...gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 39.sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednici su kao što uobičavamo pozvani naši redoviti gosti, te izaslanici međunarodnih organizacija kao i nevladinih organizacija koji prate rad Doma. Sve vas skupa pozdravljam, dakle uvažene zastupnike, poštovane goste, članove Vijeća ministara. Zbog točki 13 i 14 također su pozvani predstavnici Tužiteljstva BiH, Službenog lista BiH da budu nazočni tijekom rasprave o njihovim materijalima. Sve nazočne još jednom srdačno pozdravljam. Prema izvješću službe konstatiram da je sjednici trenutno nazočno 29 zastupnika i da imamo kvorum za punovažno odlučivanje. Za sada su pravdanje tražili gospodin Sead Avdić, gospodin Abdulah Nakaš, gospodin Mirko Blagojević, dio Kluba zastupnika HDZ-a kasni i stići će svaki trenutak na sjednicu. Sjednica ima kvorum, dakle možemo punovažno raditi i odlučivati. Dame i gospodo, prije nego što pređemo na razmatranje i usvajanje dnevnog reda ove sjednice, ja sam u konsultacijama sa šefovima klubova, a na zahtjev Misije UNHCR-a u BiH a povodom Svjetskog dana izbjeglica, u konsultacijama i unutar Kolegija, prihvatio da se prije rasprave o dnevnom redu zastupnicima u Zastupničkom domu obrati gospodin Udo Janc, šef Misije UNHCR-a za BiH. Dakle, u povodu Svjetskog dana izbjeglica i objavljivanja Priručnika za parlamentarce o zaštiti izbjeglica. Dogovor je dakle da se gospodin Janc obrati u terminu do 10 minuta, da nakon toga napravimo kratku stanku, svi zastupnisi će dobiti priručnik koji je pripremljen na sva tri jezika i moći ćete ga uzetu tu u holu. Nakon toga ćemo nastaviti rad sjednice. Ja vas molim, gospodine Janc da uzmete riječ, izvolite.
Ekselencije, gospodine predsjedatelju, hvala vam lijepa što ste mi omogućili da vam se obratim. Biću vrlo kratak jer znam da imate pono posla danas. 20.juni je Svjetski dan izbjeglica i mi uvijek pokušavamo da ga obilježimo na jedan svrsishodan, značajan način, tako da mi je zadovoljstvo da to danas možemo ponovo uraditi. Uz nadpriznanje za važnu ulogu koju zastupnici u Parlamentu imaju 2 svugdje u svijetu, UNHCR je u saradnji sa Interparlamentarnom unijom pripremio ovaj priručnik za parlamentarce odnosno vodić kroz međunarodno izbjegličko pravo. Mi smo ovaj priručnik priredili, odnosno preveli na sva tri službena jezika u BiH i on će vam biti na raspolaganju kao što smo čuli od gospodina predsjedatelja. Lično bih rekao da smatram da se radi o jednom vrlo važnom savezu kojeg je UNHCR sklopio sa Interparlamentarnom unijom, u znak priznanja rada, ne samo izvršnih organa vlasti i vlada nego sve više i zakonodavaca. Predstavljanje ovog priručnika uslijedilo je nakon učešća na važnom događaju Skupštini Interparlamentarne unije koja je održana u Meksiko Sitiju u aprilu ove godine. Ovom skupu je prisustvovalo više od 900 predstavnika parlamenata, odnosno predsjedatelja parlamenata predsjednika parlamenata i na njemu je omogućena jedna vrlo korisna razmjena mišljenja o problematici kojom se i vi ovdje bavite. Isto tako početkom ovog mjeseca UNHCR je zajedno sa Interparlamentarnom unijom i Parlamentarnom unijom Afrike, održao konferenciju u Kotonu u Beninu na kojoj se raspravljalo posebno o prisilnom raseljavanju. Ovdje, u BiH u cilju promoviranja i ispunjenja naših ciljeva UNHCR ostvaruje već godinama blisku saradnju sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvom sigurnosti i Ministarstvom civilnih poslova. Isto tako, UNHCR ostvaruje vrlo dobru radnu saradnju sa Komisijom Predstavničkog doma za ljudska prava imigraciju izbjeglice i azil kojom predsjedava gospodin Elmir Jahić i posebno im se zahvaljujem na njihovoj saradnji u pogledu posjeta, obilazaka prihvatnih centara. Oba doma Parlamenta BiH su u prošloj godini usvojili vrlo važne zakone koji reguliraju zaštitu izbjeglica i njihova prava. Mislim, da je izuzetno važno naglasiti ovaj dio, ovu odredbu s obzirom na historiju BiH, odredbu koja se tiče zaštite prava povratnika, odnosno istovremeno izbjeglica. Mislim, da će ovaj priručnik biti od velike koristi u budućnosti, u perspektivi zahtjeva i uvjeta koje EU postavlja pred vašu zemlju u smislu uslađivanja zakonodavstva sa zakonodavstvom familije, porodice EU. Ovaj Dom će imati tu posebnu ulogu u daljem razvoju odnosno izradi ovih zakona a posebno kada se to odnosi na izbjeglice i interno raseljena lica. Mislim, da je uloga ovog priručnika dvostruka. Prije svega, on će vas upoznati sa osnovnim principima Međunarodnog izbjegličkog prava a isto tako odnosno još više se nadamo da će ovaj priručnik pomoći u mobilizaciji zastupnika da u obnašanju svojih odgovornosti i dužnosti, njih kao zakonodavaca, kreatora politike i kreatora javnog mišljenja, sve više unapređuju prava izbjeglica i interno raseljenih lica. Zbog toga vam se želim zahvaliti na vašem razumjevanju, na zanimanju za ovu temu i na posvećenosti za koju znam da ih više vas ima o ovoj problematici. Želim vam uspješan rad, kako danas, tako i u budućnosti i želim naglasiti da ćemo vam uvijek biti na usluzi. Hvla gospodinu predsjedatelju i članovi Doma. [[APLAUZ]] 3
I ja se vama u ime zastupnika i Zastupničkog doma gospodine Janc zahvaljujem i na prezentaciji priručnika i na ukupnoj komunikaciji i ovaj Dom će sa dužnom odgovornošću pristupiti i onom što je sugerirano u ovom priručniku a i inače provođenju Aneksa VII kao jednog od najznačajnijih aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ja se još jednom zahvaljujem predstavnicima UNHCR-a i po dogovoru, određujem stanku od 10 minuta. Nakon toga nastavljamo rad i utvrđivanje dnevnog reda. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Zastupnici, nastavljamo sa radom 39. sjednice Zastupničkog doma. Vi ste dobili dopunjeni dnevni red, odnosno dopunjeni prijedlog dnevnog reda. On je usuglašen sa svim predsjedateljima zastupničkih klubova. Danas, u dnevnom redu nemamo zapisnike sa 37. i 38. sjednice, iz objektivnih razloga jer znate da smo sjednicu sazvali isti dan kad smo držali i ranije ove sjednice. Danas ste ipak dobili zapisnik sa 37. sjednice na klupe, a o tome ćemo odlučivati na narednoj sjednici. Ja bih prije nego što otvorim raspravu o dnevnom redu, mogu reći da u ime predlagača Vijeća ministara vezano za točku 4. postoji zahtjev za promjenu procedure. Dakle, da se zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja na osnovu izvršnih odluka na teret Proračuna institucija BiH, u skladu s člankom 105. Poslovnika, dakle ide po članku 104. Poslovnika. Dakle, samo ta promjena vezano za točku 4., inače isti dnevni red u prijedlogu ostaje. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, dozvolite mi da predložim da u tačku dnevnog reda, zato što je to i ustavna obaveza ovog Parlamenta, ubacimo tačku 13. to je razmatranje Revizionog izvještaja o finansijskom poslovanju Predsjedništva BiH. Smatram da ova tačka zaslužuje to da uđe u dnevni red i to je moj prijedlog. Hvala vam.
Ja mogu kao predsjedatelj reći da je došao i pismeni zahtjev od gospodina Lagumdžije. Ja sam mu pismeno odgovorio da uz Izvješće o reviziji poslovanja Predsjedništva BiH postoji još Izvješće o poslovanju 6 institucija, da je to pred nadležnom komisijom, da očekujemo izvješće nadležne komisije i da kad to nadležna komisija raspravi s prijedlogom zaključaka, biće stavljeno na dnevni red sjednice Doma. I mislim, da je to korektno obrazloženje i očekujem dakle na prvoj ili drugoj narednoj sjednici da ćemo imati sva izvješća. Toliko ja kao predsjedatelj. 4 Ko dalje želi oko dnevnog reda? Gospodin Gligorić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja u ime kluba bih podržao prijedlog gospodina Bešlagića mada uvažavam i ovu vašu argumentaciju, ali s obzirom da se i od javnosti a evo da pomenemo i od OHRR-a isto tako traži da Parlament treba da se o tome izjasni, onda mislim da bi bilo dobro uvrstiti ovo kao tačku dnevnog reda, a u raspravi možemo doći možda do radnog zaključka i u ovom pravcu kako ste vi predlagali, jer u ovoj zemlji sve što se bude pomjeralo, to je razlog da se nešto ne uradi, to je razlog za novu sumnju i to je razlog za prikrivanje kriminala. Zato bih molio da to imamo u vidu i da uvrstimo ovu tačku dnevnog reda, a rasprava će sama pokazati kakav ćemo imati zaključak. Ne treba tu zaista politizirati, nego jednostavno objektivno govoriti o tome i to je moj prijedlog. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Gligoriću. Dakle nemam nikakvog politiziranja, nema nikakvog prikrivanja kriminalnih radnji i dajte molim vas da se, da uvažavate ovaj Dom i one koji obrazlažu određene točke dnevnog reda. Ali ima ovdje odgovornosti za poštivanje Poslovnika i procedure ovog Doma istog odnosa prema Izvještu o radu svih institucija. I to će biti dok ja predsjedavam gospodine Gligoriću. Neće biti izvanrednih situacija i politizacije procedure i objektivnih zahtjeva. Ko želi dalje? Gospođa Palavrić, pa gospodin Križanović.
Uvaženi predsjedavajući, kolege i kolegice, ja smatram da je predlaganje samo jednog od šest izvještaja koje smo dobili prije dva dana, upravo politiziranje. I nemojmo biti neozbiljni. U javnosti smo čuli da o nekoliko tih izvještaja zapravo institucija su nađene nepravilnosti i ja molim da se poštuje Poslovnik ovoga Doma i radna tijela ovoga Doma. Ako treba da donesemo zaključak da Komisija sjedne prioritetno i da analizira sve izvještaje, svih šest izvještaja o reviziji i da zakažemo vanrednu sjednicu, ja sam spremna i na to, ali nemojmo biti neozbiljni kada jučer, prekjučer smo mi tuvrđivali dnevni red. Znalo se za izvještaj i ako se dogovorimo na Proširenom kolegiju za nešto, onda tako treba biti. A prije svega, apelujem da se poštuje Poslovnik i da zaista ovaj Parlament ne koristimo za dnevno poličke svrhe. Hvala lijepo.
Hvla lijepo. Gospodin Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije nego što dam neku konkretnu primjedbu na dnevni red, dozvolite da pokušam, kako se to zove ispraviti krivi navod. 5 Naime, naravno da bi trebao Parlament da raspravlja o svim revizorskim izvještajima ali istina je da postoji ustavna obaveza Parlamenta da raspravlja finansijsko poslovanje Predsjejdništva. I jedino se decidno odnosi na Predsjedništvo BiH. I u tom smislu ovaj, mislim ne možemo tako govoriti generalno. Ovde se postavlja zahtjev u skladu sa i Poslovnikom i Ustavom da se raspravlja samo o finansijskom poslovanju Predsjedništva. I sad, kad sam već tu, želio bih da dam jednu sugestiju na redoslijed točaka dnevnog reda.Mislim da bi bilo zbog logičke kompozicije dobro da se druga točka dnevnog reda, utvrđivanje liste kandidata za generalske pozicije, ta točka dnevnog reda nađe nakon 12. točke dnevnog reda koja govori o izvještaju o rezultatima pardon, iza tačke 11. Izvještaj Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnosnu politiku i nadzor itd. i ovog našeg Povjerenstva za ljudska prava i izbjeglice, a u vezi sa razmatranjem zaključaka ovog Doma koji su doneseni prilimo razmatranja prve liste generalskih pozicija. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Riječ je tražio zamjenik predsjedavajućeg, Nikola Špirić. Izvolite gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cijenje kolege, kolegice poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, javljam se za raspravu nakon zahtjeva gospodina Bešlagića i podrške gospodina Gligorića da Predstavničko vijeće, naravno mi kao državni Parlament ne možemo izbjeći sve ono što se dešava oko nas i sve one rasprave koje se vode i atmosferu koje rad državnih institucija stvore u javnosti. Ja mislim da ima mnogo razloga i da je koje sreće i odgovornosti u ovoj državi mi bi do sada u skladu sa Ustavom dobili Izvještaj o finansijskom poslovanju Predsjedništva BiH. Na žalost moram da kažem da mi u posljednje dve godine nismo u prilici da dobijemo takav jedan izvještaj iako je to ustavna kategorija i dakle možemo taj izvještaj ukoliko Parament odluči posebno da raspravimo jer se na nejga Ustav posebno odnosi, ali da je koje sreće mi bi danas donijeli radni zaključak i ne vidim razloga da Parlament ne može donijeti odluku za radi ozbiljnosti situacije i trošenja javnih sredstava, da sve izvještaje posebno razmatramo. Šta znači dobiti u paketu 22 izvještaja, na ne znam 1000 stranica. Ko je od poslanika ustanju da ih pročita, analizira i zuzme jasan stav i ne vidim razloga da i ne podržimo ili da ne donesemo zaključak da ćemo o tom izvještaju azkazati sjednicu ili da ćemo danas to staviti kao tačku dnevnog reda, pa možda prekinuti na toj tačci dnevnog reda, da se nadležna Komisija izjasni o tom Revizorskom izvještaju. Dakle, da stvorimo prostora i Komisji da ih ne razmatra u paketu. Ja ne znam stvarno ko je donio odluku. Možda je donijela Komisija da sve izvještaje razmatra u paketu, kao što je doniejla odluku da razmatra u paketu, može donijeti odluku da razmatra sve izvještaje pojedinačno, ali je gotovo sigurno da nije politički mudro, dakle sad govorim politički nije mudro, nije dobro da nakon stvorene takve atmosfere u javnosti, mi taj izvještaj ne razmatramo. Ako nisu tačni navodi da Parlament kaže, navodi nisu tačni, ako su tačni da pošalje ovaj Parlament snažnu političku poruku, to mu je uloga, to mu je zadatak. I ne mislim ja da treba čekati 20 ili ne znam 30 institucija, pa tek onda naknadno raspravljati Revizorski izvještaj. 6 Ali, ja sam legalista, ja poštujem odluku Parlamenta i predlažem, dakle podržavam ovaj predlog kolege Bešlagića i mislim da bi dobro bilo da tu tačku dnevnog reda ukoliko nemamo snage, da donesemo poseban zaljučak uvrstimo u današnju sjednicu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Ja molim samo da se ne koriste termini, da neko ne želi da se razmatra. Mislim da to nije apsolutno korektno i to opet drugi put nakon što upozorim. Dakle, želimo razmatrati, dužni smo to razmatrati i razmatrat ćemo, to nam je obveza, samo hoćemo li to razmatrati ovako adhoc ili ćemo to razmatrati pripremno, da imamo kvalitetnu rasrapravu i da pripremimo dnevni red. Evo to je po meni samo pitanje i ja se kao predsjedatelj zalažem da danas zadužimo Komisiju da nam urgentno dostavi izvješće i razmotri. Čim dostavi stavićemo na dnevni red. I nemojte da politiziramo oko toga. Mislim da je to korektan prijedlog. Gospodin Novaković.
Gospodo, predsjedavajući, uvaženi gosti, kolege poslanici, ja sam se javio, mislim više je replika nego netačan navod na zamjenika predsjedavajućeg. Naime, to što je on predložio ustvari je stvar Kolegija. Način kako će se raspravljati o izvještajima je stvar Kolegija hoće li se oni raspravljati pojedinačno ili će se raspravljati odjednom. Dakle, to nije stvar ovog Doma i mi o tome ne treba ni da se izjašnjavamo danas niti uopšte da se izjašnjavamo. A što se tiće zahtjeva da se danas stavi na dnevni red, zaista je preozbiljno pitanje da bi se na ovako neozbiljan način pokušalo ugurati u dnevni red. Ja moram reći da postoji ustaljena praksa kako se revizrski izvještaji razmatraju. I zaista bi bilo izvan te prakse razmatrati Revizorski izvještaj bez Komisije. Dakle, ako je Komisija zakazana, ja imam obavještenje da je zakazana 25. onda ćemo mi dakle 25. imati komisijsku raspravu i sigurno neće se raspravljati o izvještajima u paketu nego pojedinačno, ali na jednoj sjednici o svakom izvještaju bar pretpostavljam da će Komisija tako raditi i nadam se da ćemo mi to imati na sledećoj sjednici. Pri ovome naravno niko sa ovakvim stavom pa ni ja ne misli da bilo koga oslobodi odgovornosti za ono što nije dobro u izvještaju, već želimo vrlo ozbiljno, upravo na ovakav način vrlo ozbiljno o toj odgovornosti razgovarati, dakle vrlo ozbiljno. Današnja rasprava ne bi bila ozbilja. Ja moram biti iskren, ja nisam ni pročitao Revizorski izvještaj, dakle nisam ga pročitao a morao bih ga pročitati za jednu ozbiljnu raspravu. Hvala.
Replika, gospodin Špirić, pa gospodin Križanović je li, ili Bešlagić, Bešlagić. 7
Naravno, nemam ja razloga posebno da repliciram kolegi Novakoviću, on je upravu Kolegij može da donese ovakvu ili onakvu odluku ali ono što jeste sporno i trebalo bi biti za sve nas, nakon toliko riječi o Revizorskom izvještaju, ako je kompletna javnost smogla snage da se upozna o Revizorskom izvještaju, a poslanici još nisu smogli snage ni da ga otvore, onda je to znak kakvu pažnju to izaziva kod nas koji smo u interesu naroda u ovom Parlamentu. I tačno je to da ništa neće zastarjeti, da ne treba žurba ali hoćemo li kao Parlament, barem poslati političku poruku da to što, neka Komisija radi svoj dio posla jer treba da nas upozoravaju drugi, sindikati, ne znam pojedinačno različita strukovna udruženja, a da mi kažemo polako znate, ne žuri se nama. Ja mislim da se žuri. Dakle to je moj stav i to je moj stav i kao člana Kolegija i kao poslanika. Poštujem ja odluku većine i ona će poslati svojevrstan signal javnosti. Dakle, onaj ko nema razloga da se krije i da se boji, on će reći svejedno mi je danas, večeras, u pola noći, sutra ujutro, želim da se pripremim, i ja ću se pripremiti, ali da kažemo da je nebitno je li ovaj mjesec, je li naredni ili je kraj mjeseca i hoće li Komisija ili neće, mislim da je neozbiljno, izvinite kolege poslanici. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Gospodin Bešlagić, pa gospođa Palavrić.
Poštovani predsjedavajući, ja bih vas zamolio da me zaštitite od tumačenja pojedinih poslanika o tome šta je zadatak poslanika. Ja koliko znam, poslanik može postaviti poslaničko pitanje. Ako je stvar da se dogovori Kolegij bez poslanika, onda mi ovde ne trebamo, imate Kolegij, sjedite, završite poslove. Ja sam postavio pitanje unošenja ovog izvještaja u dnevni red. Mislim, da je potrebno da ovde kažemo, vrlo jednostavno da završimo. Dignemo ruku ko je za, ko je protiv, ali sam smatrao shodnim i potrebno, da naglasim da ja kao poslanik i kao građanin, ne bih želio da u lancu hajde da kažemo i zaštite Predsjedništva, budem zadnji koji će reći da je izvještaj dobar i da ove priće o Predsjedništvu nemaju blage veze, ili da prihvatim soluciju i da kažem Predsjedništvo je odgovorno i da tražimo njegovu odgovornost za te stvari. Ali ako ne budemo raspravljali čekali šta će nam drugi nemetnuti, mi samim time proizvodimo ja bih rekao afere koje su apsolutno nepotrebne. Zato bih vas zamolio, ja o mom predlogu ne želim da diskutuju poslanici osim da se izjašnjavaju o tim stvarima, je su li za ili protiv. Samim tim završavamo proceduru koja je vrlo jednostavna. Ja koliko znam, imam pravo postaviti dopunu dnevnog reda bez vaših upozorenja da ste se vi kao hajde da kažemo Kolegije dogovorili. Ja shvatam da Kolegij se dogovara za ono što jeste, ako nećemo ništa ubacivati, onda nek se to kaže, ja više nikad neću dati predlog da se nešto ubacuje na dnevni red ako je to stav da Kolegij što donese, da je to tako. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Bešlagiću, dakle omogućena je rasprava o dnevnom redu. Vi sudjelujete u njoj, niko vam nije uskratio pravo da obrazlažete, ali isto tako, nemojte ni vi očekivati da se o vašem prijedlogu ne vodi rasprava, jer mi sad 8 raspravljamo o svim prijedlozima koji su u dnevnom redu i eventualno novim, i to je smisao sada ove rasprave. Repliku je tražila gospođa Palavrić.
Hoću reći da smo prije dva dana dobili sedam izvještaja. Mene zaista šokira činjenica da nekoga ovde zanima izvještaj Predsjedništva a ne zanima ga izvještaj Suda BiH, za koji se iznose slične konstatacije, izmeđuostalog. Ne zanima ga izvještaj CRA ili RAK-a kod kojeg na računu stoje 4 miliona maraka. To ga ne zanima. I to meni govori da je u pitanju najobičnije politikanstvo. A gospodinu Špiriću, hoću da kažem da nije korektno kad kaže da je za očekivati ili da je sramota da mi nismo analizirali te sve izvještaje o reviziji koje smo dobili prije dva dana, jer to je toliko važno pitanje. Trebali smo. Možda jesmo trebali. Ja sam na prošloj sjednici molila da uvrstimo u dnevni red Zakon o računovodstvu i reviziji koji smo dobili 12.maja. Vi ste gospodine Špiriću rekli da ga niste izučili, a to je bilo prije 10 dana. Dakle, imali ste mjesec dana gotovo da izučite Zakon o računovodstvu i reviziji u kojoj ste ekspert, pa niste htjeli prihvatiti da taj zakon ide po 105. a znate da je jedan od uvjeta iz Studije izvodljivosti. I ja vas molim, da se prestanemo baviti ovakvim stvarima i da počnemo raditi, jer smo mi na Proširenom kolegiju, gospodine Bešlagiću zaista donijeli zaključak da kad dogovorimo dnevni red na Proširenom kolegiju u kome učestvuju svi šefovi klubova, da onda taj dnevni red ne proširujemo na samoj sjednici Doma. Jesmo, zaista i vaš šef kluba je isto tako pristao na takav zaključak i ja molim da to potšujemo. Hvala lijepo.
Replika, gospodin Špirić, izvolite gospodine Špiriću.
Dakle, mojoj kolegici Seadi da odgovorim. Tačno je da sam ja tražio da prošli put ne bude Zakon o računovodstvu tačka dnevnog reda, jer sam htio da provjerim neke informacije, da bih imao mogučnost da podržim zakon ili da budem protiv zakona. I moram da kažem, da sam to vrijeme iskoristio i da ću danas imati svoj jasan stav o zakonu. I to i jeste pravo poslanika. Ali Zakon o računovodstvu nije stvorio, dakle postojanje, nepostojanje, nije stvorio toliko negativne energije u državi u kojoj živimo kao revizorski izvještaj i ja sam danas spreman da raspravljamo o svim revizorskim izvještajima. Dakle, ja ne spadam u onu kategoriju poslanika kojima treba neko iz centrale stranke da javi hoće li to danas, je li spremno ili nije spremno. Ja sam spreman. Oni koji nisu spremni, upravu je kolega Bešlagić, neka kažu nisu. Okej, nikakav problem nije. Dakle, danas ćemo dati svoj sud o tome i nema razloga da se ljutimo. Molim,
Molim vas gospodine Zoriću javite se za riječ 9
Ne, ne ja se ne ljutim, molim vas lijepo, pa mi jesmo za to, ja se ne ljutim ako danas bude većina koja kaže mi nismo spremni. A i to je poruka ili ako bude i kaže, mi smo spremni. I nema razloga da se ljutite. Ja jasno branim svoj stav. Hvla vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću, ali mi bi se trebali uvažavati. Kad neko ovde iznese argumente s jedne strane i neko s druge, onda da vidimo je li ima razloga da dalje se konfrontiramo ili ima razloga da nađemo jedan suvisao zaključak. A ja sam obrazložio dakle, da je upućen zahtjev prema nadležnoj komisiji i da evo imamo činjenicu da će biti zakazana vrlo, 25. i da imamo uvjete za kvalitetnu raspravu i da izvršimo svoju odgovornost, i opet se dalje ide da neko neće da to raspravljamo. Stvarno ne razumijem. Ali dobro, gospodine Zoriću, prije, jeste li replika ili, ako je replika imate riječ, ako nije gospodin Moranjkić se prije javio? Gospodin Kragulj, kao molim vas gospodine Moranjkiću možemo li predsjedatelja Komisije, javio se je ranije pa
Ja vazda red poštujem u ovoj sali.
Hvala lijepo.
