Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji potpisan je 17. ožujka 2011. godine u Budvi. Ustavna osnova za donošenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji sadržana je u članku 139. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske. Dosadašnja suradnja predstavnika policija dviju država ostvarivana je na državnoj razini kroz suradnju kriminalističkih policija, razmjenu kriminalističkih podataka i informacija, kroz suradnju graničnih policija, razmjenu informacija o navijačima i sportskim natjecanjima te kroz savjetodavnu pomoć danu od strane Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji. Republika Hrvatska i Crna Gora potvrdile su interes i iskazale spremnost za daljnje promicanje i produbljivanje međusobne suradnje sklapanjem dvostranog međunarodnog ugovora o policijskoj suradnji. Cilj je suradnje uskladiti djelovanja u borbi protiv međunarodnog kriminala zbog čega postoji potreba da se djelovanja na ovom području uređuju dvostranim međunarodnim ugovorom. Sporazumom između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji uspostavlja se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv kriminala što konkretno podrazumijeva otklanjanje opasnosti za javnu sigurnost i javni red, sprečavanje i progon kaznenih djela i stanja nesigurnosti u nadzoru državne granice u pograničnom području te suzbijanje prekograničnog kriminala. Zakonom o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji sporazum se potvrđuje kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava Republike Hrvatske stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će potvrđivanje Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Pred nama je Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji koji je ustvari jedan u nizu sličnih zakona koje je donio Hrvatski sabor, a koji su potpisani u ime Republike Hrvatske. Premda se i dosadašnja suradnja predstavnika policija dviju država ostvarivala na državnoj razini koju suradnju … [[Ne razumije se.]] policija pa su ti oblici suradnje i pobrojani, kao što su npr. razmjena kriminalističkih podataka i informacija, suradnja graničnih policija, razmjena informacija o navijačima i sportskim natjecanjima te kroz savjetodavnu pomoć danu od naše države Crnoj Gori u procesu priključivanja Europskoj uniji. Smatram da je donošenje ovog zakona bitno za povećanje razine sigurnosti građana obje države. Svima je poznato da su upravo na južnom dijelu Hrvatske te na području Crne Gore i Albanije održavane intenzivne švercerske linije trgovanja duhanskim proizvodima, drogama pa čak i ljudima. Poznate su i u medijima čak i opisane policijske akcije protiv navedenih kriminalnih skupina koje su poduzimale navedene države zajedno sa Italijom. Upravo zato potpisan je sporazum da države potpisnice jačaju policijsku suradnju, a naročito na području otklanjanja opasnosti za javnu sigurnost i red, sprečavanju i progonu kaznenih djela te stanja sigurnosti na odjelu državne granice u pograničnom području te suzbijanju prekograničnog kriminala. Osobito bih istakao nekoliko članaka ovoga sporazuma za koje smatram da će naročito pojačati policijsku suradnju. To je članak 6. koji govori o policijskoj suradnji na suzbijanju korupcije i drugih kaznenih djela protiv službene dužnosti, članak 7. koji govori o nadziranju i isporukama, članak 8. koji govori o izvidima prikrivenih istražitelja te članak 9. koji govori o zaštiti svjedoka. Upravo su ta područja najvažnija za uspješnu borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala. Posebno područje sporazuma posvećeno je suradnji na području nadzora granice. Predviđeno je da će predstavnici Granične policija obiju država neposredno surađivati u području nadzora državne granice. Isto tako, predstavnici graničnih policija mogu održavati i redovite radne sastanke na lokalnoj, regionalnoj, državnoj razini u cilju razmjene informacija, organiziranja zajedničkih akcija, zajedničke analize rizika, tehničke suradnji i svih ostalih oblika suradnje. Radi učinkovitijeg nadzora državne granice policije mogu dogovoriti i provedbu mješovitih ophodnji uz zajedničku državnu granicu i osnivanje zajedničkih kontaktnih službi. Države također prema ovom sporazumu mogu dogovoriti i druge oblike suradnje u cilju ubrzavanja prometa preko zajedničke državne granice, sprečavanja nezakonitih migracija i svih drugih oblika prekograničnog kriminala. Isto tako radi učinkovitije zaštite državne granice, suzbijanja nezakonitih migracija, prekograničnog kriminala i sprečavanja ugrožavanja javnog reda policije mogu uz zajedničku državnu granicu obavljati rad u obliku mješovitih ophodnji što smatram posebno i veoma važno. Premda bi se za ovaj sporazum moglo ustvari reći da je to tipski sporazum jer je Hrvatska potpisala niz takvih sporazuma sa drugim državama, smatram da se radi o izuzetno važnom dokumentu čija će primjena značajno doprinijeti sigurnosti naših građana te ću podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. I gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ovim se Zakonom potvrđuje Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Crne Gore o policijskoj suradnji kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Donošenjem ovoga Zakona uspostavlja se pravni okvir međusobne suradnje dviju država u području suradnje na suzbijanju organiziranog i teškog kriminala, te se pravno uređuju osnovna pitanja vezan uz prevenciju, suzbijanje i otkrivanje kaznenih djela organiziranog kriminala. Ovaj sporazum je rezultat zajedničke želje dviju država na promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje koja će doprinositi poboljšanju odnosa dviju država, a ono što je poseban interes Republike Hrvatske u poboljšavanju suradnje između dvije države je otklanjanje opasnosti za javnu sigurnost i javni red, područje sprječavanja i progona kaznenih djela, te područje stanja sigurnosti u nadzoru državne granice u pograničnom području. Glavni cilj su u potvrđivanju ovog sporazuma je pružanje međusobne pomoći i usklađivanje djelovanja u borbi protiv međunarodnog kriminala. Zato i postoji potreba da se djelovanjem na ovom području urede dvostranim međunarodnim ugovorom. Sam sporazum o policijskoj suradnji između dvije države potpisan je u Budvi u ožujku ove godine i on je po svom konceptu podijeljen u osam poglavlja. U prvom poglavlju ugovorne stranke jačaju suradnju u području otklanjanja opasnosti za javnu sigurnost i javni red, sprječavanje progona kaznenih djela, stanje sigurnosti u nadzoru državne granice u pograničnom području. U članku 1. ovog poglavlja predviđeno je i provedbe zajedničke policijske mjere iz međusobnog kadrovsko-materijalnu i organizacijsku potporu i prema potrebi mogu osnivati i zajedničke timove. U drugom poglavlju određene su opće odredbe o policijskoj suradnji između dvije države. U trećem poglavlju govori se o područjima suradnje policijskih tijela dviju država i obuhvaća razmjenu, te prevenciju kriminaliteta kao i razmjenu informacija u razvojnim tendencijama kod suzbijanja korupcije te drugih kaznenih djela protiv službenih dužnosnika. U poglavlju 4. uređuje posebne oblike suradnje po članka 7. koji razrađuje kontrolirane isporuke droga, oružja, eksplozivnih tvari, krivotvorenog novca da bi se otkrili nalogodavci i drugi sudionici. Uređeni su i izvidi prikrivenih istražitelja. U članku 9. policijska tijela uzajamno se pomažu u području zaštite svjedoka. Pomoć obuhvaća razmjenu informacija, logističku pomoć, te prihvat osoba koje je potrebno zaštititi. Po članku 10. ugovorne stranke može uputiti časnika za vezu policijskim tijelima druge države uz suglasnost njezinog nacionalnog, središnjeg tijela. U članku 11. ugovorne stranke će surađivati i razmjenjivati informacije vezane za športske događaje. Razmjena obuhvaća i dostavu osobnih podataka o navijačima sklonim nasilju kao i upućivanje i prihvat policijskih timova za vrijeme održavanja navedenih športskih događanja. Poglavlje 5. govori o suradnji u području nadzora državne granice. U ovom poglavlju regulira se da predstavnici granične policije obiju država surađuju u području nadzora i zaštite državne granice. Predviđa se upotreba mješovitih ophodnji u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom, zajedničko-kontaktne službe, međusobno komuniciranje i telekomunikacijsku povezanost. Poglavlje 6. propisuje zaštitu podataka u poglavlju uz službene osobe koje reguliraju kazneno-pravnu odgovornost i odredbe odgovornosti za štetu. S obzirom na prirodu postupka kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom, a polazeći od zajedničke želje za poboljšanjem odnosa u području policijske suradnje između dvije države mislim da ovaj Zakon treba prihvatiti. Hvala vam.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Vukić govorili ste o različitostima u pogledu statusa Hrvatskog naroda izvan RH u pojedinim zemljama u okruženju, pa ja moram reći konkretno da je Hrvatska podigla standard u pogledu zaštite prava nacionalnih manjina na jednu izrazitu visoku razinu čak i za EU. Mnoge zemlje u EU nemaju taj standard koji ima Hrvatska u pogledu zaštite prava nacionalnih manjina. Ali ono na čemu ćemo mi raditi kao punopravna članica EU je sasvim sigurno da ćemo raditi na tome da hrvatski narod tamo gdje je manjina i u Srbiji i u Crnoj Gori i u drugim zemljama, da uživaju jednaka prava kakva uživaju nacionalne manjine u Hrvatskoj. Na tome ćemo svakako raditi. Ali možda se gospodin Mlinarić nije zabunio kada je rekao da su Hrvati u BiH nacionalna manjina, jer nekima je nažalost to na pameti da pretvore Hrvate iz suverenog naroda u nacionalnu manjinu. Nažalost, takvi pokušaji su danas na sceni, pa danas legitimni predstavnici hrvatskog naroda koji su izabrani glasovima hrvatskog naroda u BiH ne mogu zastupati, nije im omogućeno da zastupaju interese hrvatskog naroda u Parlamentu BiH, na pravi način, na adekvatan način, da sudjeluju u vlasti proporcionalno onim glasovima koji su dobili od svoga naroda. Danas je na sceni takav scenarij i mi u Hrvatskoj trebamo jasno reći da to nije prihvatljivo, jer jednostavno nije prihvatljivo. I naravno da ustavne promjene trebaju ići u tome smjeru da zadrže konstitutivnost sva tri naroda jednakopravnost sva tri naroda. I onda se neće dogoditi da jedan od naroda pokušava kroz marginalne skupine nekih marginalnih stranaka koje ne zastupaju interes hrvatskog naroda da obesprave hrvatski narod u cjelini. I to danas imamo na sceni u BiH i to trebamo jasno i glasno reći. Naš interes je zaštita prava hrvatskog naroda u BiH kao ravnopravno i konstitutivnog naroda.
Odgovor na repliku.
Hvala. Ponavljam, hrvatski narod u BiH je suveren narod. To kakvih ima scenarija, što bi tko želio itd., mi pamtimo vrijeme kada su bili nekakvi scenariji da uopće ne bude Hrvata i da uopće ne bude Hrvatske. I to se nije dogodilo. Zašto? Zato što smo se tome oduprli. I ovim scenariji koji ne žele Hrvate u BiH nikako, a ne kao nacionalnu manjinu, svi Hrvati se trebaju oduprijeti. I ovo je jedno od mjesta gdje treba o tome progovoriti. I mi zastupnici Hrvatsko sabor ni u snu ne smijemo govoriti o Hrvatima kao nacionalnoj manjini u BiH. Znači hrvatski narod u BiH je suveren, najstariji narod u BiH. to što je imao takvu povijest da je danas najmalobrojniji narod, to nismo krivi. Zato što smo se u ovom ratu prepolovili u BiH, isto tako nismo krivi, da smo mogli svi se obraniti i da smo mogli obraniti sve prostore koje smo obitavali i obranili bi. Obranili smo ono što smo mogli i spasili toliko koliko se spasiti dalo. Sve silnice danas u BiH su uperene da Hrvati izađu iz BiH. i to je najlošija i najružnija poruka dijela međunarodne zajednice. O tome je govorio uzoriti kardinal Puljić, to nisu samo moje riječi, već to su i njegove riječi, gdje je njemu jasno rečeno ili se asimilirajte ili se iselite. Hrvati iz BiH niti će se asimilirati, niti će se iseliti. Ostat će živjeti svoj na svome uz pomoć svoje Hrvatske države.
Završni osvrt, predsjednik odbora Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem vama poštovane dame i gospodo, koji ste bili tu, koji sudjelujete u raspravi, koji ćete donijeti glasovima svojim potporu svim Hrvatima izvan RH. U prvom redu mislim ovdje mislim ovdje na Hrvate u BiH kao suveren narod, na Hrvatske nacionalne manjine u europskim državama, a već ste učinili i dali ste potporu Zakonu o Hrvatima izvan RH koji se odnosi na sve ove skupne ali i na hrvatsko iseljeništvo. Također ovo je prigoda bez obzira što se nekad učini bez nadležnih, ali je ovo prigoda, jer govorimo o posebnoj temi koja nije stranačka i niti smije biti stranačka, koja čak ne smije biti ni u onom domenu politikanstva politička, dakle nego je nacionalna. Ja ću ponoviti rečenicu koju sam ovdje izgovorio kad smo donosili Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske i kad sam kazao da ovom prilikom treba skinuti stranačke dresove i odjenuti nacionalni hrvatski i dati potporu ovim zaključcima konkretnim, kao i ovoj deklaraciji koju smo maloprije raspravili, isto onako kako su zastupnici o ovim pitanjima imali svoja stajališta i prije ovog nažalost izrežiranog nastupanja, istupanja iz sabornice. Dakle pozivam sve da dođu, da daju glas potpore Hrvatima izvan Republike Hrvatske jer Hrvati izvan Republike Hrvatske s Hrvatima u Hrvatskoj i svim građanima Hrvatske čine jedan jedinstveni prostor, jedinstveni kulturni prostor, a s Hrvatima u Republika Hrvatskoj čine jedinstveni nedjeljivi hrvatski narod. Zahvaljujem se Vladi Republike Hrvatske da je prihvatila prijedlog i donijela i Strategiju o Hrvatima izvan Republike Hrvatske i Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske i što je dala mišljenje u smislu potpore vezano za deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u BiH i BiH u cjelini te što je dala potporu zaključcima koji se odnose na položaj nacionalne manjine, hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji, u Sloveniji i u Crnoj Gori. Ovdje sam dužan kazati da smo također jednim dijelom već uspjeli i zahvaljujemo se svim onima koji su razumjeli to kad je u pitanju položaj hrvatske nacionalne manjine u Crnoj Gori. Dakle u Crnoj Gori je donesen izborni zakon i usvojeno je traženje Hrvata da budu nazočni u Parlamentu, ali na određen način uvjetno. Prema tome, ovaj zaključak mislim da treba ostati aktualan i mi ga trebamo izglasovat, dakle izglasovat ćemo sve ali i taj konkretni koji se odnosi na Crnu Goru jer je tamo kazano da od ukupnog broja izišlih na izbore u Crnoj Gori treba izaći Hrvata toliko da to bude 0,35%. Prema tome dakle mislim da to neće biti problem realizirati, ali u svakom slučaju to je na određen način uvjetno prihvaćanje hrvatske zastupljenosti u crnogorskom parlamentu. Dopustite mi gospodine potpredsjedniče s ovoga mjesta se osvrnuti i na još jednu stvar, mislim da je to vrlo važno kazati. Čitam po različitim portalima, to mogu u ime mojih kolega iz odbora ovdje iznijeti, dakle čitam po različitim portalima kako zapravo sve ovo što činimo sada prema Hrvatima izvan Republike Hrvatske od nekih je ocijenjeno nažalost kao bacanje prašine u oči. Nažalost, to govore ljudi koji su sjedili u ovom Parlamentu ovdje godinama. To govore ljudi koji su na koncu sudjelovali u Vladi Republike Hrvatske i koji su mogli u to vrijeme sve napravit ovo što sad mi radimo, ali to nisu učinili. I rekao bih nažalost bacaju oni prašinu u oči i hrvatskoj javnosti, ali i Hrvatima izvan Hrvatske. I mislim da nema mjesta takvom politikantstvu, ovdje jamčim da su ovi prijedlozi, da je sve ovo što smo radili kad je u pitanju politika prema Hrvatima izvan Republike Hrvatske iskrena, otvorena, jasna politika suverene države prema vlastitom narodu, države koja će sutra biti članica Europske unije gdje će se otvoriti mnoge mogućnosti i koja će stajati na raspolaganju jednako svakome svome čovjeku ma gdje se on nalazi. Mi znamo da ni Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske niti ovi dokumenti o kojima smo danas govorili i koje ćemo donijeti neće razriješiti sve probleme Hrvata izvan Republike Hrvatske i odnosa Hrvatske prema njima. Međutim, bez ovih dokumenata, bez ovoga o čem govorimo, bez spomenutog zakona nemoguća je realizacija ciljeva. Dakle taj zakon i ovi dokumenti sada koje ćemo donijeti su jedna osnova na kojoj će se moći graditi. Kao liječnik nisam vidio zdravstveni sustav ni u jednoj državi da dobro funkcionira ako nema dobro regulirano zakonodavstvo. Dobro zakonodavstvo ne jamči i dobru zdravstvenu zaštitu, ali bez dobrog zakonodavstva nema nikakve zdravstvene zaštite. Prema tome, sve što smo učinili učinili smo u najboljoj vjeri, iz iskrene ljubavi prema svom svakom čovjeku bez obzira gdje on je jer svaki naš čovjek bilo da se radi o Hrvatu u BiH, pripadniku hrvatske nacionalne manjine u europskim državama ili hrvatskom iseljeniku i njegovom potomku ma gdje se nalazi, osjeća, živi zajedničko bilo hrvatsko i taj čovjek je bio spreman i sada je spreman žrtvovat se, radit, dati vlastiti život za Hrvatsku. U to smo se mogli osvjedočiti i u obrambenom Domovinskom ratu kad znamo da bez doprinosa, bez onog svega što smo ovdje učinili i što se činilo, ali i bez potpore Hrvata iz BiH, bez potpore Hrvata iz cijeloga svijeta nemoguće je bilo organizirati obranu, nemoguće je bilo obraniti državu. Neki se nažalost pitaju koliko može sutra koštati sve ovo kad donesemo ove zakone, koliko će stajati uspostava ureda, Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske, koliko će stajati Hrvatsku u smislu materijalnih iznosa. Gospodo, apsolutno neprimjerena pitanja. Ni Hrvati izvan Republike Hrvatske nisu pitali koliko stoji doprinos kojeg su dali za Hrvatsku, koliko stoje zdravlja i životi koje su dali za Republiku Hrvatsku. I onda na koncu, iskreno, ne stoji to nimalo Republiku Hrvatsku, Hrvatska će time samo dobiti i to će puno dobiti ako napravi komunikaciju sa dijelovima svoga naroda u svijetu, a njega ima toliko koliko i stanovnika u Republika Hrvatskoj onda će pokazati jednu snagu, snagu zajedništva, snagu otvorenosti, na koncu snagu koja će se znati nositi i u modernoj, budućoj Europi, globaliziranoj sa svim njezinim slabostima i sa prijetnjama. Zahvaljujem još jedanput, zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem dame i gospodo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Podržavam sve što je gospodin Bagarić rekao, ali ne radi se o tome. Naime, koliko mi je poznato, vi ste uvrstili u dnevni red Zakon o vodama pa se pitam i nejasno mi je s obzirom na to nema kvoruma za utvrđivanje dnevnog reda i čiji je to prijedlog Zakon o vodama i kako je ušao na dnevni red bez kvoruma. Pa sam mislio u to ime tražiti stanku kluba HDSSB-a, nažalost 13,30 je sad trenutno ali mi kažem nije jasno da se to mijenja dnevni red koji je utvrđen na ovaj način.
Raspravljen je Zakon o vodama Vladin prijedlog zakona. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 12 sati sa glasovanjem o raspravljenim točkama, među inom i konačna točka Raspuštanje Hrvatskog sabora. Prekid sjednice.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji, hitni postupak, P.Z.E. br. 876. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 873. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti? Da. Ministar potpredsjednik Vlade i ministar zdravstva i socijalne skrbi gospodin Darko Milinović. Hoćete li? Da. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Pa prije svega moram zahvaliti svima onima koji su podržali ovaj Zakon kada smo ga donosili 2009. godine nakon četrdesetak godina bezakonja što se tiče ovog dijela struke. I mogu danas reći zajedno sa svima vama da sam ponosan na sve rezultate koji su polučeni nakon donošenja Zakona o medicinskoj oplodnji. A moram priznati i jedan neuspjeh, a sjedite se i kada smo u ovom Visokom domu predstavljali reformu zdravstvenog sustava, kada smo rekli da je zdravstvo nešto iznad usko stranačkih interesa, kada sam rekao pa citiram što se tiče, dakle reforme zdravstva. Rekao sam doći ću po meni i u osinje gnijezdo, naravno u političkom smislu na Iblerov trg da bi o tako važnoj temi kao što je reforma zdravstva pokušali naći konsenzus koliko je god to moguće još jednom naglašavajući stavimo zdravstvo iznad usko stranačkih interesa i politikanstva. Nismo uspjeli. SDP nije prihvatio, evo da ja dođem na Iblerov trg i da razgovaramo o reformi zdravstvenog sustava. Ali onda sam bio uvjeren da Zakon o medicinskoj oplodnji uistinu ne može biti bojno polje za prikupljanje političkih poena na način mnogobrojnih udaraca ispod pojasa, i zato danas sam došao ovdje progovoriti još jednu istinu o Zakonu o medicinskoj oplodnji, ali i o nečemu drugom. Pa kada smo donesli taj zakon koji je u mnogim stvarima najliberalniji u Europi i svijetu, po mnogim stvarima najliberalniji, najbolji u Europi i svijetu, pa kada smo donesli taj zakon onda uzeo sam sebi za jutros malo vremena i mojim suradnicima, pa iščitao neke članke koji su htjeli derogirati, izmanipulirati, izvrijeđati sve oni koji su glasovali za ovaj zakon, ali ne samo njih već i struku koja je podržala ovaj zakon. Pa ću vam pročitati nekoliko naslova: Milinović manipulira brojkama za više beba … [[Govornik se ne razumije.]] i strane klinike. Danas ćemo nešto govoriti o brojkama: Nakon Milinovićeva zakona broj umjetnih oplodnji pao za trećinu. To je dolazilo iz redova SDP-a, to moramo otvoreno reći, ne bojeći se kritike pa i iz nevladinih organizacija koji su bili izmanipulirani ovakvim netočnim podacima. Pogledajte naslov "Zbog novog zakona rađat će se manje djece", "Milinovićev zakon sada je i liječnike potjerao iz Hrvatske". Pazite jedan podatak vrlo bitan. Veli pionir reprodukcijske biologije, prof. Kniewald kaže da je već započeo razgovore u smjeru otvaranja privatne prakse u Sloveniji ili Bosni i Hercegovini, i mnogi njegovi kolege razmišljaju isto. Gospodin Kniewald nakon ovoga je zatražio zaposlenje u bolnici, kliničkoj bolnici Merkur, i čujem da ovih dana pregovara da nastavi i zatražit će produžetak rada u bolnici Merkur. Vas iz SDP-a sad nakon godinu dana pitam dajte mi jednog liječnika koji je podlegao ovim insinuacijama, da je otišao zbog novog zakona iz Hrvatske i da mnogi liječnici razmišljaju na taj način. Ali ono što je najgore, ono dame i gospodo što je najgore i ne treba se bojati to reći, ono što je naštetilo pacijentima, tiskovna konferencija 24.8. gospođe Milanke Opačić koja je vidim koliko je zainteresirana problem medicinske oplodnje, jer to je vrlo bitan zakon pa je danas tu nema, ali žao mi je da je nema, a kaže novi zakon zaustavio je sve potrebne medicinske oplodnje u svim klinikama i u ovom trenutku Hrvatska je jedina zemlja gdje nije moguće liječiti neplodnost, Milanka Opačić, Igor Dragovan. To su bile dragi prijatelji, dame i gospodo, strašne poruke koje su se najviše slomile na leđima onih kojima su postupci medicinske oplodnje potrebni, a zbog tih i takvih insinuacija, takvih tiskovnih konferencija gdje se ispod pojasa na najtežim skupinama u Hrvatskoj htio ubrati neki politički poen. Nisu uspjeli. Ja sam zato ponosan danas. Istrpjeli smo, možete se vi gospođo Pusić smijati čemu god hoćete, i koliko god hoćete, ali brojke su nesumnjivo na našoj strani, pa ćete ih čuti. Ja se nadam da nećete biti kao i neke od vladinih udruga koje ste vi upravo svojim dezinformacijama motivirali da istupaju i da kažu da ja manipuliram podacima. To nisu podaci ministra Milinovića, niti Ministarstva zdravstva, već slušajte dobro Željko Vranješ ravnatelj kliničkog bolničkog centra Osijek, i Siniša Šijanović voditelj IVF centra. Ti ljudi daju podatke kojima se vi smijete. Prof. Herman Haller i Nada Smiljanić pročelnica IVF, IVF znate to je ovi postupci medicinske oplodnje, dakle ona je dala te podatke. Vi kažete da oni lažu. Dr. Mladen Bušić prozvašte i njega lažovom, kao i Berivoje Miškovića pročelnika za IVF centar u Svetom Duhu, prof. Krešu Rotina ravnatelja kliničkog bolničkog centra Sestre Milosrdnice, i Krunoslava Kunu čovjeka koji se bavi s tim, predstojnika za ženske bolesti u Petrovoj, prof. Oreškovića i Hrvoja Vrčića koji se cijeli svoj život bavi tim i dr.prof. Dražena Lučingera klinička bolnica Merkur, čovjeka koji se bavi s tim, ljude koji su poslali te podatke o kojima ćemo danas govoriti vi nazivate neradnicima, vi nazivate onima koji hoće iz Hrvatske van, vi nazivate manipulatorima, e to vam gospođo Pusić i svima ostalima neće uspjeti, a još jednom vam pokazujem Milinović manipulira brojkama. Neću dozvoliti nikome pa i vama ovdje među ovim liječnicima nema nijedan član Hrvatske demokratske zajednice. Lažem, ima jedan, ali dakle to je podaci struke, to su podaci s kojima smo izlazili u javnost, i to su podaci koje je ministar zdravstva prenio hrvatskoj javnosti. Nakon tih grubih dezinformacija, nakon što SDP kaže da je zabranjena medicinska, zamislite tu gnusnu, oprostite mi predsjedniče Hrvatskog sabora ako mogu reći laž u ovom Saboru, ili gnusnu neistinu, ajde da budem malo blaži, gnusnu neistinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda dezinformaciju koju je odaslao i HNS i SDP, e nakon toga idu i mejlovi koji su diktirani iz istog izvora. Pročitat ću ih samo nekoliko. Nisam zla osoba, ali stvarno bih voljela, upućeno meni, zamislite te mržnje, da vi i vaše dijete ili unuka ima problema sa neplodnošću. Ne daj Bože ovo ni najvećem neprijatelju. A pogledajte ovo, e to je iz tvornice laži i dezinformacija. Kad je naš Zakon o medicinskoj oplodnji, kako je naš postupak, piše mi jedan par, zapravo ne meni, nego između sebe, kako je bio moj, naš postupak za medicinsku oplodnju kratak, brz i uspješan, u skladu sa novim zakonom, na vaše traženje, kada dobijem inspiraciju ja ću od ministra tražiti ispriku i ostavku. To su te i takve informacije ili dezinformacije dovele do ovakvih i sličnih posljedica. Nakon svega ovoga naravno da meni kao onome tko je predstavio novi zakon i nije preostalo ništa drugo nego reći sljedeće, a to sam rekao i kada smo donosili ovaj zakon, da ćemo pratiti provedbu ovoga zakona, da ćemo pratiti sve njegove rezultate i da ćemo reagirati sukladno napucima ili traženju struke. Kada sam rekao da smo po mnogo čemu bolji, a po mnogo čemu i najbolji što se tiče ovog Zakona o medicinskoj oplodnji onda ću pročitati nekoliko brojki koje su dali profesori eminentni koji se bave tom problematikom koje su iz SDP-a proglasili manipulatorima, ali ne zamjeram nevladinim organizacijama jer su naravno nasjele na te i takve dezinformacije. 2008. godine po starom zakonu rođeno je, bilo je 571 porođaj po starom Zakonu o medicinskoj oplodnji. 2010. 795 ili 35,6% više ili 209 poroda više otkad je stupio novi zakon. Morat ćete se naučiti prihvatiti i uspjeh i kada sam rekao da ćete se morati ispričati parovima iza toga i sada stojim jer ste dezinformirali i na taj način još jednom napravili štetu ne samo njima nego i cijeloj Hrvatskoj. Što se tiče, morate oprostiti gospođo Pusić i još jedan podatak, ja se nadam da to možemo i tu radost zajedno podijeliti. Da je 2008. godine rođeno postupcima medicinske oplodnje 987 djece, a 2010. godine po novom zakonu 1248 djece ili 25,4% više ili 237 djece više nego po starom zakonu. Ja sam uvjeren, nemojte me molim vas suprotno uvjeravati da ste i vi sretni da se s ovim zakonom rodilo 236 djece više. Dame i gospodo rekli smo da ćemo itekako pratiti primjenu ovoga zakona. Ja sam rekao da godinu dana neću govoriti o ovom zakonu jer je bilo gotovo nemoguće odgovarati na brojne dezinformacije, podvale i insinuacije. Ali, ono što smo napravili u ovih godina primjene novog zakona, dakle brojke govore sve. I ne samo to, razlika u uspješnosti pojedinih IVF centara u RH bio je čak od 2 do 35%, danas ulaganjem i u novu opremu i u edukciju, a valjda niste zaboravili da smo i u edukaciju uložili milijun kuna, da smo izdvojili postupke medicinske oplodnje iz proračuna bolnica i na taj način osigurali dodatnih 22 milijuna kuna i na taj način smo, dame i gospodo, dobili ukupni postotak trudnoće, a po embrio transferu 30,1% u samo gotovo 2 godine primjene novog zakona. Dakle, bolji smo i tim se treba ponositi. Tim se treba ponositi i SDP bez obzira što niste podržali ovaj zakon. Bolji smo od Njemačke, bolji smo od Francuske, bolji smo od Švicarske, bolji smo od Belgije i bolji smo od Italije. Dakle, koliko je, dame i gospodo, bilo bitno regulirati to područje, staviti ga u zakonske okvire jer smo imali i poruku EU, Europske komisije da smo jedina zemlja uz Azerbejdžan koja nema regulirano to područje. Kada govorimo o Zakonu o medicinskoj oplodnji onda se sjetite i na početku ove Vlade da smo rekli da ćemo donijeti i taj zakon kao ne znam akreditaciju, kategorizaciju bolnica o kojima se govorilo 30, 40 godina. A naravno za spomenuti je i to da ste i vi imali 4 godine pred sobom kada niste htjeli regulirati to sivo tržište, tu sivu zonu. Pa onda prošli tjedan ili pretprošli je bio i 8. Kongres o humanoj reprodukciji na Brijunima. Tamo sam otišao jer tamo se razgovara argumentirano, tamo nema mjesta politici i tamo razgovaramo argumentirano i na osnovu traženja struke istina je prihvatili smo i da oni najteži parovi koji imaju najvećih problema sa postupcima medicinske oplodnje da im omogućimo oplodnju više od 3 jajne stanice što u prenesenom smislu znači ako ti najteži parovi, i to su zaslužili, i da ti najteži parovi mogu dobiti u svom postupku i više od tri embrija što znači ako dobiju 4 ili 5 embrija da je dozvoljeno zamrzavanje, čuvanje zametaka, ali i dosadašnjim zakonom u određenim situacijama je bilo dozvoljeno zamrzavanje zametaka. Pročitat ću vam jer iza toga stoji struka. Sve ovo što sam dosad rekao nisam rekao kao HDZ-ovac, nisam rekao čak ni kao ministar nego sam rekao ispred struke. Jer sve ovo što sam rekao danas vama je rekla struka, poslala struka i zamolila da prenesem te i takve podatke. Pa evo sa kongresa na Brijunima svi vrlo ugledni strani stručnjaci pohvalili su naše rezultate i istaknuli želju za daljnjom suradnjom. Predloženi smo čak i za ekspertnu skupinu EU za zamrzavanje jajnih stanica. U drugoj godini primjene novih tehnoloških odrednica prestigli smo po rezultatima Italiju, Švicarsku i Njemačku. E sad nešto o parovima koji odlaze van RH na liječenje. Toga ima u svim zemljama EU i migracija tih pacijenata na liječenje izvan svoje zemlje je između 4 i 7%, u RH to je 5,6%. To je podatak o kojemu govori struka, a 60 – 70% naših parova koji odlaze u inozemstvo traže usluge donacije spolnih jajnih stanica. Dakle, ne idu van zbog svega onoga što se proteklih mjeseci i godina govorilo u RH već idu van zbog donacije jajnih stanica. Isto tako Hrvatsko društvo za humanu reprodukciju, dakle nema meritornije udruge, organizacije koja može govoriti o postupcima medicinske oplodnje. Ponovno ističe vjerodostojnost prikazanih rezultata za 2010. Godinu, odlučno odbacujemo zlonamjerne sumnje i kritike onih koji neutemeljeno svjesno ili iz neznanja ističu negativnosti medicinske oplodnje u Republici Hrvatskoj, to vam gospodo draga kaže struka, to ne kaže politika, to ne kaže Vlada Republike Hrvatske, to vam kaže Društvo za humanu reprodukciju Republike Hrvatske. Prikazani rezultati temelje se na izvještajima svih IDF centara i svih rodilišta u Republici Hrvatskoj. Kada govorimo o migraciji tih pacijenata onda zašto raditi promidžbu nekima u Sloveniji kojima je to isključivi biznis i koji na tome isključivo zarađuju a vi upravo u SDP-u ste radili takvu promidžbu da smo očekivali kolone autobusa, vlakova, aviona da idu u Sloveniju. Pa kada sam vam rekao da je u Republici Hrvatskoj migracija od 5,6% iz inozemstva u Republiku Hrvatsku od svih ukupnih parova koji se liječe ovdje na parove koji iz inozemstva dolaze u Republiku Hrvatsku liječiti se ima 2,3% parova a u inozemstvu je rođeno 50-ero djece koje su postupcima medicinske oplodnje začeti ovdje u Republici hrvatskoj. Nitko ne spominje i to sam najviše razočaran kolegama kojima je to poznata sindrom hiperstimulacije, za objasniti svima što je to to je jedno vrlo teško po život opasno stanje gdje liječenje traje po nekoliko mjeseci, hospitalizacija zbog tog sindroma traje i po nekoliko mjeseci. Po starom zakonu bilo je 5,2% tih sindroma hiperstimulacije, po novom zakonu zbog tzv. Blagih ili blažih protokola stimulacije, ovulacije, sa 5,2 smanjen je taj postotak na 1,2%. Dame i gospodo, sve su ovo rezultati koji još jednom pokazuju i zahvaljujem se svima onima koji su po podržali, zahvaljujem se kritičarima, zahvaljujem se i struci koja je u zadnjih nekoliko mjeseci davala sugestije i na čije sugestije smo naravno i prihvatili. Nitko ne spominje što je najbitnije da je po donošenju novog Zakona ili prije njega za čekanje za postupke medicinske oplodnje u Republici Hrvatskoj bilo i do 18 mjeseci. E sada zamislite par koji imat ih problema i mora čekati da bi uopće krenuo u taj postupak više od godinu dana ili 18 mjeseci. Po donošenju ovog Zakona tih lista čekanja dame i gospodo više nema. Ako išta drugo preko 200 djece je više rođeno postupcima medicinske oplodnje i lista čekanja po ovom zakonu nema. Imali su neki i prije kada je gospodarski rast bio 5 do 6% razloga, imali su i motiva ali im to nije bitno ulagati u IVF odnosno ulagati u medicinsku oplodnju u Republici hrvatskoj. Kako se koalicijska vlada, kako se Hrvatska demokratska zajednica odnosila prema postupcima medicinske oplodnje u ulaganju u bolnički sustav, ulaganje u postupke medicinske oplodnje, u struku, u opremu, kada je gospodarski rast bio -5,6%. Dakle vi koji kada je bio 5, 6% ste smanjivali izdatke i smanjivali financije za te postupke. Mi smo i usprkos tome vjerujući u ovaj zakon, vjerujući da je u ovom segmentu ulaganje u budućnost izdvojili, izvadili postupke medicinske oplodnje iz proračuna i uložili dodatnih 22 milijuna kuna, 3,6 milijuna kuna i u edukaciju u 2009. Godini milijun kuna. I zato zbog uređenosti sustava, zbog svega ovoga što sam rekao pa i zbog obećanja kada smo donesli ovaj Zakon, da ćemo slušati rad struke predlažemo da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji kojim se predlaže da se odredbe članka 15. Zakona iz 2009. Ne primjenjuju u slučajevima kada to odobri Nacionalno povjerenstvo za medicinsku oplodnju na prijedlog liječnika specijalista, ginekologije koji provodi postupak medicinske oplodnje i to kada je kod muškarca ili žene ili obadvoje prema saznanjima, iskustvu medicinske znanosti ili tijekom postupka medicinske oplodnje utvrđen nedostatak spolnih stanica. Zašto ne reći? Možda smo to mogli napraviti i kod donošenja ovog zakona, ali napominjem kada smo donosili taj Zakon, rekli smo pratiti ćemo taj Zakon, još jednom ponavljam, nisam htio sudjelovati kao ministar u toj gruboj politizaciji i štetnosti utjecaja na te parove koji su imali problema sa postupcima medicinske oplodnje, ali sam i tada najavio da ćemo pratiti struku, da ćemo slušati glas struke i kada su se pojavili ovi rezultati i kada je struka od nas koja je podržala i prvi Zakon zatražila da promijenimo taj jedan dio da bi on u mnogome pomogao i onim parovima koji imaju te najteže probleme rekli smo poslušat ćemo glas struke i omogućiti i tim parovima da na što jednostavniji, bezbolniji i što moguće blaži način dođu do tog životnog sna da imaju svoje potomke ili svoje potomstvo. I zato kažem prihvatili smo glas struke kao što je struka 2009. A i danas prihvatila ovaj zakon. Dakle, zaključno gospodine predsjedniče, još jednom želim vrlo jasno reći, 209 ili 35,6% piše po novom zakonu nego po zakonu koji je bio na snazi do tada. Ali podsjećam i ovo, zbog novog Zakona rađat će se manje djece, to je odgovor, to je odgovor na te insinuacije i te dezinformacije. 209 više porođaja. Zakon nakon Milinovićevog zakona broj umjetnih oplodnji pao za trećinu. Dakle, broj trudnoća 987 2008., 2010. tisuću 248 ili 237 djece više, a broj djece kao što sam rekao 220 više rođeno djece temeljem Zakona o medicinskoj oplodnji. Dobio sam i dvije razglednice nakon što je Vlada RH dobio sam ih stotine, ali sam dvije dobio iz Praga nakon što je Vlada RH usvojila ovaj zakon. Dakle, nema gospodo stotine tisuća ili tisuće parova koji idu na liječenje iz inozemstva. Očekujem ovih dana nakon ove rasprave ponovno aktivnost SDP-a prema nevladinim udrugama tipom dezinformacija i ponovno ovih dana očekujem nova pisma. Do sada sam ih dobio, nakon što ste čuli, stotine pisama, ravno dva. Ne znam jesmo li ponesli? Ravno dva, nepotpisana. Bilo je jedno prije godinu dana potpisano pa sam pozvao taj bračni par na razgovor i bili su nastavili liječenje u RH. Dakle, očekujem od SDP-a, očekujem od svih u ovom Saboru da će podržati ove izmjene zakona, očekujem da neće biti kao što je bilo i do sada grube manipulacije ovim zakonom, očekujem da petnaestak vrhunskih profesora koji se bave ovim procesom nećete nazivati lažovima, manipulatorima podataka i očekujem naravno da nikada više na ovakav bestidan način koji je rekao u Hrvatskoj je nemoguće liječiti neplodnost da u idućem periodu te i takve manipulacije više se ne mogu dogoditi. Naravno da ne mogu, jer danas imamo rezultate i trebalo je izdrži godinu dana šutnje na mnoge dezinformacije, na mnoge uvrede pa i osobne naravi, ali izdržao bih opet. I sada najavljujem da ćemo i ove dijelove godine, još nemamo rezultate medicinska oplodnji u RH, da ćemo i ove godine, a te rezultate ćemo objaviti iduće godine da ćemo objaviti, da ćemo imati i više od tisuću 19 djece. A prvi put u RH imamo više od tisuću djece rođenje postupcima medicinska oplodnje. A udio u RH novorođenih iz postupaka medicinska oplodnje prije ovoga zakona bio je 1,8%, a sada smo u prosjeku EU 2,7%. Dame i gospodo, sukladno rečenom, evo nadam se da će i rasprava biti premda je ona specifična, premda je ona profesionalna i premda o tome ipak treba nešto znati sa razine struke da će biti dostojanstvena i da neće biti više podmetanja onih koji najviše štete parovima koji su u postupcima medicinske oplodnje. Nema vlakova, nema aviona, nema autobusa, nema auta koji hrle u Sloveniju, Prag, Njemačku, Austriju, Italiju ili bilo gdje drugdje. Ponosni smo ovim zakonom. Pedesetero djece rođeno je u inozemstvu, ne građana RH već ostalih građana onih parova koji su bili ovdje. A naši parovi neki će i dalje. Imam jedan ovdje ali sada da ne tražim, evo ističe mi vrijeme, kaže, 18 puta sam bila na postupcima medicinska oplodnje, dakle prošlih 10 godina po starom zakonu. Ali sada više kako je donesen novi zakon neću ići u RH. Nemojte dame i gospodo iz SDP-a dezinformirati javnost na takav način. Hvala vam lijepo.
