Dobro jutro kolegice i kolege. Evo započet ćemo sa radom i vidim da se odmah traži stanka. Izvolite, uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku od 15 minuta zbog odnosa HRT-a prema žrtvama rata Domovinskog.
Hvala. Uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-RI kako bi progovorio o problemima vezanim uz izdavanje rješenja o reguliranoj profesiji s kojima se susreću naši mladi koji su diplomirali na inozemnim fakultetima.
Hvala. Uvaženi zastupnik Varda.
Gospodine potpredsjedniče, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika kako bi progovorio o uvozu kruha i peciva u Hrvatsku i u odnosu na mlinsko pekarsku industriju u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Još neko? Uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepa. … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa. Vidimo se u 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Evo stanka nam je završila pa vas molim da zauzmemo mjesta. Ako se slažete ja bih redoslijed samo malo promijenio pa budući da su teme iste koje kolega Glavašević i kolega Mesić su najavili, ako se slažete da oni budu jedan iza drugoga, a onda će kolega Demetlika i kolega Varda, ako ste za, može? Izvolite.
Slažemo se s vašim prijedlogom. Predlažemo da gospodin Mesić bude prvi.
Nema potrebe. Idemo po onom redu kako je bilo Evo izvolite u ime SDP-a kolega uvaženi zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, jučer je na HRT-u pred očima cjelokupne hrvatske javnosti ubijena malena 12-godišnja djevojčica. Nije ubijena doslovno. To se dogodilo puno prije jučerašnjeg TV kalendara u kojemu se ubojstvo dogodilo. Ali u toj emisiji ispaljen je metak u njezinu uspomenu. Naime, u prilogu autora čije nam ime nije poznato izgovorene su sljedeće riječi: Ubojstvo Aleksandre Zec medijski je predimenzionirano i bacilo je sjeno na stradavanje više od 400 druge djece u Domovinskom ratu. Nakon što su ove skandalozne riječi odzvonile eterom u ravnateljstvo HRT-a upućeno je upozorenje o tome koliko zastrašujuće, koliko užasne riječi su izrečene sa zahtjevom da se ne ponove. Uvažene kolegice i kolege, isti prilog emitiran je opet u 17 sati i tako je uspomenu na Aleksandru Zec, malenu nedužnu djevojčicu u roza pidžami, ustrijeljenu i bačenu u jarak na Medvednici, i drugi put ispaljen metak. Kolega iz HDZ-a me maloprije pomalo ljut pitao zašto o ovome govorimo i zašto se vraćamo u prošlost? Zato, kolegice i kolege jer i dalje postoje i javno djeluju i oblikuju poruke na Hrvatskoj radio-televiziji ljudi koji ne razumiju da je svako dijete nedužno, da je uspomena na Aleksandru Zec uspomena na svu djecu ubijenu u Domovinskom ratu, njih preko 400. Takvi ljudi mjere vrijednost ljudskog života u krvnim zrncima, govore kako nije svaka nedužna žrtva baš ista pa daju argumente za to. Teško mi je danas govoriti o ovome, ali moram. Moram i zbog vlastitih žrtava i zbog svih onih koji su poput mene jučer osjetili sav užas riječi koje su izgovorene. Pa evo onda u ime Kluba zastupnika SDP-a mogu samo ponoviti riječi koje je kolega Bauk već jučer ponovio, one iste koje stoje na Muzeju holokausta. Ne ponovilo se, ali bojimo se da bi se moglo ponoviti opet. Hvala.
Hvala lijepo. Onda u ime Kluba HDZ-a uvaženi Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nismo imali prilike vidjeti jučerašnji prilog na Hrvatskoj radio-televiziji na TV kalendaru. Međutim, evo po našim informacijama Hrvatska radio-televizija je izdala priopćenje gdje jasno iskazuje da je mišljenje koje je izneseno prilikom priloga vanjskog suradnika na TV kalendaru nije stav uredništva Hrvatske radio-televizije, da će sukladno internim propisima i pravilnicima se utvrditi odgovornost i potrebite mjere koje će iz toga proizaći. Isto tako upućena je i isprika svima onima koje je taj prilog povrijedio, posebno obitelji stradale djevojčice. Zašto mi govorimo o tome u Hrvatskom saboru? Zato što smo drukčiji od onih koji su nas 1991. napali. Zato što mi imamo u našem društvu snage da osudimo i događaje koji su se dešavali u vrijeme Domovinskog rata koji nisu bili na čast. Zato što mi imamo snage i mogućnosti da formiramo takvu diskusiju gdje neke stvari možemo osuditi. Zato što smo mi onakvi, drugačiji od onih koji ne spominju 400 i nešto druge djece žrtava Domovinskog rata u našem bližem susjedstvu. Zato što mi nismo oni koji negiraju 15 tisuća žrtava Domovinskog rata, agresije na Republiku Hrvatsku. Zato smo drugačiji. Zato što smo drugačiji smo obnavljali Muzej Jasenovac, zato što smo surađivali s muzejima holokausta od New Yorka pa po cijeloj Europi do Izraela i za to dobivali priznanja. Zato smo drugačiji. Drugačiji smo zato i zato što inzistiramo na javnoj televiziji koja ima svoja tijela, nadzorni odbor, programsko vijeće koji moraju postupati sukladno zakonu. Ako ćemo mi, kolegice i kolege, svako jutro, svaki prilog u kojima će mnogi nas iz Kluba HDZ-a naći zamjerke na odnose i prema Domovinskom ratu i prema Drugom svjetskom ratu u programu, i prema drugim problemima u hrvatskom društvu, onda nam ne treba ni programsko vijeće ni nadzorni odbor, ni Zakon o HRT-u. Pa ćemo svako jutro ovdje urediti program. Ponovno se vraćam na priopćenje Hrvatske radio televizije vezano za situaciju koja se desila. Kamo sreće da su se takve isprike, da su se takve isprike mogle čuti u vrijeme protekle recimo tri, četiri godine kad je bilo drukčije vodstvo na Hrvatskoj radio-televiziji. Nema šanse. Šanse nije bilo da se netko ispriča. Šanse da vam da na izvješću ovdje informaciju o tome kako se dijele plaće, kako se kroji program i tko ga kroji i gdje se dogovaraju vanjski prilozi. Šanse nije bilo. Ideal nam je bila televizija i 1960 tih i 1970-tih godina. Zato mi u klubu HDZ-a mislimo da o takvim stvarima, vrlo osjetljivim, vrlo traumatičnim, tragičnim, tužnim iz hrvatske povijesti treba razgovarati na drugačiji način. I o tom slučaju i o slučaju više od 400 druge djece stradalih u Domovinskom ratu. Ne izjednačujući, ne umanjujući, ne preuveličavajući nego tražeći da to bude prezentirano na javnom medijskom servisu na adekvatan način sukladno zakonu i svemu onome što radi. Po tome smo drugačiji od drugih, po tome je ova Republika drugačija od drugih, po tome zato što postavljate standarde. Po tome što neće dozvoliti da se ni jedan slučaj ni Zec ni 400 stradale djece u domovinskom ratu, ni 15 tisuća žrtava u Domovinskom ratu, niti medijski niti politički ne eksploatira. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Sljedeći će u ime kluba IDS-a riječ uzeti uvaženi Tulio Demetlika. Izvolite.
Evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane i uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ovih dana, tj. već duže vrijeme konstantno slušamo priče o iseljavanju mladih iz Hrvatske što je zasigurno jedan od najvećih problema naše države čime se i mi u IDS-u, PGS-u i Listi za Rijeku u potpunosti slažemo. Međutim, ja bih se želio osvrnuti i na one probleme s kojima se suočavaju oni koji se žele vratiti u svoju domovinu, tj. oni koji su završili fakultete u inozemstvu, nei od njih su stekli i određena znanja i žele, odlučili su da žele živjeti i raditi u svojoj domovini. Naši mladi koji su stekli tu stručnu inozemnu kvalifikaciju i žele raditi u svojoj profesiji prolaze kroz dodatni postupak priznavanja inozemne stručne kvalifikacije odnosno provjere regulirane profesije koji je u RH uređen Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. A navedeno rješenje izdaje ministarstvo obrazovanja i znanosti. Naime sve te osobe su nostrificirali diplome i dobili rješenje agencije za znanost i visoko obrazovanje o priznavanju stručnosti inozemne visokoškolske kvalifikacije. Međutim, da bi se zaposlili u svojoj reguliranoj profesiji koja je u nadležnosti Ministarstva znanosti i obrazovanja primjerice, učitelj razredne nastave u osnovnoj školi, učitelj predmetne nastave u osnovnoj školi, nastavnik predmetne nastave u srednjoj školi, strukovni učitelj u srednjoj školi, odgojitelj djece predškolske dobi itd., moraju dobiti dodatno rješenje o reguliranoj profesiji Ministarstva znanosti i obrazovanja. I tada u tom slučaju se javlja problem jer postupak izdavanja rješenja o reguliranoj profesiji kod ministarstva traje preko godinu dana što je nedopustivo. Ovo je još jedna potvrda da naša državna birokracija je spora, troma i neefikasna. Naime, da bi se izdalo rješenje mora se sastati povjerenstvo čiji su članovi profesori sa naših sveučilišta, svako zvanje ima svoje posebno povjerenstvo što čini preko 20 povjerenstava koje ministarstvo tre sazvati kako bi oni mogli provjeriti zasebno svaku diplomu. Imam informaciju da se u ministarstvu trenutno nalazi preko 600 zahtjeva. Recimo da je to 10 ili 12 autobusa mladih. Povjerenstva se jako vrlo rijetko sastaju budući da profesori imaju svoje obaveze na fakultetima a i naknade za te profesore kao članove povjerenstva nisu bile uređene sve do ovih dana. Treba napomenuti i da nije donesen provedbeni podzakonski akt odnosno pravilnik koji bi točno propisao sami postupak. I tu imamo informaciju da je provedbeni akt napisan međutim čeka se da se potpiše i da se proslijedi. Tako sada imamo situaciju da naši mladi koji su se zaposlili i koji trebaju polagati državni stručni ispit isti ne mogu polagati budući da ne dobivaju rješenja o reguliranoj profesiji zbog čega ostaju ili bez posla ili prolongiraju u nedogled polaganje državnog stručnog ispita. Time onemogućavamo rad naših mladih a i normalno funkcioniranje institucija koji imaju potrebu za novim djelatnicima. Želim naglasiti da nisam protiv provjere usklađenosti diploma ali zasigurno sam protiv toga da se to mora čekati preko godinu dana i da cijeli postupak nije u potpunosti pravno reguliran te da isti nije efikasan. Smatram da nadležno ministarstvo treba preispitati Zakon o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija kako bi se omogućilo efikasno rješavanje navedene problematike. Treba napomenuti da su nekada provjere predmeta i cijeli postupak vezan za inozemne diplome vodila sveučilišta, odnosno fakulteti što je zasigurno učinilo postupak bržim i efikasnijim. Stoga trebamo preispitati da li taj postupak ponovno možemo dati fakultetima jer i onako bez njihove provjere ministarstvo ne može izdati rješenja. Apeliram na nadležno ministarstvo i saborski odbor da u što kraćem roku počnu raditi na rješavanju ovog problema kako bi se i na tom planu napravilo nešto za zadržavanje mladih u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa i sada će govoriti u ime Stranke rada i solidarnosti uvaženi zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Naime želio bih upozoriti na rubriku vjerovali ili ne. Jučer je objavljen članak da smo samo u ovoj prvoj polovici ove godine uvezli za 53,5 milijuna eura kruha i peciva. Govorili smo dosad o uvozu mesa, međutim i ovaj uvoz kruha i peciva dovodi u vrlo težak položaj naše poljoprivrednike koji se bave sjetvom i žetvom pšenice. Naime, mi smo u ovoj godini u žetvi koja je bila iznimno dobra imali oko 859 tisuća tona pšenice, a za prehranu stanovništva je dovoljno 465 tona, tisuća tona. Protuvrijednost ovog uvoza kruha i peciva od 53,5 milijuna eura zapravo je protuvrijednost kunska ukupne potrošnje pšenice za prehranu stanovništva na godišnjoj razini u Hrvatskoj. Zbog takvog uvoza u ovoj godini je zasijano nešto malo manje od 50 tisuća tona hektara, 50 hektara zemljišta sa pšenicom. Jučer smo na zajedničkoj sjednici Odbora za poljoprivredu i Odbora za zdravstvo i socijalu upozorili i na ovaj uvoz, predložili ministru poljoprivrede čije smo akcije pozdravili i pozdravljamo vezano za kontrolu kakvoće i kvalitete mesa i pozvali i Agenciju za hranu i Ministarstvo poljoprivreda da obrati pozornost i na ovaj uvoz kruha i peciva posebno smrznutih tijesta i gotovih smrznutih pekarskih proizvoda koji se u našim trgovačkim lancima Lidlu, Kauflandu itd. samo stavljaju one peći i dobijete jednake krafnice, jednako pecivo proizvedeno industrijski. Pitanje je koliko je kemije u tom smrznutom tijestu a takvo pecivo najvećim djelom upravo troše naša djeca. Pa je pitanje šta će biti sa njihovim zdravljem. S druge strane upravo zbog toga upozorio sam na uredbu broj 178 iz 2002. godine EU Parlamenta i Vijeća Europe na točku 19. koja omogućava Hrvatskoj da upravo ide na kontrolu kakvoće odnosno kvalitete proizvoda. Naime, dopustite mi da je pročitam, priznaje se da sama znanstvena procjena rizika u nekim slučajevima ne može pružiti sve informacije na kojima se temelji odluka upravljanja rizikom već je legitimno uzeti u obzir druge odgovarajuće čimbenike za dotični slučaj uključujući društvene, gospodarske i druge. Dakle ovo je upravo točka koja omogućava da i Hrvatska kao što je to recimo u Mađarskoj i Češkoj donese Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I sada ćemo krenuti na točke dnevnoga reda, prvi je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.40. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prilozi uz izvješće nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravio po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Peđa Grbin. Želi li predstavnik predlagatelja doti dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi ministar graditeljstva i prostornog uređenja Lovro Kuščević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, saborske zastupnice i saborski zastupnici, svih vas pozdravljam. Evo kao što smo čuli danas je ispred vas prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Evo ja bih kratko pročitao jednu promemoriju i obavijestio o čemu se, upoznao vas sa bitnim izmjenama o čemu se radi. Naime, odredbom članka 95. Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina Narodne novine broj 16/07., 152/08. te Zakon o obavljanju geodetske djelatnosti; Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka propisana je nadležnost za osnivanje i vođenje katastra vodova na razini jedinica lokalne samouprave. Odredbom članka 98. zakona katastar vodova osniva se i vodi na temelju evidencija koje su za pojedinu vrstu vodova dužni u skladu sa zakonom osnovati i voditi njihovi upravitelji. Sukladno odredbi članka 96. zakona u katastru vodova evidentiraju se vodovi elektroenergetske, telekomunikacijske, vodovodne, kanalizacijske, toplovodne, plinovodne i naftovodne mreže s time da se vodovima smatraju i drugi objekti koji njima pripadaju. Odredbom članka 97. zakona propisano je da katastar vodova sadržava podatke o vrstama, odnosno namjeni, osnovnim tehničkim osobinama i položaju izgrađenih vodova te imenima i adresama njihovih upravitelja. Također propisano je da su i upravitelji vodova dužni podatke o vodovima kojima upravljaju davati bez naknade i u rokovima koje odredi jedinica lokalne samouprave tijelu nadležnom za osnivanje i vođenje tog katastra vodova. Digitalna agenda sveobuhvatni je plan Europske komisije za poticanje gospodarskog rasta kroz stvaranje konkurentnije i digitalno modernije Europe. Države članice prihvaćanjem digitalne agende preuzele su obvezu omogućiti osnovni širokopojasni pristup svim Europljanima do 2013. godine te osigurati da do 2020. godine svi Europljani imaju pristup internetskim brzinama većim od 30 megabajta u sekundi i da najmanje 50% kućanstava u EU bude pretplaćeno na internetske veze iznad 100 megabajta u sekundi. Radi postizanja navedenih ciljeva digitalne Agende donesena je Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. godine o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina, u daljnjem tekstu, dakle direktiva. Direktiva polazi od toga da bi se smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina doprinijelo ostvarivanju digitalizacije javnog sektora šireći učinak digitalne financijske poluge na sve sektore gospodarstva uz smanjenje troškova za javnu upravu i pružanje učinkovitih usluga građana. Ovim prijedlogom zakona se Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina usklađuje sa rečenom direktivom. Osnovna pitanja koja se uređuju jesu: propisuje se da je Državna geodetska uprava jedinstvena informacijska točka nadležna za prikupljanje i vođenje baze podataka, te stavljanje na raspolaganje podataka o infrastrukturi iz članka 96. ovog Zakona i obavijestima o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Nadalje se propisuju obveze vlasnika, odnosno upravitelja infrastrukture da Državnoj geodetskoj upravi dostavljaju podatke o infrastrukturi kojom upravljaju ili koje su vlasnici kao i da mrežni operateri dostavljaju obavijesti o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Dostupnost navedenih podataka potrebno je osigurati putem jedinstvene informacijske točke najkasnije do 1. siječnja 2017. godine u skladu sa direktivama, sa zahtjevima iz direktive. Državna geodetska uprava kao jedinstvena informacijska točka osigurat će dostupnost podataka i raspolaganje podacima o postojećoj fizičkoj infrastrukturi, te podatke o tekućim ili planiranim građevinskim radovima što će imati za posljedicu transparentan i učinkovit pristup tim podacima kao i smanjenje troškova uzrokovanih izravnim i neizravnim štetama prilikom izvođenja radova na fizičkoj infrastrukturi, te će se općenito postići povećanje učinkovitosti korištenja postojeće fizičke infrastrukture i smanjenje troškova i zapreka prilikom izvođenja novih građevinskih radova. Ovaj prijedlog zakona imat će učinak na državni proračun RH u vidu troškova koji se odnose na izgradnju informacijskog sustava jedinstvene baze podataka o fizičkoj infrastrukturi i obavijestima o tekućim ili planiranim građevinskim radovima na državnoj razini koji se procjenjuju na ukupno 50 milijuna kuna za razdoblje od 2017. do 2022. godine. Očekivani troškovi za 2017. godinu procjenjuju se na iznos od 6 milijuna i 50000 kuna, a sredstva su osigurana u okviru RDF i … [[Govornik se ne razumije.]] EU fondova na način da 85% tog iznosa daju fondovi, a ostatak se osigurava u proračunu RH. Trošak od preostalih 43 milijuna kuna rasporedit će se kroz razdoblje 2018./2022. a sredstva se planiraju osigurati na isti način po istoj formuli. Sukladno odredbi članka 206. stavak 1. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažemo donošenje ovog Zakona po hitnom postupku što je evo i prihvaćeno i na tome vam zahvaljujem. Stojimo na raspolaganju za daljnja mišljenja, komentare i obrazloženja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jedan cijeli niz replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, kao što ste rekli digitalna Agenda sveobuhvatni je plan Europske komisije za poticanje gospodarskog rasta i kroz stvaranje konkurentnije i digitalno modernije Europe. Države članice prihvaćanjem digitalne Agende preuzele su obvezu omogućiti osnovni širokopojasni pristup svim Europljanima do 2013. godine, te osigurati da do 2020. godine svi Europljani imaju pristup internetskim vezama brzini većim od 30 megabita po sekundi i da najmanje 50% kućanstava u Europskoj uniji bude preplaćeno na internetske vezena brzine iznad 100 megabita po sekundi. Radi postizanja navedenih ciljeva digitalne Agende donesena je direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Nadalje, direktiva kao što rekoste polazi od toga da bi smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina doprinijelo ostvarivanju digitalizacije javnog sektora šireći učinak digitalne financijske poluge na sve sektore gospodarstva uz smanjenje troškova za javnu upravu i pružanje učinkovitijih usluga građanima. Direktiva isto tako među ostalim propisuje obvezu državama članicama uspostavu jedinstvenih informacijskih točaka preko kojih će se omogućiti dostupnost podataka o postojećoj fizičkoj infrastrukturi mrežnih operatera, te obavijesti o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Radi prilagođavanja odredbama direktive osim u dijelu kojim se ista preuzima nacrtom zakonskog propisa koju regulira mjere za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Ja vas poštovani ministre ujedno upozoravam kao i građane i sve ostale da je danas 33 dan sramote u Jasenovcu vas i vaše Vlade. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, ministre. Pa ja kao i kolega Bauk ne znam baš puno o ovoj temi, ali da ne bih kršila Poslovnik a da bih skrenula što duže na ovu poruku pažnju ja ću se evo držati teme pa ću još jednom se potruditi pomoći vama da što bolje obrazložimo prijedlog zakona. Ovim prijedlogom zakona se Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina usklađuje sa direktivom. Osnovna pitanja koja se uređuju su: propisuje se da je Državna geodetska uprava jedinstvena informacijska točka nadležna za prikupljanje i vođenje baze podataka, te stavljanje na raspolaganje podataka o infrastrukturi iz članka 96. ovoga Zakona i obavijestima o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Nadalje se propisuje obaveza vlasnika, odnosno upravitelja infrastrukture da Državnoj geodetskoj upravi dostavljaju podatke o infrastrukturi kojom upravljaju ili koje su vlasnici kao i da mrežni operateri dostavljaju obavijesti o tekućim ili planiranim građevinskim radovima. Dostupnost navedenih podataka potrebno je osigurati putem jedinstvene informacijske točke najkasnije do 1. siječnja 2017. godine u skladu sa zahtjevima iz direktive. Državna geodetska uprava kao jedinstvena informacijska točka osigurat će dostupnost podataka i raspolaganje podacima u postojećoj fizičkoj infrastrukturi te podatke o tekućim ili planiranim građevinskim radovima što će imati za posljedicu transparentan i učinkovit pristup podacima kao i smanjenje troškova uzrokovanih izravnim i neizravnim štetama prilikom izvođenja radova na fizičkoj infrastrukturi te će se općenito postići povećanje učinkovitosti korištenja postojeće fizičke infrastrukture i smanjenja troškova i zapreka prilikom izvođenja novih građevinskih radova. Ovdje u ovom obrazloženju piše da se ovim prijedlogom zakona, Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina usklađuje sa direktivom, ja se pitam kada će se postupci Vlade RH uskladiti s izvorišnim osnovama Ustava RH [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] i kada će prestati sramota u Jasenovcu koja traje danas već 33. dan ili je to trajno rješenje.