Gospodo, predjedavajući, dame i gospodo, samo vrlo kratko, radi objašnjenja. Mislim, ne dovodeći u pitanje uopšte ovaj, opravdanost zahtjeva gospodina Bešlagića da se ovo uvrsti, ova tačka u dnevni red, obzirom da je ona izazvala stvarno veliku pažnju javnosti i da ima vrlo da tako kažem, konotacije vrlo ozbiljne i političke i druge, samo da kažem da smo mi 8.06. već po tom izvještaju više oko okolnosti i oko posljedica samog izvještaja obavili razgovor sa glavnim revizorima u Komisiji i da smo izvještaje ovih 7 institucija dobili tek prije tri dana i da je odmah zakazana sjednica Komisije, s tim da u međuvremenu mi smo već tada imali određene zaključke Komisije prema revizorima da nastave rad u skladu sa zakonom bez određenih, uvažavanja određenih konotacija koje su i određenih primjedbi koje su prema Uredu za reviziju bile upućene. Mi, 25. sada imamo sjednicu na kojoj će biti razmatrano ovo što je do sada došlo. I mislimo tako inaće da radimo sve ovo. Ne kao do sada što je bila praksa da čekamo sve revizorske izvještaje 24, pa onda sve skupa razmatramo. Mi ćemo dati odmah u petak svoje izvještaje, odnosno svoje mišljenje, svoje stavove prema Parlamentu, ali ja znam da je Predsjedništvo i obaveza Parlamenta i mogućnosti obaveza da ga razmatra posebno mimo Ureda i ovaj, izvještaja Ureda za reviziju. Prema tome, ova inicijativa gospodina Bešlagića je potpuno opravdana. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Moranjkić. Redoslijed je kod mene slijedeći, pa gospodin Felić, Milićević pa Zorić, takav je redoslijed, ja se isprićavam, prijavljenih sad sam dobio listu.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću kratak komentar na dio onog što sam zapazio a odnosi se na vođenje ovog Parlamenta. Ja smatram da gospodin Raguž korektno vodi i to je moja ocjena i ne mogu da to ne kažem. No, nisam se zbog toga javio no, javio sam se zbog dijela inicijative koju je dao kolega Križanović, kad je u pitanju tačka 2. i ja stojim na prijedlogu da se ona uvrsti poslije tačke 11. da se one u blizini negdje stave i da budu jedna do druge. A više sam se javio zbog toga, da tačke 5. i 6. povučemo na tačku 2. i 3. s obzirom da nam ovde u sali sjede gosti koji su zainteresovani i korektno je da ljudi odslušaju te tačke i da nas ostave, da ne slušaju pola dnevnog reda pa onda da dođu na red, a ne vidim zašto to ne bi uradili. Dakle, samo promijenili mjesta tačkama u dnevnom redu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Moranjkiću. Riječ ima gospodin Hazim Felić, izvolite gospodine Feliću.
Nije u sali
Nije trenutno u dvorani. Gospođa Milićević, izvolite.
nije uključen mikrofon
Hvala lijepo. Gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Izgleda ili sam samo ja kriv u ovom Parlamentu ili se niko drugi ne zna ispričati. Ja se ispričavam što sam upao u riječ kolegi a za sadržaj se ne ispričavam. E vidite, oporbi se ne bi trebalo žuriti smijeniti članove Predsjedništva, dapače poziciji bi se trebalo požuriti obraniti ako oporba misli da ćemo mi samo braniti ovaj članove Predsjedništva, ako su nešto ne daj Bože zla napravili. Ja sam maloprije kazao novinarima, dobro ne trebate mi se ispričavati što ste mi upali u riječ. Ja sam maloprije novinarima tu reka, pitali su odprilike oko tih revizija itd. ja sam kazao ako je novac potrošen u službi BiH i ako je proračun 11 probijen, reprezentirajući BiH dobru vijetlu, kako bi nama ovdje bilo bolje, ja sam za to da napravimo rebalans i da to pokrijemo. Ako je neko iz luksuza trošio novac, nek odstupi i nema kolektiviteta, pojedinačna je odgovornost. Zato ja mislim da nije dobra teza da mi nešto odađamo a neko bi odmah danas. Ja nemam te materijale i jednostavno nisam spreman za tu sjednicu. I molim, da Komisija uradi svoje, da radimo po Poslovniku. Imali smo mi od raznoraznih zastupnika zahtjev da ide po 105. na vrijeme dobijemo materijale, pa je i meni osobno kazano pa bolje je po 104. iako je se znalo da niko neće imati ni jedan amandman, pa sam ja rekao, uredu ljudi idemo po 104. Pa smo evo, na jednom tako malom zakonu potrošili skoro 2,5 mjeseca a mogli smo onaj isti dan donijeti zakon koji sam ja predložio. Međutim, nema razumjevanja kad ga treba imati. Ja sam za to, da što prije, na prvoj sjednici, ako treba čitavu sjednicu potrošimo za tu reviziju. Samo za tu reviziju ali da Komisija prije toga napravi u skladu sa Poslovnikom, da napravi izvješće za ovaj Dom. I ne treba biti ovaj, nervozan ako je nekome otići, otići je. Ako je nekome doći doći će. Ako neko već vidi i ako se neko začešljava na to mjesto i žuri mu se neka se malo strpi. Neka se malo strpi, doći će vrijeme, još ako je s pravdom to stečeno i biće umjesto nekoga itd.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić, hočete li se uključiti gospodine Gligoriću?
Dame i gospodo, ovo što je govorio gospodin Zorić, on je na dobrom tragu da se nađe rešenje za prijedlog gospodina Bešlagića, mislim da je govorio i realno, iskreno i ja podržavam. Ali, zato ja predlažem skupštinskoj većini, da prihvati ovaj prijedlog gospodina Bešlagića, uvjeren sam da opozicija neće insistirati na način kako je to gospodin Zorić govorio, nego da ćemo doći do jednog zaključka u kom ste vi ustvari svi dogovorili, ali to je velika poruka da smo mi danas nakon svih u javnosti izrečenih za i protiv njihovog ponašanja u Predsjedništvu i drugim institucijama, odlučili da to stavimo na dnevni red. Ja molim skupštinsku većinu, da je ovo u vašem interesu i ako budete glasali protiv ovog prijednoga, biće ružna poruka jer niko, jer vaše diskusije neće doći do očiju građana, nego da krijete, štitite i upravo sve suprotno što je gospodin Zorić govorio. E zato Zorić se idealno uklapa da prihvatimo mi njegov prijedlog, glasamo, kad dođe tačka dnevnog reda, povedemo rapsravu, završimo za 10 minuta s radnim zaključcima prema komisiji da upoznamo se sa izvještajima, da li ćemo pojedinačno ili zajedno staviti i vi ste napravili sjajnu poruku iz Parlamenta da niste ovisni o bilo kom u ovoj zemlji, nego da radite po savjesti. Ja vas molim, ovo je u interesu vašem gospodine Zoriću a ne u mom. I zato evo ja predlažem da mi završimo ovo zato što su pale neke riječi iako sam ja govorio, biranim riječima, neko je mislio da je to politiziranje, da je to dnevna politika itd. nije zaista, nego da zajedno svi donesemo ovaj jedan zaključak radni i da do 25. dočekamo izvještaj komisije i ići ćemo onda u jednu kvalitetnu, ozbiljnu raspravu i javnost će to da razumije. I zato vas molim, da vi to podržite, upravo nakon govora gospodina Zorića i mislim da je on 90% praktično podržao prijedlog gospodina Bešlagića. Hvala vam. 12
Je li replika? Gospodine Živkoviću imamo repliku prije, gospodin Novaković izvolite.
Ja moram da kažem, da odprilike smo ocijenili šta je u našem interesu pa ćemo mi glasati protiv našeg interesa.
Hvala lijepo. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, nisam htio da se javljam svaki čas za replike da bi ovu sjednicu malo ubrzao ali osvrnut ću se na dio diskusije koju je rekla gospođa Palavrić i gospodin Zorić. Naime, riječ koja je najviše upotreblajvana u ovom Parlamentu, od strane vlade i od strane pozicije, odgovornost, a vidjeli smo da te odgovornosti ovde ima najmanje, pogotovo što je Visoki predstavnik dao svoje mišljenje i sam revizor o izvještaju Predsjedništva. I ne mogu se složiti da u isti koš strpamo Izvještaj o reviziji Službe za zajedničke poslove, za standarde mjeriteljstvo intelektualno vlasništvo, statistiku itd. sa Izvještajem o reviziji u Predsjedništvu. Shodno tome daću i jedan prijedlog na kraju zaključka. I gospodinu Zoriću da kažem u vezi sa žurbom. Ovde očigledno da pozicija ne vidi da vi idete 28. kada je konferencija u Istambulu u propast. Tamo neko mora da bude odgovoran zašto BiH nije ušla u Partnerstvo. Sa tim istim tajminkom stavićete i reviziju Predsjedništva, gdje opet neko mora da bude odgovoran. Da li vi ovaj mjesec, stvarno na kraju želite da završite ... posao. Moj prijedlog zaključka je, ako ne prođe tačka dnevnog reda koju je predložio gospodin Križanović, da ovaj Parlament se odredi i preporuči Komisiji za privredu, da se posebno razmatra Izvještaj o Predsjedništvu i da bude posebno i u ovome Parlamentu na ako treba idućoj sjednici razmatran posebno. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću, ja nemam više prijavljenih za raspravu.
nije uključen mikrofon Je li rasprava o dnevnom redu traje ili je samo ovo zadnje?
Rasprava o dnevnom redu gospodine Belkiću. Gospodin Belkić izvolite,
nije uključen mikrofon Ja se nadam da ste me razumjeli... 13
Nema problema, samo izvolite
..rasprava vođena na takav način da jednostavno čovjek više nije mogao zaključiti o ćemu se ovaj, rapravlja ovde. Ja predlažem da tačka 4. dakle zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o prinudnom odgađanju izvršenja produživanja na osnovu izvršnih odluka na teret budžeta institucija BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. ide po članu 104. jer sam sadržaj zakona ide u pravcu produženja roka koji ističe za praktično par dana i je li predloženo, ja se izvinjavam. Ja se izvinjavam, podržavamo naravno ovo.
Hvala lijepo gospodine Belkiću. Ja sam to bio već rekao kad sam čitao dnevni red, ali hvala i vama, mislim da je to olakšava prihvačanje ovog zakona po 104. Ima li još zahtjeva za raspravu o dnevnom redu? Ako nema, znači zaključujem raspravu i možemo li poći prvo od prijedloga koji su bili za rotaciju ovih predviđenih točaka, lakše je. Ja mislim, da ova točka 2. treba ostati, važna je i ne možemo je prolongirati, ona ide u paket obveza ispunjavanja čitavog semgmenta vojnih reformi. Možemo samo razmišljati da li je uvjet za raspravu o točki 2. prethodno izvješće Zajedničkog povjerenstva iz točke ....a ja mislim da nije, da se može prilikom točke 2. svi elementi koji su važni za odlučivanje o točki 2. iznjeti ovaj, tako da molim da uvažite ovaj zahtjev da ovu točku ne pomjeramo. Ili ćete da glasujemo. Evo sad ja molimkao predsjedatelj da oko ovog dijela ostane. Možete li prihvatiti ovaj moj prijedlog. Ko je za prijedlog, ja molim zastupnike da se izjasne
Za tvoj prijedlog, za prijedlog predsjedavajućeg
Da ostane postoječi redoslijed. Molim vas da se izjasnite, evo ja ne inzistiram. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne. Glasujte sad. Znači sa 27 glasova za, 4 protiv i 1 suzdržanim, prihvaćen je postoječi redoslijed dnevnog reda. Imamo prijedlog znači, gospodina Bešlagića ima prijedlog koji sam ja kao predsjedatelj iznio, vezano za zahtjeve da se razmatraju izbješća o poslovanju institucija BiH, posebno Predsjedništva BiH. Dakle, ja želim zbog korektnosti, zahtjev gospodina Bešlagića je bio da se danas uvrsti u dnevni red razmatranje revizorskog Izvješća o poslovanju Predsjedništva BiH, a moj prijedlog je bio da se nakon što se razmotri na nadležnoj 14 komisiji, nađe na prvoj sjednici Doma sa mišljenjem komisije i otvori rasprava o revizorskom izvješću. Mislim da je proceduralno korektan, da ne odgađa raspravu nego će omogučiti optimalnu raspravu ali ja ću sada oba prijedloga staviti na glasanje. Mislim da je to uredu. Recite gospodine Moranjkiću.
Ja sam imao još jedan prijedlog....ovog broja 2 prema ispod 11 ali sam imao predlog da se rasprava o Zakonu o tarifama carinskim povuče naprijed, zbog gostiju koji su tu i da se stavi negdje gore visoko da ljudi ne sjede pola parlamenta ovde i čekaju tu svoju tačku a ne vidim zašto ne bi mogla recimo sad biti pod 3 ili 4.
Ja mislim da je ovo visoko pozicionirano, ako želite da se izjašnjavamo o vašem prijedlogu, je li inzistirate? Ako inzistirate, mislim visoko je pozicionirano i
Sad vi kako hoćete, ja ne insistiram 100%.
Dobro, hvala vam gospodine Moranjkiću. Ja molim vas, ja mislim da prijedlog koji sam ja iznio korespondira u potpunosti sa poslovničkom procedurom a i sa legitimnim zahtjevima da se otvori rasprava ali pošto je bio prvo prijedlog gospodina Bešlagića, ja ću zbog korektnosti staviti taj prijedlog na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu gospodina Bešlagića. Glaujte sad. Znači prijedlog je 17 za, 19 protiv, Ja stavljam i s voj prijedlog na glasovanje iako smatram da će on ovaj biti zaista realiziran od strane Kolegija ali evo molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu da se nakon što se 25.nađe na dnevnom redu nadležne komisije na prvoj narednoj sjednici nađe Izvješće Ureda za reviziju o poslovanju institucija, posebno Predsjedništva BiH. Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Sa 23 glasa za, 8 protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je ovaj prijedlog da se na narednom zasjedanju Zastupničkog doma nađe Izvješće o poslovanju, Izvješće Ureda za reviziju o poslovanju institucija BiH sa mišljenjem nadležne komisije. Gospodin Živković je tražio riječ, izvolite gospodine Živkoviću. 15
Uvaženi predsjedavajući, ja bih vas zamolio da stavite moj zaključak na glasanje u vezi sa time da taj izvještaj bude poseban, kao posebna tačka dnevnog reda, da ne bude zajedno sa izvještajima ostalih revizija. Molim vas da to stavite na glasanje.
Gledajte, ja ću staviti vaš prijedlog na glasovanje gospodine Živkoviću, ali mislio sam da će i Kolegij i nadležna komisija sukladno Ustavu i Poslovniku pripremiti točku dnevnog reda i njen naslov, ali evo očito mislimo kako mislimo, jastavljam prijedlog gospodina Živkovića na glasovanje. Molim zastupnike da glasuju sad. Za 19, protiv 17, suzdržana 2, dovoljna entitetska većina. Dakle, mislim da nema razloga, tehničko je glasovanje, možemo izvući ovde kako je glasovao, dobiti pismeno od službi, predlog je prihvaćen. Poslovnički je prihvaćen. Hvala lijepo. Na ovaj način smo usvojili dnevni red današnje sjednice i zaključke koji su bili povodom zahtjeva zastupnika za dopunu dnevnog reda. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima i konstatiram da današnja 39. sjednica Zastupničkog doma ima slijedeći dnevni red, točka jedan, 1. Zastupnička pitanja i odgovori, 2. Potvrđivanje liste kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH, 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o računovodstvu i reviziji po članku 105., 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja na temelju izvršnih odluka na teret Proračuna institucija Bosne i Hercegovine umjsto članka 105. a na zahtjev predlagača a i Kluba Stranke za BiH a i predsjedatelja da ide po članku 104., 5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine po članku 105., odnosi se na broj 0102-2-7-3/5 od 18.05.ove godine, 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi sukladno članku 105. zahtjev vijeća ministara od 09.06. ove godine, 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH, po članku 105. Poslovnika, 8. Zahtjev Vijeća ministara z razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH, po članku 105. Poslovnika, 9. Zahtjev zastupnika Muhameda Moranjkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po članku 104. Poslovnika, 10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava, (prvo čitanje), 16 11. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za obrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom obrambenih i sigurnosnih struktura na razini BiH i Povjerenstva za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil povodom prijedloga zaključaka iznesenih u raspravi o listi kandidata za generalske pozicije u zajedničkim institucijama obrane BiH, 12. Izvješće o rezultatima rada Istražnog povjerenstva radi utvrđivanja okolnosti uhićenja Ante Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava i Miroslava Rubčića, sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedure i eventualnog kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda, 13. Informacija o radu Tužiteljstva BiH i primjeni zakona BiH u 2003.godini, 14. Izvješće o finansijskom poslovanju Javnog poduzeća Službeni list po godišnjem obračunu za razdoblje 2003. godine, 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciranje: a) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o uvjetima putovanja državljana dvije države, b) Ugovora o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Albanije. Još jednom se zahvaljujem svim zastupnicima i prelazimo na rad po usvojenom dnevnom redu. Točka jedan, Ad.1. Zastupnička pitanja i odgovori Odgovore na zastupničaka pitanja od ove sjednice dobili su gospodin Ibrahim Džedović, pitanje postavljeno na 33.sjednici. Gospodin Adem Huskić, pitanje postavio na 35.sjednici, i gospodin Miloš Jovanović pitanje postavljeno na 36.sjednici. Ima li komentara od, na dobivene odgovore? Nema. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na mogućnost postavljanja novih zastupničkih pitanja. Ko želi? Gospodin Milorad Živković, izvolite gospodine Živkoviću,
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, unazad nekoliko mjeseci vode se ozbiljni pregovori o povezivanju naftovodom Rusije i luke u hrvatskom primorju. Taj naftovod koliko je meni poznato treba da prolazi kroz pančevačku rafineriju, kroz Sisak ali nisam vidio da taj naftovod povezuje i Brod. Mene zanima, Vijeću ministara Ministarstvu za saobraćaj i komunikacije da li je BiH uključena u taj projekat? Ima li šanse da taj naftovod prolazi i priključuje Brod, jer imam utisak da tim projektom se isključuje i ona posljednja mogućnost da brodska rafinerija oživi i da bude jedan od ozbiljnih faktora u razvoju BiH. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Ko dalje želi? Nema više zastupničkih pitanja. Zaključujem prvu točku vezano za Zastupnička pitanja i odgovore. 17 Prelazimo na točku 2. Ad.2. Potvrđivanje liste kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH Dobili ste dame i gospodo zastupnici Odluku Predsjedništva BiH o utvrđivanju liste kandidata za generalske pozicije u zajedničkim institucijama BiH. Predloženi su pod 1. Brigadir, Sifet Podžić na dužnost načelnika Zajedničkog stožera BiH, 2. Brigadir, Slavko Puljić na dužnost zamjenika načelnika Zajedničkog stožera BiH za operacije i pod 3. Brigadir, Vlado Džojić na dužnost komadanta Operativne komande BiH. Uz odluku ste dobili životopise predloženih kandidata i također dobili ste izvješće Zajedničke komisije za obrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom obrambenih i sigurnosnih struktura na razini BiH. Komisija je podržala odluku Predsjedništva i predložila da domovi Parlamentarne skupštine potvrde imenovanje predloženih kandidata. Otvaram raspravu.Nema prijavljenih za raspravu. Gospodin Moranjkić, izvolite gospodine Moranjkiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ne bih neki poseban, posebnu raspravu vodio, no bih pitao. Imam saznanje da su neki od danas donešenih kandidata već jednom bili na provjeri i da su bili pod navodnim znacima odbijeni, a danas ponovo doneseni. Pitam zašto i da li je to tačno? I po kojoj osnovi su u tom periodu odbijeni? Kolaju različite priče, pa ako su one tačne, mislim da je ovde diskutabilno prihvatanje ovih imena i dok mi normalno neko to ne obrazloži, ja ću glasati protiv.
Hvala lijepo. Ko želi dalje? Gospodin Vinko Zorić, izvolite gospodine Zoriću,
Ovako, ja bih volio uvažene kolege da pogledaju moj stenogram, kad je prošli put bila ova točka dnevnog reda i odprilike sam kazao, bez obzira što na toj listi, dakle onog dnevnog reda nema ni jedan general hrvatske nacionalnosti, da podržavam i jedne i druge, dakle i generale ovaj bošnjačke nacionalnosti i generale srpske nacionalnosti, da uđu i da se ta institucija ovaj, je li gradi u BiH. Ja imam saznanja da neki od ovih generala danas neće proći. I iz praktičkih razloga, i zato što već među tim generalima nema ni jedan general hrvatske nacionalnosti, predlažem da danas glasujemo pojedinačno. Naravno da ne može gospodinu Džaferoviću, ja ovaj ne tražim pojedinačno izjašnjavanje, ja molim svoje kolege iz dobrobiti za ovu BiH, da to napravimo jer ja imam saznanja da neki neće proći. Ako neko ima saznanja da hoće, onda će proći pojedinačno. Je li tako? Zašto stopirati ono što može ići, i onda 18 nisam bio protiv toga, ali sam kazao naš klub će podržati sve one predložene generale i podržao je. I ja bih molio svoje kolege da uvaže ovaj moj zahtjev kako bi dobili što više generala da izgrađuju obrambene institucije BiH.
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Ko želi dalje? Gospodin Nikola Špirić, pa gospodin Križanović.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, naravno kada su god ja mislim da su imenovanja na bitna mjesta u državnim institucijama BiH, jako bitna stvar za budučnost BiH, pogotovo sa stanovišta kreiranja i provođenja reformi. Ja isto mislim da kada biramo i popunjavamo vitalne državne službe, institucije da ne treba robovati paket rješenjima, no da jednostavno trebamo birati najsposobnije ljude koji će uspješno provoditi reforme. Misim da reforma odbrane u BiH, jeste jako bitna reforma i u tom smislu ja želim da izjasnim lični stav da ću podržati imenovanje brigadira Slavka Puljića i brigadira Vlade Džojića i mislim da tu nema ništa sporno da danas, barem što se tiće mene, nadam se da će i predstavnici kluba kojem pripadam to isto reći, ali imam dakle i mi ćemo podržati, mislim da je jako bitno da se te pozicije popune. Bilo bi dobro da sam u prilici danas da mogu da glasam i za brigadira Sifeta Podžića i to bi bilo naravno dobro, da popunimo ta bitna mjesta ali nažalost postoje argumenti koji mi ne dozvoljavaju, ne daju mi za pravo da glasam za gospodina Podžića iz razloga što gospodin Podžić stanuje u stanu koje je vlasništvo gospodina pukovnika Jove Vukobrata državljanina BiH, koji ni dana od 92.godine nije bio pripadnik bilo koje vojske nego Vojske RS, koji je penzionisan u okviru Vojske RS, koji ne posjeduje stan van BiH, no je podstanar i predmet različitih deložacija u RS i različiti sudovanja u BiH. Ja sam zahvaljujući takvim slućajevima dakle i podnio svoj predlog Ustavnom sudu BiH jer takvih ima 750 primjera i 95% tih ljudi jesu državljani BiH, to smu mali ljudi koji su danas na sudovima jer su njihove stanove uzurpirali visoki funkcioneri Vojske Federacije izmeđuostalog i Sifet Podžić i ja nažalost moram da kažem da se ne radi o čovjeku koji će po mojoj ocjeni voditi reforme odbrane Oružanih snaga BiH, no se radi o osvajačima tuđe imovine. Ja želim da vas kolege uvjerim dakle, da vam predočim dokumenta, da gospodin Vukobrat Jovo ima rješenje na troiposoban stan u kojem jeste gospodin Hodžić, da ima Ugovor o korištenju stana, da ima zahtjev za otkup stana koji je potpisao evo ima ovde tadašnji njegov kolega koji je moram reći, bitno je jako da kažem eto i da je Bošnjak iako ne ulazim ovde u nacionalnu strukturu, imam ovde potvrdu, dakle ovo je potvrda da je dakle Ugovor o otkupu, dakle zaključivanju, podnosilac zahtjeva za otkup stana i priznanice da je to sve plaćeno. Orginal dokument, da je uplaćen stan. Zatim u to doba nije bila knjiga uknjiženje stanova jer nije bilo etažno vlasništvo tada na snazi i nije moglo da se uknjiži kao vlasništvo jer ni jedan građanin BiH to nije mogao da učini. Nažalost, vlasti Federacije su dozvolili gospodinu Hodžiću da otkupi otkupljan stan 90.godine. I to je ono, na šta ja upozoravam da mali ljudi u ovoj državi nemaju nikakve šanse ukoliko korumpirane institucije nažalost rade na način na koji rade. 19 Ja bih volio da ovaj primjer čisti, ima i odluka Doma za ljudska prava i o njoj moram da govorim, koja se poziva na to da je gospodin Vukobrat zakasnio u podnesku za povratak stana itd. ali Dejtonski ugovor garantuje povrat svima na svoje, bez obzira jesu li crni, bijeli, ovakvi, onakvi, da li je svirao flautu u vojsci ili bio čistačica u Remontnom zavodu u Hadžićima itd. Ja vas molim dakle, to je razlog zašto ja neću podržati ovo imenovanje ni jedan drugi. Ako u ovoj državi nema, ja sam za to da ova Skupština u kojoj sam ja poslanik, kupi gospodinu stan, pa da bude svetao primjer generala koji će vršiti reforme, ali na ovakav način ne može. Ako nema svijetlijeg primjera u Vojsci Federacije ili kod Bošnjaka, ja mislim da ovo nije dobro, ali opet molim lijepo, kako većina odluči. Moj zadatak je kao poslanika da vas upozorim da to ima i da je to predmet izmeđuostalog predmet zloupotrebe člana 3.a) Zakona o korištenju napuštenih stanova u Federaciji. Ja vas molim dakle danas i isto se slažem sa kolegom Zorićem, da danas nema potrebe da zaustavljamo imenovanje ostalih, jer svi nisu ni prošli u paketu. Prošli put je izvršeno imenovanje grupe generala, danas možemo imenovati ova dva generala a tražiti od Predsjedništva da predloži drugo ime. Bojim se da ukoliko se danas pristupi na jedan drugi način, da neće BiH koračati onim koracima za koje evo mi očekujemo, koji želimo da se založimo za kreiranje i provođenje reformi. Hvala fam lijepo.
Riječ je tražio gospodin Džaferović, pa gospodin Novaković, pardon, Potočnik, Križanović, Novaković. Molim vas možete podići ruku osim prijave ovaj, zbog svake sigurnosti da nema niko namjeru preskakati nikoga ovdje.