Hvala. Da li žele izvjestitelji odbora? Da. Gospodin Andrija Hebrang predsjednik Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, državni tajnici, kolegice i kolege. Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb je na svojoj 61. Sjednici razmatralo prijedlog zakona koji je pred vama i to kao matično radno tijelo. Sukladno članku 76.a Poslovnika Hrvatskoga sabora. Uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. U tom obrazloženju predstavnik je predlagatelja istaknuo postignute rezultate Zakona o medicinska oplodnji od 2009. godine, temeljem kojega je u 2010. godini iz postupaka medicinske oplodnje rođeno 24% više djece, izvršeno je 35,6% više poroda i ostvareno 23,4 više trudnoća nakon postupka medicinska oplodnje negoli prije donošenja zakona. Izdvajanjem plaćanja postupka medicinske oplodnje iz bolničkih limita HZZO u 2010. godini za iste izdvojio 44 milijuna kuna što je 100% više u odnosu na 2009. godinu. U raspravi koja je uslijedila članovi odbora su podržali predloženu dopunu koja će po njihovom mišljenju poboljšati postojeći zakon. Naime, praćenjem provedbe važećeg zakona, liječnici koji se bave humanom reprodukcijom ukazali su na potrebu poboljšanja postojećeg zakona u korist osoba koji zbog zdravstvenih razloga do sada nisu bili u mogućnosti ostvariti medicinsku oplodnju. Predloženim dopunama zakona uređuju se slučajevi kada se tijekom postupka medicinski potpomognute oplodnje, a prema iskustvima medicinske znanosti utvrdi nedostatak spolnih stanica. U navedenim slučajevima na prijedlog liječnika specijalista ginekologa, koji provodi postupak uz odobrenje Nacionalnog povjerenstva za medicinska oplodnju dopušta se u jednom postupku unijeti i više od tri zametka. Sveukupno u raspravi je istaknuto reorganizacija koju je u ovom području provelo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi u potpunosti je uspjelo jer se temeljilo na savjetima struke u kombinaciji s povećanim ulaganjima u edukaciju, opremu i plaćanje usluga od strane HZZO-a. Nakon rasprave članovi odbora su jednoglasno odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvojenje Zakon o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji u tekstu kako je predložila Vlada RH. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je u ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre sa kolegicama i kolegama, dame i gospodo. Za klub HDZ-a, kada govorimo o medicinskoj oplodnji, osnovno pitanje koje otvara sva druga pitanja jest pitanje kad zapravo započima život. Za nas to je momenat začeća. Mi možemo prekršiti to naše vjerovanje, ali nas to kršenje ne oslobađa istine. Neki će se usprotiviti i pitati za dokaze, iznijet će svoje argumente itd. Zapravo oni pri tome u pravilu zanemaruju osnovni postulat kad su u pitanju dokazi koji traže, a to je činjenica koju nitko nikada nije pobio niti će, da čak nepostojanje dokaza nije dokaz nepostojanju. Prihvatimo li i tu kušnju o dokazima što nije nužno onom tko vjeruje u upravo navedeno onda sustavnim pregledom literature vidimo kako nema mjestu nikakvim jezičnim akrobacijama, udruženom naporu svih onih koji ne razumiju, onih koji razumiju ali obmanjuju ili jednom rječju zavode javnost, "obične ljude" među koje spadaju i političari pa i liječnike i znanstvenu zajednicu. Naime, najnoviji radovi upravo ukazuju kako nema mjesta teoriji prema kojoj se preembrij proglašava prezigotom s ciljem otvaranja širokih vrata manipulacije s najranijom fazom djeteta, tim divnim božjim stvorenjem, proglašavajući ga biološkim materijalom. Dopustite mi citirati jedan dio iz znanstvenog rada objavljenom u kojem stoji da zigota kao konac događaja fertilizacije nije početak postojanja života čovjeka, prije toga razvoj embrija u tzv. stadiju 1 počinje prvim kontaktom muške spolne stanice s ocitom što se i s znanstvenog stajališta smatra početkom života. Od početka fertilizacije obično … [[Ne razumije se.]] što uključuje kontakt, sjedinjenje i prvu … [[Ne razumije se.]] diobu. Tu je i nezaobilazan i važan stav crkve koji nikako ne možemo isključiti, od kojih treba izdvojiti kako je liječnik dužan prije postupka medicinske oplodnje bračne drugove obavijestiti o mogućnosti liječenja neplodnosti te o drugim načinima ostvarenja roditeljstva pri tome prije svega promičući i omogućavajući stručnu poduku iz prirodnog planiranja obitelji. To je tzv. naprotehnologija, tehnologija prirodne prokreacije. Njihov prijedlog je i uspostaviti centar za skrb o plodnosti te centar za prirodno planiranje obitelji što svakako treba najozbiljnije razmotriti iako je to jednim dijelom riješeno našim člankom 7. zakona. Imati dijete je dar ničim zaslužen. U razgovoru o medicinskoj oplodnji svakako nezaobilazan je razgovor o djetetu i poziv svima da ga štite bez obzira na razvojnu fazu u kojoj se taj dar, život nalazi. Za klub HDZ-a pravo na medicinsku oplodnju je nesporno, pravo na medicinsku oplodnju da, ali pravo na dijete po svaku cijenu ne. I ovom prilikom kad dopunjavamo ovaj prijedlog zakona ili kad raspravljamo o ovoj nadasve osjetljivoj materiji o kojoj tako još malo znamo ma koliko slušali one kojima je sve jasno, važno je progovoriti i ukazati tj. osvijestiti onu drugu stranu medicinske oplodnje. To svakako ne umanjuje važnost medicinske oplodnje kao postupka, ali je važno imati na umu različite publikacije objavljene u najboljim i najvrjednijim časopisima koji govore o različitim rizicima medicinske oplodnje. Važno je dakle, to je također definirano i ovim zakonom, ukazati roditeljima, onima koji se odluče za medicinsku oplodnju da medicinska oplodnja nije uvijek i bez rizika i naprosto s tim treba živjeti. Veliki broj ljudi se zalaže za prava djeca, prava roditelja, ljudska prava, a tako malo znaju o rizicima i posljedicama medicinske oplodnje. Stoga uvijek i nanovo nam je postaviti pitanje i propitivati se činimo li sve kako se ne bi poigravali životima i samim Božjim planom. Konačno, dijete je dijete bez obzira na koji način začeto, ali moramo biti svjesni svega kako bi skrenuli pozornost na potrebu promišljanja informiranosti opreza. Važeći Zakon o medicinskoj oplodnji je okvir kojim je Republika Hrvatska konačno uredila ovo važno pitanje na način da je definirala jasne kriterije, postupak medicinske oplodnje kao i prava i obveze sudionika u postupku medicinske oplodnje. Zakonom su uvažene brojne konvencije o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine, protokoli i direktive Europske unije, Parlamenta i Vijeća o određivanju standarda, kvalitete i sigurnosti za postupak darivanja nabave, testiranje, obrade, čuvanje, skladištenje i raspodjelu tkiva i stanica ljudskog porijekla. Ovim odredbama uređuju se zdravstvena i osobna sigurnost te povjerljivost svih zdravstvenih podataka u postupcima medicinske oplodnje. Zakon uređuje postupke medicinske oplodnje koji se provode s ciljem postizanja oplodnje sukladno suvremenoj medicinskoj znanosti i iskustvu. Postojećim Zakonom o medicinskoj oplodnji uređuje se ostvarivanje prava na medicinsku oplodnju, prava i obveze te odgovornost svih sudionika u postupku medicinske oplodnje. Sukladno zahtjevima i mogućnostima suvremene medicine postupci propisani ovim zakonom provode se radi postizanja začeća, imajući u vidu zaštitu zdravlja žene i dobrobit potomstva. Dakle, Zakonom o medicinskoj oplodnji omogućava se pomoć obiteljima koje nisu u mogućnosti ostvariti roditeljstvo bez medicinske pomoći. Zakonom se osigurava priprema obitelji za medicinsku oplodnju kao i sigurnost svih postupaka medicinske oplodnje. Budući je zametak živo biće od njegovog početka tj. začeća ono ima pravo na život koji je osnovno pravo i stoga se zabranjuje svaka manipulacija zamecima. Ovo je sukladno i Konvenciji o pravu djeteta koja uređuje pravo djeteta na život u obitelji. Medicinska oplodnja se primjenjuje u slučajevima neplodnosti i ne može se provoditi za dobivanje djeteta u drugim situacijama. Ovo je sukladno i Obiteljskom zakonu koji definira pravo djeteta na obitelj, pravo na oba roditelja, stoga izvanbračne zajednice ne mogu ostvariti to pravo iz više razloga. Gospodine ministre, u ime kluba HDZ-a iskazujemo zadovoljstvo i zahvaljujemo vam na ustrajnosti da ste ovo područje uredili. Sjetimo se sve one hajke koja je bila, koja je pratila donošenje ovoga zakona, sjetimo se sve one izloženosti kojoj ste bili i vi i Vlada kad se ovaj zakon donosio. Drage kolegice i kolege, sjetite se i svi vi koji ste glasovali za ovaj zakon, hajke koje je i na vas osobno provedena, sjetite se svih naših lica objavljenih u dnevnim novinama u najmanju ruku ukazanih i prstom uprtih kao u zločince jer smo donijeli neki zakon koji tobože ne štiti prava obitelj odnosno ljudi i ide na štetu, nije dovoljno liberalan, nije dovoljno medicinski opravdan na način da daje potporu svima. A što je zapravo dokaz da svi ti kritičari nisu imali pravo? Upravo ono što smo ovdje čuli od gospodina ministra, a što ću ja ovdje upravo zbog takvih, a i zbog nas koji smo ustrajali u donošenju ovoga zakona ovdje ponoviti a to su učinci ovoga zakona. Za istaknuti je ponavljam kako je struka, dakle liječnici koji se bave humanom reprodukcijom jasno artikulirala svoje stavove te prikazala rezultate svog rada sukladno novom Zakonu o medicinskoj oplodnji, stoga se rezultate struke može ujedno smatrati i rezultatom novog zakona. U 2010. godini u odnosu na 2009. iz postupka medicinske oplodnje rođeno je 24% više djece. U 2010. godini u odnosu na 2009. bilo je 35,6% više poroda nakon postupka medicinske oplodnje. U 2010. u odnosu na 2009. godinu bilo je 23,4 više trudnoća nakon postupka medicinske oplodnje. Ukupno je 1019. djece rođeno iz postupaka medicinske oplodnje u 2010. godini. Udio novorođene djece iz postupka medicinske oplodnje u ukupnom broju novorođene djece je 2,7 što je na razini europskog prosjeka koji se kreće od 2 do 4%. Raniji udio je bio ispod 2%. Smanjene su liste čekanja na postupak medicinske oplodnje. Praktički se sada u Republici Hrvatskoj na postupak medicinske oplodnje ne čeka, dok je ranija lista čekanja bila i do godinu dana. Plaćanje postupaka medicinske oplodnje izdvojeno je iz bolničkih limita tako da HZZO posebno, ne iz bolničkih limita plaća postupke. U 2010. godini HZZO je izdvojio 44 milijuna kuna za postupke medicinske oplodnje što je 100% više nego u 2009. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi uložilo je 3,6 milijuna kuna za opremu za postupke medicinske oplodnje, a Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je izdvojio dodatnih milijun kuna za edukaciju struke koja se bavi medicinskom oplodnjom. S obzirom na ovakve rezultate Zakona o medicinskoj oplodnji klub HDZ-a ne smatra potrebnim pokretati bilo kakvu proceduru temeljitih promjena zakona i mijenjanja zakona. Smatramo da je ispravan, dakle klub HDZ-a smatra da je ispravan stav predsjednika Vlade Republike Hrvatske, potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske, ministra zdravstva i socijalne skrbi dr. Darka Milinovića što u svojim istupima naglašava suradnju sa strukom. Primarnost hrvatskih društava za humanu reprodukciju, te da će ukoliko struka bude sugerirala razmotriti sve sugestije. I ove izmjene i dopune zakona su upravo tako nastale na temelju izvješća stručne javnosti, a na korist osoba koje zbog zdravstvenih razloga do sada nisu bile u mogućnosti ostvariti medicinsku oplodnju. Također klub HDZ-a upozorava na puni oprez kod primjene ovog Zakona, ali i kod ove izmjene kako bi se u punom opsegu poštovale odredbe zakona s ciljem zaštite onih koji su uključeni u postupak medicinske oplodnje ponajprije djece koja će uz medicinsku pomoć biti začeta i rođena. Klub HDZ-a ukazuje na važnost izgradnje unutarnjih i vanjskih mehanizama zaštite, tj. nadzora kao izvješćivanje o provedbi ovog Zakona, a sve s ciljem prevencije bilo koje mogućnosti zlouporabe ovog zakona, tj. medicinske oplodnje. To uključuje i usvajanje standarda etičnosti, profesionalnosti i uključivosti od strane ovlaštenih klinika koje provode medicinsku oplodnju. Klub HDZ-a na koncu, dame i gospodo, skreće pozornost na opasnost od svake vrste politizacije ovoga zakona. Jer ista ima za posljedicu unošenje nemira i nesigurnosti među one bračne parove koji uslijed nemogućnosti začeća prirodnim putem pomoć traže od struke u čemu je od osobite važnosti obostrano povjerenje a koje se upravo politizacijom narušava. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre zdravstva, potpredsjedniče Vlade. Pa evo čuli smo objašnjenje ministra o zakonu, ali kad me pitate i kad pitate građane što taj zakon, što ova izmjena zakona sada znači. Ministar je govorio o svojim zaslugama, govorio je o uspjesima i dometima same potpomognute oplodnje. Ali ti uspjesi i dometi potpomognute oplodnje nisu posljedica zakona, nego su posljedica unošenja više financijskih sredstava u sustav, otvaranja više centara, omogućavanja da se više postupaka napravi. To nije posljedica zakona. To je posljedica zdravstvene politike. Kad govorimo o posljedicama zakona, onda o posljedicama zakona moramo govoriti o onome što taj zakon donosi građanima Republike Hrvatske koji zbog toga što ne mogu imati dijete prirodnim putem moraju se podvrgnuti ovoj metodi. Dakle, ja u izlaganju ministra, možda će ministar na kraju to nam i reći koje su posljedice ovog Zakona. Koliko parova u Hrvatskoj zbog ovog zakona nije moglo dobiti zagarantiranu zdravstvenu zaštitu, a izmjena ovog zakona govori da je tih građana bilo. jer ove izmjene zakona onda ne bi bilo. Dakle, kad govorimo o ovoj izmjeni zakona onda ti razlozi koji postoje za izmjenu zakona bili su i prije dvije godina kada smo donosili zakon. Bili su isti, nisu se promijenili i bit će isti dok god je problema neplodnosti i to je razlog zašto se ovaj Zakon mijenja, zašto naknadna pamet, zašto čekati dvije godine da se promijeni. Mogli smo i onda. Kada smo raspravljali o ovom Zakonu mogli smo te probleme koje smo znali da postoje uvesti u zakon i zakon bi izgledao sasvim drugačije. No, reprodukcija je oduvijek bila političko pitanje. Ona je bilo da se potiče ili ograničava politika se uvijek u to miješala, miješat će se i ne treba bježati od toga. Ne treba se ljutiti ako netko kaže i nešto drugačije jer reprodukcijska politika može se gledati s jedne ili s druge strane. Sve zavisi kakve imate i svjetonazore, a i kakvu politiku trebate provoditi. Ono što je sasvim sigurno reprodukcija je pravo žene na slobodan izbor kada, s kime i koliko će djece imati. I to je jedno od temeljnih ženskih prava. A samo da napomenem sa zdravstvene strane da niti jedna hormonska stimulacija nije bezazlena, zadiremo u životni i prirodni ciklus, prema tome trebali bi omogućiti metodu koja nam pruža najviše sigurnosti da tih hormonskih stimulacija bude što manje, da dođemo do tog začeća što prije, sa što manje problema i za ženu i za obitelj. Ono što ovaj zakon koji je pred nama donosi, donosi da se mogu oploditi samo tri jajne stanice. Ono što bi mene isto tako zanimalo, a nisam čuo, ja nisam ginekolog pa onda nisam ni sudjelovao na sastanku mislim u Plitvicama, koliko je bilo višeplodnih trudnoća, koliko je bilo blizanaca, koliko je bilo trojki, jer unošenje tri jajne stanice, unošenje više od dvije jajne stanice povećava riziko višeplodnih trudnoća. Današnje vrijeme u Europi je standard da se unosi jedna oplođena jajna stanica, sve sa time da se sačuva majka i djeca od rizika višeplodne trudnoće. Ono što je također mi žao što se vrlo često naglašava da je neplodnost ženski problem. Neplodnost nije ženski problem, samo žene, nego je problem i muškarca i u ovo vrijeme u Hrvatskoj imamo sve više muškaraca koji su neplodni, i to kroz ovaj zakon treba na neki način apostrofirati, i kroz ovaj zakon i to treba urediti. Moram priznati da taj zakon se tog dijela praktički nije ni taknuo. Prije točno dvije godine donesen je ovaj zakon, koji je tada bio prvorazredno političko pitanje, ne samo zato što je to bio sukob HDZ-a i oporbe, nego zato što on zadire u temeljna ljudska prava, zadire u temeljne slobode žene, obitelji da biraju onaj postupak za koji smatraju da će im donijeti najbolje rezultate. Kada smo rekli da je zakon konzervativan, kontroverzan, da će donijeti probleme građanima, da ćemo imati građane koji će morati tražiti zdravstvenu skrb izvan zemlje, i da ćemo vrlo brzo doći do toga da ćemo zakon morati mijenjati. Tada smo to rekli, možete vidjeti u fonogramu sjednice, evo došli smo do trenutka kada zakon mijenjamo. Mijenjamo ga pod utjecajem struke, ali mijenjamo ga i pod utjecajem svih onih kojima je ova metoda, odnosno ova zdravstvena zaštita uskraćena. Dakle bez obzira, ako bilo tko tko gleda na ovaj zakon izvana da nije ni HDZ, ni oporba, ni SDP, će reći da u njemu postoje ozbiljne restrikcije, da u njemu postoje ozbiljni problemi koji onemogućavaju da svi oni, opet napominjem, kojima treba zdravstvena zaštita tu zdravstvenu zaštitu i dobiju. Samo da napomenem da dio ovog zakona je da tako kažem kozmetički. Na pisanje tamo a da se praktički nije željelo, nije htjelo, nije smjelo provesti, pa eto u praksi ne postoji donacija reproduktivnog materijala, mi smo se tu hvalili da ćemo imati banke jajnih stanica, da ćemo imati banke spermotoida, znači muški spolnih stanica, međutim to i piše u zakonu, ali koliko po mome, neka me ministar razuvjeri, ali nema niti jedne banke jajnih stanica u Hrvatskoj, nekad smo imali banke muških spolnih stanica, imali smo ih više, više nemamo niti jednu. I ti parovi kojima to treba odlaze u inozemstvo. Dakle zakon nije svemoguć, nije sve riješio, nije omogućio svima da dobiju zagarantiranu zdravstvenu zaštitu. A kad govorimo o statistici, statistika je onakva kakva je. Zavisi kako je gledate s koje strane, zavisi kako tumačite brojke koje ste dobili, zavisi kako interpretirate rezultate. Ono što bih ja htio vidjeti, a htio bih vidjeti vrlo jednostavnu statistiku, bez statistike koliko je rođeno djece, očito kad date više sredstava, kada otvorite nove centre, kada više ljudi u sustavu involvirate da rade ovu metodu da ćete imati i više djece. Ono što bih ja želio vidjeti statistiku dva centra u Hrvatskoj koji su zamrzavali zametke prije zakona i sada koji ne zamrzavaju. To su samo dva centra u Hrvatskoj, i to je jedina prava statistika koja nam može reći i odgovoriti da li je ovim zakonom uspješnost potpomognute oplodnje u tim centrima veća ili manja. Sve drugo je posljedica zdravstvene politike, više sredstava, više centara, prema tome to nema veze sa ovim zakonom. Pred vama je prijedlog izmjene zakona, i ako ga čitate i ako ga netko čita tko je običan građanin onda to praktički ne razumije. Kaže stavit će se izvan snage članak 15. Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji, a onda u članku 15. zakona kad to pročitate onda vam nije ništa jasno. Mislim da ministar je izbjegao, izbjegao je prevesti to na narodski jezik, prevesti ono da znamo šta sa ovim izmjenom zakona radimo, kolega Bagarić je govorio o svjetonazoru, o početku života od začeća nadalje, dakle ovim zakonom uvodimo zamrzavanje zametaka na mala vrata u Hrvatsku. To je za sve one parove koji na žalost zbog toga što recimo boluju od maligne bolesti, što će primiti kemoterapiju pa nakon kemoterapije više neće moći postati majka i otac, u tim slučajevima se uzimaju jajne stanice i oplođuju i zamrzavaju. Što nam to govori? To govori da je za te parove kao i za jedan dio drugih parova koji nemaju ovu bolest zamrzavanje zametaka zlatni standard. Dakle ovom izmjenom zakona priznajemo da su zamrzavanje zametaka zlatni standard i da ga treba uvesti u samo liječenje. Maligne bolesti su veliki problem i u žena i u muškaraca, i očito da je to bilo i nešto što je vodilo zakonodavce da promijeni ovaj zakon, jer ti parovi, s obzirom da primaju kemoterapiju baš nemaju mogućnost, a i nisu baš ni sposobni da idu u Beč, u Prag, u Maribor. Oni trebaju tu zdravstvenu zaštitu tu, a ovom izmjenom zakona hvala vam priznajete da je zamrzavanje zametaka zlatni standard, priznajete da je to metoda izbora, i priznajete da u Hrvatskoj ta metoda treba postojati i da se ta metoda treba razvijati. Svugdje u svijetu za bolesnike u određenim indikacijama zamrzavanje zametaka je zlatni standard pa evo sa ovom izmjenom zakona postaje i u Hrvatskoj. I drago mi je da evo na pragu Europe u Hrvatskoj ćemo imati zamrzavanje zametaka. Doduše na mala vrata, malo od otraga, ali za one građane RH kojima to treba, koji tu trebaju metodu, evo tu metodu će moći i dobiti. A kad govorimo o struci pa ja se ne bih baš skrivao iza struke, jer dio ovog zakona je, kao što sam na početku rekao, i političko pitanje. Reprodukcija je i političko pitanje jer u reprodukciji sudjeluje i politika. Dakle, ono što ja kažem s ove govornice da ćemo zajedno sa strukom, istom tom koja je pisala i ovaj zakon, donijeti novi zakon, kvalitetan zakon, koji će svim parovima koji se bore sa neplodnošću dati realne šanse da postanu roditelji, a to su dosada mogli samo u inozemstvu, dakle novi Zakon o potpomognutoj oplodnji u novom sazivu Sabora bit će zakon koji će dopuštati zamrzavanje zametaka za sve one kojima to bude trebalo. I ministar je dosta svog izlaganja posvetio rezultatima, što je radio, kako je radio, ali evo ja još jedanput kažem da jedini rezultat koji je objektivan, koji možemo objektivizirati je rezultat ova dva centra u Hrvatskoj koji su zamrzavali zametke prije zakona i koji sada ne zamrzavaju. To su jedini relevantni i statistički podaci koji nam mogu pokazati da li ovaj zakon je donio dobra ili nije građanima RH. I na kraju, klub SDP-a neće biti protiv ovog zakona jer donosi korist građanima kojima to treba, ali neće biti niti za jer ne rješava problem neplodnosti. Da samo napomenem 15% građana RH pati od neplodnosti, ne rješava sve njihove probleme. I nadam se da ćemo vrlo brzo imati novi Zakon o potpomognutoj oplodnji u kojem će biti dopušteno zamrzavanje zametaka kao što je dopušteno u svim modernim europskim državama. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 2 ispravka. Prvo, gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Mrsić je rekao da uspjesi i dometi oplodnje nisu posljedica zakona. To je netočno, ovi podaci sami dovoljno govore za sebe, a i ova vaša zadnja pripomena govori isto tako u prilog toga da ćete biti i konstruktivno suzdržani. Nadalje, govorili ste i o politici i o statistici. Pa ću vas ja podsjetiti da je vaša politička odluka u vrijeme koalicijske Vlade dovela do toga da je bilo 10 tisuća manje rođene djece, a sada eto hvala Bogu 200 po ovome praćenju zakona. I ova ulaganja dakle u ovo područje koje je podvostručeno zasigurno govori o ozbiljnosti ove Vlade rješavanja ovoga problema. Hvala lijepa.
Ispravak, gospodin Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Mrsić je ovdje zapravo ja bih rekao ovu izmjenu i dopunu zakona interpretirao na svoj način i pogrešno. Dakle, u članku 15. stoji da u jednom postupku nije dopušteno unijeti u spolne organe žene više od 3 zametka. Dakle, u ovom slučaju se izuzima dakle ovaj članak što nikako ne uključuje to sve što ste vi govorili, a u najmanju ruku ne uključuje skladištenje, manipulaciju zamecima, zamrzavanje na način na koji ste vi govorili. S druge strane, dobro je da je kolega Mrsić konačno u ime SDP-a priznao dvije stvari. Jedan, da je više djece rođeno u Hrvatskoj nakon ovoga zakona, bez obzira što je to objasnio da je to zbog politike, zdravstvene politike. To znači da je još priznao drugu stvar, opet u ime SDP-a, da je ta zdravstvena politika uspješna. E to je najvažnije što smo čuli danas ovdje. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-HSU-a gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, svašta sam ja čula u svojoj saborskoj karijeri ovdje u Saboru, ali ovo što je danas ministar Milinović ovdje izgovorio bio je jedan od najneobičnijih prezentacija koju sam čula, moram reći. Ovaj zakon je sada treći puta u svojim izmjenama u proceduri. Dakle, jedanput je donesen 17.07.2009., pa 6.11.2009. i sada je od 1. rujna ove godine ponovno u proceduri. Po izlaganju ministra Milinovića dalo bi se zaključiti da on od nas, da nam preporuča, štoviše da zahtijeva od nas da ni u kojem slučaju ne prihvatimo ovu promjenu s kojom se Vlada danas pojavila na dnevnom redu jer cijela rasprava, odnosno pardon uvodno izlaganje ministra Milinovića bilo je posvećeno tome kako je zakon koji je originalno predložen i koji je dosada bio na snazi bio fantastičan. On je bio dobar u svakom svom elementu, proizveo je odlične rezultate. Bili su, i sad se pokazalo da kad su predlagali takav zakon, bili su 100% u pravu, a oporba je bila katastrofa, sve u krivu, sve što je oporba govorila nije valjalo i bilo je pogrešno i sad se pokazalo da se taj zakon kad su ga oni predlagali i kako su ga predlagali je bio najbolje rješenje i najbolja formulacija da bi se danas pojavili i da bi to bio uvod u zahtjev da se taj najbolji od svih mogućih zakona promijeni u svojoj bitnoj odrednici upravo suprotno. To vam je kao da netko dođe i kaže ovo je crno i odlično je da je crno i bilo je zapravo najbolja ideja da bude crno i upravo zbog toga danas ga mijenjamo u bijelo. Dakle, cijela argumentacija ministra Milinovića koja je po mom mišljenju promašila današnju točku dnevnog reda koja nije prijedlog da se zadrži ovaj najbolji od svih mogućih Zakona o potpomognutoj oplodnji kakav je bio dosada, nego da se u svojoj bitnoj odrednici stubokom promijeni. Dakle promijeni u onome što taj je Zakon originalno sa sobom nosio i zbog čega smo se mi iz opozicije protiv njega izjasnili, pa ne samo izjasnili nego smo mi u ime Kluba HNS HSU-a još na prvi prijedlog Zakona podnijeli 6 amandmana, koji su tada sa indignacijom odbijeni. Što su ključne? Tih 6 amandmana imaju različitu razinu vrijednosti, ovo je treći koji se prihvaća u bitnome, dva su već u bitnome prihvaćena u ranijoj izmjeni Zakona koja je izglasana 6. 11. 2009. Godine. Međutim, što su dvije bitne odrednice originalnog, pa i sada važećeg Zakona koji je Vlada predložila i parlamentarna većina usvojila. Dvije bitne odrednice su ograničavanje vađenja jajnih stanica prilikom jednog postupka na 3 i drugo zabrana zamrzavanja oplođenih jajnih stanica, bolje rečeno zametaka. To su bile dvije ključne stvari, ima još različitih drugih elemenata, ali to su bile dvije ključne stvari oko kojih smo se sporili kada se radi o ovom Zakonu koji je sada na snazi i te dvije odredbe definirane su u članku 15. Važećeg Zakona. Budući da se radi o vrlo kratkom prijedlogu Zakona koji je danas na raspravi sastoji se od samo dva članka, dozvolite da podsjetim što kaže ovaj Prijedlog zakona. Prvi članak Prijedloga zakona kaže: „U Zakonu o medicinskoj oplodnji NN itd., iza članka 15. U kojem se kaže nema zamrzavanja embrija, oplođenih jajnih stanica i drugo nema više od tri jajne stanice koje se vade u postupku, dodaje se članak 15a. koji glasi: „U slučajevima kada je kod muškarca ili žene prema saznanjima ili iskustvu medicinske znanosti ili tijekom postupka medicinske oplodnje utvrđen nedostatak spolnih stanica na prijedlog liječnika specijalista ginekologije koji provodi postupak medicinske oplodnje uz odobrenje nacionalnog povjerenstva odredbe članka 15. Ovog Zakona neće se primijeniti“. Drugim riječima kada doktor koji provodi postupak to predloži i zaključi da nema dovoljno spolnih stanica, a struka kaže da kod žena iznad 35 godina to je 80% slučajeva, kada nema dovoljno tih stanica onda se može i zamrznuti embrio i onda se može vaditi više od tri jajne stanice u jednom postupku i kada je Vlada branila ovu odredbu koju sada mijenja u svoju suprotnost, sve se to smije što se do sada nije smjelo, onda su argumenti bili jednim dijelom ili ja bih rekla što se mene tiče i moje percepcije toga tiče, većim dijelom, u sferi etike a ne u sferi medicine sa stavom da je to etički neprihvatljivo. Dakle, to je etički bilo neprihvatljivo 17. 7. 2009., 6. 11. 2009. Ali 1. 9. 2011. Sada nije etički neprihvatljivo sada je etički prihvatljivo. Ljudi igramo se sa životima ljudi i sudbinama ljudi koji rješavaju ozbiljne probleme. Ovaj prijedlog da se promijeni Zakon ovako je dobar prijedlog, i treba se promijeniti zato što je dosadašnji Zakon bio loš, mi smo to argumentirali iznosili ovdje i mislim da je ako se ministar Milinović htio pohvaliti nije se trebao hvaliti time da je donio loš Zakon pa da je sada taj loš zakon pod pritiskom ne znam čega se mijenja u svoju suprotnost, dakle sve što je bilo zabranjeno u ključnim elementima, a to je zamrzavanje zametaka i više od tri jajne stanice u jednom postupku, da se to sada dozvoljava, nego se trebao hvaliti time da je razumno razmišljajući došao do zaključka da katkada, gle čuda i opozicija može biti u pravu. Pa smo možda sada tu pogriješili i dvije godine gnjavili ljude ali više nećemo, i to bi bilo po mom mišljenju za svaku pohvalu, argument, pa čak i ovaj prijedlog zakona što se tiče Kluba HNS I HSU ne treba gledati sa stanovišta tko predlaže, nego što se predlaže, da li to ima smisla, sama činjenica da je opozicija HNS HSU sa 6 amandmana pri prvom donošenju ovog Zakona govorila da treba to na ovaj način urediti, ne treba maltretirati ljude i mučiti, treba im omogućiti da u jednom postupku se vadi više od tri jajne stanice i treba omogućiti zamrzavanje zametaka, sama činjenica da je to govorila oporba, nije ljudi vama trebao biti znak da trebate biti protiv toga, da se dvije godine ljudi maltretiraju da bi onda prihvatili naše stavove kao što ste ih i 6 mjeseci kasnije nakon donošenja prve verzije zakona prihvatili i one stavove vezane na dokazivanje da li je netko u izvanbračnoj zajednici sjećate se da je u prvoj verziji trebali ići na sud i ne znam što sve ne, pa ste mi smo dali na to amandman koji niste prihvatili ali 6 mjeseci kasnije ste prihvatili da se taj postupak pojednostavi. Kao i ona druga odredba koja se odnosila na to da dijete na taj način začeto može kada navrši 18 godina tražiti da mu se otkrije tko je biološki otac, to je također bilo, što naravno otežava mogućnost da se ljudi odluče da budu donori, dakle otežava tu mogućnost, to se isto promijenilo 6 mjeseci kasnije. I sada dvije godine kasnije mijenja se i ono što je bitna odrednica tog zakona što ste branili najvećom žestinom jer zaista jeste svjetonazorska razlika i naš je svjetonazor da se ne smije i ne može maltretirati ljude koji su u tom postupku i koji žele na taj način dobiti dijete da im se podvrgava ne znam koliko broju postupaka zato što se zakonom ograničava i mogućnost broja jajnih stanica koje se vade u jednom postupku i mogućnost zamrzavanja zametka. Da pokažemo što se nas tiče, a moram reći i zbog zdrave pameti i slaganja sa samima sobom smo drugačiji. Sama činjenica da ovu izmjenu ovog lošeg zakona kojega čini boljim, predlaže suprotna strana dakle Vlada. Ali budući da smatramo da je to svakako poboljšanje, dalo bi se to još poboljšati ali to ćemo u sljedećem sazivu, ali da je to poboljšanje u odnosu na loš zakon koji ste predložili 2009. i s kojima ste maltretirali ljude, HNS i HSU će podržati ove izmjene jer su bolje od onoga što je bilo na snazi do sada. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Pusić je izrekla nekoliko netočnih navoda. Ja sam primijetio u nekoliko navrata je rekla da je ovaj dosadašnji zakon bio loš. Pa koliko je bio loš govore ovi podaci koji govore da je 200 djece rođeno više, svi ovi statistički pokazatelji. Inače ste i netočno interpretirali i izlaganje ministra i govorili ste da najbolji zakon od najboljih itd. dakle i ova izmjena govori da se osluškuje mišljenje struke i na temelju toga mišljenja struke se naravno ide u tom smjeru da se olakša i da se napravi još bolje. Hvala lijepo.
I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Pusić vi ste eksplicite kazali kako je u članku 15. Stajala zabrana zamrzavanja zametaka, pa je sada kao dokinuta ta zabrana, što nije točno. Evo ja ću vam pročitati cijeli članak 15. Dakle, članak 15. "U postupku izvantjelesne oplodnje mogu se oploditi najviše tri jajne stanice dobivene jednim postupkom". I druga ključna stvar je u jednom postupku nije dopušteno donijeti unijeti u spolne organe žene više od tri zametka. Prema tome, ne postoji niti jedna riječ o zamrzavanju zametaka niti postoji ijedna riječ o uklanjanju te tobožnje zabrane koje je kao tobože bila. Prema tome, nije točno.
Zahvaljujem. Molim vas bez dobacivanja iz klupe. Hvala lijepa. U ime predlagatelja zakona uvaženi Darko Milinović, ministar zdravstva i socijalne skrbi. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Pa evo netko je već rekao da smo na kraju evo i Mirando stiže, htio sam taman reći, žao mi je što nije tu, ali evo uvaženi zastupnik Mrsić je tu. Pa ću se referirati sa nekoliko riječi i na raspravu u ime koju je uvaženi zastupnik imao u ime kluba SDP-a. Pa evo na kraju našeg mandata dragi prijatelju dobili smo priznanje da vodimo dobru zdravstvenu politiku i trebalo je ustrajati, trebalo je ustrajati 4 godine i na kraju dobiti i tu pohvalu. Zahvaljujem se klubu SDP-a da je izrekao i tu žao mi je što to nije bilo prije, žao što nisam bio u klubu SDP-a kada smo donosili zdravstvenu reformu pa da zajedno u toj dobro zdravstvenoj politici kao što ste vi rekli učestvujemo. Pa naravno, donošenje svakog zakona prati i financijska sredstva. Kako ćete vi donijeti zakon da ćemo izgraditi novu školu i rečemo zato nećemo izdvojiti nikakva financijska sredstva. Pa dakle, upravo zdravstvena politika koja ide za tim da ulaganje u hrvatsko zdravstvo i ulaganje u budućnost je i dovela do ovakvih i sličnih rezultata u zdravstvenom sustavu. Ali ima jedna razlika, ja se slažem s vama. Mi smo izdvojili više sredstava. To je bila naša zdravstvena politika, to je bilo krajnji cilj reforme u zdravstvenom sustavu, upravo racionalizacija u sustavu, preraspodjela korištenja sredstava koje imamo i iznalaženje mogućnosti za nova ulaganja. I sve to kada je gospodarski rast bio minus 5,6%. E sada možemo malo razgovarati sa argumentima. Dakle, Rode su tražile od Vlade RH na čijem je čelu bio Ivica Račan da se omogući besplatno. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ja gospodina Račana neću ako mislite da neću spomenuti.
Molim vas, bez ikakve polemike iz klupe.
