiniji. Da skratim, krajnje je vrijeme da ozbiljno proanaliziramo potrebe obrane i o ovom pitanju prestanemo naklapati, a počinjemo ozbiljno raditi.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Od 1997. u RH prve subote proljeća obilježava se Dan narcisa namijenjen jačanju svijesti o prevenciji i ranom otkrivanju raka dojka. Tog se dana prodaju narcise, a prikupljena sredstva namijenjena su prevenciji i ranom otkrivanju raka dojke. Ove godine Dan narcisa je ove subote, dakle za dva dana. U usporedbi s drugim zemljama EU Hrvatska je na drugom mjestu po smrtnosti od zloćudnih bolesti. Nakon bolesti srca i krvnih žila rak je drugi uzrok smrtnosti u RH. U 2019.g. kod nas je prema podacima Registra za rak pri HZJZ bilo 25.352 novo dijagnosticirana bolesnika, a preminulih 13.344. U Hrvatskoj je iste godine zabilježeno 2.999 slučajeva raka dojke, a u 2020. umrle su 722 žene. Kod osoba mlađih od 65.g. rak je u RH najčešći uzrok smrti, a više od 40% preminulih od te bolesti je u navedenoj dobi. Najčešće vrste raka kod muškaraca su rak pluća i prostate, a kod žena rak dojke i potom debelog crijeva. Rak dojke treći je maligni uzrok smrti nakon raka pluća i debelog crijeva. Nedavno smo u saboru proglasili Nacionalni dan preživjelih od raka u RH koji će se obilježavati prve nedjelje u lipnju. Svaki dan kojim obilježavamo pojedinu bolest važan je za podizanje svijesti naših građana odnosno društva u cjelini. Prevencija, rano dijagnosticiranje, odazivi na preventivne preglede, suvremeno liječenje, imperativ su kako bi se ovi javnozdravstveni problemi bitno umanjili. Iako je napokon donesen Hrvatski nacionalni strateški okvir protiv raka 2020. do 2030.g. na sjednici 15. prosinca 2020. strateški ciljevi se još nedovoljno provode odnosno okvir nije implementiran. Koji su mogući uzroci nepovoljnog onkološkog ishoda u RH? Velika izloženost štetnim utjecajima, u prvom redu pušenje, prekomjerna tjelesna masa odnosno debljina, nedostatak kvalitetnih programa primarne prevencije, nedovoljna zdravstvena prosvjećenost građana, nedostatni programi ranog otkrivanja raka, prekasna dijagnoza, slabija dostupnost kvalitetne onkološke skrbi, nedostatak radioterapijske i druge skupe i sofisticirane opreme. Sjetite se da je niz bolesnica se do sada žalio da im je zbog kvarenja uređaja za radioterapiju kasnilo liječenje. Potom nedostatak multidisciplinarnosti u onkologiji, nedostatak kvalitetnih baza onkoloških podataka i kontrole kvalitete, praćenje ishoda liječenja, nedovoljno ulaganje u sve aspekte onkologije od edukacije, kvalitetnije prehrane i zdravih navika od malih nogu do liječenja, pružanja psihološke pomoći oboljelima, pa do palijativne skrbi za onkološke bolesnike. Treba jasno definirati tzv. put bolesnika, gdje, što i u kojem roku pacijent treba dobiti skrb. Nemamo akreditaciju bolnica odnosno centara za liječenje raka, mora se uspostaviti kvalitetna onkološka mreža u RH, ne mogu svi raditi sve, a sve je to na ministarstvu. Izuzetna je važnost Nacionalnih programa za rano otkrivanje raka. Glede dojke od 2006.g. svake 2.g. na mamografski pregled pozivaju se sve žene u RH u dobi od 50. do 69.g.. Žene, odazivajte se na preglede jer rano otkrivanje omogućava kvalitetnije liječenje i spašava živote. U međuvremenu svaka žena trebala bi svaki mjesec obavljati samopreglede dojki. Iako se većina slučajeva raka dojke dijagnosticira kod starijih žena, od raka dojke mogu oboljeti i mlađe žene. Stoga je važno da se već od najranije mladosti započne i stekne navika redovitih samopregleda dojki. Odaziv na program ranog otkrivanja raka debelog crijeva je 20%, a dojki 60%. Pandemija je dodatno smanjila dostupnost zdravstvenog sustava za ne covid bolesnike. Iako je Ministarstvo zdravstva u nekoliko navrata tražilo od zdravstvenih ustanova prioritet u zbrinjavanju onkoloških bolesnika i imenovanje koordinatora za onkološke pacijente zbog nezadovoljno zdravstvenih djelatnik screening programi su smanjeni, odaziv žena je smanjen, odgađani su kontrolni pregledi i dodatne pretrage i zračenja, a posljedice toga ćemo tek vidjeti. Pozivam sve građane da se prekosutra odazovu Danu narcisa, a sutra ćemo na sjednici saborskog Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku na tematskoj sjednici posvećenoj Danu narcisa čuti iz prve ruke s kojim se problemima, predrasudama, stigmatizacijom, susreću oboljeli od karcinoma dojke, koji su stvarni problemi u zdravstvenom sustavu, čut ćemo što se događa između Dana žutih cvjetova kada se pojedinci nažalost pridruže samo da bi se poslikali, a ne čine dovoljno u rješavanju ovog problema. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Nevenko Barbarić. Izvolite.