/nije uključen mikrofon/
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja želim dakle
...čam gospodine Jusufoviću sugestiju. Oprostite pročitaću prije nego što krenete znači, gospodin Potočnik, gospodin Križanović, gospodin, nisam vas prozvao nego čitam redoslijed prijavljenih gospodine Križanoviću i stvarno vodim računa da vas ovdje niko krivo ne pogleda, ne znam stvarno je li, šta je sad razlog, sviju vas nastojim gledati dovoljno iste pažnje, stvarno ne znam. Hvala lijepo. Oprostite gospodine Džaferoviću, izvolite.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ja sam izašao za govornicu ovde da kažem da ću danas podržati listu koju smo dobili od Predsjedništva BiH koja se odnosi na potvrđivanje brigadira Sifeta Podžića na dužnost načelnika Zajedničkog štaba BiH, brigadira Slavka Puljića na dužnost zamjenika načelnika Zajedničkog štaba BiH za operacije i brigadira Vlade Džojića na dužnost komadanta Operativne komande BiH. 20 Podržat ću listu iz slijedećih razloga. Dakle, prvo, mislim da smo mi i do sada neopravdano dugo čekali da dobijemo sve ove pozicije na nivou Oružanih snaga BiH, Drugo, svi ovi kandidati bili su duže vremena rpedmetom provjere od strane SFOR-a i drugih institucija koje se bave ovim pitanjima i ja pravo da vam kažem želim da vjerujem u to što je tamo provjeravano, ne želim danas da vodim raspravu i ova stvar je morala biti predmetom provjere kod SFOR-a. I ne želim da vjerujem nekim raspravama koje danas imamo ovde. Jednostavno želim da ostanem prema njima indiferentan. Za mene one uopće nisu relevantne, tim prije jer postoji i odluka Doma za ljudska prava. Ko nije vidio tu odluku u kojoj stoji da zahtjev Jovana Vukobrada se proglašava ne prihvatljivim. Ovo je odluka Doma za ljudska prava.
nije uključen mirkofon
Molim vas lijepo, hoćete li dozvoliti da ja završim gospodine Špiriću. Ja vjerujem više Domu za ljudska prava nego, izvinite nemojte se ljutiti nego vama. Ovo je dakle dokument koji treba da bude relevantan i na osnovu ovog dokumenta treba da se određujemo i da donosimo dluke. Ja ovo smatram pokušajem hajde da ne kažem politizacije ali kompliciranja ukupnog procesa imenovanja, kako bi BiH konačno dobila sve ono što treba i što je Zakonom o odbrani BiH predviđeno kada su u pitanju komandne strukture na nivou države BiH. Ne mogu se ovde, ukoliko neko smatra da postoje određeni problemi sa stanom gospodina Podžića, postoje procedure. Parlament sigurno nije institucija koja treba da se bavi tim procedurama. Ono što je relevantno za imenovanje je provjera SFOR-a i drugo, odluka Doma za ljudska prava. To su pravni dokumenti i instrumenti oko kojih mi ovde treba da vodimo računa i ja ću se danas izjašnjavati o jedinstvenoj listi sva tri lica koja su navedena u prijedlogu Predjsedništva. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću, repliku ima, jeste li vi imali repliku? Ne, niste, nema replika. Replika Zorić, oprostite.
Ja ne kažem da svaki zastupnik ovaj, nema pravo izjasniti se onako kako hoće, ali mislim da ne treba pojedinačno izlaziti za govornicu i glasati kao će on glasati, po mom prijedlogu. Replika je u tom dijelu. Dakle, kako bi sad bilo kad bi svak izišao tamo i kazao, e je Zorić, ovaj, zastupnik Zorić predložio da se glasa pojedinačno ali ja ću glasati ovako. Vidite, da je SFOR provjeravao samo liste, onda do sada ne bi imali ni jednog generala. I on je pročupavao, a mi sebi to ne damo pravo u ovoj državi, gdje smo najveće zakonodavno tijelo. Mi sebe ne dajemo za pravo ono što damo drugome. Pa nije SFOR kazao, mi smo od Predsjedništva dobili listu ili uzmi ili ostavi, nego su kazali ovaj može, ovaj ne može. Evo ja kažem da će Klub HDZ demokršćani glasati za svu troicu. Pa hajmo onda pojedinačno, zašto nekom smeta da neko prođe a neko ne prođe. Možda neće proći niko. Možda će proči sva troica, ali zašto ne damo 21 mogućnost da se glasa, ja ne bih ovo predlagao da nemam neka saznanja. Kažem da imam saznanja ljudi moji a hajmo nešto napraviti. Je li dobro napraviti jednu trećinu, dvije trećine, možda sve, možda pokušati nešto napraviti pa ne uspjeti pa opet dobiti nulu, ali ako _________: [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas imaćete prigodu svi, izvolite gospodine
ali ako ja imam saznanja da bi moglo nešto propasti i da bi ovo što ja predlažem dalo bolji rezultat ako će nešto propasti i glasamo za listom da imamo sigurnu nulu, ako glasamo pojedinačno možda dobijemo jednu trećinu, dvije trećine, ko zna. U tom smislu je moj prijedlog a ne znam šta se gubi ako neko od ovih prođe a neko ne prođe, ne znam šta se gubi. Dakle, ovo je ona narodna, ako meni krepa krava, neka krepa i susjedu.
Hvala lijepo, gospodin Džaferović, replika.
Gospodine Zoriću, ja zaista nisam bio motiviran da vašom diskusijom da izađem za govornicu, tako da nije bilo uopće potrebe da ovaj, meni replicirate ali evo, kad ste već pokrenuli to pitanje, da vam kažem, da smo mi u Parlamentu BiH dobili Odluku Predsjedništva BiH o utvrđivanju liste kandidata za generalske pozicije u zajedničkim institucijama odbrane BiH i da u tačci 2. te odluke stoji da će se ova odluka dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH na potvrđivanje u skladu sa Zakonom o odbrani BiH. Prema tome ovaj Parlament treba da se izjasni o odluci Predsjedništva na ovaj ili na onaj način. Ja smatram da imamo dovoljno garancija, stvari su dakle potpuno nesporne, da potpuno bezpotrebno dakle unosi, pokušava se unijeti ova stvar vezana za stan gospodina Podžića koja se može raspravljati u budućnosti koliko god hoćete ali danas imamo potpuno čistu situaciju i potrebne uvjete da potvrdimo kompletnu listu sa sva tri imena. Toliko.
Hvala lijepo, gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, više postaje dosadno slušati ove razgovore koje mi imamo ovde na Parlamentu. Naime, Predsjedništvo BiH ne samo da troši, nego i ne radi kako treba. Moglo je da provjeri tačno ove kandidate i ja kao obični da kažem poslanik imam informacije i za ovu drugu dvoicu, da su učestvovali u nekim akcijama odnosno radnjama ili kako hoćete samoupravi nekoj, koja naravno nije u interesu BiH. Zašto jednom Predsjedništvo ne predloži čiste ljude. Valjda u ovoj BiH ima čistih ljudi koji mogu da nastave normalan rad ove države. I te 22 opstrukcije koje i te podvale koje se svakodnevno događaju ovde u ovome Parlamentu, više stvarno ne razumijem i ne vidim kuda vode. Sigurno ne vode dobro u interesu čovjeka u BiH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodin Križanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih želio da potsjetim da smo na jednoj od prošlih sjednica, kad smo razmatrali prvu listu ljudi za generalske pozicije, imali ako se sijećate jednu vrlo konstruktivnu raspravu, vrlo ozbiljnu, vrlo dobronamjernu koja je rezultirala čini mi se jednoglasnim potvrđivanjem te liste, ali također obavezom ovog Doma, da donese određene zaključke u vezi sa tom temom. S tim u vezi, ja sam i predlagao zamjenu redoslijeda tačaka dnevnog reda. A evo zašto. Samo ću vam pročitati petu tačku zaključka odnosno, izvještaja naše Komisije za ljudska prava, gdje kaže u petoj točci – u žečji da se osigura saradnja između institucija BiH smatramo da je neophodno prisustvo predlagatelja ili njegovog zastupnika na sjednicama Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH radi što kvalitetnijeg obrazloženja, ponuđenih rješenja, uključujući i Predsjedništvo BiH. E vidite sad, da smo mi kojim slućajem prihvatili ovaj prijedlog, i razmatrali ovaj izvjštaj koji bi naravno, vrlo glatko prihvatili ovaj izvještaj naše (?) komisije, s tragom ovog zaključka koji govorio, koji sam sad citirao, u interesu digniteta ovog Doma ja bih odložio izjašnjavanje o ovoj listi. Koliko mi pokazujemo kao Dom ozbiljnosti i odgovornosti prema ovoj temi, to smo pokazali kažem prošlom raspravom, gdje smo čini mi se jednoglasno usvojili predloženu listu za generalske pozicije. Pokazali smo današnjim rangiranjem ove točke u sam vrh dnevnog reda. Kome mi možemo danas postaviti dodatno pitanje na koje imamo legalno pravo da dobijemo dodatnu informaciju. Koga ima danas od legalnog predlagatelja za ovako jednu važnu stvar koju mi evo ovako visoko rangiramo. Predlažem, u ineresu digniteta ovog Parlamenta, da odgodimo izjašnjavanje o ovoj tački dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću, riječ ima gospodin Gligorić. Neka se pripremi gospodin Jusufović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, prvo da krenem od toga kako smo definisali tačku dnevnog reda, to je potvrđivanje liste i kad govorim o samoj listi, ne mora značiti da mi kao Parlament ne možemo odlučiti da glasamo pojedinačno. I zbog toga ovaj klub prihvata prijedlog gospodina Zorića da se treba o pojedincima izjašnjavati na način kako je predložio. Istovremeno, kad se kaže potvrđivanje u ovom Parlamentu, to nije puko potvrđivanje i nije to samo aminovanje onoga što su u Predsjedništvu ili negdje u SFOR-u predložili ovom Parlamentu, nego je to mogućnost ovog Parlamenta da 23 jednostavno možemo to pitanje potpuno otvoriti kao što je rekao gospodin Križanović, odgoditi danas iz razloga koji je govorio i koji podržavam, do toga da možemo i odbiti pojedinačno ili sav prijedlog. Prema tome, to je mogućnost Parlamenta, ako neko hoće da ovaj Parlament disciplinuje i da ga pravi poslušnim, na osnovu nekih prijedloga a u Parlamentu već je dovoljno razloga da možete sumnjati u validnost tog prijedloga, onda mislim da to nije korektno. Mislim da nije ni korektno, da nema nikog od predlagača, recimo evo i Predsjedništva ovdje, o ćemu je gospodin Križanović govorio. Nego, imaju stalnu praksu iz Savjeta ministara evo, gospodin Terzić je tu, pa zahvaljujem i sve uredu, poštujem to. Svakakao ne treba pustiti to u Parlamentu mi imamo skupštinsku većinu, neka se oni tamo malo glođu, oni sa strane nam se ovako smiju, smiju se oni Parlamentu a ne opoziciji. To treba uvijek da imate na umu, dignitetu ovog Parlamenta. I zato mislim da treba ići pojedinačno. A što se tiće gospodina Sifeta Podžića i vezano za njegovo korištenje stana, ili otkup stana, ili ako se poziva na zakon ili na Dom za ljudska prava, istovremeno ne možete zaboraviti da je i ovaj pukovnik Jovo Vukobrat 92.godine otkupio stan, dao novac i da ništa nije sporno. Ukoliko se pozivate na zakon iz Federacije koji je sada pred Ustavnim sudom i gospodin Špirić je sa svoje strane pokrenuo to pitanje, da se ospore upravo diskriminatorski članovi koji su omogućili da gospodin Hodžić dođe u posjed i da danas se govori da on zakonito koristi ovaj stan. Prema tome, ako se prisjetimo i OHR-a i svojevremeno AIPTF-a vezano za policajce koji nisu mogli ostati u službi, obični policajci, mislim svi smo mi obični ljudi, ali evo želim da kažem zbog ovih rangiranja, morali su da napuste posao i nisu mogli da ostanu u tuđem stanu. Ta se mjera odnosila na običnog policajca. Časne ljude koji su vršili svoj posao i oni su to napuštali. Znate vi o onom, kako ste vi nacionalne stranke dozvoljavali ovaj, uđite u tuđi stan, daćemo vam rešenje, to će biti ovaj, vaše, niko vas iz toga ne može istjerati, gradili ste tu politiku svojevremeno, eh ali to su ti ljudi napustili nekada. E sad generali neće. Prema tome, Dom za ljudska prava nije nepogrešiv jer on ide od momenta, od zakona, pa ništa nije nepogrešivo gospodine Džaferoviću u bilo kojoj zemlji.
nije uključen mikrofon
Pa zato što lupaš tamo nešto, aha dobro oduševljen si mojom diskusijom izvinjavam se. Prema tome, pozivat se na zakon a unutar tog zakona je ugrađena politika Stranke demokratske akcije gospodine Šefiku Džaferoviću, koji ste digli na nivo zakon i legalovali ste otimačinu praktično i svetinju tuđu imovinu koja je svetinja u svakoj zemlji, podigli ste na nivo zakona i sad mašete zakonom, a čija je volja taj zakon? Volja SDA. I zbog toga treba glasati pojedinačno i ovaj klub naravno neće podržati gospodina Sifeta Podžića iz razloga što taj stan treba da vrati a pozivat se na zakon koji je donesen na osnovu volje SDA i programske akcije gdje ste taj član ugradili, da bi eliminisali da čovjek koji je otkupio svoj stan slučajno u ovom slućaju Srbin ili nije bitno ko, ja jednako posmatram ljude u ovoj zemlji, onemogućujete da omogući to pravo. Pazite, u RS s obzirom da Munib ovo pita, u RS u Banja Luci, svako ko je tražio a otkupio 92. stan od JNA u Banja Luci je to pitanje riješio. Nije tražio ni 24 potvrde o učešću gdje je bio, gdje je radio, ovde sad objašnjavam da čovjek nije bio ni u jednoj vojsci, u drugoj strani su svi bili u vojsci ali to su u RS sve uvažili i nisu pravili ovu vrstu problema koju mi danas imamo u Federaciji. Prema tome, ja bih zaista molio da ovo shvatite ozbiljno, stati iza čovjeka koji koristi tuđu imovinu, nije vam to, ako ste svojevremeno griješili nemojte griješiti više gospodine Džaferoviću. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine, jeste li završili gospodine Gligoriću? Hvala lijepo. Gospodin Jusufović, jeste li se vi javljali gospodine Novakoviću? Onda ćete vi poslije gospodina Jusufovića, prije gospođe Palavrić, to je redoslijed.
Gospodine predsjedavajući, ja stvarno sam se pokušavao do sada u svakoj tački dnevnog reda ponašati principjelno, da bih slijedio neke principe. Međutim, ovde moram primjetiti da mi miriše mnogo šta na neprincipjelnost. I ovaj, na stranu kad hoću da adresiram gdje je neprincipjelnost, onda je vidim na strani iz reda srpskih poslanika naspram dosadašnjeg rada, i to svih iz reda srpskog naroda, jer i ja sam iz RS-a ali hoću da obrazložim zašto. Mi smo predlagali niz stvari da se ide pojedinačno kako bi se principjelno neke stvari, međutim, SDA, HDZ i SDS nikad nisu dozvoljavali da se uđe u paket. Danas smatram da SDA ovo treba, hoću jasno da kažem, da joj ovo treba, da SDS jednostavno preskoči ovako. Zato što su prošli uglavnom kandidati iz reda srpskog naroda i da li vam je to principjelno? Niko od nas, glasali smo u paketu iz razloga da jednostavno brže to jer su bili zahtjevi da prođu reforme. Danas, ovo osjećam da se namjerno radi da bi se mogao bih nazvati nekim višim oblikom, ali jasno je na sceni nešto drugo. Čudi me gospodo, iz HDZ-a ..mi miriše na dogovore neke da vi sad predlažete pojedinačno i ja predlažem Stranci za BiH ili u paketu ili niko da ne prođe danas i da polako vratimo neke stvari na početak. Glasat ću za čitavu listu jer sam imao primjedbi i do sada na neke pojedince, ali nismo htjeli otvarati radi upravo da ide ovim, ovo danas i drugo. Otkud vam pravo, evo ja cijenim gospodine vas Špiriću i vas Gligoriću otkud vama pravo da vi sumnate u zvanične institucije i institucije koje se zove Dom za ljudska prava, ma daj nemojte molim vas. Ako promijeni neko drugi odluku onda vi idete na anarhično neko ponašanje. I to mi stvarno ne ide u glavu i liči mi na neke ne principjelne dogovore. Još jednom da ponovim, molim vas ili da se glasa u skladu sa principima do sada da idemo ovo što su zacrtani planovi ili da vraćamo neke stvari na početak. Još jednom moram ponoviti, nije to bila doduše kako je ESFOR-u dolazilo tako su provjeravali, ali najvećim dijelom vi vrlo dobro znate da su prošli uglavnom ovaj, kandidati iz reda srpskog naroda jer mislite da ja nisam imao primjedbe jer ja imam izuzetne informacije tamo na pojedince iz reda srpskog naroda. Nisam htio da govorim radi reforme, radi zato što je to zadatak. Evo ovaj put ovo iz tih razloga govorim, zato što se osjećam radim neprincipjelno, znači predlažem ili paket ili pada. 25
Hvala lijepo, replike, gospodin Špirić, gospodin Zorić, gospodin Jović, gospodin Gligorić i gospodin Živković.
Dame i gospodo, cijenjeni ministri i predsjedavajući Vijeća ministara, nisam mislio se javljati za repliku gospodinu Munibu, da nije počeo vraćati stvari na početak i pričati o paketu. Moram da kažem, kad sam god ovde diskutovao, ja sam prošli put diskutovao i protiv Srbina pa je Munib glasao za njega. Ja ne znam kad on vidi neprincipjelnost kad zatreba SDA ili kad ne zatreba, ali moramo da se ...nema ovde srpska, bošnjačka i hrvatska priča, pa je li vi znate da ljudi koji su koristili duđu imovinu nisu mogli biti na listi za poslanike. Ovde se radi o čovjeku koji je otkupio otkupljen stan 2000.godine, pre odluke Doma za ljudska prava. Kako možete to braniti. Nije bitno xy nije Sifet Podžić nego čovjek x. Dakle, nema ovde srpske, bošnjačke, hrvatske priče i ja poštujem da ste vi osporavali, ja sam osporavo predloge za srpske generale. Dakle niko drugi nego Nikola Špirić u ovom Parlamentu. I molim vas nemojte pričati o paketu. Ako vam je stalo do reformi glasajmo za čestite ljude. Kako možemo stajati iza nekog ko je takav. Ja vam, dakle Nikola Špirić ne priča ovde napamet. Dakle, vama dajem na uvid dokumentaciju. Dajte vi meni. Kako je moguće da ratni general koji je osvojio troiposoban stan bude nije bitno čiji je i sad nemojte dalje u interesu generala da govorim. I molim vas, poštujte kolege kad diskutuju. Ja poštujem vaše diskusije. Nemojte me stavljati u paket. Ne nabacujem ja loptu ni SDA- u, ni HDZ-u, ni SDS-u. Dakle govorim o onome što će biti stub reforme oružanih snaga BiH. Ima li boljih? Jer mi smo ovde da biramo i bolje i tačno je da SFOR nije provjeravao imovinske, pitajte ih. Evo da kao Parlament zatražimo. Nego je bezbjedonosne, to njih interesuje. A mene kao poslanika vidite interesuje i ovo. I nemojte sad ili u paketu ili nema. E to je u paketu ili nema ovoga dovelo BiH ovde gdje jeste, da izaberemo ljude, organe koji ne funkcionišu. Dakle, predložite, nemam ja ništa, dakle ovo nije protiv Bošnjaka, muslimana dajte bolje, glasat ću odmah. Dajte onog za koga nema ovih papira. Ali ako mi hoćemo ovde tuk na utuk onda se nalazimo tu gje jesmo i molim vas dakle, nisam, ja sam i prošli put bio i čini mi se ne branim ja SDS prošli put je i SDS bio za pojedinačno glasanje, svaki put. Nije tačno da nije. Ali ne možemo ovde svi ići na politiku SDA ili paket ili ništa, pa u tom paketu je BiH došla ovde gdje jest.
Molim vas vrijeme gospodine Špiriću.
Hvala vam lijepo, evo to je vrijeme, dakle ja govorim ovde o xy a ne o imenu.
Replika gospodin Zorić.
Ja sam se javio za ispravit netačan navod i replicirati istovremeno. Dakle, nije točno da postoji ni principjelna ni ne principjelna koalicija, ali postoji nešto drugo. 26 Postoji, želja da ne bude ni jedan hrvatski general u Zajedničkom zapovjedništvu. Ali pošto Klub SDA i Klub stranke za BiH nema uvijek stranačku stegu, ja se nadam da neće imati ni danas. Dakle, da će moj prijedlog proći, jer ja znam kad iz reda Stranke za BiH, ministar ili predsjedvajući Vijeća ministara nešto predloži Klub SDA ne podrži to nego podrži mješovito pa se nadam da će usprkos Džaferovićevoj prići moj prijedlog proći i da će me podržati kolege koje ovo razume. Evo npr. Jozo Križanović, Selim Bešlagić i ostali koji nisu iz SDS-a i koji nisu u principjelnoj i ne principjelnim koalicijama. Ja mislim da je iz svakog skoro kluba neko meni ovdje kaza, barem neko meni ovdje kazao kad je zbog čega mi je upao u riječ, kolega Jusufović, kad je kazao da ja nisam razmišljao pojedinačno, kad su bile koncesije. Meni je svak kazao ovdje, pa nisu sporna ona vaša dvoica i upravo je kolega Novaković tada predlagao da ide pojedinačno. A ja, pogledajmo stenogram, nisam uopće o tome pričao hoće li biti pojedinačno ili lista. Pa ša bi vama bilo prihvatljivo, da je ovaj prijedlog došao na tri liste, onda bi glasali o tri liste i bilo bi sve uredu. Ili hoćemo li zamoliti Predsjedništvo da ovo razdvoji na dvije liste. Ili želimo odgađati da se vratim na prvu rečenicu, da nikad ne bude iz reda hrvatskog naroda ni jedan general u Zajedničkom, ako to želimo onda odbij te moj prijedlog i to što dalje, ako je to u interesu BiH, Ministarstva obrane i obrambene politike BiH. Ja vas pozivam da odbijete moj prijedlog. Ali ja mislim da to nije u interesu. Ja se sad mislim, bili bio ijedan zastupnik iz reda hrvatskog naroda da nije ustava i zakona, jer bi neko vjerojatno izglasao zakon da ne smije biti iz tog naroda ni jedan zastupnik. Hoćemo li ukinuti Dom naroda, da mi ovdje budemo ukras? Mi možemo šta god hoćemo ali kad se samo dirne u nešto kao što je npr. sjedište što je i relevantno za BiH, onda se kampanje takve pokreću, da je mene strah. Ja ne znam ćemu ovo vodi? Ćemu to vodi ako nije sporan a kaže se glasat ću za listu, zar je teško tri puta dignuti ruku? Je li to teški fizički posao? Ili ono što sam maloprije kazao, ako neće proći ovaj, nek ne prođu sva tri. Ja kažem, da ću glasati za sva tri pojedinačno, ako ne prođe moj prijedlog, ja ću glasati za listu. Ja ću glasati za listu ako ne prođe moj prijedlog da se pojedinačno izjašnjavamo. U ćemu je to moja ne principjelnost. U oba slućaja ću glasati za svu troicu. I ako ne prođe moj slućaj, neću kazati, e sad ću ja glasati protiv liste, za inat. U mene nema inata. Ja ću glasati ili jedno ili drugo ali pošto vidim da neće ovaj moj prijedlog podržati predstavnici iz Federacije iz vladajuće većine, ja se nadam da će iz manjine podržati moj prijedlog, jer je ovo vrlo razuman prijedlog i da će on prije proći i da će mo danas izabrati sva tri generala pojedinačno.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Replika je bila gospodin Jović. Dalje, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Živković, zapisano, samo strpljenja.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, poštovane kolege, dame i gospodo, ja želim samo komentirati krivi navod. Za ovo vrijeme koliko se nalazimo u ovom uvaženom visokom Domu, prvi put se nekako malo i ponosno osjećam. Nazvati neprincipjelnom koalicijom, 5:15 je jako zgodno, pa ja čestitam govorniku. S tim i kako mogu koalirati kad sam sa sobom jedva dođem ovdje. Ali dobro, nek je to vraćeno. Čestitam na promišljanju. Jedini motiv predsjednik Kluba je iznio. Nije dobro u ovakvoj državnoj zajednici, da nema jednog naroda u fazi formiranja, pa 27 ćemo opet dvije, tri godine medij ovaj, svakodnevno opsjedati kako smo nejednako pravni, drugi će šutiti pa ćemo na mala vrata uvoditi narod jedan tamo gdje, kaže pripada. Onda će nam reći to su oni sami krivi, neće oni da popune svoja mijesta, bježe s glavnog rada, oni hoće u Hercegovinu itd. Gospodo, pomozite da zemlja bude jednakopravna, za svakog široka. To je jedina naša koalicija.
Hvala lijepo. Jeste li se prijavili za repliku? Izvolite gospodine, ne, ne Gligorić, Živković, pa Jusufović, pa Belkić takav je redoslijed ako su replike. Jeste li vi replika? Dobro, onda za raspravu gospodin Belkić. Oprostite samo da utvrdim redoslijed. Znači još imamo Gligorić, Živković, Jusufović replike. Onda idu rasprava gospođa Palavrić i gospodin Kunić, pa redoslijed.
Hvala vam gospodo,
Molim vas da se držite vremenskog termina za repliku.
Hvala također, poštovat ću to. Gospodin Munib Jusufović je govorio neke stvari koje ja mogu podržati ali u jednom dijelu kada je govorio vezano za Dom za ljudska prava, kako ja to mogu da govorim, želim samo da kažem da sam govorio da niko nije nepogrešiv i ako poslanik nema to pravo da kritikuje pa čak i ako nije upravu, ne smijete mu to pravo uskratiti. A to opet dovodim u vezu sa onim što vi iz vladajuće znači koalicije, odluke Doma za ljudska prava, a ja ću vam ovde potruditi se da donesem bezbroj njih koje niste proveli, koji možete da se igrate sa odlukama Doma za ljudska prava, a usta su vam puna Doma za ljudska prava a kršite ljudska prava u ovoj zemlji, ja ću se potruditi da sledeći put to donesem, pa ćete vidjeti da sam ja bezazleniji u kritici Doma za ljudska prava od vas koji ne izvršavate njihove odluke. I druga stvar, ovo što je govorio gospodin Zorić, mislim da je čovjek postavio, ako smo već na liniji principa, on je vrlo principjelno postavio ovo pitanje izbora i kadrova generala iz reda hrvatskog naroda. Ja lično ću podržati, zato što je zaista ne dopustivo da u ovom jednom periodu nismo popunili i iz hrvatskog naroda starješine, generale jer to je zaista neophodno. Da imam nekih saznanja kao što imam za ovog čovjeka, ja bih isto tako pokrenuo i to pitanje i uskratio bih svoju podršku. Nemam tih saznanja i zbog toga ja mogu dati podršku i predlogu i hrvatskog kadra. Prema tome, molio bih predsjedavajući da u ovom slućaju se shvati, znači moja replika u ovom slućaju da nije korektno imputirati poslaniku, ako on kritikuje bilo koju instituciju jer ćete mi sutra zabraniti da govorim i o Predsjedništvu BiH, govorićete mi da govorim principjelno o bilo kojoj instituciji, ja smatram da treba da govorim o bilo kome ako imam neka saznanja. U ovom slućaju evo imam takva i potrudit ću se i Domu za ljudska prava da se obratim i ovom Parlamentu kako 28 skupštinska većina odnosno na svim nivoima vlast krši odluke Doma za ljudska prava. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Gligoriću. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, replika i netačan navod. Replika je u odnosu na Srbi iz RS iako je gospodin Munib gledao u poslanike iz SDS-a, ipak ima i nas i drugih ovaj, Srba i u drugim partijama u opoziciji, i hoćemo da kažemo da smo mi iz SNSD-a ako se malo sjetite glasali i protiv Zakona o odbrani, jer imamo sasvim drugi politički stav, po ćemu smatramo da ovoj BiH i nije potrebna nikakva vojska, s druge strane ako ćemo o neprincipjelnosti, principjelnosti mi nismo glasali ni za kandidate iz srpskog naroda, jer smo tražili da neko iz Predsjedništva koji je ovlašteni predlagač ovde bude, na tome da kao i danas kao što ih nema, objasne tako nešto, a vi ćete vjerovatno i nadam se glasati za izvještaj Komisije, gdje i Komisija za ljudska prava i izbjeglice, prporučila Predsjedništvau da kad od njih teće neki prijedlog, bude na ovim sjednicama, prema tome i tu ste pogriješili. Znači ima nas i različitih, imamo koji smo principjelni, a neću da odgovaram o principjelnosti o kome je govorio gospodin Gligorić, o poštovanju odluka Doma za ljudska prava, o penzionerima, to smo već nekoliki put pričali. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Živkoviću. Sada riječ ima gospođa Seada Palavrć, diskusija.