Nikakvom negativnom kontekstu, dapače mislim da ima određene zasluge i u demokratizaciji Hrvatske, ako ste mislili da ću vašeg predsjednika bivšeg, nažalost pokojnog predsjednika blatiti neću. To nije način moj, to nije način HDZ-a. Čak što više mislim da ima određene zasluge u procesu demokratizacije i uvođenju višestranačja u RH. Ali moram reći istinu da su "Rode" tražile tu koalicijsku vladu na čijem je čelu bio gospodin Račan, tražile da omogući kada je gospodarski rast bio 5,6% plus, da se plaćaju više od tri postupka. Ima jedna pjesma gospođo Pusić, "A na čemu ste vi", jel vi ne možete sjediti, vi mi se smijete. Pa ima ona jedna pjesma "Na čemu ste vi". Pa dajete poslušajte me na sekundu što ću reći. Dakle, tražile su "Rode", imamo u ministarstvu službeni dopis gdje su "Rode" tražile da ministarstvo i HZZO plaća više od tri postupka, kada je gospodarski rast bio 5,6%, vi to niste prihvatili, vi ste to odbili jer je to bila takav zdravstvena politika. Onda su ravnatelji tražili da to izdvojite iz proračuna bolničkih proračuna i to niste napravili već ste smanjili proračun sa 6,2 na 5,4 za 800 milijuna kuna smanjili proračun. Dakle, to je naravno zdravstvena politika je ulaganje i financijskih sredstava. Ja bih molio evo ako.
Ja vas molim nemojte dobacivati iz klupe. Imate načina da se javite. Molim vas bez dobacivanja. Niste dobili riječ i ne možete si uzeti pravo. Za vas su pravila kao i za svakog drugog zastupnika. Držite se tih pravila. Hvala lijepa.
E sada, uvaženi zastupniče, nije ovaj zakon ništa govorio o onome što ste vi rekli da je dopušteno.
Samo trenutak. Uvažena zastupnica Pusić ne možete pokazivati i na takav način se obraćati nikome u ovoj sabornici, pa ni ministru Milinoviću jer je to zaista neprimjereno. Hvala lijepa.
/Upadica se ne razumije
Hvala lijepa. Niste dobili riječ i ne možete govoriti. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste dobili riječ. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Nastavite, uvaženi ministre. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete vi govoriti, niste dobili riječ. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete tako se ponašati [[Upadica Pusić: Ne možete se ni vi tako ponašati.]] Molim vas. Nastavite sa raspravom, izvolite. Hvala lijepa [[Upadica Pusić: Ne možete se ni vi tako ponašati.]] Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Uvažena zastupnice, niste dobili riječ i ne možete govoriti. Hvala lijepa. Nastavite s raspravom.
Gospodine potpredsjedniče, ne možete upozoravati zastupnike ako ne upozoravate ministra koji pita zastupnike na čemu ste vi.
Molim vas, sjednite i vi, a vi nastavite. Izvolite.
Dakle što se tiče onkoloških pacijenata mi nismo tu ništa mijenjali. I prije je bilo u prijašnjem zakonu i zato nije dobro da se zakon ne čita. Dakle kod onkoloških pacijenata smo rekli da možemo imati metodu zamrzavanja jajnih stanica koji su mnogi rekli da je to eksperimentalna metoda i koja nema uspjeha, reći ću vam nešto i o uspjehu i zamrzavanja jajnih stanica, a isto tako upravo u takvim situacijama smo dozvolili i pohranjivanje zametaka. U praksi se može desiti da ste u postupku medicinske oplodnje i ne daj Bože otkrije se ženi ili muškarcu nekakva maligna bolest. U tom trenutku i to je ono što sam ja često puta spominjao i kada smo donosili taj zakon, da nismo zabranili zamrzavanje zametaka. U tom trenutku dok ne postane optimalno vrijeme da se zametak transferira nazad u maternicu u tom trenutku je dozvoljena pohrana zametaka. Dakle u tom se nikakve odredbe, izmjene ovoga zakona ne … [[Ne razumije se.]] Ali moram isto tako odgovoriti gospođi Pusić, ne radi se o bitnim izmjenama zakona. Ja to moram reći razumljivim rječnikom da bude svima jasno o čemu se to radi. Vi tražite sljedeće, da muž i žena koji liječe neplodnost iz nekih razloga, može biti od … [[Ne razumije se.]] jajovoda, dakle uredne spolne stanice i muške i ženske, vi tražite ovo, da se ženi aspirira 20 jajnih stanica, da se sve one oplode, da se vrate dvije stanice nazad, a 17 zametaka, embrija da se zamrzne i čuva do unedogled, a takvih gospođo Pusić u Hrvatskoj ima 10500 zamrznutih embrija, živih bića o kojima nitko ne vodi brigu. E mi smo protiv toga i to bi bile bitne promjene ovoga zakona da dozvolimo to, a to nije potrebno dozvoljavati jer smo razvili novu metodologiju, a to je zamrzavanje ocita, zamrzavanje ženskih spolnih stanica koje daju dobre rezultate. I sad ću vam reći podatak, zamrzavanje ocita, imamo uspješnost 17,9% trudnoća iz tih zamrznutih ocita kao što ste čuli. Vrhunski, europski, svjetski stručnjaci traže da mi budemo, ja sam rekao i prilikom donošenja novog zakona, mnogi će opet učiti od Hrvatske, od hrvatskih stručnjaka. Kao što sam rekao u uvodu, iz europske i mnogi velikani što se tiče medicinske oplodnje, Europe i svijeta traže da Hrvatska bude jedan od referalnih centara koji će svoja iskustva u zamrzavanju ženskih spolnih stanica prenositi Europi i svijetu i zato ja čestitam struci. I nije, gospodine zastupniče, nisam ja rekao da je to moja zasluga, to je zasluga struke, a naravno da je naša zasluga to što smo omogućili ulaganje više sredstava u hrvatsko zdravstvo pa samim tim rekao sam 22 dodatna milijuna kuna izvan limita, 6,3 milijuna kuna u novu opremu, 1 milijun kuna na edukaciju. Dakle vrlo jasno, ne radi se o bitnim izmjenama zakona o kojima vi govorite. I dalje nećemo dozvoliti ako to nema potrebe da se…
Privedite kraju.
Ali ja sam jedno pet minuta morao čekati ali evo. Dakle nećemo i dalje dozvoliti da se oplodi 20 jajnih stanica, da se ide sa hiperstimulacija, da 10500 embrija, živih bića o kojima nitko ovoga trenutka ne skrbi. Protiv toga je Hrvatska demokratska zajednica, demokršćanska stranka u Hrvatskoj. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Molim vas nemojte dobacivati iz klupe. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala vam, gospodine potpredsjedniče. Članak 209., a moram reći da i vi niste upozorili ministra Milinovića kad ga je povrijedio. Odnosio se na vrijeđanje zastupnika. Ja moram priznat da mene ministar Milinović ne može uvrijediti, ali načelno da jedan ministar u Parlamentu koji služi ovim predstavnicima građana koji sjede ovdje bi trebao, govori bilo kojem zastupniku, a naročito meni koja se koristim argumentima u ovom Saboru, koja kroz dugi niz godina čak i najnevjerojatnije stvari koje vi ovdje govorite argumentima pobijam, dolazite, vam pada na pamet da možete reći jednom zastupniku na čemu ste vi. Ako se vi u HDZ-u na taj način razgovarate, mi ne i u hrvatskom društvu ne, a ovaj Sabor je primjer za hrvatsko društvo i treba biti…
Hvala lijepo, isteklo vam je vrijeme. Hvala lijepa.
Sram vas bilo, taj način ponašanja zadržite za HDZ.
Hvala lijepa. Završili ste.
Hvala i vama što ne radite svoj posao.
Što se tiče ovoga što ste rekli provjerit ćemo fonogram pa ćemo vidjeti, uvjeriti i iza toga ćemo vidjeti. Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić, izvolite.
Pa ja sam očekivao da će ministar odgovorit na pitanja koja smo mu postavili. Prvo, koliko je po ovom zakonu zamrznuto zametaka, ako je moguće po ovom zakonu, u kojim centrima. Drugo, koji su rezultati dva centra koji su zamrzavali zametke prije i poslije. I kad govorimo o financijama onda možete dati milijuna ali trebate vidjeti koliko od toga imate korist, koliko ste od toga bacili sa strane, a da niste imali uspjeha. I ono što još jedanput napominjem, SDP će u sljedećem sazivu Sabora promijeniti ovaj zakon i omogućiti zamrzavanje zametaka da maknemo tu priču iz politike i vratimo je tamo gdje treba biti, a to je onim građanima kojima to treba u Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Idemo dalje s raspravom po klubovima. Na redu je klub HSS-a, uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine ministre sa suradnicima. Već dulje vrijeme hrvatska javnost pokazuje interes za raspravu o medicinskoj oplodnji i o pravnom uređenju ovog područja. Budući da je ovo tema koja se tiče savjesti svake osobe, ali tema važna za sadašnjost i budućnost pojedinaca, međuljudskih odnosa, obitelji i našeg društva u cjelini važno je čuti argumente svih zainteresiranih strana. Svjesni smo i prihvaćamo da postoje različiti stavovi o istim moralnim problemima. No, ta činjenica ne umanjuje vrijednost tvrdnje da suvremeno zakonodavstvo, primjerice u pitanjima pravnog uređenja braka, obitelji, zaštite ljudskog života u delikatnim stadijima razvoja, te medicinske oplodnje mora imati na umu vrijednosne osnove prava. To vrijedi i za izvršnu i za zakonodavnu vlast u Republici Hrvatskoj, te za njezino društveno i kulturalno okružje u kojima je kao legitimna vlast pozvana stvarati zakonske pretpostavke za život dostojan čovjeka u miru i pravdi. Na prvi pogled kada je riječ o ovom Zakonu rekli bi da je riječ o sitnim izmjenama Zakona o medicinskoj oplodnji. No, ako se pažljivije čita može se zaključiti da je riječ o izmjenama kojima se mijenja duh zakona jer se dozvoljava pa makar i u iznimnim situacijama zamrzavanje zametaka. Nakon što je hrvatsko društvo za humanu reprodukciju zatražilo tzv. povlaštene postupke na prošlogodišnjem Prvom kongresu o medicinskoj oplodnji održanoj na Plitvicama. I nakon što je ministar zdravstva obećao da će uvažiti zahtjeve struke pristupilo se zakonskoj izmjeni da se kod partnera sa nekom opravdano teškom medicinskom indikacijom može pri postupku oploditi sve vijabilne jajne stanice. Ginekolog koji vodi par u postupku procjenjuje da se radi o tzv. posebno teškom slučaju. Kompletna dokumentacija se šalje na Nacionalno povjerenstvo koje onda daje konačni sud o tome može li se ići u zamrzavanje zametaka. Prema dostupnim podacima objavljenim u medijima iz postupaka medicinske oplodnje u Hrvatskoj je lani rođeno 1019 djece što je 24% više nego godinu ranije. Udio djece rođene medicinskom oplodnjom među novorođenima je 2,7% a 2009. taj je udio iznosio 1,9%. Ovi pozitivni rezultati posljedica su donošenja Zakona o medicinskoj oplodnji koji je u javnosti podsjetimo izazvao veliku buru zbog zabrane zamrzavanja zametaka. 200 rođene djece više znači 7 novih razreda osnovne škole. Prije ovog Zakona uspjeh medicinske oplodnje iznosio je od 7 do 30%, a danas je od 20 do čak 47%. Resorni ministar je rekao da je ovo rezultat ulaganja u struku, u edukaciju, u novu opremu od 3,7 milijuna kuna, a za postupke medicinske oplodnje koji su izdvojeni iz proračuna bolnica lani je HZZO platio 44 milijuna kuna. Zato se otvara pitanje zbog čega se rade ove izmjene zakona koje na mala vrata otvaraju mogućnost zamrzavanja zametaka ako postoje jasni podaci da je i bez toga postupak umjetne oplodnje uspješan. Podsjetit ću da je danas u Hrvatskoj zamrznuto oko 11000 embrija, 11000 živih bića čija budućnost nije poznata. Stoga pravno uređenje oplodnje uz medicinsku pomoć mora pomno skrbiti o vrijednosnim pretpostavkama tehničkih mogućnosti i zahvaćanja u ljudsko rađanje, te o svim posljedicama koji iz takva zahvaćanja mogu proizaći. Ova tema sa pravom privlači pozornost javnosti, a posebno bračnih parova suočenih sa nemogućnošću zasnivanja roditeljstva. Želja za potomstvom prirodna je i toliko snažna da spremnost neplodnih parova da se podvrgnu postupcima medicinske oplodnje ne mogu pokolebati ni određeni rizici kao niti razočaranje zbog neuspjeha koje zna uslijediti. Mnogi supružnici koji na žalost ne mogu imati djecu uz druge prirodne metode koriste i medicinsku oplodnju kako bi začeli dijete. Mnogi od njih svjedoče da se odlučuju za ponovljene pokušaje unatoč boli koju prolaze posebno žene, jer radost donošenja živog bića na svijet nemjerljiva je sa bilo čim drugim. S vremenom se liječenje neplodnosti pretvorilo u moćnu industriju medicinske oplodnje. Jedan pokušaj medicinske oplodnje u Americi stoji preko 10000 dolara, 4 do 5000 eura u Europi, oko 10000 kuna u Hrvatskoj. Međutim, svaki takav pokušaj nije uspješan. Uspješnost metode iznosi oko 24%, a preostalih 75% ljudskih embrija se uništava, tj. ubija. To znači da tek svaka četvrta žena u prvom pokušaju ostaje trudna. Usprkos tim poteškoćama, mučnoj proceduri pa i aferama tehnologija asistirane humane reprodukcije nametnula se kao optimalno rješenje za probleme neplodnih parova. Vrijednost tog projekta postala je neupitna posebno stoga što parovima željnim djece pruža nadu u potomstvo. Stav je nas u HSS-u da je ljudski život bez obzira na uvjete i okolnosti dolaska na ovaj svijet uvijek dar i svet. I upravo zato što je ljudski život i dar i svet priliči mu da na ovaj svijet dođe na način koji štiti i promiče njegovo dostojanstvo u nastanku. Ljudsko dostojanstvo u njegovu nastanku nije vezano za način, uvjet ili okolnost njegova dolaska na svijet baš kao što ljudsko dostojanstvo već rođenih ljudskih bića nije vezano uz nikakve izvanjske faktore. Dakle, ni za rasu, spol, narodnost, klasu ili socijalni status, nego im je urođeno te im je stoga apsolutno neotuđivo i nepovredivo. Na sadašnjoj razini poznavanja kompleksnosti fenomena života nije nam do kraja poznato zašto je nekome uskraćena mogućnost rađanja. Još manje nam je znano koje će posljedice na potomstvo imati terapijsko mehaničko i kemijsko zahvaćanje u ljudsku prokreativnost. Odgovornost za druge, tj. potomstvo nalaže da u ovim pitanjima čovjek bude kritičan i odgovoran. Život je neupitna vrijednost i mi u HSS-u se zalažemo za zaštitu svakog oblika ljudskog života od začeća do naravne smrti, a smatramo da bi to trebali pratiti i hrvatski zakoni. Hvala lijepo.
Hvala lijepo zastupnici Petir. Na redu je klub HDSSB-a i uvaženi kolega zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, državni tajniče sa suradnicima da ne nabrajam sve dalje. Jutros kad smo došli na posao u Sabor dočekala nas je knjiga koja se zove "Hrvatska, društvo i država blagostanja". Izdana je od Hrvatske gospodarske komore. Nisam mislio da će mi ova knjiga koju sam prelistao za sada jer tek sam je dobio u ruke poslužiti u raspravi o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji s konačnim prijedlogom zakona. Odmah da kažem u svezi ovoga zakonskog prijedloga da je to jedan mali pa i značajni korak naprijed za one za koje je to potreba, za one slučajeve teške u kojima postoji medicinska indikacija i indikacija ljudska za medicinskom oplodnjom, a u smislu zamrzavanja zametaka, dakle klub HDSSB-a će biti u petak prilikom glasovanja o ovom zakonskom prijedlogu za. Ali pri tome moram gospodine ministre, a i vaši suradnici, ne dotaknuti se općenito pronatalitetne politike u Republici Hrvatskoj. Naime vi ste rekli da je putem medicinske oplodnje u Republici Hrvatskoj rođeno 2,7 u postotku kad govorim 2,7 djece, posto djece, ili tisuću i 100 i još nešto. To znači da se u Republici Hrvatskoj rodilo nešto preko 41, dvije tisuće djece. I tako se već godinama otprilike u toj, u tom broju rađa između 40 i 42 tisuće djece. Zbog toga sam i ponio ovu knjigu Hrvatske gospodarske komore koja kaže na stranici 16. te iste knjige se prikazuje rast stanovništva u Republici Hrvatskoj na ovom teritoriju kojemu je trenutno Republika Hrvatska čak od 1500. godine do evo 2008. Broj stanovnika za tih 500 godina se povećao za 4 puta, ali kad gledamo i uspoređujemo druge zemlje Europe, pa onda vidimo da je u isto to vrijeme Finska povećala za 10 puta, Njemačka za 12 puta itd. Imaju i drugi podaci koji govore o tome da osim da kažem ove rasprave koja ovdje stalno kako ste sami rekli između stavova i nastojanja i kritika SDP-a i HDZ-a postoji i nešto drugo. Dakle 1950. godine kada je Hrvatska imala 3 milijuna 900 stanovnika, 3 milijuna 900 tisuća stanovnika, u Hrvatskoj se rodilo 95 tisuća djece. 2005. kada Hrvatska imala oko blizu 4 i 400 milijuna stanovnika, dakle 500 tisuća više, rodilo se 2 i po puta manje djece ili 42 tisuće. Da govorimo i o drugim podacima, o tome da je starost prvorotki u Republici Hrvatskoj, starost prvorotki, žena koje po prvi puta rađaju povećan sa 24 godine na 27 godina, da se brakovi sklapaju u Republici Hrvatskoj otprilike 5 godina kasnije, govorimo o životnoj dobi, negoli recimo 1950. godine., i kod muškaraca, i kod žena, da je Slavonija i Baranja izgubila, izgubila pod navodnike, od 2001. do 2011. godine po popisu stanovništva 100 tisuća stanovnika, od ukupnog onog gubitka populacijskoga od 200 tisuća, dakle sama Slavonija kao petina Hrvatske izgubila je 100 tisuća stanovnika, dakle polovicu hrvatskog smanjenja broja stanovnika. Tu mi gledamo, u onih ajde nije nevažno i ljudska je muka kada čovjek i žena, kada ljudi u braku žele imati dijete, ali ovdje govorim o onih 97,3% gdje se zbog čega imamo stalni broj pada živorođene djece, uz zanimljivo i ako vam kažem da je broj umrlih 1950. godine, kada je zdravstvo bilo možemo reći ono zdravstvo FNRJ umrlo je u Hrvatskoj 47 tisuća stanovnika, 2005. godine umrlo je 51 tisuća 790, i kada onda gledamo omjer živorođene djece i broj umrlih imamo minus od 10 tisuća stanovnika, gotovo nestaje godišnje jedna Nova Gradiška. Gotovo. Zašto? A mi se ovdje pomalo i akademski da kažem, a i iz nadzora od onih lijevih ne znam kojih, pa demokršćanskih kojima i sami pripadamo, evo da kažem prilično oštro da kažem raspravljamo i kačimo oko toga. Što je razlog ovakvoj, ovakvom trendu, negativnom trendu? Prvo što Hrvatska stari, a drugo što je razlika između broja umrlih i broja živorođene djece sve veća u korist broja umrlih, i pada ukupnog broja stanovnika Republike Hrvatske. Je li to, da li mladi ljudi, dakle fertilno sposobni, da ne govorim, da ne objašnjavam što je to, odgađaju brak radi karijere, radi nesređenog stambenog pitanja. Kako mogu kupiti. Ja sam dobio kao doktor stan kadrovski kad sam završio medicinu '76. godine, riješio svoje stambeno pitanje. Tko danas dobije stan? Možda nogometaši, ali teško neki drugi. Oni imaju transfere, veći nego, bolji nego doktori, doktori nemaju milijunske iznose kada idu iz ustanove u ustanovu, kao ovi iz kluba u klub. Oni su manje značajni očito za ovo društvo, nego nogometaši. I dalje općenito loše socijalno stanje ove države, a za općenito loše socijalno stanje ove države je odgovorna, odgovorni su vladajući, i to je ono. Ja bih puno više volio gospodine ministre da imamo odnos koji nije 2 cijela, povećanje rođenih medicinskom oplodnjom da bude puno manji taj postotak, da bude puno više onih koji su došli na svijet da kažem prirodnim putem, a mi se hvalimo, odnosno vi se hvalite da je povećan, pa ne daj Bože da je 50%. Nadalje što je dovelo, to se nitko ne pita, što dovodi do sterilnosti u braku? Imamo li prevenciju toga? Ima li mogućnosti da taj dio, da se broj od 100 tisuća sterilnih brakova smanji? Da ljudi ne traže toliko pomoć medicinskom oplodnjom, nego da se dijete može začeti prirodnim putem. Šta na tome polju radimo? I to je dio Ministarstva zdravstva, i ta preventiva i sve ono što ide u školama itd., objašnjavanje, crtanje da ne kažem. Tako da ova rasprava evo oko tog jednog kratkog zakonskog prijedloga je otišla predaleko,ali upitajmo se, zapravo ovo su prava pitanja, ovo su životna pitanja za opstanak Hrvatske i hrvatskog naroda i građana u RH, da tu ne prejudiciram nikakve nacije, narodne manjine itd. Zbog toga s obzirom da postoje osobito teški slučajevi u kojima postoji medicinska indikacija za zamrzavanje zametaka, a u želji ljudi da dobiju svoje potomstvo što je prirodna ljudska da kažem potreba i prirodna ljudska želja koja postoji u svakome čovjeku da Ima li tko od zastupnica ili zastupnika svoje potomstvo, dakle mi u klubu HDSSB-a ćemo podržati ovu eto jednu da kažem nije kozmetska, kozmetička nego jedan mali korak naprijed i u vašim stavovima ministra i vašega ministarstva. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Završili smo raspravu po klubovima, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se prijavila uvažena kolegica Romana Jerković, izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa nakon uvodnog rafalnog vrijeđanja oporbe ministrov ekspoze, dajem si za pravo da kvalificiram ministrov ekspoze u trajanju od 30 minuta, mogao bi se doista nazvati kako puno govoriti, a ništa ne reći. Osim što su se redale uvrede oporbi o meritumu stvari zapravo nismo čuli niti jedne jedine riječi. Najzgodniji mi je bio onaj primjer o SDP-ovoj zdravstvenoj politici i primjeru koji ste ministre dali kad ste rekli kako bi bilo ili zamislite kako bi bilo da hoćete graditi škole, a da pri tome nemate novca i nemate financijsku konstrukciju. Pa vi ste doista pozvani da o tome govorite jer eto gradite Pelješki most već 8 godina, a bez ijedne jedine kune. Ili ono da nije dobro da se zakon ne čita. Mislim da nije korektno tako nešto reći jer onda vam se može odgovoriti da ovdje izgleda da ste vi jedini koji zakon nije čitao ni prvi, ni drugi puta, ni treći puta jer o svemu ste govorili samo niste o zakonu. Dakle, za mene zapravo nema suštinske razlike između ovog zakona o kojem danas raspravljamo i onog zakona o kojem smo raspravljali i 2009. u srpnju pa u studenom jer zakon u srpnju je bio loš, zakon u studenom je bio loš, a ovaj je samo nešto malo manje loš. Dakle, manje je loš, ali ostaje loš. Kako bi se ovaj segment zdravstvene zaštite trebao urediti i mislim da smo kao stranka već u nekoliko navrata pokazali u svom prijedlogu zakona o kojem smo raspravljali 2008. godine. Zakon ste odbili, naravno. Dali smo u proceduru novi prijedlog Zakona o biomedicinskoj oplodnji i upravo u tom prijedlogu zakona govorimo o europskoj praksi i načinu kako da se postignu najbolji mogući rezultati obzirom na metode i na tehnologiju koja je danas dostupna. Nažalost, SDP-ov prijedlog Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji prenosi se iz sjednice u sjednicu na dnevnom redu sve je niže i niže i čini se sasvim izvjesnim da na dnevni red ovog zasjedanja i ovog saziva neće niti doći, ali ono što možemo reći zasigurno da će biti jedna od prvih točaka u novom sazivu Sabora. Ja osobno smatram neprihvatljivim da u 21. stoljeću građanke i građani Hrvatske zbog nečijeg konzervativnog svjetonazora ne mogu ostvariti ustavom zagarantirana prava. Dakle, nije sporno da čovjek, da stranka imaju nekakav svjetonazor, još je manje sporno da čovjek po vlastitom svjetonazoru i živi. Međutim, politika i država nisu tu da favoriziraju neki svjetonazor. Politika i država su tu da osiguraju ostvarenje ustavom zagarantiranih prava na zdravstvenu zaštitu i na liječenje. I na koncu da omoguće svima da žive po vlastitom svjetonazoru. Zakon o medicinskoj oplodnji je loš zakon. Ta činjenica je rekla bih u direktnoj korelaciji, direktnoj svezi sa jednom drugom važnom činjenicom, a to je da je nepoštivanje struke od strane nadležnog ministarstva zapravo alarmantno. I Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji zapravo nije jedini zakon, nije jedini primjer donošenja zakona bez jedne kvalitetne javne rasprave i uz aktivno sudjelovanje svih zainteresiranih, dakle i stručne javnosti i opće javnosti i civilnog društva itd. I onda se naravno dogodi ono što se je s ovim zakonom u protekle dvije godine vrlo često i događalo. Dakle, zakon je u tom slučaju ili neprimjenjiv ili ne daje dobre rezultate ili je podložan kao što je u ovom slučaju riječ vrlo čestim izmjenama. Evo mi i ovaj zakon donosimo po hitnom postupku. Doduše i nema druge mogućnosti, ali to je naprosto postala vaša praksa i žao mi je što je ovakva procedura postala obrazac donošenja zakona. Da vas podsjetim dakle u svezi, da vas podsjetim na vašu konzistentnost, vjerodostojnost pa rekla bih i kompetentnost, mi smo dakle u 2009. godini izglasali zakon koji smo nakon svega 2 mjeseca bili morali mijenjati. Dakle, morali ste mijenjati zakon koji u praksi nije niti zaživio. Interesantno je da ste ga u srpnju 2009. godine obrazlagali s jednom retorikom, a da ste nakon nekoliko mjeseci taj isti zakon branili zdušno i gorljivo sa potpuno drugom retorikom. Dakle, u srpnju, da vas podsjetim, jer vi ste nas ovdje na štošta podsjetili, u srpnju 2009. godine za vas je brak bio samo onaj koji je pred Bogom sklopljen. Ali ste nakon par mjeseci promijenili mišljenje. Dakle, za vas izvanbračna zajednica nije se mogla dakle izjednačiti sa bračnom zajednicom. Nakon par mjeseci promijenili ste mišljenje. U srpnju ste kršili pravo donora na anonimnost, nakon svega par mjeseci promijenili ste mišljenje. Sjećam se jako dobro jedne vaše rečenice, rekli ste neću mijenjati Zakon osim ako ne odlučim drugačije, ja mislim da se i vi toga sjećate. Pa eto opet ste odlučili drugačije. Kao što sam rekla i ponoviti ću više puta i ovdje i drugdje, Zakon je loš zakon. I po meni je s pravom dobio brojne, posljednje dvije godine epiteta koje je dobio od onog da je inkvizicijski, da je neučinkovit, da je konzervativan, da je diskriminirajući ja mislim da je to sve bilo s pravom. Malo koji zakon je dobio toliko kritika od sve moguće javnosti kao ovaj zakon i s pravom. I upravo vaše pojavljivanje danas i ova rasprava o ovom zakonu to sve potvrđuje. Za nas iz SDP-a ovo je iznimno važan Zakon. Važan je prvo što nas svake godine ima sve manje i zato što je istina da je zapravo skoro najveći Hrvatski deficit u ovom trenutku upravo deficit novorođenčadi. Dakle, sve resurse trebalo staviti u funkciju obnavljanja demografske slike Hrvatske i drugo država je doista dužna brinuti o zdravlju svojih građana i to na način da im pruži ono što je razvojem tehnologije i znanosti dostupno. A što je dostupno to smo puno puta rekli, dakle, za mene je ovo loš zakon zato što prvo neće doprinijeti poboljšanju demografske slike Hrvatske, drugo, zato što krši ljudska prava i odredbe Ustava, zato što diskriminira, omalovažava, pa ako hoćete i vrijeđa građanke i građane Republike Hrvatske, zato što i dalje zabranjuje zamrzavanje zametaka. Dakle, vi ste ustrajni u jednom lošem zakonu, u jednom od najrigidnijih zakona u Europi koji je bitno narušio stečena prava, koji štetno utječe na zdravlje žene, koji poskupljuje i smanjuje uspješnost postupka oplodnje a svima onima s problemima neplodnosti još je više otežao put do željenog djeteta. Dakle, mogla bih zaključiti, doista je došlo vrijeme da se medicina vrati struci. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo tri ispravka navoda. Onda se javio u ime predlagača ministar, najprije uvažena kolegica Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Niz netočnih navoda, prvo je Zakon je loš, krši odredbe Ustava i ljudskih prava i jedan vrlo opasan navod kolegice štetno utječe na zdravlje žene. Iz samih podataka vidljivo je da udio novorođene djece iz postupka medicinske oplodnje u ukupnom broju novorođene djece 2,7% što je u razini Europskog prosjeka. Svi oni, neću ponavljati one podatke o kojima je govorio ministar. Još jedan netočan navod, rekli ste da nismo tu da promoviramo svjetonazor, mi smo dva različita svjetonazora, vas je izabrala jedna politička grupa ljudi na osnovu vašeg političkog programa a mene je izabrala druga skupina ljudi na temelju mog političkog programa i na temelju mog svjetonazora, a moj je demokršćanski svjetonazor kojeg upravo u ovom parlamentu moram promovirati.
Hvala. Uvaženi kolega Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja sam primijetio ove netočne navode koje je govorila kolegica Caparin ali ja bih se osvrnuo na onaj gdje je kolegica Jerković rekla da je ministar puno govorio a da nije ušao u meritum stvari. To je apsolutno netočno, ministar je vrlo jasno rekao sve pokazatelje koji govore u prilog dobrog provođenja ovog Zakona, mi naravno znamo da to vama ne paše. Druga stvar, govorili ste u nekoliko navrata Zakon je loš i nikako ne valja. To je za mene na neki način plašenje osjetljive populacije, a onda govorite kako se zanemaruju ljudi, pa trebali ste na taj način razmišljati u vrijeme dok su smanjivane rodiljne naknade, smanjivani dječji doplatci, pa je to dovelo do 10 tisuća manje rođene djece.
Hvala. Uvažena kolegica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, ja ću ispraviti netočan navod kolegice Jerković kada je rekla da njih u SDP-u brine to što nas svake godine ima što manje. Ne znam da li ih je to brinulo od 2000. Godine kada su bez skrupulozno snizili i rodiljne naknade, oduzeli sva prava socijalna i rodiljama kada je gospodin Linić rekao što će rodiljama puna rodiljna naknada, pa ona i onako ništa ne radi, trudnica nego sjedi kući. Jednako tako ova vlada jako dobro zna i to je njezin moto da je obitelj u središtu svega, a kada obitelj je dala je dostojanstvo obitelji i vratila tada će biti sve na pravom mjestu. Obzirom da nemam puno vremena o vašim stavovima o obitelji govorite vi sami. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodin ministar Milinović.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Još jednom vidimo nesklad u razmišljanju Kluba SDP-a. Vaš uvaženi zastupnik Mrsić govori da mi dozvoljavamo zamrzavanje zametaka vi u svojoj raspravi govorite da ne dozvoljavamo, dajte se nekako dogovorite hoćete li raditi autocestu do Dubrovnika ili nećete, to mi na to nekako sliči. Ali još jedno moram razjasniti, i to na način da bude razumljivo svima. Rekao sam najprije nećemo dozvolite zamrzavanje 20 jajnih stanica, oplodnju svih 20 i onda 17 ili 18 zamrznuti i da za 10500 zametaka, živih bića nitko danas u Republici Hrvatskoj danas ne skrbi, i to naš klub neće dozvoliti, HDZ neće ići u takve izmjene. Ali u koje ćemo izmjene ići, reći ću vam to, ja imam primjer iz svog okružja. Žena koja ima veliki nedostatak spolnih stanica, desilo se kroz pet godina da joj punkcijom nisu mogli naći ni jednu jedinu jajnu stanicu. Nakon pet godina pokušaja odjednom bogu hvala punktirano je 6 jajnih stanica, u tom trenutku ćemo dozvoliti oplodnju svih 6 jajnih stanica i ako se oplodi svih 6 jajnih stanica dozvoliti će čuvanje ova tri preostala koja se ne mogu transferirati nazad ženi. Dakle, vrlo jasna odredba u kojim situacijama dozvoljavamo pohranjivanje zametaka. Dakle, mi smo rekli da smo, vi govorite opet o po vama nekakvim negativnim stranama ovog zakona. Liberalniji smo što se tiče izvanbračne zajednice. Za mene je brak, za mene osobno, jedino pred Bogom i pred crkvom. Ja to štujem. Ali štujem i vas kojima ne znam osobno, ali ajde uzmimo za primjer, da vama ne znači vama ništa, o.k. Ali ja štujem i vas kojima ništa ne znači u crkvi reći da. Ja to štujem. Ali dopustite da i vi poštujete mene i nas većinu u Hrvatskoj kojima to nešto znači. Što se tiče izvanbračne zajednice, liberalniji smo od Italije, Mađarske, Irske, Češke, Švicarske, Njemačke, Poljske, Luksemburga. Što se tiče zakona slični smo sa Italijom, Irskom, Poljskom, Njemačkom i Švicarskom. I zato još jednom plediram ne strašite parove ovim zakonom i nemojte ponovno pokušavati politizirati ovaj zakon jer zato uistinu nema razloga. I evo na kraju ako ćete mi dopustiti uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnica Pusić nema je ovdje, rekla je da sam je uvrijedio. Ja želim pročitati pred vama riječi pjesme za koju ona smatra da sam je ja uvrijedio, jer me je podsjetilo to. Dakle, "Prekrasno i nejasno da bi bilo istina, još uvijek voliš me ali nemaš vremena. Kako da znam na čemu sam ali ne mogu razabrati na čemu si ti. Bez pravoga razloga divimo se danima, više nego obično ništa nas ne zanima. Prekasno i nejasno da bi bilo istina, više nego obično igramo se riječima". Gdje je ovoj ljubavnoj pjesmi od grupe Jinx jel tako, gdje je tu vrijeđanje, ja ne vidim.
Evo malo i lirike. Ali imamo i prijevoza dva ispravka navoda, uvaženi kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Pa gospodin ministar je u ovom svom primjeru iz života jednostavno pokazao što se događa u Hrvatskoj. Ta žena je trebala ići na donaciju jajnih stanica. Da mi imamo banku onda bi to bilo tako. S druge strane je pitanje koje su posljedice za tu ženu koja je 5 godina bila na stimulaciju. Ali ponavljam, ovaj zakon dolaskom SDP-a će biti promijenjen i bit će dopušteno zamrzavanje zametaka za sve one kojima to treba, a ne samo za one koji nažalost imaju medicinsku indikaciju da nam drugoga načina. Prema tome, zamrzavanje zametaka je zlatni standard u cijeloj Europi. Mi smo jedna bijela točka koja će biti popunjena dolaskom SDP-a.
Dobro. Bude što će biti i kako će biti. Ali imamo još jednu prijavu ispravka navoda, uvažena kolegica potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Pa evo samo kratko. Naime, ministar Milinović je govorio o tome kako je njemu jako stalo do crkvenog braka i o tome kako ima onih kojima nije stalo i tom prilikom je gledao jako u mene, pa da ne bi ostalo možda nejasno ja ću ga ispraviti. Naime, meni je oduvijek i prije nego sam stupila u brak i prije promjena devedesetih bilo stalo do crkvenog braka i vjerovala sam u njega i poštujem ga. Naime, ondašnja nekadašnja partija vam je zabranjivala vjeru i zato sam ja uvijek bila dalje od te partije. A gospodin Milinović je bio aktivni omladinac, član te partije i pružao podršku pisma, pisao predsjednicima te partije koji su zabranjivali vjeru. Pa mislim da ovako bude jasno da ne bi ostalo možda ne daj Bože neka zabuna i nedoumica o kome se to radi. Kome nije stalo, tko je dosljedan, a tko je nedosljedan.