Kolege proteklog vikenda u Sarajevu je održana nova runda pregovora oko izmjene izbornoga zakonodavstva pod pokroviteljstvom predstavnika SAD-a i EU. Novi neuspjeh Hrvatima otvara niz dilema. Prva je izići na izbore dati legitimnost ovakvom izbornom procesu ili kao narod ne sudjelovati u izbornoj farsi. Kako god bilo, izbori će odražavati volju većinskoga naroda. Međunarodni predstavnici žale zbog propuštenih prilika i neuspjelog dogovora, ali redom kažu izbori se moraju održati kako je to planirano u 10. mjesecu tekuće godine. Ovdje je vrlo važno napomenuti 2 stvari. Prva je da održavanje izbora bez izmjene izbornog zakonodavstva i ograničena izmjena Ustava BiH ovakvi izbori su protuzakoniti, nelegitimni, što je potvrdio i Ustavni sud dokidajući dio odredbi koji se odnosi na popunjavanje u izbornom zakonu, a odnosi se na popunjavanje Doma naroda parlamenta Federacije i k tome još protuzakonito izabrano izborno povjerenstvo, nametnuto većinom bošnjačkih, bošnjačkog naroda. U izbornom, ovakvom izbornom procesu ima ulogu odrediti kriterije popune Doma naroda. Što mislite po čijem nalogu? Isto tako što mislite tko i na kako, kako popunjava klub ostalih ili klub Srba u Domu naroda federalnog parlamenta. Suština izmjena izbornog zakona i jeste popunjavanje domova naroda. Ovim se i ovakvim izbornim procesom širom otvaraju vrata da Bošnjaci u cijelosti ovladaju federacijom, dvotrećinski državnom što će po mnogima dovesti do još većih političkih prijepora zastoje BiH u reformskim procesima. Druga stvar vrlo je važno znati da Hrvati ne traže ništa više što nisu imali, što nisu dogovorili i potpisali od Washingtona, Daytona do Pariza. Ništa više od onoga što su im različiti bjelosvjetski mešetari pod izgovorom stvaranja funkcionalne BiH oduzeli, uskratili. Ovdje bi vrlo važno bilo progovoriti, a raspoloženo vrijeme mi ne dozvoljava o ambijentu unutar BiH, ambijentu o, u tijeku ovih pregovora. Isto tako, moramo se zapitati kako se tih godina službena politika RH odnosila prema Hrvatima BiH. Isto tako, moramo se zapitati zbog čega onda kritike baš ove vlade, ovoga predsjednika vlade, dijela medija, dijela politika kako ovdje u Hrvatskoj tako i u BiH. Kaže se ne čini se ništa, ne čini se dovoljno, kritizira obezvrjeđuje diplomatski, a nastojanja zagovaranja europskog puta BiH, konstitutivnosti Hrvata u takvoj BiH od prvog dana mandata ove vlade pa do zadnjih odluka ili dokumenata, a tiču se hrvatsko američkog foruma ili važnog strateškog dokumenta, Strateškog kompasa, dokumenta EU koji definira sigurnosna pitanja spominjući BiH, konstitutivnost 3 naroda. Neki kao rješenje nude 3 entitet oživljavanje Herceg Bosne, super, samo kako, bojim se da su prespavali zadnjih 20-ak godina. Spominju se i blokade ne kaže se gdje i kako. Ipak uvjeren sam da dijelim stavove većine političkih predstavnika hrvatskog naroda, većine hrvatskog naroda u BiH i ovom prilikom zahvaljujem ovoj vladi, predsjedniku Plenkoviću na svemu što čine za Hrvate unutar BiH. Isto tako vjerujem da će hrvatski politički predstavnici okupljeni u HNS vrlo skoro se odrediti kad se tiče izlaska ili ne izlaska na predstojeće izbore. Isto tako vjerujem da će skoro temeljem zaključaka izvanrednog sabora Hrvatskog narodnog sabora uz potporu i podršku Vlade RH tražiti rješenja opstanka, rješenja pune jednakopravnosti i hrvatskog naroda u BiH. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani. Hrvatsko selo više desetljeća gospodarski i infrastrukturno zaostaje za gradom te demografski nazaduje. Odlaskom velikog broja stanovnika iz sela u grad i izraženog procesa depopulacije značajno su se smanjile razvojne mogućnosti hrvatskog sela i kompletnog ruralnog prostora. Ti se negativni trendovi nastavili i u zadnjem desetljeću te produbili neravnomjeran gospodarski i socijalni razvoj ruralnih područja s negativnim posljedicama za stabilizaciju, naseljenosti i ukupnog gospodarstva Hrvatske. Najveći problemi današnjeg stanovnika sela su što su potvrdila i mnoga istraživanja, nezaposlenost, loša infrastrukturna opremljenost naselja te općenito lošiji životni uvjeti u odnosu na grad. Veliki broj stanovnika sela njih više od petine namjerava napustiti selo i odseliti se u grad. Novi egzodus stanovnika sa stela može se spriječiti jedino povećanjem zaposlenosti i dohotka te razvitkom infrastrukture u seoskom prostoru. U primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji potrebno je povećati veličinu posjeda do razine gospodarske održivosti. To je moguće transparentnom prodajom preostalog državnog zemljišta seljačkim gospodarstvima koja rade, stvaraju i žive na selu te dosljednim provođenjem odredbi Zakona o poljoprivrednom zemljištu koje se mora usmjeriti prema obiteljskom gospodarstvu. Dovoljno se pogodovalo krupnom kapitalu. Potrebno je puno jače poticati izravnu prodaju seljačkih proizvoda i preradu na gospodarstvu, proizvodnju i marketing proizvoda koji nose dodanu vrijednost odnosno tradicijske i inovativne proizvode, sve oblike agroturizma te alternativne izvore energije, posebice proizvodnju zelene energije. Nadalje, potrebno je povećati gospodarsku korist od privatnih šuma i uključiti seljačka gospodarstva u iskorištavanje državnih šuma. Seosko stanovništvo treba uključiti u pružanje komunalnih i socijalnih usluga u seoskom prostoru. Kao dobar primjer može nam poslužiti bavarski primjer obnove sela koji je započeo još 1970. i koji je u EU u velikoj mjeri EU integrirala u svoju ruralnu politiku. Daljnja depopulacija hrvatskog sela bit će pogubna za ukupno hrvatsko društvo, a njene najveće posljedice bit će sljedeće, nekontrolirana urbanizacija, daljnji neravnomjerni razvitak države, nedovoljno korištenje prostornog i ljudskog potencijala te u konačnici osiromašenje cjelokupne Hrvatske. Politika izričitog favoriziranja intenzivne odnosno velike proizvodnje u hrvatskom izdanju osim toga što je u vlasništvu uvozno trgovačkog lobija pokazala se nesposobnom da osigura čak i primarnu zadaću prehrane pučanstva. To je pridonijelo dužničkoj krizi koja sada Hrvatsku imperativno sili da brzo otkrije svoje skrivene potencijale. Uprava zemljišta mora pri tome odigrati ključnu ulogu, a politika se u odnosu na taj strateški proizvodni resurs mora zasnivati na jasnom usmjerenju da potakne interes, trud i poslovnost manjih poljoprivrednika. Sudbonosno pitanje pred kojim stoje vladajući jest dakle koji od ova dva modela razvitka da li korporativno kapitalni ili obiteljsko racionalizirajući će biti referentni okvir pri pisanju zakona i u njihovoj primjeni. Do sada se država usmjeravala na prvi model iako čak i njegovi najgorljiviji zagovaratelji priznaju da bi njegova šira provedba za razliku od favoriziranja pojedinih poduzeća zahtijevala goleme i jeftine, a nama nedostupne kredite. Sama država, državna uprava je pak u svojoj dosadašnjoj stvarnoj podršci toj alternativi imala i svojih posebnih interesa. Mnoge su joj stručne služne snažno birokratizirane i nevične opsluživanju malih interesenata pa im je usmjerenje na velike pogone u korporativnom vlasništvu pojednostavilo njihov posao. Makroekonomski gledano tu je politiku trebamo mijenjati ali je korekcija izostala jer je gledano iz uske perspektive državnih financija veliki uvoz bio najudobniji i najuredniji izvor poreza na dodanu vrijednost. U Hrvatskoj je velik neto uvoz omogućen velikim stranim zaduživanjem pa zemlja zapada u sve veću prehrambenu ovisnost. Tijekom posljednjeg desetljeća u visini od otprilike 2 milijuna dolara dnevno. Sada je taj put ograničen pa je poljoprivreda prisiljena napustiti promašeni model i preispitati dosadašnju politiku. Svom žestinom postavlja se pitanje kako omogućiti obiteljskim gospodarstvima da krenu u afirmaciju svojih mogućnosti koliko god to kasno bilo u odnosu na paralelne procese u Zapadnoj Europi. Zahvaljujem.