Hvala lijepa. Ja ću vam i kolega Parić i kolegice Glasovac reći ono isto što sam rekao jučer vašim kolegama iz vaše partije. Dakle, vi niste prekršili ni Poslovnik vi niste prekršili niti parlamentarnu praksu jer je to iz povijesti parlamentarne prakse takav pristup poznat. Ali moje duboko uvjerenje da niste doprinijeli dignitetu ovog Sabora, a niti zapravo onoj poruci koju ste htjeli predati. Jer da ste to htjeli mogli ste predati ovdje za vrijeme stanke javnosti tu poruku, mogli ste sazvati u svakom trenutku konferenciju za medije. Moje duboko uvjerenje da izvođenje performansa u ovoj dvorani iz bilo kojih razloga i sa bilo kojim motivom, ruši dignitet svih nas skupa, a ne pomaže onome koji zapravo želi predati neku poruku javnosti. Ali dobro. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre. Ja ću dio pročitati ovog isto ali bez ovih dodatnih elemenata i baš isključivo vezano uz ovaj dio. Naime, mislim da bi Geodetska uprava i katastri trebali više biti povezani sa lokalnim samoupravama i na onu drugu stranu, ne samo od lokalne samouprave prema katastru, nego i katastri prema lokalnoj samoupravi. A želim ovdje ukazati samo na jedan mali nedostatak, jedan problem s kojim se mi srećemo. Dakle u ocjeni stanja piše „odredbom članka 98. stavka 2. Zakona propisano je su upravitelji vodova dužni podatke o vodovima kojima upravljaju davati bez naknade i u rokovima koje odredi jedinica lokalne samouprave“. Ja se slažem, to je normalna stvar da se ti podaci daju bez naknade jer su oni korisni za sve, posebno za građane. Ali se ne slažem s time da lokalna samouprava nakon toga mora kupovati podatke od katastra od Geodetske uprave. Dakle molim vas da to imate u vidu i da se na neki način lokalnim samoupravama omogući ako se taj sustav uspije uspostaviti i ako on postane onako operativan da se može ulaziti da lokalna samouprava može te podatke o svojim stanju na terenu vidjeti i praktički koristiti na jedan adekvatan način, a ne da onda kupuje, a da ne govorim i o dugačkom procesu rješavanja pa vjerojatno i zbog određenih kadrovskih nedostataka i nedovoljnog broja u katastrima.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. Evo mi iz HSS-a i ja osobno naravno da podržavamo usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa europskim direktivama pa ako je potrebno i hitno iako vidimo da smo tu već godinu, godinu i pol dana izgubili ali kroz ovo usklađivanje vidimo da je u pripremi ovog zakona provedena i rasprava sa zainteresiranom javnošću što pozdravljam, ali na određeni broj pitanja koja su postavili gospodarski subjekti kojih se ovo tiče nisu zadovoljni s odgovorom, pa želim evo ponoviti njihova pitanja jer želja nam je svih nas da nova zakonska regulativa ne bude nova barijera i novi trošak gospodarstvu Hrvatske pogotovo oni koji imaju na koje ima utjecaja ovaj zakon. Pa tako su neka plinarska društva vam uputila u javnoj raspravi pitanja na koja nisu zadovoljni odgovorom jer upravo ovo što je i gospodin Hrg rekao da su oni u svojim dosadašnjim investicijama sami prikupljali podatke, vodili evidencije i da su na tu imali i određene troškove. I sada će te podatke bez naknade predati jedinstvenoj informacijskoj točci ili Državnoj geodetskoj upravi i oni se s tim ne slažu, a pogotovo se ne slažu s onim dijelom da svaka nova izmjena i promjena mora dojaviti jedinstvenoj točci Državnoj geodetskoj upravi, ali opet o svom trošku moraju novi geodetski elaborat naručivat za svaki metar izmjene. Pa evo ako možete odgovoriti na ta pitanja jer je u vašem odgovoru rečeno da će se to regulirati pravilnikom koji će pojasniti primjenu ovoga zakona. Ali kada će biti pravilnik i zašto nije dio iz pravilnika već stavljen u zakon pa ne bi bilo toliko nejasnoća i pitanja. Ponovio bih ovo da onda jedinica lokalne samouprave koje su bile i dužne voditi evidenciju infrastrukture na svom području, a samo ih šest je to napravilo. Zašto je to samo šest jedinica lokalne samouprave napravilo? I to će naravno otežati prikupljanje podataka odnosno da se jedinice lokalne samouprave ne moraju kupovati te podatke ponovo odnosno da li ćete omogućiti daljnje sufinanciranje, sređivanje katastra na jedinicama lokalne samouprave što je do sada činjeno, mislim da bi trebalo nastavi s tom praksom. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnikom. Dakle i moja replika ide u onom smjeru odnosa jedinica lokalne samouprave prema odredbama ovog zakona. Dakle da se ja sjetim onog dječačića iz filma „Vlak u snijegu“, kaže nismo se nas dvoje izgubili nego su ovi drugi. Tako i mi. Nije da mi kasnimo nego Europa malo juri. Ovaj zakon treba podržati svakako jer će doprinesti vjerojatno boljitku. Ono što je kolega Lacković sada spomenuo samo šest jedinica napravilo katastar vodova. Pazite, katastar groblja je teško napraviti, a kamoli katastar vodova, za to treba određeni administrativni i financijski kapacitete. Ako će biti ova jedinstvena baza podataka pri Geodetskoj upravi, razmišljate li o tome da onda maknete odgovornost sa jedinica lokalne samouprave ili da oni koriste samo bazu kao gotovu bazu. Dakle, prema odredbama članka 95. oni su dužni to voditi, jedinice lokalne samouprave, a samo šest je njih napravilo. Znači, treba u budućnosti razmišljati u tom smjeru. Ako to jedinice lokalne samouprave ne mogu napraviti, istina ovdje se, to je kolega Lacković rekao, ovdje se bune upravitelji vodova jer će ovo ići na njihov trošak. Oni tvrde da su već predali ne znam četiri, pet elaborata pa sad moraju još jedan izraditi i sve one podatke prevesti u digitalni oblik. Međutim, ja moram reći da i mnogi od njih kad su ugrađivali vodove nisu baš sredili projektnu dokumentaciju, a često puta su da kažem kršili imovinsko-pravne odnose. Znači, ulazili su u posjed jer nisu smjeli, bez naknade, pazite! Ima i toga. Često puta kad vam dođu izvršavati radove pitaju gdje su naši vodovi, ne znaju ni to. Ne kažem svi, ali jedan dobar dio. Međutim, sigurno će oni snositi troškove, je li to pravedno to ste vi odlučili, ali molim vas da vodite računa o jedinicama lokalne samouprave da se njihovi troškovi ne povećavaju, da možda odredbe ovog zakona se u tom smislu promijene. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na klubove zastupnika. Odnosno, pardon, prvo da li želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Čini mi se da ne pa ću otvoriti raspravu i u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a riječ će uzeti uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministar Kuščević i pomoćnik Rezo, cijenjene kolegice i kolege. Pred nama je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Ovim zakonom su grubo obuhvaćene tri teme pa ću ja tako u svojoj raspravi i voditi raspravu vezano uz te tri teme. Prva tema je vezana zaista uz evidenciju katastra vodova odnosno o podacima i o značaju. Dakle, postoji još jedna direktiva Europske unije koja je izuzetno važna i značajna, to je INSPIRE direktiva. Temeljem te direktive tamo negdje tamo 2014. godine donesen je Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka kojim zakonom kaže da prostorni podaci moraju biti javno dostupni svim na teritoriju Republike Hrvatske, ali jednako tako i svim članicama Europske unije. Prostorni podaci su vam svi podaci. Podaci recimo koliko je djece rođeno, podaci koliko je djece upisano u prvi razred osnovne škole. Jednako tako i podaci koliko je vodovodne mreže napravljeno, koliko je mreža odvodnje napravljeno, koliko je elektroenergetske mreže napravljeno i kontaktna točka za to je Državna geodetska uprava. Čak štoviše postoji i tijelo koje tim upravlja koje treba evidentirati sve te podatke i jednako tako ono što je bitno i značajno, a što se tu već u replikama pokazalo, da su ti podaci javno dostupni. Dakle, smisao je državne uprave da podacima koje ona okuplja, koje ona evidentira budu javno dostupni. Znate, ja sam tamo kao mlada inženjerka pred puno godina, bio je jedan tehnički pregled i uvjet za uporabnu dozvolu je bio da prije toga imate snimljene sve vodove i da morate predati snimku svih vodova i da oni moraju biti predani u katastar. Imate katastar grada Zagreba koji to odlično evidentira, gdje su svi vodovi evidentirani i kad netko u gradu Zagrebu ide raditi može sve o tome znati. Čak štoviše oni koji malo duže pamte kao ja, možda se sjećaju kada je bio rađen Inportanne, dakle onaj Inportanne kod Glavnog kolodvora koji je rađen u podzemlju i tad se je postavila tema i postavio problem katastra podzemlja. Mislim da smo došli do toga da osim katastra nadzemnog treba biti i katastar podzemlja jer nam se u podzemlju zaista svašta dešava. Ali kao što smo puno puta imali prilike ovdje govoriti i reći: Hrvatska ima 556 jedinica lokalne samouprave. I kao što smo mi svi različiti ovdje tako su i različite i tih 556 jedinica lokalne samouprave. Netko ima kapacitet, netko ima zaista broj i zaposlenih, i znanja i iskustva da to može raditi, netko nažalost nema. No međutim bez obzira na to kad prođete Hrvatsku onda ostanete iznenađeni, stvarno ima katastara koji to vode. Imate jedan odličan katastar koji ću ja evo koristim ovu priliku da ga pohvalim, to vam je katastar u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Oni odličan imaju katastar, imaju odlično evidentirano postojeće stanje, imaju odlično evidentirane i katastre vodova i tamo kad netko gradi zaista može zaista s dosta velikom sigurnošću znati o čemu je riječ. No međutim zaista imate katastre koji to ne rade na odgovarajući način. Stoga uvijek kad nam dođe ovakav jedan prijedlog zakona koji je dobar, koji je korektan, gdje se usklađujemo s direktivama Europske unije, mi moramo iskoristiti tu priliku bez obzira na direktive Europske unije. Kad je riječ o prostornim pokazateljima, o prostornim podacima imamo mi dobro iskustvo i dobra znanja. No međutim zaista kako je država različita imamo i različite situacije. Ono što morate znati da su katastri vodova kao što ovdje kažu upravitelji i vlasnici, se vodili na različite načine. Negdje su to vodile zaista jedinice lokalne samouprave. Sva poduzeća bez obzira da li su javna, u vlasništvu države kao, ne znam, Janaf, Plinacro, imaju posebne geodetske službe koje evidentiraju njihove vodove. Jednako tako komunalna poduzeća imaju isto to. No međutim, i onda ispadne da svi evidentiraju, da svi snimaju, no međutim nemamo jedno mjesto na kojem se objedinjuje. I ovaj zakon na ovaj način govori: mora postojati jedno mjesto koje to objedinjuje. Ja sam apsolutno sigurno da je to mjesto kao kontrolna točka Državna geodetska uprava, ali u stvarnosti nadležni uredi za katastar. Sad govorimo do druge grupe, odnosno druge teme koja se ovdje otvorila, prijava početka radova. Svi mi smo bili sudionici, neću reći sudionici, ali apsolutno smo imali priliku vidjeti i nema nitko tko se nije zapitao, rekonstruira se ulica, postave se vodovi, izasfaltira se, ne prođe tri mjeseca evo nekog koji kopa. I onda svi pitamo zašto kopa, što radi, što se on sada sjetio iza tri mjeseca kopati. To vam je zapravo međusobna ne koordinacija. I to je ovo o čemu ja govorim, svatko evidentira, svatko evidentira za sebe, u svom dvorištu u svojoj kući no međutim ne objedinjuje se. I zato je dobro što ovdje imamo i odredbe koje govore prijava početka radova. Čak ne ni prijava početka radova nego namjera da će se nešto raditi. Pa da su se onda kada je riječ o komunalnoj infrastrukturu, odnosno o vodovima i podzemnoj infrastrukturi da se međusobno iskoordinira vodovod, odvodnja, plin, telekomunikacije, da se zna kada tko što radi. Ja sam u raspravi na oba odbora a i ponavljam to i ovaj put, govorila i rekla sljedeće a to je da bi bilo zgodno da se zna, nekakvi, dakle svi imaju plan rada, pa da možda to vežemo uz plan rada jer kada je prijava početka radova već je gotovo. Ali sva komunalna poduzeća, dakle svi koji upravljaju vodovima imaju nekakav plan rada što će raditi osim ekstremnih situacija u sljedećem razdoblju od 3 godine, od 10 godina, od 4 godine pa da bi to bilo zgodno vezati no međutim to je očito tema za neki drugi put. Ali jednako tako dakle kada netko isplanira svoje četverogodišnje projekte, kada zna što će u 4 godine u odnosu na vodove raditi. Bilo bi zaista zgodno da tada to kontaktnoj točki prijavi pa da svi o tome sve znaju. Ovo je još jedan korak naprijed a to je da zaista više nitko ne čuva u svom dvorištu, u svojoj kući ono što ima, da je na jednom mjestu i da svi o tome sve znamo. Vratiti ću se još na ovu temu s kojom sam počela a to je Zakon o nacionalnoj infrastrukturi i prostornih podataka, odnosno INSPIRE direktivi. To relativno ide sporo, još uvijek se ne evidentira. To znači kao i niz zakona što smo ovdje imali priliku govoriti i razgovarati postoji i još jedna tema, jedna obaveza zaista da ljudi kontaktiraju državnu geodetsku upravu, da pune svojim podacima podatke, da bi podaci budu zaista javno dostupni i da ih imaju svi prilike vidjeti. I postoji još treća tema koju u uvodnom izlaganju ministar nije spomenuo a ja bih voljela da se spomene, treća tema vam je članak 2. gdje se osniva povjerenstvo. Ja sam u pripremi za ovu raspravu išla malo pogledati da li inače u zakonima imamo definirano da će se osnovati povjerenstvo koje će raditi određene poslove i za to primati određenu naknadu. Nisam to uspjela naći ni u jednom zakonu. To Povjerenstvo znači parafiskalni namet. Imali smo prilike od premijera kada je uvodno govorio o programu rada, imali smo prilike i jučer je bio Zakon o javnoj nabavi, odnosno prekjučer, ispričavam se ili kada je potpredsjednica Vlade jednako tako govorila kada je riječ o javnoj nabavi nema više ni takse kada se prijavljuje i govorila da će se svi parafiskalni nameti ukinuti a mi sada u zakon uvodimo jedan novi parafiskalni namet. Da vam pojasnim o čemu je riječ. Riječ je o sljedećoj situaciji. Ja vidim tu načelnike općina i gradonačelnike i oni će znati o čemu govorim. Naravi se, dakle ide nova izmjera, napravi se nova izmjera, da bi novu izmjeru mogli odgovarajuće provesti u katastru a i onda u gruntovnici naravno da se dodatno trebaju angažirati ljudi iz Državne geodetske uprave, iz katastra i jednako tako ljudi iz gruntovnica. I sada su u odnosu na gruntovnice formirana povjerenstva, ta povjerenstva nisu definirana zakonom nego su oni, to su povjerenstva i ako rade izvan radno vremena, u principu rade izvan radnog vremena, za to dobiju određenu naknadu. Ta naknada nije bila vezana uz kolege koji rade iz katastra i tu je cijelo vrijeme i bio prijepor zašto ovi dobivaju naknadu, ovi ne dobivaju, katastar ide svojim putem, gruntovnica kasni. Ako je napravljena bilo koja izmjera, a ta izmjera stoji godinu dana, nakon godinu dana vjerujte mi ona je zastarjela. Nakon godinu dana ta izmjera više ne vrijedi jer su se već u prostoru desile neke druge situacije i ta izmjera naravno treba u određenom dijelu raditi drugačije. I sada po prvi put u zakonu imamo povjerenstvo, povjerenstvo će činiti kolege koji rade normalan posao u katastru, odnosno u državnoj geodetskoj upravi a za popodne kada će raditi, dakle izvan radnog vremena biti će povjerenstvo i oni će za to dobivati određenu naknadu. Apsolutno je riječ o parafiskalnom nametu. Stoga ako je tako odlučeno i ako je zaključeno da nema dovoljno ljudi, da ljudi trebaju raditi i drugačije, ja nemam nikakav problem ali imam problem kada govorimo ukinuti ćemo parafiskalne namete, smanjiti ćemo sve zajedno a onda po prvi put u zakon stavimo jedno takvo povjerenstvo i toga moramo biti svjesni da onda to imamo. Svi mi koji smo bili na čelu ministarstva kao što sam bila ja i ministar Kuščević, se sigurno sada susreće sa problemom nedovoljnog broja ljudi i nema nikog, tu sjede i bivši ministri i načelnici i gradonačelnici i znate da je problem ljudi veliki problem, da je problem stručnih ljudi dobiti u javnu upravu, da je problem i tome što su plaće uvijek tu nešto manje, da je problem i zapošljavanja kada i možete osigurati da je problem zapošljavanja ali onda treba to jasno i glasno reći, reći da će se onda to regulirati na ovaj način. A ne govoriti jedno a raditi drugo. Zaključno. Riječ je o jednom korektnom zakonu, usklađujemo se sa direktivama EU. Ja apsolutno imam problem vezano uz ovaj članak 2. i u tom smislu ću dati amandman koji će vjerojatno kao i inače amandman biti odbijen ali bih voljela da o tome samo malo razmislite. I zakon je u redu, korektan, apsolutno ga u tom smislu treba podržati. Ali ono što je važno, važno je osigurati instrumente i teme da se zakon provodi, da zaista ne jednom mjestu imamo sve pokazatelje koje trebamo imati. Ali jednako tako što će izuzetno biti važno i po treći put navodim INSPIRE direktivu koja kaže prostorni pokazatelji i prostorni podaci nakon što su evidentirani moraju biti javno dostupni i na tome trebamo inzistirati. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imao nekoliko replika. Prava je uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice ja isto mislim da je ovaj zakon dobar i korektan i da ga kao takvoga treba usvojiti. I mislim da je ovo ustvari paket zakona od prošlog tjedna kad smo razmatrali zakon o mjerama za smanjenje troškova postavljanja elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina. Ono što me je potaknulo da vam dam repliku i da vas pitam je slijedeće, znači po članku 96. Zakona o katastru vodova DGU će evidentirati vodove elektroenergetske, telekomunikacijske, vodovodne, kanalizacijske, toplovodne, plinovodne i naftovodne mreže. Znači sve ustvari moguće vodove koje u ovoj zemlji imamo će se evidentirati na jednom informacijskom mjestu DGU i ono što ćemo pokušati i sa prethodnim zakonom sve što je moguće iskoristiti za postavljanje optičkih kabela i svega ostaloga. I to je nešto uistinu hvalevrijedno. Ono što ja želim pitati, primijetiti i tražiti i vaš komentar a poslije ako je moguće i komentar ministra s obzirom da je to takav skup podataka na jednom mjestu se uistinu može reći da je to bogatstvo apsolutno i to su kako god okrenuli to su javni podaci. Podaci koji pripadaju državi RH čak i po Zakon o državnoj informacijskoj infrastrukturi upravo ti podaci su navedeni kako imovina RH. E sad mi znamo DGU naplaćuje pristup podacima koje oni objavljuju na različite načine, a opet imamo ovdje priču da su to javni podaci, imamo priču o Zakonu o pravu na pristup informacijama i nekoliko europskih direktiva. U RH imamo i portal otvorenih podataka dana.gov.hr. Moje pitanje i moja dilema je da li će se ovi podaci na neki način objaviti na tom portalu otvorenih podataka odnosno da li će biti dostupni svim građanima RH u nekakvom elektroničkom obliku kako već ili će isključivo i samo biti ajmo reći s njima rad kroz naplaćivanje i sve ostale stvari zainteresiranih stranama. Evo hvala. Ja osobno mislim da bi trebali biti dostupni građanima. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovana Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] sad sam uključila. Kolega Parić točno tako, znate vi kad imamo nekoliko zakona onda ti zakoni moraju biti međusobno u skladu. Imamo Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka ili skraćeno zakon o NIP-u. To je jedan od onih zakona kad je bi u Saboru i apsolutno ja bih rekla aklamacijom usvojen i on kaže da svi podaci prostorno planski podaci moraju biti javno dostupni. Tako i podaci o vodovima moraju biti javno dostupni osim onih koji su tajni. Tu možemo razgovarati o tajnim podacima kad je riječ o naftovodima, dakle podaci koji su važni za nacionalnu sigurnost jer vezano uz nacionalnu sigurnost ti mogu biti tajni. Ali svi dugi podaci moraju biti javno dostupni, dostupni svim građanima ne samo RH nego svim građanima i EU. Vi dobro znate da sve što se dešava u prostoru, imali ste priliku i sad vidjeti vezano uz Pelješki most pa pogledajte ko će se sve natjecati, dakle sve države ne samo EU nego i izvan i oni moraju imati podatke kad bilo što namjeravaju na prostoru RH se interesirati. Tako će i ovi podaci biti javno dostupni. Tako da ta ideja da se nešto naplaćuje neće moći kao takva ići, neće, vidim da je i kolega Rezo klima glavom jer zna o čemu govorim, kao i ministar neće moći se funkcionirati na način da se naplaćuju nego će morati biti javno dostupni i svi će moći dobiti takav podatak. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice naravno da je ovo materija u kojoj se vi izrazito dobro razumijete ali ja sam se javio za repliku ustvari da malo pojasnite vaš stav oko ovog djela što ste spomenuli da Hrvatska ima jako puno jedinica lokalne samouprave i da u principu nije za očekivati da će sve jedinice lokalne samouprave na isti način moći ovo napraviti. Ja osobno mislim da u ovom slučaju to nije greška, da apsolutno te jedinice lokalne samouprave njihova vodstva mogu itekako biti dobar partner državnim institucijama koje trebaju to obaviti ali se treba tim jedinicama lokalne samouprave što sam maloprije rekao omogućiti povratna informacija i ne smije se događati da doslovno se državne institucije ponašaju prema lokalnim kao da su neki neprijatelji, kao da ustvari nema nikakve suradnje. Mi smo u proteklom periodu imali stvarno jednu situaciju gdje se je lokalnu samoupravu gledalo doslovno kao nekakvog neprijatelja državnog. Dakle, državna administracija je žestoko ustvari gnječila lokalnu samoupravu. To je slučaj cijelo vrijeme, ali evo i u vrijeme vaše Vlade je to bilo jako, jako intenzivno naglašeno. Spomenut ću samo jedan detalj koji nema veze sa ovim ali ima veze sa komunalnim poduzećima. Znači vi znate da ne možete prikopčati vodovod poslovnom subjektu koji je izgradio tvrtku koju je napravio halu u poslovnoj zoni, koji ima sve papire dok nisi dao obavijest građevinskoj inspekciji, dok građevinska inspekcija nije potvrdila da je primila obavijest. Znači čovjek napravi firmu, uloži novce i onda mora čekati još 10, 15 dana da neki činovnik tamo da neko svoje mišljenje da bi ga mogao prikopčati na vodoopskrbni sustav. Dakle to su stvari koje se lokalnoj samoupravi događaju i moramo to poboljšavati, mora biti jedna da velim zajednička aktivnost.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrg, mi se dosta često ne slažemo, ali oko nekih stvari se možemo složiti, kad ste govorili i ovdje i složiti. Ono što ste spomenuli ovaj problem građevinske inspekcije ja zaista koristim ovu priliku pa da kažem da od 1.1.2014. takva potrebe, takve potvrde nisu potrebne, od 1.1.2014. ne. Ako netko nešto traži onda nek samo pročita malo zakone, znate. Zakoni se mijenjaju pa ih treba na vrijeme čitati. No, međutim ja se zaista s vama slažem u onom djelu da državne uprave i lokalna samouprava trebaju biti partneri. Mi zaista imamo 556 jedinica lokalne samouprave. Oni nemaju iste kapacitete, ali i jednako tako ja često volim razgovarati o temi i to mi je jedna od omiljenih tema održivi razvoj. Što je smisao održivog razvoja? Pa smisao održivog razvoja da istu uslugu naši građani dobiju bez obzira gdje žive, da li žive u vašim Križevcima, da li žive u Koprivnici, Bjelovaru od kud sam ja, Zagrebu gdje živim ili recimo Koprivnički Ivanec. Meni je to jedna odlična općina u blizini Koprivnice koja odlično radi. Ja pretpostavljam da ovdje samo oni koji su s područja druge izborne jedinice znaju u kojoj općini radim. No međutim, ona za neke stvari ima kapacitete, a za neke ne. Tamo gdje općine nemaju kapacitete zaista javna, dakle državna uprava treba biti partner. Između državne uprave i lokalne samouprave, odnosno regionalne samouprave ne smije biti Kineski zid, Kineski zid se ne može preskočiti nego trebaju biti partneri. I kad se radi o jednom velikom procesu ili jednoj velikoj temi onda zaista jedni drugima trebaju pomagati. Jedino tako možemo zaista za nekoliko godina govoriti o održivom razvoju. Znate jer apsolutno pravo na sve ono što ima dijete u gradu Zagrebu treba imati i dijete ne znam i u Nuštru i u Gunji i bilo gdje živi na području ove zemlje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Sanadera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pozdravljam ministra pomoćnika, uvažena gospođo Taritaš. Želio bih se osvrnuti na ovaj vaš stav vezano za ono što jasno i mnogi građani često primjećuju, a to su stalna kopanja. Netko kopa, stavlja kanalizaciju, pa sutra kopa, pa stavlja vodu. Vi ste primijetili taj problem. Znači kao i svi, a posebno ovo vaše kažete vi da bi trebali četverogodišnje planove uskladiti, pa da onda se zna tko će što raditi u četiri godine. Možda vi to možete u Zagrebu sad kao kandidat reći, planirati. Imate 7 i pol, 8 milijardi proračun pa možda i možete nešto takvo planirati. Ali promislite nekog gradonačelnika ili načelnika iz neke naše male evo zagorske općine gore, Hrvatskog zagorja ili Dalmatinske zagore čiji je proračun mali i nikakav. I što on može? S kim će on dogovarat? Vi idete sad u kampanju ili neki gradonačelnik ide u kampanju i sad će on planirati, govoriti ja ću dati napraviti to i to. S kim on može to uskladiti? Tko njega sluša? Mi se svi skupa moramo boriti da se decentraliziraju sredstva kao jučer kad smo govorili ovdje o vodoprivredi i problemima vodnih naknada. Znači, možemo o tome govoriti, a ne govorit da ćemo mi sad četverogodišnje ili da će neki načelnik planirati dobro, pa onda neće dva puta kopati. To … [[Govornik se ne razumije.]] trče, moli sredstva jer je njegov proračun nikakav pa se moli jednom ministarstvu, drugom ministarstvu da bi prikupio nekakva sredstva i onda dođe u poziciju da to mora kopati. Svi oni koji su bili ovdje načelnici, gradonačelnici znaju te probleme. I to je problem koji nećemo baš lako riješiti i nećemo moći riješiti na ovakav način kako vi kažete pa četverogodišnja će to netko planirati, pa će on točno znati što će raditi, uskladit će sa nekim. Znači decentralizacija sredstava može bit jedini odgovor na ovo, a ne nikakvi četverogodišnji planovi bar u malim sredinama.
Odgovorit će uvažena zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Sanader, jesam ja sam u kampanji za gradonačelnicu grada Zagreba gdje je 7,3 milijarde proračun ali to nije stvarno 11 i pol milijardi. Pa onda ovako samo jer kad uzmete Holding i sve ostalo puno više, ja moram priznati ne znam tu brojku kad je i pišem. Malo mi je teško napisati, a način na koji se upravlja će biti jedna druga tema. Zaista različito, ja cijelo vrijeme inzistiram na tom različitost. No međutim, u ovom zakonu je rečeno da oni moraju Državnoj geodetskoj upravi bez obzira i općina Muč ili bilo koja općina koja je u zaleđu i grada Splita. U gradu Splitu je posebna tema i vi to dobro znate na koji način se evidentirala komunalna infrastruktura, da je to radilo jedno poduzeće, pa da od tog poduzeća kad trebate dobiti podatak teško dobivate, ali to je jedna druga tema. Dakle, svi oni će morati prijavljivati i Državna geodetska uprava će biti referentna točka. Ja se jednako tako kao i vi i u svom poslu sam se zalagala za decentralizaciju sredstava i posla. I ja mislim i to je bila ideja i ja nadam se da o tome promišljaju i sada oni koji upravljaju ministarstvom. U ministarstvu ne treba raditi građevinske dozvole. Smisao ministarstva treba biti da se sve to napravi na način da građevinske dozvole se rade tamo gdje se zaista zahvati i dešavaju, a da u ministarstvu samo bude iznimno recimo za nekakve velike kad se radila autocesta to je smisao ministarstva da radi građevinske dozvole. Ja sam jedna od onih koja se zaista zalaže decentralizacija sredstava i posla jer to jedino ima smisla. Hvala.