Dobro. Hvala lijepo. Ovdje je bilo više insinuacija na ispravak pogleda nego na izrečene riječi, ali dalje za raspravu je na redu uvažena kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, predstavljajući zakon, a i sada evo umjesto da se držite obrazloženja zakona, vi ste nama citirali jednu pjesmicu, poseban je stih, igrajmo se riječima. Gospodine Milinoviću, igrajte se vi riječima, što se tiče mene igrajte se i kanticom i sada predizbornim lopaticama, ali nemojte se igrati ljudskim sudbinama. Na to vas upozorava i UN konvencija o zabrani diskriminacije svih oblika takve vrste ponašanja nad ženama, koja je donesena još daleke 1951., a koju je Hrvatska ratificirala 1991. godine i koja zemljama potpisnicama nalaže da u pogledu planirane trudnoće i medicinski potpomognute oplodnje iznalazi sva suvremena rješenja koja su najbezbolnija za ženu. Čuli smo od gospodina ministra kada je predstavljao zakon u 7. mjesecu 2009. godine i sada njegova uvjerenja od kojih je naglo odstupio. Međutim, to je nebitno, nebitno je jel od svojih uvjerenja odstupa i nebitno je ovdje kakva su njegova uvjerenja. Bitno je, e a kada bi se za to imalo snage, da u centru zakona, a pogotovo ove vrste zakona bude prije svega majka, bude prije svega buduće dijete. Ali toga nema. Kada je prilikom otkrića tajne života James Watson sa svojim partnerom Francis Crickom još daleke 1953. otkrio strukturu DNA, naravno da je to epohalno otkriće bio intervjuiran i u pogledu ovih pitanja. Pa su ga pitali, što vi mislite o medicinski potpomognutoj oplodnji? A on je rekao, znate što mislim, mislim da se muškarci trebaju držati što dalje od ove teme. I zato je žalosno i u Hrvatskom saboru bi to trebalo biti, da se žene, jer je to inače uobičajeno u svim demokratskim društvima, u Europi, u Europskom parlamentu kada se tiče ovako važne teme, žene i dijete, da se tu bez obzira na političku orijentaciju žene moraju držati zajedno. I ne samo zato što ih međunarodne konvencije koje smo svi jednoglasno usvojili, koje potpisujemo, a poslije pojma nemamo što potpisujemo niti to ikoga obvezuje, to je naša stara navada, s kojom treba prestati na pragu EU, a pogotovo ulaskom u EU. Braneći prijedlog zakona kada se donosio tako gorljivo, tako odlučno da nitko nije mogao misliti do promjene vlasti da bi taj isti ministar mogao krenuti u promjene. Ali je on rekao i on porekao, ali ne dovoljno. Vjerojatno kad bi to potrajalo pitanje je možda za toliko i toliko desetljeća da bi došlo na ono što smo imali već 2003. godine i što je ugledalo svjetlo dana 2004. godine. Ali takvu sporost i takvu nemarnost ne mogu trpiti oni koji stare i koji žudno čekaju dijete. Pa to svi znamo, to ne treba biti medicinar da se zna da žena koja je odlučila da će roditi i da će sve učiniti i da njoj ministar Milinović neće biti prepreka, žalosno je to da će se morati zbog toga zadužiti, da će morati ići u inozemstvo i to je sramota, da naši ljudi, naše žene, partneri moraju ići u inozemstvo. Kad smo mi u onom sustavu, u onoj političkoj strukturi bili četvrta zemlja u Europi, a sedma zemlja u svijetu koja je stvorila dijete iz epruvete, bili smo među najrazvijenijim zemljama u humanoj reprodukciji, a gdje smo došli sada. Ministar često voli uspoređivati kako je taj zakon zaslužan o broju djece koja su temeljem tog zakona ugledala svjetlo dana. To je manipulacija znate zbog čega, zato što to dobro znaju vijećnici, zato što to zna i ministarstvo jer je dugo vremena prije donošenja zakona bila gotovo zamrla svaka i financijska pomoć. O tome je govorio kolega Mrsić govoreći u ime kluba. Dakle konvencija koju sam spomenula, ja ću vam pročitati odredbu članka 12. koja govori izrijekom, dakle to je Hrvatska potpisala, da države članice moraju poduzeti odgovarajuće mjere radi eliminiranja diskriminacije žene u oblasti zdravlja i zaštite kako bi na osnovu ravnopravnosti žena i muškaraca osigurale dostupnu zdravstvenu uslugu uključujući i sve oblike koji se odnose na planiranje obitelji i medicinski potpomognutu oplodnju i to na one oblike medicinski potpomognute oplodnje koji su najsigurniji za ženu. Primjer o kojem je govorio sada gospodin Milinović da mu se obratila jedna žena, a zaboravlja na onu ženu koju nam je prije spominjao obrazlažući tada dakle 2009. godine, pa onda on kaže evo kada je ustrajno stajao kod svog stava kojeg je pretočio u zakon da vanbračni partneri ne mogu pristupiti medicinski potpomognutoj oplodnji. I kaže meni je došla, citiram iz stenograma, meni je došla jedna žena i znate što je rekla, evo gospodine ministre ja živim u izvanbračnoj zajednici, ne možemo imati djece, po ovom zakonu ja ne bih imala pravo na medicinski potpomognutu oplodnju, recite mi zašto. A ja sam njoj vrlo jednostavno i usudit ću se to reći i ovdje, ali ćemo govoriti o diskriminaciji izvanbračne zajednice, zato spominjem žene, možemo spominjati i muškarce, to je malo nešto nejasno. Ali evo onda izrijekom kaže: dakle ja sam rekao taj vaš drug nije spreman reći sudbonosno da pred matičarom, dijeliti za mene samo malo, dozvolite da ja dovršim, pred matičarom reći da, da, pred matičarom reći ću da ali za ono što je za mene najbitnije, najsvetije, pred Bogom u dobru i u zlu. Evo gospodin ministar odrekao se Boga već na prvoj okuci. I zato bi bilo dobro u Hrvatskom saboru da kad se već živi po tim, odnosno kada se želi posebno prikazati odanost određenoj konfesiji da se to radi svojim činima, ponašanjem, a ne blagoglagoljivošću. A ako već se spominje takav način onda evo ja ću vama spomenuti i to prvu zapovijed, ne spominjite gospodine ministre Boga uzalud jer ste ga spomenuli i sada od toga odustali i još dolazite ovdje braniti takav zakon. Pa nije jasno gospodine jel se ovdje dakle radi o izmjenama ili se ne radi o izmjenama tog zakona za koji ste rekli da je tako tako dobar, ali to su već igre riječi ja rekao, ja porekao i tako. Međutim, nemojte se pozivati nikad na takvu odlučnost jer nikada u povijesti Hrvatske ni ranije do 2000., a da ne govorim od 2003., al od 2004. godine nije Vlada tako odlučno donosila zakone i tako odlučno odustajala od njih i sve je bilo prikazano vlastitom odlučnošću i spremnošću. Dakle, vi takvom tobože odlučnošću hrabrite sebe. Međutim da se vratimo na samu bit koja je puno važnija od nekog prepucavanja. Bez obzira, dakle ni s ovim prijedlogom zakona neće žene biti zadovoljne, morat će odlaziti u inozemstvo i vi kod tog stava ostajete da nije dozvoljeno osim u izuzetnim, izuzetnim situacijama zamrzavanje embrija. Vidite, po ovom vašem zakonu kojim se tako hvalite i njegovim uspjesima, jedna žena iz jednog malog primorskog mjesta rekla je imala sam posao, mlada žena, ne mogu imati djece i s obzirom da je vaš restriktivni zakon koji se u tom smislu neće promijeniti ona je morala dakle svaki put, nažalost sve je bilo bezuspješno, ali svaki put bi trudnoću morala održavati ležeći po 14 dana. Njezin poslodavac znao je to i to je bilo nekoliko puta i rekao je tako više ne može i znao je načina kako da je makne s posla. Dobila je otkaz. Tako gospodine ministre zahvaljujući vama žena ne da nije dobila dijete, ostala je i bez djeteta, ostala je i bez radnog mjesta i zamolila me je zaista da ima još samo jednu želju, da ostane bez ovakve Vlade koja se grubo poigrala njezinom sudbinom.
Ima i želja i ispunjenja želja itd., ali ima i zahtjeva za ispravkom navoda. Najprije uvažena kolegica Karmela Caparin, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Niz netočnih navoda, jedan od groznih navoda je kolegice da u ovom zakonu nije u centru ni majka ni dijete, da to nigdje u zakonu nema. Kolegice, s ovim riječima ste zaista degradirali struku koja stoji iza ovoga zakona, dakle liječnici koji se bave humanom reprodukcijom i cijelo Nacionalno povjerenstvo za medicinsku oplodnju. Dakle, takve riječi koje ste izustili su prestrašne. Majke će se morati zadužiti i ići u inozemstvo. Upravo suprotno, mnogi iz inozemstva dolaze u Hrvatsku i vjerujem da će i dalje biti primjer, a već sam rekla da udio novorođene djece iz postupka medicinske oplodnje u ukupnom broju novorođene djece je 2,7% što je u razini europskoga prosjeka. Smanjene su liste čekanja na postupke medicinske oplodnje i praktički se na postupke uopće ne čeka. Ranije i sami znate da se čekalo do godinu dana. Kažete da do sada Vlada nije odlučno donosila zakone. Je, Vlada je i do sada donosila odlučno zakone a vjerujem i u budućem sazivu ovoga Sabora.
Uvaženi kolega Ivan Bagarić, ispravak navoda.
Gospodine ministre, kolegica Caparin je ispravila najveći dio onog što sam mislio ispraviti, iako ostajem pri tome, dakle da u centru ovoga Zakona, odnosno pozornost osnovna ovog Zakona treba biti usmjerena na dijete i život. S druge strane, kolegica se doista poigrava svojim netočnostima sa nama ovdje svima ali i sa javnošću. Dakle, ona kad ustanovi kako naši ljudi moraju ići vani, naši ljudi imaju slobodu. Ne možemo mi nikoga vezati, ljudi imaju slobodu, imaju mogućnost izbora, mogu putovati gdje ih je volja i odabrat što žele, a najbolji dokaz da niste u pravu i da je to obmana javnosti je upravo ovo što je ovdje jasno rečeno da ne postoji zapravo lista čekanja u Hrvatskoj na medicinsku oplodnju. Treba li što drugo reći.
I treća prijava ispravaka navoda uvaženi kolega Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Ingrid Antičević-Marinović je izrekla više netočnih navoda koje su spomenuli prethodnici. Ali ja sam primijetio gdje je rekla da se ministar zdravstva igra sa ljudskim sudbinama i da je glavna prepreka ostvarivanje prava na medicinsku oplodnju. To je apsolutno netočno. Ministar zdravstva je, dakle nakon 40 godina ovaj zakon iz '78. je pokrenuo ovaj Zakon 2009. Dvostruki iznos je sredstava osigurao za ovo. Ali je isto tako interesantno kad ste govorili da je bitno da u središtu ovog Zakona bude majka i da bude dijete. Kako se toga niste sjetili onda kada ste tim majkama drastično rezali rodiljne naknade? Kako se toga niste sjetili kada ste djeci uzimali od usta itd. To dakle potvrđuje onu moju tezu da riječi bez djela ne čine puno. Hvala lijepo.
Imamo i jednu prijavljenu repliku, uvažena kolegica potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević-Marinović vi ste u svojoj raspravi spomenuli broj djece, odnosno problem depopulacije i ograničenja koja se na različite navode kroz različite načine kroz naš zdravstveni sustav nameću i otežavaju u stvari rješavanje ovog problema. Možda ovaj Zakon ne može, da je drugačiji i da ministar prihvati ove prijedloge učiniti velike iskorake i napraviti nekakav bum, baby boom. Ali svakako da svako dijete više nešto znači. Međutim, mene ne čudi ova upornost i ova neka vrsta licemjerja koja se kroz ovaj Zakon provlači zbog toga što postoji čitav niz drugih mjera koje ukazuju na to da ministarstvo u stvari uopće ne vodi računa o tome i da poduzima mjere koje smanjuju mogućnost da žene jednostavno brzo rode u ovim situacijama. Ja ću vas upozoriti na igru sa rodilištima. Najprvo ih je ministar zatvorio. Onda ih je kak' ti otvorio, ali u stvari samo za predizbornu promidžbu. Raspisan je natječaj za ginekologa za makarsko rodilište, javili se ljudi i onda dobili informaciju da je to u stvari samo šala, da je to poruka javnosti jer izgovor da se to rodilište ponovno ne otvori je taj da nitko nije zainteresiran za radit u tom rodilištu, možda su i troškovi preveliki, možda su vaše računice u pravu. Ali licemjerje s kojim se ovakva politika pokušava ulagivati javnosti i ići u korist zahtjeva građana, a u stvari raditi protiv i zahtjeva građana, ali i protiv većeg broja rađanja djece je nešto što ja ne mogu prešutiti ovdje pogotovo što sam htjela u miru i tišini upozoriti ministra na tu situaciju, nezakonitost, laž i prevaru. Ali je on odbio uopće komunicirati i o tome nije imao vremena za komunikaciju. Evo ministre, sad javno postavljam pitanje zašto lažete ljude i zašto varate ljude?
Nemojmo tako kolegice! Jer vi ste se javila za repliku, a ne za raspravu, a onda se obraćajte ministru. Jel' je to sad vrijeđanje ili ne govorite da laže. Mislim da nije u redu i o.k. Odgovor na repliku uvažena kolegica Ingrid.
Pa ja mislim kolegice evo, ne treba se čuditi, ali mjesta i dalje ima zgražanju sa ovakvim ponašanjem, takvom jednom upornošću gdje žensko tijelo gospodinu ministru služi kao poligon gdje će on demonstrirati svoju moć. To ne smije se dogoditi. Vlada mora i ministar pogotovo kada se donose ovakvi zakoni itekako osluškivati što kažu prije svega same žene, jer se to tiče njezinog tijela, svih onih patnji koje su, kojima su podvrgnute. Nisu to lake terapije kojima je ona izvrgnuta svaki put. I zato glas žena ovdje se mora više čuti, ako ne već da bude dominantan.
Nek se čuje glas žena, ali nek' se čuje povreda Poslovnika. Kolegica Caparin, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, mislim da je kolegica povrijedila članak 209. Ona kao žena ne može govoriti o ženama, o ženskom tijelu kao poligonu. Sram vas bilo kolegice. Ni jedno žensko tijelo [[Upadica Marinović: Sram vas bilo! Ja sam rekla da to ministar radi.]]
Nemojmo tako. Nitko od nas nije čuo ministra da je to rekao. Ali evo, tražili ste više glasa žena i sad vidite kad ste se dvije javile kako to izgleda. I idemo dalje sa raspravom. Uvaženi kolega Ivan Bagarić. Izvolite kolega Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, posve je razumljivo da o ovoj nadasve osjetljivoj temi imamo ovako oprečna stajališta jer naprosto ne polazimo od istih pretpostavki, od istih vjerovanja i uvjerenja. Ja ponavljam svoje, odnosno vjerujem da dijelim to mišljenje sa cijelim našim klubom. Pravo na medicinsku oplodnju da, a pravo na dijete kako smo ovdje slušali po svaku cijenu nikako ne. Ne postoji drage kolegice koje ste govorile iz SDP-a niti u hrvatskim niti u bilo čijim zakonima ovoga svijeta i deklaracijama to o čem ste govorili na način na koji ste govorili da ljudi imaju pravo ostvariti ne znam svoje dijete. A ponavljam, pravo na svaku vrst asistencije, pomoći medicinske da se to postigne u svakom slučaju to treba. Kad god se ljudi odluče, odnosno njihovi liječnici za ovaj postupak, za postupak medicinske oplodnje, onda uvijek … [[Govornik se ne razumije.]] moraju znati da postupak medicinske oplodnje nikako nije i bez rizika. I to treba svima biti jasno. Dakle ne znači da ako smo za medicinsku oplodnju i ako je podupiremo da ne trebamo biti svjesni svih onih rizika koje ona nosi. Ponovio sam to i jutros i u ime kluba, i sada ponavljam najcitiraniji, najbolji, najvrjedniji medicinski časopisi neovisno o tome kojeg bili uvjerenja ideološkoga, njihovi urednici ili oni koji pišu te članke govore o tome kako je zapravo medicinska oplodnja i sav postupak koji ide s njim uvijek praćen rizicima, koji mogu imati neželjene učinke, koji se protežu od prenatalne smrtnosti, prijevremenog poroda, niske porođajne težine, zastoja u gestacijskom razvoju, placente … [[Govornik se ne razumije.]] , gestacijskog dijabetesa, preklamsije, zatim smještaja, učestalijeg smještaja na jedinice intenzivne skrbi za novorođenčad i mnoge druge stvari. Toga treba biti svjestan. Toga treba biti svjestan i ne smatrati da je medicinska oplodnja jedini način razrješenja problema kojeg neki doživljavaju velikim problemom na način kad kažu da imati dijete to je njihovo pravo i nitko im ne može stati na tom putu. Kad je u pitanju uspješnost ovog dosadašnjeg zakona, odnosno rekao bih medicinske struke u Republici Hrvatskoj vezane za medicinsku oplodnju, onda nitko ne može osporiti ono što je već nekoliko puta naglašeno da dakle se u Hrvatskoj samo u jednoj godini 24% više djece rodilo, da je, za samo jednu godinu u odnosu na godinu ranije kad nije primjenjivan ovaj zakon 36, da imamo 36, za 35,6% više poroda, da imamo 23,4% više trudnoća, dakle govorimo u odnosu 2009., 2010. godina, da se smanjila lista čekanja u Republici Hrvatskoj na način da je praktički nema, i to je najbolji odgovor onima koji stalno i uporno zlouporabljuju to da su Hrvatice, odnosno naše žene, naše obitelji prinuđene ići vani i ne znam raditi tu medicinsku oplodnju negdje u inozemstvu jer se to u Hrvatskoj ne čini. Kad je u pitanju ova izmjena i dopuna ovog prijedloga zakona, ovdje smo čuli različite interpretacije od onih koje zapravo govore o nekoj temeljitoj, velikoj promjeni, do onih koji govore o tome da promjene uopće nema. Ja ih mogu razumjeti samo na jedan jedini način, a to je onako kako ovdje stoji, a to je da u posebnim slučajevima uz odobrenje liječnika koji vodi ovaj postupak i uz odobrenje, odnosno uvažavanje povjerenstva koje se bavi ovim problemom može se izostaviti članak 15., a on i njegova najvažnija odredba je da u jednom postupku nije dopušteno unijeti u spolne organe žene više od tri zametka. Dakle ako je to tako, ako je to tako onda ja ne razumijevam ovu odredbu zakona kao nužno zamrzavanje zametka, niti skladištenje tog zametka i niti ja bih rekao dodavanje tog zametka onoj masi zametaka koji su do sada prije ovoga prijedloga zakona bili i koji su zapravo na način na koji jesu na žalost zamrznuti. Kad kolega Mrsić govori o tzv. zlatnom standardu, onda govori o standardu zamrznutog zametka. Ja moram ovdje kazati da se i zlatni standard mijenja, i da je ovisan o napretku struke, o napretku tehnologije, o napretku znanosti, prema tome što nešto mora biti zlatni standard sada, jučer i zauvijek, a nekad je zlatni standard bio za osobu koja nije mogla zatrudnjeti da pije vlastitu mokraću. I to je nekada bio zlatni standard, jer ljudi nisu razumijevali, nisu znali više, prema tome to je posve neprihvatljiva teza, govorim sa našeg stajalište, s našeg gledišta, posve neprihvatljivo. I stoga ja mislim da je vrlo važno gospodine ministre da se ovaj zakon stalno, odnosno njegova provedba prati, da se stalno rekao bih sustavno nadzire provedba ovoga zakona, i da se ima stalno, stalno uvid u to što se radi, osobito nakon ove izmjene zakona, da ne bude sutradan zlouporaba ove izmjene na način da jedan liječnik ili ne daj Bože povjerenstvo proglasi i osobe koje nisu one koje samo spadaju u ovu kategoriju iste takve i da se ne, da ne dođe do nikakve vrste zlouporabe o kojoj govorim, a koja je na žalost kao i u svemu drugome moguća. Što se mene tiče ona je apsolutno neprihvatljiva, što se mene osobno tiče apsolutno je neprihvatljivo zamrzavanje zametka koje će biti onda priklonjeno onom depou zametaka koji su tamo desetine tisuća, i na to mi ne smijemo pristati bez obzira što tko o tome kazao i bez obzira kako tko zastupao svoje pravo da ostvari tobože svoje pravo na svoje dijete. Konačno, nije jedini način i jedini odgovor kad je u pitanju imati, odnosno roditi dijete medicinska oplodnja. Postoje i druge tehnike, postoje i drugi načini, postoji na koncu i usvajanje djeteta. Ja ne vjerujem da je usvojeno dijete manje dijete, manje važno dijete, manje vrijedno, manje ljubljeno, manje s manje poštovanja od onoga koje je i prirodnim putem rođeno. A ljudi moji poznajemo se među se, znamo da ljudi postoje koji imaju ne znam životinju koju obožavaju i koju doživljavaju gotovo kao člana obitelji, uključujući psa, mačku itd. Pa zamislite usvojeno dijete, u čemu je razlika između tog djeteta i odnosa prema njemu, kao što je u odnosu na vlastito dijete, bilo koje drugo dijete, jer se dijete i odnos djeteta i roditelja ne postiže biološkim, odnosno samo začećem kao takvim, nego životom i življenjem. Na koncu ću završiti, jer vidim da mi vrijeme već ističe sa dvije konstatacije, odnosno dva primjera. Ne smijemo prihvatiti i pristati da bude zlatni standard ponašanje između ostaloga takvo da žena učini sve i mukotrpno čini sve kako bi medicinskom oplodnjom dobila dijete, nakon toga prirodnim putem rodi dijete, a nakon toga treći put dođe u ordinaciju da to vlastito treće dijete koje je dobila prirodnim putem pobaci. To su naprosto neprihvatljive, neshvatljive stvari, nemojmo dopustiti nikakvu vrst igre sa samim stvoriteljem, jer ne znam u koju ćemo ulicu zapasti. I na koncu osobno sam bio s čovjekom prije nekoliko dana za kojega znam da je prošao sve postupke medicinske oplodnje i bezuspješno. I posljednji put je bio prije mislim 4 godine i digao ruke od toga svega. Digao ruke jer nije vjerovao više da se može dogoditi da njegova žena začne, da bude trudna. I sad ga vidim i čovjek kaže žena mi je trudna 3 mjeseca. Dakle, prirodnim putem, spontano trudna je 3 mjeseca. Dakle, ljudi moji što nije moguće ljudima Bogu je moguće i u to treba vjerovati. A mi se razlikujemo u tome, neki u to vjerujemo, neki nismo i to je temeljna razlika među nama. Međutim, oni koji ne vjeruju u to i koji nemaju tu vrstu poveznice te niti nek ne ruše, nek ne kidaju našu nit, onih ljudi koji tu imaju poveznicu. Ne mislim da je jedini brak sklopljen pred Bogom, ali za mene je, za mene je. S tim da ni najmanje ne umanjujem važnost braka onih koji ne vjeruju i koji su sklopili i na drugi način.
Hvala kolega Bagarić, vrijeme vam je isteklo. Imamo prijavu jednog ispravka navoda, uvaženi kolega Mrsić. Izvolite.
Pa kolega Bagarić je liječnik, kao i ja, izveo je dosta netočnosti i kontradikcija. Ja bih prvo molio da se ispriča svim usvojiteljima jer je proglasio njihovu djecu neprirodnima. To su normalna djeca koja su rođena začeta u braku. Prema tome molim da se ispričate svima onima koje ste uvrijedili sa svojom nesmotrenošću. Drugo, medicina se dokazuje na dokazima, a ne na anegdotama pa kolega Bagariću dajte nam dokaze za to sve što ste rekli. I treće, ili će biti zamrzavanja ili neće biti zamrzavanja. U svom pledoajeu niste uspjeli odgovoriti na to, to je ono što je i rečeno da ponekad se čovjek ne slaže sam sa svojim mišljenjem. Vjerojatno da je to zoran primjer kako to je u vašem slučaju.
Povreda Poslovnika, kolega Bagarić.
Pa ne bih ispravljao pogrešan navod samo bih iskoristio povredu Poslovnika gdje je kolega grubo prekršio Poslovnik zapravo lažno interpretirajući to što sam rekao o posvojenoj djeci. Nisam kazao, ne daj Bože, da su oni rođeni drugačije nego sam kazao kad jedna obitelj prirodnim putem vlastita ta obitelj, muž i žena, ne mogu imati djecu da je jednako vrijedno i usvojeno dijete. A to je posve i najvažnija razlika u tom što ste vi kazali.
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dobro mislim da ako se presluša onda ćete vidjeti da baš to nije tako jer kolega Bagarić je govorio kako se razvija ljubav, a posebno prema djeci i obitelji. Kolegica Caparin, replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega jako ste dobro u svojoj raspravi se osvrnuli na poteškoće na koje žena nailazi i na komplikacije koje mogu iz svega proisteći i zato sam strahovito se usprotivila ovoj rečenici žensko tijelo kao o poligonu jer je to zaista sramotno izreći uopće u Hrvatskom saboru, ali žena koja se podvrgne medicinskoj oplodnji nailazi na takve poteškoće, ne samo ona nego i njezin suprug. To su psihološki stresovi, to je jedan strašan teret, a da ne govorim o strašnim invazivnim metodama na koje one nailaze. Nije jednostavno pristupiti ni hormonalnoj stimulaciji, dakle jednoj agresiji hormonima na tijelo, na njezin cijeli hormonalni status i provocirati te stanice. Isto tako nije jednostavno proći ni onu laparaskopiju ni histeroskopiju ni kojekakva snimanja gdje kontrastom se ulazi u njezino tijelo. Dakle, hoću reći koliko su sve te pretrage bolne. Možda je nama političarima to tako ovdje i dosta jednostavno, nekima pričati, meni ne jer dolazim iz medicinske struke i potpuno ih shvaćam. I ne bi ih htjela obeshrabriti, neka sve to pokušaju napraviti jer želja za djetetom je jača iznad svega. Ali nakon svega mislim da ste dobro napomenuli da u svakom slučaju treba krenuti prema usvajanju djece jer ta djeca će naići na tako veliku ljubav upravo od tih ljudi koji žele i vole djecu. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Caparin, dakle ova Vlada je činila sve da na određeni način da odgovor i prema onim bračnim parovima koji prirodnim putem ne mogu imati djecu. Ovaj ministar ovdje je imao toliko hrabrosti da uđe u tu problematiku. To je bilo doista jedno polje neuređeno, ja bih rekao gotovo nepoznato u Hrvatskoj što tko radi. Ja mislim da nitko nije znao što tko radi u Hrvatskoj. Prema tome, on je ušao u tu problematiku, sjećate se s kojim naporom smo ovdje progurali taj prijedlog zakona i što smo trpjeli i koje sve uvrede. Ali ne samo od opozicije nego i od tobože neovisnih, nevladinih udruga itd., gdje često ljudi pojma nemaju što zastupaju, što govore i uopće nisu svjesni materije i važnosti materije o kojoj govorim. Prema tome, upravo ovo što ste sad kazali, kad spominjem posvojenje htio sam samo kazati ne razvija se odnos između oca, majke i djeteta na način biološkog ostvarivanja roditeljstva, odnosno ostvarenja tog potomstva nego se razvija i življenjem i odnosom koji je jednako važan. Prema tome u tom času, dakle posvojeno dijete ni za, u to vjerujem, na koncu znam te situacije, poznajem te situacije kao što i vi znate obiteljske gdje su doista razvijeni takvi odnosi između tih članova obitelji gdje nema razlike, kao da je to zapravo njihovo vlastito dijete. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nastavljamo s raspravom. Na redu je uvaženi kolega Stazić, izvolite kolega.
Hvala lijepa. Mi ovog trenutka u proceduri saborskoj imamo 2 Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji. Ovaj koji sada raspravljamo i onaj koji je u saborsku proceduru SDP uputio još 2. studenog 2009. godine. Iz razloga ekonomičnosti, ali i elementarne logike bilo bi normalno da smo danas proveli objedinjenu raspravu. Ali nismo jer da jesmo pokazale bi se sve razlike u kvaliteti između dva zakonska prijedloga. Bojeći se takve usporedbe HDZ ne želi objedinjenu raspravu i naš zakon ostavlja na 74-om mjestu. Ja danas ovdje ludo riskiram što sam se javio za pojedinačnu raspravu jer se izvrgavam opasnosti da HDZ ustane tužbom protiv mene zbog verbalnog delikta kao što je to napravio u slučaju kolege Jovanovića. Zašto? Zato što ću reći da dvije godine ovim svojim zakonskim prijedlogom maltretirate neplodne parove na jedan izrazito sadistički način, posve nepotrebno. Obrazlažući Zakon ministar kaže pogrešno je tvrditi da je postojeći Zakon loš, zakon je dobar i zato ga mijenjamo. Mnogi kada se ući u trećem razredu gimnazije i kada bi sa ovakvim … ministar Milinović došao pred nastavnika logike u 3. Razredu gimnazije on bi dobio nedovoljnu ocjenu i ne bi je ispravio sve dok se ne bi naučio logično. Zakon je loš pa ga se mijenja zato što je loš. Ministar Milinović je nelogičan i kada tvrdi da su rezultati bolji u vrijeme kada je BDP bilježi pad od 0,5% da su rezultati bolji nego onda kada je gospodarski rast u vrijeme Račanove Vlade bio 5,6%. Nastavljamo netočnost, ministre nije iznosio 5,6 najviši gospodarski rast u vrijeme Račanove Vlade je iznosio 6,7%. Ali nelogično je da se vi hvalite time da se sa 6,7% gospodarskog rasta zemlju doveli do minusa od 0,5%. Logično bi bilo da se građanima zbog toga ispričate a ne da se time hvalite. Problema s logikom imate i onda kada tvrdite da nešto u istom smislu i istodobno i jest i nije. Vi tvrdite da nikada nećete dopustiti zamrzavanje zametaka zato što ćete to dopustiti. Što se mijenja u ovom zakonu, što se dopunjava? Kaže se da se članak 15. Neće primjenjivati u nekim slučajevima, pa što kaže taj članak 15. Koji se neće primjenjivati? ON kaže: „U postupku izvantjelesne oplodnje mogu se oploditi najviše 3 jajne stanice dobivene u jednom postupku“. Znači to se neće primjenjivati, znači oploditi će se više od tri jajne stanice u jednom postupku. I što će se dogoditi s tim oplođenim jajnim stanicama ili zamecima? Tri će se vratiti a ostale će se zamrznuti. Tvrdite da se neće dogoditi ono što ste u Zakonu napisali da će se dogoditi. Ovo prije svega etičko pitanje, i kada su etička pitanja posrijedi onda je teško očekivati konsenzus svih društvenih skupina i svih ljudi. Na čemu se zasniva ovaj etički problem? On se zasniva na jednostavnom pitanju da li je embrij oplođena jajna stanica predstavlja život ili je ona biološki materijal. Pitanje nije lako, nije jednostavno. Ako ona predstavlja život i ako ju se ne može zamrzavati zbog toga što ona predstavlja život a ne biološki materijal, nikakav viši cilj ne može opravdati neetično ponašanje. Ali vi kažete to je neetično mi to nećemo dopustiti i zato to dozvoljavamo. Druga etička pozicija može biti oplođena jajna stanica još uvijek ne predstavlja život u svojoj punini, ona je biološki materijal, ona se može koristiti u medicinski potpomognutoj oplodnji, a višak će se zamrznuti. Taj standard vrijedi u Europi. Ja neću odgovarati na pitanje, niti mogu, niti znam, da li je to etično ili ne etično, ali ono na što vas pozivam da budete logični, ako nešto smatrate neetičnim onda to nemojte stavljati u Zakon i hvaliti se time da ste vi etični jer je to besmislica, to je apsurd. Pitanje je sada samo ako smo to već dopustili, vi kažete u izuzetnim slučajevima, koji su to izuzetni slučajevi? Izuzetni slučajevi su nedostatak, manjak spolnih stanica kod muškarca ili žene, to je razlog neplodnosti, nedostatak spolnih stanica. I sada baš u tom slučaju kada je nedostatak plodnih stanica u pitanju dopustit će se zamrzavanje embrija. A iz kojih drugih razloga čovjek uopće pristupa medicinski potpomognutoj oplodnji nego ako muškarac ili žena ili oboje imaju manjak spolnih stanica. Neplodnim, ja se neću baviti više vama, mislim da sam potpuno jasno dokazao koliko ste neobični svojim postupcima, neću se uopće baviti HDZ-om, vama se ovih dana bave mediji, bavi se Državno odvjetništvo, ja ću se baviti građanima. Imam samo jednu poruku za neplodne parove, nemojte ići u inozemstvo, nemojte ići ni u Sloveniju, ni u Austriju, ni u Mađarsku, nemojte trošiti novce ni da kupujete razglednice i šaljete ministru Milinoviću, to je šteta tih novaca, ministar Milinović je na odlasku. Pričekajte 4. Prosinca doći će nova Vlada, donijet će Zakon po kojem ćete moći liječiti svoju neplodnost u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Imamo 4 prijave ispravak navoda. Najprije uvaženi kolega Hebrang. Izvolite kolega Hebrang.
Hvala lijepo. Neargumentiranom raspravom kolega Stazić ide kao i niz netočnih navoda pa vrijeme će dozvoliti samo par. Kaže da se HDZ i ministar boje rasprave o SDP-ovom zakonu zbog njegovog sadržava. Ne mi se bojimo vašeg Zakona zbog svjetonazora u kojem se ubija tek stvoreno živo biće i taj strah će u nama ostati i dalje i on je opravdan. Drugo kažete da govorimo o sterilnim brakovima na sadistički način, brojke vam pokazuju što se dogodilo sa tim ljudima i koliko su sa novim zakonom napravili veliki iskorak, a sadizam je politizirati njihovu tragediju, a to vi radite. I na kraju kolega Stazić ne razumije brojke, u izvješću vidite da se poboljšanja kreću u postocima od 20 do 30 i više posto. To mi je jasno iako je netočno. Jasno mi je jer vi razumijete samo jednu brojku i to je brojka 7, toliko naime košta za vas ljetovanje na Briunima.
Karmela CAparin, ispravak navoda. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa. Ispravila bih navod, sterilne parove na … način, mislim da tu čak nema ni komentara koliko kolega politizira o ovome zakonu. S druge strane kaže, zakon je loš i zato ga mijenjate. To nije točno, ne mijenja se cijeli zakon nego samo članak 15., a ne zato što je on loš nego upravo kolega zato što tako kaže struka. Ovo nije bagateliziranje kao što vi mislite pa napisati nekakav tekst pa ga dati, to ipak iza toga stoje ginekolozi i stoji nauka. I zato treba biti vrlo obazriv i pažljiv.
Ispravak navoda uvažena kolegica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić vi u vašem političkom govoru, ali ne nimalo u stručnom što nismo ni očekivati jer niste te struke, ali ste barem nešto mogli utvrditi i priznati struci. Vi upravo kažete sljedeće, maltretirate neplodne parove svojim zakonom. Ne, kolega Stazić, podaci a ja vjerujem stručnjacima govore suprotno, upravo podaci govore da je bilo više medicinske oplodnje u 2010. da je bilo više poroda, da je bilo više trudnoća, podaci govore da je ovaj zakon postignuo i to da se duplo više izdvojilo sredstava za ove postotke. To govore podaci. A ono što vi osjećate ili bilo tko to je nešto drugo. Ljudima treba reći istinu, treba vjerovati struci, a ne našim nekakvim nagađanjima ili osjećajima.
Ispravak navoda kolega Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Stazić, vidite ja sam liječnik ali se ne osjećam se stručnjakom u ovoj materiji, jer se ne bavim ovim. A vi ste kazali nisam stručnjak ali ste onda donosili stručne kvalifikacije kao što je da se zapravo medicinska oplodnja i sprovodi zbog toga i samo zbog toga tako ste kazali zbog nedostatka spolne stanice. Nije točno, dakle to nije točno. To može biti samo jednim dijelom točno, u cijelosti nije točno kao što nije točno i puno toga što ste vi ovdje iznijeli, a ja se nadam da nećete doći na vlast, ne samo zbog toga što ste vi druga strana i opozicija, nego radi toga da ne donesete neki zakon koji će omogućiti ono što se ne smije omogućiti. To je moje uvjerenje.
Hvala lijepo. Za riječ se u ime predlagača javio potpredsjednik Vlade i ministar Milinović. Izvolite.
Evo hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Na svaku uvredu trebamo odgovoriti dostojanstveno, pristojno kako i vodimo uostalom i predizbornu kampanju. Na uvredu da je žensko tijelo poligon, mi odgovorimo imamo 24% više djece rođene 2010. nego 2009., mi ne možemo ništa napraviti zbog toga što ste vi zbog toga nesretni, ne možemo. Pa na drugu uvredu mi odgovorimo imamo 35,6% više poroda u 2010. po novom zakonu nego u 2009. godini. Žao nam je što se ne veselite zajedno s nama. Na treću uvredu, bilo kome, očito naravno sada sam ja u fokusu jer je danas taj zakon, mi odgovorimo veselite se s nama, premda ste lagali parove, uznemiravali parove, da smo smanjili listu čekanja sa 18 mjeseci i da je danas gotovo zapravo i nema. Gospodine Staziću, gledam vas da ne bi gospođa Antuvnović mislila da gledam nju, jel nisam ni zadnji put nju gledao nego preko nje, pa joj se učinilo da gledam nju, pa ću ja sada reći u koga gledam, vas gledam. Dakle, kažete ministar kaže zakon nije loš. Ja vam moram još jednom reći, 8. Hrvatski kongres o humanoj reprodukciji sa stranim stručnjacima koji su tamo bili kažu, svi, dakle ovo su zaključci, ne kaže ministar, nego struka,kao bilo koja druga, dakle svi vrlo ugledni strani stručnjaci pohvalili su naše rezultate i istaknuli želju za daljnjom suradnjom. Predloženi samo čak i za ekspertnu skupinu EU za zamrzavanje jajnih stanica, a u drugoj godini primjene novih tehnoloških odrednica prestigli smo po rezultatima Italiju, Švicarsku, Njemačku one zemlje koje imaju sličan zakon. Dakle, ne kaže ministar to. Ja samo prenosim. Dakle, nisam ja rekao da je zakon da nije loš, nego to kaže struka. Reći ću vam još nešto ponovno, jel moramo tako razgovarati moramo razgovarati u argumentima. Kasnije ću pogledati gospođu Antunović pa ću joj reći što mislim o ovom njezinom stavu. Ne mogu gospođi Antičević jer je otišla, a i njoj ću odgovoriti. Naše društvo, stručno društvo, je prezadovoljno dosadašnjim postignućima i molim vas, mene, molim vas da ne dopustite pad kvalitete i povratak u nered. Ne kaže to ministar zdravstva, ne kaže to Klub zastupnika HDZ-a, ne kaže to Klub zastupnika HSS-a, ne kaže oni koji su podržali taj zakon, to kaže struka. Što se tiče gospođe Antičević, nema je tu, ali ja znam da je nervozna jel ne može obećati ovoj ženi što je navodno pisala, da joj usliši jednu želju pa da ova Vlada nakon 4.12. više ne bude, da ne bude Vlada koju će formirati HZD-a već da bude kraj ove Vlade. Ja znam da je isfrustrirana tom činjenicom jel se nalazi u 9. izbornoj jedinici i da ona toj ženi u tom smislu baš ne može ništa pomoći. A evo i javni poziv. Gospođo Antičević, vjerojatno slušate, ako pobijedite u 9. izbornoj jedinici ministar Milinović izlazi iz politike, a ako pobjedi HDZ, izađite vi. Evo ga, da li može otvoreniji poziv?
Doktore idemo prema zakonu.
Ja moram odgovoriti, evo sada ću odgovoriti na kraju. I 9. Izborna jedinica će biti jedan mali kotačić u ukupnoj pobjedi gospođe Jadranke Kosor i HDZ-a na idućim parlamentarnim izborima. Gospođa Antunović došlo je vrijeme da vas pogledam, nisam do sada. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, bit će mali kotačić u pobjedi ukupnoj. Dakle, gospođo Antuvnović, pogledajte, malo ste spustili na osobnu razinu pa ste rekli da sam ja bio član omladine. Je. Imal netko da nije bio član omladine? Je, ima li netko da nije bio član omladine? Svi smo bili članovi omladine jer smo morali to biti. Ali nemojte dezinformirati da sam bio član Saveza komunista. Znate zašto? '89. su mi rekli nećeš dobiti specijalizaciju u gospićkoj bolnici ako ne uđeš u partiju. Ja nisam htio i '89. sam otišao u Zagreb raditi kao privatnik i '91. dobio specijalizaciju kada sam došao na prvu crtu bojišnice. A vele vaši prijatelji da ste vi ušli u partiju ne iz ideoloških razloga nego osobnih ambicija, jer ste 1980. postali šefica financija Mesne industrije "Sljeme". '80.godine je bilo poznato da pravi vjernici su bili na čelnim mjestima kao što je bila gospođa Antunović tad.
Dobro, idemo prema zakonu jer evo otišli smo već '80. i do Sljemena. Ja ću sad redom, najprije povreda Poslovnika. Kolega Vidović, izvolite.
Ja vas molim gospodine potpredsjedniče, jest da je vrijeme predizborno. Mi smo se ovdje sastali jer imamo obvezu prema građanima razgovarati o zakonu koji je predmet naše rasprave. Šta radi HDZ, šta radi 9. izborna jedinica to se građana ili nas ovdje ne tiče. Ja vas molim da u tom smislu opomenete govornika ministra, kojega ovdje slušamo kao ministra, a ne kao HDZ-ovog čelnika.
Hvala, kolega Vidović. Slažete se sa mnom, tri puta sam intervenirao vodeći računa da se vratimo ono što nam i naš Poslovnik nalaže. Imamo dvije prijave ispravka navoda. Najprije kolega Stazić, izvolite.
Ministre, netočna je ali i nelogična vaša tvrdnja o potrebi donošenja ovog zakona i promjene važećeg zakona ako struka kaže da je taj važeći zakon dobar jer ono što je dobro ne treba mijenjati. Ako je točno da struka kaže da je on dobar onda vi ovim izmjenama kvarite nešto što je dobro. Dakle ova vaša tvrdnja je potpuno apsurdna.
Kolegica Antunović, ispravak navoda.