Hvala lijepo.
Oprostite gospodine greška, moja je greška bila replika gospodin Jusufović.
Čini mi se ovde ja ću, praktično ima i neki netačnih navoda i odgovor, vrlo kratko. Čini mi se da smo bezpotrebno ili bar jedan broj nas ušao sad u obrazloženje onoga što ja mislim. Ja sam govorio o neprincipjelnostima od počatka kandidovanja kandidata od prve liste do sada, o tome sam govorio. Moram iskren biti, da sam rekao i da nisu me razuvjerili niko ko je diskutovao poslije da ja nosim u sebi utisak ovde danas, da postoje neprincipjelnosti u vezi ovoga. Dokaza nemam, ja sam rekao ono što ja mislim. Činjenica jeste i rekao sam i to jeste činjenica da kandidati iz reda hrvatskog naroda, ja se ne mogu sjetiti do sada je li neko prošao, uglavnom teško je išlo, da nisu popunjeni kandidati iz reda bošnjačkog naroda a da uglavnom jesu, to su činjenice. Ni u jednom momentu nisam rekao da smatram da iz reda hrvatskog naroda isto kao da je danas kandidat iz reda srpskog naroda ili kandidati, da je to sporno. Ali, ne znam zašto se sporimo Špirić i ja i ostali oko Doma za ljudska prava. Kritikovati može ko hoće. I ja kritikujem te i možda manje Dom za sljudska prava, ja neke druge, ja jedino uzimam relevantnom, činjenicu da je Dom za ljudska prava dao svoj sud, 29 donio svoju ocijenu koju je gospodin Džaferović..to je za mene za sada to. Kad se promijeni, druga je priča. Ja i dalje mislim koalicijom neprincipjelnom nisam nazvao, jesam ali prihvatam gospodine Joviću, vi ste mnogo bolje informisani, ako ste vi već to rekli da je to, to ja nemam ništa protiv onda da jeste to ono što sam ja rekao da je neprincipjelnost. Ako ste dobro pratili, ja nigdje nisam pomenuo riječ koalicija ali vi ste izdefinisali ako jeste to, ja stvarno neću vas demantovati jer vi bolje znate šta ste mislili, onda vjerovatno jeste, ali ja nisam to rekao. Ja i sada mislim kad je u pitanju, ovo je moj lični stav. Ja sam samo zamolio kolege iz Stranke za BiH da se držimo po ovim pitanjima principjelno, ali ne mora ovde individualno će glasati, tu je naša, naši su takvi stavovi, a moram još reći. Ako je u pitanju Stranka za BiH, nema ona baš posebno razloge, to vi dobro, ovo predlaže Predsjedništvo. Znači od Predsjedništva dolazi, prema tome našeg člana predsjedništva i nema. Znači mi nemamo poseban razlog da se borimo, jer Stranka za BiH nije ni učestvovala nikako ni u jednom, ni od prvog ni do zadnjeg, ali ja sam o principima govorio i svoj sam stav iznio i zato kažem, glasat ću kako sam glasao od prvog prijedloga do zadnjeg za listu. Eto i ne vidim razloga tu što se tiće vas gospodo, vi ste svoj posao završili, ja ne znam ima li još koji kandidat. Eh, kad bude sledeći, onda ćemo ovako raditi. Dobro hvala.
Hvala lijepo gospodine Jusufoviću. Riječ ima gospođa Palavrić, neka se pripremi gospodin Kunić. Recite gospodine Jovanoviću, imate nešto reći. Hoćete prepustiti dami gospodine Novakoviću ili ćete insistirati. Redoslijed je gospodin Novaković, upravu je mislim, izvolite gospodine Novakoviću.
Uvažene kolege i kolegice, ovdje smo čuli da je gospodin koji je bio nositelj stanarskog prava na stanu koji sada koristi gospodin Hodžić, jedan jadni penzioner RS-a, da nije nigdje išao i da treba da ostvari svoje pravo na stan. Dopustite da vam pročitam samo dio Službenog vojnog lista Jugoslavije iz marta 1997.godine. Naredba broj 1026 načelnika Generalštaba vojske Jugoslavije od 3. marta 97.godine, na osnovu člana 152. tačka 6 Zakona o vojsci Jugoslavije prestaje profesionalna vojna služba pešadijskom pukovniku Vukobrat Jove, Jovanu. To je gospodin o čijem stanu je riječ. Dakle stan koji je koristio prije nego ga koristi gospodin Podžić. Ovo govorim samo istine radi, iako ne mislim uopće da je ova činjenica presudna jer Dom za ljudska prava je donosio odluke u slućajevima kada su ljudi otkupili stanove 92., 90., 91. ako su nalazili dokaze, ako je Dom nalazio dokaze da je stan otkupljen, on je naređivao da se stan vrati u posjed onome ko ga je otkupio, a ako je taj bio u Vojsci Jugoslavije, ili neke druge države, onda je naređivao samo da se ima uknjižiti njegovo pravo vlsaništva a da on u sudskoj parnici traži vraćanje stana u posjed. Dakle, tako je Dom postupao u slućajevima gdje su postojale takve činjenice. U konkretnom slućaju, Dom je svojom odlukom od 9.oktobra prošle godine, kada je prijavu gospodina Vukobrada proglasio neprihvatljivom, utvrdio u ovom predmetu Dom zapaža da podnosilac prijave nije dostavio pismeni Ugovor o tokupu, štaviše podnosilac prijave priznaje da nije nikada zaključio takav ugovor sa bivšom JNA. Nadalje, neću vas zamarati, Dom 30 zapaža činjenicu da je podnosilac prijave smatrao da je prijava Domu dovoljna za vraćanje u posjed njegovog predratnog stana. Međutim, Dom shvata da se pod nadležnim Sudom podrazumjeva prvostepeni Sud, s obzirom na mandat Doma kao posljednje instance, te uvjet da se prvo iscrpe domaći pravni lijekovi, Dom se svakako ne može smatrati nadležnim Sudom. Radi toga podnosilac prijave nije podnio nadležnom Sudu, nadležnom upravnom organu ili SRPS-u zahtjev za vraćanje u posjed svoj predratnog stana prije roka, kako se zahtijeva članom 5. Zakona o prestanku primjene. Dakle, gospodin nikada nije u zakonskom roku nadležnim organima podnio zahtjev za vraćanje stana u posjed, nikada. Imaju zakoni, molim vas gospodine Gligoriću, valjda smo pravnici, ovo je pravna država i nemojmo biti neozbiljni. Ja sam čutala dok ste vi diskutovali. Ima zakon ako ćemo sada reći nema ničega, pa nema ničega, hajmo pocijepati Dejton, hajmo sve pocijepati. Postoje zakoni, postoje rokovi, on to nije uradio. Nadalje, Dom zapaža da podnosilac prijave ne traži da se pred domaćim organima utvrdi njegovo pravo na vlasništvo na stanu, ni to nije tražio, on potpuno ignorira domaće upravne organe, SRPS i domaće sudove. Podnosilac prijave je mogao podnijeti tužbu i tražiti da Sud utvrdi njegovo vlasništvo po osnovu plata koje je izvršio 92. kako je predviđeno npr. članom 172. Zakona o parničnom postupku. Ja vjerujem da mu taj rok nije zastario i da to može još uvijek, neka to uradi. Neka počne poštovati domaće institucije. Ali, ono što je činjenica dakle, da Izbornim zakonom i Zakonom o državnoj službi koji se jedino evo čini mi se mogu primjeniti na ovaj slućaj, je predviđeno da ne može biti izabrana niti imenovana osoba koja koristi stan za koji je podnesen zahtjev za vraćanje stanarskog prava. Ovo nije ta situacija. Ako se dogodi, da bude takva situacija i kad se dogodi, gospodin će ići iz tog stana, ali dotle je to čista situacija. I ja vas molim da ne dovodimo u zabludu ljude koji nemaju sve ove papire i koji nisu imali priliku upoznati se sa svime. Ne prihvatam stav kad govorimo o odlukama Doma za ljudska prava, makar se ja ne slagala sa gomilom njih, da niko nije nepogrešiv. Ne prihvatam pozivanje na Dejtonski sporazum a odbijanje odluke Doma za ljudska prava, jer Dejtonski sporazum kaže, pored Ustava i u Aneksu VI da su odluke Doma konačne i obavezujuće i da se dostavljaju i Visokom predstavniku i ostalim međunarodnim institucijama i OSC-u Vijeću Evrope i da će strane u potpunosti voditi odluke Suda. Ja sam vas prije godinu i nešto pozivala da nam ostale odluke Doma za ljudska prava koje nisu provedene prezentirate, da ih svima podijelimo, da ih iščitamo. Međutim, niste to uradili i za ovaj predmet je relevantno dakle da je Komisija imala ovo u vidu, Zajednička komisija za ovaj prijedlog odluke dakle cijele liste, ne pojedinačno da je na toj komisiji da su članovi iz reda srpskog naroda izrazili svoje uzdržanost, tako su su rekli, ali su Odluku podržali zbog činjenice da nam je potrebno ispuniti uvjete za poziv u prijem za partnerstvo za mir što se događa za 10-ak dana. Dakle ja vas molim da postupamo onako kako naš ustav i naši zakoni kažu i da prihvatimo listu Predsjedništva, da je potvrdimo kako bi moglo biti izvršeno imenovanje. Hvala lijepo. 31
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Gospodin Novaković je bio prije vas gospodine Kuniću, ispravili su me i evo ja vas molim da razumijete.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Čini mi se da su se kolege dobro spremale za ovu tačku pošto očito da imaju neke podatke koje većina nas ovdje nema. Ja moram reći da sam puno truda i vremena uložio da dobijem ovo što je gospođa Palavrić rekla za gospodina Bečirbašića. I da nikako ne mogu da dobijem taj dokument kada je to njemu prestala služba, profesionalna služba u vojsci Federacije. I jedno tri puta sam i lično i kao član Komisije pisao i federalnom Ministarstvu odbrane i postavio ta pitanja i nisam to dobio. Moraću izgleda preći na službene glasnike pa da vidim je li to nekada objavljeno u nekom službenom glasniku. Ono što takođe želim da kažem ovdje da upoznam ovaj dom da sam ja na Komisiji, Zajedničkoj komisiji postavio ovo pitanje i tražio da do današnje sjednice dobijem dokumentaciju dakle validnu dokumentaciju koja će demantovati ili potvrditi ono što sam ja tamo tražio. Ja sam dobio Odluku Doma za ljudska prava. Ono što me zbunjuje jesu neka dokumenta koja je gospodin Špirić pročitao, a za koja se u Odluci Doma za ljudska prava kaže da ne postoje. To je nešto što je mene sada dovelo u zbunjenost da ne kažem u zabludu. Ja ću se nastojati kloniti velikih riječi kada se radi o ovoj tačci dnevnog reda i mislim da nisu bile potrebne ni ove što su rečene. Odbijam svaku insinuaciju da je bilo šta upereno protiv bilo kog naroda. Gospodo, Klub SDS-a je glasao do sada za prijedloge i iz jednog i iz drugog naroda, odnosno i srpskog iz kojih su izabrani do sada, dakle i iz srpskog i iz bošnjačkog. Čak smo glasali za neke prijedloge generala koji su kasnije osporeni na Domu naroda potpuno svjesni i bili upoznati sa tim činjenicama. Ali smo smatrali da ne postoji za to potrebna dokumentacija u momentu i da je dobro da bi bilo dobro da pokažemo volju dakle da pokažemo volju i da ne dođe upravo do ovakvih insinuacija kao što je nažalost gospodin Jusufović iznjeo. Dakle ja ih odbijam. To nema veze sa bošnjačkim narodom niti sa hrvatskim, niti sa srpskim narodom. Ali gospodo, obični građanin ne može izaći na izbore ako koristi tuđu imovinu. Dakle mora da izađe iz te imovine da bi izašao i glasao za nas koji treba da sada glasamo za gospodina Sifeta Podžića. Nije mogao za nas glasati. Postoji formalno zakonsko objašnjenje i ja ih mogu prihvatiti. Dom za ljudska prava donosi konačnu odluku i one ne mogu biti osporene. Ne slažem se. Možemo mi njih pojedinačno osporavati, ne kaže se kamo sreće da se one sve izvršavaju. Znamo dobro za jednu koju se uporno trudimo mi iz Republike Srpske da se uvaži pa se one ne uvažavaju ni primjenjuju. Ali, kažem ja ne osporavam ni jednu odluku Doma za ljudska prava, niti dovodim u pitanje objektvnost. Ono što ja ovdje govorim jeste u vojsci često puta pominjan pojam moralni. Dakle pojam morala. To što je gospodin Vukobrat zakasnio da podnese zahtjev i iz formalnog razloga nije mogao ući u posjed imovine ne oslobađa moralne odgovornosti gospodina Hodžića da izađe iz tog stana i postane general, odnosno 32 načelnik zajedničkog štaba. To je ta strana koju ja ne mogu ovdje danas da prihvatim. A ne je li formalno ili nije formalno. Isto bi to rekao vjerujte da se radi o bilo kom generalu o kome smo do sada govorili. Ako hoćete naravno da vjerujete. Ako nećete i to nije sporno. Moglo je Predsjedništvo i drugačije definisati ovu odluku. Nemojte reći da nije moglo da kaže da je odluka o utvrđivanju prijedloga brigadira Sifeta Podžića na dužnost načelnika zajedničkog štaba, pa drugu odluku, odluka o utvrđivanju prijedloga brigadira na dužnost zamjenika načelnika itd. Može. Čak ja mislim da bi logičnije takve odluke bilo od ovakvih. Zašto? Zato što ova nije konačna i nije jedna. Ja bih ovakvu prihvatio da su se svi našli odjednom na jednom mjestu svi generalni koji su potrebni i onda ide ovakva odluka. Ali sobzirom da svakako one pojedinačne, za mene bi bilo logičnije da je drugačije definisano, ali naravno Predsjedništvo je, to je do Predsjedništva nije do nas.Prema tome Predsjedništvo je definisalo tako kako je definisalo. Kako ćemo mi glasati to je stvar ovog kluba, mi ćemo to odlučiti. Nije potrebno da neko prije nego što mi glasamo govori kako ćemo glasati. Ja mislim da su naše primjedbe principijelne prirode. Mislim da su ozbiljne da su upozoravajuće. Mislio sam da i moje istupanje na Zajedničkoj komisiji je bilo upozoravajuće. Očekivao sam da će biti tako shvaćeno. Očito da nije bilo tako shvaćeno tako da su mi samo neke formalne stvari evo do danas ovdje ...ali naravno ja apelujem i molim kolege da se uzdržimo ovdje o priči o narodima, jer ovdje nema priče o narodima. Ja je ne vidim. Dakle ne vidim priču o narodima i molim da zaista u tom pravcu ne idemo sa našim diskusijama jer otićemo u sasvim pogrešnom pravcu. Hvala.
Zahvaljujem. Kunić.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo mene ovdje zaista, gledajući sa pravnog aspekta postoje, ne postoji neka čista situacija da bi ja mogao se lično opredjeliti. Naime, ako se vodi sudski spor to je već činjenica veoma bitna i releventna za ovaj dom kod opredjeljenja. Dakle vodi se sudski spor koliko sam ja razumio situaciju. Druga stvar koja je bitna taj, to lice, gospodin Vukobrat je otkupio stan, dakle on je u onom periodu, koliko sam ja vidio, ne znam otkupio stan dakle u vrijeme kada je to mogao. Kako može privatna imovina da se oduzme i da nastane zastarni rok? Meni se postavlja pitanje za privatnu imovinu. Za državne stanove zna se da su bili rokovi kod zamjene, kod, ne znam kako ovdje može nastati zastara. Kako može kod privatne imovine? To je neprikosnoveno. On je postao vlasnik tog stana. Dakle meni su tu mnoge stvari nerazumljive. Druga stvar kada se radi o odlukama o odlukama institucija, pa među njima i Doma za ljudska prava, one su vrlo često problematične. Često ne izbalansirane odluke. Često su izraz stvaranja javnog mjenja prije donošenja odluke. Ja ću ovdje biti slobodan da kažem da je to, da Ustavni sud tako donosi odluke. Dakle stvori se jedno javno mjenje, vrši se pritisak putem štampe itd. i onda Ustavni sud, po meni ponekada donosi vrlo problematične odluke. Naravno ne plašim se kao možda što je gospodin 33 Novaković rekao znam da su odluke obavezne i da se moraju izvršavati, ali da se na kvalitet odluke može dati svoje mišljenje, apsolutno se može u svakoj državi, pa vjerojatno i u ovoj. Ja bih vas podsjetio unazad dva tri mjeseca kada je ovaj dom skoro jednoglasno izglasao jedan zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglim i raseljenim licima vezano za povrat stanova. Naime u Vijeću u Domu za ljudska, za kom drugom domu, Dom naroda potegnut je vitalni interes i sada, koliko ja barem imam informacija stvara atmosfera da se taj vitalni interes uvaži itd. A taj zakon imao je najbolje namjere, imao je namjere da spasi ljude da ne ostaju bez jedne i druge imovine, a ostaju. To je najveća nepravda. To je ono da i najveće pravo može biti najveća nepravda i to je taj slučaj. Dakle, a da se radi o principijelnosti, pa mi smo puni neprincipijelnosti u ovom parlamentu pa i u ostalim institucijama BH, puni. Stalno se proteže ta neprincipijelnost. Naravno nisam ja da procjenjujem nečiju neprincipijelnost kao što se Munib malo posegao da procjenjuje moju principijelnost što nije relevantno. Naravno da ja to ne cijenim u tom smislu. Prema tome, meni su ovdje mnoge stvari vrlo problematične, vrlo problematične i zato neću moći pristati da glasam za ovog kandidata. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Prije gospodina Belkića koji se prijavio za raspravu, replika gospođa Palavrić.
Na žalost zaista moram replicirati jer ja sam ovdje interpretirala odredbe zakona koje su relevantne. Dakle da bi, da se neko ne bi mogao imenovati potrebno je da postoji zahtjev za povrat stanarskog prava. U ovom slučaju ne postoji zahtjev za povrat stanarskog prava na stanu koji koristi gospodin Podžić i moram replicirati profesoru Kuniću na njegovu ocjenu kako je trebala glasiti ova odluka Doma. Ustvari prije bi mogla upoznati sa činjenicom da je Dom, je li to moralno, da je Dom u prilikama u kojima su oficiri ili pripadnici bivše JNA ostali u vojsci Jugoslavije ovdje imali stan sa stanarskim pravom iz fonda vojske koji su davali, dobili po istom osnovu stan u Jugoslaviji i sada imaju pravo na povrat stana u Bosni i Hercegovini i takvih odluka ima pred domom, ali su ispoštovane. Morale su biti ispoštovane. Dakle, ja nemam još uvijek podatka da li je gospodin Vukobrat ili dobio u Jugoslaviji stan, zapravo Srbiji i Crnoj Gori. Vjerujem da jeste, budući da je tek '97. godine penzioniran. Negdje je živio i vjerujem da ima tamo stan. Dakle i to ćemo kasnije utvrđivati ako treba vodićemo još jedan postupak, ali je takva odluka Doma bila u slučajevima u konkretnim u nekim slučajevima, ali u konkretnom nije takva i ja vas samo pozivam da poštujemo odluke najviših instanci, pravnih instanci u ovoj zemlji, a sve što se dogodi kasnije primjenjivaćemo. Kako se stekne koja okolnost iz kojeg zakona tako ćemo primjenjivati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Replika gospodin Kunić. Izvolite gospodine Kuniću. 34
Gospođo Palavrić, ja sam rekao prilično jasno, ako je gospodin Vukobrat otkupio stan, ne radi se više o državnom stanu, nego se radi o privatnom vlasništvu. I to je važna činjenica, da li je gospodin Vukobrat otkupio stan? Molim pitanje, neka mi se odgovori, ovi koji su predložili.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Izvolite gospodine Belkiću.
Evo vidite kolegice i kolege, način rada se koji se ovdje dešava evo u drugom satu o ovom prijedlogu je krajnje neracionalan i on stalno u nekom pravcu konfrotacije i stalno se koriste neki argumenti, poluargumenti, polusaznanja, saznanja itd. Mi smo tek u drugom satu rasprave oslonili se donekle na izvještaj naše nadležne komisije koja je raspravljala o ovom prijedlogu itd. Prije toga izvjestioc u izvještaju koji je nagovješten dva puta, tri je diskutirao da bi tek u trećem nastupu spomenuo da je Komisija napravila izvještaj itd. Dakle način rasprave nam je potpuno neracionalan i trošimo ga na konfrontaciju. Naravno vi to ne morate prihvatiti. I dalje možete po 10 puta se javljati jedni te isti, jedno te isto ponavljati, iz novina isječke, prigovore, prijave itd. nositi sa sobom i vi imate pravo na Parlamentu to raditi, ali ja vam govorim da je to neracionalno. Naravno uloga predlagača i naših radnih tijela je apsolutno zanemarena, odnosno oni je ne koriste i stalno se dovodimo u situaciju u kojoj jesmo. Ja se sada nadam da smo konačno dobili nekoga ko će odgovoriti na neka pitanja koja su ovdje postavljena iako se ne radi o predstavniku direktnog predlagača, ali računam da je lice iz redova obrađivača na neki način, odnosno dijela procesa itd.Stranka za BiH nije se bavila pribavljanjem ovih dokumenata, dokaza itd. i mi ćemo se osloniti na proceduru, na naš poslovnik, na izvještaj Komisije i ono što u oficijelnim dokumentima stoji. Ja samo želim reći sljedeće da lica, pa i ovo nisu na silu ulazila nego im je sistem dodjeljivao ili nije dodjeljivao određene stvari. Dakle kada je riječ o moralnom aspektu osobe o kojoj govorimo, ja molim da se ima na umu, dakle lica nisu sama sebi to radila, nego sistemski postojeća zakonska regulativa. Prema tome mi ćemo imati to na umu i također činjenicu da su i oficiri i pripadnici policije itd. stalno podvrgnuti nekakvim provjerama, certifikatima, imovinskim aspektima i dužni su stalno davati neke upitnike onoliko koliko ja znam. I na kraju, dakle nama je dokumenat Predsjedništva jedinstven dokumenat, dakle predlaže se jedna odluka, mi ćemo odluku podržati i naravno budite sigurni da apsolutno vodimo računa i da nam je jako važno da se svi principi zastupljenosti i svega ostaloga apsolutno ispoštuju i da ni jednog trenutka, jer vrlo teško čovjeku pada kada u ovoj skupštini čuje da jednog naroda neće, nema gu uopšte u tim strukturama itd. Ja ne vidim nikakvog razlgoa da ga ne bude i ja vas uvjeravam gospodine Joviću da će to biti sigurno ispunjeno barem što se tiče Stranke za BiH i na 35 kraju nama ne smeta što smo pomalo predmet interesa i analize našeg ponašanja na Parlamentu. Mi se ne bavimo kako drugi glasaju i zašto glasaju. Mi ćemo po svom uvjerenju i u buduće se ponašati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Belkiću. Samo da provjerim da li ste se vi gospodine Živkoviću javljali za raspravu ili je to bila replika. Ne. Onda gospodin Adem Huskić, pa gospodin Nikola Špirić.