Hvala lijepa. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolegice katastar svih vodova naravno da je dobro da u Republici Hrvatskoj postoji. Pozivate se da će to ovim zakonom, tj. predviđeno Geodetska uprava da će biti ta referentna točka gdje će biti objedinjeni svi ti podaci. Međutim, kad govorimo o Geodetskoj upravi, onda kad gledamo primjer granični prijelaz Bili Brig u zaleđu Sinja i Vrgorca Mali Prolog samo su 2 km pogriješili ucrtati granicu. Sad ja ne znam jesu to na Klisu na janjetinu dok su pili ucrtavali, 2 km hrvatskog teritorija. Pa znate koja je ozbiljnost granice? Mi govorimo ovdje o sustavu i ljudima koji to moraju odraditi. Nije dovoljna samo direktiva. Ovo je činjenica što vam govorim. Znači naše teritorije, naše ljude, njihovu imovinu, kuće, zemljište kako u Vrgoračkom kraju tako i u Sinjskom, a tako i cijelom dužinom 2 km po dubini granice. Znate koliko je to hektara? Koliko je naša granica duga? To je Geodetska uprava. A što se tiče ucrtavanja vodova, naravno da je to trebalo biti ucrtano. Naravno da vlasnici telekomunikacije koje smo predali u strane ruke kao na primjer u mome Sinju jednostavno. Evo na alkarskom trkalištu, a svi ste bili na alci, po onim stoljetnim marunima objese one svoje kabele da vise bez ikoga da pitaju, bez da ucrtavaju. Naravno da to mi obični građani ne bi mogli napraviti. Naravno da bi tribalo uzet sikiru i sad to prisič, ali naravno da ne bi bilo interneta pa bi se narod pobunio. Rade što hoće, rade kako hoće, država je neozbiljna predali smo sve u strane ruke i kada se sve uredi pitanje je na koji način će to Geodetska uprava odraditi i u čijem interesu. Ponavljam vam, Geodetska uprava je pogriješila ucrtati granicu 2km u dubinu hrvatskog teritorija bez da spori BiH tu da je granični prijelaz. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnika Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, vi ste u svojoj replici otvorili jednu temu koja je sigurno jedna ozbiljna tema koja je sigurno jedna ozbiljna tema. Dakle, ono što trebamo znati tradicionalno u Hrvatskoj se vode dva katastra. Jedan je austrougarski katastar koji je za kontinentalni dio Hrvatske, a drugi je talijanski katastar koji je za dio uz obalnu liniju odnosno uz more i uz zaleđe. I oni se čak na različiti način su se i vodili i u različitom mjerilu. Za razliku od austrougarskog katastra koji je uvijek imao česticu i zgrade na toj čestici pripajaju čestici, talijanski katastar se vodi na način da posebna katastarska čestica i zgrada, posebno dvorište, pa onda imate to na različiti način definirano. Jednako tako riječ je zaista o jednom ozbiljno poslu i to kolega Kuščević, svi znamo da je usklađenost otprilike 6% ili možda je sada 9% države već usklađeno i mi imamo jedan odličan program koji se zove ZIS Zajednički informacijski sustav koji ujedinjuje katastar i gruntovnicu. Ja mislim da je odličan sustav, ali će on dva točna podatka će rezultirati točnim podatkom, dva netočna podatka će rezultirati netočnim podatkom. Ja mogu reći svoj najosobniji mogući primjer, moji roditelji su '67. napravili vikendicu na moru, za to imamo građevinsku dozvolu i uporabnu dozvolu i svaki put bi ja ravnatelju Državne geodetske uprave ga pozvala, otvorila laptop i rekla pogledaj, još uvijek je 100 vikendica na jednoj katastarskoj čestici, još uvijek to nije riješeno i evidentirano. Stoga zasigurno jedna od velikih reforma koje u ovoj državi treba biti kada već govorimo o reformi je srediti katastar i gruntovnicu i to čak ne treba težiti srediti cijelu državu. Srediti dio koji je građevinsko područje. Hrvatska vam je 5,6% teritorija građevinsko područje i na taj način olakšati život ne samo investitorima nego i svima nama. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tulia Demetlike. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjena kolegice Mrak Taritaš. Ja se želim osvrnuti na onaj prvi dio vašeg govora. Naime, sigurno ćemo podržati svaku izmjenu i dopunu zakona koji će doprinijeti sređivanju i usklađivanju zemljišnih knjiga, katastra, katastra vodova i vlasništva, ali želim napomenuti da smo kao država još 2003. donijeli Nacionalni program sređivanja zemljišnih knjiga i katastra, nazvali smo ga program „Uređena zemlja“. Prošlo je već evo 13 godina i svaka vlada donese određene korake, ali tvrdim da još uvijek idemo sporo. Upravo ta neusklađenost između i nedovoljna suradnja između suda, znači Ureda za zemljišne knjige, katastra, jedinica lokalne samouprave nije definirana zakonom nego ovisi jednostavno o dobroj volji suradnje između gradonačelnika, načelnika, šefa katastra i suda. Mi kao jedinice lokalne samouprave kao što ste spomenuli neke imaju uređeno sa svojim komunalnim poduzećima i uvode kompletna snimanja svih vodova i recimo da i sa javnim poduzećima to usklađeno, međutim uvijek dođe problem kada se dođe do katastra. I vi kada ste bili ministrica, kada ste obilazila županije, gradove i općine upućivali smo upravo na taj problem nedostatka stručnih kadrova i nedovoljnih kadrova u katastarskim uredima. Tako da vjerujem da će ova izmjena biti donešena, doprinijeti će ali ostati će problemi i dalje. Ono što ste rekla da treba dobra suradnja između države, to je i kolega Hrg spomenuo, jedinica lokalne samouprave i na neki način objediniti. Međutim, tko će biti koordinator i nositelj upravo te suradnje ili će i dalje ovisiti o dobroj volji gradonačelnika i šefa katastra.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnika Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Nisam ni sumnjala kolega Demetlika da će i rasprava o katastru vodova se pretvoriti sigurno i u raspravu o suštinskom problemu koji svi imamo i koji svi zajedno trebamo pokušati riješiti, a to je taj problem katastra, problem gruntovnice, problem koji sam ja ovdje nježno rekla da se i napravi nova izmjera i da nova izmjera stoji. I sigurna sam da nakon što godinu dana stoji ona je u jednom dijelu, a stoji i 500 i 10 o ho ho vidjeli smo izmjene da stoji i duže. Ali dovoljno je da stoji i godinu dana, nakon godinu dana ona više nije dovoljno ažurna. I sada dolazimo do jednog suštinskog problema i koji je sigurno problem i ja koristim ovu priliku da možda svi zajedno o tome malo razmislimo. Problem je u dva procesa. Prvo ide ja ću iskoristiti ovo kratko vrijeme samo da probam zorno objasnit. Napravi se snimak katastarske čestice, vi idete prvo riješiti to u katastar, to je upravni postupak. Taj upravni postupak traži rješenje, za taj upravni postupak sve susjede saslušavate, izdaje se rješenje i imate opet mogućnost tužbe, žalbe, pa tužbe, pa onda tužba na jedan upravni sud, pa Viši upravni sud i onda kada taman dobijete rješenje i mislite e sada sam nešto riješio, niste. Onda dolazite u gruntovnicu i kreće sve iz početka. Dakle, rješenje je osim da se rade izmjere da zajednički katastar i gruntovnica sudjeluje, rješenje je jednog postupka. Dok ne bude ijedan postupak kojim ćete provoditi katastar i gruntovnicu do tada neće biti odgovarajuće rješenje jer ono što znamo traje godinama. Dakle, za bilo koju česticu znate ono, ja sam sređivala svoje stanje imovinskopravno od moje mame i ne znam što sve ne, i naravno susrela se s tim svim da to traje godinama, a moram reći da sam o tome dosta znala i koristila kolege koji su jednako tako znali. O tome kako naši građani s čim se susreću ja sam često puta čula, no međutim zaista jedno rješenje, jedan postupak.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, gotovo u cijelosti potpisujem vaše izlaganje osim u jednom čime se apsolutno ne slažem. Kažete da je propisivanje naknade za rad povjerenstva koje vrše izlaganje novog katastarskog operata, a nakon ove izmjere i potreba zemljišne knjige parafiskalni namet. Za mene je reforma svih reformi u Hrvatskoj. Za mene je jedan od najvažnijih projekata hrvatskog društva i hrvatske države nova državna izmjera, novi katastar nekretnina i nova zemljišna knjiga. Sredstva koja su ogromna da bi se cjelokupni prostor Hrvatske mogao premjeriti, napraviti nova gruntovnica, nova zemljišna knjiga negdje oko 5 milijardi kuna. Projiciranih 5 milijardi kuna. I u tom postupku mi moramo znati da je to iznimno stručan posao koji rade i djelatnici katastara i djelatnici zemljišnih knjiga u pravilu. A svjedoci smo što se do sada događa da zbog tih povjerenstava koji do sada nisu praćeni odgovarajućom potporom državnih tijela, preko 280 izmjera katastarskih općina u Hrvatskoj nije formirano u zemljišnu knjigu, a uložena su sredstva. Potrebno je ljudima koji na tome rade, a u pravilu je i normalno da rade izvan radnog vremena. Jer ako vi izlažete katastarski operat onda očekujte da vam građanin kojemu ste parcelu premjerili dođe to vidjeti. Ako ćemo mi svakog građanina tjerati da dođe ujutro kad radi onda neće biti na poslu ili će trošiti godišnji odmor. A s druge strane ono što je nužno raditi izvan radnog vremena treba platiti. I dok hrvatska država, dok Ministarstvo pravosuđa, dok Ministarstvo graditeljstva ne utvrdi da je to nužna potreba čim prije napraviti, mi to nikada nećemo napraviti i ostat ćemo i dalje ovako neuređena država kad je u pitanju temeljna evidencija, a to je zemljište u Republici Hrvatskoj.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, mi se stvarno u dosta stvari slažemo. No međutim postoje neke stvari u kojima se ne slažemo jer kad bismo se u svemu slagali onda bi zajedno tu negdje i sjedili pa bez obzira s lijeve, desne ili u centru. Zbog toga sam ja i ukazivala na tu odredbu članka 2 iz jednog jedinog razloga. Znate, danas povjerenstva koja su vezan uz provođenje gruntovnice postoje i oni su plaćeni za svoj rad, ali ono što smo tu evidentirali, da katastar svoj posao odradi, a da gruntovnica odnosno ta povjerenstva svoj posao ne odradi. Dakle, oni koji nisu plaćeni odrade, a oni koji su plaćeni honorarno ne odrade pa se sad ja pitam što će biti kad će i oni biti plaćeni honorarno. Da li iz toga zaključujemo da neće i jedni i drugi raditi. Ali šalu na stranu. Ono što se sigurno možemo svi ovdje složiti. Reforma svih reformi je sređivanje katastra i gruntovnice. Njih nećemo srediti u tome jer ćemo se vi i ja razgovarati da li povjerenstvo treba ili ne treba, da li je parafiskalni namet ili ne. To ćemo riješiti na način kako netko odluči. Meni se čini da je najbolja metodologija i najbolji način jedan zakon koji to regulira, jedno mjesto na kojem se regulira, ujediniti pamet jednu i drugu i reći da je to reforma i pritom apsolutno naglasak na građevinska područja. Građevinska područja trebaju biti prioritet kad se nađe metodologija, a ona je već općepoznata za građevinska područja, onda će biti i za sve drugo. I mislim da je to zaista, mi možemo govoriti i o investicijama i o ulaganju, međutim, kada netko dođe na ove naše prostore i vidi da je u katastru čak i stanje sređeno, ali onda uđe u gruntovnici pa vidi da treba nekog iz Australije tu pozivati i sve ostalo, naravno da napusti svaku nadu i ode. Prema tome, ono što se možemo složiti to nam treba, ali iskustva s povjerenstvima, rekla sam vam, povjerenstvo koje se plaća ne radi, ono koje se ne plaća radi pa ćemo vidjeti što će biti. Hvala.
Hvala. S time smo dakle ovo iscrpili i sad idemo na sljedeći klub, a to je Klub HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre s pomoćnikom, uvažene kolegice i kolege zastupnici, Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj prijedlog izmjena Zakona o državnoj izmjeri u katastru nekretnina. Nakon rasprave koja je već vođena, ne bih u tom smislu imao potrebe nešto dodatno previše obrazlagati pa ću ja o nečem drugom govoriti što je svakako u temi i vezano uz izmjenu zakona. Naime, ovim zakonom koji je i kratak a nužan, mi definiramo Državnu geodetsku upravu kao jedinstvenu informacijsku točku i propisujemo način prikupljanja i vođenja podataka u katastru vodova, a od sutra katastru infrastrukture. Kad govorimo o katastru vodova koji će sada biti ovim zakonom preimenovan u katastar infrastrukture, a vodovi u infrastrukturu, onda želim reći da je ta odreda prema kojoj se katastar vodova predaje na upravljanje i vođenje evidencije donesena Zakonom o izmjeri 1999. godine kada su jedinice lokalne samouprave bile dužne preuzeti podatke od katastra i nastaviti s vođenjem te evidencije. Ja mislim da je to bila loša odluka, a loša je bila i dokazano da je loša je činjenica kakvo je danas nakon 17 godina stanje katastra vodova u Hrvatskoj. Državna geodetska uprava radila je čini mi se prije godinu dana studiju o kvaliteti vođenja katastra infrastrukture odnosno katastra vodova u Republici Hrvatskoj. I već smo čuli ovdje u raspravi jutros, svega 6 gradova u RH vodi do prije 6 mjeseci vodi katastar vodova na način propisan zakonom. I to su gradovi Zagreb, Bjelovar, Koprivnica, Osijek, Hvar i Velika Gorica. Grad Split je, vođenje te evidencije prepustio privatnoj firmi, a grad Vinkovci je, u gradu Vinkovcima katastar vodi Državna geodetska uprava na temelju ugovora između grada Vinkovaca i Državne geodetske uprave. Dakle preko 73%, odnosno preko 97% teritorija RH ne vodi, katastar vodova se ne vodi sukladno zakonu iz 1999. godine koji je kasnije novim zakonom iz 2007. i pravilnikom o vođenju katastra vodova trebao obuhvatiti čitavo područje RH. Dakle, mislim da je došlo vrijeme jesmo li to trebali ovim zakonom ili će nam ministar i Vlada doći vrlo brzo sa novim zakonom, treba što mi kažemo vratiti dijete materi. A to je prepustiti da katastar infrastrukture vodi za to jedina, stručna, pozvana, nadležna, državna uprava a to je Državna geodetska uprava. I to je, dakle nakon provedbe zakona možemo vidjeti da to nije zaživjelo iz brojnih razloga a jedan možda od najvažnijih je taj što su jedinice lokalne samouprave fiskalno nemoćne to kvalitetno raditi. A s druge strane ono što im ne ide na ruku to je katastrofalno stanje u katastru nekretnina s obzirom na njegovu neažurnost i usklađenost sa zemljišnom knjigom. A to nije mali posao u Hrvatskoj. Inače evo za našu informaciju mi danas govorimo o vodovima, o infrastrukturi koji su ukupno dugi 355 tisuća kilometara. Dakle 335 tisuća kilometara moraju jedinice lokalne samouprave, od toga smo čuli kako su financijski osposobljene moraju voditi evidenciju koja obuhvaća 335 tisuća kilometara. Zato gospodine ministre naša sugestija je da Vlada razmisli kako bi taj veliki odgovoran posao vratila tamo gdje, gdje na kraju nije ni otišao nego svega u nekoliko jedinica lokalne samouprave. Kada o tome govorim, evo onda bih malu zamjerku uputio bivšoj Vladi Zorana Milanovića jer ovo što mi danas raspravljamo trebali smo raspraviti i prije godinu, godinu i pol dana jer direktiva ovu obvezu nam stavlja u obvezu donošenja do 1. siječnja 2016. godine pa evo kasnimo malo s time ali to ćemo ja se nadam sa ovom izmjenom zakona izmijeniti. Kako ste u članku 2. spominjali državnu izmjeru, spominjali ste povjerenstvo koje nužno prati i provodi državnu izmjeru, formiranje katastra nekretnina, formiranje zemljišne knjige. Ja mislim i to sam rekao malo prije u replici da je potreba da RH uđe u izmjeru, u novu državnu izmjeru u izradu katastra nekretnina, u izradu zemljišne knjige, jedna od najvažnijih projekata ove Vlade i ovog saziva Sabora. Prema procjenama financijskih stručnjaka i analitičara, tvrdi se da u Hrvatskoj se godišnje zbog nesređene zemljišne knjige i zbog nesređenog katastra gubi preko 5 milijardi kuna, to je otprilike 2 Pelješka mosta. Dakle mi godišnje zbog toga što mi, u to mislim društvo i država i središnja država, područna samouprava, županije, gradovi i općine gube zbog toga oko 5 milijardi kuna. Mi u Hrvatskoj godišnje za registraciju jedne pokretnine koja je nekome bolja a nekome lošija a to su vozila, hrvatski građani izdvajaju oko 5 milijardi kuna za registraciju naših vozila, za njihovo osiguranje i troškove registracije i nepokretnine koja se ne može mjeriti sa nekretninom, sa imovinom, sa zgradom, sa parcelama koje taj isti građanin ima. Od '90-te do danas, dakle Hrvatska godišnje izdvaja za registraciju oko milijun i 700 tisuća vozila oko 5, 6 milijardi a za sređivanje najvažnije temeljne evidencije smo izdvojili 600 milijuna kuna. Dakle sve što smo premjerili u Hrvatskoj smo premjerili za 600 milijuna kuna. A to što smo premjerili i što je država iz proračuna i jedinice lokalne samouprave uložila 600 milijuna kuna pola nije riješeno, 282 izmjere katastarskih općina još uvijek čekaju ono o čemu sam malo prije sa gospođom Mrak-Taritaš govorio nezainteresiranost, moram reći u prvom redu pravosuđa, manje ovog ministarstva ne funkcioniraju povjerenstva, ne funkcioniraju zaposlenici gruntovnica ili suci nadležni za gruntovnice, ne funkcionira u cijelosti povjerenstvo. I ono što je trebalo potaknuti razvoj jedinica lokalne samouprave to je ta nova državna izmjera a onda nakon nje novi katastar i nova zemljišna knjiga jer kao što i malo prije smo čuli a to je točno, nakon dvije godine što ste nešto premjerili i niste stavili u funkciju, nakon 3, 4 godine to treba ponovno mjeriti. I radimo posao besposlova, Sizifov posao radimo, kada nešto napravimo, uložimo ogromne novce i to ne provedemo niti kroz katastar, niti kroz zemljišnu knjigu. I gotovo kažem taj posao gubi svoj smisao. Zato sam i na odboru govorio o potrebi da Vlada sukladno članku 5. čini mi se Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina dođe čim prije sa petogodišnjim planom i programom državne izmjere i katastra nekretnina. Činjenica je da najvrijednije zemljište u Hrvatskoj, ono na kojemu počiva 90% turizma gdje su najskuplje nekretnine u Hrvatskoj još uvijek se bazira na premjeru, na izmjeri iz prve polovice 19. stoljeća. Što to znači? Koliko je tu novaca izgubljeno zbog nemogućnosti investicija? To znaju svi oni koji su pokušali dograditi vlastitu kuću, a da ne kažem o ozbiljnim investitorima koji su pokušali ići u izgradnju nekih kompleksa gdje se podrazumijeva veće površine, puno veći broj parcela, nesređeno imovinsko-pravno stanje itd. Prema tome, bilo bi dobro da od 3,5 tisuće katastarskih općina koliko ih ima u Hrvatskoj svega je 10% premjereno, a od toga 10% 5% će trebati mjeriti ponovno jer nismo izložili, nismo napravili katastar i zemljišnu knjigu. To bi trebala, dakle potreba izrade petogodišnjeg plana državne izmjere i katastra nekretnina biti naša, jedna od naših temeljnih akata o kojima će raspravljati Hrvatski sabor. I ne samo zbog toga, ne samo zbog toga ja dvojim koliko god uspješne jedinice lokalne samouprave pojedine bile u Hrvatskoj, koliko imali vješte i uspješne i stručne gradonačelnike i načelnike. Da godina koja je pred nama 2017. godina neće biti dovoljna da bismo proveli Zakon o porezu na promet nekretnina, neće biti, neće se tu moći napraviti s obzirom na ovo što vam ja govorim a to je katastar i zemljišna knjiga. Ja sam tijekom rasprave o poreznoj reformi već o tome govorio i ja se nadam da ćemo kroz 2017. godinu ostvariti pretpostavke da se krene u ozbiljan projekt a to je izrada evidencije koja će to moći riješiti. Prema tome, da bi se moglo kvalitetno provesti Zakon o prorezu na promet nekretninama jedna od pretpostavki je da se ove nekretnine ili barem one parcele, one katastarske općine u kojima je krenula izmjera dovrše do kraja i pri tome znamo da još 219 katastarskih općina uopće nema niti katastar niti zemljišnu knjigu. Prema tome, u tom petogodišnjem planu i programu kojeg sam maloprije govorio gospodine ministre tih 500 katastarskih općina bi morali biti u apsolutnom prioritetu. I na kraju, u prelaznim i završnim odredbama rečeno je da potrebno, planirano je 15 dana gospodine ministre u kojima biste trebali donijeti pravilnik, odnosno ravnatelj Državne geodetske uprave. Nisam siguran, jedino ako već nije napravljen da ga se može u roku 15 dana donijeti. Bilo bi dobro da zbog sebe samih se ravnatelju Državne geodetske uprave omogući bar 60 dana ako će napraviti taj, ako je pravilnik gotov to je za prihvatiti ali ako nije u svakom slučaju to je primjereniji rok od 60 dana jer se bojim da ćemo u 15 dana moći donijeti takav jedan pravilnik. I na kraju, bilo je riječi i o INSPIRE direktivi na temelju koje je donesen Zakon o nacionalnoj infrastrukturi podataka. Ni on ne ide i vi to jako dobro znate iz istih razloga o čemu sada govorimo. Jer temeljna podloga za izradu nacionalne baze infrastrukturnih podataka jeste kvalitetna zemljišna knjiga, prije svega kvalitetan katastar i kvalitetni planovi u RH. Tako da ćemo mi o INSPIRE direktivi koja je usput rečeno donesena još 2007. godine na razini Europskog parlamenta još puno, puno čekati da ta kompletna baza bude do kraja dovršena. Evo u tom smislu klub HDZ-a podržava gospodine ministre ovaj prijedlog zakona. Važno ga je donijeti čim prije, važno je da Državna geodetska uprava čim prije uspostavi ovu evidenciju. Dobro bi bilo da se ide u izmjenu Zakona o državnoj izmjeri, preuzmu podaci iz jedinica lokalne samouprave jer smo vidjeli da se one s time muče, da one to ne mogu, nisu financijski osposobljene, jer stručno kapacitirane i treba ovu kompletnu dokumentaciju vratiti natrag u Državnu geodetsku upravu da ona s time i dalje upravlja, prikuplja, vodi, obavještava ovo što je jako dobro, traži informaciju o početku radova za bilo koji, polaganje bilo kojeg djela ove infrastrukture i na taj način da se može krenuti u jednu kvalitetnu izgradnju tih vodova kako bi što manje trpila šira zajednica. Jer kada se grade planirano zajedno, postavljaju se i vodovi onda su troškovi kud i kamo manji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo popriličan broj replika na vaše izlaganje. Pa krenimo redom. Prva je ona uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, u svom izlaganju rekli ste da je nužno usklađenje hrvatskog zakonodavstva sa ovom direktivom i tu se s vama slažem isto što se s vama slažem da smo godinu, godinu i po dana izgubili da je već trebao biti ovaj zakon donesen. Da smo izgubili godinu dana to se s vama slažem. A isto tako se slažem s vama da je nužno sređivanje gruntovnice i katastar na terenu i da jedinice lokalne samouprave sa svojim fiskalnim kapacitetima ne mogu same nositi taj teret, da je dobra bila praksa što ste vi dali naglasak da se uložilo preko 600 milijuna kuna zajednički Državna geodetska uprava, jedinice lokalne i regionalne samouprave u sređivanje tog stanja. Pa vas pitam da li će se s tom praksom nastaviti i u buduće odnosno volio bih vidjeti u proračunu za 2017. i 2018. tih ponovno 600 milijuna kuna u planu Državne geodetske uprave da zajedno sa jedinicama lokalne samouprave krenu u tom pravcu da se sređuje stanje jer dugoročno planirati i sređivati stanje bez novca naravno ne ide. I slažem se komentarom gospodina Sanadera da bi trebala biti i fiskalna decentralizacija odnosno volio bih i vaše mišljenje čuti oko toga oće se ići u tom pravcu da se dio novac koji se uplaćuje u državni proračun vrati jedinicama lokalne samouprave kako bi bile fiskalno jače da mogu nositi i graditi svoje infrastrukture, odnosno da mogu planirati 5, 6 godina tj. koje će državno tijelo koordinirati te aktivnosti što je i gospodin Sponza rekao. Mislim da bi to uz Državnu geodetsku upravu moralo biti i Ministarstvo gospodarstva ili neko drugo nadležno državno tijelo i da bude tješnja suradnja između jedinica lokalne samouprave, katastra i Državne geodetske uprave. Ujedno bih i pohvalio suradnju Državne geodetske uprave i katastra sa jedinicama lokalne, regionalne samouprave na terenu pogotovo u Brodsko-posavskoj županiji. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, da drago mi je da se slažete sa mnom. Ja držim da sređivanje zemljišno-knjižnih evidencija jest i zadaća države i jedan od strateških projekata države. Ali u troškovima sređivanja te evidencije ne smije država sam sudjelovati. Naime, mislim da je u Republici Hrvatskoj negdje oko četvrtine vlasništva Republike Hrvatske na tim zemljištima. Preostalih 75 ili su privatno vlasništvo ili su tvrtke, korporacije, udruge, jedinice lokalne samouprave itd. Prema tome, da bi se osigurala sredstva ja mislim da trošak izmjere treba pasti i na mene kao vlasnika nekretnine. Jer sukladno površinama koje svaki građanin Republike Hrvatske ima i sukladno povećanju vrijednosti koja njegova nekretnina dobija nakon izmjere samo podatak da su jedinice lokalne samouprave na kojima je izvršena izmjera formiran novi katastar i nova zemljišna knjiga samo sa osnova komunalne naknade su im se povećali prihodi u proračunu za preko 50%. Toliko o tome koliko jedinice lokalne samouprave danas imaju kvalitetnu evidenciju što se tiče prikupljanja komunalnih naknada. A da ne govorim da s osnova poreza na promet rastu prihodi u jedinicama lokalne samouprave, jer sređena nekretnina gdje je vlasništvo upisano 1/1 u pravilu je skuplja za 15 do 20%. Na taj način raste cjelokupna vrijednost i pri prometu tom nekretninom od sada prema novom zakonu će jedinice lokalne samouprave značajno povećati prihode. Prema tome, to ne smije pasti samo na teret države, nego to mora pasti i na teret jedinice lokalne samouprave koja će od toga imati velike koristi i na građane kojima se potpuno sređuje imovinsko-pravno stanje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Bačić, spomenuli ste zakon iz '99. i obvezu jedinica lokalne samouprave da vode katastar vodova. Slažem se sa vama, to je bila loša odluka i uopće ne čudi da je 97% teritorija RH neobranjeno tim više što ni sami operateri, pa čak ni danas 16, 17 godina nakon toga ni sami ne znaju gdje se sve nalaze ti isti vodovi. Rekli ste jednu riječ u svojoj raspravi nezainteresiranost pravosuđa. Ja bih to istaknuo kao ključan problem, ali ne u vidu nezainteresiranosti pravosuđa već neusklađenosti i to sveopće neusklađenosti između Ministarstva pravosuđa, pravosudnih struktura Općinskih sudova, Geodetske uprave, jedinica lokalne samouprave. Apsurd je da gradovi i općine kod rješavanja svoga katastra osim što moraju osigurati ured za suca i bilježnika i sve ostalo opremu s kojom će se oni služiti dolazimo u situaciju da moramo osiguravati plaću za zaposlenika suda koji će voditi tu evidenciju. Imamo tu situaciju u Opatiji, imamo kod mene u Bakru. Imamo diljem Hrvatske takve situacije gdje jedinice lokalne samouprave u željama da ubrzaju sav taj proces izlaze u susret sudovima, osiguravaju sredstva za plaće njihovih zaposlenika. I onda dolazimo do ove vaše konstatacije da je na sređivanje katastra koji je ključan u funkcioniranju, normalnom funkcioniranju i razvoju države i gospodarstva potrošeno svega 600 milijuna kuna. I kad pogledamo one ugovore 60%, 40% jedinicama lokalne samouprave pitam se tko će to platiti. I na kraju nije ni samo plaćanje svega toga problem, već je problem onda uopće dobiti sud na izlaganje i protek vremena od nekoliko godina kad se mora ponovo obrađivat i vršit snimka kompletnog terena da bi se došlo u situaciju, a već na potrošeni novac odradit posao do kraja. Dakle, ne nezainteresiranost nego sveopća neusklađenost i manjak sredstava da se uopće tako nešto krene rješavati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Klarić, vi ste iznimno uspješan gradonačelnik. Znam koliko ste truda i znanja vaša jedinica lokalne samouprave riješila, uložila na rješavanju problema Bakra i kad je u pitanju poslovna zona i kada je u pitanju nove izmjere koje su rađene. Stoga imate pravo i govorite iz vlastitog iskustva. Ja čak tu ne bi ni, moram reći, ni krivio suce i zaposlenike općinskih sudova. Činjenica je da su, imaju ogroman broj neriješenih predmeta onih svojih izvornih. Činjenica da im ovaj posao nije adekvatno plaćen. Činjenica je da jednostavno taj posao ne ide onako kako je predviđen i da je potrebno ovo što je i ministar ovdje što ima drugačiji pristup u radu tih. Potrebno je više ljudi, potrebno je zaposliti ljude i u katastru i potrebno je zaposliti ljude u općinskim sudovima ako nam je do toga stalo. Ako nam do toga nije stalo onda ćemo imati i dalje veliki broj općina koje su premjerene, ogromni novci koji su uloženi a koji ako se ne napravi ovo što sada predlaže ministar bojim se da će to i dalje ostati posao kojega će trebati sukcesivno ponavljati a nećemo imati nikakav efekt od toga što smo napravili sa tom izmjerom koja je bila predviđena i koja je napravljena.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću moram priznati da se takoreći u svakoj riječi koju ste govorili za govornicom sa vama se u potpunosti slažem. Jer temelj uređene države su uređeni podaci definitivno. I mislim da u zapadnoeuropskim državama i svim razvijenim državama ovoga svijeta o ovoj temi o kojoj mi danas govorimo oni odavno ne razgovaraju zato što su ovo pitanje davno, davno uredili. Također se slažem s vama da svi podaci koji su nacionalno bitni u bilo kojem aspektu se moraju držati na jednom mjestu, skupljati na jednom mjestu, obrađivat se na jednom mjestu baš onako kako struka i sve zajedno nalaže. Ja sam stekao dojam da je poanta vašeg izlaganja na kraju bila ona narodna poslovica „Puno baba, kilavo dite“, čini mi se da je to upravo danas slučaj sa svim ovim što mi imamo. Mi u RH imamo jako dobrih primjera dobrog upravljanja podacima koje država ima i kroz Ministarstvo uprave, i kroz MUP, kroz Ministarstvo financija ako hoćete kroz Poreznu upravu sve ostalo, kroz Ministarstvo znanosti, ali ovo je jedan od najboljih primjera kako nešto katastrofalno loše radimo. I mnoge reforme o kojima mi pričamo jako teško tehnički uopće da ikad možemo sprovesti ako ovakav jedan posao ne odradimo. Ja mislim da je ovo odličan momenat kada se ustvari i HDZ i koliko vidim svi u ovom Saboru slažu da bi ovako nešto trebalo napraviti. Mi iza sebe imamo iskustvo na kraju krajeva i kolegice Mrak TAritaš kada smo u jednom određenom periodu kroz čini mi se dvije godine, stali podvukli crtu i riješili desetljećima prije toga problem bespravne gradnje i legalizacije. Možda je to jedan od načina ili put kako bismo mogli ovdje podvući crtu na ovom pitanju, napraviti nekakav akcijski plan i dogovoriti se da zajedno da se jednostavno jednim projektom ovako nešto napravi. Čak mislim da niti sredstva koja bi bila potrebna za takvo nešto nisu previše bitna, ovo je puno bitnije nacionalno, sigurnosno i kako god hoćete pitanje da se konačno jednog dana riješi. Jer ako ovako nastavi se odvijati ovo, ispričavam se završavam, nikad nećemo napraviti, mnoge stvari i reforme o kojima priča i lijeva i desna strana Sabora i centar Sabora kako god hoćete. Jer je mnogo reformi se temelji baš na ovim podacima. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega … ja se s vama slažem, ovo nije niti ideološko pitanje, ovo nije pitanje na kojima se uopće ovdje u sabornici treba dijeliti. Rekao sam i to je moj stav ja mislim da je to ministar i čuo, da bi jedna od budućih njegovih dolazaka u Sabor trebao biti prijedlog plana petogodišnjeg plana državne izmjere. I mi o tome ovdje u Saboru bi trebali raspravljati. Rekao sam po meni što bi taj, koje bi jedinica lokalne samouprave odnosno katastarske općine taj plan trebao sadržavati u svakom slučaju one koje su izmjerene, a nisu do kraja realizirane. To nije akcijski plan kako ste vi rekli nego je to plan predviđen zakonom. Puno puta govorimo kako je Hrvatska čini mi se na 56. ili na 45. mjestu po konkurentnosti, nisam siguran, ne znam, ali vjerujte da je to što je ona na tom visokom mjestu je u velikoj mjeri krivo i ovakvo stanje sa temeljnom evidencijom. Mi se možemo i ovaj ministar i moja nasljednica, mi se možemo truditi skraćivati vrijeme ishođenja građevinske dozvole, ali ono će biti uvijek jednako dugo ako se ovo ne riješi. Jer vi možete reći čovjeku da će dobiti dozvolu u roku dva dana, a ako mu prije toga treba dvije godine za uknjižit se na svoju parcelu, njemu za građevinsku dozvolu treba dvije godine. To što ćemo mi formalno reći da smo skratili vrijeme pa sada ured mu izdaje dozvolu nakon dva dana kada je prikupio svu dokumentaciju i on je dobio doista formalno dva dana, ali mu je trebala godina, dvije dok je posloživao vlasničke odnose dok je sve to skupa riješio. Dakle uz stabilnost poreznog sustava, uz smanjenje administrativnih barijera ovo je temeljni preduvjet da Hrvatska bude konkurentna i to onda možemo biti ako to napravimo.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, pa ja mislim da stanje u lokalnim samoupravama nije tako crno kao što se kaže što se tiče katastra vodova jer komunalna poduzeća koji su i distributeri u principu većinom imaju barem te katastre vodova i mislim da bi mi morali omogućiti zakonima koji bi bili provedivi da se njih više upotrijebi i da u principu dođemo što prije do takvih pravih katastra vodova koje bi i lokalna samouprava koristila i imala i koji bi se u krajnjem slučaju nakon toga predali Geodetskoj upravi i sve to skupa poboljšali. Zašto ovo govorim? Govorim o jednom primjeru iz prakse. Dakle moje Komunalno poduzeće u Križevcima ima katastre vodova i odvodnje sve uredno napravljeno, čak smo formirali Geodetski odjel u komunalnom poduzeću. I onda je komunalno poduzeće predložilo da bi za grad i za okolne opčine gdje je distributer vodilo katastre vodovoda. I odbijeno je s državne razine iz jednog razloga, što nemamo ovlaštenu osobu diplomiranog inženjera geodezije nego ovlaštenu osobu inženjera geodezija. Dakle katastar vodova postoji u komunalnom poduzeću, ali on formalno nije katastar vodova grada Križevaca iz jednog banalnog razloga, po meni stvarno banalnog razloga. Ja nisam te struke i ne mogu ulaziti u to, ali ako već nešto imamo, ako je napravljeno pa ajmo to iskoristiti. I ja mislim da se takvim određenim pomacima u zakonu mogu vrlo brzo ovi postoci i broj jedinica lokalne samouprave staviti u sasvim jedan drugačiji omjer jer mi to definitivno dosta toga imamo.
Hvala. Odgovorit će poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, slažem se s vama da danas rijetko može se položiti neki vod, a i već duže vremena a da o njemu ne postoje podaci. Slažem se s vama da odgovorni direktor komunalne tvrtke prikuplja podatke i od kada je on, ali pokušava prikupiti podatke koje o vodovima i infrastrukturi koju je naslijedio. Ali znate što, razlika je kad morate ići u jedno komunalno poduzeće, u drugo, pa u HEP, pa možda u Telecom, pa u Janaf, ili već ne znam gdje da biste imali cjelokupnu sliku i evidenciju o svim tim vodovima. Ako to sve nije na jednom mjestu, ako s time ne upravlja osoba koja zna, koja vam da podatke koje vi možete vrlo lako koristiti kad idete u pretprojektiranje, u nove građevinske radove, onda to nije to. Prema tome, ja mislim da je ovo što se radi i na tome treba nastaviti, da se nastavi, moj prijedlog je da se kompletni katastar vodova vrati područnim uredima, njihovim ispostavama, da se to stavi na jednom mjestu, što ne znači da jedinica lokalne samouprave i dalje neće za svoje potrebe voditi. Vi to znate dobro kao gradonačelnik zašto vaš grad ne bi imao sve podatke o tome, ali dajmo to onome koji to najbolje zna voditi. I zašto vama napraviti dodatne troškove, zašto vi morate zaposliti inženjera geodezije bio on ovlašteni, diplomirani, ima ga u katastru, neka on služi i za vas i za sve općine u vašoj županiji, i gradove, koji moraju tu evidenciju voditi. To je po meni pravi put, a dokaz da sam u pravu je činjenica da 17 godina smo to radili i da svega pet, šest gradova, ili sedam, osam, mada ih je i pedeset, to je svega 10 posto od 556 jedinica lokalne samouprave.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Bačiću, spominjali ste Austro-Ugarsku. Na našu sreću to je bila Austro-Ugarska, imamo bar nekakve katastarske zapise koji se temelje nažalost koje evo i Geodetska uprava morala biti, i prije sam replicirao, koja mora biti središnje tijelo koje će prikupljati sve ove podatke. Nažalost, kao što sam kazao, kao u zaleđu Sinja, Bilom Brigu tako i u Vrgorcu, ponavljam po stoti put na Malom Prologu 2 kilometra su krivo ucrtali granicu. Opet ponavljam, još jednom i vama, ministre, dobro zapamtite i taj problem morate otkloniti. To je 2 kilometra u dubini hrvatska granica je oštećena, u dubini teritorija. Gospodine Bačiću, govorili ste i o katastru svih vodova. Naravno, mnogi su sada, mnoge smo mi zakone i direktive prepisivali, ali u stvarnosti to nije ostvarivano. Naravno, s proračunom Grada Zagreba 7,5 milijardi kuna i 12 milijardi iz Holdinga da je to vrlo puno jednostavnije nego lokalnih sredinama, npr. Lećevica ili Nazelu u koju nemaju šta ni ucrtati jer jednostavno vodovoda čak nemaju. Prema tome, to su zaboravljeni krajevi gdje se nije uopće ulagalo. Ključni problem je, vrlo jednostavno da se dalo recimo telekomunikacije naše, tj. telekomunikacijski vodovi u privatne ruke, stranom teleoperateru i naravno da su građani to platili i sad je netko drugi vlasnik. Njemu nije u interesu uopće da se to ucrta jer neće platiti pravo služnosti kao tom privatnom vlasniku tako ni lokalnoj samoupravi. Koji je tu trošak telekomunikacija, vlasnicima tih telekomunikacijskih vodova? Nikakav. Opet će platiti to lokalna samouprava, opet će platiti država, a dobili su ono mukte, džabe, što su naši građani platili. Znači, ovim zakonom treba ciljati i tu skupinu koja je postala vlasnik onoga što su naši građani platili, a privatizacijom bez ikakvih zakona i direktiva Europske unije su naše političke elite dale da privatiziraju. Pa vas molim, vi imate iskustvo, odgovorite koje troškove će imati oni koji su privatizirali telekomunikacijske vodove od naših građana koji su to platili. Hvala.
Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, najprije par riječi o Austro-Ugarskoj. Vi ste s pravom rekli, dakle naše dvije najvažnije evidencije u najvećem dijelu teritorija Hrvatske se vode na temelju izmjere koju je radio Fran Josip prije 200-tinjak godina, nešto malo manje. No, zli jezici znate što kažu? Da nas je to i spasilo jer da smo imali sređenu evidenciju da bi bili rasprodali svu imovinu kao Španjolska. A činjenica da je veliki dio nesređenih imovinsko-pravnih odnosa bio na nekretninama. Mnoge koje su imali namjeru prodati nisu mogli jer im kupci nisu htjeli kupovati zbog toga što su imali nesređeno imovinsko-pravno stanje. Tako da netko kaže da u svakom zlu ima i nečeg dobrog. Šalim se to. Danas je jednostavno nedopustivo da jedna država kao što je Hrvatska još uvijek svoje temeljne evidencije bazira na izmjeri vrlo skromnoj i vrlo primitivnoj od prije 180 godina, a ostale države članice te Austro-Ugarske su i te kako već napravile i mogu biti uzor nama u Hrvatskoj kako izgleda prava izmjera, prava zemljišna knjiga, pravo stanje stvari na nekretninama. Ja mislim da što se tiče ovog drugog dijela i teleoperatera pa i komunalnih poduzeća, mislim da je to propisano. Obveza je svih njih dostaviti te podatke. Zbog toga i nama treba katastar vodova da on prisili operatera da on to ucrta, da on to napravi, da on to evidentira pa ako hoćete i plati i da mu netko tu evidenciju tamo ima i vodi. Ja mislim da na tom tragu i vidim ovaj zakon da postoji obveza vlasnika infrastrukture da to ucrta, evidentira, dostavi, da mu netko to kasnije vodi, o tome ima podatke kako bi ti podaci poslužili nekome drugome kad blizu njegovog voda izvodi određene radove. I na tom tragu vidim ovaj zakon i na tom bi trebalo ustrajati i čim prije taj katastar formirati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, dakle, i kroz vašu raspravu vidimo da se svi zapravo slažemo. Slažemo se u puno stvari, ja se jednako tako slažem s dijelovima vaše rasprave pa je možda došlo da osnujemo jedan klub razumnih ljudi koji se svi slažu oko zanimljivih tema. U raspravi ste spomenuli dio Zakona o lokalnim porezima i dio Zakona o nekretninama, i zaista kroz raspravu kad smo raspravljali o tom zakonu, ja sam čak i molila za razum svih i rekla: Ljudi moji, dajte vidimo, 2017. je godina u kojoj to ne možemo realizirati, ne možemo napraviti dobru pripremu. Stoga mi je izuzetno drago da ste vi s ove govornice to još jedanput rekli. Svi znamo da su u svibnju 2017. lokalni izbori, svi znamo da je odgovornost za sređivanje stanja da bi se mogao uvesti taj dio zakona sa 1.1.2018. sređivanje stanja u prostoru i svi znamo da nam za to treba strašno puno vremena. Iz vašeg izlaganja je vidljivo da tu imamo zaista neke jedinice lokalne samouprave koje će to moći učiniti jednostavno ali će morati donositi rješenja i na ta rješenja će sigurno biti užasno puno žalbi ali ima onih koji na to neće biti spremno. Čak imaju i oni koji danas imaju komunalnu naknadu koliko toliko riješenu ali neće se moći prilagoditi vezano uz taj dio zakona o lokalnim porezima kada je riječ o nekretninama. Stoga evo koristim još jedanput priliku i kroz ovu repliku reći da mi je drago da ste i vi sa ove govornice to rekli. I apel na sve da glas razuma prevlada, da 2017. zaista iskoristimo ali to uloga države mora biti bitna i značajna da se maksimalno sredi stanje vezano uz nekretnine jer nećemo imati uvesti porez na što. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, to što sam ja malo prije rekao, to sam ja rekao u nazočnosti ministra, to možete pogledati u fonogramu kada sam govorio u ime kluba HDZ-a, kada sam govorio o lokalnim porezima. I tada sam rekao da bih volio da se varam ali da se sigurno neću prevariti, nećemo ili teško ćemo, teško ćemo moći sustignuti rok 31. prosinca 2017. godine i da će jedinice lokalne samouprave u izbornoj godini moći tu evidenciju do kraja formirati. Ima onih koji će to napraviti, ima jedinica lokalne samouprave koji imaju katastar zgrada koje ga uporno održavaju, koje su ga napravili i te jedinice lokalne samouprave iz mog razgovora sa brojnim čelnicima tih jedinica lokalne samouprave govore da nakon što su dali ne veliki iznos geodetskim tvrtkama, ne reklamiram koje su to a koje u Hrvatskoj to jako dobro rade, njima je, tim jedinicama lokalne samouprave kroz proračun već iduće godine s povećanjem komunalne naknade vraćena investicija. Ja bih volio da je takvih jedinica još u Hrvatskoj, ali će, vjerujte da će se brojne jedinice lokalne samouprave kada vide koje bonuse dobivaju od takve evidencije vrlo brzo na to upustiti. I to što je dan rok dosta, dosta ovako zahtjevan, ako se i produži 5, 6 mjeseci ili godinu dana neće biti prvi zakon koji nije stupio na snagu onda kada je bio predviđen, vi to jako dobro znate. Pa evo ja sam vam spomenuo, vi kao ministrica imali ste obvezu predložiti Hrvatskom saboru da 31. prosinca 2015. godine pa niste ništa nikome zbog toga nije pala kruna s glave i ne mislim da se sve baš mora održati kako smo planirali a trebamo težiti da toga bude što je moguće više.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Sanadera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, vi ste govorili o katastarskim izmjerama koje nisu provedene i ovo već spomenuto nekoliko puta Austrougarska u katastru. Međutim ima jedan drugi problem koji isto tako je važan. Vi ste … [[Govornik se ne razumije.]] sa bespravnom gradnjom kada ste donosili one prve zakone i to. Ali ima jedan problem a to je ova, naši suhozidi na dijelovima koji nisu katastarski uopće uvedeni gdje imamo mnoge i vinograde i mnoga područja na unutrašnjosti otoka a i u Dalmatinskoj zagori koje sada stvaraju ljudima problem jer su to i OPG-ovi, htjeli bi ljudi raditi, kako je siromaštvo veliko nisu to nikada uvodili, kroz 150 godina nije nitko uvodi nego jednostavno se radilo, koristilo se. Međutim, danas kada smo u vremenima, kada ljudi traže sredstva europskih fondova, kada pokušavaju to prijaviti onda imaju velike probleme. A isti problem je i ono uknjižba Hrvatskih šuma. Jer u svim tim našim ruralnim područjima jedn čestica zemlje se proteže ono cijelo brdo i još sve oko kuća ljudima tzv. muša kako kažu u Dalmaciji, sve je pod jednom katastarskom česticom i sada je građevinsko područje unutar mjesta pripalo Hrvatskim šumama jer je kao ista čestica povezana sa onom u brdu. I to se ne može ni riješiti jer ne možete parcelaciju raditi unutar te velike čestite Hrvatskih šuma i tako ljudi imaju nekakvu štalu, nešto imaju tamo unutar znači naseljenog mjesta, unutar građevinskog područja i to ne mogu legalizirati i stvara ogromne probleme. Tako da mislim da evo možda drugi ministar otočanin bi se mogao poreknuti ono što smo radili sa bespravnom građom da sada radimo sa ovim područjima koja nisu evidentirana jer je to sada de facto veliki problem građanima i ako želimo demografsku obnovu a ona najjača na selima, ako želimo da ljudi ostanu tamo onda mislim da bi se trebalo potruditi i naći načina evo da možda kroz ovo ministarstvo koje je najmjerodavnije da se pokuša riješiti taj problem i tako pomognemo našem stanovništvu u ruralnom području.
Odgovoriti će kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potredsjedniče. Vi ste kolega Sanader otvorili dvije teme. Ona prva tema je na tragu onoga što mi govorimo, nije to samo problem vlasnicima OPG-ova, to je problem svakom investitoru u Hrvatskoj bilo što da radi, posebno jasno ako očekuje svoje kandidiranje i predlaganje svog projekta za sredstva iz EU da jedna od pretpostavki jest dokaz prava vlasništva na nekretnine za koju na određeni način razvija projekt. A ovaj drugi problem kojega ste vi naveli je doista ozbiljan problem jedinicama lokalne samouprave. Na veliki građevinskog zemljišta preventive radi se uknjižilo državno odvjetništvo, parcele koje su dijelom pod šumom, koje su dijelom građevinsko zemljište kao što ste vi rekli jesu danas upisane na RH i vrlo je teško jedinicama lokalne samouprave danas riješiti pitanje otvaranja novog projekta zbog toga što je uknjižena RH i sa DORH-om to ide vrlo teško, ja mislim da bi se u tom dijelu trebalo naći rješenje da se čim prije odijeli doista vlasništvo RH od vlasništva jedinice lokalne samouprave. To su mi brojne jedinice lokalne samouprave dolazile sa tim problemom i on je. Ja razumijem i DORH, imamo jedan vrlo znakovit događaj na jednom hrvatskom otoku gdje je načelnik prodao državno zemljište. I to je bila ona lampica koja je ponukala DORH. da se upiše preventivno i zabrani prodaju dok se ne razgraniče jedinice lokalne samouprave i RH. Zbog toga tu DORH razumijem ali ne smijemo sada postati taoci, treba čim prije ići dalje i utvrditi granicu vlasništva bilo privatnog, bilo državnog, bilo jedinice lokalne samouprave.
Hvala lijepa. I zadnja replika je ona uvaženog Ivana Šipića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Kolega Bačić zaista ovo je veliki problem o čemu se danas govori ali je dobro da se ovako otvoreno istupa i govori i postavlja i analizira upravo ispred ministra jer je on predlagatelj jednog od rekao bih najvažnijih zakona. Ono što nas čelnike iz lokalnih samouprava najviše tišti upravo su ovi odnosio između i zemljišta i ovog djela što ste vi upravo sada odgovorili, dakle između onog što je državno i ono što je pod javnim dobrom itd. Uvijek najčešće se kad dođemo kod ministara otvara pitanje da li ste određenu investiciju, potencijalnu investiciju stavili u prostorni plan? Pa kad metimo u prostorni plan ili stavimo ili kako god hoćete planiramo vrlo važne projekte za svoje lokalne jedinice onda se otvori more pitanja, upravo jedno od ovog što je rekao i kolega Sanader. Tako da je jedno od najkrucijalnijih pitanja i najživotnijih pitanja upravo ova tema o kojoj mi danas ovdje razgovaramo kako riješiti nekretnine, kako zadovoljiti prostor, kako to sve skupa uskladiti sa željama i potrebama lokalne samouprave i čelnika a i mnogih investitora koji vape za mnogim investicijama. Ono što valja svakako se potruditi a to je da skinemo famu da su svi i lopovi i kriminalci koji kvalitetno predlažu i kvalitetno donose zakone. U prvom redu to mislim na mnoge investitore koji naiđu na barijeru i načelnike i gradonačelnike koji kvalitetno sa svojim investitorima žele napraviti nešto za svoju samoupravu i za društvo i za državu ali naiđu, i pred mnogim su problemima. Zato predlažemo mnogo toga ali zasigurno gospodine ministre i kolega Bačiću je popis dakle osobito ovo što se tiče dobivanja ugovora sa Državnom geodetskom upravom mi nemao kapacitet, mi smo jako loše kapacitirani, i mnoge lokalne samouprave, nemamo tolike proračune i zato je potrebno ići na izmjenu tog pravilnika da se pomogne ljudima na terenu. Za svaku pohvalu je vaše izlaganje gospodine Bačiću jer suglasje ovdje koje se postiglo govori da samo pogodili u pravu temu. Hvala.
Hvala kolegi Šipiću. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šipić, vi ste pak otvorili još jednu temu koja nije baš pitanje zakona ali na koju ću vam rado odgovoriti. Naime, ja mislim da moramo mijenjati Zakon o upravljanju državnom imovinom upravo iz ove teme. Ako je RH prepustila lokalnoj samoupravi i područnoj samoupravi a za sebe ostavila vrlo veliki kolač jednog djela i to najvrjednijeg djela Hrvatske a to je pomorsko dobro na takvom projektu treba upravljati cjelokupnom državnom imovinom. Jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine daju koncesije, raspolažu s pomorskim dobrom do određene granice, nakon toga županija a kad su najveći projekti i Hrvatska. Je li normalno da vi kao gradonačelnik Trilja za parcelu, državnu parcelu u vlasništvu RH koja ima 50, 60, 100, 200, 300, 800 kvadrata morate to rješavati u Zagrebu? Ja mislim da vi i slažem se s vama nema tu nikakvih lokalnih šerifa, mislim da jedinice lokalne samouprave i pogotovo njihovi čelnici kada u ovim stvarima rješavaju trebaju rješavati državnu imovinu do određene razine vrijednosti površine ili ne znam već čega. Preko toga županija a kada su pravi projekti velike površine, velike vrijednosti te imovine onda to treba u tim … ministarstvu ili ljudi, to je ono o čemu ste vi s pravom otvorili temu. Na taj način bismo toliko ubrzali investicije, toliko bismo pomogli da se manji neki projekti na razini lokalne zajednice brže riješe da toga nismo ni svjesni a to kažem imamo primjer u upravljanju pomorskim dobrom. Evo to je to.