Pa ovako, što sam ja u životu radila piše u mom životopisu vrlo otvorenom, ali ako sam dobro shvatila ispada da sam ja bila dobro pozicionirana i dobro radila svoj posao zato što sam bila bliska ili bila u partiji. To je naime potpuno netočan navod. A točno je ono što sam ja rekla, da je ministar žustro podržavao onu politiku za koju znamo kakva je bila, a da nam sad drži, odnosno ja sam shvatila meni moralne prodike. Međutim, meni je jako žao što ministar u svom odgovoru nije odgovorio zašto raspisuju lažne natječaje da bi poslali poruku da će rodilište otvoriti, a ustvari nemaju uopće tu namjeru. To je trebalo odgovoriti.
Dobro. Idemo onda dalje s raspravom. Uvaženi kolega Stjepan Milinković, vi ste na redu.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine potpredsjedniče hrvatske vlade, kolegice i kolege. Pa 2009. godine kad smo donosili ovaj Zakon o medicinskoj oplodnji i naravno i danas je već toga uistinu dosta rečeno, dosta je toga ponovljeno pa evo dozvolite i meni da ja ponovim neke podatke. Naime, prema definiciji Svjetskog udruženja za fertilitet odnosno sterilitet umanjena plodnost je kada unutar godine dana kod jednog para ne dođe do trudnoće. Inače, šansa za trudnoću po jednom ciklusu je 25 do 33%, a oko 10 do 15% parova se susreće dakle sa ovim problemom. Postoji primarna i sekundarna, sve je to rečeno, i postoje još drugi, ali Svjetska zdravstvena organizacija je pratila ovaj problem neplodnosti i došlo je na ispitivanju multicentričnog 3500 parova, došlo je do podataka da je kod tih parova 41% jest zdravstveni problem samo u žene, 24% su oba, 24% su muškarci, a 11% je ostalo nepoznato. No bez obzira na ove statističke podatke svi ti ljudi prolaze uistinu teška iskušenja i emotivna stanja i zato evo jednostavno vjerujem da danas oni isto prate ovo naše izlaganje i zasigurno je potrebno ponoviti da plašenje i ovakav pristup plašenja nije dobar i nije dobrodošao. I evo zbog tih razloga je dakle 2009. godine ministar Milinović krenuo u ovaj zakon medicinske oplodnje, nakon 40 godina onog zakona o zdravstvenim mjerama itd., da sad ne ponavljam. Nakon 40 godina je došao taj zakon koji vrlo jasno uređuje, dakle koji govori o uređenju pretpostavki za ostvarivanje prava na medicinsku oplodnju, dakle prava i obveze, kao i odgovornost svih sudionika postupaka medicinske oplodnje. Naravno da svaki zakon isto tako zahtijeva analizu provedbe učinka postignuća nakon određenog vremena i evo danas smo imali priliku i čuti koja su to postignuća, pa ih je potrebito ponoviti i ovom prilikom. Mislim da je potrebno, a rezultati su sljedeći. U 2010. godini u odnosu na 2009. godinu iz postupaka medicinske oplodnje rođeno je 24% više djece. U 2010. godini u odnosu na 2009. bilo je 35,6% više poroda nakon postupaka medicinske oplodnje. U 2010. godini u odnosu na 2009. bilo je 23,4% više trudnoća nakon postupaka medicinske oplodnje. Ukupno 1019 djece rođeno je iz postupaka medicinske oplodnje što znači za 220 više. Dakle udio novorođene djece iz postupka medicinske oplodnje u ukupno broju novorođene djece je 2,7% što je u razini europskog prosjeka. Europski je prosjek 2 do 4%. Smanjene su i liste čekanja. Plaćanje smo isto tako čuli medicinske oplodnje izdvojeno je iz bolničkih limita tako da HZZO posebno plaća postupke. U 2010. godini HZZO je stvorio 44 milijuna kuna za postupke medicinske oplodnje što je 100% više nego 2009. godine kada je utrošeno 22 milijuna kuna. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi uložilo je 3,6 milijuna kuna za opremu za postupke medicinske oplodnje, a HZZO je izdvojio dodatnih 1 milijun kuna za edukaciju struke koja se bavi medicinskom oplodnjom. I ovdje je vrlo važno spomenuti, dakle često puta je danas spominjana struka pa i tijekom ovog donošenja zakona je rečeno bilo da će se osluškivati mišljenje struke koja se naravno izjasnila i 2009. sa onim konsenzusom koji ste i tada osporavali. Konsenzus je bio vrlo važnih i značajnih autoriteta na ovom području, a struka kaže, struka kaže dakle danas da je moguće poboljšanje dakle toga i to na način da se predlaže da se odredba članka 15. zakona iz 2009. godine ne primjenjuje u slučajevima kada to odobri Nacionalno povjerenstvo za medicinsku oplodnju na prijedlog liječnika specijalista ginekologije koja provodi postupak medicinske oplodnje i to kada je kod muškarca ili žene prema saznanjima ili iskustvima medicinske znanosti ili tijekom postupka medicinske oplodnje utvrđen nedostatak spolnih stanica. Dakle, mislim da je sve jasno rečeno i ja vjerujem da će ova, dakle izmjena pomoći onim parovima koji se susreću sa ovim problemima i unaprijediti ovo područje i osobno ću ga podržati. Hvala lijepa.
Hvala uvaženi kolega. I imamo jednu prijavu za repliku, kolega Ivan Bagarić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Stipe, drago mi je da ste ovdje dotakli pitanje struke. Ja bih tom pitanju struke samo dodao da kad se kaže struka onda se nikako ne misli samo na liječnike. Dakle, struka jesu liječnici, ali nije struka o ovom pitanju samo liječnici. Dakle, tom treba dodati i pitanje struke kad su u pitanju psiholozi i pravnici i etičari i ako hoćete teolozi. Prema tome, dakle to je jedno vrlo kompleksno pitanje struke. Struku treba uvažavati ali u cjelini. I još jedna samo konstatacija kad ste govorili ovdje što je sve Vlada Republike Hrvatske napravila da bi bilo više djece, da se više djece rodi. Pa ja mislim da je najveći događaj koji se dogodio danas ovdje u sabornici da je sa strane SDP-a nedvojbeno priznato Vladi Republike Hrvatske dvije stvari. Jedna je, dakle da se doista ovim zakonom, da kao posljedica ovog Zakona da se u Hrvatskoj rodilo znatno, znatno više djece što oni do sada za život nisu htjeli priznati. To je jedna stvar. A druga stvar jednako važno je da su to povezali sa dobrom politikom, zdravstvenom politikom odnosno reformom zdravstvenog sustava. Dakle, to su ja mislim dvije najvažnije poruke koje se mogu odaslati danas kada je u pitanju sve ono što je oporba kazala. Dakle, priznali su uspješnost ovoga zakona i priznali su uspješnost zdravstvene reforme. I to je dobro. Slažeš se? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] E hvala.
Odgovor na repliku kolega Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa zahvaljujem kolega Bagarić. Kolega Bagarić zasigurno ste dobro podvukli, dakle koji je značaj struke i u tome dijelu, dakle svi ovi profili imaju svoj značaj i svoju važnost. ali isto tako je vrlo važno podvući da je ta struka rekla već onda 2009. da smrzavanje jajnih stanica tehnološki je napredovala. I ovi pokazatelji govore da nama se daju, dakle priznanja u tome dijelu da možemo biti i referalni centar što smo čuli ranije. Ali reforma zdravstvenog sustava zasigurno pokazuje rezultate od stabilizacije bolničkog sustava do djelatnosti u području HZZO-a koji je smanjio na gotovo na minimum sve gubitke i sve druge. Pa govorimo o transplantacijskoj medicini, pa fond skupih lijekova, pa sve su to pokazatelji jer to bi zahtijevalo puno više vremena ali mislim da zasigurno su postignuća i zahvaljujući svemu tome vidite da se i ovdje moglo odvojiti dvostruko više sredstava za ovo prevažno pitanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na redu je uvažena kolegica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre sa svojim suradnicima. Evo pa iz svega onog što sam se i javljala zaista i podržavam donošenje ovoga Zakona jer on omogućava postizanje začeća sukladno dostignuća u medicini, a sa posebnim obzirom na zdravlje žene i na njezino potomstvo. Čuli smo i sami sve komplikacije koje mogu nastati i za vrijeme ove oplodnje, a isto tako komplikacije koje mogu nastati i za dijete. U svakom slučaju ovim Zakonom se omogućava parovima kojima je utvrđen nedostatak spolnih stanica da se oplodi više od tri jajne stanice i to kod žena koje imaju malo jajnih stanica, teško neplodnim muškarcima, onkološkim bolesnicima i onkološkim bolesnicama. Iza ovakvih odluka u etičkom i stručnom pogledu ja ću još jedanput napomenuti stoji struka. Dakle, liječnici, ginekolozi koji se bave humanom reprodukcijom, odnosno Nacionalno povjerenstvo za medicinsku oplodnju koji je na prijedlog liječnika specijaliste ginekologa provodi postupak medicinske oplodnje, a utvrdi nedostatak spolnih stanica. I ovaj zakon koji smo imali do sada također je pokazao da ono što se radi je pokazalo određene rezultate od 24% više djece, od 35,65 više poroda, od 23,4% više trudnoća i iz svega proizlazi do sada da ni malo ne zaostajemo za europskim zemljama. Ono što je zaista za pohvaliti je to što žene ne moraju više čekati 12 do 18 mjeseci što je plaćanje maknuto van limita same bolnice. Dakle, na neki način olakšan postupak, a u sam sustav je veliki značaj da je ušlo 44 milijuna kuna. Dakle, 100% više u 2010. nego u 2009. godini. I ono što je za pohvaliti je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje koji je izdvojio i dodatnih 1 milijun kuna za edukaciju struke koja se bavi medicinskom oplodnjom. Za neplodnost ovdje nismo govorili o uzrocima neplodnosti. Međutim, u svakom slučaju treba je napomenuti da je neplodnost svakodnevnica i jedan od javno zdravstvenih problema. Od parova, broj neplodnih parova je 12 do 15%. Jedan važan uzrok su i spolno prenosive bolesti, da ne govorimo o endometriozama i o stručnoj terminologiji uzroka neplodnosti. Ali u svakom slučaju morat ćemo više poraditi na takovoj preventivi nastanka neplodnosti tamo gdje se to može. Zaista se divim ženama koje ulaze i njihovim prijateljima, muškarcima, odnosno supruzima koji ulaze u ovakav postupak oplodnje koji je kao što smo rekli zaista stresan, jedan teški psihološki teret, metode odnosno dijagnostički postupci koji se provode nad tim ljudima nisu jednostavni. Često puta su agresivni. Ulazi se u hormonalni ciklus i zato evo još jedanput moja podrška da i kada takvi parovi ne uspiju da onda uđu u postupak usvajanja djece. Na nama je još na neki način da taj postupak usvajanje djece i olakšamo, jer kao što znamo djeca su u domovima a u tri mjeseca dovoljno je da jedan roditelja jedanput nazove to dijete i pita je li uopće u domu, a da o njemu ne vodi nikakvu brigu. Dakle i ovim zakonom pokazali smo koliko vodimo brigu o obitelji, o majci, i o djetetu. Hvala vam.
Hvala lijepo kolegice. I sada idu po redu prijave, dvije replike. Uvažena kolegica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Pa evo kolegice Caparin, naravno da ću podržati vaše izlaganje, ali evo slušam vas i govorite o onom o čemu treba, a to je da treba slušati riječ struke. Pa vidite kolegice danas prijepodne cijelo, slušamo i ovu lijevu stranu, naime SDP, ne mogu oni to shvatiti i razumjeti, znate struka, njihova struka je komunistička demagogija i to naravno tu struku svi smo upoznali, a i njihovu stručnost na kako svoju struku provode. Pa stručnost vidimo npr. u recimo grada Zagreba, kao što im je lijepo rekla predsjednica Vlade oni vam se ne mogu dogovoriti kolegice Caparin u Zagrebu uopće kako će djeca ići u dječje vrtiće, koliko će ti dječji vrtići koštati. Njihova struka i ta njihova komunistička demagogija.
Kolegice, dajte malo.
Kad se nađu negdje, pa se lagano drugarski dogovore kako će sebi osigurati razvidna je i u njihovom djelovanju od 2000. do 2003. Sada će reći vraćamo se u prošlost. Da, vraćamo se u prošlost, i znate i sami da treba to naglasiti što su učinili sa rodiljnim naknadama, na koji su način ponizili rodilju, majku i djecu, to sada čine u gradu Zagrebu, međutim ova Vlada vratila je rodiljne naknade, ova Vlada ne samo da je osigurala rodiljnu naknadu zaposlenim ženama 6 mjeseci.
Kolegice Sumrak, prema zakonu.
U punom iznosu, nego i ženama koje ne rade i domaćicama i ženama na selu, pa evo to je briga o obitelji.
Pa je vrijeme isteklo. I kolegica Caparin se javila za odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime ja sam iz Bjelovarsko-bilogorske županije, kad pogledam na grad Zagreb i svi mi iz Bjelovara onda se divimo koliki je proračun grada Zagreba, a s druge strane kad pogledate obitelj i roditelje koji traže mjesto u vrtiću onda ga ne mogu naći, jer tih vrtića nema, a da … [[Govornica se ne razumije.]] imamo tih novaca u Bjelovaru mi bi sagradili barem toliko vrtića da bi svako dijete bilo u vrtiću. A ovo što se tiče plaćanja, ja vam mogu reći iz vlastitog iskustva moj brat je jedan dan dobio za dijete 200 kuna za jedan mjesec, a drugi mjesec je dobio 400 kuna i sad se pita šta će biti sljedeći mjesec. Hvala.
Replika, kolega Bagarić. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uključite se kolega Bagarić.
Dakle velim da čini mi se da smo jednu stvar, jednu vrlo važnu stvar propustili izgovoriti i ja nisam čuo nikoga da se je osvrnuo na to, osim vas sad kad ste kazali kako je neplodnost veliki javni zdravstveni problem. Međutim mislim da je vrlo važno naglasiti da taj javnozdravstveni problem, odnosno prevencija tog javnozdravstvenog problema jest vrlo često iz djelokruga vlastite odgovornosti i vlastitog ponašanja. Dakle u to svakako spada i odgovorno seksualno ponašanje i odgovornost roditeljstva na način da to roditeljstvo se ostvaruje u optimalno vrijeme, dakle nije isto da li ljudi ulaze u brak sa ne znam 25, 30 ili 45 godina. Prema tome dakle pitanje neplodnosti je veliki javnozdravstveni problem u Hrvatskoj, ali vrlo često izvan domašaja ne znam u ovom slučaju Ministarstva zdravstva, odnosno Vlade Republike Hrvatske, bez obzira što tko o tom kazao i stvar je osobne odgovornosti, osobnog odnosa prema ovim važnim stvarima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, kolegica Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime žao mi je da nitko nije govorio o prevenciji i o slučajevima, o uzrocima neplodnosti o kojoj danas puno pričamo. Jako je važno upozoriti mlade ljude na seksualno ponašanje, na abortuse itd. Nemali primjer imate kada je mlada djevojka napravila abortus i da je iza toga ostala neplodna, da više nikada nije mogla roditi, jer je pokupila kojekakve upale. Moramo upozoriti naše mlade ljude da mijenjanje partnera dovodi do infekcije humani papiloma virusa, do upala, do promjene dakle same vagine koja treba primiti tu stanicu i oploditi se. Dakle to su stvari o kojima bi trebalo raspravljati, jer kad govorite o preventivi i kad puno napravite u preventivi, onda ćemo malo manje raspravljati o ovom zakonu.
Hvala. I za repliku se javila uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice ja u potpunosti podržavam vašu raspravu, ali mislim da evo danas ovdje potrebno još nešto napomenuti. Čuli smo, gospodin ministar je u nekoliko navrata i kolege koji su raspravljali danas ovdje rekli koliko je djece više rođeno otkad je 2009. godine donesen Zakon o medicinskoj oplodnji. Glede zamrzavanja zametaka kolega Bagarić je detaljno u svojoj raspravi o tome govorio, ja ovdje evo želim još jedanput istaknuti Bogu hvala da smo 2009. donijeli ovakav zakon koji neće omogućiti da imamo još dodatnih 10 i pol tisuća zametaka s kojima ne znamo kuda bi i što bi, i kako se ne bi ostvarilo ono, ja se jako dobro sjećam SDP-ovog Prijedloga Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji u kojem je prijedlog bio da se zameci čuvaju 5 godina, ako ne budu iskorišteni u tih 5 godina, da se čuvaju još narednih 5 godina, ako i tada ne budu iskorišteni da će im se dozvoliti da umru. To je zapravo bilo nešto strašno, ali tada su oni priznali da je zametak živo biće. Kolega Bagarić je danas isto ovdje dobro spomenuo ono što čovjeku nije moguće, a nije sve naravno, Bogu je moguće. Pa mislim da bismo se svi, a osobito kolege iz SDP-a trebali malo zamisliti i nad tom rečenicom. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, kolegica Caparin.
Hvala lijepa. Pa evo ovaj zakon iz 2009. i ovaj naš zakon je upravo unesao red u tu problematiku. Imali su kolege vremena i mogućnosti donesti taj zakon, a sad kad raspravljaju onda kažu da smo trebali objediniti raspravu njihovog zakona i našeg zakona. U povijesti Sabora nisam i njihove Vlade nikad nisam čula da su objedinili raspravu sa recimo jednim zakonom iz HDZ-a. Za mene je isto zametak živo biće i nedopustivo je da imamo 10 500 živih bića zamrznutih koji ne znamo što ćemo. Jer oni su živa bića i veliki je uspjeh da se taj broj ne povećava i da se nalaze druge mogućnosti rješavanja neplodnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Iscrpili smo sve prijave za pojedinačnu raspravu. Imamo jednu prijavu za završnu riječ u ime kluba HDSSB-a, Boro Grubišić. Nema ga. Onda neće ni raspravljati. Zaključno, gospodin ministar. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo zahvaljujem se na današnjoj raspravi i drago mi je da, ajde barem s ove desne strane nije bilo uvreda na osobnoj razini. Još jednom treba ponoviti radi hrvatske javnosti, radi svih onih koji su i usko zainteresirani za ovaj zakon da po ovom zakonu, ako gledamo 2009. i 2010., a 2008. i 2010. još je veća razlika da imamo 24% više djece, da imamo 35,6% više poroda, da imamo 23,4% više trudnoća, da se nećemo umoriti ulagati i dalje u zdravstveni sustav pa i u ovaj segment, da ovaj zakon, dame i gospodo to je vrlo bitno još jednom za napomenuti, nije doveo do toga veće migracije pacijenata van Hrvatske, da se oko 2,4% ili 2,6% ne znam sad točno pacijenata iz inozemstva liječe u RH, da imamo dakle ponude da postanemo i referalni centar i da smo se izjednačili ili pretekli u rezultatima i Njemačku i Francusku i Švicarsku i Belgiju i Italiju i obistinjuju se one riječi kada smo rekli da smo nekada bili vodeći u Europi sjetite se po rezultatima medicinske oplodnje. A prije 2 godine kada smo donosili ovaj zakon rekli smo mnogi će ponovno doći u Hrvatsku učiti o zakonu i štovati rezultate koje smo ovdje postigli. Dakle, zahvaljujem se na raspravi. I dalje ćemo vrlo zorno i pomno pratiti što se događa s ovim zakonom, pratiti što govori struka i na bazi osobne uvrede evo ja pozivam sve, a tu sugovornika u mom ministarstvu nećete imati na bazi uvreda nećemo reagirati i ponovno sada kažem još ću sutra govoriti o Zakonu o medicinskoj oplodnji, a onda opet sljedećih godinu dana neću govoriti o Zakonu o medicinskoj oplodnji ili sljedeće godine kada dobijemo nove rezultate možemo ponovno otvoriti raspravu što je to donio novi Zakon o medicinskoj oplodnji. Išli smo s ovim zakonom sada i ono neće biti predmet predizborne utrke na idućim parlamentarnim izborima jednostavno zato jer to parovi kojima je iznimno potrebno nam ne smiju ili radi njih to ne smijemo napraviti. Pratit ćemo razvoj struke, pratit ćemo, odnosno struka će pratiti implementaciju ovoga zakona i uvjeren sam da ćemo ako smo prošle godine imali 1019 djece više, dakle prvi put u povijesti iznad 1000 imali smo 2,7% od ukupnog broja rođene djece. Pratit ćemo to i uvjeren sam da ćemo 2011., da će rezultati za 2011. biti ponovno bolji nego za 2012. godinu. Hvala vam lijepo na raspravi.
Hvala lijepo gospodine ministre. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji, hitni postupak, P.Z.E. br.873. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova 75 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv.
I sada prelazimo na treću točku dnevnoga reda, a to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 877 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili poštom. Kod odlučivanja dnevnog reda uvažili smo prijedlog predlagatelja da se rasprava provede u hitnom postupku. Po Poslovniku, kao što nam je poznato, to objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu o ovom zakonu dosada su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj. Izvješća sa sjednica odbora smo primili. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Kao predstavnik predlagatelja ovdje je državni tajnik uvaženi Josip Kraljičković. Želi li on u ime predlagatelja uzeti riječ? Izvolite državni tajniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Imam zadovoljstvo i čast da u ime Vlade RH kratko obrazložim prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje. Zakon o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje stupio je na snagu 2009. godine, a donošenjem podzakonskih propisa tijekom 2010. godine uspostavljena je njegova puna primjena. Razlog za donošenje predloženih izmjena i dopuna ovoga Zakona u prvom redu odnose se na operativna iskustva do kojih je došlo tijekom razdoblja primjene. Manjkavosti koje koncept skladišnice čine teže prihvatljivim svim sudionicima znatne su budući se tijekom 2010. godine u sustav uključilo samo 7 ovlaštenih skladištara s ovlaštenim kapacitetom 68 tisuća tona, danas ih imamo 9, a imaju također samo 74 tisuće tone ovlaštenih kapaciteta. Iako u Hrvatskoj raspolažemo sa dovoljno, preko 2 milijuna 600 tisuća tona kapaciteta skladištenja adekvatnim za žitarice i uljarice, a ovlaštenim skladištarima je tijekom 2010. izdano svega 25 skladišnica, ukupna minimalna vrijednost je 2,5 milijuna kuna. Dok se u sustavu kreditiranja u zalog skladišnice uključila samo jedna poslovna banka koja je za pojedine pravne osobe odobrila kredit uz zalog na skladišnici. Sustav kreditiranja u zalog skladišnice najviše može i mora koristiti proizvođačima koji bi temeljem takvog zaloga rješavali pitanje osiguranja sredstava kroz kredite koji su nužni za financiranje proizvodnje, prije svega za obrtna sredstva, a na način da kroz financijsko kreditiranje temeljem zaloga na robi sebi osiguraju obrtna sredstva, odnosno da budu u prilici da sami odaberu trenutak prodaje svojih proizvoda. To znači da je funkcioniranje ovog sustava važno jer kvalitetno omogućava stvaranje određenog tržišta, odnosno omogućuje stvaranje tržišno konkurentnog sustava koji bankama daje sigurnost da proizvođačima omogućuje pristup do neophodnih obrtnih sredstava, dakle objema stranama daje poticaj da se u taj sustav uključe. Znači, provedbom dosadašnjeg Zakona uočili smo te manjkavosti i zbog toga se predlažu ovi prijedlozi i predlažem da ih se prihvati. To znači da ćemo usvajanjem i izmjenom i dopunom ovoga zakona omogućiti prvo ojačati ulogu vjerovnika u kreditiranju temeljem zaloga na … koja postaje vrijednosni papir i služi kao jamstvo kod ostvarivanja kredita i pozajmica. Drugo, olakšati i ubrzati prodaju skladišnice i prodaju robe založene skladišnicom. Treće, utvrditi ulogu ovlaštenog trgovca nove sastavnice unutar ovoga koncepta bitne za obavljanje prodaje u slučaju kada vjerovnik nije u mogućnosti naplatiti svoje potraživanje u novcu. Četvrto, osigurati da se način prodaje založene robe odvija oglašavanje javne prodaje po javnoj objavljenoj početnoj cijeni. I peto, riješiti postupanja u slučaju žalbe na rješenje o oduzimanju ovlaštenja a na način da se o ovim upravnim stvarima primjenjuju postupci usklađeni sa postupcima prema Zakonu o općem upravnom postupku. I na koncu … gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora u ime Vlade izjavljujem da prihvaćamo predložene amandmane. Zahvaljujem.
Znači amandmani odbora se prihvaćaju. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. Prvi klub HNS HSU i uvaženi kolega zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. O skladišnici kao vrijednosnom dokumentu danas raspravljamo već 3 puta u Hrvatskom saboru. Priča traje već 3 godine, prva ideja je bila 2008. Kada smo dobili u prijedlogu Kluba HDZ i HSS-a i to po hitnom postupku a Vlada je to pretvorila u redovnu proceduru prijedlog zakona o skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, završilo je prvo čitanje, međutim, Konačni prijedlog nismo nikada više dobili u Saborske klupe, znači priča je počela 2008. Godine. 2009. 24. 6. Po hitnom postupku usvojen je na Prijedlog Vlade usvojen je Zakon o uskladištenju i skladnišnici za žitarice i industrijsko bilje i provedbeni propisi nužni za provedbu i operacionalizaciju tog prijedloga zakona donesenog 2009. Doneseni su 2010. Godine. Drugim riječima, do danas koji su efekti ovog trenutno važećeg Zakonskog prijedloga, nema potrebne naglašavati jer oni su nikakvi. Gotovo nikakvi s obzirom na one potencijale koji su bili definirani u obrazloženju Prijedloga zakona i Kluba HDZ-a i HSS-a 2008. Godine i u Prijedlogu Vlade 2009. Godine kojega smo svi u Saboru podržali. Sama svrha skladišnice je da poljoprivredni proizvođači svoju robu mogu uskladištiti u licenciranim skladištima, ali ono što je ključno i važno da dobe dokument s kojim u banci mogu osigurati potrebna sredstva bilo obrtna, bilo za pripremu nove sezone i jedna vrlo dobra ideja, izuzetno potrebna, unazad tri godine nije profunkcionirala i drugim riječima sve što se na tu temu radilo do danas radilo se na nivou pisma namjere ili bolje rečeno ljudi imate taj dokument, imate tu mogućnost međutim, u provedbi nemate ništa. Naime, razlog zbog donošenja ove zadnje verzije je vrlo jednostavan. Dogovor između ministarstva i banaka gdje su banke vrlo jasno rekle, koje uvjete mora Zakon zadovoljiti ili koje sve uvjete mora propisati ili koji uvjeti moraju biti zadovoljeni a da bi banke bile spremne ući u kreditiranje poljoprivredne proizvodnje temeljem skladišnice. I sada pitanje nas iz Kluba HNS HSU-a zašto se nije sjelo sa bankama 2008., zašto se nije sjelo sa bankama 2009. Zašto se nije sjelo sa bankama 2010. Sjelo se tek 2011. Godine. Mi u Klubu HNS HSU-a smatramo i tvrdimo da je to neodgovorno prema poljoprivrednim proizvođačima, obećavati, davati mogućnost koju oni ne mogu koristiti jer da su je mogli koristiti oni bi ju koristili. Da se mogao zakon konzumirati mi ne bi danas imali ove izmjene, ali jednoj dobroj ideji, potrebnoj ideji raspravljamo već tri godine. Smatramo to neodgovorno prema poljoprivrednim proizvođačima i jedna od vrlo neodgovornih poteza ministarstva prema poljoprivrednim proizvođačima. Posebno u ovom trenutku kada poljoprivredni proizvođači ne mogu naplatiti i ono što im je vlada Republike Hrvatske obećala, preuzela obvezu. Sigurno da bi u ovom trenutku ovaj dokument, da je operativan, tim ljudima koristio. Drugo, kada će naši poljoprivredni proizvođači moći koristiti skladišnicu kao vrijednosni dokument, tek sljedeće godine. MI Zakon donosimo sada u listopadu, do konca mjeseca biti će objavljen u Narodnim novinama. U članku 19. Propisano je da ministarstvo provedbene propise donosi u roku 90 dana, znači studeni, prosinac, siječanj, drugim riječima moći će to koristiti tek u veljači. Za sezonu ovogodišnju sezonu, zaboravimo i treba jasno i glasno ljudima reći da skladišnicu kao dokument osim u onim bankama koje su to priznale a to je zanemariv i iznos i zanemariva količina temeljem starog Zakona jednostavno neće moći koristiti, to treba ljudima jasno i glasno reći, za sezonu ili za poljoprivrednu proizvodnju u 2011. Ovaj zakon neće imati učinka, imati će za proizvodnju 2012. I to je dobro, bolje ikada nego nikada. Moje pitanje na Odboru za poljoprivredu kada smo raspravljali o ovom prijedlogu zakona bilo je, naime imamo navedeno je koliki broj imamo licenciranih skladišta što je u svakom slučaju dobro, da se ne ponovi priča Đakovštine, da se ne ponovi nešto što se desilo u Đakovu pogubno za sve one poljoprivredne proizvođače koji su jednostavno vjerujući sustavu ostali bez svoje zarade i imovine, a to je teritorijalna pokrivenost sa ovlaštenim skladištima. Jer ako nekoga dovodimo u situaciju da 100, 150, 200 km mora voziti svoje žito, da bi iskoristio tu mogućnost, onda mi tim ljudima nismo napravili ništa. Čija je to obveza? To je obveza ministarstva da vodi računa o teritorijalnoj rasprostranjenosti ovlaštenih skladišta. Ja se nadam, taj odgovor nisam dobio, ali nadam se da ministarstvo o tome vodi računa. I na kraju čitav ovaj tok i ne samo da operacionalizacijom jedne mogućnosti koja se zove skladišnica, nego ukupnim odnosom prema poljoprivrednoj proizvodnji i poljoprivrednim proizvođačima, a koje ne treba posebno argumentirati ni dokazivati, to je evidentno i vidljivo, ja bih to usporedio s jednom Churchillovom definicijom, makar je neumjesno spominjati Churchilla kada govorimo o efikasnosti vođenja naše poljoprivredne politike koji veli, definicijom hrabrosti, koji kaže: "Hrabrost je srljati iz neuspjeha u neuspjeh bez gubljenja entuzijazma". Skladišnica je primjer da srljamo iz neuspjeha u neuspjeh bez gubljenja entuzijazma. Klub HNS-HSU neće biti protiv ovog prijedloga zakona, tim više jer prvo ispravlja nešto što je do sada bilo na nivou pisma namjere, dosadašnji Zakoni o skladišnici, a drugo, otvara se mogućnost da poljoprivredni proizvođači u sljedećoj godini pored ostalih vrlo konkretnih i vrlo jasne podrške će moći koristiti i taj dokument u spašavanju svojih poljoprivrednih gospodarstva i situacije u koju su dovedeni ne svojom krivicom.
Hvala. Evo čuli smo kako to Churchill pa mi ćemo nastaviti u 15,00 sati. Na redu je klub SDSS-a i uvaženi zastupnik Mile Horvat, a do tada pauza. Kolegice i kolege, nastavljamo s raspravom. Na redu je klub SDSS-a, i uvaženi kolega Mile Horvat. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine uvaženi tajniče. Prijedlog izmjena, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju, skladišnici za žitarice i industrijsko bilje je u svakom slučaju jedan zakon koji je interesantan za analizu zato što se bavi problematikom koja je vrlo bitna i vrlo atraktivna za hrvatsko gospodarstvo, odnosno za hrvatsku poljoprivredu. O skladišnici kao instrumenta o kojem smo razgovarali 2009. godine smo mi kao zastupnici kluba SDSS-a puno očekivali, dakle očekivali smo da prije svega u ovom periodu od dvije godine taj instrument profunkcionira, očekivali smo da on bude jedno realno, sigurno sredstvo proizvođačima poljoprivrednih proizvoda, koji mogu računati da će za dakle imati u toj skladišnici ekvivalent vrijednosti za svoju proizvedenu robu, da će on nju moći, da će nju, tu skladišnicu moći koristiti i u pravnom prometu, da će moći koristiti ju u nastupanju pred bankama, da će moći obezbijediti onaj minimum, garancije da će im roba proizvedena biti otkupljena i plaćena i da će na kraju to biti sredstvo koje će im garantirati da će dobiti određena inicijalna sredstva za određene novce za zanavljanje nove proizvodnje. Mi smo takav koncept zakona 2009. prihvatili, tada smo u tim raspravama kada smo i podržavali ovakav koncept u ideji rekli da, i upozorili smo da je tekst koji je tada bio na raspravi prilično sadržajno nedorečen, dakle prejednostavan je za takva, takav jedan složeni instrument, da nije bilo kvalitetno definiran odnos banaka prema samom projektu skladišnice, to će se kasnije i pokazati kao pravilna, ispravna procjena, odnosno da skladišnica se izdaje samo za ograničenu količinu roba, a mi smo smatrali da se skladišnica može proširiti i za neke druge vrste roba koju se mogu kvalitetno skladištiti kroz duži period. Kakav je rezultat tog zakona koji danas pokušavamo izmjenama doraditi je jasan na terenu, jasno je iz samog izvještaja predlagatelja gdje se vidi da je skladišnica, da je izdato svega 25 skladišnica, što naravno govori i daje nam pravo da zaključimo da taj instrumentarij u sektoru poljoprivredne proizvodnje nije saživio onako kao što je to bilo zamišljeno. Vidljivo je da je samo jedna banka i to Hrvatska poštanska banka, dakle državna banka prihvatila operativnu skladišnicu kao sredstvo za nekakvu vrstu financijske komunikacije. Dakle zaključak je da naš seljak, da pojednostavim stvari, ne vjeruje u takav instrument, dakle ne vjeruje u skladišnicu, i zaključak je što je još, ova je stvar koja se može naravno ispraviti, ali stvar koja je još gora jeste da su privatne, činjenica da privatne banke ne žele dodatni posao i sebi obavezu stvarati poslujući sa skladišnicom, jer to u svakom slučaju njima u poslu ne čini atraktivnu zaradu, ne čini im brzu zaradu itd. Prema tome, bankama općenito nije više interesantno praćenje poljoprivredne proizvodnje. To je to što nam govori iskustvo sa terena. Dakle odnosi ovih, odnosi povjerenja seljaka prema tom instrumentu, i odnosi banaka, ne samo državne nego i svih komercijalnih banaka prema ovom instrumentu su stvari koje nisu dobro urađene, odnosno to je negativan efekt toga zakona i ta stvar nije dobro završena. Ovim izmjenama koje su ovdje pred nama u članku 11. i članku 12. mislim da se pokušalo promijeniti sami pravni karakter toga instrumenta skladišnice, dakle oni su od sad će biti vrijednosni papiri, po samoj teoriji, po samoj logici trebala bi biti veća pravna snaga kao vrijednosnoga instrumenta, dakle trebao bi biti, oni bi trebali biti sigurniji tržišni instrument za komunikaciju sa bankama od strane zainteresiranih poljoprivrednih proizvođača. Njihov pravni promet bi indosiranjem bio posve jednostavan, što isto mislimo da je dobro, i ako su te promjene sadržane ovdje onda mi takve promjene i podržavamo. No u članku 7. ostavlja se jedna dilema, dakle ako će se skladištaru oduzeti pravo dalje da radi, kako je onda moguće njemu dozvoliti da on dalje radi do isteka zaliha, što može potrajati i sezonu, dvije, dakle taj nekakav interegnum u tom svemu nam baš nije posve jasan. Za nas je isto tako veliko pitanje, sam uvodno i rekao, zašto skladišnica samo za žitarice. Zašto to ne proširiti i na neke druge proizvode, zašto ne proširiti na voće, na povrće, jer se ono može kvalitetno konzervirati, preraditi, i kvalitetno držati gotovo 12 mjeseci u skladištu i sa njima, sa tim proizvodima raditi. Ja ću vam reći samo situaciju konkretno kod mene u Baranji, gdje ima jako puno nasada šljiva, jabuka, marelica, nektarina, mislim da smo mi jedno od najšljivarskijih uvjetno rečeno kraj u Republici Hrvatskoj, se desilo ove jeseni da je masa tih stvari ostala nepobrana, da je propalo, da nije otkupljeno, jer ako je cijena šljive kuna i po, a cijena pšenice kuna 36, a ista ta šljiva drugi dan na moru košta 35 kuna kilogram, onda se postavilo jedno logično pitanje ekonomske isplativosti cijelog tog posla koji radimo, jasno da je time doveden u pitanje i sav smisao onog projekta koji smo radili kad smo financirali iz državnog proračuna velika sredstva za podizanje trajnih nasada. Nismo posao završili, nismo napravili otkupne centre, nismo formirali nekakvu burzu tih roba, nismo napravili hladnjače na terenu. Dakle taj čovjek je prepušten, vjerujte mi prepušten je nakupcima, i vrlo veliko razočarenje voćara sa ovom jeseni u kraju iz kojega ja dolazim. Svima nam je jasno ja to ne moram posebno ponavljati da bi stvar bila puno jednostavnija, puno lakša kada bi sama ta uvozna komponenta drugačije bila riješena. Dok god mi subvencioniramo uvoz i stimuliramo uvoz istih tih proizvoda ne možemo realno očekivati da domaći proizvod bude interesantan za naše veleotkupljivače. I to će tako biti i to će ja vjerujem prilično ugroziti samu poljoprivrednu proizvodnju. Dakle, riješimo subvencije uvoznim lobijima i doći ćemo do otprilike jedne normalnije nivelacije tih stvari na tržištu, naročito se to odnosi na voće i povrće. Dakle, ovakav koncept izmjena mi prihvaćamo jer nam je izuzetno stalo da skladišnica postane vrijednosni papir kvalitetan kojim će se moći seljak pojaviti danas na tržištu, s kojim će moći trgovati, s kojim će moći ići u banku i s kojim će moći ostvariti i nekakvu zaradu. U ovom kontekstu ja ću reći još nekoliko stvari koje nisu dobre jer mi donosimo, stječe se dojam da mi često donosimo zakonske tekstove, zahvaćamo zakonima u poljoprivredu, a da pri tome ne uvažavamo ambijent u kojem se to dešava, ne uvažavamo čak ni nekakva dešavanja niti iskustva u realnom životu. Program, odnosno Zakon o zabrani rada neregistriranih djelatnosti – ovdje smo imali raspravu vrlo interesantnu prije nekog vremena. Upozorili smo da će tzv. "susjedska pomoć" gdje je nekom zabranjeno da dođe pomoći brati grožđe, brati kukuruz itd. što smo mi nekad na selu zvali molba, da će to biti problem. Uvjeravani smo da do tog neće doći, ja vam kažem da to nije tako. Sad se desila pojava u Baranji da su inspektori sa policijskom pratnjom odlazili na teren u vinograde i naravno sve u skladu sa zakonom, ali ne u skladu sa potrebama trenutka i vremena, su pregledavali radne dozvole ljudi, seljaka, pregledavali su radne dozvole tih nadničara, pisali prijave, zaustavljali berbu itd., itd. Zar mi očekujemo da netko tko bere danas za 120 kuna i bere danas kod mene 2 dana da će se on skinuti sa socijale? Dakle, da će se prijaviti na biro, sebi oduzeti socijalu da bi kod mene zaradio 220 kuna? Da će otići na pregled zdravstveni, da će dobiti, proći svu onu proceduru koja je potrebna da bi čovjek dobio, da bi se prijavio i da bi dobio dozvolu za rad da bi radio kod nekoga 5, 6 ili 10 dana u toku godine? Dakle, to je nešto što, siva ekonomija se na ovakav način ne može suzbiti i ovo je pogrešan medij za suzbijanje sive ekonomije. Ljudi sad beru kukuruz, sad se kukuruz mora pobrati, ne možemo ga brati kad mu nije vrijeme. I nemojmo sprečavati takvim aktivnostima i takvim propisima, takvim ograničenjima stvari koje nisu logične. Nekad su škole prestajale raditi, djeca su išla, školska djeca su išla u sezoni brati vinograde i grožđe da se to što prije skine,nastava je zbog tog prekidana. A mi danas tjeramo 20 ljudi koji žive od toga i utjerujemo na njima nekakvu vrstu financijske discipline. Druga stvar koja mi nije jasna, a moram to reći, nije mi jasno kako netko može podići nasade na tuđoj zemlji i da pritom dobije i poticaje i kasnije kapitalna ulaganja. To je stvar o kojoj mi stalno govorimo, međutim ta stvar i dalje traje po onom sistemu psi laju, karavane prolaze. Mi pričamo na terenu se ništa ne dešava. Treća stvar o kojoj bi ovdje rekao, koju smatram da je u tom nekakvom regulatornom dijelu propusta to je program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. To je stvar koja prolazi kraj nas ovako vrlo neprimijećeno, ali je temeljna stvar u projektu raspolaganja, odnosno u projektu jačanja poljoprivrede. A temeljna je stvar i u programu razvoja sela. Dakle selo, pogotovo posebna državna skrb nema drugog način da živi. Ti ljudi imaju jedini izvor egzistencije obrađujući tu zemlju. I mi dođemo u situaciju da u jednoj općini Trpinja gdje imate 5 velikih sela, gdje su isključivo 90% svi seljaci, 2006. Vijeće donese odluku da se ukupan fond od 3 300 hektara pošteno podijeli – pola koncesionaru "Vupik-u", a pola u zakup selu sa namjerom da se to kasnije otkupi. Dakle, 5 sela, to je veliki broj seljaka, da bi sad prije 3 dana doznali i o tom novine pišu da je koncesionar, dakle "Vupik", nekakvim svojim mehanizmima koji se graniče sa legalnim mehanizmima, dakle nekom nudeći posao, nekom vijećniku, djetetu od vijećnika nudeći posao, vijećniku nudeći posao, nudeći neke prikolice i sto nekakvih drugih stvari stvorili kritičnu masu u Vijeću općine Trpinja, vijeće promijeni odluku, ide u novi program raspolaganja, ima namjeru selu uzeti od tih 1 300 hektara još 600 hektara i dati to "Vupik-u". Prema tome, to je vjerojatno njihovo legalno pravo,oni se ponašaju sukladno zakonu. Da li je to sukladno onom što smo mi htjeli, da li je to intencija zakonodavca bila kada je donosio program o raspolaganju zemljištem, da li je to način da se zadrži to selo, da se revitalizira to selo? I da li je način da se takvim nekakvim sredstvima koje graniče čak sa potrebom da intervenira USKOK utiče na odluku Općinskog vijeća da donese tako ključne stvari koje se dugoročno reflektiraju na opstanak tih 4, 5 sela. Slična situacija je prije par godina bila i u općini Jagodnjak sa sličnim manifetlucima, sa sličnim polulegalnim radnjama je selo ostalo bez najvećeg dijela svoga atara, seljaci su ostali bez pašnjaka i na koji način seljak koji ne može dobiti određen fond hektara može onda konkurirati europskim fondovima za stočarstvo, za podizanje farmi itd., itd. Prema tome, to su stvari koje nisu direktno vezane za ovu temu, ali imao sam potrebu da vam kažem kakvo je stanje danas u onom dijelu poljoprivrede odakle ja dolazim. I to nije dobro, mi te stvari moramo staviti pod kontrolu ako želimo da dobijemo zdravo, produktivno selo i ako želimo da na tom selu ostanu mladi, zdravi i produktivni ljudi. Ili se odlučimo pa dajmo sve koncesionarima pa neka onda koncesionar bude veliki adžija, nek se vozi velikim čezama, a onda ovi neka se snalaze kako se snalaze. Prema tome, to je nešto što nije dobro i što samu ideju projekta raspolaganja poljoprivrednim zemljištem dovodi nepotrebno dovodi u sumnju. Za sada toliko dakle sve u svemu, ove izmjene Zakona o skladišnici su za nas na ovakav način u tekstu kako ste predložili prihvatljive.