Ja sam, ono što sam htio reći najvećim dijelom je upravo kolega Belkić rekao. Ja sam član Komisije i ovdje sjedi još članova Komisije i mislim da je, da ste vi predsjedniče, iako visoko cijenim način na koji vodite sjednicu ovog doma, mislim da ste u početku propustili priliku da kažete ili da napomente poslanicima da postoji ovaj izvještaj u kom se kaže da je Komisija jednoglasno podržala odluku Predsjedništva. Slična rasprava ovoj današnjoj vođena je na Komsiiji, to je kolega Novaković spomenuo i mi smo tada na Komisiji raspravljali o tome da li da se izjašnjavamo pojedinačno o imenima ili o odluci Predsjedništva i mi smo se odlučili da glasamo o odluci Predsjedništva, jer odluka Predsjedištva je usvojena i mislim da to treba i danas da uradimo i zbog Predsjedništva i zbog cijele procedure. Evo ja sam ovdje pratio, mi smo sada šesta karika u lancu koja je provjeravala ili učestvovala u kreiranju ove liste. To je federalno MInistarstvo odbrane, pa je onda Ministarstvo odbrane Bosne i Hercegovine, pa Predsjedništvo, pa SFOR, pa Komisija, to je pet nekakvih karika i šesti smo mi ovdje i sada mislim da se ova rasprava vodila na svakom od njih i mislim da gubimo vrijeme ovdje raspravljajući o tome, a ako govorimo o principijelnosti, onda ja bih samo podsjetio kolege da smo i Vijeće ministara i prethodnu listu generala i Komisiju za koncesije sve usvajali kao odluku. Prema tome neprincipijelno bi bilo sada izići sa prijedlogom po mom mišljenju da se glasa o pojedincima. Ne kažem da ne trebamo usvojiti princip takav da u buduće svako glasa pojedinačno nije sporno. Ali tada mi ćemo se dogovoriti o principima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Huskiću i na komentaru. Ja ću vas samo podsjetiti da sam prilikom otvaranja rasprave izvjestio ovaj dom da smo dobili izvješće Zajedničke komisije koja je podržala odluku Predsjedništa. Dakle, prije nego što sam uopće otvorio raspravu upozorio sam zastupnike da to imaju pred sobom. Ja ne namjeravam poslije svake rasprave upozoravati, pogotovo ne na način kada svak se tako osjeća eventualno ugroženim u smislu dobivanja mogućnosti za raspravu, repliku i sve ostalo, tako da ja se potpuno slažem sa vama da je bilo dovoljno elemenata da racionaliziramo raspravu, ali zastupnici traže riječ i ja im poslovnički moram omogućiti i radi se samo o tome. 36 Hvala lijepo. Gospodin Špirić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo ja sam nadam da smo priveli ovu raspravu kaju, hoću samo principijelnosti radi, vidite kada se nešto čita, onda treba čitati do kraja. Nije odluka Doma za ljudska prava dokument koji ne može imati svako na uvid da ga pročita. Ovo što ja imam od dokumenata mogu da imaju sve kolege poslanici ukoliko žele da imaju i ukoliko to nije pripremljeno. Ja ne mislim da je dobro da u paketu ovo što radi Predsjedništvo donosi odluke, nego je to stvar opšteg nepovjerenja i mi u paketu srljamo u paket paketa, vidjećemo dokle ćemo doći. Ali ovdje u odluci Doma za ljudska prava se kaže ovako samo to niko neće da pročita – zaključak rečenice na kojoj se staje. Kaže Dom nalazi da podnosilac prije nije iscrpio djelotvorne domaće pravne lijekove kako se zahtjeva članom 8.2a) sporazuma, ili prema tome u dijelu u kojem podnosilac prijave tvrdi da bi trebalo biti priznat kao vlasnik svog predratnog stana po osnovu uplata koje je izvršio '92. godine podnosilac prijave nije iscrpio domaće pravne lijekove kako se zahtjeva članom 3.2 stav a), ili, dakle nije to, ili ovdje se kaže – Dom dalje zapaža da ponašanje organa odgovornih za postupak na koji se žalio podnosilac prijave, kao što je federalno Ministarstvo odbrane uključuje odgovornost Federacije Bosne i Hercegovine, a ne Bosne i Hercegovine u svrhe člana 2.a) Dakle i to je odluka Doma za ljudska prava koja se tiče ovoga spora. Ali ako neko imao ovdje dilema i čitao službene listove, ja ću vam sada originalno rješenje koje je u podnesku spisak pročitati kaže – uvjerenje da je Vukobrat, dakle žao mi je što mi danas govorimo, ali vidite bilo je logično da smo kao Parlament ako imamo dilema tog nesretnika i tog generala doveli ovdje, kao i ove iz mesno prerađivačke industrije kolege neće se riješiti, pa da kažu šta imaju ukoliko hoće poslanici da imaju istinu i da ...da vam jedan mali čovjek, a hiljade je takvih u Bosni i Hercegovini kaže na koju golgotu nailazi u primjeni Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma kada se suoči sa robusnim državnim institucijama i generalima koje mi hoćemo izabrati. Kažu da je pukovnik Jovo Vukobrat, da je Vukobrat Jove, Jovan rođen 10. januara '42. u Sanskom Mostu BiH, matični broj taj i taj, bio pripadnik bivšeg JNA neprekidno od 23.7.'61. do 12.5.'92. godine. U evidenciji Republike Srpske preuzet je 13. maja '92. godine gdje se nalazi do pnezionisanja 1.jula '97. godine. Uvjerenje se izdaje na zahtjev imenovanog, a služi kao dokaz ...do '95. godine ostao u vojsci Republike Srpske itd. za otkup stana. Nije služio u vojsci Jugoslavije, Srbije i Crne Gore. Nema stan tamo, nema na prostoru Bosne i Hercegovine ništa od imovine sem ovo. Durgo uvjerenje. Pa nema. Žao mi je što nema, ali dozivamo da otkrije druge. Zašto bih ja dozvolio, izvinite, zašto bih ja dozvolio generalu Hodžiću, što meni kao građaninu nije dozvoljeno. I ja sam kupio tuđi stan, ali sam ga kupio, a ne otkupio. Pa nije isto platiti hiljadu maraka i 120 hiljada maraka. Dajte malo da se pogledamo u oči. Ili druga potvrda kojom se od strane komande itd. garnizona potvrđuje penzionisanje prije, ali dajte hoćemo li vjerovati dokumentima ili ćemo se nadmudrivati. Dakle ovo je još uvijek predmet spora Ustavnog suda. Žao mi je ja kažem ja sam za to da se generalu koji treba da bude čist, neka mu država kupi stan, 37 ali ne može biti general koji otima i ovdje se postavlja moralno pitanje. Kako je moguće da kolega, pa uzmite bilo je i profesora univerzitetskih koji su ušli u profesorske stanove pa moral proradio pa izašao. Ne znam da li ima i jedan koji je ostao do kraja. Ali ako je Parlament spreman neka zove ljude ovdje pa da vam kažu na koji način se ovo želi riješiti. Dakle za mene ovo sve je jasno. Nije nikakav problem ukoliko postoji većina da uradi na ovakav ili onakav način. Budite sigurni kao što sam se do sada ponašao kada su pojedinačna imenovanja da će to biti moj slijed stvari na svim drugim slučajevima. Žao mi je što ovo može da se tumači kada je izbor generala ovako ili onako, ali sve se može tumačiti. Ja sam i prošli put govorio o nekim stvarima kada sam pogledao listu i vidio kako se ko izjašnjavao, a kakvu je priču pričao, naravno i to možemo onda dolazim do jedne druge tragične spoznaje o kojoj ja ne bih danas da govorim, a svi koji su spremni možemo otvoriti tu različite priče. I molim vas lijepo, nije, bez obzira, vidite, dobro bi bilo da smo dva sata odvojili da hvalimo predložimo kandidate da se radujemo. Nažalost svaki kandidat koji proizvede ovoliko priče nije dobar za budućnosto onoga što zovemo Bosna i Hercegovina. Ima li boljih ja pitam? Dakle ima li boljih za kojeg nema ovog. I ja mislim da Predsjedništvo tamo ne znam iz kojih razloga one stvari o čemu su kolege govorile odluka o postavljenom imenovanju je odluka o postavljenom imenovanju, a nije odluka o listi imenovanja. I ne znam kako će rješenje dobiti pojedinačno. Hoće li dobiti rješenje o kolektivnom imenovanju ili će svaki dobiti pojedinačno. I nije, ja mislim da je ovo najbitniji Dom poslije svih provjera koji uzima i pravne i političke aspekte i cijeni šta ko može dati, kakav doprinos u reformi odbrane Bosne i Hercegovine. I zato vas molim dakle, ako neko hoće da se upozna ja ću mu dati sva dokumenta koja imam. Ima i odluka Doma za ljudska prava i nju treba pročitati, ali mi smo ovdje nismo sud, mi smo Parlament. Ovaj nesretnik je imao sreću da se uopšte pomene kao čovjek čije je ljudsko pravo prekršeno. Ima takvih, ima hiljade malih ljudi Bošnjaka, Srba, Hrvata na koje se ovo odnosi, ali ne mogu doći jer nisu imenovanja u pitanju. I zato i jesu u poziciji sve dotle dok mi imenujemo ljude koji po tom istom osnovu mogu raspolagati tuđom imovinom i ja ne mogu stvarno da shvatim na bazi bilo kojeg zakona je neko mogao 2000. godine da uknjiže tuđi stan, bez obzira koja mu je to vlast dala. Molim vas lijepo, replika. Replika. Pa ja nikada nisam se ljutio koliko vi replicirate. Evo ako mislite da je dobro, neću, nemam ja šta novo reći, ja sam rekao šta imam na bazi dokumenata, dakle mislim da ovdje treba da pobjedi racija i briga za Bosnom i Hercegovinom, a ne uhljebljene onih koji podržavaju i sada da ne bih dalje pričao i vračao se na '92. žao mi je neću to učiniti jer sam govorio i o drugim generalima. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Izet Hadžić, pa gospođa Seada Palavrić.
Ne mogu da ne kažem nekoliko riječi, a želim da shvatimo da objektivno svaki pojedinac je mali nesretnik i žao mi je što se čitav jedan program u oblasti da kažemo ljudskih prava, povratka imovine, mi imamo sreću da će ljudi vračati imovinu koja je sačuvana, ne znam šta ćemo za imovinu koja je minirana i gdje su štete milijarde maraka. O tome ne govorimo. 38 Ja bih zamolio zaista ovdje prisutne kolege, rijetko se javljam, ali da lična imenovanja ne vežemo za probleme ove države i da sada teret problema povratka imovine i svega vezujemo sada nekom čovjeku koji prema ocjenama i karakteristima zaslužuje prilično sve pohvale. Ako bi uzeli mjesto rođenja ovog nesretnika kojeg se ovdje želi osporiti, za nas naravno nije nesretnik, ali časnog čovjeka, onda vidimo da je njegovo čitavo okruženje kada bi se vratili jel na protekli period bilo protjerano, uništeno itd. Zamolio bih zaista kolege da podržimo odluku Predsjedništva, a ako smo spremni u itneresu građana da ove teme koje ne bi trebale biti vezane za imenovanja već za naš odgovoran rad u Parlamentu stavimo na dnevni red i damo svoj doprinos. Javio sam se prvenstveno zbog ovoga, zbog ove rečenice. U govoru pojedinih kolega više sam prepoznao nepoštivanje pravnog sistema, nego li želju zaista da se kandidat i njegovo imenovanje ospori. Nije nam to dobro. Moramo poštovati odluku Doma za ljudska prava, moramo poštovati zakone koji su važeći i naravno trebamo pomoći ljudima. Znači to me više boli nego li sada osporavanje. Ovdje je sada da kažemo sasvim slučajno, ja znam da kolega Špirić dobro zna da dodjelu stana sebi nije izvršio Podžić niti je on istjerao čovjeka iz stana niti ga je da kažemo jel da je tako uradio ne bi ga niko podržao. To je bio slobodan stan. Razgovaram sa ljudima iz armije, oni se uvijek raspitivaju koji ima stan slobodan, koji nije pod upitnikom da riješi svoje nesretno pitanje stambeno, jer vjerovatno i ovi ljudi su imali riješeno stambeno pitanje na prostorima čitave Jugoslavije. I zato bih vas zamolio zaista, radije sam da stavimo i da raspravljamo ako treba danima o problemu povratka imovinskih prava itd. a da to ostavimo, mislim da ne vežemo sada za ovu odluku Predsjedništva. Pozvao bih zaista da podržimo odluku Predsjedništva, jer mislim da imamo da kažemo obavezu, imamo Samit u Istambulu gdje se očekuje da kažemo jedan naš korak, imamo evropski put, a naravno da ove slabosti, volio bih da otvorim malo ako smo pratili sinoć izjavu ombusmena Bosne i Hercegovine, vidimo da imamo jako veliko kršenje ljudskih prava. Toliko i hvala.
Hvala lijepo gospodine Hadžiću. Gospođa Palavrić, pa gospodin Kunić.
Dopustite da gospodinu Špiriću objasnim njegov citat iz, citate koje je iznjeo to su uvjeti pod kojima Dom može proglasiti prijavu prihvatljivom po Aneksu VI. Jedna od tih stvari je bila da je prijava prihvatljiva prema Federaciji, a ne prema Bosni i Hercegovini iz razloga što je gospodin Vukobrat prijavu podnjio i protiv Bosne i Hercegovine i protiv Federacije. Dom je našao da Bosna i Hercegovina nema zakon koji bi bio predmet po kojem on može dobiti stan, nego je to Federacija koja je dodjelila stan gospodinu Podžiću po Zakonu o prestanku primjene Zakona o napuštenim stanovima. Dakle nije on oteo stan kao što vi kažete gospodine Špiriću, nego mu je dodjeljen iz fonda u koji je i sam nesretnik ulagao, ali eto nije imao sreće da riješi stambeno pitanje. 39 Profesoru Kuniću, on je tražio odgovor i rekao da je gospodin Vukobrat vlasnik stana, ja vas ponovo podsjećam, zaključak Doma na činjenice koje je Dom utvrdio kaže Dom zapaža da podnosilac prijave nije dostavio pismeni ugovor o otkupu. Šta više podnosilac prijave priznaje da nije nikada zaključio takav ugovor sa bivšom JNA. Ja vas doktore pitam – da li ugovor
Molim zastupnike za pozornost i da poštujete red.
da li ugovor u usmenoj formi kada je riječ o nekretnitni vrijedi? Iz toga je Dom uputio gospodina da u sudskom postupku pred nadležnim sudovima ove zemlje utvrdi da li je on vlasnik ili ne, da li mu se uplate koje je dao bez u pismenog ugovora mogu priznati i da bi dobio, da bi ostvario vlasništvo. I gospodine Špiriću, ako je tačno da je gospodin Vukobrat još jednom penzioniran, nakon što je penzioniran kao pripadnik vojske Jugoslavije 3. marta '97., a onda još jednom penzioniran u vojsci RS onda je najmanje što je u ovom slučaju izvjesno, da je on dvostruki penzioner, da ima penziju iz vojske Jugoslavije i da ima penziju iz Fonda RS.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić.
Poštovani predsjedniče, ne bi se mogla
Molim malo je poslovničku intervenciju, gospodine Kuniću, dužan sam joj dati. Izvolite gospođo Hadžiahmetović.
...kažem da moža ovaj parlament liči na stambenu komisiju, na istražnu komisiju, na nešto što ocjenjuje Doma za ljudska prava, nešto što dovodi u pitanje funkcionisanje Predsjedništva kao predlagača čiji smo materijal dobili. Ja Kolegij molim zaista da ovakvu vrstu rasprave, odnosno da nas poslanike ne dovodi u poziciju da cijenimo da li je nešto ispravno ili nije, pozivajući se na neke odluke nazivajući nekoga nesretnikom itd. Ja zaista mislim uvaženi predsjedavajući Kolegija da biste trebali ili ovu tačku vratiti predlagaču, ili dati riječ, ukoliko neko ima iz Vijeća ministara ko može obrazložiti i dati eventualno odgovore na neke dileme i pitanja, a da nas ne dovodite u poziciju da mi sudimo da li je odluka Doma za ljudska prava ili bilo koja druga odluka ovdje validna ili nije. Izvinjavam se, ali zaista sam morala intervenirati. 40
Hvala lijepo gospođi Hadžiahmetović. Riječ ima gospodin Kunić, onda ću dati riječ zamjenici ministra obrane gospođi Marini Bendeš koja je maloprije stigla i onda ćemo zaključiti raspravu. Ja predlažem dakle da nakon zaključene rasprave damo stanku, prije nego što donesemo odluku šta ćemo. Imamo više zahtjeva, evo da odgodimo, vratimo, da. Evo sada smo imali iz vašeg kluba gospodine Jusufoviću zahtjev da se to vrati Predsjedništvo, upravo. Evo ja pokušavam gospođo Hadžiahmetović i ponašati se prema Poslovniku. Dajte, nemojte. Ako jedna točka traži pet sati, onda prihvatimo da traje pet sati i nemojmo sada pet sati, trajaće toliko koliko treba da svi koji žele dobiju riječ, repliku da se rasprava završi. I po ovoj i po svakoj drugoj točci. Takav je Poslovnik.
Poštovani predsjedniče, mogu li ja
Ispričavam se. Izvolite.
Ovako. Ne znam konstataciju koje idu u pravcu da neko ne poštuje odluku o ljudskim pravima. Mislim da su to ovako napamet konstatcije i konstatcije koje nisu pravno promišljenje, vjerojatno to će nepravnici reći u tom smislu. Odluka o ljudskim pravima upućuje to lice na sud. Prema tome odluka faktički o tom pitanju nije ni donesena. Prema tome ne znam šta treba izvršiti u ovoj odluci. To je broj jedan. Broj dva. Ovdje se radi gospodo o najvećem pravu što može biti, to je pravo na imovinu. To je lično pravo. U ovom domu, posebno na Ustavnoj komisiji stalno su puna usta ljudskih prava. Ja prvi put govorim to u ovom domu. Svaki pravni osnov titulus za donošenje zakona ljudska prava. I to smo u stanju sve da izdržimo i da ponekada negodujemo. Sada kada se radi o temeljnom ljudskom pravu u stanju smo da ovako razgovaramo. Dakle ovo je temeljno ljudsko pravo, pravo na imovinu, pravo na državljanstvo. To su temeljna ljudska prava. Druga stvar gospodo, formalno pravno gledajući ovaj dom mora se izjasniti pojedinačno o svakom kandidatu. Ne može glasati grupno. Ovdje se radi o imenovanju lica, odnosno radi se o pojedinačnom upravnom aktu gdje se izdaje pojedinačni akt za svako lice. Prema tome, ne možemo glasati za svu trojicu, nego moramo glasati pojedinačno. Hvala vam lijepo.
Replika gospodin Džaferović, pa rasprava još gospodin Duraković, pa onda ćemo završnu riječ dati zamjenici ministra. 41
Gospodine Kuniću, ne bih ja izlazio za govornicu i ovo nije vama replika, ovo je samo pokušaj da nešto kažem o ljudskim pravima. Nemojte, molim vas samo malo, sekundu, sve je u kontekstu tačke dnevnog reda, sve je tačka dnevnog reda. Ja vas molim samo da povedete računa onda o ljudskim pravima i gospodina Podžića. Ako današnji Parlament donese odluku kojom se ne potvrđuje njegovo imenovanje, onda je to sankcija i ugrožavanje ljudskih prava i gospodina Podžića i ako već govorite o ljudskim pravima, onda budite do kraja korektni pa govorite o ljudskim pravima svih. Parlament ne može biti sud i ne treba da bude sud i ne smije da bude sud. Postoji sud, ali za Parlament je dovoljno da protiv gospodina Podžića ni jedan organ i ni jedan sud nije izdao nalog za iseljenje iz stana, a on ga nije ispoštovao. Hoće li do toga doći, Dom za ljudska prava je donjeo odluku kojom nije prihvatio zahtjev ovog gospodina vezano za stan. Šta će biti u budućnosti, mi danas ako bismo, ako bi ovaj parlament presudio na način kako pojedine diskusije teku, to bi bila definitivno sankcija za gospodina Podžića. Kada su poslanici se kandidirali i izborni zvaničnici u Izbornom zakonu uslov je dakle da ne postoji odluka suda ili nadležnog organa uprave da se neko mora iseliti iz stana, a on to nije ispoštovao u određenom roku. Tako se i sudije imenuju. Šta je sada odjedanputa iznimka kada je u pitanju, kada je u pitanju general. Ukoliko gospodin Podžić bude imenovan, a bude u budućnosti donesena odluka, a on je ne ispoštovao treba ga razrješiti dužnosti načelnika štaba zajedničke komande. I to je onda procedura i to je onda poštivanje ljudskih prava. Nemojte da danas sankcioniramo i kažnjavamo čovjeka napamet ovdje. Ja kažem u Parlamentu napamet, jer ne postoji ni jedna relevantna činjenica koja bi uputila na zaključak da treba donjeti ovu odluku koju pojedinci predlažu.
Prije profesora Durakovića, replika gospodin Špirić na ovo što je rekao gospodin Džaferović. Izvolite. Molim vas da se držimo vremena.
Ja ću naravno vrlo kratko. Priča o ljudskim pravima
Kako kratko, sat nas tušiš evo cijeli dan.
Molim lijepo profesore, za ovo se prima pristojna plata.
Nečeš ti sam govoriti. 42
Mogu koliko god hoću, za ovo se prima pristojna plata. Nervozni treba da idu kući, a oni koji hoće da dođu neka rasprave.
Molim vas lijepo da se u okviru replike, vremena za repliku držite gospodine Špiriću.
Izvinite, vi ste upali, ja nisam nervozan, a hoću da kažem apro po diskusije kolege Džaferovića o ljudskim pravima. Svako može biti predložen. Mi odlučujemo hoće li proći ili neće. Znači li svak ko nije prošao u ovom parlamentu da mu je ugroženo temeljno ljudsko pravo ovo. Ne radi se samo o tome. Niko ne uzima nikome radno mjesto, ovo je imenovanje. Ja samo postavljam pitanje hoće li neko biti politički nagrađen za ono što se sudski spori kršeći ljudska prava drugih ljudi? Dakle na to sam htio upozoriti. Ništa drugo. Dakle čovjek je predložen, a na nama je hoće li proći ili neće i nije mu ugroženo pravo i da prođe i da ne prođe. Ljudsko osnovno temeljno pravo.
Dobro. Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Duraković Izvolite gospodine Durakoviću.
Ja jesam Špiriću nervozan i to veoma jer mislim ovakva parlamentarna praksa da ne vodi ničemu. Mi smo još na drugoj tačci dnevnog reda, a nismo još došli ni do toga na koji način ćemo glasati. Drugo, ovaj se dom pretvorio u sudnicu. To ovaj parlament nema jednostavno pravo, a ni mi kao poslanici da propitujete odluke Doma za ljudska prava koji je najviša sudska instanca u ovoj zemlji. Da li je ona dobra ili nije odluka, to bože moj nije naše. Izvinite. Vi znate da se u ovoj državi vlast dijeli vrlo jasno na zakonodavnu i na izvršnu i na sudsku. I ovaj dom, niti bilo koji drugi dom ne može se pretvoriti ocjenjivati valjanost određenog sudskog rješenja. To je pod jedan. Pod dva trebalo je odmah, ja zamjeram vama kao Kolegiju, zašto niste, bila su dva prijedloga, mislim da je prvi gospodin Zorić iznjio da se glasa pojedinačno o svakome kandidatu, a drugi je da se glasa kompletna odluka onako kako je ponuđena od strane Predsjedništva. Bože moj. Trebali ste da izbjegnemo sve ove gluposti fino odmah dati to na glasanje. Kako ćemo glasati? Uz jedno upozorenje, ako oni kojima je stalo očito, veoma stalo da gospodina Podžića eliminiraju, misle da će pojedinačnim glasanjem ostvariti svoje ciljeve – neće. I onda ćemo odbiti u kompletu. Hvala. 43
Hvala lijepo gospodine Durakoviću. Hoćete vi gospođo Bendeš? Imate li potrebe? Predlagatelj je Predsjedništvo. Znači ovdje ne znam da li gospođa Bendeš može govoriti u ime predlagatelja.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bi mogla govoriti samo znači u ime Ministarstva obrane kao jednogu lancu, kada je u pitanju proces imenovanja predlaganja, znači na generalske pozicije, odnosno kada je u pitanju poštivanje Zakona o obrani Bosne i Hercegovine. Kao, normalno, vi ste učestvovali i donjeli taj Zakon o obrani Bosne i Hercegovine kao jednom od uvjeta pristupanju Bosne i Hercegovine Partnerstvu za mir. Sukladno svim člancima i samom Zakonu jasno je definirano šta radi Predsjedništvo, šta radi ministar obrane, odnosno mi u Ministarstvu obrane. Pokušavajući da do kraja lipnja mjeseca izvršimo sve one zadaće koje smo sami zajedno sa međunarodnim organizacijama stavili pred sebe kada je u pitanju kandidiranje u Partnerstvo za mir, između ostalog jako je bitan i ustroj oružanih snaga, počev od uspostave ministarstva, preko zajedničkog stožera operativne komande, do znači entitetskih ministarstava. Da bi se uspostavio operativni i administrativni lanac zapovjedanja, jako je bitno da se postavi na određene pozicije određeni ljudi. Zbog toga je donesena znači odluka o ustrojbi veličine oružanih snaga koja je znači potvrđena od strane Predsjedništva, zatim samim tim jasno definirane pozicije u samom tom ustroju koje su to generalnske pozicije. Procedura, ja ne znam da li ću se ponavljati, ali evo dozvolite pokušaću biti što kraća. Znači procedura je bila ta da se entitetski ministarstvima ispred znači Ministarstva uputi dopis u kome su oni predložili određeni broj kandidata, časnika na određene pozicije. Znači sa određenim činom sukladno kriterijima koji je jasno definiran, sukladno uputstvu stranama komandanta SFOR-a, odnosno zapovjednika SFRO-a. Obaveza svih tih osoba koje je predložio entitetski ministar bilo vojske Federacije, odnosno vojske Republike Srpske je da uz njihove osobne izjave prilože da se protiv njih ne vodi nikakav sudski postupak itd. itd. što samim tim i plus prijava o finansijskom stanju, odnosno imovinska kartica koju su oni u vojskama obavezni godišnje jedanputa ispunjavati. Znači to bi trebali biti pokazatelji samim ministrima, bilo vojske RS, odnosno vojske Federacije da osobe koje oni kandidiraju su moralne, čiste, da se protiv njih ne vodi nikakav sudski postupak i da mogu ići u proceduru. Ta procedur je ispoštovana i mi sada znači već u biti imamo tri plus tri kandidata koji bi trebalo što prije imenovati. Znači da se završi parlamentarna procedura. Danas je prema Predsjedništvu otišlo još 6 imena kada su u pitanju generalske pozicije. Mislim da je u ovom parlamentu, Vijeću ministara, samom Predsjedništvu i sigurno Bosni i Hercegovini u interesu da što prije ispoštujemo znači samu tu postavku određenih osoba na određene pozicije za koje smatramo da će časno 44 obnašati te dužnosti. Ja evo mogu samo reći i pozvati vas zastupnike, odnosno parlamentarce da date svoj glas osobama koje su prošle kako proceduru u ministarstvima tako i proceduru provjere od strane zapovjednika SFOR-a jer mislim da u toj proceduri je provjeravano i sve ono zašto smo mi na ovoj zadnjoj zajedničkoj komisiji, ustvari vi članovi tog, te komisije povjerenstva oba doma znači i zaključili da je bilo određenih nedostataka u samom procesu provjere kada je u pitanju SFOR, ali ja mislim da je u zadnjem izvješću koje, evo sada ja kod sebe nemam, komandant SFRO-a jasno dao do znanja da su pooštrili mjere provjere, uvažavajući i ozibljnost određenih izvora informacija. Ne kada su u pitanju sada ovi spomenuti znači kandidati, nego ovi koji će vam doći u sljedećoj raspravi. Evo, ja toliko. Ukoliko ima kakvih pitanja ja sam spremna odgovoriti u onoj mjeri koliko se tiče Ministarstva obrane. Jedino vas pozivam da znači date svoj glas za ove kandidate da što prije imamo postavku svih osoba, časnika na generalske pozicije kako bi sustav operativnih administrativnih kada je u pitanju Ministarstvo obrane, kad su u pitanju Oružane snage BiH profunkcionirao što žurnije.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključena rasprava. Dakle, sad bi trebali stvarno svi odgovorno viditi šta nam je raditi po ovom pitanju. Imali smo prijedlog, dva prijedloga dakle ovdje, da se izjašnjavamo pojedinačno i o cjelini liste. Treći prijedlog je prijedlog gospodina Križanovića, kojeg ću pročitati, kojeg sam dobio u pisanoj formi, da se zbog ne prisustva predlagatelja pod točkom 2. predloži odgađanje o izjašnjavanju u Zastupničkom domu po ovom pitanju. Gospodin Križanović izvolite.