Hvala. Preskočio sam nehotice repliku uvaženog Josipa Borića pa će on sada još reći zadnju repliku.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bačić vi ste u svojoj raspravi dali jako dobre inpute da bi mogli danas zaista kvalitetno raspravljati o prijedlogu ovog zakona. Jer sama činjenica, 335 tisuća kilometra razno raznih vodova, infrastrukture od električne energije, javne rasvjete, od plinovoda, vodoopskrbe itd. jasno sugerira da gotovo svaka lokalna samouprava u prosjeku upravlja ili bi trebala imati evidentirano gotovo 600 kilometara vodova na svom području. Zagreb se ne može uspoređivati sa nekom malom općinom i naravno uređene sredine to možda i lakše rade nego sredine kao što su male općine. Gubimo 5 milijardi kuna, mislim da je tu dovoljno samo ta dva inputa da možemo imati ovaj zaključak kojeg ste rekli da katastar infrastrukture treba vrati Državnoj geodetskoj upravi. Jer što radimo? Mi danas trošimo milijarde na recimo za obnovu ili izgradnju novih državnih cesta, nove lokalne samouprave stotine milijuna za lokalne ceste. Mi nekoliko puta kopamo iste ceste da bi zadovoljili potrebe ili gospodarstvenika ili krajnjih korisnika a možemo sve rješavati sa dobrom evidencijom usklađenošću i štediti novac o kojem ste vi govorili. Jer smatramo da više nije prihvatljivo rješenje, da vi imate u komunalnim poduzećima recimo pojedinca koji jedino zna gdje je zakopana poneka vodovodna cijev. Kad on ode u mirovinu nitko više nema evidenciju i dešava se da cijela mjesta ili naselja ostaju bez vode rade toga što je netko bagerom nešto krivo zakopao. Tako da nakon legalizacije svakako moramo dodati i pitanje pomorskog dobra kao nešto što moramo također rješavati u budućem vremenu. Ne treba štedjeti novca za izmjere, zaista ne treba jer samo uređeni katastar štedi i stvara novi novac. Imamo 3 ministra, ministra prostornog uređenja, ovog ministar koji upravlja državnom imovinom i ministra pomorstva koji u slijedećem razdoblju zaista imaju težak i zahtjevan zadatak da to pokrenu i da to bude fokus gdje će država zaista dati najveći napor kako bi se stvorili temelji za normalno funkcioniranje u dijelu kad govorimo o uređenosti sustava.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, dvije ste stvari spomenuli, a to je 5 milijardi kuna koje analitičari, ekonomisti u Hrvatskoj govore koliko se gubi zbog nesređenih evidencija. I s druge strane ste spomenuli legalizaciju. U onom prvom zakonu iz 2011. godine legalizacijom je podrazumijevano da država kroz naknadu koju plaćaju vlasnici nezakonito izgrađeni zgrada dio ide u sređivanje, dio ide u novce planirane koje država mora uložiti za novu državnu izmjeru. Za ovaj petogodišnji plan o kojima sam malo prije govorio, kasnije je Vlada tu odredbu izmijenila i ta su sredstva dijelom prenamijenjena. Konkretno čini mi se da su uložena u velikom dijelu na obnovu kuća nakon poplave Gunje i onog dijela tamo Posavine. Tako da evo taj zakon je omogućio, dao državi značajna financijska sredstva da se tamo to obnovi i to je bilo dobro došlo. Ali izvorno su ta sredstva bila namijenjena ovo što sam ja rekao, da se sredstva od nelegalno izgrađenih objekata a mnogi su objekti nelegalno izgrađeni i iz razloga jer nije riješeno imovinsko-pravno stanje pa se nije mogla ishoditi građevinska dozvola pa mi ovakvi kakvi jesmo linijom manjeg otpora gradimo bez građevinske dozvole na parceli koja nije uređena i onih 800 tisuća objekata koliko ih je bilo u postupku legalizacije velikim dijelom su nelegalni i zbog toga što nije bilo riješeno imovinsko-pravni odnosi. Pa bi onda bilo i normalno da njihova legalizacija i sredstva koja se u njih ubiru su išla u sređivanje imovinsko-pravnih odnosa kako ne bi onda poticali druge, da drugi iz tog istog razloga grade nezakonite, odnosno nelegalne objekte. No, eto to je prošlo, ne treba za tim previše plakati ali moramo izvući pouku da ako ćemo u velikom dijelu omogućiti da se u Hrvatskoj gradi legalno onda je jedna od pretpostavki pored prostornih planova, pored svega i ovo što smo danas evo veliki dio ovog jutra na to izgubili, a to je sređivanje tih evidencija.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, gospodine pomoćniče. Dakle, ja ću vrlo kratko zato što većina stvari koja su ovdje prije mene izložena zapravo su pokrila dio o kojem sam mislio razgovarati. Dakle naravno da je bitno uskladiti se sa direktivom i naravno da je bitno da nam DGU postane jedinstvena informacijska točka. To je nešto što će omogućiti zapravo u budućnosti, pogotovo ove planirane radove kad se budu provodili da se jednostavno zna tko što radi, da se izbjegne neusklađenost i da s vremenom krenemo u usklađivanje zapravo uopće našeg katastra, katastra vodova, infrastrukture ovdje koji je od neizmjerne, odnosno od prevelike važnosti. Ono što vidim kao problem i to bih htio naglasiti dvije ili tri stvari. Prvo DGU će biti jedinstvena informacijska točka. Međutim, mi i sada imamo situacije da zapravo mi podatke nemamo. I ako se ne nađe rješenje za to DGU neće imati što, neće imati s čim upravljati i neće imati što činit dostupnim. I ja vidim i bojim se da ćemo se ovdje naći vrlo brzo u toj situaciji da DGU neće imati što prikupiti s terena. Jer ako smo mi ovdje samo na 6 lokalnih samouprava koje su riješile stvar, onda je očito da sustav kakav je sada nije dobro riješen i da DGU neće moći, zapravo neće imati šta dati. U ovom trenutku nam može dati podatke za samo tih 6 lokalnih samouprava. Operateri su također jedna stvar koja se ovdje stavlja i koja je dobra i prema kojim se treba pomicati. Nisam siguran da u budućnosti ovo rješenje sa lokalnim samoupravama kako je sada riješeno treba zadržati. Treba možda razmisliti da se to zbilja preseli na DGU, da imamo jedinstveni sustav, ne da skupljamo dio informacija na jednoj razini, pa ih onda objedinjujemo na drugoj. Tu kod toga bih rekao još dvije stvari. Jedna se tiče pravilnika. Ovdje se kaže da će ga donijeti ravnatelj. Mislim da bi bilo puno bolje da se to digne, zapravo hajmo prvo. Prvo bi bilo bolje da se veći dio stvari riješi zakonom nego što je sada, a onda ono što ide da se riješi pravilnikom na razini ministra zato što upravo zbog ovog mi sada imamo rješenje prema kojem je samo 6 samouprava nešto napravilo. Dakle, to je nešto gdje ako se zakonom propišu obveze preciznije onda možete, ministar može razraditi obveze svojim pravilnikom. I mislim da ćemo onda imati bitni iskorak u provedbi. Sljedeća stvar je kod povjerenstava i uopće kroz naplate. Mislim da od toga ne trebamo bježati. Dakle, povjerenstva su tu i povjerenstva treba platiti. Jedan od problema sa kojima se susreće državna uprava u pravilu je da ne može dati za plaće. Dakle, ne može osigurati da lokalne samouprave ili ovdje operateri, odnosno oni koji imaju, koji su zainteresirani sudjeluju u plaćama. I to je nešto što se ne može riješiti samo ovim zakonom, ali o tome također treba razmisliti jer to su poslovi koje treba obaviti u što kraćem roku, koji se neće moći obavit samo dodatnim radom zaposlenika. Negdje će trebati novi ljudi na određeno vrijeme. I mislim da bi trebalo generalno razmisliti o ovima i svim drugim zakonima da se omogući i izravno davanje za plaće onih koji su za to zainteresirani, dakle oni koji će imati neposrednu korist. To je nešto gdje vi zapravo možete u vrlo kratkom roku dignuti sustav da on obavi stvari za, odredite rok od godinu, dvije. Dakle, to su dvije stvari koje mi se čine bitne sada naglasiti. Naravno ovo je samo jedan mali segment. Ono što se ovdje i što će biti najveći posao uopće izradit taj katastar i to su troškovi koje mi u ovom trenutku ne možemo niti predvidjeti. Na žalost veliki dio infrastrukture je građen odokativno, niti tko zna gdje je i što je. Dio će se vjerojatno morati raskapati da bi se uopće našlo što je i gdje. Tako da mislim, ponovo vraćam se i na ovo plaćanje što više prebaciti na operatere na oni koji su za to neposredno zainteresirani, propisati stvari zakonom, zakonom urediti obveze, dignuti na višu razinu jer ako se to ostavi kao sada dijelom na razini lokalne samouprave, bojim se da nećemo imati odgovarajući rezultat. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre. Evo kolega vi ste spomenuli troškove i plaće, pa evo ja ću se malo osvrnuti na to. Troškovi stvarno će postojati, troškove je teško predvidjeti, ali jednostavno u ovaj se posao mora ići. A plaće su ono što je problem. Ja ću se ovdje malo osvrnuti na uopće funkcioniranje katastara. Kada danas govorimo o katastrima za dobiti elaborat za nerazvrstanu cestu općenito, danas lokalne samouprave čekaju godinu dana. Malo je bolje stanje kada govorimo o geodetskim projektima u procesu ishodovanja građevinskih dozvola, tu stvari dosta idu sada promptno, tu se napredovalo, ali svi danas govorimo o investicijama, a investicije ne mogu ići. I sami znate da elaborat za nerazvrstanu cestu jedan preduvjet za kuću za kupoprodaju, za uopće provođenje stvarnog stanja vlasništvo nad nekretninom. Konkretno u mom Šibeniku danas imamo situaciju da je katastar iznimno, iznimno podkapacitiran. Nekoliko ljudi je otišlo na porodiljni, nekoliko se razbolilo, otišlo dalje, danas se radi sa duplo manjim kapacitetom nego što se radilo nekada. Ovdje mi sada gomilamo i dalje posao, a ne mislimo o kapacitetima ljudi koji će to provoditi, a ovo je jako, jako bitno. A druga stvar, radi se o ljudima koji su iznimno potplaćeni. Tako da koliko god to sada zvučalo čudno radi su o plaćama koje su ispod prosjeka, ljudi koji su preopterećeni poslom i jednostavno nema ih dovoljno. A kada govorimo o investicijama moramo imati na umu je katastar nužno da radi promptno. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Orsat Miljenić.
Pa kolega to što ste rekli ja se u pravilu slažem, upravo zato sam i to rekao. Zato što prečesto nam je problem upravo u ovakvim, ja bih rekao privremenim poslovima koji se trebaju sada obaviti u određenom roku, da li da ostavimo tri ili pet godina. A nakon toga nam ti ljudi vjerojatno neće trebati više u državnoj upravi. I tu mislim da treba otvoriti mogućnost gdje god je moguće financiranje od strane onih koji ostvaruju neposrednu korist. Ovdje kada govorimo inače o usklađenju zemljišnih knjiga i katastra, s jedne strane su to lokalne samouprave. Neke imaju novaca, one koje imaju novaca kojima omogućite financiranje onda će iz proračuna biti više za one koje nemaju pa ćemo tako dignuti ukupno sustav. Negdje su to javna poduzeća koja su vrlo zainteresirana i koja mogu i trebaju platiti, trebaju sudjelovati. Dakle, to se ne tiče ovog zakona, to je onda problem i Zakona o državnim službenicima, gdje nema te mogućnosti. Ja sam se s tim susretao, nismo uspjeli riješiti, ali to je nešto što ako se rješava sustavno treba raditi na tom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će završnu riječ dati uvaženi ministar graditeljstva i prostornog uređenja gospodin Lovro Kuščević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo mogu kazati kako sam jako zadovoljan sa raspravom. Zahvaljujem u prvom redu svim gospođama, saborskim zastupnicama i gospodi saborskim zastupnicima na dobroj, kvalitetnoj raspravi i zadovoljan sam. Evo čuli smo s lijeva preko centra na desno svi se slažu, svi su sukladni da se radi u načelu dobrom zakonu koji treba što prije pustiti u proceduru. Evo čak smo imali tu i dva puta su i čitali kolege iz SDP-a ova obrazloženja, tako da su svi zajedno ja vjerujem utvrdili gradivo. Što se tiče ovako nekih konkretnih odgovora, rok za donošenje pravilnika kako je postavio gospodin Bačić, mi ga moramo donijeti u roku 15 dana jer stupa na snagu 1.1. pa eto moramo ga tako hitno donijeti. A to je odmah odgovor da ga ne može ministar donijeti što ste vi rekli kolega nego mora ga donijeti ravnatelj. Što se tiče razmjene podataka prema jedinicama lokalne samouprave evo drago mi je da se tu uspostavila ta potreba bolje suradnje između jedinica lokalne i regionalne samouprave i državne uprava i ministarstava i svih tijela. Da, to je nužno, to je preduvjet razvoja. Ja uvijek kažem da nije jaka RH koliko jedan grad Zagreb ili naša četiri regionalna središta, nego koliko je jaka najmanje selo, općina i grad u našoj državi. Svi ovi podaci će biti javno dostupni, transparentni na službenim stranicama i svi će ih moći koristiti bez naknade, naravno uz ogradu za one vojne tajne kao što je rekla i gospođa Mrak Taritaš koji naravno mogu biti zaštićeni. Što se tiče primjedbe da neka plinarska društva, operateri stavljaju prigovor da će im to biti skupo, zašto bi oni davali svoje podatke, da su ih davali ranije, da davali su ranije. Oni koji su radili svoje projekte cjevovode i slično prema građevinskim dozvolama davali su i parcelacijske elaborate, međutim to je rađeno nekoliko desetljeća ranije pa do danas. Podaci su davani nekad u papiru, nekad u digitalnom obliku, nekad u formatima ovakvim i onakvim i to jednostavno nije moguće sve objediniti u jednu korisnu datoteku i bazu podataka. I nemam ništa protiv da ti svi operateri za ono što nemaju snimke, a što su radili legalno znači imaju snimke i mogu predati bez problema, a ono što imaju nelegalno da izvole snimiti i da nam daju te podatke, mislim da ih to neće opteretiti, a svakako se radi o jednoj korisnoj bazi koja je od višeg društvenog interesa za RH nego što će malo štetiti njihov proračun. Kolegica Taritaš kaže da je to parafiskalni namet, kolega Branko Bačić je dobro odgovorio, naravno da to nije parafiskalni namet. To se radi o onome da se može ukoliko jedinica lokalne samouprave želi požuriti neku stvar da se može osnovati povjerenstvo koje će ubrzati cijelu proceduru pa će ovisiti o dobroj volji, a to nije nikako obveza i nije parafiskalni namet. Gospodin Demetlika kaže, a i čuli smo od više vas, spora provedba, rade se izmjere i nikako da se provedu. Da, mi sada imamo 100 i nešto jeli to 130, 140 onih izmjera koji su prošli cijelu proceduru, a nikako da se u zemljišnoj knjizi provedu. Imamo ih sada 100 koji su u tijeku, ima i starih do devet, deset, čak i jedanaest godina. Pa to je katastrofa, to je sramota, to je nered i tu su deseci, ma ne, stotine milijuna bačenih sredstva koji sada leže negdje u ladicama. I dobro ste svi primijetili, kolega Branko Bačić napose, da i onog trena kad se to provede za godinu, dvije, tri ili pet, ti podaci više ne vrijede jer je došlo u međuvremenu do nove gradnje, do diobe, dva brata su se razdijelila između sebe i ti podaci koji su snimljeni prije pet godina više ne odgovaraju stvarnom stanju. E evo ga, jako mi je drago da ste svi zajedno podržali tu potrebu reforme katastra i zemljišne knjige. Kao što ste upoznati Vlada Republike Hrvatske još u prijašnjem sazivu, dakle za vrijeme predsjednika gospodina Oreškovića je usvojila paket reformskih mjera, a evo i ova Vlada nastavlja u tom planu. Jedna od tih reformskih mjera je spajanje katastra i zemljišne knjige u jednu jedinstvenu instituciju. Naime, mi danas imamo situaciju da se o nekretninama vode evidencije u dvije institucije, dakle u katastru koji vodi evidenciju o obliku, površini, namjeni i posjedniku za tu nekretninu, zatim u zemljišnoj knjizi koja vodi evidenciju o vlasništvu i drugim stvarnim pravima na tim nekretninama, a nerijetko, dapače vrlo često imamo situaciju da je stanje na terenu sasvim treće. Ne odgovara ni katastru ni zemljišnoj knjizi nego nešto sasvim treće. Upravo smo mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, a Vlada je to prihvatila razmotrili način na koji mislimo da je najbolje to riješiti i usvojena je reformska mjera spajanja zemljišne knjige i katastra u jednu jedinstvenu instituciju. Što ćemo s time dobiti, gospođa Taritaš je dobro rekla samim vođenjem ZIS-a za koji se mogu i pohvaliti da je, evo ga u zadnjih deset mjeseci smo 50 posto Republike Hrvatske uveli u ZIS, zajednički informacijski sustav. Za one koji ne znaju to je objedinjavanje podataka iz zemljišne knjige i iz katastra u tu jednu zajedničku informacijsku cjelinu. Evo završili smo sa cijelom Hrvatskom, bogu hvala i Grad Zagreb je pri kraju, tako da ćemo vrlo brz i taj posao imati, do kraja ove godine će biti gotov. A to je, dobro je rečeno ovdje, točan zbroj netočnih podataka. Međutim, 2007. godinu po našem reformskom planu ćemo potrošiti da zajedno sa Ministarstvom pravosuđa radimo Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja zajedno s Državnom geodetskom upravom, radimo na izmjeni zakonodavstva, donošenja novih zakona koje će omogućiti da 2008. krene i fizičko spajanje te dvije institucije u jednu instituciju. Tada ćemo dobiti ovo što smo čuli ovdje u Hrvatskom saboru danas puno puta, a to je da se ta dva postupka vode u jednoj instituciji i kad se donese to jedno rješenje, ono će biti provedeno odmah i u katastru što smo rekli, i u zemljišnoj knjizi. Dakle, u tom jednom tijelu i da više nema nedoumica. E tada kreću izmjere. Nema bez novih izmjera ništa. Dakle, treba raditi hitno nove izmjere. Naravno odrediti prioritete, međutim tada će te izmjere biti brzo i lako provedive jer će se provoditi u jednoj instituciji jer sve preko šest mjeseci što treba da bi se neka izmjena provela to je bačen novac. Evo mi vjerujemo da ćemo kada se bude vodilo u jednoj instituciji da ćemo dostići i taj cilj. Raduje me vaša rasprava, veše sugestije smo ovdje zapisali imamo i neke amandmane na koje će službeno dobiti odgovor, mogu vam najaviti da većina njih će biti vjerujem prihvaćena na sjednici hrvatske Vlade. Pozivam vas da i dalje pratite ovu problematiku, da i dalje dajete veše sugestije i prijedloge i uvjeren sam da će evo s obzirom na podršku koju sam danas ovdje čuo, ovaj zakon dobiti jednoglasnu podršku u ovom Saboru, uz moje jamstvo da iduće godine će doći pred vas kako je kolega Bačić tražio, novi zakoni glede ovog postupka sređivanja katastra i zemljišne knjige. I još na kraju što se tiče izmjera, mi smo zaista to ćete vidjeti u subotu u prijedlogu hrvatskog proračuna, mi smo znatno, znatno povisili sredstva za nove izmjere tako da je to mjera koju nastavljamo dalje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. S time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeća točka je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 40. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Peđa Grbin, zastupnica Anka Mrak Taritaš. Molim predstavnika predlagatelja ministra graditeljstva i prostornog uređenja Lovru KUščevića da se očituje o podnesenim amandmanima. Amandman jedan i to je od Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Amandman se prihvaća zato jer se radi o nomotehničkom dorađivanju ovog izričaja.
Ovim amandman postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona, te se o njemu ne glasuje. Drugi amandman je podnio zastupnik Peđa Grbin.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ovaj prijedlog nema uporište u pravnom i tehničkom smislu. Budući danas stalne točke geodetske izmjere se odrađuju doslovno za jednu sekundu preko CROPOS sustava, te je ovaj članak koji smo brisali imao smisla nekada dok su se starim tehnikama geodetske točke mjerile i utvrđivale nekad danima. Tako da mislimo da vlasnika čestice zemlje koji eto nije primijetio da je neko pomakao tu geodetsku oznaku nema smisla kažnjavati na ovaj način niti bi to postiglo ikakav učinak.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Ovo obrazloženje koje ste mi sada vi dali je potpuno različito od onoga obrazloženja koje su predstavnici vašeg ministarstva dali na samoj sjednici odbora i koje je prouzročilo pisanje ovog amandmana. Dakle meni je izričito rečeno na upit da je izmjena u zakonu povezana sa zahtjevom Odbora za pravosuđe zato što se taj prekršaj preklapa sa kaznenim dijelom oštećenja tuđe stvari iz članka 235. Kaznenog zakona. Međutim ja vam napominjem stalna točka izmjere nije jedina oznaka koja se stavlja na čestici. Postoje i druge oznake koje se stavljaju pogotovo u onim situacijama gdje vi pogotovo tamo i vi znate kao i ja da i dalje na mnogim mjestima još uvijek koristimo kartu 1:2.880 koja je iz austrougarskog doba, da se ne može direktno mjerenjem putem GPS ili drugog sustava utvrditi gdje se nalazi međa ili gdje je oznaka već se to može raditi isključivo i jedino u odnosu na druge čestice na terenu. Dakle, imajući u vidu da naša zemlja još uvijek nije u cijelosti prešla na nove sustave koji bi omogućili takvo utvrđivanje stanja, još uvijek su nam potrebne oznake na terenu. Kada vlasnik nekretnine makne oznaku koju je postavila službena osoba ili u slučajevima kada ne možemo utvrditi da je on maknuo, pa koristimo ovu odredbu jer nije prijavio micanje, mi dovodimo u pitanje utvrđivanje odnosa među česticama u budućim situacijama. Ovo nije politička nego praktična primjedba koja dolazi iz činjenice da sam se i kao odvjetnik nalazio u situacijama da su vještačenja bila nemoguća [[Upadica Predsjednik: Vrijeme.]] upravo zato što se oznake nisu mogle pronaći na terenu. Zbog toga tražim glasovanje i zadržavanje ove odredbe u zakonu. Hvala.
Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju o predloženom amandmanu. Glasovanje je završeno. Predloženi amandman nije dobio potrebnu većinu. Sljedeći 3. amandman podnijela je zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Ovaj amandman također ne prihvaćamo. Naime, nije točno da bi uvođenje ovakvog povjerenstva i naknade predstavljalo parafiskalni namet i dodatni teret za hrvatski proračun. Radi se samo o opciji, dakle o mogućnosti i uvođenjem ovakve odredbe će se ubrzati donošenje procesa i provedba tih procesa kroz katastar i kroz zemljišnu knjigu. Dakle, ne prihvaćamo ovaj amandman.
Predstavnica predlagatelja amandmana odnosno predlagateljica amandmana želi uzeti riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Za početak tražim da se glasa o ovom amandmanu, a riječ je o tome da je ovo jedini zakon koji imamo u kojem će stajati da imamo povjerenstvo koje će za svoj rad biti plaćeno. U raspravi i na odborima, a i tu, smo otvorili tu temu, konstatirali da povjerenstvo već imamo, da ta povjerenstva kad je riječ o pravosuđu postoje, da se oni plaćaju i dio pravosuđa ne funkcionira, sad ćemo uvesti i povjerenstvo vezano uz katastar pa pretpostavljam da ona neće funkcionirati sve. Stoga molim da se glasa o amandmanu.
Zahvaljujem zastupnici Mrak-Taritaš. Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da predloženi amandman nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje konačni Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Molim, uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 120 glasova za, bez suzdržanih, i s jednim glasom protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina zajedno s prihvaćenim prethodno amandmanom od Odbora za zakonodavstvo.
I sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 51. Predlagatelj je Vlada RH. Na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204., 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio i Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Željko Tufekčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle pred nama je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu. Osnovna intencija ovih izmjena jest administrativno i financijsko rasterećenje, te pojednostavljenje pojedini procedura za obveznike primjene ovog zakona, a to su poduzetnici. Ono što želim naglasiti je da se prilikom izmjena izrade izmjena i dopuna zakona vrlo intenzivno komuniciralo i konzultiralo sa samim poduzetnicima tako da su njihove sugestije i njihove primjedbe u najvećoj mjeri uključene u ove izmjene. Također ovim se izmjenama i relevantna direktiva implementira u hrvatski pravni sustav. Ukratko ću dati pregled osnovnih izmjena koje se ovim zakonom implementiraju. Dakle, prvo jest ukidanje obvezne primjene jedinstvenog okvirnog kontnog plana, čime se postiže rasterećenje poduzetnika u pogledu troškova koje uvođenje jedinstvenog okvirnog kontnog plana zahtjeva, te u konačnici pridonosi stvaranju boljeg poslovnog okruženja. Također stavlja se van snage odluka o objavi jedinstvenog okvirnog kontnog plana. Dakle, postojećim Zakonom o računovodstvu bila je uvedena obveza uvođenja ovog jedinstvenog okvirnog kontnog plana kako bi se ovlaštenim osobama koje provode nadzor osiguralo kvalitetnije i učinkovitije provođenje nadzora. Također propisana je bila obveza izrade jedinstvenog okvirnog kontnog plana odboru za standarde financijskog izvještavanja, te je njegova objava u Narodnim novinama. Osim što je potrebno određeno vrijeme za prilagodbu informatičkih sustava poduzetnika, posebice poduzetnicima s vertikalno integriranim upravljačkim sustavima, odnosno naprednim računovodstvenim procesima jer je kontni plan integrativni dio sustava sa zadanim knjiženjima. Isto tako to bi zahtijevalo i značajna financijska sredstva te dodatno angažiranje ljudskih resursa. Stoga se ovim zakonom predlaže ukidanje obveze primjene jedinstvenog kontnog plana čime se kako smo rekli postiže rasterećenje poduzetnika u pogledu troškova kao i uvođenje ovog kontnog plana zahtjeva te u konačnici se pridonosi boljem poslovnom okruženju. Naime, sami poduzetnici su ukazivali kako bi zbog troškova implementacije ovog kontnog plana došlo do prekida pa i usporavanja pojedinih investicija i projekata a time i potencijalnih novih radnih mjesta. Ono što je važno reći da će glavna knjiga i dalje morati sadržavati unaprijed pripremljena konta koja sukladno potrebama poduzetnika osiguravaju podatke za godišnje financijske izvještaje. Iz navedenog proizlazi da samo neće postojati obveza primjene jedinstvenog kontnog plana već će se poduzetnici primjenjivati kontne planove koji nisu standardizirani, odnosno moći će samostalno izraditi kontne planove koji će zadovoljavati njihove potrebe. Druga izmjena je izmjena definicije subjekata od javnog interesa i to u smislu Zakona o računovodstvu na način da veliki poduzetnici nisu subjekti od javnog interesa osim ako su financijske institucije ili ako su im vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište. Ovim se omogućuje značajno smanjenje zakonskih obveza poduzetnicima u pogledu izvještavanja i revizije i broj subjekata od javnog interesa odnosno obveznika primjene će se ovom izmjenom smanjiti sa oko 545 na nešto iznad 300 poduzetnika. Treća je izrada nefinancijskog izvješća, konsolidiranog nefinancijskog izvješća i informacija o politici raznolikosti. Dakle ovo je direktiva o kojoj sam govorio, prijedlogom zakona prenosi se u nacionalno zakonodavstvo Direktiva 95 iz 2014., Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014., o izmjeni direktive 34 iz 2013. u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa. Dakle obveznici izrade ne financijskog izvješća su prvo veliki poduzetnici koji su subjekti od javnog interesa i drugo oni koji na datum bilance prelaze kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenih u tijeku financijske godine. Nefinancijsko izvješće poduzetnik će imati obvezu izraditi u okviru izvješća poslovodstva, zajedno sa izvješćem poslovodstva na način da ga dostati na javnu objavu kao privitak izvješća poslovodstva ili kao zasebno izvješće i objaviti ga na mrežnoj stranici na koju se upućuje u izvješće o poslovodstvu i to u razumnom roku koji nije dulji od 6 mjeseci nakon datuma bilance. Nefinancijsko izvješće obuhvaća okolišna pitanja, socijalna i kadrovska pitanja, pitanja u svezi ljudskih prava borbe protiv korupcije itd.. Prema podacima prikupljenim od FINA-e tijekom srpnja 2016. godine oko 70 poduzetnika će u RH biti obveznici izrade nefinancijskog izvješća. Pri tome je važno istaknuti kako će se poduzetnik koji je društvo kći moći izuzeti od obveze izrade nefinancijskog izvješća ako su taj poduzetnik i njegova društva kćeri uključeni u konsolidirano izvješće poslovodstva ili zasebno izvješće drugog poduzetnika. Također izmjena je da se rok za predaju financijskih izvještaja za javnu objavu vraća ponovno na 30. lipnja kako bi poduzetnici imali dovoljno vremena za izradu bilješki a revizori za obavljanje poslova revizije. Rok za predaju financijskih izvještaja za statističke i druge potrebe i rok za predaju prijave poreza na dobit za one poduzetnike čija je poslovna godina jednaka kalendarskoj i dalje ostaje 30. travnja. Pored navedenih izmjena pojašnjavaju se i odredbe u vezi knjigovodstvenih isprava a nakon provedenog usuglašavanja sa strukovnim udruženjima i drugim dionicima. Dakle ovo su osnovne izmjene koje se ovim izmjenama i dopunama zakona predlaže riješiti, stupanje na snagu je predviđeno za 1.1.2017. godine. Predlagatelj je zaprimio amandmane Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora i ovim putem se izjašnjavamo da predložene amandmane prihvaćamo. Oni se u najvećem broju ustvari odnose na nomotehničko uređenje pojedinih članaka. Tako da evo sukladno svemu navedenom mislim da je ovaj prijedlog zakona kako sam rekao ide u smjeru pojednostavljenja, rasterećenja poduzetnika i da ga kao takvog svakako valja prihvatiti. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Sada, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče Tufekčić, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Od predlagatelja smo upravo čuli kako se ovim zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU, točnije Direktivom o nefinancijskim informacijama. Međutim, ključna izmjena koja se ovim zakonom uvodi ukidanje obveze primjene jedinstvenog okvirnog kontnog plana. Naime, Zakonom o računovodstvu koji je objavljen u Narodnim novinama u srpnju 2015. godine, između ostalog uvedena je i obveza uvođenja jedinstvenog okvirnog kontnog plana. A Odbor za standardno financijsko izvještavanje izradio je i objavio odluku o objavljivanju jedinstvenog okvirnog plana u Narodnim novinama koja bi trebala stupiti na snagu 1. siječnja 2017. Ovim zakonskim prijedlogom stavlja se izvan snage navedena odluka. Intencija tadašnje Vlade RH sigurno nije bila loša i njime bi ovlaštenim osobama koje provode nadzor olakšavalo poslovanje. Ali moram primijetiti da se pri primjeni ovog prijedloga više vodilo računa o osobama koje provode nadzor nego o samim poduzetnicima. Poduzetnicima je potrebno određeno vrijeme za prilagodbu informatičkih sustava. Isto tako primjena bi iziskivala i značajne troškove zbog izrade novih informatičkih rješenja a svi smo upoznati s činjenicom kako u RH imamo nedostatak informatički educiranih poduzetnika koji imaju znanje i resurse za implementiranje nove zakonske odredbe u svoje računovodstvene sustave. Vlada Republike Hrvatske u svom programu jasno je naglasila kako će u mandatu 2016. i 2020. svoju gospodarsku i razvojnu politiku temeljiti na izgradnji poticajnog, jednostavnog i sigurnog poslovnog okruženja s ciljem smanjenja udjela administrativnih troškova u gospodarstvu. Prema mišljenju mnogih stručnjaka u gospodarstvu. Prema mišljenju mnogih stručnjaka jedinstveni okvirni kontni plan zasigurno nedoprinosi povećanju konkretnosti niti transparentnosti u hrvatskom gospodarstvu a isto tako zbog svih troškova koji su mogli biti prouzročeni njegovom implementacijom neminovno bi došlo do smanjenja opsega investicija u razvoju a zacijelo bi dovelo i do određenih zastoja projekata od značaja za poduzetnike. Stoga ukidanjem ove obveze i omogućavanjem da poduzetnici nastave koristiti postojeće kontne planove koji zadovoljavaju njihove potrebe izlazi se u susret poduzetnicima na način da ih se rasterećuje troškova koji bi bili nužni za njegovu uvođenje, ujedno na ovaj način se stvaraju uvjeti za lakše i kvalitetnije poslovanje poduzetnika što zasigurno doprinosio boljem poslovnom okruženju u RH. Prilikom primjene Zakona o računovodstvu praksa je pokazala da postoji također niz nedorečenosti, nejasnoća i dvojbi oko kontrole vjerodostojnosti i knjigovodstvenih isprava, te poduzetnika ili osoba koje on odredi kao odgovornu za isto. Ovim zakonom dorađene su odredbe važećeg Zakona o računovodstvu kako bi se izbjegle sve nedorečenosti. Isto tako ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o računovodstvu mijenja se definicija subjekata od javnog interesa na način da su iz definicije isključeni veliki poduzetnici osima ako su financijski institucije ili su uvršteni na uređeno tržište, a uključene su pravne osobe od strateškog i posebnog interesa za RH. Cilj je smanjiti trošak administrativnog opterećenja, točnije značajnije smanjiti zakonske odredbe poduzetnicima u pogledu izvještavanja i revizije. Ovim zakonom rok za predaju financijskih izvještaja kao što smo i čuli za javnu objavu vraćen je na 30. lipnja kako bi se poduzetnicima ostavilo dovoljno vremena za izradu bilješke a revizor im je za obavljanje poslova revizije. Također, detaljnije je propisano pristupanje financijske agencije u pogledu pokretanja i vođenja prekršajnih postupaka. Za poduzetnike koji nisu ispunili obaveze javne objave financijskih izvještaja FINA će objaviti popis poduzetnika na svojim mrežnim stranicama koja nisu dostavila dokumentaciju za javnu objavu te u roku od 3 mjeseca po isteku zakonskih rokova popis poduzetnika i osoba koje su sukladno zakonu dužni dostaviti financijske podatke za statističke i druge potrebe. Starim Zakonom o računovodstvu usklađeni su standardi financijskih izvještavanja, načela i pravila su stavljanje financijskih izvještaja RH i EU i naš je cilj da svi poduzetnici koji posluju u RH poštuju ta pravila kao što bi poštivali da posluju u bilo kojoj drugoj državi EU. Ovim zakonom preuzima se pravna stečevina odnosno direktiva o nefinancijskim informacijama čiji je rok za prijenos u nacionalno zakonodavstvo 6. prosinca 2016. godine. Stoga smo i podržali donošenje ovog zakona po hitnoj proceduri. S tim u svezi prijedlog je da obveznici izrade nefinancijskog izvještaja budu veliki poduzetnici koji su subjekti od javnog interesa i koji na datum bilance prijelaze kriterij prosječnog broja od 500 zaposlenika tijekom financijskih godina. U tom kontekstu važno je istaknuti kako će se od obveze izrade nefinancijskog izvješća moći izuzeti poduzetnici koje je društvo kći, ako su taj poduzetnik i njegovo društvo kćer uključeni u konsolidirano izvješće poslodavstva ili zasebno izvješće drugog poduzetnika. Poduzetnik će imati obvezu izraditi nefinancijsko izvješće za financijsku godinu koja počinje 1. siječnja 2017. godine. Slijedom navedenog klub HDZ-a prihvatit će ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog Antona Klimana. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče, kolegice Balić dakle mi smo na samom odboru imali jednu žustru raspravu upravo o tom zakonu. Htjeli smo pokazati jednu nedorečenost u samim našim propisima, to je odgovornost knjigovodstvenih servisa prema zakonu odnosno prema odgovornost prema samim poduzetnicima. Svjesni smo da kod čestih kontrola porezne uprave u našoj poslovnoj praksi dolazimo do situacija da upravo naši poduzetnici budu uvijek oni koji izvuku deblji rep ono što se kaže kod plaćanja kazni. Moguće je da se dogodi situacija da knjigovodstveni servis loše odradi svoj posao, a na kraju cijelu priču plati poduzetnik. Dakle čini mi se da je vrijeme da knjigovodstveni servisi odnosno oni koji kod outsourcinga kod manjih poduzeća prvenstveno daju svoje usluge vani, dakle stručnim osobama da i oni snose dio odgovornosti koji bi trebali snositi odnosno da snose dio i financijskog tereta ako je to već tako. Da plate određene kazne a ne samo da naši poduzetnici imaju taj teret na sebi. U tom smislu razmatrali smo nekoliko prijedloga a to je da uvedemo jedno osiguranje dakle knjigovodstvenih servisa koji će braniti taj knjigovodstveni servis u smislu da ošteti poduzetnika što mislimo da je jako dobar prijedlog, a isto tako da se i kazne u Poreznom zakonu, dakle općem Poreznom zakonu razdjele u pravo onako kako smo i predvidjeli na porezu na dobit na one manje do 3 milijuna kuna koje uplaćuju porez na dobit do 12% i one veće koje uplaćuju do 18%. Jer smo svjesni da 90% uplate u državni proračun upravo uplaćuju oni veliki do 18% koji plaćaju dobit a oni mali do 12% do 3 milijuna kuna imaju situaciju da plaćaju manje [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I upravo nekakvi veliki iznosi od 10, 20, 30 tisuća eura kazne mogu donijeti do prekida apsolutno poslovne aktivnosti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Kliman na vašoj intervenciji. Sve što mogu reći je da slažem sa vašim zaključkom i uvjerena sam da će i Ministarstvo financija i razna udruženja pristupiti problemu koji je sad trenutno evidentan i da će se ići s ciljem zaštite poduzetnika. Evo hvala.
Klub zastupnika HNS-a, HSU-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime predstavnica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi kolege predstavnici ministarstva. Pa evo imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu. Ne znam da li se o kome zakonu u proteklih godinu dana toliko pričalo među stručnom javnošću, odnosno računovodstvenim djelatnicima i poduzetnicima kao o ovom zakonu. Naime, činjenica je da se ovaj kontni plan koji je bio predviđen trebao već početi primjenjivati 1.1.2016. kako bi mogli po njemu napraviti završni račun. Što to znači taj jedinstveni okvirni kontni plan? Mislim da se njime ne bi puno dobilo. Dobilo bi se da je lakše kontrolirati i raditi neka izvješća, ali on u biti ne bi puno toga promijenio. Zato mi je osobito drago što je ukinuta ta odluka i što se odustalo od primjene ovog jedinstvenog okvirnog plana. Stoji kao što su i predlagatelji naveli da bi bili jako, jako visoki troškovi implementacije, da bi puno ljudi trebalo biti evulirano u to uvođenje. Jer svi oni koji se susreću sa tim problemom znaju da nije to baš jednostavno. Naravno ostaje i dalje u manjem obimu obaveza prilagodbe ovog kontnog plana i to je u redu. Ali je u redu i to da se više ne zahtijeva računovodstveno praćenje troška proizvodnje prema vrsti već prema povezanosti. Dakle, prema prirodnim vrstama troškova što je bilo i do sada i što je dobro da tako i ostaje. Druga bitna izmjena je da se produljuje rok predaje godišnjih izvještaja. Tu smo već čuli i argumente zbog čega i mislim da oni stoje i da je dobro da je i to napravljeno. Jer svi mi znamo da se statistika predaje sa 31.3. i da je zapravo već onda napravljeno u tom dijelu. Da će se predati porezna prijava sa 30.4. ali da si ostavimo ono još do 30.6., da se napravi i revizija, ali da se naprave i određene kontrole, da se izrade bilješke i da to sve bude onako kako treba kad se predaje i kad ide za javnu objavu da se bude sve točno iskontrolirano. A tu nadalje imamo smanjenje broja subjekata od javnog interesa gdje se isključuju veliki poduzetnici i uključuju se posebne osobe od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku, a to su trgovačka društva i druge pravne osobe u kojima Republika Hrvatska ima manje od 50%. Smatram da je to i od stručne javnosti prihvaćeno dobro i mi ćemo isto podržati i tu odluku. Nadalje, dosta imamo izmjena i što je izazvalo rasprava gdje su dopunjene odredbe vezane uz sadržaj i sastavljanje knjigovodstvene isprave. Po meni je dosta dobro da sad je, može stajati samo oznaka operatera kod računa koji se izdaju i fiskaliziraju kod prometa nekretninom, jer do sad smo uvijek morali imati ime i prezime osobe koja je izdala račun, a sad je dovoljno da to bude regulirano odlukom koji je to broj operatera. Tamo stoji ime i da ne treba svaki kupac znati ime i prezime prodavača, odnosno blagajnika koji ga je uslužio. Tu imamo ono jedno važno pojašnjenje što je to kontrola vjerodostojnosti knjigovodstvene isprave. Smatram da i dalje poduzetnik mora biti taj koji je odgovoran za knjigovodstvenu ispravu ili osoba koju on ovlasti da likvidira tu ispravu, a na njemu ili osobi koju ovlasti je da se pobrine da ta isprava bude onakva kakva treba biti sa svim elementima. I da je stvarno nastao taj poslovni događaj koji je evidentiran tom poslovnom ispravom. Prije svega poduzetnik za to mora biti odgovoran, da je to isprava koja prati događaj. A ono samo knjiženje takve isprave u poslovnim knjigama kako se ta isprava knjiži, koji propisi moraju biti zadovoljeni, da li mora biti u glavnoj knjigi, da li u kojim još dodatnim evidencijama koje se izvlače, to je posao knjigovodstvenog servisa, to moramo razgraničiti i mislim da je ovo pojašnjenje tu dobro došlo. Nadalje imamo promjenu gdje je smanjen broj obveznika izrade izjave o primjeni kodeksa korporativnog upravljanja. Tu je sužen samo na one subjekte od javnog interesa čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređena tržišta država članica kao i financijske institucije i to je usklađeno sa direktivama i smatramo da je i to o.k. I šesto što još tu imamo. Uvodi se nefinancijsko izvještavanje u skladu sa Direktivom 2014/95 EU gdje veliki poduzetnici koji su subjekti od javnog interesa gdje je prosječni broj zaposlenih na godišnjoj razini 500 radnika, da trebaju dati informaciju koja nije financijske naravi već se iz nje može nedvosmisleno razumjeti razvoj tog poduzetnika, njegovi poslovni rezultati i položaj poduzetnika. Dobro je da su tu isključene tvrtke kćeri koje rade konsolidirani izvještaj jer one već imaju zapravo to izvješće. I to izvješće može biti uklopljeno i zajedno sa poslovnim izvješćem objavljeno na javnoj objavi ili može biti na mrežnim stranicama poduzetnika. Dakle, sve nam to omogućava da dobijemo bolju, pravu, širu sliku poduzetnicima. I zato će Klub zastupnika HNS-a, HSU-a podržati ove izmjene Zakona o računovodstvu. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Makar. Sljedeći Klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDP-a i njihov predstavnik Siniša Hajdaš Dončić.
Predsjedniče Sabora, dame i gospodo, kolegice i kolege. Izmjene i dopune Zakona o računovodstvu su dobre i klub SDP-a će prihvatiti dakle izmjene i dopune Zakona o računovodstvu, iako ne postoje neke nelogičnosti na koje ću skrenuti pozornost u ovom izlaganju. Međutim, generalno u cijelosti zakon je dobar i to je razlog zbog čega će ga Klub SDP-a i podržati. Prije svega ovim izmjenama i dopunama zakona u nacionalno zakonodavstvo unosi se direktiva kojom se uvodi obveza za poduzetnike da u svoje izvješće o poslovodstvu uključi nefinancijsko izvješće. Te obveze se odnose na poduzetnike koji su subjekt od javnog interesa i na poduzetnike koji na datum bilance imaju prosječan broj radnika od 500 i više. U tom izvješću koje je inače obvezujuće za sve zemlje EU od 1.1.2017. također se može vidjeti kako razvoj i poslovni rezultati poduzetnika te niz drugih aktivnosti koje utječu na zaštitu okoliša na kadrovsku i socijalnu politiku, na borbu protiv korupcije i podmićivanje. Direktiva EU u obvezi je sastavljanja nefinancijskog izvješća dala je slobodu državama članicama da u svom zakonodavstvom okviru ostavlja mogućnost poduzetnicima da to nefinancijsko izvješće podnose kao zasebno izvješće ili kao uključeno konsolidirano izvješće poslovodstva. Samostalni revizori ili revizorska društva u okviru revizije dužni su utvrditi samo da li je izvješće izrađeno i javno objavljeno, a ako je izrađeno kao odvojeno izvješće. Dakle za sada ne ulaze u sam sadržaj istog. Kod potpisivanja izvješća zakonski je regulirano isto kao kod potpisivanja izvješća poslodavstva da potpisuju i odgovaraju svi članovi uprave, nadzornog odbora, izvršni direktor i upravno vijeće ako postoji. Dakle isto je regulirano člankom 31. stavak 2. Istovremeno sa uvođenjem novog nefinancijskog izvješća ukida se uvođenje jedinstvenog okvirnog kontnog plana i sve odredbe koje su povezane s istim. Ta obveza trebala je stupiti na snagu s 1.1.2017., a cilj je bio olakšati snalaženje prije svega nadzornih organa kod obavljanja poslova samog nadzora. Kao razlog ukidanja jedinstvenog kontnog plana navodi se i troškove i opterećenje poduzetnika izmjenom informatičkih programa iako ta obveza nije još stupila na snagu. Možda je ipak trebalo staviti ovu odredbu i obvezu pa ocjenu isto donijeti nakon promjene iako je ta ocjena vrlo proizvoljna i često može biti vrlo arbitrarna. Dakle ova mjera neće zaživjeti pa će poduzetnici moći nastaviti primjenjivati svoje dosadašnje kontne planove. Posebno napominjemo da je sadašnje kontne planove potrebno usuglasiti sa novim pravilnikom o strukturi i sadržaju godišnjih financijskih izvješća, to je Narodne novine iz '95. koji je propisao drugačije pozicije samih financijskih izvještaja. Dosadašnja zakonska regulativa Zakona o računovodstvu razvrstala je poduzetnike na mikro malo, srednje i velike kriterij za to je ukupna aktiva neto prihodi i naravno broj radnika pri čemu svaki poduzetnik mora zadovoljiti dva od tri ponuđena kriterija da bi se mogao svrstati u određenu skupinu. Dakle, mikro poduzetnici aktiva do 2,6 milijuna kuna, neto prihodi 5,2 milijuna kuna i broj radnika do 10. Mali poduzetnici koji ne prelaze dva od ova tri uvjeta, dakle aktiva 30 milijuna, prihod 60 milijuna kuna i broj radnika do 50 i srednji poduzetnici koji ne prelaze dva od tri uvjeta, aktiva 150 milijuna kuna, prihod 300 milijuna kuna i broj radnika do 250. Veliki poduzetnici koji zadovoljavaju dva od gore navedena kriterija plus banke i plus stambene štedionice, leasing društva, društva za osiguranje i naravno ostale financijske institucije. Cilj razgraničenja poduzetnika po gore navedenim kriterijima je bilo smanjenje administrativnog opterećenja malih poduzetnika u dijelu podnošenja financijskih izvješća. Tako su obveznici podijeljeni na mikro i malene obveznike koji su uz primjenu hrvatskih standarada financijskog izvještavanja koji su nešto pojednostavljeno verzija i srednji veliki poduzetnici na obveznike također hrvatskih standarada financijskog izvještaja koji su međunarodni standardi financijskog izvještavanja. Ovim zakonom možemo reći da se ide i korak dalje, tako da se članak 3. ovog zakona dakle za subjekte od javnog interesa koji se više ne ubrajaju svi veliki poduzetnici, te se time poduzetnicima daljnje smanjuje obveza podnošenja izvještaja i revizije. Također su izuzete i pravne osobe koje vode poslovne knjige i sastavljaju financijske izvještaje u skladu s propisima koji uređuju proračunsko računovodstvo i računovodstvo neprofitnih organizacija. Upravo smanjenjem broja velikih poduzetnika koji se smatraju subjekti od javnog interesa oslobađa se veliki broj poduzetnika i od podnošenja nefinancijskog izvještaja koje smo naveli na samom početku ovog mog izlaganja. Što se tiče javne objave produžuje se rok u članku 30. stavak 5. kojem svi poduzetnici koji su dužni nekonsolidirane izvještaje i revizorska izvješća dostaviti FINA-i imaju sada rok od šest mjeseci od zadnjeg dana poslovne godine umjesto kao do sada tok od četiri mjeseca od zadnjeg dana poslovne godine. Rok za konsolidirano izvješće i dalje iznosi devet mjeseci od zadnjeg dana poslovne godine. No međutim i dalje je ostao neusklađen rok u ZTD-u i rokovi za predaju financijskog izvještaja. Prema ZTD-u financijski izvještaji mogu se prezentirati članovima trgovačkih društava najkasnije do 31.8. sljedeće godine, a istovremeno statistička izvješća FINA-i predaju se do 30.4. a ne konsolidirana revizorska izvješća do 30.6. dakle postoji jedan diskrepancija između ovih datuma. Izmjenom članka 20. rokovi za statistička rješenja riješena je nedoumica kada društva trebaju provoditi reviziju. Naime, u prijašnjoj zakonskoj formulaciji za dioničkog društva bio je zamjenik nakon koga su navedena ostala trgovačka društva i uvjeti koje mora ispuniti i da bi bili obvezni na provođenje revizije. Sada je to zapravo ispravljeno tako da je umjesto veznika stavljen zarez i potpuno je jasno da su uvjeti propisani za obveznike revizije iz članka 20. stavak 3. odnose na sva trgovačka društva pa tako i na d.d. Ovim zakonom dodatno je pojašnjeno i pojednostavljeno što je to knjigovodstvena isprava u odnosu na dosadašnji tekst zakona. U članku 9. stavak 3. propisuje se da je vjerodostojna knjigovodstvena isprava pisana isprava i elektronički zapis čiji sadržaj samostalno ili je povezan sa sadržajem drugih vjerodostojnih knjigovodstvenih isprava navedenih u toj ispravi što je točno i jasno i potpuno održava činjenično stanje koje je relevantno za određeni poslovni događaj koji ima za posljedicu knjigovodstvenu promjenu, te ako sadrži sve naravno propisane elemente. Nadalje, knjigovodstvena isprava umjesto naziva može sada imati jedinstvenu identifikacijsku oznaku. Ovim zakonom rješava se pitanje da li je knjigovodstvena isprava tj. da li mora biti potpisana od strane osobe kao ... sastavljanje. U pravilu svaka knjigovodstvena isprava mora biti potpisana, iznimka se odnosi samo na račun i ispravu sastavljenu kao elektronički zapis. Kod gotovinskih računa umjesto imena osobe odgovorne za sastavljanje isti može imati oznaku operatera na samom uređaju. Ovim zakonom odgođena je primjena članka 7. stavak 4. do 1.1.2019. a tom odredbom regulirana je obveza licenciranja osoba koje pružaju usluge računovodstva. Obzirom da zakonodavac još uvijek ne regulira potrebna znanja i kvalifikacije pravnih i fizičkih osoba koje pružaju računovodstvene usluge u praksi nastaju brojne poteškoće kako na strani onih koji ih pružaju ali i onih koji primaju računovodstvene usluge. Konkretni problemi su šarolika struktura pružitelja računovodstvenih usluga od priučenih niskokvalificiranih knjigovođa do visoko sofisticiranih stručnjaka koji pružaju kvalitetne usluge. Očito je da se ovdje radi o jednoj nelojalnoj konkurenciji jer visoko kvalificirani stručnjaci ne mogu za svoje usluge tražiti adekvatnu cijenu. Nadalje, po nama cilj treba biti da se računovodstvene agencije koriste od strane poduzetnika ne samo za izradu financijske dokumentacije nego i za prikupljanje informacija i donošenje bitnih odluka koje su bitne za njihovo daljnje poslovanje. Isto tako zapostavlja se struka i destimulira daljnje usavršavanje i praćenje zakonske regulative od strane računovodstvenih djelatnika. Dakle neophodno je riješiti to pitanje na način da se propišu uvjeti kvalifikacije koju mora ispunjavati osoba koja pruža usluge računovodstva i to ne samo pružitelj računovodstvenih usluga nego i osoba koja te poslove radi unutar računovodstvenog poduzeća sa konačnim ciljem pružanja što kvalitetnijih računovodstvenih usluga. Iako tu postoji kao što sam rekao nekoliko naših bitnih primjedbi klub SDP-a će glasati za i prihvatiti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Dončiću. Zastupnik Branko Grčić javio se za repliku.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Dončić. Htio bih još jednom ovo podvući kao što ste zadnje govorili, mislim da je to jedno od vrlo važnih pitanja za sve poduzetnike a posebno one koji koriste outsourcing računovodstvenih i drugih usluga, dakle pitanje odgovornosti. O tome smo jako puno na Odboru za financije govorili. Mislim da je vrlo važno da se tu uvede reda i da se obavezno propišu i definiraju kriteriji za sve one računovodstvene servise i ljude, odgovorne ljude u tim servisima za posao koji rade. Zašto? Zato što je prema zakonskim rješenjima u ovom trenutku odgovornost isključivo na upravama tvrtki. Prema tome, ako se utvrdi određena nepravilnost u računovodstvu neke tvrtke odgovorna je uprava te tvrtke a ne onaj tko vodi knjige a to vrlo često mogu biti dakle eksterne usluge, usluge računovodstvenih servisa. Tu stvar treba promijeniti. I ta odgovornost mora biti na onome tko posao radi. I vrlo je bitno i tu smo molili i predstavnike ministarstva da svakako naprave taj važan korak, iskorak i da nađu rješenje da odgovornost za računovodstveni dio priče snosi onaj tko to računovodstvo vodi a to su računovodstvene tvrtke koje pružaju tu uslugu. Tu razdjelnicu je vrlo bitno odrediti, postoje i vrlo šaroliko tržište što ste i sami rekli, dakle od računovodstvenih usluga koje se plaćaju 100, 200, 300 kuna mjesečno pa do vrlo profesionalnih računovodstvenih servisa gdje ta usluga i skuplje stoji ali i pouzdanost je puno veća u takve servise. Evo, pa u tom smislu čini mi se da bi i na tome trebalo i dalje jako inzistirati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Dončić.