Hvala lijepo zastupniče. Na redu je Klub HDZ-a i uvaženi zastupnik Krešo Filipović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo, dakle danas raspravljamo o Prijedlogu o izmjenama i dopunama zakona o skladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, dakle, o izmjenama i dopunama Zakona kojeg je ovaj visoki dom donio 24. Lipnja 2009. Godine, i koji je trebao uz ostalu pravnu infrastrukturu vezanu uz poljoprivredni sektor pridonositi jačanju konkurentnosti i boljem tržišnom položaju Hrvatskih poljoprivrednika. U tome se kada je u pitanju dakle predmetna materija samo djelomično uspjelo ali o tome ću reći nešto više kasnije. Odmah na početku ove svoje rasprave želim podsjetiti kako je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice 2009. Godine apsolutno i bezrezervno podržao uvođenje sustava skladišnice u pravni sustav republike Hrvatske i to iz dva osnovna razloga. Prvo, zbog cilja koji se uvođenjem sustava skladišnice želio postići o čemu sam već nešto prethodno rekao a drugi je razlog taj što ideja za uvođenjem i primjenu sustava skladišnice kao vlasničkog i jamstvenog dokumenta dakle sustava koji bi se temeljio na posebnom leg specialis zakonu stara gotovo 10 godina i što je prethodno bilo već niz pokušaja da se taj zakon jednostavno uvede u pravni sustava Republike Hrvatske međutim, svi ti pokušaji su do 2009. Godine bili neuspješni. Naravno Klub zastupnika HDZ-a podržat će i predloženi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona u skladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje od kojeg očekujemo s obzirom na sadržaj predloženih izmjena i dopuna da značajnije doprinese transparentnosti cjelokupnog sustava te kvalitetnijoj i učinkovitijoj zaštiti svih sudionika u provedbi ovoga sustava. Treba spomenuti i to kako s u međuvremenu nakon stupanja na snagu zakona o skladištenju i skladnišnici za žitarice ili industrijsko bilje ili ako hoćemo preciznije u travnju odnosno lipnju 2010. Godine doneseni i neophodni provedbeni podzakonski propisi dakle pravilnik o načinu i uvjetima ovlašćivanja skladištara i izdavanja skladišnice za žitarice i industrijsko bilje, te Uredba o osnivanju sigurnosnog fonda za žitarice i industrijsko bilje čime je u Republici Hrvatskoj u potpunosti uspostavljen pravni okvir za funkcioniranje tzv. Sustava skladišnica. Dozvolite mi sada prije nego što kažem konkretno o predmetnim izmjenama i dopunama da se ukratko osvrnem na sustav skladišnice u Republici Hrvatskoj koji funkcionira ustvari koji se primjenjuje sukladno važećem Zakonu o skladišnici. Važno je prije svega reći kako se uspostavi ovoga sustava prišlo iz razloga što primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji prvenstveno ratarskoj koja predstavlja vrlo važan segment ukupne poljoprivredne proizvodnje i unatoč činjenici što se za njene potrebe izdvajaju značajna financijska sredstva kroz programe mjera tržišno cjenovne politike kojima je dakako temeljni cilj podizanje konkurentnosti i dohodovnosti cjelokupnog agrara, ipak kronično nedostaju obrtna sredstva za financiranje svoje proizvodnje. Ako takvoj situaciji pridodamo okolnosti u kojima financijske institucije dakle banke zbog nepostojanja kvalitetnih i prihvatljivih mehanizama sigurnosti naplate svojih potraživanja nisu pokazivale dovoljan interes za financiranje primarne poljoprivredne proizvodnje dolazimo do toga da naši poljoprivrednici često su bili primorani svoje proizvode plasirati na tržište u vrijeme kada su uvjeti za njih najnepovoljniji, što je dakako jako negativno utjecalo na njihov ukupni dohodak. Dakle logično posljedica ovakvog stanja na tržištu te manjkavost sustava skladišnice koji se mogao i tada koristiti u Republici Hrvatskoj sukladno zakonu o obveznim odnosima bila je uspostava potpuno novog sustava kojim je osnovni cilj stvaranje partnerstva na tržištu određenih poljoprivrednih proizvoda odnosno uspostava čvršće veze na tržištu između prirodnih poslovnih partnera, između poljoprivrednih proizvođača, skladištara prerađivača i trgovaca, te financijskih institucija. Jednostavno rečeno donošenjem zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje bio je osnovni cilj, odnosno išlo se u pravcu uspostave čvrstih veza između svih aktera ovoga sustava. Važećim zakonom su definirane i sve komponente bez kojih predviđeni sustav skladištenja ne bi mogao uspješno i kvalitetno funkcionirati kao što su skladišnica, ovlašteni skladištar, sigurnosni fond te upisnik ovlaštenih skladištara. Samo nekoliko kratkih rečenica o svakoj od ovih komponenti čisto da se podsjetimo što ih karakterizira i čemu služe. Dakle, skladišnica za žitarice i industrijsko bilje predstavlja jamstveni dokument sastavljen od jednog dijela kojeg izdaje ovlašteni skladištar i kojim se dokazuje vlasništvo odnosno postojanje pologa u žitaricama ili industrijskom bilju. Bitno je još reći kako je ona prenosiv dokument te iz toga razloga može biti predmet trgovanja i može se koristiti kao zalog što omogućava provođenje mehanizma kratkoročnog kreditiranja korištenjem robe kao kolaterala. Ovlašteni skladištari su pravne i fizičke osobe sa područja Republike Hrvatske koje se bave djelatnošću skladištenja, dorade i čuvanja žitarica i industrijskog bilja te njihovih proizvoda radi stjecanja statusa ovlaštenog skladištara, te mogućnosti izdavanja skladišnice prolaze postupak licencirana, što im pokazuje njihovu dobru poslovnu reputaciju, stabilno financijsko poslovanje i primjerene tehničke standarde za obavljanje navedenog posla. Ova činjenica će biti veoma važna za naše skladištare nakon što postanemo punopravna članica europske unije i kada uđemo u Europsku uniju. Nadalje, Vladinom uredbom iz lipnja 2010. Godine osnovan je i sigurnosni fond koji predstavlja izdvojeni iznos sredstava za podmirivanje zakonskih potraživanja vlasnika žitarica ili industrijskog bilja ili vlasnika skladišnica u slučaju propusta ovlaštenih skladištara. Inicijalna sredstva za osnivanje sigurnosnog fonda osigurana su iz državnog proračuna u iznosu od 15 milijuna kuna, a ostala sredstva za njegovo funkcioniranje ostvaruju se iz godišnjih uplata ovlaštenih skladištara te iz sredstava ostvarenih uplatom depozitom ili naplatom bankarskog jamstva položenog u korist sigurnosnog fonda. Sigurnosni fond zasigurno predstavlja iznimno važnu sastavnicu uspješnog i sigurnog funkcioniranja cjelokupnog sustava te samim time pridonosi interesu uključivanja u sustav i financijskih institucija i njihovom prepoznavanju skladišnica kao kvalitetnog jamstvenog dokumenta. Dakako treba spomenuti i to kako je sukladno odredbama važećeg zakona ustrojen i upisnik ovlaštenih skladištara koji se vodi pri Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja i koji je dostupan javnosti na web-stranici Ministarstva. Dakle, uvažavajući s jedne strane činjenicu da u RH imamo respektabilne skladišne kapacitete koji se kreću na razini potreba. Spomenut ću samo podatak da imamo 76 skladišta pojedinačno većeg kapaciteta od 10 tisuća tona s ukupnim skladišnim kapacitetom od milijun 850 tisuća tona. A s druge strane podatak koji govori da je u nešto više od godinu dana primjene sustava skladišnice licencirano samo desetak skladištara sa ovlaštenim kapacitetima nešto većim od 74 tisuće tona, te da je izdano svega 25 skladišnica od kojih su samo neke korištene kao kolateral. Evo kolega je spomenuo prije mene da je taj kolateral korišten u samo jednoj banci odnosno Hrvatskoj poštanskoj banci. Mi iz kluba zastupnika kada uzmemo u obzir ove podatke ne možemo biti zadovoljni sa razinom funkcioniranja ovoga sustava. Upravo iz toga razloga je i Vlada RH izražavajući pri tome i svoje nezadovoljstvo predložila zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladištima za žitarice i industrijsko bilje kojim se nastoji otkloniti sve uočene manjkavosti važećeg koncepta koji otežavaju masovnije korištenje skladišnice kao kvalitetnog instrumenta osiguranja povrata kredita za obrtna sredstva koja danas kronično nedostaju našim poljoprivrednicima što sam već i ranije spomenuo. Dakle, predloženim izmjenama i dopunama zakona želi se uspostaviti pozitivno poslovno ozračje ispunjeno međusobnim uvažavanjem i poslovnim povjerenjem u kojem će i financijske institucije pokazati znatno veći interes za sudjelovanje u konceptu te konačno prihvatiti skladišnicu valjanim i kvalitetnim jamstvom naplatom svojih potraživanja. U tome kontekstu a radi pojednostavljenja provedbe samoga zakona predloženim izmjenama i dopunama osigurana je veća transparentnost cjelokupnog sustava, a svim sudionicima brza i transparentno unovčenje robe odnosno zaloga s obzirom da skladišnica postaje vrijednosni papir sastavljen od dva polja, dakle priznanice i založnice kojim se može nesmetano trgovati i koji financijskim institucijama na taj način predstavlja kvalitetan kolateral. Nastavno tome u sustav se uvodi pojam ovlaštenog trgovca koji je ustvari ovlašteni skladištar registriran i za obavljanje djelatnosti trgovine koja mu omogućava prodaju žitarica i industrijskog bilja kao i trgovinu skladišnicama. Time se značajno mijenja dosadašnja praksa i uloga vjerovnika jer će ovlašteni trgovac na poziv vjerovnika biti dužan prodati robu ili vrijednosnicu i namiriti ga, dakako u onim slučajevima kada vjerovnik nije u mogućnosti sam učiniti odnosno naplatiti svoja potraživanja od svoga dužnika. Također se transparentno regulira i način utvrđivanja vrijednosti robe u slučaju njezine prodaje izvansudskim putem na zahtjev vjerovnika korištenjem podataka o tjednom kretanju cijena s pojedinih burzi. Tome treba pridodati da je ovlašteni trgovac dužan javno objaviti namjeru prodaje založene robe. I konačno, postupanje u rješavanju po žalbama se usklađuje sa odredbama Zakona o opće upravnom postupku. Evo na kraju s obzirom da je vođena jedna kvalitetna rasprava o pitanju ovih izmjena i dopuna zakona i na matičnom odboru, Odboru za poljoprivredu gdje smo jednoglasno prihvatili predložene izmjene i dopune, naravno u tom kontekstu će i Klub zastupnika HDZ-a u potpunosti podržati predložene izmjene i dopune. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Na redu je klub SDP-a i kolega zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite kolega.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje koji danas imamo na dnevnom redu, a koji je u sličnim uvjetima donesen još 24. lipnja 2009. godine. Mi u SDP-u smo prihvaćali jer sigurno jedan od glavnih razloga je da smo smatrali da treba regulirati odnose uskladištenja kako žitarica tako i industrijskog bilja i njihov promet bez obzira što je taj odnos već bio i određen Zakonom o obveznim odnosima gdje je i zakonski određena i definirana skladišnica kao financijski dokument. Međutim, uz primjedbe koje smo imali tada da će pod navedenim uvjetima takav način uskladištenja i takva skladišnica teško zaživjeti mi smo i tada ukazivali da će biti i većih problema vezano oko toga, a ipak zakon smo podržali i glasali za njega i glasat ćemo također i za donošenje ovih izmjena. Zbog čega? Zato da to što prije zaživi i da se omogući ono što je najbitnije u ovom slučaju za poljoprivredu jedan veći priljev obrtnog kapitala u ovu poljoprivrednu proizvodnju. Upravo prestankom još poslije rata distribucije kredita primarne emisije primarne emisije Narodne banke izvučene iz poljoprivrede i prehrambene industrije i trgovine jedan veći iznos svote novca i upravo zbog toga se stalno javljaju poteškoće vezane u ovim godinama oko otkupa oko trgovine s tim poljoprivrednim proizvodima zbog toga što nije pronađen neki novi model. Zato imamo kod svake žetve, berbe i nezadovoljstva poljoprivrednika da li kroz proteste ili čak blokade prometnica. Međutim, rezultat toga je stalna nelikvidnost u ovoj grani gospodarstva. Upravo zbog toga smatramo da donošenje ovog zakona još 2009. godine je trebalo popraviti stanje. Međutim, nažalost vidljivo je iz ovoga što je ministarstvo napisalo da nije mnogo toga popravljeno. Izdano je tek 25 skladišnica. To sigurno potvrđuje da ovaj Zakon o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje ni dvije godine poslije donošenja nije zaživo. Zbog čega? Prvenstveno jer poslovne banke nerado kreditiraju poljoprivredu na temelju zaloga uskladištene robe u javnim skladištima. Problem je također ovdje je već i rečeno da je u RH bez obzira na velike kapacitete u RH koje imamo da je tek zaživilo samo 9 licenciranih skladišta. Osječko-baranjska županija koja ima proizvodnju skoro 250 tisuća tona ove godine ona ima, tri skladišta su u toj županiji, ostala skladišta su ovih šest van Osječko-baranjske županije, međutim i jedno i drugo pokazuje da kapaciteti tih skladišta su maleni, rekli smo oko 75 tisuća tona. Prema tome, prvo i osnovno bi trebalo biti da imamo skladišta licencirana, dovoljni broj licenciranih skladišta da bi se na kvalitetniji način mogla ta roba uskladištiti i preko te skladišnice i trgovati s tom robom. Zato je dobro da ove izmjene što prije zažive, da se ovim izmjenama omogući da vjerovnik i ovlašteno skladište nađu svoje mjesto konkretno u provođenju ovog zakona, a posebno su značajne promjene o načinu postupanja skladištara s uskladištenom robom u slučajevima nakon otkazivanja skladištenja, odnosno u slučaju oduzimanja ovlaštenja prema Zakonu o općem upravnom postupku. Međutim, mi imamo i dan danas primjer "Đakovštine" gdje ljudi koji su predali svoju robu, koja je bila uskladištena nestala, zna se kako, zašto i sve ostalo i jedan krah takve jedne institucije kao što su bili silosi "Đakovštine" danas se ti silosi u Đakovu javljaju kao skladišta, danas su u vlasništvu "Žita d.o.o.". Prema tome, mislim da uz kvalitetnije nadzore nad takvim skladištima sigurno postoji veća mogućnost da oni odrade onaj dio za koji su i osnovani. Inače, slučajevi krađe pšenice i afere koje su imale bile su i previše ih je ova poljoprivreda platila i previše su seljaci bili i poljoprivrednici, oštećeni vezano za to. Prema tome, mislim da u tome dijelu treba na kvalitetan način da se ovo regulira. Mislim da je ipak centralno pitanje kako provođenje ovog zakona je da se poveća likvidnost u poljoprivredi korištenjem tog poljoprivrednog proizvoda kao jamstva tako da proizvođač ostvari u najpovoljnijem trenutku prodaje i najkvalitetniju cijenu. Te pojedinosti prijenosa vlasništva nad robama treba pojednostaviti i za povećanje likvidnosti u prvom redu značajno će biti kako će banke prihvatiti skladišnicu i servisiranje proizvođača te njihovo kreditiranje. Mislim da ovaj dogovor što je ovdje, govori se o ovom materijalu ministarstva i banaka zbog kojega je i ova hitnost potrebna, sigurno je jedan od najznačajnijih dijelova. O njemu smo i u prethodnim raspravama najviše i ukazivali upravo na pitanje kako i na koji način će banke reagirati. Nažalost, evo vidimo i iz ovih izlaganja prethodnih da banke su vrlo slabe se uključivale u ovo. Da li poslije ovih izmjena će njihovo uključivanje biti bolje, kvalitetnije opet nam ostaje da vidimo i nakon određenog vremena dademo ocjenu. U isto vrijeme mislim da i proizvođač mora biti svjestan da mu cijena proizvoda može pojesti cijenu skladištenja, znači kamate na kredite, kolebanje cijena žitarica ili industrijskih proizvoda na hrvatskom tržištu, tržištu u okruženju. Znači i to je jedan dio o kojem proizvođač treba razmišljati. Na to se naslanja i procjena proizvođača kada je najpovoljniji trenutak prodaje. Što je njegov najveći rizik? Sve ovo sa skladišnicom treba vezivati uz formiranje burze roba. Mislim da je tu rješenje gdje se prijenos vlasništva nad robama ostvaruje najjednostavnije. Na kraju jednom rječju, ovaj zakon ne rješava sve probleme naše poljoprivrede, ali bi trebao biti iskorak koji ova poljoprivreda očekuje i zato još jednom kažem, klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jedan ispravak navoda. Kolega Grubišić, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolega Bodakoš, u svom izlaganju s kojim sam većinom u potpunosti suglasan, rekli ste da je pšenica iz "Đakovštine" nestala, doslovce ste rekli znamo i kako. Ja ne znam kako, evo ispravljam netočan navod da vi znate kako, ja vjerujem da i vi ne znate kako. Hvala lijepo.
Ako čovjek nešto zna onda valjda zna, a sad ti ispravljaš da on ne zna, ali dobro [[Upadica Grubišić: Neka nam kaže gospodin Bodakoš.]] Na redu je klub HDSSB-a i uvaženi kolega Boro Grubišić. Shvatili smo mi kolega Bodakoš što je on htio reći da ga ne bi sutra odmah morali u DORH slati ili u Đakovo.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Evo nakon dugo dugo vremena, evo 2001. se o skladišnici i skladištenju žitarica i industrijskog bilja ovdje govori u ovom Visokom domu i napokon smo došli do konačnog prijedloga zakona i pokušaja da se napravi kako reče kolega Bodakoš da ga citiram, iskorak u tom smjeru. Ne znam što se čekalo toliko s tim jer smo prije dvije godine otprilike raspravljali zadnji puta o skladišnici kada smo imali kvalitetnu raspravu oko toga i iz kluba HSS-a, nema kolegice Petir koja je tada govorila u svezi toga, kolega Bodakoš je tu, i iz ostalih klubova zastupnika. Je li se čekalo upravo to da s obzirom na neriješena pitanja skladištenja i odnosa vjerovnika i ostalih nestane 27 tisuća tona ili 2700 vagona pšenice iz "Đakovštine" pa sada imamo ovaj problem koji imamo. Nemamo ga mi, ali ljudi koji su bili tamo zaposleni i koji su radili i koji su od toga živjeli su na ulici i svaki dan putem malih tv ekrana vidimo što se događa u Đakovu i što se događa u cijeloj Slavoniji. Odavno je i klub HDSSB-a i odavno dopiru vapaji iz Slavonije za osnivanje burze roba, za osnivanje jedne hrvatske agrobanke, za donošenje konačnog zakona o skladišnici kako bi kao jedna cjelina ovo troje, dakle burza roba, agrobanka koja bi onda nudila određenu sigurnost u tom financijskom smislu, potpomoći, pripomoći, potpore i jasno i sa određenim financijskim rezultatima koje svaka banka ima kao banka. Ali prepoznavajući specifičnost poslovanja primarne proizvodnje itd. seljaka ili kako to sad zovu OPG-ejci više nisu seljaci, nego OPG-ejci po novim ovim uzusima i novim nazivima koji se u našim zakonima sada spominju. Dakle, kako bi napokon ustrojili da onda primarna proizvodnja žitarica i industrijskog bilja dođe i da seljak dođe u situaciju da ih može prodati, da ih može ponudit tržištu u najpovoljnijem trenutku kada on to ocijeni. Jasno i uz svoj rizik ocjene toga trenutka. Više je nego jasno da je i cijena kukuruza i cijena pšenice bila nekih kunu i 20, 30, da je nakon toga, a znamo zbog požara silnih u stepama Ukrajine, u žitnicama Rusije došlo do silnog poskupljenja žitarica i da su one na svjetskom tržištu za nepunih šest mjeseci od tzv. predaje žitarica postigle dvostruku cijenu. Tko je zaradio, tko je izgubio? Pa zna se. Mislim da kako reče kolega Bodakoš znamo i kako. E sada je pred nama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje s konačnim prijedlogom zakona kojim se eto dovodi u poziciju našeg seljaka, kako netko reče primarnog proizvođača da putem te skladišnice koja ima dva ili tri dijela, a to je skladišnica za žitarice i industrijsko bilje. Zatim založnica i podatke o promjeni vlasnika skladišnice. Ja bih rekao to su tri dijela jednog te istog lista papira na A4 formatu koji onda postaje i jamstvo i koji postaje vrijedonosni papir i prenosivi ili prenosni dokument. Dakle, može se prenositi sa vjerovnika na vjerovnika ili opet u banci. Nadamo se da će i interes banaka s obzirom da ovaj sigurnosni fond koji postoji i koji je odobren od strane i u proračunu Republike Hrvatske od 15. milijuna kuna biti dovoljno jamstvo da se s tim papirima da kažem papirom koji se zove vrijednosnica, odnosno skladišnica, založnica kako god hoćete može i trgovati i može seljak sa tim novcem onda prirediti buduću sjetvu i sve ono što mu je potrebno za proizvodnju u OPG-u. Do sada kako je netko naveo netko kaže da ima 9 skladišta licenciranih i ovlaštenih. Netko reče ovdje, gospodin Filipović da ih ima 10. Sad ne znam točno koliko je 9 ili 10 ali je nebitno. Međutim, da je do sada svega 25 skladišnica izdano prema evo podacima i službenim, a da je samo jedan našao mjesto i to u Hrvatskoj poštanskoj banci za naplatu i za transfer. To je zaista žalosno. Mi u HDSSB-u mislimo da upravo Slavonija, žitnica, nekada se govorilo da Slavonija i Vojvodina mogu prehraniti pola Europe, na žalost očito Europa hrani nas i to sa ja bih rekao doslovce smećem koje srećemo. Jučer sam kupio kruh u Kauflandu. Piše GMBH Austrija, uvoznik Čakovec. Kruh u Slavonskom Brodu u robnoj kući uvezen iz Austrije. U sred Slavonije, u sred Slavonije kruh sam kupio austrijski. Nisam ni znao dok nisam došao doma da je kruh iz Austrije. Žalosno, zaista žalosno. E sada, ono što smo planirali i ono što mislimo i za u budućnost te naše Slavonije koja je zaista neravnopravna i u jednom neravnomjernom razvoju sa ostalim dijelovima Hrvatske. Rekla je premijerka da je 4 i pol milijarde utrošila u Rijeku točno na aktualnom prijepodnevu od 4 i pol milijarde na pitanje Nevenke Majdenić. A kad bi zbrojili ono što je uložila u Osječko-baranjsku županiju to bi bilo 300, 400 milijuna kuna za ove četiri godine. Dakle, jedan nesrazmjer, potpuni nesrazmjer ulaganja u jednu i drugu regiju. Dakle, uz silose, uz skladišta Slavoniji su potrebne velike hladnjače. Jer drugačije se u stočarstvu ne može ići naprijed. 10 ULO, ULO hladnjača u Slavoniji, a kakvi su pregovori sa Europskom unijom u vezi hladnjača to je sasvim druga pjesma. To bi trebalo i na televiziji pošto imate mogućnost reklamiranja Sporazuma sa Europskom unijom ovog pristupnog, pa da kažete koliko je Europa odobrila u pregovorima ULO hladnjača za Hrvatsku. Samo su odobrene male hladnjače a ne velike. I zbog toga ovo nije sad riječ o stočarskoj proizvodnji nego o žitaricama i industrijskom bilju. Dakle, naštetili ste, i tu ste naštetili Slavoniji. A što se tiče ovog Zakona on je napokon ugledao svjetlo dana kao jedan mali iskorak naprijed kao pripomoć primarnom proizvođaču ali bez burze roba, bez agrobanke, hrvatske agrobanke, a ne da damo opet dokapitaliziramo, pa damo strancima u ruke takvu banku. Neće biti napretka u poljoprivrednoj proizvodnji žitarica i industrijskog bilja ne samo u Slavoniji nego i u cijeloj Hrvatskoj. Zbog toga klub HDSSB-a će prihvatiti upravo jer je to nekakav mali iskorak ali nedovoljan. Prihvatit će ovaj zakonski prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na redu je klub HSS-a i kolega Stanko Grčić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Od donošenja i stupanja na snagu Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, te Uredbe o osnivanju sigurnosnog fonda za žitarice i industrijsko bilje i donošenja određenih podzakonskih propisa pravno je uređeno uskladištenje žitarica i industrijskog bilja uz posebno ovlaštenje, te je upisnik ovlaštenih skladištara upisano desetak pravnih osoba sa ovlaštenim kapacitetom preko 74000 tona. Nakon godinu dana evo provedbe ovog koncepta uočene su i određene pojedinosti koje otežavaju masovnije korištenje skladišnice za kreditiranje obrtnih sredstava poljoprivrednicima. Ovaj model konceptualno i ciljano uspostavlja vezu između poljoprivrednika skladištara i financijskih institucija, i kao takav neophodan je u ovom trenutku našem poljoprivrednom sektoru kada se u njemu osjećaju značajne poteškoće vezane uz osiguranje potrebnih novčanih, posebice obrtnih sredstava. To znači da funkcioniranje ovog sustava kvalitetno omogućuje stvaranje uređenog tržišnog okruženja, odnosno da omogućava stvaranje tržišno konkurentnog sustava koji bankama daje sigurnost, a proizvođačima omogućuje pristup do neophodnih obrtnih sredstava, dakle objema stranama daje poticaj da se u taj sustav uključe. Kako bi sustav sa skladišnicom kao jamstvenim dokumentom djelovao na željeni način, smatramo da se treba poduzeti sve korake vezane uz uspostavu i afirmaciju kako bi uspostava ovog sustava dala očekivani učinak. Naglašavamo da se manjkavosti zakona koje su uočene u prvim godinama provedbe modela treba otkloniti predloženim izmjenama i dopunama i na bolji način urediti zakon. Ovim modelom u kojem osiguranje pologa garantira ovlašteni skladištar, dakle onaj koji ima i tehničku kvalitetu skladišta, ali i kvalitetnu poslovnu reputaciju je poziv u nove odnose u poljoprivrednom sektoru, poziv na poslovnu suradnju, a i na odgovornost. Skladišnica sama po sebi mora omogućiti uspostavu pozitivnog poslovnog okruženja, međusobnog uvažavanja i poslovnog povjerenja, jer samo je to stanje koje će se privući i sa kojim će se privući banku da izdanu skladišnicu prihvati kao valjano jamstvo da će naplatiti svoju robu u robnom kreditiranju. Pravno gledano odnosi koje uspostavlja ovaj prijeldog zakona u tom pogledu postao je i kroz zakon obveznim, postajao je i ranije kroz Zakon o obveznim odnosima, međutim za vjerovnike i banke je bitno da se uključuju i tržište i pojavljuju kreditori u agrosektoru. Budući da skladišnica može biti predmet prodaje, jer je vrijednosnica, ona postaje kvalitetan kolateral koja osigurava banci brzo i transparentno unovčenje založenog sredstva osiguranja povrata kredita, preko ovlaštenog skladištara, odnosno trgovca. Tako da rečeni postupci značajno mijenjaju dosadašnju praksu, i uloga vjerovnika u postupcima kreditiranja temeljem zaloga na skladišnici, kao i način prodaje založne robe po skladišnici time iznimno podižu značaj i ulogu ovlaštenog trgovca za obavljanje prodaje u slučaju kada vjerovnik nije u mogućnosti naplatiti svoje potraživanje u novcu. Također se definira pitanje utvrđivanja vrijednosti robe u slučaju prodaje zaloga ili traženja novčanog iznosa za isplatu protuvrijednosti, korištenje podataka o tjednom kretanju cijena, ovisno o vrsti roba prema podacima s pojedinih burzi uz javnu objavu prodaje založene robe. U odnosima kad ovlašteni skladištar jamči za sve, postavlja nam se drugo važno pitanje koji je interes skladištara da se to uključi. Činjenica je da skladištar snosi najveći rizik posla svojom imovinom i poslovnom reputacijom. U ovom trenutku Hrvatska ima skladišne kapacitete na razini potreba, što omogućuje dobivanje licence, odnosno ovlaštenja za izdavanje skladišnice, i time otvara pozitivnu konkurenciju među skladištima. Imamo više od 76 skladišta većeg pojedinačnog kapaciteta od 10 tisuća tona, s ukupnim kapacitetom spremnim za uskladištenje više od milijun i 840 tisuća tona robe žitarica ili uljarica. Uz ove kapacitete brojna su poljoprivredna gospodarstva koja imaju skladišta kapaciteta manjeg od 10 tisuća tona, te naravno da postoje kapaciteti skladišta kod pravnih osoba i obrta, koji se bave preradom žita, odnosno kod mlinara. Njih je oko 200. To je kod tih subjekata na raspolaganju još skladišta za oko milijun i 100 tisuća tona skladišnog kapaciteta adekvatnog za žitarice i uljarice. Sukladno uredbi o sigurnosnom fondu za žitarice i industrijsko bilje za 2010. i 2011. godinu u fond su uplaćena sredstva preko 820 tisuća kuna, s osnova obvezne članarine skladištara, odnosno za ovlaštenja. Ovim prijedlogom stvorit će se pozicija da se skladištari ozbiljnije i tržišno konkurentno natječu kako cijenom skladištenja za prijem robe, odnosno da se uključuju u sustav skladišnice kako bi punili svoje skladišne kapacitete. Zakon o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje sa uspostavljenim sigurnosnim fondom daje povećanu sigurnost kojom se vlasniku skladišnice garantira brza i efikasna isplata vrijednosti robe, i u slučajevima kada skladištar nije u mogućnosti u roku nekoliko dana isporučiti robu ili novac. Isplata će se izvršiti iz sigurnosnog fonda, a fond će sebe namiriti u naknadnom razdoblju. Ova činjenica u značajnom dijelu podiže značaj provedivosti ovog sustava, stoga će i interes banaka da skladišnicu prepoznaju kao jamstveni dokument, i to kao kvalitetan kolateral biti značajan. Zaključno, smatramo da ovakav sustav najviše može i mora koristiti proizvođačima da temeljem pologa rješavaju pitanje osiguranja za kredite, odnosno obrtna sredstva nužna za financiranje proizvodnje, da osiguranjem obrtnih sredstava oni budu u prilici da odabiru trenutak prodaje svojih proizvoda, a to znači da funkcioniranje ovog sustava kvalitetno omogućuje stvaranje uređenog tržišnog okruženja, a to znači da se stvara tržišno konkurentan sustav koji bankama daje sigurnost, proizvođačima omogućuje pristup do neophodnih obrtnih sredstava, dakle objim stranama poticaj da se u taj sustav uključe. I evo iz ovih niz razloga koje smatramo da su nam dobrodošli i da uređuju ovo područje, klub Hrvatske seljačke stranke podržati će donošenje ovog zakonskog prijedloga Hvala lijepa.
Hvala kolegi Grčiću. Više prijava klubova nema. Na redu su pojedinačne prijave. I prva se prijavila uvažena kolegica Nevenka Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo da bi se pojednostavnila provedba Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje koji smo donijeli u ovom Domu 2009. godine, a doneseni su i podzakonski akti i licencirani su silosi itd. Znači potrebno je osigurati svim sudionicima brzo i transparentno unovčenje robe, odnosno zaloga. Evo upravo to je i cilj ovih izmjena i to se predlaže na sljedeći način urediti: najprije kreditiranje znači uz založno pravo na skladišnici koju su ovlašteni izdavati samo ovlašteni skladištari. Nadalje, uređuje se prodaja robe po založnoj skladišnici u slučaju kad vjerovnik nije u mogućnosti naplatiti svoje potraživanje u novcu koji provodi ovlašteni trgovac. Nadalje, da skladišnica postaje vrijednosni papir koji služi kao jamstvo kod ostvarivanja kredita i pozajmica, a u ovom konceptu može biti i predmet trgovine što držimo da je izuzetno dobro. Mijenja se nadalje i nabolje i pozicija vjerovnika u postupcima kreditiranja temeljem zaloga na skladišnici i to omogućavanjem brže naplate zaloga izvansudskim putem na javan način kroz postupke javne prodaje po javno objavljenoj početnoj cijeni. Evo, navedeni razlozi, znači zajedno sa usklađivanjem sa utvrđenim mjerama koje moraju ispuniti pojedina tijela u usklađivanju sa Poglavljem 23. – Pravosuđe i temeljna prava te osiguranje obrtnih novčanih sredstava i kreditne linije poljoprivrednicima za financiranje sjetve koje je Ministarstvo poljoprivrede osiguralo u dogovoru sa bankama su razlozi svakako za podržati ovaj prijedlog izmjena zakona. Evo što samim konceptom skladišnice i ovim prijedlogom dobivaju proizvođači, što skladištari, a što banke. Evo, ključno je da proizvođači, a prije svega manji i srednji poljoprivrednici imaju mogućnost izbora, imaju sigurnost nad svojom robom i veću i bolju dostupnost kapitala bez obzira da li će ili ne koristiti kredit kod banke sa skladišnicom kao kolateralom o kojoj je kolega u ime kluba HSS-a govorio. Dakle, imaju izbor trenutka i cijene prodaje, imaju partnerstvo na tržištu roba, imaju siguran i pouzdan sustav skladištenja, jednostavan prijenos vlasništva, ali i jednostavnu mogućnost kreditiranja što držimo da i nije tako malo. Skladištari, kod skladištara krajnji cilj je bio da sva dobra skladišta budu licencirana i da postanu dio stvarnog i uspostavljenog tržišnog koncepta. Tako skladištari po ovom prijedlogu postaju pouzdan partner znači svim sudionicima i proizvođačima i bankama i prerađivačima, ali i trgovcima, uvode poslovne i profesionalne običaje, stječu veći gospodarski ugled na lokalnom tržištu, ali i promoviraju kredibilitet i visoke standarde kvalitete roba što svakako im daje mogućnost da ih i banke prepoznaju. Banke svakako prihvaćaju skladišnicu, ali mora biti jasno da roba u prvom redu mora zadovoljavati određene kriterije, a to je kvaliteta, tržišnost, promjena cijena, odnosno banka vodi računa o tome da će količina biti dovoljna za pokriti ukupan kredit, ali i trajnost robe, a na tome se i dosad dosta napravilo i kroz zakonodavnu proceduru. Ovaj zakon, evo već smo čuli da je nova dimenzija prometovanja, odnosno trženja žitarica i industrijskog bilja. Dakle, donošenjem ovog zakona i uspostavom ovlaštenih skladištara i formiranjem jamstvenog fonda stvorene su pretpostavke da u vrijeme žetve ne mora biti pritisaka za prodaju proizvoda koji se žanju. To je važno, još jedanput, onaj najvažniji dio da proizvođači imaju mogućnost izbora, znači kad i na koji način prodati svoju robu. Znači, odlučuju o momentu kad je za njih najpovoljniji. Evo upravo zbog tog izbora ja ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepo kolegice. Uvažena kolegica Đurđica Sumrak na redu je za raspravu. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Pa evo ga, ja ću naravno podržati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona. Evo i zbog toga jer donošenje ovog zakona predlaže se po hitnom postupku pa iz razloga što je Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja postiglo dogovor s bankama koje će u narednom razdoblju osigurati obrtna novčana sredstva i kreditne linije poljoprivrednicima za financiranje naredne sjetve. A drugi razlog donošenja ovog zakona predstavlja usklađivanje sa utvrđenim mjerama koje moraju ispuniti pojedina tijela zbog usklađivanja u Poglavlju 23. Pa evo i prije mene su govornici rekli, evo ja ću samo ukratko ponoviti zašto je to važno. Skladišnica postaje sada vrijednosni dokument. Najvažniji je to dio prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje. Iako je zakon donesen unatrag 2 godine i uočene su i neke manjkavosti toga ovaj zakon je 2009. donesen, a tijekom 2010. doneseni su podzakonski akti, izvršeno je licenciranje silosa. Osim licenciranja imamo licencirane silose kapaciteta negdje oko 75 tisuća tona koji u ovom trenutku zadovoljavaju naše potrebe. Skladišnicu u ovom smislu zakona ovlašteni su izdavati samo ovlašteni skladištari čime se pojačava element jamstva kakvoće i kvaliteta uskladištene robe. Zakon o skladišnici je nova dimenzija prometovanja, kako žitarica tako i industrijskog bilja. Donošenjem ovog zakona i uspostavom ovlaštenih skladištara, a isto tako i formiranjem jamstvenog fonda stvara se pretpostavka da u vrijeme žetve ne mora biti pritisak na prodaju proizvoda koji se žanju. Uspostavljanje sigurnosnog fonda svakako dalo je povećanu sigurnost koja vlasniku skladišnice jamči isplatu vrijednosti robe i u onim slučajevima kada skladištar nije u mogućnosti isporučiti robu ili isplatiti novac, a na način da ministarstvo iz sredstava sigurnosnog fonda izvrši isplatu nakon utvrđivanja opravdanosti zahtjeva. Proizvođači će sami odlučivati kada će prodati svoje proizvode, skladišnica postaje vrijednosni dokument i moći će se koristiti kao zalog za ishođenje kredita. U Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja održano je više radnih sastanaka s proizvođačima i otkupljivačima pšenice no i sa poslovnim bankama, s posebnim naglaskom osiguranja potrebnih izvora kreditnih linija za kreditiranje poljoprivrednih proizvođača kako iz raspoloživih sredstava HBOR-a tako i kredita osiguranih skladišnicom izdanom od ovlaštenih skladištara uključujući i druge kreditne linije kojima raspolažu poslovne banke. Hrvatska banka za obnovu i razvoj i poslovne banke spremne su na osnovi ovakvog dokumenta pratiti i financirati jesensku i proljetnu sjetvu. Dosada poljoprivredni proizvođači nisu bili ravnopravni na tržištu i ovaj Zakon o skladišnici trebao bi osigurati tu ravnopravnost, ostvareni su povlašteni statusi poljoprivrednih proizvođača na tržištu i osigurana su prava poljoprivrednim proizvođačima da svoju robu koju su uskladištili u licenciranim skladištima mogu kroz financijski dokument skladišnicu staviti na tržište i zbog toga ću podržati ovo. Hvala.