Evo ja imam sugestije od kolega da je došao predlagač. Ja sam ovaj prijedlog zaključka napisao prije sat vremena, i ako uz puno uvažavanje gospođe zamjenice ministra, ja ne smatram da je ovo bilo obrazloženje prijedloga nego neka završna riječ poslije diskusije. Ja sam prijedlog zaključka formulirao iz razloga što je rasprava dotadašnja išla u toku traženje određenih pojašnjenja koje mi nismo mogli u tom trenutku dobiti ni od koga. I sada, zbog kažem i zaključka kojeg ćemo usvojiti odnosno izvještaja pod tačkom 11. i odnosa Predsjedništva BiH prema ovom Domu i dignitetu ovog Doma, ja sam formulirao taj zaključak i ostajem i molim zapravo da se Dom izjasni o tom prijedlogu.
Hvala lijepo. Znači imamo prvo prijedlog, prvo je došao prijedlog gospodina Križanovića, pa onda gospodina Zorića, pa ćemo ići tim redoslijedom. Znači pročitat ću prijedlog gospodina Joze Križanovića još jednom. Zbog ne prisustva predlagatelja pod točkom 2. predlažem odgađanje o izjašnjavanju Zastupničkog doma po potvrđivanju liste kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH. 45 Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne sad o prijedlogu gospodina Križanovića. Molim, molim vas zastupnika je 38 u dvorani. Ima li zahtjeva za ponovno glasovanje? Molim, ne, nisam tražio provjeru, ima zahtjeva za ponovno glasovanje, to je drugačije. Molim vas da se izjasnite ponovo, 38 ima ljudi koji smatraju da im nije išao glas. Glasujte sad evo. Molim vas, određujem stanku od 5 minuta i konsultacije unutar Kolegija. [[PAUZA]] Jeste li zauzeli svoja mijesta? Imam dva prijedloga znači ovde su. Ja ću ih staviti ipak nakon konsultacija i Poslovnika i svega, po redoslijedu kako su dolazili. To znači izjašnjavat ćemo se o oba prijedloga. Znači, svi prijedlozi će biti stavljeni na glasovanje. Upozoren sam da je ipak ranije došao prijedlog gospodina Zorića u odnosu na prijedlog gospodina, ne isključuje jedan drugi, izjasnit ćemo se o oba prijedloga. Molim zastupnike
Možemo li samo da uđu svi zastupnici, sekundu, dve minute, molim vas pozovite zastupnike bitno je glasanje.
..kartice molim vas, jer je bilo maloprije tehničkih. Molim zstupnike da se glasovanjem izjasne o prijedlogu gospodina Vinka Zorića da se o listi kandidata za generalske pozicije izjašnjavamo pojedinačno. Molim vas da glasujete sad. Molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu gospodina Križanovića, pročitao sam ga u pisanoj formi, da se odgodi izjašnjavanje u Zastupničkom domu, Glasujte sad. Prihvaćen je prijedlog gospodina Križanovića sa 19 glasova za, 17 protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, da se zbog ne nazočnosti predlagatelja odgodi izjašnjavanje o odluci o utvrđivanju liste kandidata za generalske pozicije u zajedničkim institucijama obrane BiH. Ovdje ne piše kad, ali mislim da moramo računati da će to biti naredna sjednica. Hvala lijepo. Sada određujem stanku za ručak i ostale aktivnosti zastupnika do 14:00 sati. Hvala lijepo. /PAZA/ 46 ..treću točku dnevnog reda, to je Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o računovodstvu i reviziji BiH po žurnom postupku sukladno članku 105. Prijedlog ovog zakona sa zahtjevom za proceduru po članku 105. dostavljen nam je 14.05. i vama je proslijeđen istog dana. Ja otvaram raspravu o zahtjevu Vijeća ministara za proceduru po članku 105. Gospodin Beriz Belkić, pa gospodin Špirić.
Poštovane kolegice i kolege, ja znam da sada raspravljamo o proceduri ali da bi se Klub poslanika Stranke za BiH mogao odlučiti lakše, ja evo uzimam sebi za pravo da predlagaču dva, tri pitanja postavim, i ako je moguće pojašnjenja. Moguće da mi to nismo najbolje razumjeli. Naime, u tački 5 član 2. od standarda koji se pruzimaju evropski itd. i penose se implementiraju se u BiH, izuzimaju se budžeti i budžetski korisnici. Dakle, javna potrošnja i primjenjivat će se do objavljivanja međunarodnih standarda za vlade i javni sektor, domaćim propisi. Na koje se propise ovdje misli? Da li samo ovaj Zakon o reviziji, jer mi nemamo Zakon o računovodstvu, nemamo ovog zakona, nemamo onog. Na kakve se propise misli? To je prvo pitanje. Dalje, u pojmovima, u definiciji pojmova, kaže se da profesionalno tijelo je nevladina organizacija itd., dakle preuzima se pojam profesionalno tijelo ali u tekstu kasnije, uz ovlaštenja nekakva pominje se pojam profesionalne asocijacije. Pitmo je li to isti pojam ili su to dvije različite organizacije? Dakle profesionalno tijelo i profesionalne asocijacije? I posljednje pitanje, u članovima 5. tačka 3, članu 9. tačka 4, članu 11. tačka 4, opisuje se, piše se, definiše se šta je po ovom zakonu nezakonito. Nema sankcija, šta to znači? Na koji način će se sankcionisati nešto što zakonom se proglašava nezakonito? Ja bih vas samo molio da nam ovo pojasnite, da bi smo se mogli ovaj, inaće izjasniti i o proceduri i o sadržaju, a u principu podržavamo potrebu da donesemo ovaj zakon apsolutn, bez obzira na neka rešenja o kojim ćemo govoriti kad budemo raspravljali o sadržaju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Belkiću. Riječ ima gospodin Špirić, ako neko u ime predlagatelja, odnosno uvažena ministrica, gospođa Marić želi, može se javiti. Slijedeći je poslije gospodina Špirića gospodin Mirsad Ćeman, po prijavama. 47
Gospodine predsjejdavajući, gospodo poslanici, ja znam da se dugo u BiH vode aktivnosti da dođemo do Predloga zakona o računovodstvu i reviziju BiH, bilo je možda, ja sam najduže možda upoznat sa tim idejama, bilo je prije dvije godine različitih političkih rasprava. Ja sam pokušao u ovo vrijeme, kada sam dobio zakon, da provjerim, mene raduje da su svi nadležni u BiH, smogli snage da postignu saglasnost i konsenzus, da dođu do prijedloga zakona i dobro je da je Vijeće ministara tražilo da se po članu 105. raspravlja o ovom zakonu. Naravno, ne radi se o idealnom zakonskom projektu, kao što ni ostali zakonski projekti nisu idealni ali ako usvojimo danas proceduru člana 105. i dođemo do Zakona o računovodstvu i reviziji BiH, naravno u vremenu koje je ispred nas, biće moguća procedura izmjena članova za koje kolege misle da nisu dobri ili da nisu najbolji. Zato, u tom smislu, ja želim da kažem da se radujem da nije bilo povike sa strane da postoji nešto što bi moglo biti posebno sporno, i u tom smislu želim da kažem da ću dati svoju podršku i za proceduru člana 105. ali i za sam zakon. i dobro je danas da stvorimo raspoloženje da BiH konačno dođe do jednog bitnog zakonskog projekta. Hvala vam lijepo.
Gospodin Ćeman.
Poštovane kolege i kolegice, ovo nije oblast kojom se ja detaljnije bavim, ali moram ipak reći ja znam ambijent, uvjete u kojima evo i razmatramo ne samo pitanje procedure, nego i sadržaja ovoga zakona. Znamo neophodnost, potrebe za njegovim što bržim usvajanjem itd. Ne mogu ipak a ne konstatovati ovde, da što je naša stara priča, kad su u pitanju tekstovi zakona, mi zbog brzine ne rijetko, pa i ovaj puta ćemo izgleda propustiti zakone koji bi morali biti jasniji, precizniji u mnogim segmentima, naravno respektujući iskustva i drugih koji nam pomažu da dođemo do inovacija u legislativi. Dakle, zanemarujemo i naše domaće da kažem ovaj, iskustva, naša domaća iskustva, stručnjake itd. Jednostavno, valja reći da kako smo pod stalnom presijom i pritiskom da što prije donosimo zakone, sad isključivo gledajući iz aspekta pravne struke ako hoćete, smo u prilici da ponekad donosimo nejasne zakone. Izašao sam samo to da kažem. Da svjestan da trebamo što prije donijejti zakon, izgleda svjesno ulazimo u to, da ćemo donijeti zakon koji je u mnogim ili nekim segmentima bar, nedovoljno precizan, jasan itd. To je cijena izgleda ove dinamike, ali ja bih molio stvarno da se potrudimo, ja imam ovdje neka ekspertna, stručna mišljenja koja dovode u pitanje neke aspekte ovoga zakona ali i to bi također trebalo sa dužnom pažnjom razmotriti, kako u ovome Domu, tako i ovaj, uopće u stručnoj javnosti. Zaključujem dakle, neću biti protiv ove procedure i protiv zakona, ali sam osjećao potrebu da kažem, da je stvarno virjeme da jednom što je mogće ovaj, smislenije i sadržajnije pristupamo i procedurama kako bi smo očuvali dignitet ovaj, propisa koje donosimo, pa i ovoga Parlamenta, ne samo na ovome pitanju, nego i na nizu drugih. Hvala lijepo. 48
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Riječ ima gospođa Ruža Sopta.
Mislim da je neosporno razgovarati koliko je ovaj zakon bitan i koliko je potreban, konkretno u objedinjavanju ekonomskog prostora u BiH. Međutim, čini mi se procedura po 105. a zakon upućen još u 5. mjesecu, da se moglo ići po 104. kako bi se neke stvari ipak popravile u ovome zakonu koje su meni se čini bar bitne. Gospodin Belkić je postavio nekoliko pitanja koje sam ja htjela postaviti, ali ja bih postavila još dodatno pitanja. Obzirom da se ovim zakonom utemeljuje jedno povjerenstvo koje će biti stalno, koje će biti vrlo važno, nekako čini mi se to je povjerenstvo koje će imati i svog direktora, imaće svoj statut, imaće svoje interne akte, žiro-račun, prihode, znači to će biti jedno pravno tijelo, a ovdje nigdje nije definirano, kako će to biti organizaciona, kako će biti organizacioni oblik tog pravnog tijela. Da li će to biti zavod, da li će to biti nekakva uprava ili nešto drugo, što ja držim da bi to moralo stajati u ovom zakonu. Drugo, nije rečeno ni sjedište toga. Možda se je izbjeglo upravo one naše puste rasprave koje su bile, a ja držim isto da bi to trebalo stajati ovdje. Treće, nije se reklo ni pa ja ću biti otvorena, ni o nacionalnoj strukturi toga povjerenstva, što ja opet držim da bi sve to trebalo biti onaj, regulirano u ovom zakonu, jer to su tri elementa koja bitno definiraju ovo povjerenstvo, a povjerenstvo itekako ima značajne zadatke i ono će biti trajno, vrlo važno u budućem načinu ne samo provođenja ovih standarda računovodstvenih i revizijskih standarda, nego i sticanju kvalifikacija koje će opet sutra biti važne u gospodarstvu. Uz ovo, ukoliko bi smo dobili nekakve odgovore, što je gospodin Belkić postavio i ja, spremna sam ja glasovati po članku 105. ali mislim da bi se po 104. moglo toga nešto bitno popraviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Sopta. Riječ ima gospodin Novaković, izvolite.
Uvažene kolege, ono što je svakako ovde za pozdraviti, znači u ovom zakonu, jeste uvođenje jednistvenih standarda. Dakle to je nešto, što na kraju krajeva čini mi se treba da čini i osnovu čitavog ovog projekta i sa te strane gledajući mislim da su oni članom 2. definisani u onom mjeri koja je prihvatljiva dakle za Klub Srpske demokratske stranke. 49 Stojimo također na razmišljanju gospođe Sopte da je nedovoljno definisan status ove komisije. Dakle, on nije upotpunosti definisan i možda je to trebalo zakonom uraditi. Ali smo isto tako potpuno svjesni da zahtjev Savjeta ministara je član 105. a ne 104. i da ne usvajanje ovog projekta može ovaj, dovesti i do nekih drugih posljedica. Zbog toga će Klub Srpske demokratske stranke podržati usvajanje ovog zakona, ali isto tako pozivam gospođu Soptu, da predloži izmjene i dopune zakona koje ako budu išle u pravcu u kome je ona govorila, će imati podršku Kluba SDS-a. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću. Riječ ima gospodin Križanović, izvolite gospodine Križanoviću.
Evo, želim i ja odmah na početku da kažem, da podržavam donošenje ovog zakona i da ne bih ponavljao ovo što su kolege i kolegica Sopta iznjeli, kao primjedbe na nedefiniranost ovog teksta, ukazuje samo na jednu ovaj, lošu praksu, da ćemo mi ovaj, u ovom vremenskom tjesnacu morati vrlo često da žurno donosimo zakon. I nemam ja ništa protiv toga isto tako, ali bih skrenuo pažnju Vijeću ministara kao predlagaču ovih zakona da učini više truda na preciznosti, molim
Molim, je li ima nekih
da učini više truda na preciznost i jasnost definiranja prijedloga zakona, pogotovo kada se radi o proceduri po članku 105. Ja sam osim ovih primjedaba koje su kolegice i kolege iznjeli, također mi nije jasno, kako povjerenstvo, odnosno komisija koja se ovdje predlaže kao jedna od centralnih tijela za provedbu ovog zakona, kako ..osigurava obaveznost primjene jedinstvenih računovodstvenih standarda u BiH. Imam utisak, da je poenta i većina zakona koncetrirana na certifikaciju računovođa. Pridužit ću se kolegama koje razmišljaju u ovom smislu da je korisno donijeti ovaj zakon, pa ga u dalje ako to treba hitno dorađivati. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Nema više prijavljenih za raspravu. Ministrica marić, izvolite gospođo Marić.
Ja vas sve pozdravljam i prihvaćam zbilja ove primjedbe koje ste vi izrekli, osobito znajući ko ih govori, znajući profesiju ljudi koji se na taj način obraćaju. Zakon je imao ime na početku Okvirni zakon o refiziji i računovodstvu, pa smo se onda međusobno uvjeravali da ne postoji u BiH Okvirni zakon, da se on mora zvati Zakon o računovodstvu i refiziji BiH. Pojam okvirni bi bio jako dobar u ovom 50 slućaju jer bi onda bilo malo svima nama jasnije da se radi zbilja o okviru u koga treba uokviriti postojeće stanje u BiH koje je ipak bitno drugčije vezano za teritoriju BiH. Važeći propisi entiteta se apsolutno primjenjuju u entitetima, Brčko također ima svoj određeni dio propisa i sad je znači bilo potrebno izvršiti harmonizaciju na način da idemo za tim, da idemo naprijed, da ćemo svi znači kažemo to u članku 5. šta ćemo primjenjivati. To je ono što nam je zajedničko, to je ono što nam je potrebno, što nas približava Evropi i zbog toga smo se svi skupa složili da je to nešto što će nas ujediniti, udružiti, ići ćemo za tim. Postali smo svjesni znači, imalo smo različite zakonske propise, imali smo različit način obučavanja i za studij ekonomije itd. ljudi za računovođe, ljudi za revizore. Velika je bila diferencijacija od programa obuke, od toga tko provodi obuku, od cijena itd. Trebalo je znači i to ujednačiti ovim zakonom, ovo je znači jedan vrlo značajan početni korak u kom bi računovodstvena struka dobila svoj poticaj da sagleda i dalje sagledava sve ono šta joj smeta u njenom radu, da znači identificira šta će primjenjivati, tko će to raditi, to će ljude obučavati, po kojim programima, pa će onda samo određeni koji dobiju licencu za to, moći obučavati ljude, davati te certifikate, uzimati ih, biće na jednom mijestu registar, svi ćemo znati znači ko je taj. Vidjećemo kako ćemo primjenjivati diplome koje nam dolaze iz inozemstva. U neko doba će se i naše diplome koje se odnose na računovođe, revizore moći koristiti vani. Znači to je bila jedna zamisao, jedna cjelina koja je bila pred očima svih nas kad smo počeli raditi ovaj zakon. Vezano za ovaj pojam profesionalnog tijela i asocijacija, ovo je u pitanju prijevod, to sam ja malo bolje pročitala. U biti znači, postojeća udruženja, postoji Udruženje računovođa i revizora Federacije BiH i RS kao udruženja, postoji Zavod za računovodstvo i reviziju Federacije i sličan jedan institut ili nije važno u RS. Znači, ovdje kad mi kažemo kako će se formirati ovo povjerenstvo, da će biti za jedno vrijeme pod nadzorom i financirano od strane Međunarodne zajednice u roku od 6 mjeseci da ćemo imati jednog stranog savjetnika koji će pomoći da BiH, ova naša udruženja, ovi naši zavodi izaberu te sljude u jedno upravljačko tijelo i onda kad govorimo o tome zašto i kako će se primjenjivati zakon. Ovaj zakon, bez obzira što nema kaznenih odredbi, jer je ovo prva faza i mislim da se nisu mogle u ovaj zakon ugraditi kaznene odrredbe, znači ali malo po malo, mi možemo raditi odmah izmjene i dopune i dodati i kaznene odredbe, ali je poenta po meni, da zakon počne da zaživi, da osigura primjenu računovodstvenih i revizijskih standarda, prakse na čitavoj teritoriji jednake. Vi znate, koliko imamo inozemnih firmi kod nas, kako je sad bankama napraviti izvještaj recimo za Rafajzen banci za Beč, kako se radi ta konsolidacija, je li joj sjedište u Banja Luci ili joj je sjedište u Sarajevu. Puno je u životu problema koje ovo računovodstvo sadašnje i revizija nije mogl aprevladati. Postoje firme iz inozemstva koje rade reviziju pa onda postoje različiti ti izvještaji itd. sve ovo kad se uzme jedno za drugim, ovo je znači jedan vrlo bitni ali prvi korak, jer će ta praksa koja je do sada ostvarivana bila je pozitivnija u nekom dijelu kod jednih, u nekom kod drugih, moraće se uejdnačiti. I kad se kaže, to je financijski izvještaj, ko god da ga je napravio u BiH za koga god da ga je napravio, ima iste znači, na isti način se mora čitati. Nama je to sad važno. Vidite koliko smo imali problema za reviziju, vezano za Javni sektor. Mi ćemo se sad potruditi i samo na temelju ovog zakona i dobićemo dozvolu kao BiH i pare da prevedemo međunarodne standarde vezane za vladino 51 računovodstvo. Mi nemamo dozvole za to. Mi ne možemo biti članica ...(effefta)...niko nam to ne daje. Ne mogu dijelovi države biti članice Međunarodnog udruženja računovođa revizora. Da bi sve ovo sada savladali, prevladali znači predlažem da ovaj zakon ističemo zbilja hitnost da konačno i ova struka dobije svoj posebni inicijalni sada zamah evo na ujedinjavanju struke i onda da na taj način ipak ujedinimo evo kroz ove izvještaje da ih na kraju krajeva jedinstveni ekonomski prostor doživi evo u računovodstvenoj struci. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem se ministrici Marić. Za riječ se javio gospodin Petar Kunić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, naime, izvinjavam se niste vidjeli ja sam se ranije javio, hvala vam što ste mi dali riječ
Sve je u redu
Prihvatljiva ova diskusija ministrice Marić, no međutim postavlja se pitanje u ovom domu, jedno pitanje koje visi nad nama non stop. Član 3. da li komisiju formira specijalni međunarodni savjetnik imenovan u skladu sa članom? Da li mi uvodimo prinudnu upravu u svim segmentima? Ovaj parlament mora se jednom odrediti. Šta je to? Da li je naš nivo mentalni skop takav da mi nismo u stanju samostalno da upravljamo sa ovakvim stvarima? Da li ovo, meni to lično vređa moje dostojanstvo, moj identitet kao poslanika. Ja ne mogu to prihvatiti. To ne mogu prihvatiti. Ne mogu prihvatiti upravu na, uzima se segment po segment. Zašto stranac mora biti, on nije da savjetuje, nego on imenuje formira specijalni međunarod da je u skladu sa ... Pa molim vas lijepo, pa gde smo mi, da li smo mi u Bijafri? Ja zaista, neugodno mi je da sjedim u ovim redovima i da prihvaćam ovako nešto. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Kuniću. Riječ je ponovo tražio gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Postavio pitanja i ja moram reći da odgovor da je puno u životu problema nas zadovoljava i mi ćemo glasati za ....zakon. Vi kažete da je u životu puno problema. Hvala. 52
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o proceduri. Gospođa Sopta, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam pitanje, da li bitno remeti to da ovaj zakon ide po članku 4. Ja sam samo natuknula, da ide po članku 104. Ja sam samo natuknula nekolko stvari koje su ono jako važne. Tu ima stranšno prostora za amandmanski djelovati i na tajming, i na sadržaje neke koji su, mislim da bi bilo vrlo važno ako bi, ako može ovaj zakon ići po članku 104., ako bitno ne remeti onaj, nešto u našem približavanju. Evo ja držim da se uputio po 104. da bi do sada već bio u proceduri, možda pri kraju jer je već davno došao ovde a, evo pa molila bih.
Hvala vam. Mi smo ovdje dobili zahtjev da se izjasnimo po članku 105., nismo imali drugačije mišljenje od predlagača i mi se izjašnjavamo o zahtjevu predlagača da ovaj zakon razmatramo po proceduri članka 105. Ja mogu samo reći da cijenim ovu raspravu, doprinose a mi moramo respektirati i ovo što je ministrica govorila i obveze prema fizibiliti studiji 16 uvjeta, a i mogućnost do usvajanja zakona možemo tražiti njegove izmjene i dopune i raditi. I mislim da je to jedna cjelina pristupa i da će ova diskusija koja je bila danas od zastupnika, biti zaista iskorištena za poboljšanje, ali objektivno sad se moramo izjašnjavati o ovome. Molim zastupnike da se izjasne o Zahtjevu Vijeća ministara, da razmotrimo Prijedlog zakona o računovodstvu i reviziji BiH po članku 105. ispričavam se, zamolit ću vas još jednom da glasujete sad. Sa 31 glasom za, 4 protiv, 1 suzdržan, prihvatili smo i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo Zahtjev Vijeća ministara da ovaj Prijedlog zakona o računovodstvu i reviziji razmatramo po članku 105. Prelazimo na raspravu o samom zakonu, odnosno otvaram raspravu sada, pošto smo, znamo da ovo po članku 105. nema amandmana, ali evo ima prijavljenih, Gospodin Zorić,
Ja sam slušao sve one maloprije koji su pričali o proceduri i čuo sam ministricu koja je odgovarala na postavljena pitanja. Pitanja su mi bila potpuno jasna i nisam čuo odgovore na ta pitanja, pogotovo na neka za mene bitna pitanja. Ali, sad ovdje hoću kazati to i upitati sve nas, hoćemo li biti ovako velikodušni ako evo maloprije je kolega Novaković spomenuo ako gospođa Sopta ponudi izmjene i dopune po članku 105. hoćemo li biti ovako ovaj, velikodušni kako vidimo to gore na ovome displeju. Dakle, hoćemo li kazati pa iako gospođa Sopta nije baš najbolja 53 rješenja ponudila, daj prihvatimo jer se radi o vrlo važnom zakonu. Ja vjerujem da nećemo. Dakle, ovo se jako dobro izlobira i onda se radi o hitnosti. Meni nije jasno već kad sam se javio, da ja dobivam 5-6 zakona svaki tjedan po članku 105. Onda mi nije jasno zašto dobivam zakone i uvijek u dnu piše prilog Prijedlog zakona o računovodstvu i reviziji BiH u zagradi tri jezične varijante i elektronska verzija. Šta znači tri jezične varijante? Zašto ne piše tri jezika? Ili zakon na tri jezika i u elektronskoj verziji. Ja sam iz principjelnih razloga ovaj, glasao protiv procedure ali ću podržati zakon, samo ću vidjeti jesmo li, hoćemo li biti u slućaju da neko od nas podnese po 105. po istom zakonu izmjene i dopune, hoćemo li prihvatiti po 105.? I ja vas držim za riječ. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Da li ima još prijavljenih za raspravu. Nema. Zaključujem raspravu. Sada se izjašnajvamo o Zakonu o Prijedlogu zakona o računovodstvu i reviziji BiH po članku 105. Molim zastupnike da se izjasne o ovom zakonu. Glasujte sad. Konstatiram da je Zastupnički dom sa 35 glasova za, 2 protiv, niko suzdržan, i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatio Prijedlog zakona o računovodstvu i reviziji BiH. Hajvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku četiri, to je Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja na temelju izvršnih odluka na teret proračuna institucija BiH, sukladno članku 104. Znači bio je zahtjev od predlagača da se zbog nužnosti promjena i pomjeranja rokova prihvati procedura po članku 104. Dakle, danas se izjašnjavamo o proceduri. Ja otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Zastupnički dom da se glasovanjem izjasni o Zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog ovog zakona uvrsti po proceduri članka 104. Molim zastupnike da glasuju sad. Konstatujem da je Zastupnički dom jednoglasno sa 35 glasova za, prihvatio Zahtjev Vijeća ministara da se je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o privremenom odgađanju od izvršenja potraživanja na temelju izvršnih odluka na teret proračuna institucija BiH razmotri po proceduri članka 104. Hvala lijepo. Prelazimo na petu točku to je 54 Ad.5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH po članku 105. Ovo je zahtjev, pošto imamo dva zahtjeva znači da precizi, promjenjeno je, znači ovde se odnosi na Zahtjev Vijeća ministara broj 0102-2-7-3/05 od 18.05. 2004.godine. Ovdje vas samo želim informirati da je bio jedan amandman gospodina Lagumdžije na ovaj zakon, međutim da ovdje se radi o proceduri 105., nije predviđena amandmanska faza. Ja otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru po članku 105. znači zahtjev za žurni postupak. Želi li neko? Hvala lijepo. Izjašnjavamo se o proceduri, znači o, gospodin Križanović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ako pogledamo poslije ove točke dolazi slijedeći zahtjev Vijeća ministara za razmatranje također po članku 105. Prijedloga zakona o izmjeni Zakona također o carinskoj tarifi. Ja mislim da bi smo mi imali slućaj jednistven u svijetu, da vlada jedne zemlje, dostavlja Parlamentu zahtjev da raspravlja i da usvoji Prijedlog zakona, pazite dva zakona o izmjenama i dopunama istog zakona, isti dan. I mi bi smo bili jedinstven Parlament kad bi smo to napravili. Ja ovo nikad nisam vidio u svijetu da postoji tako nešto. I neću ništa više reći, to je što se tiće procedure a kasnije ću govoriti o samom prijedlogu zakona. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Križanoviću. Gospodin Ćeman.