Potpuno ste u pravu, to je bio naglasak u ime Kluba zastupnika SDP-a na daljnjoj, reći ću ne samo edukaciji nego stavljanju u neke okvire, odgovornosti i obveza računovodstvenih servisa jer mnoge tvrtke, dakle osobito male tvrtke, srednje tvrtke taj cijeli proces outsourciraju, dakle traže neku vanjsku uslugu. I znam osobno dakle, možda u zadnjih godinu dana 30-ak, 40-ak takvih slučajeva gdje upravo zbog nepažnje ću reći ili možda nedovoljne educiranosti poduzetnik bio kažnjen, dakle upravo zbog nekih problema koje su se stvarale najčešće kod porezne uprave. I bez odgovornosti, dakle računovodstvenih servisa, nazovimo ih tim riječima nema pune funkcionalnosti ovog zakona i nema odgovornosti a to je ono o čemu ćemo zapravo svi trebali tangirati i težiti. Dakle da apsolutno kažem podržavam vaš dobronamjerni savjet prema Vladi RH i mislim da se to treba riješiti što je moguće u kraćem vremenu. Hvala.
Zahvaljujem. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, uvaženi kolegice i kolege. O čemu mi danas ovdje raspravljamo cijelo jutro? O jednoj mlakoj raspravi u kojoj malo tko sudjeluje. Raspravljamo o EU direktivama, znači svi ovi zakonski prijedlozi pa i ovaj Zakon o računovodstvu dakle predstavlja implementaciju EU direktiva u hrvatsko zakonodavstvo. I što im sada ovdje vidimo tijekom ove rasprave, da će HDZ glasati za, da će SDP glasati za, oni su navodno, navodno se razlikuje, evo kolega Borić je rekao da se oni jako razlikuju. A ja bih htio pitati a šta bi bilo da glasamo ne? Evo mi ćemo glasati ne. Išto smo s time postigli? Apsolutno ništa. Jer EU direktiva je unaprijed određeni zakon sa jasnim učincima u kojima mi možemo samo i jedino mijenjati određene riječi, npr. možemo napisati možda ili moguće, možemo napisati šija ili vrat, plavo ili modro ali u sadržaju se ne mijenja ama baš ništa. EU direktiva je dakle direktiva koja je nadređena kompletno hrvatskom zakonodavstvu. A ja ne znam da li znate i vi zastupnici a želim da znaju hrvatski građani, ona je nadređena hrvatskom Ustavu. Znači čak i da je ova EU direktiva u suprotnosti sa hrvatskim Ustavom ona ima izravno primjenu i ja dakle želim ovdje sada reći da mi ovdje od pola 10, znači već punih 3,5 sata ustvari sudjelujemo u jednoj lutkarskoj predstavi, u jednoj farsi, da glumimo nekakvu suverenu vlast u RH a da je mi de facto i de jure uopće nemamo. Želim istaknuti ovom prilikom, tijekom ove rasprave da je dakle Hrvatska 2013. godine izgubila svoj suverenitet i samostalnost i ušla u jedan kolonizatorsku asocijaciju jednaku onoj kakav je bila u doba Austro-ugarske od doba Omanskog carstva ili u doba Jugoslavije. Hrvatska nije ulaskom u EU dobila ništa osim uništene domaće proizvodnje, demografske katastrofe, otrovne hrane na svojim policama i neotplativih dugova. Iz toga razloga ja želim i ovu priliku iskoristiti da osvijestim sve zastupnike i sve hrvatske birače da je ovo prihvaćanje EU direktiva predstavlja ništa drugo nego samo još jedno nepotrebno poniženje hrvatskog naroda. Za to su odgovorni svi oni koji su 2013. godine jednoglasno digli ruke za ulazak u EU i želim ih pozvati da otvore oči, posebno da progledaju ispod plašta medijske manipulacije i da shvate da Hrvatska u ovom trenutku nije slobodna zemlja. Iz toga razloga ja se nadam i vjerujem da će vrlo brzo doći vrijeme kada više nećemo morati raspravljati o ovakvim besmislicama nad kojima nemamo nikakav utjecaj a da ćemo također ovu zastavu koja se trenutno nalazi desno od Bože Petrova iznijeti iz Hrvatskog sabora jer joj tu nije mjesto a niti je kakva korist od nje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bunjcu. Za repliku se javila zastupnica Ivana Ninčević- Lesandrić.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Bunjac, vi ste rekli da mi u biti ovdje ništa ne radimo cijelo jutro i da su ovo sve besmislice i da vi ne znate u biti što mi dobivamo izglasavanjem ovog zakona. Pa ja bi se samo dotakla jedne teme, odnosno izmjene ovim zakonom a to je da se ukida obaveza primjene jedinstvenog kontnog, okvirnog kontrolnog plana za poduzetnike. Mene zanima da li ste vi ikada imali svoju tvrtku i da li ste ikada bili mikropoduzetnik, jer da jeste možda jeste pa onda ako jeste zanima kako je to završilo, a ukoliko niste onda bi trebali znati da upravo ti mikropoduzetnici su oni jedini koji mogu donijeti zdrav razvoj ovom gospodarstvu a upravo njima uvođenje jedinstvenog okvirnog kontnog plana bi stvori značajne troškove. Pa ako jedan poduzetnik, mikropoduzetnik zbog 2000 kuna poreza na ime tvrtke, evo jutro u slučaju u Splitu gdje je poduzetnica upravo zbog poreza na ime tvrtke 2000 kuna koje nije mogla platiti dobije ovrhu, vrlo vjerojatno će morati zatvoriti svoju tvrtku. Sad vi meni recite kako bi jedan taj poduzetnik platio nekih 30, 40 tisuća kuna informatičko rješenje za uvođenje jedinstvenog okvirnog kontnog plana? Hvala.
Hvala zastupnici Ninčević-Lesandrić. Odgovor na repliku zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle ja ni u jednom trenutku nisam tvrdio da mi ne trebamo raspravljati o računovodstvu, niti sam tvrdio da mi ne trebamo raspravljati o ovim alternativnim mjerama za potrošače niti o javnom bilježništvu, znači o ovim temama koje su danas na dnevnom redu. Ja sam samo tvrdio da mi ne trebamo uvoznu pamet, da mi imamo dovoljno inteligentnih i sposobnih ljudi u Hrvatskoj koji to mogu sami odraditi. Ja vjerujem da biste i vi sama mogli napisati dobar prijedlog zakona zajedno sa vašim kolegama iz MOST-a. Ja sam samo želio reći da je potpuno svejedno da li ćemo mi danas glasati za ili ćemo mi danas glasati protiv. Možemo svih 151 glasati za i svih 151 glasati protiv ali ovaj zakon će se promjenjivati bez obzira na naše glasanje. Iz toga razloga ja ne vidim svrhu. A ako je dakle unaprijed određeno koji je učinak ovoga zakona dajte onda nemojmo se javljati na ovu raspravu, gubiti vrijeme, idemo to izglasati u petak i to je to. Ali moje je mišljenje također da ovi birokrati iz Europe nemaju kako se zove dovoljno sluha za hrvatske specifičnosti a štoviše mislim da opravdano imamo pravo sumnjati da oni vrlo često rade protiv interesa hrvatskog naroda i ustvari nama ovdje nameću zakonodavstvo koje služi tome da Hrvatska bude u trajno podređenome položaju, da Hrvatska ne bude ona koja odlučuju u EU nego da Hrvatska bude ona koja provodi odluke EU bez zaštite svojih vlastitih interesa. Prema tome, mi nismo protiv zakona, mi smo protiv EU direktiva i EU uredbi, tražimo dakle temeljitu izmjenu kako se zove suradnje s EU a ako to ne bude išlo onda smo i za izlazak iz EU naravno putem referenduma. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bunjcu. Prije nego krenem dalje ja bih morao upozoriti da se po mogućnosti držite teme. Neću uskraćivati vaše pravo govora i izjašnjavanja ali mišljenje o EU možemo napraviti s tematskom sjednicom. Ovdje se raspravlja o konkretnom Zakonu o računovodstvu i volio bih vas upozorit da se ne dovodi u zabludu hrvatska javnost u trenutku kada se kaže da ovdje glasovanje apsolutno ništa ne znači i da će se to svejedno sprovoditi jer onda nema logike da se uopće ovdje događa. Pa bi vrlo jednostavno se moglo postaviti pitanje zbog čega mi danas ovdje raspravljamo cijeli dan? Što znači da formalno ako nikako drukčije se ovdje trebaju dignuti 76 ruku, odnosno 76 ljudi, treba biti zastupnika u Hrvatskom parlamentu. Drugim riječima ne može se na takav način koji ste vi iznijeli, ja moram obraniti stav i instituciju ne može se na takav način govoriti da se zakoni primjenjuju bez obzira na mišljenje ili nepostojanje mišljenja Hrvatskog sabora. I volio bih da to uvažite, da takav argument ne koristite jer nije istinit. Zastupnik koji se također prijavio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Ivan Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući, gospodine Petrov. Pa eto tema je danas ovaj Zakon o računovodstvu. A u suštini što se za prosječnog poduzetnika njime mijenja? Radi se o malim preinakama u kontekstu forme, ali osnovni sadržaj odnosno ono osnovno što muči poduzetnike su zapravo nameti, nameti odnosno u slučaju ugostitelja recimo rast PDV-a na 25%. I mi ovdje se bavimo sad time na koji način će svoje to knjigovodstvo, a ne bavimo se iznosom samog poreznog opterećenja. Ovim zakonom kao prvo ide se u hitnu proceduru, a u Hrvatskoj sigurno ima zakona koji su nama preći od zakona, od usuglašavanja Zakona o računovodstvu sa pravnom stečevinom EU. Ali o tim zakonima koji su nama hitni o njima se kao što vidite ne raspravlja. I mi sad imamo raspravu, imat ćemo danima tu raspravu gdje će nam kao na pokretnoj traci dolaziti svi ti zakoni a vi vidite koliko je nas ovdje. Vi znate da nitko od nas vjerojatno ni neće pročitati sve te zakone. Ako pročita samo jedan, ma evo skidam kapu. I što se događa? Prisutnih ovdje nema, 90% odnosno hajmo reći 80% zastupnika nije prisutno. Kada bude izglasavanje doći će ti ljudi, ti famozni dizači ruku i što? Oni će dizati ruke, ovaj zakon će proći. A da oni izađu iz dvorane, da se njih pita gospodo jel' vi znate za što ste glasali, da znate recimo koje izmjene su rezultat ovih izmjena Zakona o računovodstvu. Ja sam skeptik oko toga da će i svaki deseti znati zapravo reći za što je glasao. Iz tog razloga smatram da bi trebalo javnosti ukazati na tu činjenicu da se mi zapravo ne bavimo ovdje u Saboru poboljšavanjem njihovog standarda, ne bavimo se time kako olakšati njihov život, kako ih zaštititi pravno. Recimo vi imate situaciju da se ljudima iskapča voda iz struje. Zašto? Zato jer zakon ne govori dovoljno jasno i glasno da se ljudima voda i struja ne smiju iskapčati. Onda distributeri to tumače na način da se sve može i ljudi žive dio u mraku, dio čak i bez vode upravo zbog našeg nemara, odnosno time što nismo to zaštitili. Recimo bitnije je za naše društvo da voda bude osnovno ljudsko pravo i da nitko ne smije biti uskraćen za vodu [[Upadica predsjednik: Zastupnik Pernar, ja bih vas molio da usmjerite svoje izlaganje na temu koja se danas raspravlja u Saboru.]] Hvala vam predsjedavajući. Pa možemo i mi pričati evo ja mogu pričati i o Zakonu o računovodstvu, ali sam svjestan toga da jednostavno ovim zakonom ništa se neće riješiti i mi ćemo i dalje izglasavati te zakone koji dolaze iz EU. Ali zanimljivo je kada ste rekli malo prije na temu procesa izglasavanja tih zakona da se o njima raspravlja. Ali rasprava je samo u vidu forme. U suštinskom smislu svi ti zakoni idu kao na pokretnoj traci, a o ključnim stvarima ne možemo ih mijenjati, ne možemo mijenjati ulogu Središnje banke, ne možemo recimo ukinut sankcije Rusiji, ne možemo ne znam vize ruskim turistima ukinuti. Znači, mi imamo neku kao prividnu slobodu donošenja odluka, ali u suštini naše mogućnosti su ograničene, a o ključnim detaljima na njih ne možemo utjecati. Samo mi je to bilo na srcu da ukažem. Hvala puno.
Zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala predsjedniče. Zastupniče Pernar, ja bih vas stvarno molila da ne govorite da se ništa ne radi pogotovo za poduzetnike. Jer ako se išta napravilo, napravilo se u ovih niti dva mjeseca upravo za poduzetništvo pa ću vam ponovit obzirom da ste očito prespavali ovaj dio ili ne znam je Rusija bila bitnija tema. Dakle, za poduzetnike smo smanjili porez na dobit na 12% na one koji imaju do 3 milijuna kuna prihoda sa 20% inače. Za poduzetnike smo ukinuli porez na ime tvrtke koji kao što sam malo prije spomenula kod nekih utjecao i na zatvaranje tvrtke. I sada upravo sprječavamo to da mikro i mali poduzetnici imaju još veće troškove koji će ponovno dovesti do negativnog poslovanja, pa ako ove tri stvari u niti dva mjeseca nisu dovoljne za poduzetnike, onda mislim da bi možda stvarno trebali počet pričati o Rusiji. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku zastupnik Pernar.
Hvala. Pa htio bih reći upravo na tu temu što ste sad spomenuli poreza na dobit. Jako je malo poslovnih subjekata u Hrvatskoj malih koji iskazuju dobit. Velik broj poslovnih subjekata posluje sa minusom, velik dio ih se vrti oko nule, a u suštini kad bi pogledali strukturu te dobiti vidjeli bi da veliki subjekti, znači banke, telekom i osiguranja koji imaju enormne dobiti su zapravo isključivi subjekti koji ostvaruju dobit, a da svi ostali subjekti mali zapravo nemaju neku stvarnu dobit. I da čak i ako imaju ju ne iskazuju. Tako da, mislim da u suštini ovim zakonom neće biti nekog pozitivnog efekta. Jer da je vama bilo do pozitivnog efekta, odnosno da ste htjeli smanjiti porezno opterećenje ovim kako ste rekli malim poduzetnicima, pa sigurno su ugostitelji ti koje možemo nazvati malim poduzetnicima. I mogli ste onda umjesto smanjenja poreza na dobit na te koji ostvaruju dobit do tri milijuna kuna smanjit odnosno ostavit PDV na 13% za ugostitelje. Međutim ključna stvar je koliko je efekt tog smanjenja. Znači kada vi dižete PDV ugostiteljima na 25% vi njima zapravo izbijate milijardu kuna iz džepa, a s ovim smanjenjem poreza na dobit upitno je kolika će tu stvarna biti ušteda za njih. Mislim da se radi stvarno o zanemarivom iznosu u onim apsolutnim brojevima. Samim time imajte i na umu da nakon dizanja PDV-a vjerujem da će i porez odnosno dobit svim tim ljudima biti manja, tako da na kraju krajeva opet je pitanje šta će oni uopće i iskazivati kao neki profit jer u ovom društvu profitiraju samo banke, tajkuni i ljudi zna se iz koje stranke, a svi ostali smo jednu plaću ili dvije od blokade računa i deložacije. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Hoće li predstavnik predlagatelja završnu riječ? Željko Tufkečić državni tajnik u Ministarstvu financija.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem svima na raspravi, zahvaljujem na potpori iskazanoj potpori ovom zakonu od svih klubova, pa ja bih rekao i svih govornika. Ono što želim svakako naglasiti je da ova potpora proizlazi upravo iz činjenice da se ovim zakonom događa nešto konkretno, da se njime upravo rastrećuje i olakšava poslovanje poduzetnika posebice malih, srednjih, a rekao bih svakako i velikih jer im se olakšava i umanjuje obveza izvještavanja, obavljanja revizija itd. Tijekom rasprave ukazano je na problem uređenja računovodstvene profesije. Ovim zakonom smo pomakli rok za donošenje posebnog propisa kojim će se ovo područje urediti. Svjesni smo problematike i potrebe rješavanja tog područja, međutim s obzirom na njegovu zaista visoku složenost i činjenice da je ova materija u državama članicama riješena na vrlo različite načine, a htijući zaista izanalizirati dobro zajedno sa strukovnim udruženjima i akademskom zajednicom kako bi pripremili i donijeli optimalno i rekao bih najbolje rješenje, uzimamo dodatni rok za riješiti ovo područje. Kako sam na početku rekao amandmane podnešene od saborskog Odbora za zakonodavstvo predlagatelj prihvaća i evo još jednom zahvaljujem svima na raspravi. Hvala.
Zahvaljujem predstavniku predlagatelja. S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.51. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je amandmane odbora te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sukladno članku 202. Poslovnika dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 121 za, 3 suzdržana i bez glasova protiv donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle, ovim se zakonom potvrđuje Sporazum između Vlade RH i Vlade SAD o unapređenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi tzv. FATCA-e. Dakle u želji promoviranja gospodarske suradnje i produbljivanja odnosa RH i SAD-a su dana 20. ožujka 2015. potpisale Sporazum između Vlade RH i Vlade SAD o unapređenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi FATCA-e. Sporazumom se uređuje automatska razmjena informacija o računima rezidenata jedne države u financijskim institucijama druge države. Cilj sporazuma je uočavanje i izbjegavanje porezne utaje, te unapređenje izvršenja poreznih obveza na međunarodnoj razini, uzajamnom pomoći u poreznim stvarima na temelju učinkovit infrastrukture za automatsku razmjenu informacija. RH je sa SAD-om potpisala sporazum na temelju modela 1A sporazuma između dviju vlada koji za razliku od ostalih modela sporazuma za provedbu FACTA-e predviđa recipročnu razmjenu informacija o računima što znači da će i SAD dostavljati RH informacije o računima koje hrvatski porezni rezidenti posjeduju u američkim financijskim institucijama. Izraz FATCA označava američki zakon o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u stranim financijskim institucijama, dakle Foreign Account Tax Compliance Act FATCA, koji je kao dopuna općeg poreznog zakona donesen 2010. godine u Kongresu SAD-a kako bi se spriječilo da američki porezni obveznici koriste račune u stranim financijskim institucijama za plaćanje poreza. FACTA zahtjeva da strane financijske institucije izvještavaju američko nadležno tijelo o računima koje kod njih vode američki porezni obveznici. Isto tako se zahtjeva izvještavanje od stranih subjekata u kojima američki porezni obveznici imaju značajan vlasnički udio. Ono što je važno naglasiti da je sankcija za ne postupanje po ovom zakonu je naplata 30% poreza po odbitku na određena plaćanja iz američkih izvora ili od strane američkih rezidenata. Navedena naplata po odbitku od 30%, te praktično isključivanje financijskih institucija i njihovih klijenata na tržištu SAD-a predstavljala bi nepopravljivu štetu za financijske institucije i njihove klijente. Do sada je neki od oblika sporazuma za provedbu FACTA-e stupio na snagu ili u tom procesu između SAD-a i 113 svjetskih država. Proces donošenja tih multinacionalnih pravila za automatsku razmjenu informacija, za porezne svrhe stvara novo transparentno ozračje poslovanja banaka i ostalih financijskih institucija te bitno sužuje mogućnost da pojedinci, trgovačka društva i ostale pravne osobe skrivaju svoju financijsku imovinu zbog izbjegavanja plaćanja poreznih obveza ili zbog prikrivanja kriminalnih aktivnosti kao izvora odnosno financijske imovine. Obveze financijskih institucija vezane za dubinsku analizu i izvještavanje koje propisuje sporazum pridonijeti će standardizaciji tih procesa na svjetskoj razini i time olakšati financijskim institucijama provedbu tih procesa. Isto tako će takva standardizacija olakšati nadležnim tijelima nadzor nad radom financijskim institucija i time podići transparentnost njihovog poslovanja na višu razinu. Sam sporazum se sastoji od tri dijela, osnovnog ugovora koji definira osnovne pojmove koji se koriste u sporazumu, definira račune o kojima se izvješćuje, rokove i način razmjene informacija te suradnju o izvršenju i provedbi. Dodatak 1. propisuje postupke dubinske analize radi utvrđivanja izvješćivanja o računima o kojima se izvješćuje i o uplatama određenim nesudjelujućim financijskim institucijama. Dodatak 2. definira financijske institucije i ostale stvarne korisnike koji su izuzeti od obveze postupaka FACTA-i. Informacije koje RH dostavlja SAD-u su opće informacije, ime, adresa i američki porezni broj, broj računa, naziv, identifikacijski broj Hrvatske izvještajne financijske institucije, stanje računa ili vrijednost. U slučaju skrbničkog računa, račun, to je dakle račun u korist neke druge osobe koja sadrži bilo kakav financijski instrument ili ugovor o ulaganju, ukupan bruto iznos kamata, ukupan iznos dividendi, ukupan bruto iznos drugog dohotka ostvarenog u odnosu na imovinu na računu, ukupni bruto primici od prodaje ili otkupa nekretnina, isplaćeni ili pripisani na računu. U slučaju svakog depozitnog računa izvještava se o ukupnom bruto iznosu kamata plaćenih ili pripisanih na račun. U slučaju svakog drugog računa koji nije skrbnički ili depozitni ukupan bruto iznos plaćen ili pripisan imatelju računa. Informacije koje SAD dostavljaju RH su također one opće informacije bruto iznos kamata plaćenih na depozitni račun, bruto iznos dividendi sa izvorom u SAD-u plaćenih ili pripisanih na račun, bruto iznos ostalog dohotka sa izvorom u SAD-u plaćenog ili pripisanog na račun. Ministarstvo financija, porezna uprava je zbog postupanja po obvezama iz sporazuma razvila informatičku aplikaciju za prikupljanje informacija od financijskih institucija u RH te upućivanje tih informacija sigurnim internetskim kanalom SAD-u. Također je razvijen sustav za sigurno zaprimanje informacije koje će SAD dostavljati RH. Isto tako se razvija sustav za što kvalitetnije iskorištavanje informacija dobivenih sukladno sporazumu kao i iz drugih izvora. Dakle smatramo da će takvo aktivno korištenje informacija dobivenih iz inozemstva na osnovu ovog i ostalih međunarodnih sporazuma značajno smanjiti mogućnost porezne utaje kao i drugih krivičnih djela koja se pokušavaju prikriti korištenjem računa u inozemstvu. Isto tako vjerujemo da će sve raširenija automatska razmjena informacija u poreznim stvarima značajno doprinijeti smanjenju birokratizacije i potrebe da hrvatski rezidenti dokazuju visine i izvore svojih dohodaka ostvarenih u inozemstvu. To je sadržaj samog sporazuma a s obzirom na činjenicu da je sam sporazum potpisan i da u biti u ovoj fazi ne postoji mogućnost njegove izmjene, predlažemo da se ratifikacija odnosno donošenje zakona dogodi po hitnom postupku. I još jedan bitan razlog je onaj porez, mogući porez po odbitku koje bi SAD mogle naplaćivati na financijske transakcije ukoliko ovaj zakon ne bi stupio na snagu do kraja 2016. godine. Hvala lijepa.