Hvala lijepo kolegici. Kolega Željko Turk sljedeći se prijavio za raspravu. Izvolite kolega.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo pred nama je novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i ono što su kolege rekle da je ovaj zakon posljedica uočenih potreba za određenim promjenama koje je život kao takav nametnuo odnosno prvobitna dobra i kvalitetna ideja je na neki način dovedena u pitanje ukoliko ne napravimo određene iskorake pa to konkretno znači da se sa ovim izmjenama i dopunama predmetnoga zakona uređuje kreditiranje uz samo založno pravo na skladišnice a koje su ovlašteni izdavati samo ovlašteni skladištari i drugo da kod same prodaje robe po toj skladišnici u slučaju kada vjerovnik nije u mogućnosti naplatiti svoje potraživanje u novcu tada je ta prodaja roba upravo po toj skladišnici i treće i četvrto da sama skladišnica samim tim postane i vrijednosni papir koji služi kao jamstvo kod ostvarivanja kredita i pozajmica. Ono što ovdje jest sama bit da se pozicija vjerovnika u postupcima kreditiranje temeljem zaloga na skladišnici omogućavam brža nagodba odnosno brža naplata zaloga izvansudskim putem na transparentne načine kroz postupke javne prodaje po javno objavljenoj početnoj cijeni, a iz ovoga što sam upravo rekao jasno je da se nadležno ministarstvo zapravo dogovorilo sa financijskim institucijama o ovim potrebitim izmjenama kako bi skladišnica upravo zaživjela u praksi. Kada govorimo o njezinom bitnom konceptu funkcioniranja onda je bitno da su u fokusu toga proizvođači i sama činjenica da vrlo često velik dio proizvođača kako žita tako i industrijskog bilja u Hrvatskoj prisiljen je ista prodati u vrijeme žetve kada je na žalost ponuda najveća a cijena najniža, a kada govorimo o trgovcima, bankama i drugim financijskim institucijama da su oni skloni posuđivati novac prerađivačima ili onima koji imaju nekretnine kao jamstvo, a dakako da proizvođači prije svega mali i srednji iz segmenta poljoprivrede tu mogućnost najčešće nemaju. Iz ovoga što sam rekao je jasno da uvođenjem koncepta kredita sa skladišnicom kao dokumentom koji je jamstveni dokaz a za robu koja se posjeduje uskladištenu bitno je reći u licenciranom skladištu daje se dodatna mogućnost trženja svojih proizvoda te na taj način proizvođač može donijeti odluku da li će svoju robu prodati odmah ili će istu uskladištiti te ju prodati kasnije kada očekuje da će cijena na tržištu rasti ili kada on misli da je za to najprimjerenije ili kada mu je novac najpotrebniji. Prednosti korištenja ovog koncepta jesu za proizvođače upravo činjenica da može odlučivati o izboru samog trenutka i samoj cijeni prodaje pod 1. Te zapravo se javlja jedno partnerstvo na tržištu roba odnosno žita da postoji jedan siguran i pouzdan sustav skladištenja robe kako po pitanju kvalitete tako po pitanju kvantitete da se prelazi na jednostavan prijenos vlasništva, zaloga, predaje ili prodaje robe te na taj način se omogućuje i veća ali i pojednostavljena mogućnost samoga ostvarivanja kredita. Drugi bitan segment kao što je ovdje rečeno valja ponoviti jesu i skladištari te je i krajnji cilj u Prijedlogu ovoga zakona da su sama skladišta uređena da su dobro opremljena i da prema upravo odredbama Zakona oni postanu dio jednog stvarnog i uspostavljenog tržišnog koncepta dakle na taj način zaista pokušavamo uvesti tržište u taj segment poljoprivredna proizvodnja, samo dobivanje ovlaštenja ili licence za skladište i samog skladištara nosi i odgovornost stalog i dobrog poslovanja, pružanje dobre tehničke ali financijske usluge korisnicima skladišta. Takve zapravo firme su zapravo odgovorni depozitari za robne vrijednosti zapravo na isti način kao što su to banke, depozitari za novčane vrijednosti. U svakom slučaju hvale vrijedan je napor kojim se dakle to promišljanje i ta ideja želi saživjeti u život jer znamo zapravo da je dobar dio i roba poljoprivrednih proizvodnja zapravo su burzovni artikli koji u datom momentu variraju cijene i na taj način pružaju mogućnost i samim proizvođačima da kvalitetno donose odluke kada nešto prodati i B)omogućujemo kroz sama skladišta i skladištare kvalitetne strukovne, tehničke i financijska poduzeća odnosno ekipi ljudi koji taj posao mogu napraviti. Kada govorimo koje su eventualne prednosti za sama licencirana poduzeća odnosno za licencirano skladište jasno je da je bitno znati da oni postaju pouzdan partner svim sudionicima u traženju roba dakle od proizvođača pa do trgovaca i bankara da se uvodi jedan novi kontekst poslovanja, da se uvode novi profesionalni i poslovni običaji i praksa, svakako da se temeljem toga stječe veći gospodarski utjecaj i ugled na samom lokalnom tržištu te se zapravo i promoviraju visoki standardi same kvalitete robe odnosno samoga žita. Banke dakle vrlo … tema pa kada i na žalost ili na sreću i neophodna tema kada je riječ o promjeni ovoga zakona. Same financijske institucije su i do sadašnjoj praksi odobravale kredite temeljem skladišnica tako da ovaj koncept nije novina, međutim, pokazalo se da u praksi postoje brojne teškoće pa svakako da danas nedostatak novca u financiranju proizvodnje ili financiranju zaliha poljoprivrednih roba nije jedini problem kod rješavanja likvidnosti sudionika. Ponekad je operativno teško osigurati i isplatiti na ruče proizvođača velike iznose sredstava u kratkom roku, te upotreba skladišnica osobito kada se stekne povjerenje u sustav će omogućiti planiranje prodaje i zapravo smanjiti pritisak na standardne rokove isplate. Jasna je da valja ponešto reći o onome što je temeljno pitanje, a to je žito odnosno roga. Jasno je da je kvaliteta žita postojanija, da je ona kontinuirano kvalitetno i o tome se vodi briga. Svakako da je bitan segment njezina tržišnost što znači lakša procjena tržišne vrijednosti i stabilnost same cijene. Svakako da je bitan segment te robe i mogućnost same promjene cijene, te na kraju trajnost roba koja je svakako bitna imajući u vidu dodatnu sigurnost u potrebi slučaja prodaje ukoliko roba može čekati neku daljnju prodaju. I na kraju možda valja reći, a i ponoviti da postoji jamstvo za funkcioniranje sustava i svih njegovih sudionika kroz sigurnosni fond sa ciljem zaštite sudionika od neizvršavanje obaveza, a nastali eventualnim nesavjesnim poslovanjem skladištara. Sukladno onome što sam sve do sada rekao podržat ću prijedlog donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju. Hvala.
Hvala lijepo kolegi zastupniku. I posljednja pojedinačna prijava uvaženi kolega Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo donošenja i stupanja na snagu Zakona o skladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje 2009., te donošenje podzakonskih propisa i to pravilnika o načinu i uvjetima ovlašćivanja skladištara i izdavanja skladišnice za žitarice i industrijsko bilje i uredbe o osnivanju sigurnosnog fonda za žitarice i industrijsko bilje 2010., pravno je uređeno uskladištenje žitarica i industrijskog bilja uz posebno ovlaštenje. Naime, od tada je u upisnik ovlaštenih skladištara upisano desetak pravnih osoba s ovlaštenim kapacitetom preko 75 tisuća tona te je ukupno izdano 25 skladišnica od kojih su pojedine korištene kao kolateral odnosno sredstvo osiguranja povrata kredita u Hrvatskoj poštanskoj banci. Nakon godinu dana provedbe ovoga koncepta uočene su pojedinosti koje otežavaju masovnije korištenje skladišnice za kreditiranje obrtnih sredstava poljoprivrednicima. Skladišnicu u smislu ovoga zakona ovlašteni su izdavati samo ovlašteni skladištari čime se pojačava element jamstva kakvoće i kvantiteta uskladištene robe. Međutim, u konceptu kreditiranja temeljem zaloga na skladišnici banka je vjerovnik u čiju je korist osnovano za određeno pravo na skladišnici a ovlašteni trgovac osoba ovlaštena za prodaju robe po … skladišnici pa je stoga potrebno u zakon unijeti i pojasniti ove definicije kako bi se pojednostavila provedba zakona. Skladišnica služi kao jamstvo kod ostvarivanja kredita i pozajmica te iz tih razloga mora osigurati svim sudionicima brzo i transparentno oročenje robe odnosno sustavno riješenu prodaju založene robe po javnoj objavljenoj početnoj cijeni, a putem trgovca ovlaštenog za takvu prodaju kroz postupak koji osigurava izvansudsku naplatu stvarnog prava putem prodaje robe na transparentan način. Ovlašteni trgovci koji su ujedno i ovlašteni skladištari osim registracije djelatnosti moraju ispuniti i uvjet članstva u sigurnosnom fondu. U cilju usklađivanja načina rada svih državnih tijela usvojena je i ugrađena zajednička obveza usklađivanja zakona sa Zakonom o opće upravnom postupku. Ovim zakonom uređuje se uloga vjerovnika u postupcima kreditiranja temeljem zaloga na skladišnici kao i način prodaje založene robe po skladišnici, uloga ovlaštenog trgovca za obavljanje prodaje u slučaju kada vjerovnik nije u mogućnosti naplatiti svoja potraživanja u novcu, te se definira pitanje utvrđivanja vrijednosti robe u slučaju prodaje zaloga ili traženja novčanoga iznosa za naplatu protuvrijednosti, korištenju podataka o tjednom kretanju cijena ovisno o vrsti roba prema podacima objavljenim na web-u ili prema podacima s pojedinih burzi uz javnu objavu prodaje založene robe. Osim toga, zakonom se uređuje postpuanje u rješavanju u slučaju žale na rješenje o oduzimaju ovlaštenja na način da se u ovim upravnim stvarima primjenjuju odredbe ZUP-a. Ovim zakonom omogućit će se na transparentan način postupanja i učinkovitija i brža pravna zaštita svim sudionicima u provedbi, a omogućit će se transparentan način postupanja uz primjenu načina i postupaka u pravnim stvarima na način propisan ZUP-om. Donošenje ovog zakona predlaže se po hitnom postupku iz razloga što je Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja postiglo dogovor s bankama koje će u narednom razdoblju osigurati obrtna novčana sredstva i kreditne linije poljoprivrednicima za financiranje naredne sjetve. A drugi razlog je donošenje ovog zakona predstavlja usklađivanje s utvrđenim mjerama koje moraju ispuniti određena tijela zbog usklađivanja u poglavlju 23. Zbog svega navedenoga podržat ću donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Iscrpli smo sve prijave. Zaključno javio se uvaženi državni tajnik. Izvolite gospodine Kraljičković.
Gospodin predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dozvolite evo da vam se zahvalim na korisnoj raspravi i na podršci prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje. Dopustite samo dvije rečenice koje možda sam ja razumio da niste možda su krivo bile razumljene ili ste rekli neke podatke. Mi smo u 4 protekle godine na području samo jedne županije Osječko-baranjske isplatili 3 milijarde kuna potpora. Znači svaka peta kuna godišnje na godišnjoj razini odlazi samo u jednu županiju na razini potpora u poljoprivredi u Hrvatskoj. Osim toga kada je riječ o ULO hladnjačama, one su prije svega namijenjene za čuvanje trajnije ili mjesečno čuvanje voća, prije svega voća. Izgradili smo u ovih 7 posljednjih godina oko 45 tisuća tona kapaciteta ULO hladnjača i uložili odnosno financirali sa 25 kuna državnih novaca. Državno to je također značajan doprinos sređivanju tržišta i pripremi za sutrašnje zajedničko europsko tržište. Evo hvala vam lijepa još jednom.
Hvala državnom tajniku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, hitni postupak, P.Z.E. br. 877. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HNS-HSU. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Kluba zastupnika HNS-HSU-a. Stjepan Mikolčić, državni tajnik. A odnosi se na amandman na članak 19.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Predlagatelj prihvaća i ovaj amandman.
Hvala. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Još jedan netko nije glasovao pa unatoč tome što ste sigurni da ste glasovali provjerite to. Rezultat? 77 glasova za, jednoglasno. Hvala lijepa. Zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, a to je točka 4., ona glasi: - Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 882 Predlagatelj je Vlada RH. Prijedlog ste primili poštom. Znano nam je da prema Poslovniku hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Do kraja rasprave mogu se i amandmani dati. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije i Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj. Izvješća sa sjednica odbora primili smo na klupe. Ispred predlagatelja Vlade Republike Hrvatske ovdje je državni tajnik, gospodin Josip Kraljičković. Izvolite, državni tajniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani saborski zastupnici, poštovane saborske zastupnice. Dopustite da ukratko obrazložim Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti proizlazi iz potrebe usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavnim okvirom Europske unije i drugo, uspostavljanje sustava zaštite biljnih sorti, odnosno uređivanja prava nositelja … [[Ne razumije se.]] prava i obaveza poljoprivrednih proizvođača koji uzgajaju zaštićene sorte. Nakon isteka razdoblja od 10 godina dakle 1. rujna ove godine, Republika Hrvatska mora se uskladiti s potpisanom Međunarodnom konvencijom o zaštiti novih biljnih sorti i u sustav zaštite biljnih sorti uvrstiti sve biljne vrste i rodove te su u tom smislu izvršene korekcije u Zakonu o zaštiti biljnih sorti. Pored toga, ovim Prijedlogom zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti uvodi se pravna odredba kojom se uspostavlja tzv. sustav farmerovog sjemena za određene biljne vrste. 15 vrsta pšenica, ječam, zob, suncokret, soja. Novim odredbama zakona uređuje se odnos između nositelja … [[Ne razumije se.]] prava zasićene sorte i pravnih obveza poljoprivrednog proizvođača nad požetim materijalom zaštićene sorte. Naime, predloženim odredbama ovoga zakona poljoprivredni proizvođač stječe pravo na sjeme zaštićene sorte proizvedene na svom gospodarstvu, znači farmerovo sjeme, ograničeno koristi za daljnju produkciju samo na svom gospodarstvu odnosno za svoje potrebe. Pri tome utvrđena je zakonska obveza za takvo korištenje. Proizvođač je u obavezi platiti odgovarajuću naknadu nositelju … [[Ne razumije se.]] prava ali koja je niža od licence koju plaćaju komercijalni proizvođači sjemena. Ujedno utvrđuje se izuzeće za male proizvođače od plaćanja naknada za korištenje zaštićene sorte. Detalji će biti uređeni podzakonskim propisima. Pri tome Ministarstvo u određivanju malog proizvođača namjerava uvažiti postojeću agrostrukturu te postaviti tu granicu na računamo 3 hektara. Na toj granici sad držimo … [[Ne razumije se.]] gospodarstva. Ovime se hrvatski sustav zaštite biljnih sorti izjednačuje sa međunarodnim pravima, relevantnim uredbama Europske unije jer su se s time izjednačila prava i obveze sjemenara i poljoprivrednih proizvođača u Republici Hrvatskoj sa istim u Europskoj uniji. Hvala vam lijepo.
Hvala državnom tajniku. Izvjestitelji odbora, želite li vi riječ? Ne. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. Prvi se prijavio klub HDZ-a. U ime kluba govorit će uvaženi kolega zastupnik Dragan Vukić. Izvolite, kolega Vukić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege. Odredbe Zakona o zaštiti poljoprivrednog bilja primjenjuju se u Hrvatskoj od 5. prosinca 1997. godine kada je Hrvatski sabor po prvi puta uredio ovo područje. Od tada je isti u par navrata mijenjan kako bi se uskladio s pravnom regulativom Europske unije, a posebno s dijelom temeljne uredbe koja uređuje ovo područje odnosno Uredbom Vijeća Europe o zaštiti biljnih sorti iz 1994. godine. Pristupanjem Republike Hrvatske 2001. godine Međunarodnoj konvenciji za zaštitu novih biljnih sorti odredbe navedene konvencije isprva su se primjenjivale na najmanje 15 biljnih rodova ili vrsta. Danas kada je od potpisivanja prošlo deset godina zaštita biljnih sorti moguća je za sve biljne rodove i vrste u čemu je i sadržaj, smisao za donošenje ovog zakona koji je ovdje danas pred nama. Zašto je važna zaštita biljnih sorti? Stjecanje oplemenjivačkog prava za novu sortu daje nositelj ekskluzivno pravo da proizvodi, da prodaje reproduktivni materijal te sorte. Kod vrsta koje se vegetativno razmnožavaju, sorte voća i ukrasno bilje, oplemenjivačko pravo daje vlasniku dodatno pravo da reproducira zaštićenu sortu u svrhu komercijalne proizvodnje. Kao i kod drugih slučajeva vlasničkih prava nositelj oplemenjivačkog prava može tužbom kod nadležnog suda pokrenuti postupak protiv osobe koja je povrijedila njegovo pravo. Npr. nositelj oplemenjivačkog prava može tražiti sudsku zabranu ili ako odgovara tražiti odštetu od druge osobe koja bez dopuštenja vlasnika oplemenjivačkog prava namjerno prodaje sjeme ili biljke zaštićene sorte. Također vlasnik oplemenjivačkog prava može pokrenuti postupak protiv nekoga tko prodaje reproduktivni materijal jedne sorte istog roda ili vrste koristeći ime odobreno za zaštićenu sortu. Značaj dosadašnjih zakona je upravo u tome što Republika Hrvatska sa svojih 3 milijuna i 156 tisuća hektara poljoprivrednih površina od kojih je milijun 484 tisuće hektara oranica i vrtova, 75% su obradive površine, a na kojima radi 10% stanovništva koje se bavi poljoprivredom i od koje nastaje 11% bruto društvenog proizvoda Republike Hrvatske svakako mora biti zainteresirana da se na tim površinama sije sjeme biljnih sorti stvoreno vlastitom pameti i iskustvima, koje ima stogodišnju tradiciju proizvodnje na ovim prostorima. Tako je pohvalno reći da danas koristimo deklarirano sjeme na 90% naših poljoprivrednih površina. Značaj ovih izmjena o zaštiti biljnih sorti prvenstveno se odnosi, kao što je i rečeno, na usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Mislim da je to zbog svega navedenog svakako potrebno donošenje ovakvog zakona te će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je kolegica Danica Hursa i Klub zastupnika HNS-HSU-a. Izvolite, kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Republika Hrvatska je od 1. rujna 2001. pristupila Međunarodnoj konvenciji za zaštitu novih biljnih sorti pri čemu se štitio ograničeni broj biljnih sorti. Odredbe ove međunarodne konvencije govore da se po isteku razdoblja od 10 godina nakon pristupa, a to se nama desilo 1. rujna 2011. mogu štititi svi novi biljni rodovi i vrste pa to ovaj prijedlog zakona i čini na način da se uvodi odredba o utvrđivanju odnosa između nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednog proizvođača po pitanju požetog materijala koji poljoprivredni proizvođač koristi u svrhu reprodukcije na vlastitom poljoprivrednom imanju tzv. farmerovo sjeme. Od 1. rujan ove godine kao što sam već rekla moguća je zaštita biljnih sorti za sve biljne rodove i vrste, pa bih trebala dodatno pojašnjenje gospodina državnog tajnika koji je i opet spomenuo samo 15. Ne znam da li je to bila greška ili to stvarno tako stoji. Po ovom Zakonu obavljanje poslova u području zaštite biljnih sorti bilo bi uređeno i usklađeno s uvjetima i mjerilima koja vrijede na području cijele Europske unije. I na kraju, htjela bih samo nešto reći vezano o starim sortama povrća. Mislim da to nije predmet ovog zakona, ali ako je dobro došlo je. Nestajanjem tradicijskih seljačkih vrtova uz pomoć sve veće komercijalizacije povrćarske proizvodnje, intenzivnog uvoza, te depopulacijom ruralnog dijela naše zemlje svakim se danom sve više ugrožavaju naše stare biljne sorte. Posebno je to izraženo u povrću. Neke sorte su na žalost u Republici Hrvatskoj nepovratno izgubljeno, a nekima prijeti iščezavanje. Stoga radioaktivnosti na tom području zaštite, pa vjerujemo da ćemo uspjeti zaštititi naš hrvatski češnjak, crveni luk, naše zelje, salatu i papriku. Bila bih radosna kad bi u ovom dijelu i ovaj Zakon napravio pozitivne pomake. Klub HNS-a, HSU-a nema nikakovog razloga ne podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona.
Hvala lijepo kolegice. Kolega Boro Grubišić i klub HDSSB-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege u ovoj popodnevnoj mirnoj idili. Raspravljamo o jednom prijedloskom zakonu, zakonskom prijedlogu s konačnim prijedlogom zakona. Radi se o zaštiti biljnih sorti, a i poglavito novih biljnih sorti. Gospodine predsjedniče Sabora, pardon potpredsjedniče s obzirom da ste iz Hrvatske seljačke stranke da vas pitam jeste li vi ikad vidjeli bijele drinjine, bijele drijenke. Eto u Slavonskom Brodu u selu Glogovici rastu bijeli drijenci. Inače, svi ih percipiramo kao crvene. … [[Upadica Friščić, ne razumije se.]] I bijele ste vidjeli? Svaka čast onda. Ali do sada nismo zaštitili tu biljnu sortu, a mislim da ih možda nigdje u svijetu i nema. To je priroda sama genetski modificirala na svoj način, pa imamo i bijele drijenke. Nadalje, gledao sam poljoprivrednu emisiju prije nekih pola godine, godinu dana kada su se naši Varaždinci žalili proizvođači kupusa, poznatog varaždinskog kupusa da su uvezli sjeme iz Italije i da im je niklo nešto što niti je karfiol, ni kupus, ni raštika, ni ništa zapravo. Pa onda se pitam, s obzirom da smo mi i potpisnici i već i 10 godina primjenjujemo određene europske direktive i mjere hoće li ovim konačnim prijedlogom zakona doći do toga da takve stvari se ne događaju. Lički krumpir, hrvatski češnjak i niz drugih biljnih sorti, da ne govorim o određenim vrstama voća jabuka koje ne treba prskati nikakvim sredstvima nego su otporne na insekte. To polako nestaje, to polako je teško više vidjeti i na našim selima. Ali zaista ne samo da ćemo ovim usvajanjem ovoga zakona učiniti i nešto promijeniti u tom smislu, negoli upravo treba poraditi da onda kad već imamo priliku, a putem i zakona i uključivanja u Europsku uniju, da upravo to što je naše, što je specifično naša da kažem sorta, vrsta, rod, kako god hoćete da to zaštitimo i da to bude ono što je hrvatsko. Jer zaista, Hrvatska je kako je rekao Matoš zemlja bezbroj čuda, pa tako i, ali ima i nastavak koji nije adekvatan za ovu raspravu koji kaže ali nema uža koliko ima juda. Ali to nije, taj nastavak nije bitan. Bitno je ovo drugo, odnosno ovaj prvi dio koji kaže da zaista Hrvatska obiluje raznovrsnošću vrsta rodova biljnih, a i životinjskih također. E sada, točno je da je poljoprivredna proizvodnja u Republici Hrvatskoj sudjeluje u bruto društvenom proizvodu sa nekih 10, 11% i da proizvodnja i novih sorti biljaka, voća, povrća je vrlo značajna, ima značajan udio u ovome. Međutim, pogledajte, a svaki tjedan, svake nedjelje gledam poljoprivrednu emisiju i pogledajte uvod u poljoprivrednu emisiju što se tamo nudi, da sad ne reklamiram od one kako bi se engleski izgovaralo pionir ili kako naši seljaci kažu pioner, pa ne znam ni ja kakvih sve sorti sjemena, sjemenske robe na hrvatskom tržištu. A znamo mi i vi gospodine potpredsjedniče, a i ja znam, a i zastupnici da smo mi imali vrsne tvrtke institut b, c, itd. koji je proizvodio od kukuruznog, dakle sjemena kukuruza od ako hoćete da vam kažem i sorte 410, 418, 550, itd. visoki, niski, kasni, rani itd. Sve smo mi to imali. I gdje je danas to? Gdje je to danas institut B, C? Tko je uzurpirao zemlju instituta u Rugvici? Je li to znate? Sve se uništilo, na to se nije pazilo, a evo sada imamo priliku da se pokažemo našom novom sjemenskom robom, ali tko će je proizvoditi, kada oni koji su bili proizvođači priznati u svijetu, ne u Europi, jednom nerazumnom, jednom nesposobnom politikom uništeni. Zemlja im je rasprodana ili data u nekome u zakup, koncesiju, ne znam ni ja već kako što, a ovdje se priznaje da svaki seljak ima pravo kako se to kaže koristiti i farmersko sjeme na površinu od tri hektara, to je kao ona nekada što je bila libelula za brdske krajeve pšenica, pa su je svi ponovo sijali tu libelulu koja je preplavila naše brdske krajeve, talijanska pšenica, talijansko sjeme koje je bilo pogodno za te krajeve. Jasno da će klub HDSSB-a biti za ovaj zakonski prijedlog, samo pozivamo i apeliramo da Ministarstvo poljoprivrede povede računa da ovaj zakon koji se usvaja bude na korist Hrvatskoj koja opet ponavljam ukoliko bi poticala i proizvodnju toga ili da kažem obnovu sjemena naših da kažem tradicionalnih kultura, hrvatskih kultura kako sam već rekao od onog češnjaka pa nadalje, može pokazati i Europi i svijetu što ima. Tu se zaista možemo pokazati. Ako ovaj zakon samo usvojimo zato što pristupamo Europskoj uniji i onda usklađujemo dokumente sa direktivama Vijeća Europe, a onda je to eto tek toliko da se to usvoji, pošto to eto nosi E oznaku, dakle zakon je P.Z.E. 882, a onda puno od toga Hrvatska neće imati koristi. HDSSB će biti za, podići ruku za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je klub HSS-a, uvaženi zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlogom Zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti nastoji se urediti područje zaštite biljnih sorti. Način i postupak zaštite biljnih sorti uključuje postupak dodjeljivanja, sadržaj, trajanje i način prijenosa i stupanja korištenja oplemenjivačkog prava kao i zaštitu nositelja toga prava. Prisjetimo se prvi zakon koji uređuje ovo područje donešen je još krajem 1997. godine, i to kao Zakon o zaštiti sorti poljoprivrednog bilja, koji je nakon toga u dva navrata dopunjavan i mijenjan. Na temelju tih dopuna i tih zakonskih okvira znači u skladu sa zakonskom obvezom do sada su izrađena i objavljena dva podzakonska akta. U konačnosti vidimo da je cilj donošenja gore navedenog zakona i njegovih izmjena i dopuna je i proces usklađenja hrvatskog zakonodavstva sa europskim propisima, posebno sa dijelom temeljne uredbe koja uređuje ovo područje. Kao što smo čuli i u ranijim … [[Govornik se ne razumije.]] još od 1. rujna 2001. godine Republika Hrvatska je kao punopravna članica pristupila međunarodnoj konvenciji za zaštitu novih biljnih sorti. Odredbe ove konvencije u smislu postupka zaštite biljnih sorti primjenjuju se od dana kada zemlja potpisnica postane vezana ovom konvencijom na najmanje 15 biljnih rodova i vrsta, te najkasnije po isteku razdoblja od 10 godina nakon navedenog datuma na sve biljne rodove i vrste. Budući da je 1. rujna 2011. godine ističe razdoblje od 10 godina i zaštita biljnih sorti mora biti omogućena za sve biljne rodove i vrste, iskazana je potreba za donošenjem Zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti, kako bi bilo u potpunosti izvršeno usklađivanja hrvatskog zakonodavstva i zakonodavstva Europske unije. U predloženim dopunama zakona uvodi se odredba članka kojim se utvrđuje odnos između nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednog proizvođača po pitanju požetog materijala koji poljoprivredni proizvođač koristi u svrhu reprodukcije na vlastitom poljoprivrednom imanju, kao i mogućnost dodjeljivanja oplemenjivačkog prava za one vrste, odnosno sorte koje nisu bile u sustavu zaštite biljnih sorti. Poljoprivredni proizvođač koji koristi takovu mogućnost mora platiti odgovarajuću naknadu nositelju oplemenjivačkog prava, a koji je imao pravo zatražiti koja je niža od licenci koju plaća proizvođač sjemena, osim malih poljoprivrednih proizvođača koji su bili izuzeti od obaveze plaćanja ove naknade. Sveukupno gledano odredbama ovog zakona nastoji se kao krajnji cilj urediti sustav i odnos između nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednih proizvođača, i područje primjene zakona u cijelosti uskladiti sa zakonodavstvom u Europskoj uniji. Iz svih tih razloga klub Hrvatske seljačke stranke podržati će ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je uvažena zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo čuli smo Republika Hrvatska je od rujna 2001. godine članica međunarodne unije za zaštitu novih biljnih sorti, a njene odredbe primjenjuju se od dana kad zemlja potpisnica postane vezana ovom međunarodnom konvencijom na najmanje 15 biljnih rodova ili vrsta, te najkasnije po isteku razdoblja od 10 godina. S obzirom da je isteklo to razdoblje i zaštita sorti moguća je za sve biljne rodove i vrste, potrebno je donijeti ovaj zakon kojim se u biti potvrđuje okvir međunarodne konvencije za zaštitu biljnih sorti. S ovim izmjenama i dopunama u cijelosti se usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije u segmentu zaštite biljnih sorti, a izmjene se odnose u prvom redu na odnos između nositelja oplemenjivačkih prava i poljoprivrednih proizvođača po pitanju požetog materijala koji poljoprivredni proizvođač koristi u svrhu reprodukcije na vlastitom poljoprivrednom imanju tzv. sustav farmerovog sjemena, i druga izmjena se odnosi znači na to da je od sada zaštita biljnih sorti moguća za sve biljne rodove i vrste. Podsjetit ću da smo evo izmjenama Zakona o zaštiti biljnih sorti 2008. godine ugradili i tzv. vezane licencije u okvir Zakona o zaštiti biljnih sorti u obliku pravne zaštite izuma s područja biotehnologije, da je uređeno pitanje nadležnosti, da je precizno definirano područje primjene, ali i oplemenjivači. Jasnije je definirana i odgovornost pravne i fizičke osobe za kvalitetu sadnog materijala koji se stavlja na tržište što držim značajnom odredbom prethodnih izmjena. Hrvatski sabor je podsjećam usvojio i Zakon o sjemenu i sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja. Zašto je to važno? Važno je jer sektor sjemenarstva i rasadničarstva u poljoprivredno-proizvodnom smislu ima značajno mjesto u ukupnom hrvatskom gospodarstvu na što ukazuje ne samo visoka razina stručnosti i znanja o genetici i oplemenjivanju nego i količina proizvedenog sjemena i sadnog materijala u RH. Na tržištu RH kao i na većini proizvodnih površina pod pšenicom, ječmom, kukuruzom i sojom najzastupljenije su sorte upravo domaćih oplemenjivačkih kuća što je dijelom posljedica, znači između ostalog i mjera države kojima je poticaje u proizvodnji vezala uz uporabu certificiranog sjemena i sadnog materijala svjesna da je kvalitetno sjeme osnova za uspješnu, održivu i profitabilnu poljoprivredu. Evo, želim još naglasiti da je znači prethodnim izmjenama Zakona o zaštiti biljnih sorti otvorena i mogućnost proširenja popisa biljnih vrsta koje se mogu zaštititi dodjeljivanjem oplemenjivačkih prava. Podržat ću ove izmjene i dopune Zakona o zaštiti biljnih sorti zbog poboljšanja nekih odredbi i naravno dopuna, ali najprije stoga što će ulaskom RH u EU znači biti omogućena pravna zaštita prava naših oplemenjivača, a naglasila sam i iz tog razloga sam i spomenula naš stručni potencijal, znači s razine nacionalnog zakonodavnog sustava koji će pružiti zaštitu na teritoriju RH i istodobno bit će moguće zaštiti biljnu sortu na razini svih zemalja EU zaštitom pri Centralnom uredu za zaštitu biljnih sorti zajednice. Evo, i ove izmjene koje u cijelosti usklađuju zakonodavstvo RH sa EU propisima znači zadržava vlastiti nacionalni sustav, a koristi prednosti EU sustava su primjer da se to ipak uspješno može napraviti i stoga ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Dalje je na redu uvaženi zastupnik Branko Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo način i postupak zaštite biljnih sorti uključuje postupak dodjeljivanja, sadržaj, trajanje i način prijenosa i ustupanja korištenja oplemenjivačkoga prava kao i zaštitu nositelja oplemenjivačkog prava. Znači, odredbom ovoga zakona krajnji cilj je uređivanje sustava i odnosa između nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednih proizvođača. Već smo čuli, a RH je 1. rujna 2001. pristupila Međunarodnoj konvenciji za zaštitu novih biljnih sorti, znači odredbe ove međunarodne konvencije u smislu postupka zaštite biljnih sorti primjenjuju se od dana kada zemlja potpisnica postane vezana ovom međunarodnom konvencijom, a najmanje 15 biljnih rodova ili vrsta te najkasnije po isteku razdoblja od 10 godina nakon navedenog datuma. S obzirom da je 1. rujna 2011. godine isteklo razdoblje od 10 godina i zaštita biljnih sorti moguća je za sve biljne vrste, iskazana je znači potreba za donošenje ovoga zakona kako bi bilo u potpunosti izvršeno usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU i poštivanje međunarodnih ugovora. Slijedom navedenoga ovim zakonom potvrđuje se okvir Međunarodne konvencije za zaštitu novih biljnih sorti. Ovim se predloženim zakonom nastoji područje primjene zakona u cijelosti uskladiti sa zakonodavstvom EU. U tom postupku koji je slijedio uočena je potreba da se postojeće odredbe zakona trebaju jednim dijelom dopuniti i to s ciljem da se provedu dodatne uskladbe s promjenama. Slijedom toga glavni dijelovi predloženih dopuna zakona koji predstavljaju novost u odnosu na postojeće uređenje područja zaštite biljnih sorti su sljedeći: znači uvodi se odredba o utvrđivanju odnosa između nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednog proizvođača po pitanju požetog materijala koji poljoprivredni proizvođač koristi usprkos reprodukcije na vlastitom poljoprivrednom imanju tzv. farmerovog sjemena i od 1. rujna 2011. zaštita od biljnih sorti moguća je za sve biljne rodove i vrste. Znači, prihvaćanjem ovog zakona uklanja se utvrđena neusklađenost našega zakonodavstva za zakonodavstvom EU u segmentu zaštite biljnih sorti. Također, na taj način bi obavljanje poslova u području zaštite biljnih sorti bilo uređeno i usklađeno s uvjetima i mjerilima koja vrijede u zemljama EU. Zbog navedenog podržavam donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. I još imamo jednog u pojedinačnoj raspravi, to je uvaženi zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa predloženim po ovome svemu što smo čuli ovaj prijedlog Zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti ima za svoj cilj da se u potpunosti primjene i u cijelosti uskladi sa zakonodavstvom EU. Od svega toga evo najvažnije je izgleda ovo da se uvodi odredba o utvrđivanju odnosa nositelja oplemenjivačkog prava i poljoprivrednog proizvođača po pitanju požetog materijala koji poljoprivredni proizvođač koristi u svrhu reprodukcije na vlastitom poljoprivrednom imanju tzv. farmerovo sjeme. Pitanje je, ja bih upozorio na jednu stvar vezano oko tog farmerovog sjemena, je da neke tvrtke otkupljivači, mislim govorim vezano za ono što će se dešavati poslije ove jeseni, već ove jeseni imaju ugovore s kooperantima u kojima unose klauzule prema kojima će proizvođači pšenice biti obavezni sijati certificirano i deklarirano sjeme ili eventualno i farmersko sjeme, ali uz uvjet da imaju dokaz da je dorađeno prema propisima. Neke tvrtke idu tako daleko da ugovaraju proizvodnju pšenice sa seljacima, a u ugovorima čak i uvjetuju određenost sorti pšenice. Zbog čega to rade otkupljivači, odnosno prerađivači? Pa prvenstveno zbog toga što su odlučili da se osiguraju na vrijeme sa kvalitetnom sirovinom za preradu u brašno. Budući da od ove jeseni kao što vidimo moći će se sijati farmersko sjeme, međutim u isto vrijeme moram reći da struka još smatra i drži da proizvođači pšenice još nisu spremni za tako nešto. Prema tome, postoji bojazan da bi se mogla zasijati čista nedorađena merkantilna pšenica što će smanjiti kvalitetu pšenice, a povećati mogućnost i pojave određenih bolesti. Zbog svega toga pitanje je povećanje kvalitete svojih proizvoda, na tome moraju sve više raditi naši proizvođači. Prema tome, vezano za ovo farmersko sjeme jer od tud i kreće kakav će kvalitet biti konačno te pšenice, normalno da ulaskom u Europsku uniju doći će izražaja još više ta kvaliteta, jer ako ne budemo imali kvalitetnu pšenicu i kvalitetno brašno najvjerojatnije nećemo imati nikome ni prodavati. Kakva je situacija sa ovim farmerskim sjemenom odnosno tavanušom ono što se govori i kakve su procjene, procjene su čak da bi 30% površina moglo biti sjetve zasijane s takovim sjemenom. Zbog toga sebi i ministarstvu postavljam pitanje kolike su mogućnosti kontrole vezano za ovo jer evo kao što vidite iz ovog iznesenoga sami otkupljivači već pokušavaju na neki način kanalizirati tu proizvodnju i dobro je da se donosi ovakav Zakon ali isto tako dobro bi bilo da se kontrolira i da to farmerovo sjeme bude u pravom smislu ono sjeme koje će po svojoj kvaliteti dati i kvalitetnu pšenicu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti, hitni postupak, P.Z.E. br. 882. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Molim vas provjerite. Rezultat? Jednoglasno, konačni prijedlog zakona prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Prelazimo na točku 5. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 878. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj Zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici, želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Barica Novosel, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona kojeg Vlada upućuje u proceduru možda nije veliki po svom sadržaju međutim, je obzirom da se radi o samo 7 članaka, međutim, izuzetno je važan i bitan obzirom na ono što se njime želi postići. Prvenstveno se žele otkloniti dvojbe koje su se pojavile u primjeni Ovršnog zakona a vezano na primanja i naknade koje su izuzete od ovrhe. Prvenstveno se to odnosi i pojačava ovim Zakonom da su sve rodiljne i novčane roditeljske potpore izuzete od ovrhe i sva primanja po posebnim propisima. Drugo vi znate da su se pojavili određeni problemi kod financijske agencije vezano za ta zaštićena primanja ovim zakonom se pojačavaju sva ta zaštićena primanja na način da je Agencija financijska dužna bez odgode obavijestiti uplatitelje svih posebnih primanja i naknada o posebnom računu kojeg otvaraju ovršenici, a isto tako su uplatitelji dužni odmah uskratiti uplatu primanja i naknada koje se odnose na zaštićena primanja. Još jedna važna izmjena ovog Zakona se odnosi na prodaju nekretnina, sadašnjim zakonom je bilo moguće prodati nekretninu na drugoj dražbi, za jednu trećinu vrijednosti nekretnine. Međutim, sada je to propisano da se nekretnina ne može prodati ispod ½ njezine vrijednosti i to na trećoj dražbi. Dalje, jedna izmjena ovog Zakona kojima se pojačavaju ova zaštićena primanja i naknade na način da se novčanom kaznom kažnjavaju za prekršaj sve one osobe fizičke i pravne koje postupe protivno uplaćuju ta primanja na neki drugi račun a ne na zaštićeni račun, ovdje možda važno istaknuti da je to usvojena jedna primjedba pravobraniteljice za djecu gdje se vidlo u primjeni da neki roditelji izbjegavaju uplatu alimentacija za djecu na posebne račune koje su drugi roditelji otvarao a ovim zakonom se propisuje novčana kazna za sve te osobe koje ne uplaćuju zaštićena za primanja i naknade na posebni račun. Predlažemo da usvojite ovaj Zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne, dobro. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime Kluba SDP uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Od kada je stupio na snagu i počeo se primjenjivati izmjene i dopune Ovršnog zakona a to je početkom ove godine, one su izazvale veliku pomutnju kod dužnika, a gotovo malo koji građanin nije na ovaj ili onaj način dužnik. Da se zakon primjenjivao i to ovaj koji se sada mijenja i da je pravi nadzor nad njim vršilo ministarstvo financija i da nije donosilo takve pravilnike, kao i FINA i da je država odnosno Vlada reagirala na adekvatan način što je izazvalo veliku pomutnju među građanima i u pravo vrijeme bi bilo sigurno puno manje nezadovoljnih ljudi, a na kraju krajeva ne bi bilo ni posebne potrebe za izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Dobro je da se mijenja, i to Klub SDP-a podupire, a na to smo upozoravali i kod donošenja izmjena i dopuna Ovršnog zakona, kod prodaje nekretnine koju su mnogi upravo dogovorom, kada je nekretnina bila na dražbi, dogovorom, nisu htjeli, a to upravo oni koji su mogli kupiti određenu nekretninu pogotovo na određenom području, nego su čekali drugu, treću ili četvrtu dražbu gdje jednostavno nije bilo minimuma i kupili u bescjenje vrijedne nekretnine. Sada možda nije vrijeme iako bi bila potreba da se uvijek i svagda govori o tim ljudima koji su osiromašeni ostali bez krova nad glavom i to počesto onog koji nisu mogli sami steći, nego krova nad glavom koji su osigurali njihovi preci, očevi, djedovi pa čak i pradjedovi i koji su zavijeni u crno upravo zato što su ostali bez posla i zato što je omogućeno, bankama očito nije dovoljno osiguranje putem hipoteke nego su odmah početkom mandata ove vlasti još 2004. godine tražili bankarski i financijski sektor tražio od vlasti što im je benevolentno i blagonaklono udovoljeno dakle instituciju fiducija po kojem postaju odmah vlasnici tih nekretnina i najvrednijih nekretnina, a dužnik onako iscrpljen kada više ne mogne plaćati pa makar i zadnju ratu takvog jednog kredita ostaje bez čitave svoje imovine. Takvu jednu nepravdu treba promijeniti i zadovoljenje i osiguranje tražbina vjerovnika najviših financijskih institucija smatramo u klubu SDP-a putem hipoteke je savršeno sasvim dovoljno. I zato pozdravljamo ovu izmjenu koja govori o tome da se nekretnina i ne može i kada je hipotekom osigurana ta tražbina ne može prodati u bescjenje odnosno preko manje od jedne polovine njezine vrijednosti. Međutim, potrebno je ovdje govoriti zašto vlast tek sada reagira i to reagira izmjenama Ovršnog zakona umjesto da je reagirala prama ministru financija koji je bio zadužen po postojećem Ovršnom zakonu da je to upravo resorno ministarstvo koje nadgleda ovrhu nad novčanim potraživanjima. S kojim pravom kod postojećih zakona gdje je točno navedeno u pojedinim zakonima pa i u Ovršnom postojećem zakonu, koja davanja su izuzeta od ovrhe. Posebna davanja koja nisu bila navedene izrijekom u Ovršnom zakonu navedena su u drugim zakonima. I zašto je potrebno prepisivati sve iz jednog zakona u drugi? Ako Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama dva puta doživio je izmjenu 2008. I 2011. Godine koji izrijekom govori da takva davanja te potpore se izuzimaju od ovrhe. Prema tome, "iura novit curia2, a i svi oni koji primjenjuju zakon kao i FINA ona je dužna to bila i primijeniti. Dakle, potrebno je ponovno radi gospode iz FINA-e i te financijske državne agencije treba poseban zakon da se gospoda jednostavno smiluju da ne rubaju na najbesprizorniji način kompletne račune dužnika i onda kada je to zakonom izuzeto. Da li će itko odgovarati za protupravnu naplatu koja je kazneno djelo? Da neki obrtnik to radi pa izda račun, on bi odgovarao po tom kaznenom djelu. Ali očito tamo nikome ne pada na pamet jer su zaštićeni i imaju zaštitu Vlade i zato se tako čini mi se i pod njihovim visokim pokroviteljstvom na takav način su se i ponašali. E sada su to pošto nisu čisti računi odmah brže bolje nakon takvog ponašanja FINA-e koja je posebno tražila od dužnika da otvori račun i to prije svega poseban račun na koju će ona izdvajati ta posebna primanja koja su izuzeta zakonom što Ovršnim zakonom što pojedinim drugim zakonima od naplate. To je u suprotnosti s izričitom odredbom članka 122., ali jednako tako i čitavog duha zakona. Kako to dužnik može znati da će jer ima dužnika koji više faktički i pravno i nisu dužnici, a protiv njih se provodi ovrha? I nitko za to nije odgovarao što je pokušao naplatiti naplaćena potraživanja, a takvih ima slučajeva pogotovo od velikih korporacija čije je račune inače teško kontrolirati, ali mogu se kontrolirati potvrdama o plaćenim takvim potraživanjima. Dakle, nalaže im se FINA je nalagala da takve osobe otvore posebne račune. Iako FINA raspolaže, takvu ovlast joj je dala država, da raspolaže svim financijskim transakcijama. Ali to je njima zamorno da kopaju po jednom računu da gledaju tko je sve dužnikov dužnik. Zato molim da se ovdje upotrebljava naziv sasvim neadekvatan koji je stran Ovršnom zakonu, uplatitelji primanja, to su ovršenikovi dužnici. Jer tamo u onim prvim odredbama Ovršnog zakona govori upravo o pojedinim pojmovima koji su specifični i koji se upotrebljavaju u ovom prijedlogu zakona. Pa radi konzistentnosti ovog zakona, a i radi pravne nomotehnike pa bilo bi usput napominjem i u izmjenama članka 3. da se i o tome vodi računa. No, da se vratim na samu problematiku. Dakle, tražili su naplatu i oni čija su potraživanja zastarjela i koji su već naplatili to potraživanje. Traženo je također od ljudi da donesu takve potvrde. Neki nisu to imali, neki su imali, ali bili su upućeni onda u parnicu. Nekim nisu ni dobili ovršnu ispravu da bi mogli vidjeti o čemu se radi. Dakle, to nije pojedinačna pojava to jednostavno u Hrvatskoj od prvog programa masovna pojava da su ljudi jurili u FINA-u da vide o čemu je riječ, jer su njihovi računi bili blokirani i bili su blokirani protuzakonito. I umjesto da je netko tamo iz FINA-e zato snosio odgovornost ili da takvi nisu sami donosili podzakonske akte koji su u suprotnosti sa Ovršnim zakonom i s pojedinim drugim zakonima, napominjem posebno Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama, onda čak ne bi možda bilo ni potrebe za izmjenama i dopunama Ovršnog zakona izuzev ovrhe nad nekretninama. Postavlja se pitanje tko će za to odgovarati? Ljudi su mjesecima bili blokiranih računa, morali su se izložiti posebnim troškovima zato što je sve to, svako otvaranje računa dolazak, pisanje tih izvadaka, traženje upravo podataka o plaćenim računima, za svaku tu stvar ljudi su bili izvrgnuti posebnim troškovima. Kažem, najsramotnija je činjenica da su ljudima invalidnine, braniteljima koji imaju takve posebne isto dodatke, na invaliditet bili blokirani računi, a da ne govorimo isto o rodiljama koje su ostali bez roditeljske novčane potpore. Dakle, nije problem toliko ponekad i u nespretnim zakonima, nego on bi još nekako s obzirom na poglavlje 23, na neki način donosimo zakone koji se ako nisu samo usklađeni sa pravnim standardima i sa europskim pravom nego jednako tako vodimo sada sve više računa i o toj horizontalnoj uravnoteženosti odnosno da jedan zakon nije u suprotnosti s drugim zakonom. Ali naši sada najveći neprijatelji su podzakonski akti. Nažalost, s najviših razina u vlasti možemo čuti eto to je tako Vlada uredila svojom uredbom iako u Ustavu sasvim nešto drugo piše. Dakle to je jedna velika pogibelj s kojom će se susresti građani što onda izaziva posebnu reakciju pred upravnim sudom, a vidimo sada što Vlada sprema i pooštrenje odnosno povišenje upravnih pristojbi što dakle upravo omogućava odnosno onemogućava građane da se zaštite od samovolje državne administracije. Dakle, sve nevolje nije ovo s čime su se građani susreli od 1.1. a i inače manje je u određenim nepravilnostima u samom zakonu, a više u samoj provedbi. Prema tome, ali to je već stvar vlasti, manje čak stvar parlamenta i zakonodavne vlasti, a više stvar državne birokracije. Prema tome, to je ono s čime se Hrvatska tek mora suočiti da prije svega administracija i sva državna tijela, prije svega njezine agencije u čije ime i za čiji račun oni nastupaju odnosno države, moraju se držati zakona i moraju postupati u roku. Primjena Ovršnog zakona najbolji je primjer loše primjene zakona, odnosno kako jedan relativno dobar zakon kada se nađe u takvim jednim raljama što on sve proizvede. Proizveo je velike traume za naše građane, dodatno ih je osiromašio, na stotine kuna su izgubili, pozajmljivali su novac kako bi mogli se prehraniti i to je nešto što je neoprostivo, pogotovo na pragu ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Hvala lijepo. ingrid
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-HSU-a uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Ja mislim da je jasno da i najbolji zakon ne može doživjeti svoju dobru primjenu ukoliko sustavi funkcioniraju na način da su građani tu radi sustava, a ne sustavi da budu u funkciji građana. Prema tome, ovo što je kolegica Marinović rekla tu se nema što dodavati, to jednostavno i ja sam svjedok svaki dan ovakvih primjedbi građana da se sve ovo događalo, a samo zbog jednog jedinog razloga da sustavi, kažem sustavi reagiraju na prvu loptu kada je njima u korist, a kad treba ispraviti grešku onda treba proći puno dana i puno dokazivanja da građani ostvare svoje pravo. Naravno, s obzirom da se radi o prijedlogu o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona koji imaju svoj kvalitet, dakle imaju svoje pozitivne pomake u svakom slučaju klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika će podržati ovaj zakon, ali imamo pravo i reći još na nedostatke u praksi, ali i na nedostatke koje smatramo da bi se možda moglo i popraviti ovim izmjenama i dopunama zakona. Recimo želim reći da pored ovih deset sada podstavaka ili točaka kojima se definiraju izuzeća od ovrhe nikako mi nije jasno gdje smo ostavili naše građane, dakle građane Hrvatske koji žive ispod egzistencijalnog minimuma. Ne primaju svi koji su ispod egzistencijalnog minimuma razne socijalne pomoći nego žive s onim što imaju, a to nije prepreka određenom komunalnom poduzeću da aktivira ovrhu zbog možda i neizvršene usluge. Prema tome, mislim da sazrijeva vrijeme u Hrvatskoj da govorimo o nekom egzistencijalnom minimumu po pojedincu ili po članu obitelji ispod kojeg se ne može ovrha izvršiti kao jedna mjera socijalne zaštite, zaštite stanovništva. Ja nisam išao sa predlaganjem amandmana jer je to jedna kompleksna materija, jer je kategorija koju tek treba utvrditi i onda se eventualno može ugraditi u ovakav zakon. U svakom slučaju, dobra je ova zaštita koja se predviđa u članku 4. o zaštiti vrijednosti imovine, ona je socijalna, naravno da će ona ponešto usporiti ovršne postupke. I sigurno je dobra odredba u članku 5. da se može, dakle da kad se kod ovršenika ne mogu pronaći predmeti koji su kao predmet ovrhe određeni u ovršnom nalogu, javni ovršitelj može po službenoj dužnosti od nadležnog suda zatražiti da se sukladno posebnom propisu naloži policiji raspisivanje objave radi pronalaženja i oduzimanja predmeta koji se ne mogu pronaći. Dakle, u svakom slučaju ovo je doprinos da se spriječi ta igra skrivača ako netko sumnja ili zna da bi moglo doći do ovrhe nad nekretninama, odnosno i pokretninama. Ima jedan problem koji ovaj zakon nikako da riješi, kompletan Ovršni zakon, a to je kako spriječiti ovrhu i zaštiti potrošače od ovrhe za neizvršenu uslugu. Kako se građanin može zaštititi npr. onaj pretplatnik Hrvatske televizije koji već više od godinu dana ne prima signale i ne vidi program HRT-a, ali je dužan svaki mjesec plaćati pristojbu, tv pretplatu. Ukoliko to ne učini nastupit će nakon dva ili tri mjeseca ovrha za sva dospjela potraživanja. To je samo jedan od slučajeva. Imao sam slučaj kad su građani pretrpili ovrhu zbog odvoženja smeća koja se jednostavno nije dogodila. To se dogodilo u jednoj maloj općini i čovjek je dokazao da to nemaju uređeno. Ali takva ovrha je sjela. Dakle, nema mehanizma zaštite od ovrhe za neizvršenu uslugu. Nije točno. Ovrha se provodi i po odlukama nadležnih tijela, gradova i općina za određene usluge po odlukama, a ne samo po ugovoru. Ja bih bio sretan da se provodi odluka samo po ugovoru. Provodi se i po zakonu i po odlukama odgovarajućih tijela lokalne samouprave. Prema tome, nije samo ugovor koji uređuje obostrane odnose temelj za provođenje odluke. Prema tome, ja govorim o životnoj praksi i onom što se događa, a vi to možete u pravnom smislu urediti i na drugi način. Ali tvrdim da nije temelj ovršnog postupka samo obostrani ugovor u kojem su uređeni odnosi nego to može biti zakonska osnova ili odluka pojedinog tijela lokalne samouprave. Prema tome, svakako ne dvojimo da su ove izmjene i dopune Ovršnog zakona potrebne i da one donekle poboljšavaju cijelu situaciju, ali će cijela ova priča sa ovim izmjenama i dopunama završiti sa okusom gorčine za one koji su doista trčali da zaštite svoja primanja u FINA-u, otvarali nove račune i imali problema eventualno sa povratom naplaćenog, a već plaćenog ranije plaćenog računa. Prema tome, malo je kasno za ove izmjene i dopune zakona, ali hajde svejedno s obzirom na pozitivnu konotaciju ovih izmjena i dopuna klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ove izmjene Ovršnog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je klub HDZ-a uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođa državna tajnice, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Ovršnoga zakona. Naravno sve u cilju još bolje i učinkovitije ovrhe u smislu onoga što je temeljni cilj i cijelog ovršnog postupka i Ovršnoga zakona, a to je učinkovita ovrha u smislu vjerovnikovoga prava da dobije u konačnici i faktično ono što mu je nekim pravomoćnim aktom i određeno. Ali s druge strane jednako tako i zaštita egzistencije, odnosno egzistencijalna zaštita dužnika. Naime, strateškom odlukom hrvatske Vlade 2009. godine Hrvatska je krenula u jednu temeljitu reformu cijelog ovršnog zakonodavstva i ovršnoga postupka upravo u cilju, dakle efikasne, brze ovrhe ali jednako tako u pojednostavljenju ovršnoga postupka. Ne zaboravimo da je ovršni postupak i ovršno pravo jedno od bitnih sastavnica cijeloga pravosuđa. Naime, kada netko zahtijeva neko pravo nije mu dovoljno da dobije pravomoćnu presudu, nije mu dovoljno da dobije rješenje kojim na nešto ima pravo već je za njega postupak gotov onda kada zaista praktično u ruci ima to pravo materijalno ili koje drugo. Ne zaboravimo da su ovrhe dugo opterećivale hrvatske sudove. Podatak je da je u cijelom, od svih neriješenih predmeta pred hrvatskim sudovima otprilike 40% ovršnih predmeta koji zapravo bi se sa nekog kako se to voli reći ozbiljnog pravosuđa činili marginalnim. Ali oni uopće nisu marginalni. Jer dok god ovrha nije završena osoba koja je tražila određeno pravo pred sudom nije ga dobila. Ono što se kroz jedno vrijeme smatralo da je ovrha završena kada je stavljen pečat na rješenje o ovrsi. Naravno da tome nije tako, jer ni rješenje o ovrsi vam ništa ne znači dok nemate stvar, pravo ili novac u svojim rukama. Stoga je zaista bila potrebna ova jedna temeljita reforma. Donošenjem 2010. godine Ovršnoga zakona, Zakona o javnim ovršiteljima kao novom institutu i osobama od kojih se, odnosno instituta od kojeg se očekuje zaista efikasno provođenje, a u odnosu na njih će stupiti na snagu Zakon 1.1.2012. godine od kojih se onda zaista očekuje jedna efikasnost u provedbi onog zadnjeg stadija ovrhe, a to je nakon i donošenja rješenja o ovrsi onog faktičnog izvršenja. Također je donijet i Zakon o naplati na novčanim, na računima novčanih potraživanja na računima. E sad, ja bih se složila sa svojim prethodnicima u raspravi da je ovaj problem koji se pojavio u primjeni ovršnog, novog Ovršnog zakona a to je pitanje ovrhe na onim sredstvima koja su izuzeta od ovrhe. Dakle, da je zakon u tom smislu jasno odredio što mu je smisao, što je intencija i što se zakonom hoće postići. Međutim, u provedbi se događalo da su bila zahvaćena ovrhama i ta primanja nad kojima je zakonom ovrha zabranjena. I složila bih se da se to u primjeni nekim podzakonskim aktom, a ja bih rekla čak ni podzakonskim aktom. Dakle, pravilnicima onih institucija koje su trebale tu ovrhu provesti da se možda tehnički moglo urediti ovo na način i bez donošenja izmjena i dopuna zakona da se ova primanja zaštite od ovrhe sa malo više dobre volje. Ali kada se to nije dogodilo i kada je predlagatelj zakona u ovom slučaju ministarstvo ali i mi svi svakodnevno gledali da se to događa trebalo je naći instrument da se ovo spriječi. Nije ni prvi ni zadnji puta da mijenjamo zakon zato što se pokaže u provedbi da provedbena tijela ne poštuju intenciju zakona, mi smo imali slučajeva čak i da nam je sudska praksa u primjeni zakona iznevjerila smisao onoga što je zakonodavno tijelo htjelo donošenjem zakona, pa smo i u tim slučajevima bili prisiljeni izmijeniti zakon da bi u primjeni on bio nedvojben. Evo na tragu toga su i ove kratke izmjene zakona, od kojih su dva članka zaista tehničke naravi, gdje se nomotehnički popravlja ovaj Ovršni zakon, dakle o njima ne treba niti raspravljati. Člankom 1. se decidirano određuje da pod zabranu od ovrhe potpadaju i rodiljne i roditeljske novčane potpore, osim ako nije to posebnim propisom drugačije određeno, i ostala primanja izuzeta od ovrhe po posebnim propisima, i sada je pisalo u zakonu da pod ovrhu ne spadaju primanja izuzeta od ovrhe po posebnim propisima, ali evo da bude potpuno jasno da u taj zabranjeni dio ulaze rodiljne i roditeljske novčane potpore dobro je da je to određeno i ovim zakonom. I na jednu brigu, iskazanu brigu pravobraniteljice za djecu u kojoj se ona bojala da li bi pod ove naknade potpadale i potpore koje dodjeljuju jedinice lokalne samouprave roditeljima, otklonjena je ta dvojba i dano je tumačenje da naravno da se ovo tako smatra i tumači da tu spadaju sve rodiljne potpore bez obzira iz kojega izvora dolazile. Također je dobra izmjena članka 3. koja zapravo radi ubrzanja postupka i ekonomičnosti rješava da nije potrebno da agencija dostavlja samo rješenje o ovrsi, odnosno ovršni nalog, već je dovoljno da kroz obavijest dužnikovog, ovršenikovog dužnika, dakle dužnikovog dužnika obavijesti o vrsti tražbine i da mu da podatke o obavijesti na koju je dužan svoj dug prema dužniku uplaćivati. To je točno da je to pravilna terminologija ovršnoga prava. Evo u tom smislu mislim da ove odredbe, kao i zapriječene novčane kazne prema onom dužnikovom dužniku koji bi, a u praksi se pokazalo da ima i takvih koji bi maliciozno postupali pa bi namjerno svoj dug uplaćivali, svoj dug a koji potpada pod primanja koja su izuzeta od ovrhe namjerno uplaćivali ne na naznačeni račun, već na opći račun ne bi li time naudili svome vjerovniku u ovome slučaju, pa je i ova zapriječena kazna kao opomena njima dobrodošla. Jednako tako i ova odredba o dopuštanju treće dražbe je dobra jer ima mnogo mešetara koje kao hijene čekaju ovrhe, i čekaju da prođe jedna dražba, druga dražba na kojoj će onda u bescjenje kupiti zaista nekretnine, i dobro je da je određeno da ta nekretnina ne može biti prodana za manje od pola tržišne vrijednosti, a ne kao dosada zaista za budzašto ili za nizašto. Evo iz svih ovih razloga ja podržavam donošenje ovoga zakona, kao jednog sredstva da bi se otklonile sve one pojave, loše pojave koje su se u provedbi dovele, a to je da je intencija zakona da se zaštiti egzistencijalni minimum zadužnika zapravo ovom provedbom bila iznevjerena. Ono o čemu su kolege govorile o naplati potraživanja, odnosno ovrsi protiv ovršenika koji uopće ne zna da je nešto dužan, pa mu samo sjedne ovrha, to je nešto što treba rješavati kroz Ovršni zakon, o tome smo, ja sam o tome raspravljala prilikom donošenjem Ovršnog zakona, a radi se o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave koja je zaista možda zakonom preširoko postavljena, dakle danas vam može zatražiti ovrhu svatko temeljem izdanog računa. Evo vidjeli smo u ovom slučaju i komunalna poduzeća ili bilo tko tko izda račun, a da vi ni ne znate da vam je on izdat, dakle nema nikakvu potvrdu o izvršenoj zaista usluzi, a može podnijeti zahtjev za ovrhu temeljem takvog računa. Dakle tu bi možda bilo mjesta u Ovršnom zakonu porazmisliti pa i ove pojave riješiti kroz zakon. Ali ovim sadašnjim prijedlogom izmjena i dopuna zaista otklanjamo one negativne pojave u provedbi Ovršnoga zakona kao jednog dobrog zakona, zajedno sa Zakonom o javnim ovršiteljima, od kojega zaista očekujemo bitne pomake u efikasnosti ovrhe, kao završnoga čina svakog pravosudnog, pa i upravnog postupka. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga. Gubi pravo na raspravu po ovoj točci. Drugi je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Onda je na redu uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Tu je, i ima pravo na raspravu. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Pa evo s obzirom na kvalitet rasprava koje smo imali do sada čuti u smislu što to ovaj novi Zakon izmjene i dopune Ovršnog zakona jesu, ja ću nastojati svoju raspravu skratiti, usredotočiti se uistinu na sve one konkretne stvari koji na bolji, kvalitetniji način mijenjaju Ovršni zakon, a otklanjaju zapravo sve one nepreciznosti, nepravilnosti koje su se uočile u smislu primjene dosadašnjeg Ovršnog zakona. Prvo dakle ovaj zakon definira izuzeće od ovrhe, s druge strane, odnosno novčanim sredstvima na kojima se može ovrha provoditi, u tehničkom smislu definira taj izdvojeni račun kod FINA-e za ta sredstva kako se ona ne bi uopće mogla dogoditi. S treće strane, to je i vrlo bitno, možda se malo nedovoljno to naglašava, ali se ovim zakonom sprječava obezvrjeđivanje onih nekretnina koje su ušle u ovršni postupak ili zloupotreba u tom smislu prava, dakle ne dopušta se da se u ovršnom postupku kod naplate nekretnine procjenjuju pa ni u drugom, ni u trećem onom postupku ispod stvarne polovice vrijednosti konkretne nekretnine. Treba napomenuti i to da su ispravljene i neke nomotehničke pogreške, ali da su i zapriječene dakle kazne za sve one koji se ne pridržavaju ovih odredaba zakona, odnosno ako bi se ustanovilo u konkretnim životnim situacijama da ne dolazi do provedbe ovog zakona za točno određene situacije su predviđene za to i kazne za one koji se ne pridržavaju dakle propisanih odredbi Ovršnog zakona. Dakle, ovaj zakon ili izmjene i dopune Ovršnog zakona spriječit će sve one neželjene situacije kojih smo stvarno bili smo ih svjedoci pratiti i koje su se uistinu dešavale, ne toliko zbog toga što sam zakon
Uvaženi zastupniče Grubišić, dajte ostanite još jedno 10-ak minuta tak da ipak netko bude iz oporbe. Vi ste ostali jedini. Ne nego da ne bu ispalo da je jednostranačje ovdje, neka bude netko iz oporbe. … [[Upadica se ne razumije.]] A možda bumo već gotovi do onda, ajde pričekajte još malo. Evo, izvolite, oprostite uvaženi zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče prebrojite svoje od 65 koliko imate zastupnika u Saboru.
Dosta, dosta.
Da, da imate 5, ima dosta.
Izvolite.
Dakle, reprezentativni dio je tu pa onda možemo nastaviti dalje. Dakle, zbog svega ovog što sam kazao i zbog dakle radi se o malim izmjenama, ali bitnim izmjenama, apsolutno ih treba prihvatiti i oni će ovršni postupak i primjenu Ovršnog zakona zasigurno učiniti kvalitetnijom i same institute Ovršnog zakona na pravi ili odgovarajući način primjenjivati u smislu primjene Ovršnog zakona. I u tom smislu ovaj zakon apsolutno treba poduprijeti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada je na redu još uvaženi zastupnik Damir Sesvečan, izvolite.
Evo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona koji se dakle predlaže donijeti po hitnom postupku, a kao što znamo novi Ovršni zakon Hrvatski sabor je donio u studenom prošle godine i koji je nastao kao rezultat reforme ovršnog sustava sukladno smjernicama utvrđenim strateškom studijom Vlade RH iz srpnja 2009. godine. Cilj te studije bio je pojednostavljenje i skraćivanje trajanja ovršnog postupka, povećavanje njegove učinkovitosti što bi u konačnici trebalo rezultirati i rasterećenjem sudova jer upravo je nedjelotvoran ovršni postupak dugi niz godina bio jedan od glavnih razloga neefikasnosti hrvatskog pravosuđa i to unatoč brojnim nastojanjima za njegovo unapređenje. Upravo iz tih razloga novim Ovršnim zakonom stvoren je zakonodavni okvir za drugačiji način provedbe ovrhe, napuštena je sudska ovrha, a u ovršni postupak se uvelo javne ovršitelje kao samostalne i neovisne nositelje službe i osobe javnog povjerenja. Dakle, javni ovršitelji bi trebali osigurati bržu,jednostavniju i kvalitetniju provedbu ovrhe što bi u konačnici dakle trebalo doprinijeti učinkovitosti našeg pravosudnog sustava, ali isto tako i vladavini prava. Što se tiče predloženih izmjena i dopuna Ovršnog zakona one su potrebne, kao što je to i obrazloženo, iz razloga što su u primjeni zakona uočeni određeni nedostaci, određene nejasnoće i dvojbe pa se konkretno preciznije definira koja su to primanja i naknade izuzete od ovrhe i to na način da se izrijekom navodi da su rodiljne i roditeljske novčane potpore kao i sva ostala primanja izuzeta od ovrhe prema posebnim propisima. I upravo ovakvo jasno i precizno normiranje, dakle trebalo bi onemogućiti zlouporabe koje su se dosada događale o kojima su i moji prethodnici evo u raspravama govorili da su dakle i te naknade bile predmetom ovrha. Sprečavanje zlouporaba dodatno se uočava odredbom kojom se nalaže uplatiteljima uskraćivanje uplate zaštićenih primjena i naknada te im se nalaže izvršavanje uplate zaštićenog primanja na poseban račun ovršenika. Za provođenje ove odredbe iznimno je važno propisivanje prekršajne kazne za uplatitelja koji postupi protivno navedenoj zakonskoj obvezi, dakle obvezi uplate zaštićenog primanja na posebni račun. Također držim važnim i podržavam promjene kojima je cilj veća zaštita stranaka u ovršnom postupku kroz uvođenje mogućnosti održavanja trećeg ročišta za dražbu o čemu su isto tako kolege prije mene govorile pa neću ponavljati. Dakle, iz eto ovih razloga ću podržati predložene izmjene i dopune Ovršnog zakona.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime kluba HDSSB-a 5 minuta uvaženi zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Malo sam promukao jer sam prehlađen pa sam mislio popit koju tabletu, ne date mi popit ni aspirin za temperaturu. Ali eto, zato ste me izazvali da nešto i kažem u svezi ovoga zakonskog prijedloga. Naime, klub HDSSB-a će podržati ovaj zakonski prijedlog, ali imamo i određene neću reći primjedbe nego i primjere koje bih spomenuo iz svakodnevne da kažem i društvene i političke prakse u RH. Pamtim riječi kada se govorilo o prijedlogu da alimentacije, iznose alimentacija, kako suprug koji alimentira u određenom iznosu supruzi,a u svezi nedostatka sredstava koje on isplaćuje za alimentaciju bilo je obećanja sadašnje predsjednice Vlade, a tada ministrice obitelji, međugeneracijske solidarnosti i branitelja da će to država preuzeti, osnovati fond i isplaćivati alimentaciju,a onda će država svojim alatima, instrumentima i postupcima naplatiti od onoga tko to treba. Dakle, kakve to ima veze sa ovim zakonskim prijedlogom? Ima zato što onda u ovaj zakon se ne bi odnosio na tu vrstu naplate, na tu vrstu ovrhe. Ne bi ni postojala onda, bilo bi sasvim nešto drugo. Mislim to obećanje je bilo samo obećanje koje nije izvršeno. Druga stvar, u nekoliko navrata postavio sam osobno pitanje,a i neki drugi zastupnici, neću ih reklamirati Što je sa nenaplatom poreza, poreznih obveznika i to visokim milijunskim iznosima i to traje. U odgovorima ministarstva financija, dakle porezne uprave citiran je članak 8. Stavak 1. Općeg poreznog zakona prema kojemu porezno tijelo nije dužno dati podatak o poreznom dugu, jer je to tajna poreznog obveznika i porezne uprave. E sada ima li ovaj Ovršni zakon, ima li on ukoliko dođe do toga da se taj dug mora naplatiti kako će se naplatiti. Danas se govorilo o tome da postoji postupak da sada to ide preko Ovršne službe koja se posebno osniva itd., pa me baš zanima u budućnosti kako će ovi tzv. Tajkuni koji duguju milijune ili stotine milijuna kuna poreza proći u tim postupcima a prema ovome vašem ili našem novom zakonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti. Sutra ujutro nastavljamo u 9 i 30 sa točkom 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim pristojbama, drugo čitanje, P.Z. br. 800. Molim vas, vi koji ste ovdje pospremite malo stolove a oni koji nisu sutra ujutro im to recite jer sutra je svečana sjednica u 12. Imamo ovdje goste pa nema smisla da dođu na takav nered. Hvala lijepa, želim vam ugodnu i laku noć.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 878. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. Poštovane gospođe i gospodo, osobita mi je čast i zadovoljstvo pozdraviti vas u Hrvatskom saboru u prigodi svečanog obilježavanja 20. Obljetnice neovisnosti Republike Hrvatske i svečanosti podjele Hrvatskih državnih nagrada za znanost. Pozivam vas da na početku ove Svečane sjednice odamo počast domovini izvođenjem himne Lijepa naša domovine u izvedbi Zbora Hrvatske radiotelevizije. - Izvođenje himne „Lijepa naša domoivno“ – U višestoljetnoj borbi za opstojnost Hrvata na ovim prostorima, i za neovisnost Republike Hrvatske dali su živote mnogi znani i neznani, te vas pozivam da minutom šutnje odamo počast svima koji su dali svoje živote za domovinu Hrvatsku. - minuta šutnje – Neka im je vječna hvala i slava! Poštovane gospođe i gospodo dozvolite mi da u svoje i u vaše ime posebno pozdravim predsjednika Republike Hrvatske gospodina profesora Ivu Josipovića. Predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor. Bivšeg predsjednika Republike Hrvatske gospodina Stjepana Mesića. Pozdravljam nazočne potpredsjednike Vlade Republike Hrvatske i ministre u Vladi Republike Hrvatske. Predsjednicu Ustavnog suda republike Hrvatske gospođu Jasnu Omejec. Predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske gospodina Branka Hrvatina i nazočne predstavnike sudbene vlasti. Glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske gospodina Mladena Bajića. Gradonačelnika Grada Zagreba gospodina Milana Bandića. Predsjednika hrvatske akademije znanosti i umjetnosti akademika gospodina Zvonka Kusića. Rektore Hrvatskih sveučilišta. Izaslanika načelnika glavnog stožera Hrvatske vojske general pukovnika Drage Lovrića, general pukovnika Slavka Barića zamjenika načelnika Glavnog stožera. Bivše predsjednike Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske. Izaslanika uzoritoga Kardinala monsinjora Josipa Bozanića, pomoćnog biskupa Zagrebačkog monsinjora Miju Gorskog. Generalnog tajnika Biskupske konferencije monsinjora Enza Rodinisa. Predsjednika Mešihata Islamske vjerske zajednice u Republici Hrvatskoj Muftiju Ševku Ef. Omerbašića. Pozdravljam predstavnike koordinacije židovskih općina u Republici Hrvatskoj profesora gospodina Ognjena Krausa i gospodina Lucijana Mošu Prelevića. Predstavnike židovske vjerske zajednice „Bet Israel“ u Republici Hrvatskoj gospodina Iva Goldsteina i gospodina Kotela Danona rabina. Pozdravljam gospodina Endre Langa biskupa Reformirane kršćanske kalvinske crkve u Republici Hrvatskoj. Gospodina Željka Mraza glavnog tajnika Saveza baptističkih crkava u Republici Hrvatskoj. Pozdravljam gospodina Branka Belića predstavnika Evangelističke crkve u Republici Hrvatskoj. Pozdravljam članove diplomatskog zbora u Republici Hrvatskoj na čelu sa doajenom diplomatskog zbora Apostolske nuncije u Republici Hrvatskoj preuzvišenim monsinjorom Mariom Robertom Cessarijem. Pozdravljam sve nazočne župane, pučke pravobranitelje, čelnike udruga Domovinskog rata kao i čelnike sindikalnih udruga, posebno pozdravljam sve nazočne zastupnike u Hrvatskomu saboru, pozdravljam i sve druge nazočne goste koji svojom nazočnošću su uveličali današnju svečanu sjednicu Hrvatskog sabora u povodu obilježavanja 20. obljetnice 8. listopada Dana neovisnosti RH. … [[Pljesak.]] Gospođe i gospodo, danas se prisjećamo jednog od velikih dana u kojem je naša stoljetna težnja za državom dobila svoj oblik i pečat. 8. listopada 1991. godine bio je uistinu takav dan. Označio je prekretnicu u našoj borbi za toliko željenom slobodom. Toga dana u vrijeme kada je zemlja bila izložena iznimno teškoj agresiji i nemilosrdnim, brutalnim napadima Sabor RH jednoglasno je donio odluku o raskidu državnopravnih sveza na temelju kojih je RH zajedno sa ostalim republikama i pokrajinama tvorila dotadašnju SFRJ kojom je Sabor utvrdio da RH odriče legitimitet i legalitet svim tijelima dotadašnje federacije te da ne priznaje valjanim niti jedan pravni akt, bilo kojeg tijela koji nastupa u ime bivše federacije. Ova odluka bila je konačna potvrda u nizu državotvornih odluka Hrvatskog sabora na putu konstituiranja Hrvatske. Dakle, Hrvatska je čvrsto ujedinjena i nepokolebljiva donijela i zadnju važnu ustavnopravnu odluku na putu prema njenoj punoj samostalnosti i neovisnosti koju živimo već punih 20 godina. Pozivam gospodina Vladimira Šeksa, potpredsjednika Hrvatskoga sabora koji je toga povijesnog dana prije 20 godina i tada kao potpredsjednik Sabora, a u ime Radne skupine za pripremu državotvornih akata vezanu uz suverenost i samostalnost RH, pripremio i predložio Hrvatskom saboru donošenje tih povijesnih odluka i zaključaka da nam se danas ovdje obrati. Izvolite, gospodin potpredsjednik Hrvatskog sabora Vladimir Šeks.