Pa nije se teško složiti da treba riještiti ova pitanja što prije, ali uistinu isti dan, dva jedan isti zakon mijenjati kroz dva različita prijedloga i pravno-tehnički i logički je nelogično da tako kažem. Međutim, ovaj, ja opet kažem, neću ja biti protiv ovoga, ja ću podržati ovo. Međutim, znam da je u pripremi i ovoga zakona o kome ćemo kasnije, nadam se bar razgovarati, ako ne možemo u njemu ništa mijenjati, bilo prijedloga da se preispitaju i neke carinske stope koje se tiću također automobilske industrije iz proizvodnih programa recimo firmi u općini Tešanj, na koje nije bilo razumjevanja. Ja želim ovde ukazati na to i apelovati da u najmanju ruku evo u nastavku promatranja i analiziranja ove problematike se na to obrati pažnja, pošto je sad riječ ovde o proceduri, samo da kažem nelogično je da razmatramo dva zakona, odnosno dva prijedloga koji se odnose na isti zakon, istu carinsku tarifu, isti dan. Ali, evo mi smo puni presedana pa neka i ovo bude. Hvala lijepo.
Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 55 Molim zastupnike da se izjasne o Zahtjevu Vijeća ministara da se ovaj Prijedlog zakona o dopunama carinske tarife BiH razmotri po članku 105. Molim vas da glasujete sad. Za 29, protiv 2, 6 suzdržanih, dovoljna entitetska većina, prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara da se ovaj Prijedlog zakona razmotri po članku 105. Sada je rasprava o zakonu. Da li se neko javlja za raspravu? Ne javlja. Gospođa Sopta, izvolite. Gospodin Križanović, gospodin Belkić, to su prijavljeni.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, evo ja sam mislila da se neću javiti za diskusiju, međutim obzirom da je ministar ušao u međuvremenu, ja sam imala jedno pitanje, odnosno imala sam zastupničko pitanje koje bi mi bilo presudno o glasovanju o ovom prijedlogu izmjena. Naime, prije možda i dva mjeseca, ja sam imala zastupničko pitanje o efektima odluka Vijeća ministara kojima su se ovaj, kojima se u biti utvrđivala ovakva stopa kakva je. Bila su oslobađanja po plaćanja carina po ovim stavkama. Ukoliko gospodin ministar ima sad podatke, da nam obrazloži i kaže koliki su bili efekti u proračunu, odnosno na proračun dosadašnjih odluka? Ja bih možda onda zauzela stav o glasanju. Ovako ću biti suzdržana.
Hvala lijepo gospođo Sopta. Gospodin Križanović.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja ću također vrlo kratko. Na ovaj jedan članak Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj tarifi, u koloni kvote, stoji količina mislim od 200 komada, s napomenom da će se ti dijelovi ugrađivati u izgradnju novih automobila. Mislim da bi bilo dobro brisati tu kvotu, i osoboditi potpuno da kažem uvoz takvih dijelova na koji način bi se da kažem poslala poruka eventualnim ulagačima u BiH da će imati pogodnost takve carinske stope. Naravno, pri tome treba imati čvrste, sigurne mehanizme da se, da ti dijelovi završe tamo gdje su oni namijenjeni u izgradnji, odnosno ugradnju novih automobila. Evo, to bi bila moja primjedba i mislim da ćemo u suprotnom biti u prilici da svako zasjedanje raspravljamo o novim prijedlozima po 105. i stalno dograđujemo ovaj Zakon o carinskoj tarifi. Hvala.
Hvala gospodine Križanoviću. Gospodin Belkić. 56
Evo ja ću također postaviti pitanje ali bih volio da ne dobijem odgovor slićan maloprije da je u životu puno problema. Dakle, da li je ovaj zakon o kojem sada raspravljamo i zakon u okviru slijedeće tačke prošao proceduru predviđenu Zakonom o Upravi za indirektno oporezivanje ili preciznije, da li je Upravni odbor Uprave razmatrao ove dvije predložene izmjene i gospodin Križanović je maločas postavio pitanje ali vas nije bilo u ime predlagača, zašto se je o istom zakonu dvije izmjene posebne pravile, zašto to nisu išle izmjene jedinstvene izmjene zakona. Eto toliko, hvala.
Hvala gospodine Belkiću. Prije nego što dam riječ ministru evo ima još jedan zastupnik, gospodin Jusufović, dobro izvolite gospodine ministre.
nije uključen mikrofon Može li imam i ja, da sačeka ministar
Pa to sam bio predložio gospodine Jusufoviću, a vi ne prihvatite, pa onda kad ja predložim drugačije onda, dobro izvolite evo ministar je, zahvaljujem se gospodinu ministru. Izvolite gospodine Jusufoviću
Ja ću također imati samo jedno kratko pitanje. Ima ovako ove tačke dnevnog reda gdje ne razumijem se baš u tu materiju, onda imam neke dileme, a volio bih uvijek glasati da budem načisto. Pitanje ministru. Da li se može desiti, da ove uvozne kvote mogu biti upotrebljene i za neke druge namjene ili na drugi način osim za korištenje novih automobila? Ako je za korištenje proizvodnje novih automobila, onda i ja se slažem sa gospodinom Križanovićem da ne treba uopšte ograničenje. Ali zato pitam, nije mi jasno postoji li mogućnost kako da kažem, manipulacija određenih? Toliko.
Hvala gospodine Jusufoviću, izvolite gospodine Doko.
Hvala gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, ja se moram na početku odmah ispričati jer nisam znao da će ova točka dnevnog reda dakle, biti danas na ovoj sjednici, ali upoznat sam sa materijalom i mogu dati odgovore na vaša pitanja. Krenuo bih redom. 57 Zastupnica Ruža sopta, uvažena zastupnica je postavila pitanje i mi smo danas upravo na sjednici Vijeća ministara utvrdili prijedlog odgovora vezano za to pitanje. U tom odgovoru ima dakle i ovih iznosa koje ja stvarno ne znam napamet i ne mogu reći o kojim se iznosima radi, ja vjerujem dad na sljedećoj sjednici ćete imati priliku da budete upoznati sa konkretnim iznosima. Što se tiće drugih pitanja, zašto nisu ove dvije točke, obzirom da je naredna slična, identična samo se radi o ovim kategorijama mesa, upućene zajedno, radi se o tome da je Vijeće ministara na odvojenim sjednicama uputilo ova dva prijedloga i ako se sijećate da bilo je ovaj prijedlog čak po ovom članku 139. gdje smo tražili izvanrednu ili posebnu sjednicu Zastupničkog doma da se izjasni po ovom pitanju. I to su razlozi zbog kojih je došlo do razdvajanja ove dvije točke, a činjenica je da se radi praktično o istoj materiji apsolutno, pa tako se može evo sasvim slučajno evo da se raspravlja upravo na istoj sjednici o te dvije točke. Što se tiće Uprave i Upravnog odbora, ja moram reći da smo mi imali dosta razgovora vezano za funkcioniranje Upravnog odbora. Vijeće ministara je imenovalo i ostale članove Upravnog odbora i obzirom na trenutak u kojem se nalazimo je li, Upravni odbor ima sastanke. Mi smo uputili dakle pismo vezano za mišljenje, tražili smo mišljenje Upravnog odbora za predložene izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi, koje jeoš nismo dobili. U svim razgovorima koje sam do sada imao, a ja sam to i prošli put na sjednici Parlamenta jasno rekao, da Vijeće ministara ima nadležnosti nad vođenjem politike u ovom sektoru. Uprava za neizravno porezivanje je niži organ izvršne vlasti i ona je uglavnom nadležna za provedbeni dio tih dokumenata. Znači za provedbu propisa unutar ovih zakona i s te točke gledišta oni upravo u tom dijelu trebaju dati najveći doprinos. Što se tiće dakle ovog dijela zašto kvota, zašto 2 tisuće, pa ovo je upravo izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi koji se zove kvota. Tu moramo staviti neke kvote ne kontigente i ovdje je riječ o 2 tisuće vozila, zbog toga da upravo ovi rezervni dijelovi, evo rekao sam rezervni dijelovi, ali ustvari dijelovi se koriste isključivo u svrhu sklapanja vozila, a ne da se koriste i kao rezervni dijelovi. Postojale su informacije da ukoliko oslobodimo dakle ovu kategoriju roba od carine, radi se o carinskoj stopi od 5 i 10% u ovisnosti od toga da li su to SKD ili CKD sklopovi, onda ćemo imati situaciju da se i mnogi rezervni dijelovi uvoze pod tom oznakom, a na ovaj način mi možemo upravo u onom provedbenom dijelu zajedno sa Upravom kontrolirati, nadzirati znači implementaciju ove odluke i ovog zakona na način da se točno zna za koliko vozila koliko dijelova treba. Tako da se ne može dogoditi sad da se uveze recimo pod ovim skupinama nekih dijelova koji neće biti ugrađeni u ova vozila. Znači, to je na neki način ako možemo reći normativ. Zna se što ide u koje vozilo i veći broj od tih sklopove ne bi trebao biti uvezen, bio bi smatran rezervnim dijelom i onda bi se na njega automatski naplaćivala carina i sve ostale dažbine. Nadalje, kod prijedloga izmjene i dopune ovog zakona, kada su u pitanju SKD i CKD sklopovi imali smo jedan problem koji je vezan za privremeno trajanje ove odluke. Ovo je do sada bilo regulirano uvijek odlukama i trajalo je jako dugo, skoro četiri godine ili veliki period za koji je korištena ova povlastica i s te strane je upitno znači donošenja, pravnog osnova za donošenje ovih odluka. Na ovaj način izmjenama 58 i dopunama zakona, pravni osnov za donošenje ovakvih odluka je čvrst, postoji i znači otklonjen bi bio taj dio privremenosti. To bi bila pojašnjenja vezano za ovu točku. Ja ne znam da li sam odgovorio na sva pitanja, ali evo ja se ispričavam zastupnici što ne mogu konkretno odgovoriti dakle na vaše pitanje vezano za iznose koliko je proračun u ovom slučaju...manje je oštećen je li, ako se može tako reći. Hvala.
Hvala lijepo gospodine ministre, mislim da je bilo korisno. Gospodin Belkić je još tražio riječ, izvolite.
Dakle, ja želim samo da komentiram, odnosno da gospodinu ministru kažem, da ja ne prihvatam objašnjenje pozicije Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Ja ću potsjetiti na pismo koje ste vi gospodine predsjedavajući dobili od Visokog zamjenika, odnosno OHR-a gdje nas se upozorava na ovu proceduru. Zašto se ja na ovo pozivam? Iz prostog razloga, oni su autori zakona, njihovi ljudi, eksperti su autori Zakona o upravi za indirektno oporezivanje, gdje se jasno naznačava da svaka izmjena i dopuna i donošenje novog zakona o Carinskim tarifama itd. mora odobriti Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle, vi nemate odobrenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim to je,
Gospodin, havala gospodine Belkiću, gospodin Doko.
Evo ja ću pokušati dati pojašnjenje. Mi smo prilikom predlaganja ovog zakona koji je predložen od strane stranih eksperata i točno je da je rađen u engleskoj verziji taj tekst, nigdje u engleskoj verziji nema znači taj pojam da mora Urava odobriti. Tu se u teksu kada je u pitanju znači prijevod na naše jezike, onda spominje upravo taj termin i s te strane gledano, ovaj, postoji znači različita tumačenja. Ja sam imao razgovore sa gospodinom Hejsom, vezano za upravo ovo pismo i za ovo stajalište i mi smo razgovarali o tome na način da ukoliko Uprava ima takve nadležnosti koje su direktne nadležnosti i ministarstva i Vijeća ministara, onda bi trebala snositi odgovornosti koje snosi ministarstvo i Vijeće ministara. Uvijek se traže od Vijeća ministara ili ministarstva da preuzme na sebe tu odgovornost, znači da predloži određene mjere, a netko drugi je tamo taj koji treba to odobriti, potpuna nelogičnost u tom slućaju dakle jednostavno Vijeće ministara ili Ministarstvo vanjske trgovine nema ingerencija s te strane nema ni ovlasti i nema ni odgovornosti. Mi ne prihavatamo takvu jednu poziciju, rekli smo svoje mišljenje direktno u tim razgovorima zajedno sa predsjedateljem Vijeća ministara i to postoji otvoreno pitanje, obzirom da uprava stvarno još nije zaživjela, da on još ne funkcionira. Ima jako mnogo, ja neću sad ovde iznositi kojih oblasti, gdje bi uprava mogla i trebala što prije profunkcionirati i ovaj, od EUR-a, EUR jedan obrasci npr. to je ono gdje oni trebaju dati svoj doprinos, a što se tiće predlaganja izmjena i dopuna zakona, to su direktne nadležnosti ministarstava, Vijeća ministara i Skupštine, sigurno. 59
Hvala lijepo. Gospođa Hadžiahmetović.
Postoji dosta nesporazuma i kuršlusa u pogledu tumačenja određenih zakonskih odredbi. Mogu li ja diskutovati?
Samo izvolite.
Tumačenje koje je dao resorni ministar vezano za Upravu za indirektno oporezivanje, evo ja sam još jednom pročitala ovo pismo koje smo svojevremeno dobili iz OHR-a u kome se potsjećamo na eventualnu nezakonitost u postupcima vezano za izmjene propisa koji se tiću razni taksi, pristojbi i poreza, carina itd., i ovde kaže član 25. zakona propisuje da sve inicijative koje su pokrenute od strane bilo koga, dakle može i Resorno ministarstvo ili ovlašteni predlagač, recimo Parlament ili poslanik da trebaju proći ovu proceduru koju mora voditi Upravni odbor. No, ovo je bilo samo jedno potsjećanje, eventualno kršenje ovih odredbi idu nekome na odgovornost, no ja imam nešto drugo. Potsjetit ću vas da je Komisija za vanjsku trgovinu i carine, ja pretpostavljam da je zapisnik svima dostavljen, 27. maja održala sastanak na kome je raspravljala o prijedlogu zakona koji sam svojevremeno ja kao ovlašteni poslanik, odnosno predlagač također predložila u proceduri i koje je upućeno nakon izjašnjenja, odnosno odbijanja procedure 105. upućeno Vijeću ministara da da svoje mišljenje. Vijeće ministara je donijelo neku odluku da taj prijedlog jednog od predlagača, dakle ovlaštenih predlagača uputi Resornom ministarstvu i da ministarstvo uzme u obzir prijedloge koje su u tom dokumentu sastavljeni. Ja pretpostavljam da je i ovaj prijedlog koji je pred nama rezultat izmeđuostalog i tog nekog, recimo nekog zajedničkog prijedloga, no želim vam samo reći da sada proceduralno imate još uvijek živ u proceduri moj prijedlog zakona, koji sad mi zaista nemamo ovde pred sobom ali znam da moj prijedlog nije sadržavao kvote. Da li su ove ostale stavke identične, to ne znam ali bih zamolila samo ministra jedno pitanje zaista. Kad su u pitanju SKD sklopovi za razliku na primjer od onih prijedloga koji su se odnosile na tarifne oznake koje se tiču mesa. Zaista mislim da nema potrebe za kvotama i vjerovatno postoji neko obrazloženje, odnosno neki razlog zašto se ministarstvo odnosno predlagač rukovodio kvotama, što će vjerovatno biti odgovor na pitanje kolege Križanovića, odnosno opasku zašto se eventualno i ne može u proceduri, obzirom da je 105. usvojiti prijedlog amandmana kolege Lagumdžije koji je predložio da se izbace kvote. Vjerovatno postoji razlog. Ja ga zaista ne znam, pa bih zamolila prije eventualnog izjašnjenja, zašto kvote? Jesmo li mogli kod SKD sklopova, za razliku od drugih prijedloga, npr. koji se tiču mesa, za koje vjerovatno postoji razlog da se definiše određena količina kontigenta, količinskog kontigenta, jesmo li mogli kod SKD sklopova ići bez kvota. Zahvaljujem.
Hvala lijepo,
Naravno, uz jednu napomenu da moj prijedlog zakona još uvijek je u proceduri.
Evo i gospođa Sopta možda prije nego što gospodin Doko ako bude, pa je onda gospođa Palavrić ako tražite da je, izvolite gospođo Sopra. Molim ministra da se malo strpi pa da ne izlazi često.
Zahvaljujem još jedanput gospodine predsjedavajući, ali obzirom da nisam dobila odgovor na ono postavljeno pitanje, ja bih sad postavila par podpitanja kako bi sebi izvukla nekakve zaključke. Prvo, da li se u ovome radi o 28 tisuća vozila jer imamo 14 puta po 2 tisuće, drugo, da li se ovo odnosi kontigent na cijelu godinu 2004. i treće, obzirom da u obrazloženju kaže da su efekti 2% da će se umanjiti proračunska sredstva iz carinskih prihoda oko 2%, misli li se to na carinske prihode planirane za 2004. ukupno ili možda na neki drugi jedan segment 2004.godine?
Hvala vam lijepo. Hočete li vi gospođo Palavrić prije ministra? Ili ćete sačekati, dobro gospodn Doko.
Hvala gospodine predsjedatelje, uvaženi zastupnici da ne bi shvatili da smo mi ministarstva i Vijeće ministara prilično kruti, dakle u svojim stajalištima mi stalne razgovore imamo naravno, vezano za tumačenja Zakona o neizravnom oporezivanju, obzirom da on nekim člancima direktno sve druge zakone stavlja u neku nižu raszinu u smislu predmeta koji obrađuje, ja ću vas upoznati, a mislim da sam to rekao ali evo sad konkretno 4. ovog mjeseca, smo mi uputili dopis dakle Upravi za neizravno oporezivanje i Upravnom odboru da da mišljenje vezano za predložene izmjene zakona. Do danas, činjenica je da nismo dobili odgovor, a evo s te strane samo informacija. Što se tiče dakle opet ovog pitanja vezano za to da li se moglo ovdje izbjeći ovaj dio da ide preko kvota, možda nisam dovoljno dobro rekao u onom prvom svom izlasku, da je ovde riječ o sklopovima koji će se ugraditi u 2 tisuće vozila. Dakle, svi prvo svi proizvođaći koji sklapaju ove, ova vozila mogu ravnopravno se kandidirati. Ako se sijećate dosta se vezao ovaj zakon za FAUWAY pa je izračunao da je to rađeno samo zbog FAUWAY-a, činjenica da je ovim izmjenama sada naravno svako 61 može aplicirati, tražiti jedan dio tih kvota, ali mora ispunjavati određene uvjete. Znači mora imati određene uvjete sa renomiranim firmama itd. Zašto 2 tisuće? Pa recimo evo, najjednostavnije zato što će se ovim izmjenama i dopunama zakona moći uvesti 2 tisuće šoferšajbi, da sad ne pričamo 2 tisuće hauba, 2 tisuće motora ili 2 tisuće točno onih dijelova koji će se ugraditi u nova vozila. Neće se moći uvesti 4 tisuće a da to kasnije budu rezervni dijelovi. Ako sam mogao odgovoriti sada je to bio slućaj da su se potpuno, potpuno slobodno uvozil svi dijelovi i nikakve kontrole nije bilo u smislu da li taj dio stvarno završava u tom vozilu koji se sklapa ili je to dio koji se kasnije prodaje i kao rezervni dio, što stvarno nije namjera ove odluke. Što se tiće prijedloga zakona koji je predložen i koji je predložila zastupnica Azra Hadžiahmetović, to se odnosi dakle na prijedlog za izmjenu stopa. Znači to je opet nešto što je drugo. Tu se mijenjaju stope. Znači, ove stope od 5 i 10 se, prijedlog je da budu 0 i u tom slućaju imamo stajališta i entitetskih ministarstava da tom prilikom ne idemo selektivno u takve aktivnosti, da pripremimo jedan cjeloviti materijal. Vi se sijećate, mi smo imali formiranu jednu radnu grupu ili komisiju koja je predložila izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi upravo u tom dijelu, izmjene stopa i ja mogu informirati Parlament da je tu bilo toliko intervencija i toliko velik materijal, i toliko je toga spušteno da bi proračun i jednog i drugog entiteta obzirom da su to proračuni entiteta, bio značajno oslabljen, a pogotovu još zbog primjene Sporazuma o slobodnoj trgovini, vi znate koliko je to pad prihoda u proračunu da BiH praktično ne bi mogla dopustiti jedan takav zakon. Vezano opet za ovo pitanje oko iznosa. Evo ja neću reći da je ovaj slućajno, ali ipak je slućajno imam kod sebe taj materijal i odgovora, on je prilično velik da bih ga pročitao, ali postoji jedna tabela koja kaže da je ukupno znači, iznos vezano za oslobađanje ovih sklopova po osnovu ovih odluka 1.733.599 je li, tu sad imamo po godinama i ja bih ipak molio obzirom da je to složen materijal, nije direktan, da ga ipak pričekate da dobijete taj odgovor u pisanoj formi. Mislim da je to bolje, cijeneći i vaše vrijeme. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Doki. Gospodin Adem Huskić. O, ispričavam se gospođa Palavrić.
Hvala lijepo. Želim reći mišljenje o dvije stvari. Već drugo zasjedanje imamo problem sa Upravnim odborom Uprave za indirektno oporezivanje. Ja želim reći da ne želim biti talac Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, niti ja u Parlamentarnoj skupštini niti mislim da to treba biti Vijeće ministara. I kad smo mi izglasavali Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja, mi smo jasno rekli kad je bio onaj nezgrapni prevod, da taj Upravni odbor donosi odluke o carinskoj politici i tarifi, da smo rekli da taj Upravni odbor samo predlaže Vijeću ministara stope i promjene itd. 62 Ono što bih ja sugerirala da mi pokrenemo generalno odgovornost za ne implementiranje Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja, jer Upravni odbor ima svojstvo pravne osobe mimo svih naših propisa. Dakle, šta se to tamo radi, zašto taj Upravni odbor ne funkcionira, direktor na to ne može utjecati. Mi znamo da Upravni odbor čine entitetski ministri finansija i državni ministar Trezora i finansija i izabrani su i ostali članovi i ja molim da se to pitanje pokrene. Naša zadaća nije samo da usvajamo zakone, nego da tu gospodu prozovemo da rade svoj posao. A dotle, nama nije isprika njihov nerad da i mi ne radimo. Predlažem da prihvatimo prijedloge Vijeća ministara i po tački 5. i po tački 6. uz jednu sugestiju. Ja predlažem Vijeću ministara jer vjerujem iskreno se nadam da će biti usvojena i zakon pod tačkom 5. i pod tačkom 6., da pravno tehnički nakon ove sjednice uejdini oba ova zakona u jedan i tako ih uputi u Dom naroda kako ne bi smo imali zbrku kad se bude objavljivalo dva zakona u istom Službenom listu, ne bi se znalo šta je primjena. Dakle, mislim da su ispunjene sve pretpostavke i za jedan i za drugi zakon i da bi smo trebali dati podršku prijedlozima Vijeća ministara.
Hvala gospođo Palavrić. Gospodin Huskić. Ima li još prijavljenih? Nema, zaključena rasprava, izvolite gospodine Huskiću.
Nakon što ja završim sa diskusijom.
Ne, nakon što vi, zaključene prijave za raspravu, oprostite.
Ja bih onaj, htio da iznesem neko svoje razmišljanje. Nisam baš siguran da sam dobro razumio ovo što piše. Zamolio bih ministra da objasni koliko ukupno automobila se po ovome može smontirati od ovih dijelova? Po meni, 28 hiljada. Ma ne znam, evo ja.
Dobro, pitanje je vaše. Hvala lijepo. Želite li vi još gospodine Doko?
Pokušat ću odgovoriti dakle, u prijedlogu samom u tekstu je 2 tisuće ta kvota, to je 2 tisuće vozila. Ja ću dati informaciju možda ovaj, je značajno da ipak znate da je, do sada godišnnja ta kvota bila od prilike 4 tisuće, čista informacija. Znači od prilike 4 tisuće vozila, novih vozila radi se isključivo o vozilima kompletirano. Dakle ova odluka bi bila sada na 2 i onda, poslije pola godine vjerojatno išla na 2 ili na 6 ako bi dakle se potreba za ovim kvotama pojavila. Dakle sad je riječ o 2 tisuće vozila. 63
Hvala, još jednom, gospodin Huskić, izvolite.
Ovde kaže, ovaj prvi dio 8703 to su ono što bi mi rekli benzinci sa svječicom, pa onda imate do 1000 kubika ovo 1 i 2, imate prvog stepena rastavljivosti i drugog stepena rastavljivosti. Prvog stepena rastavljivosti 2.000, drugog stepena rastavljivosti 2.000, to je 4.000. to je do 1000 kubika, pa onda od 1000 do 1500 kubika, ista stvar. To je još 4, pa od 1500 do 3000 kubika opet ista stvar, to je još 4 i svaki put po 4, to je 7 puta po 4, i onda imate vamo dizele.
Evo još jedno pojašnjenje.
Evo jedno pojašnjenje. Ja bih bio sretan kad bi to bilo 14 tisuća ili koliko ste vi već rekli, da bi moglo biti, činjenica je opet je li podaci iz prošle godine, da su do sada korištena smo dva broja. Informacija je znači ta, samo dva broja su korištena do sada jer se radi ipak o ograničenim tipovima vozila. Vi znate ne kompletiraju se ovde sva vozila. Riječ je o nekoliko vozila, znate već o kojima a naravno da onda ukoliko se pojavi potreba za još većim brojem, na našu sreću intervenirali bi i onda proširili i tu odluku.
Hvala gospodinu ministru. Evo još gospodin Špirić iako je bila zaključena rasprava.