Hvala predlagatelju. Zastupnik Gordan Maras, javio se za repliku.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Tufekčić, kada pričate o ovome zakonu koji regulira određene stvari i potvrđivanje određenih sporazuma između Hrvatske i SAD-a, ja bih vas upozorio na jedan od najvećih problema koji postoje vezano uz poslovanje naših tvrtki iz SAD-a, to je još uvijek nepostojanje Sporazuma o dvostrukom oporezivanju, znači izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Odnosno sve naše tvrtke koje rade i ostvaruju najveći dio prihoda u SAD-u a tu najviše mislim na informatičke tvrtke koje godišnje rastu po postotku od 50% i sada već zapošljavaju 500, 600 ljudi, nekoliko stotina milijuna prihoda i to će ići svake godine sve više. A nažalost moraju osnivati tvrtke u Engleskoj, u Mađarskoj i u drugim zemljama koje taj sporazum sa SAD-om imaju. Znači naši poduzetnici ovdje zapošljavaju ljude, šta je dobro, plaćaju im plaće, doprinose, itd., ali nažalost dodanu vrijednost, odnosno prihode najčešće evidentiraju u svojim tvrtkama koje su registrirane u drugim zemljama. Ja bih volio da umjesto ovog zakona kojeg ste danas ovdje predložili da vidimo Zakon o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između SAD-a i RH. To je ono što našem gospodarstvu najviše treba, pogotovo IT industriji koja je najbrže rastuća industrija u RH gdje smo prepoznati u svijetu i gdje mislim da imamo jako veliku šansu da pokažemo u budućnosti veliki napredak. Znači dajte nam taj zakon, pokažite uspjeh i diplomacije i Ministarstva financija u dogovoru sa SAD-om oko izbjegavanja dvostrukog oporezivanja. Hvala vam lijepa.
Hvala zastupniku Marasu. Zastupnik Miro Bulj, javio se za repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U svom izlaganju kazali ste na kraju samog izlaganja da više nema utjecaja na bilo kakvu izmjenu ovoga prijedloga, da je ratificiran ovaj sporazum i da ide u hitnom postupku. Mi zaista znači saborski zastupnici sada možemo samo o tome glasati. Znači nikakva izmjena. Možete li pojasniti šta to znači kad dođe pred saborske zastupnike gotov čin nečega a da mi samo o tome možemo glasati a da nemamo drugih izmjena? Hvala lijepa.
Odgovor.
Pa takva je priroda međunarodnih sporazuma, dakle međunarodni sporazumi RH sa drugim državama s međunarodnim financijskim institucijama itd. u biti potpisuje Vlada a ratificira Sabor. Tako da zakonska rješenja predviđaju takvu proceduru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru. U ime Kluba zastupnika HDZ-a za sudjelovanje u raspravi prijavila se i predstavnica Dragica Roščić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade odnosno Ministarstva financija, državni tajniče, uvažene kolegice i kolege evo ja bi ovom prilikom u ime kluba HDZ-a izrekla nešto o FACTA, znači sporazumu kojeg ovim putem u Saboru još zakonom potvrđujemo. Osvrnula bi se na kronologiju samog potpisivanja sporazuma odnosno konvencije sporazuma i onda dodatka sporazumu koja je prethodila donošenju ovog zakona koja nam i govori zašto se ovaj zakon donosi po hitnom postupku ali istakla neke druge činjenice zbog čega je važno donijeti ovaj zakon po hitnom postupku. Naravno da ne bismo sve sveli na onu razinu, ovo je nešto što moramo, ovo je samo formalnost jasno bi ovdje istakla koji je cilj ovog sporazuma jer mislim da je to ono čemu svi težimo tako da bi to volila ovom prilikom naglasiti a i naglasila bi koji su mogući problemi u provedbi ovog zakona i na šta moramo paziti u budućnosti jel nije sve samo ovim sporazumom određeno. Dosta je toga na RH kako da uredi pojedina pitanja vezano za ovaj zakon. Znači prvotno se je potpisala konvencija uzajamnoj administrativnoj pomoći u poreznim stvarima. Znači potpisali smo je 2013. godine 11. listopada i ona je stupila na snagu u lipnju 2014. godine. Ta sama konvencija je preduvjet da bismo uopće mogli pregovarati sa SAD-om te počeli smo znači pregovarati od stupanja na snagu konvencije i potpisali smo, tadašnji ministar Lalovac je potpisao u ožujku 2015. godine. Tada je uspostavljen okvir za razmjenu informacija u svrhu oporezivanja uključujući i automatsku razmjenu informacija koja će omogućiti nadležnim tijelima znači stranka da postignu dogovor o načinu primjene konvencije i uzimajući u obzir i postojeće zakone u SAD-u. Zašto je znači važno da mi imamo ovaj sporazum? Naravno da bismo mi mogli otkriti nekakve porezne utaje a definitivno želimo ih otkriti moramo surađivati sa državama gdje su računi naših državljana odnosno oni s nama gdje su računi njihovih državljana i moramo po tome surađivati i razmijeniti informacije jer ne postoji drugi način uopće da dobijemo nekakve informacije o poreznim utajama ako ne surađujemo sa državom u kojoj se nalaze znači ti računi. Znači cilj ovog sporazuma je uočavanje izbjegavanja porezne utaje te unaprjeđivanje izvršenja poreznih obveza na međunarodnoj razini uzajamnoj pomoći u poreznim stvarima na temelju učinkovite infrastrukture za automatsku razmjenu informacija. Znači potrebno je postaviti cijelu infrastrukturu i nekakve sankcije kako bi imali i obvezu razmijeniti te informacije i kako bi se taj sporazum provodio kako treba. Znači u prvom tom sporazumu je stajalo da on prestaje 30. rujna 2015. godine ali ono što se desilo da prilikom potpisivanja sporazuma ta prevedena verzija na hrvatskom jeziku nije bila još od strane američke Vlade priznata kao jednako vrijedna, taj rok se produžio i onda je bilo potrebno potpisati dodatak sporazumu da bi se produžilo uopće važenje prvotnog znači sporazuma odnosno cijelog onog sadržaja koji je bio u samom sporazumu. I to se je tek desilo znači potvrdio se je prijevod sporazuma na hrvatski u lipnju ove godine zbog toga jer to dolazi tek sada nama na dnevni red a ukoliko mi to do kraja 2016. godine ne donesemo znači Zakon o potvrđivanju tog sporazuma moguće je da američka Vlada znači bez tog zakona kojim smo potvrdili sporazum na financijske transakcije kako što je rekao i naš državni tajnik znači da čak imaju porez od 30% na te transakcije. Kako bi smo mi to spriječili znači ovaj zakon je potrebno po hitnom postupku potvrditi. Šta bih još rekla znači o samom sporazumu? On se sastoji od tri djela, znači u prvom djelu imamo osnovne pojmove koji se koristi u sporazumu, o kojima se računima izvješćuju, rokovi, način razmjene informacija te suradnja o izvršenju i provedbi. Znači imao dodatak jedan di su postupci dubinske analize radi utvrđivanja i izvještavanja o računima o kojima se izvješćuje i o uplatama određenim ne sudjelujućim financijskim institucijama. Znači sporazum ne propisuje sve i nije nam znači sve zadano za primjenu istoga ostavlja se znači svakoj državi, ugovornici zasebno, znači da donese određene propise i u domaćem poreznom zakonodavstvu i to se odnosi na ovlaštenje provedbe dubinske analize te utvrđivanje računa o kojima se izvješćuje, kao i dostavljanje informacija sukladno sporazumu od strane znači hrvatskih izvještajnih financijskih institucija Ministarstva financija, poreznoj upravi koja potom te informacije dostavlja američkom nadležnom tijelu. Znači taj dio mi sami uređujemo. Također to se odnosi i na propisivanje prekršajnih odredbi za ne postupanje sukladno sporazumu i navedene odredbe bit će propisane drugim zakonima, Zakonom o administrativnoj suradnji u području poreza. Ono što je još važno naglasiti da nije potrebno osigurati dodatna sredstva znači za izvršenje ovog zakona. I evo već smo naglasili i ranije zašto ovaj zakon se donosi po hitnom postupku. Ono što su mogući problemi je opseg prikupljanja osobnih podataka, evo prije godinu dana kada je i mene moja banka pozvala da im dostavim podatke sukladno ovom potpisanom sporazumu. Oni su od mene tražili dosta podataka. I ja sam ih pitala je li ja vama obvezno moram dati sve ove podatke, jer je tu bilo dosta osobnih podataka, a važno je osobne podatke ipak zaštititi. I oni su mi tada odgovorili pa ne, neke možete odgovoriti, neke ne morate nam dostaviti, a možda sad drugi građani neće to pitati i onda će dat banci sve te podatke, a banke ih na terenu kako vidimo znaju prikupljati radi vlastitih potreba u sklopu prikupljanja ovih podataka. Znaju prikupljati još neke dodatne podatke, tako da je važno da jasno građani znaju koji je opseg prikupljanja osobnih podataka. Banke da ne iskorištavaju ovaj zakon, odnosno sporazum kako bi prikupili neke dodatne podatke i važno je da im formiramo i informiramo što više građane o ovome. Tako da zaključno mogu reći da ovaj klub će podržati, znači donošenje ovog zakona. Naglasila bih još da člankom 1. znači Konačnog prijedloga zakona utvrđuje se da Hrvatski sabor potpisuje doneseni sporazum. Člankom 2. znači imamo u ovom zakonu i izvornik na engleskom jeziku, te na hrvatskom jeziku koji je jednako vjerodostojan, utvrđen je razmjenu nota u članku 3. znači imamo i dodatni sporazum u ovom izvorniku i na engleskom i na hrvatskom jeziku i znači utvrđuje se da je provedba zakona o djelokrugu središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove financija. Iz svega navedenog, znači smatram da sam dala čimbenike zbog čega Hrvatski sabor treba potvrditi ovaj zakon. Eto ga, hvala.
Hvala zastupnici Roščić. Zastupnik Domagoj Hajduković javio se za repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice Roščić, na repliku me potaklo vaše spominjanje osobnih podataka, način na koji ih banke prikupljaju i za koje svrhe. Naime, htio bih skrenuti pozornost i vašu, ali i hrvatske javnosti. Mislim da tu dosta treba raditi još na podizanju svijesti o zaštiti osobnih podataka, a želim vam skrenuti pažnju na to da imamo Agenciju za zaštitu osobnih podataka koja se upravo bave tom problematikom, tako da svi građani koji imaju eventualne primjedbe, odnosno upite da li se neki osobni podaci mogu skupljati, kako, zbog čega, kome ili ako vi imate nekih dvojbi osobni ili neki od naših kolegica i kolega obratite se agenciji. Dakle, oni su ti koji su nadležni i za nadzor, dakle i praćenje načina prikupljanja osobnih podataka, ali i njihovo korištenje. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnica Roščić.
Kolega zahvaljujem. Upravo suradnjom sa Agencijom za zaštitu osobnih podataka došlo je i do takvih informacija da na terenu se i skuplja širi opseg podataka nego što je potrebno, znači što je dano ovim sporazumom. Tako da evo još naglašavam da je potrebno i na sve druge načine obavještavati na stranicama znači institucija koje prikupljaju podatke, na stranicama naše Vlade koje podatke naši građani trebaju dati, a koji su podaci, znači oni o kojima oni sami odlučuju da li će ih dati ili ne. Hvala.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti pauzu. Nastavljamo u 15,00 sati sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjeni zakona o javnom bilježništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 43. Hvala. STANKA U 13,24 SATI. Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a o unaprjeđenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi FATCA-e, hitni postupa, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.44. Predlagatelj akta Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a o unaprjeđenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi FATCA-e. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 122 za, 1 suzdržanim i 3 protiv donesen Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a o unaprjeđenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi FATCA-e.
Uvažene kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Pred nama su za današnji dan još dvije točke dnevnog reda. Prva je, Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu i nakon toga, Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Računamo da ćemo dvije točke odraditi u idućih nekoliko sati nadam se, a možda i manje. Dakle, prva iduća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 43 Predlagatelj akata je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjenici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite, to je državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa uvažena gospođa Sanja Mišević. Izvolite.
U Zakonu o javnom bilježništvu se radi zbog ugovora o funkcioniranju Europske unije koja zabranjuje diskriminaciju poslovnog nastana. Dakle, uvjet u sadašnjem zakonu da bi osoba bila imenovana javnim bilježnikom je državljanstvo RH. Ovom intervencijom u zakon vršimo dopunu na način da će imenovani moći biti i državljani drugih država članova EU, naravno pod pretpostavkom da zadovoljavaju ostale uvjete. To je to.
Hvala vam lijepa. Da li žele izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne žele imamo samo jednu raspravu za sada prijavljenu, to je Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Davor Miličević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu čije se donošenje traži po hitnom postupku. Naime, radi se o izmjeni jednog članka Zakona o javnom bilježništvu zbog preuzetih obaveza RH odnosno usklađivanje zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU. Stoga članak 13. stavak 1. točke 1. zakona o javnom bilježništvu mijenja diskriminirajuće odredbe Zakona o javnom bilježništvu koja kao uvjet za imenovanje javnog bilježnika propisuje državljanstvo RH, a što je protivno aktualnoj praksi i pravnom shvaćanju Suda EU, prema kojima je ograničavanje uvjeta državljanstva za imenovanje javnih bilježnika diskriminatorno i protivno članku 49. Ugovora o funkcioniranju EU kao primarnom izvoru prava EU. Dakle, ovom predloženom izmjenom Zakona o javnom bilježništvu sada se omogućava svim državljanima članica EU da po ispunjavanju svih drugih uvjeta propisani Zakon o javnom bilježništvu mogu biti imenovani za javnog bilježnika u RH. S obzirom na gore navedeno jasno se da utvrditi da predložena imena jeste na tragu preuzetih obveza RH ulaskom u EU, te preuzetih obveza poštivanja pravne prakse EU. Smatram da je bez obzira na predložene izmjene upitno da li će netko iz članica EU biti imenovan za javnog bilježnika u RH i pored predložene izmjene odredbe Zakona o javnom bilježništvu jer postoji niz drugih ograničavajućih uvjeta propisanim člankom 13. Zakona o javnom bilježništvu za imenovanje javnog bilježnika koje će teško svladati netko tko nije državljanin RH. Stoga nema bojazni da će državljani iz članica EU preuzeti posao našim javnim bilježnicima ili im biti konkurencija prilikom imenovanja. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ima li replika? Nema. Onda smo ustvari iscrpili raspravu o ovoj točci, ja ju onda i zaključujem i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Bila je replika? … [[Upadica se ne razumije.]] Mislim procedura je procedura, ali ajde bit ću široke ruke.
Nisam očekivao tako kratko pa sam onda… pa htio bih postaviti pitanje u ovom vidimo po zakonu da mogu europski javni bilježnici konkurirati kod nas, pa pitam da li su oni obavezni znati hrvatski jezik kao što i naši ljudi koji idu vani čak i radnici moraju to poštivati, pa to usput jedno pitanje koje nije u ovome obrazloženo, pa ne znam. Pa valjda bi Hrvatski sabor morao znati o tome ti koji bi došli pod upitnikom izvana, da li trebaju znati hrvatski jezik. Evo, to nisam čuo.
Koja je sada ovo forma bila? Nije bila replika ovo je bilo pitanje upućeno predlagatelju, a predlagatelj ima mogućnost obratiti se još na kraju rasprave, evo pa ćemo omogućiti onda državnoj tajnici da odgovori na ovo pitanje. Ali molim vas da se držimo procedure i da ne radimo ovakve stvari.
Dakle istakla sam da se dopunjava pod uvjetom da takva osoba zadovoljava i ostale odredbe koje su uvjet da bi bile imenovane za javnog bilježnika, a takva vam je obzirom na pitanje koje ste postavili u ovom istom članku pod stavkom 8. koja aktivno vlada hrvatskim jezikom. Hvala.
Evo ga onda smo zaključili ovu raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem se svima.
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o javnom bilježništvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.43. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Većinom glasova 120 za, bez suzdržanih i 4 glasa protiv donesen je Zakon o izmjeni Zakona o javnom bilježništvu.
Prelazimo sada na: Konačni prijedlog zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, ne pardon, to je sutra. - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ broj 47. Predlagatelj akta Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, a izvješća ste primili na sjednici. Sada bih ponovo molio predstavnicu predlagatelja uvaženu gospođu Sanju Mišević, državnu tajnicu u Ministarstvu pravosuđa da obrazloži prijedlog. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, intervencija u ovaj zakon se odnosi na dodatke na plaću koji su istim zakonom propisani za zamjenike predsjednika sudova odnosno drugih čelnih tijela pravosudnih. I dakle ovim zakonom je bilo određeno da ove osobe imaju pravo na dodatak. Već je takva odredba ugrađena u sami zakon kad je bio izglasan. Međutim, obzirom na državni proračune kakvi su bili iz godine u godinu, odredba ovog članka je odnosno njena primjena je derogirana svake godine pa tako i zadnji put 2014. godine kada je rečeno da se ista neće primjenjivati u 2015. i 2016. godini. Ustavni sud je obzirom na ovakvu praksu istakao da ista nije primjerena demokratskoj državi, dakle da nije primjereno kontinuirano višegodišnje derogirati primjene određenih odredbi zakona. Obzirom na projekciju proračuna kakva je za 2017. godinu predlaže se, a kažem obzirom na ovu istaknutu primjedbu Ustavnog suda, ovu odredbu u cijelosti brisati iz zakona, naročito imajući na umu činjenicu da se u 2017. godini planira iznos i opseg pojedinih materijalnih prava pravosudnih dužnosnika ponovno posebno regulirati. Hvala.
Zahvaljujem se državnoj tajnici Mišević, evo ispravljamo pogrešku, ispričavam se u ime svih koji su je učinili, i prelazimo na raspravu budući da, jedino ako predsjednik Odbora za pravosuđe gospodin Bauk želi. Ne želi. Onda prelazimo na raspravu. Prvi se za riječ javio uvaženi kolega Marko Šimić u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice trebao je govoriti uvaženi kolega Bošnjaković, no međutim zaista članak izmjena, dakle, prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, mala izmjena, mala korekcija kako je i uvodničar, dakle u uvodnom izlaganju napomenuo. Bitni momenti za izmjenu ovog zakona su sljedeći. Navest ću ih samo nekoliko. Plaće i druga materijalna prava pravosudnih dužnosnika u Republici Hrvatskoj uređeni su Zakonom o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Ovaj zakon mijenjan je i dopunjavan više puta. 2014. godine bila je jedna od značajnijih izmjena ovoga zakona. Na to je Ustavni sud dakle svojom odlukom i rješenjem utvrdio da svi elementi plaće pravosudnih dužnosnika moraju biti utemeljeni na zakonu odnosno određeni zakonom. Članak 5. važećeg zakona propisao je prava na dodatak na plaću dužnosnicima raspoređenim za zamjenike predsjednika sudova odnosno zamjenike čelnika drugih pravosudnih tijela ili suce koji obavljaju poslove predsjednika odjela odnosno voditelja odjela. Nakon toga, sljedeći bitan moment dogodio se 2014. godine kada Ustavni sud Republike Hrvatske u svom izvješću o zakonodavnoj praksi uzastopnog višegodišnjeg derogiranja priznatih prava utvrđuje da zakonodavna praksa uzastopnog višegodišnjeg derogiranja prava ne priliči demokratskoj državi koja je zasnovana na vladavini prava. Treći moment za izmjenu ovoga zakona je zapravo često, 14 puta je odgađana primjena ovoga zakona tako da od 1999. godine odgađana je već 14 puta, tako da smatramo u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice da su stečeni svi uvjeti da se ovaj članak 5. ovoga zakona briše. Važno je napomenuti da proračun Republike Hrvatske kako nam je Vlada u svom prijedlogu dostavila na klupe, u proračunu za 2017. godinu nisu predviđena sredstva, dakle osigurana sredstva za ostvarivanje ovih materijalnih prava i Vlada napominje odnosno iznosi u ovome prijedlogu da će sva materijalna prava sudaca biti uređena novim zakonom u 2017. godini, što se mi u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice toplo nadamo jer smatramo da je zaista sazrelo vrijeme da se ovo pitanje riješi. Hvala.
Hvala. Nema replika. Imamo drugi klub zastupnika, to je MOST nezavisnih lista i uvaženi kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je vrlo kratak prijedlog zakona koji se odnosi samo na jedan zakonski članak, međutim, vrijedno je o tome se očitovati. Klub zastupnika MOST-a naravno podržat će predloženi prijedlog zakona, ali nama je važno naglasiti u raspravi nekoliko momenata. Prije svega prvi momenat koji proizlazi iz odluke Ustavnoga suda RH da se svi elementi za izračun plaće sudaca i pravosudnih dužnosnika moraju temeljiti na zakonu koji donosi Hrvatski sabor a ne na odluci Vlade. Prije te odluke Ustavnoga suda koeficijent za suce i druge pravosudne dužnosnike utvrđivao je Hrvatski sabor a osnovicu za plaću, za obračun plaće utvrđivala je Vlada posebnom odlukom. Sada je to u Zakonu o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika i jedan i drugi element za utvrđivanje plaće je utvrđen Zakonom Hrvatskoga sabora a takva situacija trenutno nije u onom drugom zakonu koji govori o obvezama i pravima državnih dužnosnika i mi u MOST-u smatramo da i taj drugi zakon u skladu sa odlukom Ustavnog suda također treba mijenjati u istom smjeru. Drugo što nam je relevantno je činjenica na koje je također ukazao Ustavni sud da postoji jedna višegodišnja praksa derogiranja određenih priznatih prava u pojedinim zakonskim tekstovima a jedan od eklatantnih primjera, upravo derogiranih prava je i u navedenom zakonu gdje se kao što je navedeno već 14 puta odgađa primjena jednog članka koji govori o dodatcima na plaću određenih pravosudnih dužnosnika kada toliki dugi niz godina odgađate primjenu određenog prava postavlja se pitanje i samog postojanja određenog prava. I u tom smislu u situaciji kada za to nisu predviđena sredstva u proračunu RH da je bolje i kvalitetnije normativno rješenje sada ukinuti to pravo i naznačiti kao što ovdje naznačuje Vlada da će cjelovito pitanje materijalnih prava, sudaca i pravosudnih dužnosnika regulirati u sljedećoj godini jednim novim propisom. U tom smislu podržavamo predloženi zakon da se ukine članak 5. a u skladu sa odlukama, mišljenjima i stavovima Ustavnog suda RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nema ponovno replika, onda prelazimo na pojedinačnu raspravu uvaženi kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Teško je nabrojati sve zakone kojima su uređene plaće onih koji primaju plaću iz državnog proračuna. Ja ću pokušati nabrojati neke onako na brzinu, Zakon o pravima državnih dužnosnika, Zakon o državnim službenicima, Zakon o plaćama pravosudnih dužnosnika, onda hrpa posebnih zakona gdje su osnovane neke od institucija u kojima su baš za te čelnike institucija nabrajana kakvu će imati plaću itd.. Dakle jedan onako opći, neću nazvati nered ali jedan kreativan, opći kreativan nered u načinu određivanja plaća svih onih koji primaju plaće iz državnog proračuna. Naravno 2008. godine je još to bilo kako tako uređeno. Onda kada je došla kriza onda su se krenule utvrđivati različite osnovice, pa su se mijenjali koeficijenti, pa su se osnivale institucije i definirale plaće na različite načine. Tako da mi sada ustvari imamo ono što je jedan hrvatski političar 21. stoljeća a poslije su mu to mnogi zamjerali, svjesno ga iskrivljavajući činjenični kontekst u kojem je to izrekao, dakle imamo tu tipičan slučaj, slučajne države. Dakle onome kome se zaboravila skinuti plaća zbog krize ostala je veća a onaj koji je bio prvi na udaru ostala mu je manja. Pravosudni dužnosnici došli su u jednu situaciju da su ipak nešto lošije prošli od državnih službenika ali opet nešto bolje su prošli od državnih dužnosnika. Ono što je u startu bilo zamišljeno da bude nekakav al pari, dakle predsjednik Vrhovnog suda vjerojatno sa predsjednikom Vlade ili nešto slično došli smo u jednu potpuno neobjašnjivu i nepotrebnu razliku koja bi se sa nekim prijedlozima mogla još više povećati. Zbog toga, naravno to nije moguće u ovome zakonu jer ovaj zakon donosite, već ste rekli zašto i zato što se donosi državni proračun pa je dobro znati kako planirati izdatke za plaće u sljedećem razdoblju. Međutim, mislim da cijela država dakle odnosno državna i javna uprava vapi za jednim zakonom koji bi na jednak način definirao plaće svih onih koji primaju plaće iz državnog proračuna. To i je jedan od dijelova Strategije razvoja javne uprave pa ja apeliram, evo tu je državna tajnica iz Ministarstva pravosuđa ali sasvim sigurno kao predstavnica Vlade da se u taj projekt krene i da bude dovoljno političke volje da se taj projekt i završi. Zahvaljujem.
Hvala vam. Više nema zainteresiranih za raspravu. Pozivam još ako ima potrebe da državna tajnica, uvažena gospođa Sanja Mišević još da završni osvrt.
Jedino mogu konstatirati da s nečim krenuti moramo a evo krenuli smo.
Dobro. Hvala vam lijepa. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Ovo je bila zadnja točka koja je planirana za današnji radni dan, tako da ga završavamo, nastavljamo sutra u 9,30 glasovanjem, uvrstiti ćemo neke nove točke na dnevni red pa vas pozivam da se sutra vidimo onda u 9,30. U subotu, kao što isto tako znate je radni dan i raspravljati ćemo o proračunu za 2017. godinu. Hvala vam lijepa. Vidimo se sutra.
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.47. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, 5 suzdržanih i bez glasova protiv donesen Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnik. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnoga reda 2. sjednice sa 14 novih točaka. Zastupnik Aleksić izvolite.