Dame i gospodo, nisam mislio učestvovati naravno u raspravu, ja ću svoj stav dati glasanjem, ali ovde i jesu dileme. Mi znamo koji problem postoji, da je to fabrika koja zapošljava domaće ljude a pomažemo vlasnicima da se ta vozila izvoze van BiH i jedno je ono šta je u BiH, a drugo je ono što se proda izvan BiH. Mi ovde pomažemo ljudima da zarade ogromne novce ali i da zaposle dio ljudi i tu se kriju te razlike. Dakle vozila koja se smontiraju u BiH, ne završavaju samo na tržištu BiH, koliko ja znam. Ne znam da li sam u krivu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ja sam zaključio raspravu. Mislim da smo dobili dovoljno kvalitetnih, rekao bih pojašnjenja i od gospodina ministra. Što se tiće pozicije Upravnog odbora za indirektno oporezivanje samtram korektnim objašnjenje da Vijeće ministara treba preuzeti odgovornost za predlaganje zakonskih rješenja, dok se kompletan sustav ne funkcionalizira. Mislim da je to korektno s njihove strane. Niko ne spriječava Upravni odbor da nam se obraća, da radi, da predlaže i očekujemo i da komunicira i sa Vijećem i da pravimo jedan sistem koji će biti funkcionalan. I ja predlažem dakle da se mi sad izjasnimo o zakonu. 64 Mi smo se izjasnili znači o proceduri, sada se izjašnjavamo o zakonu. Molim zastupnike u Domu da se izjasne o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, broj 0102-0207-03/05 od 18.05.2004.godine, Glasujte sad. Sa 23 glasa za, 10 protiv, 3 suzdržana, 15 Federacija, 8 RS, dovoljnom entitetskom većinom, ovaj zakon je prihvaćen. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku šest, Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi po članku 105. od 9.06.2004.godine broj 0102-02-2-7/04 Ovaj zakonski prijedlog primljen je u Parlament 9. ovog mjeseca. Ja tovaram raspravu, provo o zahtjevu za proceduru po članku 105. Nama prijavljenih. Zaključujem raspravu. Izjašnajvamo se o zahtjevu Vijeća ministara da se ovaj Prijedlog zakona razmotri po članku 105. Molim zastupnike da se o tome izjasne. Glasujete sad. Hvala lijepo. Sa 28 glasova za, 7 protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara da se ovaj prijedlog zakona razmotri po proceduri članka 105. Sada otvaram raspravu o samom zakonu. Nema prijavljenih, gospodin Moranjkiće, pa gospodin Zorić.
Hvla gospodine predsjedavajući, brzo ću i kratko. S obzirom da sam prošli put govorio o ovom zakonu i potrebi donošenja ovog zakona, ovaj put neću govoriti o tome jer stojim na istom stanovištu, da je trebao bti i prošli put donešen. Međutim, ja bih iskoristio prisustvo gospodina ministra i pitao ga, nešto što mene u ovom trenutku interesuje i nije mi jasno. Prvo, zašto cijelu ovu dramu, jer ona je postala dijelom drama, pravi Vijeće ministara koristeći i forsirajući isključivo i samo isključivo član 105. koji iritira poslanike. Ja mislim ako se na tabli pojavi neko protiv, isključivo će biti zbog tog iritiranja. Da je išlo po članu 104. mogao je davno proći, pa čak i po redovnoj proceduri, jer smatram da je ovaj zakon u ovom vremenu enophodan i treba ga donijeti. Drugo, mislite li gospodine minstre, ovako prarcijalno prerađivati cijeli Zakon o tarifama, jer iz ovog mogu zaključiti da mislite kompletan zakon donijeti pred ovaj Parlament ovako na dijelove, da bi ga neke godine tamo bar neka treća garnitura usvojila. Koliko ja znam, u aprilu mjesecu ovaj kompletan zakon je trebao da bude u proceduri u ovom Parlamentu, on nije donešen. Ja sam postavio poslaničko pitanje, na kome mi je lakonski odgovor...odgovor je glasio, pitanje je bilo, zašto nema tog zakona? A odgovor je glasio, kasnimo. Aferim. 65 A ja sam dakle glasao i tada, glasat ću i sada i pozivam kolege da glasaju jer ovo je rešenje za dio ovog problema. Istina, 13 maksimalno % ove problematike, ali mi moramo riješiti i onih 87% i pozivam ministarstvo da se pozabavi i tim problemom. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić izvolite.
Evo ja, ja bih samo htio kazati da sam dobio dva materijala, ne znam zašto jer i ja i cijeli klub je uvijek bio i za proceduru i za ovaj zakon. Vjerojatno zato da utvrdim gradivo. A imam primjedbu jer sam za razliku od ovih drugih zakona po 105. dobio ovaj zakon potpisan od predsjedavajućeg Vijeća ministara i u tekstu poštovani itd. piše da nam dostavlja Zakon o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH u tri jezične verzije. Zaista, ja ću po svakom zakonu od sada govoriti ovo dok se to ne promijeni. Ovo je smisleno, dakle jedan je jezik ali tri verzije ili varijante. A evo prestao sam govoriti vjerojatno ću opet početi, da ja dobijem gore ovaj, žig i pored njega H ali to nema veze sa H. Mislim da se ne znam ko to u Vijeću ministara, maloprije sam prozvao gospodina Ivana Ćosića, sad prozivam predsjedavajućeg, jer oni to potpisuju. Nema veze tu hrvatski jezik, treba pisati na tri jezika. Ja ne tražim samo da piše jedan jezik, kome odgovaraju varijante, to je uredu. Nek piše da je, da nam dostavlja zakon na tri jezika. A zapravo to ne treba ni pisati, ali treba dostaviti na jeziku. Ja mislim da nije dostavljeno nikome na njegovu jeziku. Dobro, tebi je, ovaj, ti imaš privilegiju izgleda u ovom Domu. Imaću primjedbu naravno i po slijedećim točkama, neče li ući u zapisnik ovo.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Jeste li se vi javljali gospodine Bešlagiću, izvolite.
Dozvolite mi da u vezi ovog zakona postavim jedno pitanje. Ako zakon, jedan zakon ne prođe proceduru u ovom Parlamentu, koje je vrijeme potrebno da potraje da bi se taj zakon ponovo našao u Parlamentu? U istom tekstu, u istom odstojanju, u istim odgovorima, ja bih vas zamolio da ako ništa drugo, poštujemo taj Zakon o uvođenju zakona u proceduru. Hvala vam velika.
Hvala lijepo. Gospođa Palavrić.
A kako kolega reće, dobili smo evo po dva, tri primjerka zakona i mogli smo vidjeti da to nije zakon u istom tekstu. Dakle, član 2. zakona je obuhvatio sugestije iznesene na prošlom zasjedanju i ono što je nuđeno kao zaključak, sada je uneseno u zakon i jasno je da Vijeće ministara se obavezuje da nakon tri mjeseca od primjene 66 ovoga zakona ili iskorištenja jedne trećine od kvota, podnese izvještaj, zapravo Ministarstvo vanjske trgovine podnese izvještaj i Vijeću ministara i Parlamentarnoj skupštini. I kad je riječ o Poslovniku, dopustite da i ja to kažem, Poslovnik ne dopušta vraćanje u proceduru zakona u istom tekstu, a ovaj zakon nije u istom tekstu. Vijeće ministara se pobrinulo da ne bude u istom tekstu i smatram da nema ni jedna poslovnička prepreka da zakon bude usvojen a nem ni suštinska. Hvala lijepo.
Hvala gospođo Palavrić. Gospodin Bešlagić, pa gospodin Kunić
nije uključen mikrofon
Što se tiće rokova dakle nema u Poslovniku ograničenja za rokove. Prema tome, moguće je to učiniti odmah. Gospodin Kunić izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja mislim da nema poslovnika na svijetu i na svijetu parlamenta da dozvoljava da ista stvar ide treći, četvrti put, da se raspravlja o stvarima koje nisu prošle na parlamentu. I gospodin Bešlagić je potpuno upravu. Ako ovako nešto budemo dozvoljavali, a očito dozvoljavamo, ovo je pravna đungla, a nije pravna država, da se ide u, nema mrvice jedne pravne države. To je prava istina gospodo. I gospodin Bešlagić je potpuno upravu.
Hvala liijepo gospodine Kuniću, ali evo i po tumačenju tajnika Doma i po poslovnički, nema zapreka za ovo. Molim vas je li Poslovnik dobar ili nije, to je drugo pitanje i to smo otvorili i to bi bilo korektno reći. Nema više prijavljenih za
nije uključen mikrofon
pa hvala lijepo i ja sam suglasan sa vama da to treba pojasniti, ali trenutno nema zapreka i radimo po Poslovniku. Hvala lijepo. Zaključena rasprava o samom zakonu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi, datum 09.06. broj sam vam pročitao. Hvala lijepo. Molim vas da glasujete sad. Sa 26 glasova za, 7 protiv, 4 uzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvatio Prijedlog 67 zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, broj 0102-02-2-7/04 od 09.06.2004.godine. Zahvaljujem se svima. Zaključena je rasprava. Prelazimo na točku sedam, zahvaljujem se i gospodinu Doki na aktivnom učešću povodom ove točke. Znači sedma točka je Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH, također po članku 105. Dobili ste 20.05., otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru po članku 105. Nema prijavljenih za raspravu? Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu Vijeća ministara da Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH, razmotrimo po članku 105. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 36 glasova za, prihvatili zahtjev Vijeća ministara da Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH razmotrimo po proceduri članka 105. Sada ja otvaram raspravu o samo zakonu. Nema prijavljenih. Zaključujem. Molim zastupnike da se izjasne sada o samom Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH. Glasujte sad. Hvala lijepo. Konstatiram da smo jednoglasno sa 33 za, prihvatili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Sudu BiH. Prelazimo na točku osam to je, Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH razmotri također po članku 105. Istovremeno vam je upućen ovaj prijedlog kad i Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Sudu. Otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru. Ima li prijavljenih? Nema. Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnite o zahtjevu da se ovaj zakon razmotri po proceduri 105. Glasujte sad. Sa 35 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo zahtjev Vijeća ministara da ovo razmotrimo po članku 105. Otvaram raspravu o samom zakonu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. I molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH. 68 Glasujte sad. Hvala lijepo. Sa 35 glasova za, bez glasova protiv, suzdržanih, prihvatili smo Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH. Ja se zahvaljujem zastupnicima. Prelazimo na devetu točku, predlažem da završimo još ove dvije točke, jer imaju obaveze i zastupnici i klubovi da nakon toga dogovorimo kada će biti nastavak sjednice. Mislim da možemo održati još jednu sjednicu prije 28., ja ću predložiti termin da završimo i ono što je danas ostalo otvoreno i da u miru, ako ste suglasni. To je moj prijedlog kao predsjedatelja. Hvala vam lijepo. Prelazimo dakle na točku devet to je, Ad.9. Zahtjev zastupnika Muhameda Moranjkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Izbornog zakona BiH po proceduri članka 104. Zastupnik Muhamed Moranjkić je 20.05.dostavio Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona, s prijedlogom da ga Dom razmatra po proceduri 104. Otvaram raspravu o zahtjevu za žurni postupak po članku 104. Nema, gospodin Jovanović izvolite.
Predsjedavajući, ja cijenim ovo što je kolega Moranjkić potrudio se da olakša ljudima da glasaju da kažem sa ličnom kartom. Međutim, šta se može desiti kao problem. Pretpostavljam da je u Federaciji, ali ima opština u RS koje se znači, lična dokumenta ne izdaju još po CIPS projektu, tako da znači faktički ti ljudi bi bili u podređenom položaju u odnosu znači na one ovaj, kod kojih se dokumenta već izdaju. Mislim, da nije realno ovaj, sada da ovo usvojimo jer kažem, znači imali bi ljude koji su povlašteni i ove druge znači koji ne bi mogli glasati. Ali mislim da ovo može da posluži ovaj, možda kao preporuka da oni ljudi koji imaju taj dokument, znači da su automatski i registrovani. Znači, da nema potrebe da posebno idu u opštinu da se registruju, nego da budu znači i registrovani. Tako da je CIPS projekat završen, onda bi ovo da kažem imalo logike i moglo bi se, jednostavno znači biračima bi olakšali da glasaju.
Hvala lijepo gospodine Jovanoviću. Gospodin Zorić, pa gospodin Kunić. I naglašavam da raspravljamo o proceduri.
Ja mislim da ovdje, o proceduri ali ovaj, dozvolićete da i ja kažem dvije rečenice jer Jovanović i evo kolega Jusufović vode jedan dijalog koji nema ovaj, želim im malo pomoći. Naime, kolega Jovanović je izrazio jednu zabrinutost da će neke općine biti u neravnopravnom položaju u odnosu na druge. Neće, jer su ovo općinski izbori. Dakle ako nije bilo CIPS-a onda nije bilo u toj općini nikome CUPS-a. Ako je u nekoj općini bilo, onda je bilo za sve CIPS-a. Dakle, svi su ravnopravni, a CIPS će biti za 69 sve do općih izbora, dakle tu nema ovaj, nikakve dileme. Samo meni je žao i možda je ovdje momenat, spomenuti da nema malo radikalnijih, ne mislim radikalnijih ni u kojem smislu nego malo više izmjena i dopuna Izbornog zakona koji bi taj zakon poboljšali, pa možda i do ovih lokalnih izbora koji će biti u 10. mjesecu. Mi smo o tome, evo kolega Felić i Novaković pričali malo sa Izbornim povjerenstvom i mislim da bi bilo dobro jednim zaključkom potencirati te izmjene kako bi što prije bile donesene možda neke da implementiramo i za ove izbore. Npr. ja sam to spominjao Izbornom povjerenstvu, preferencija. Preferencijom pogotovo u lokalnim izborima, ja to ovdje moram javno kazati, mnoge žene ispadnu i sa drugog mijesta. Dakle, ne uđu u općinska ovaj, zakonodavna tijela iako se nalaze na drugom mijestu, a to sve rade ovaj političari muškarci, preferirajući onoga posljednjeg u odnosu na jer žene su i tako na mnogim listama ukras. Ja bih ovaj, ja mislio sam na ovim listama. Na listama je sve ovaj, crno bijelo. Ja bih sugerirao Izbornom povjerenstvu da možda napravi u tom smislu pa taman i po članku 105. jedne izmjene koje bi mi ovdje u Parlamentu usvojili jer svako ko pravi listu, trudi se pa tako je neka po meni ovaj, kvalitetnija u smislu politike ili ovaj, zalaganja za ono što treba toj općini na drugom mijestu a neka je možda na dvadeset drugom. Svaka politička stranka vodi računa o tome da preferira u samom sastavljanju liste, a kažem ovaj, vrlo sam nezadovoljan, ja osobno što neke žene ne znam dolje u županiji ili općini u kojoj ja živim, nisu prošle u općinska vijeća ili županijske odnosno kantonalne skupštine a po rangiranju trebale su ući.
Hvala gospodine Zoriću. Potsjetit ću vas prije nego što riječ dobije gospodin Kunić, da smo mi radili izmjene i dopuna zakona i da smo rekli da ćemo drugu fazu temeljitih promjena raditi prije općih izbora i to je otvoreno i dobro došle su sve sugestije. Dakle, nismo završili posao, čeka nas posao, ta vrsta posla. Gospodin Kunić, pa gospodin Moranjkić, pa gospodin Ćeman, to je redoslijed. Hvala lijepo gospodine Ćeman, gospodin Ćeman odustaje.
Poštovana gospodo, član 2. može stvoriti određene probleme
Molim vas za još malo strpljenja.
Član 2. može stvoriti određene probleme Izbornoj komisiji, o čem tumačiti itd. jer se ovde kaže ukoliko postoje lični dokumenti izdati po projektu CIPS-a, ostvaruje svoje biračko pravo. Dakle, biračno pravo veže se za lica koja su, koja imaju dokumente po projektu, dakle nove lične karte. Nezavisno od ovoga to je apsolutno dobra namjera. Dakle nezavisno da li je registrovan ali dole u članu 3. da bi mogli prihvatiti ovaj zakon, ovaj zakon stupa na sangu danom objavljivanja u Službenom glasiniu BiH, a primjenjivaće se od sledećih opštih izbora. Dakle treba nešto reći da ne bi stvarali zbrku u članu 2. da za ove sada, jer bi moglo stvarati probleme, moramo precizirati član 3. Hvala vam.
Ali ovde se radi dakle, procedura 104. može se intervenirati u komisijskoj fazi. Gospodin Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, moja namjera je izuzetno bila i široka i dobronamjerna. Radi se o sledećem, ja sam obrazloženje dao. Možda ono onako kako je dato, nekome nije baš najjasnije ali samo ću uzeti sebi za pravo da vrlo brzo još nešto prokomentirišem. Razlozi koji su me ponukali na podnošenje ovog prijedloga, pred lokalne izbore 2004. je rezultat jednog mog ispitivanja i razmišljanja zašto mladi posebno ljudi a inače sve veći broj građana apstiniraju jednostavno, dižu ruke od vrlo važnih pitanja koji se na određenim političkim poljima riješavaju i dešavaju a jedan od tih su i izbori. Posebno sam došao u poziciju da ovo me frapira kad sam od 200 imena ili 250 koliko sam sakupio za uslove za izbore lokalne, konstatovano je da 86 nije registrovano u biračke spiskove. Išao sam dotle, dalje da sam sve te ljude ispitao i vido da 73 od 86 ipak imaju CIPS dokumentaciju. Kako sada postaviti, ovde se ne radi ni o mom ni o onom, ni o jednoj opciji, ovde se radi o jednom dijelu znači građana koji će ostati mimo, pogotovo što su rokovi bili rigorozni i oni će odraditi eto sa sinoć dvanaest. Razmišljajući došao sam do jednog svog rješenja da bi to trebao, taj CIPS projekat koji stvara centralnu bazu podataka mogao da pomogne svim građanima, pa i nama u političkim strukturama da ti ljudi se prebace automaski iz centralne baze podataka u biračke spiskove. To je poenta bila i ona ne bi, i dobro je gospodin Zorić odgovorio mom kolegi uvaženom Jovanoviću, ne bi ugrozile nikaoga u ovom smislu opština. To je na opštini što je, to je ne zna se čiji je to birač itd. što znači ne ide na štetu ni jedne ni političke opcije. Dalje,
Molim vas gospodine Moranjkiću, procedura biće
Vrlo brzo sam, zašto sam po 104.? Upravo prelazim na to jer je i ovo bilo. S obzirom da je to stvarno široka dobra moja namjera, ja sam ostavio mogućnost da svi učestvujemo i da dogradimo dio ove problematike u ovom vremenu. Zato sam išao po 104. Mene su mnogi pitali zašto je to po 104., zašto nije po 105.? Baš zbog toga, da ako neko misli da još treba, što rekao neko i radikalnije ili ovako ili onako, da uđe u ovu proceduru, neka brate uđe pa da sve prihvatimo kako bi nam što bolje bilona tim izborima kad je u pitanju izlazak tih ljudi. Pa mislim, ne znam da li treba šire obrazloženje ili uže od ovoga. Eto, hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Moranjkiću. Nema više prijavljenih? Ima li još neko prijavljen? 71 Gospodin Altić, izvolite.
Veliki broj omladine koji je stekao biračko pravo, ne može glasati. Radi ćega ne može glasati? Sad ću vam ja objasniti. Da bi neko stekao biračko pravo i upisao se u birački spisak, mora donijeti ličnu kartu, rodni list i Uvjerenje o državljanstvu. Mladi nemaju novaca i radi toga se ne upisuju u biračke spiskove. Prema tome podržavam u potpunosti Muhameda Moranjkića da se taj član zakona treba promijeniti radi većeg odziva na općim izborima u oktobru mjesecu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Zaključena je rasprava. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri, to znači molim zastupnike da se izjasne hoćemo li Prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona BiH zastupnika gospodina Muhameda Moranjkića, razmotriti po članku 104. Molim da se izjasnite sad. Hvala lijepo. Vidi se da je ovo pluralan Parlament i pored jake argumentacije bilo je zastupnika koji su bili protiv, ali u svakom slućaju, Konstatiram da je zahtjev gospodina Moranjkića, da se Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona BiH razmotri po proceduri članka 104., prihvaćen. Prelazimo, ja se zahvaljujem, prelazimo na desetu točku to je, Ad.10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH, u prvom čitanju, predlagatelj ovog zakona je Predsjedništvo BiH. Parlamentu je dostavljen 07.04. zastupnicima upućen 13.04., nadležna je Komisija za ljudska prava imigraciju, izbjeglice i azil. Ustavno-pravna je dostavila mišljenje 04.05. a nadležna komisija 01.06. Vi ste dobili i mišljenje, izvješće. Nadležna komisija je konstatirala da nije bilo amandmana na predloženi zakon, pa je prihvatila tekst zakona u predloženoj formi. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH u prvom čitanju. Glasujte sad. Hvala lijepo. 30 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Konstatiram da smo prihvatili Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava u prvom čitanju. Kako nije bilo amandmana, predlažem Domu da se izjasni hoćemo li se o ovom zakonu izjasniti i u drugom čitanju. 72 Molim vas da se izjasnite o prijedlogu da se Dom izjasni i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 33 glasa za, jednoglasno, bez glasova protiv, suzdržanih. Prihvatili smo da se o ovom prijedlogu zakona izjasnimo i u drugom čitanju. Znači, molim zastupnike, ima li potrebe za raspravu? Nema. Hvala lijepo. Molim zastupnike da se i u drugom čitanju izjasne o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH. Glasujte sad. Hvala lijepo. Konstatiram da smo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombdusmanu za ljudska prava BiH prihvatili i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima ovdje. Zaključujem rad po ovom dnevnom redu današnje sjednice i molim vas da prihvatite da ćemo nastavak imati 25. jer je u međuvremenu redovita sjednica Vijeća Evrope. Na dnevnom redu je i Izvješće o stanju Bosne i Hercegovine. Ja ću se vratiti u četvrtak popodne, sjednica bi bila dakle u petak. Bićete pravovremeno obaviješteni a Kolegij će sad održati jednu sjednicu da vidimo eventualno, osim ovog nastavka da li možemo još nešto za 25. prema zahtjevima i klubova i zastupnika. Hvala vam lijepo. Sjednica završila sa radom u 1550 sati. 73 Zastupnici, poštovani gosti, nastavljamo rad 39.sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Nastavku je trenutno nazočno 33 zastupnika, 21iz Federacije, 12 iz Republike Srpske. Pravdanje su kod mene tražili gospodin Blagojević, gospodin Džedović, gospodin Altić i gospođa Azra Hadžiahmetović, koja treba stići svaki trenutak, znači najavila je kašnjenje. Imamo kvorum i možemo punovažno odlučivati. Mi smo prošli put zaustavili rad sjednice. Ostalo nam je ne realizirano 6 točaka, to su, ja ću vam ih sad pročitati. Prva, 1. Potvrđivanje liste kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH, 2. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za obrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom obrambenih i sigurnosnih struktura i Povjerenstva za ljudska prava imigraciju izbjeglice i azil, povodom prijedloga zaključaka iznesenih u raspravi o listi kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH, Pod dva, Izvješće o rezultatima rada Istražnog povjerenstva radi utvrđivanja okolnosti uhićenja Ante Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava Rupčića, sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedure i eventualnog kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda, 4. Informacija o radu Tužiteljstva BiH i primjeni Zakona BiH u 2003.godini, 5. Izvješće o finansijskom poslovanju Javnog poduzeća Službeni Glasnik BiH, po godišnjem obračunu za 2003. i 6. Davanje suglasnosti za ratificiranje, pa pod a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o uvjetima putovanja državljana dvije države, b) Ugovora o slobodnoj trgovini između BiH i Repbulike Albanije. Prije nego što krenemo na realiziranje dnevnog reda, želim vas izvjestiti da smo održali sjednicu Proširenog kolegija jutros i da smo se dogovorili da danas nastojimo dakle u nekom racionalnom roku zaključiti rad 39.sjednice i da neposredno nakon završetka rada 39. sjednice otvorimo 40. sjednicu, na kojoj bi utvrdili proceduru za pet zakona po članku 104., da komisije mogu raditi i da ne bi samo zato pozivali posebnu sjednicu. Nadam se da ćete to prihvatiti kao racionalan prijedlog. Vrlo kratko, znači samo procedura i samo po 104. i ratifikacija onih sporazuma koji su bitni za BiH. To je kratko, možemo sve završiti za 15 minuta. A naredna sjednica 74 onda 41. održala bi se negdje 9. do 12. 07. tako da bi i komisije imale dovoljno vremena i zastupnici da se kvalitetno pripreme.Hvala vam lijepo. Mislim da možemo nastaviti sa radom, prije prelaska na prvu točku dnevnog reda, želim vas također obavijestiti da smo osim one liste kandidata za generalske pozicije koje smo razmatrali na prošloj sjednici dobili od nadležnog predlagača novi prijedlog u okviru iste točke dnevnog reda, a to su generalske pozicije u Vojsci Federacije BiH i Vojsci RS. Prijedlog predlog predlagača bio je na nadležnoj komisiji, Zajedničkoj komisiji oba doma Parlamentarne skupštine za obrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom obramenih i sigurnosnih struktura i taj prijedlog je također podržan od Zajedničkog povjerenstva i ja mislim, da danas postoje uvjeti da ovo u cjelini razmatramo, da se u cjelini danas i o jednom i o drugom prijedlogu izjasnimo i tako prije zasjedanja NATO Saveza u 28.ovog mjeseca u Istambulu, damo doprinos da se jedan značajan dio obaveza vezanih za reformu obrane u BiH ispuni i da u tom smislu olakšamo poziciju BiH na tom Samitu. Ja ću pošto smo u onom dijelu bili završili raspravu, dati riječ ministru obrane gospodinu Nikoli Radovanoviću, da u ime predlagača obrazloži cjelinu ovog prijedloga i da nakon toga krenemo sa radom. Izvolite gospodine Radovanoviću.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, dakle ja bih želio obrazložiti predloge Predsjedništva BiH vezano za imenovanje odnosno za potvrđivanje kandidata za generalske pozicije u sistemu odbrane BiH. Na sjednici Predsjedništva BiH na 49.sjednici, održanoj 09.06. ove godine, a na osnovu Zakona o odbrani BiH, Predsjedništvo BiH je uputilo u proceduru potvrđivanje u Parlamentarnoj skupštini BiH, tri kandidata za tri pozicije i to za poziciju načelnika Zajedničkog štaba BiH, za poziciju zamjenika načelnika Zajedničkog štaba BiH za operacije i za poziciju komadanta Operativne komande BiH. Ovi predlozi su bili predmet rasprave na prethodnoj sjednici odnosno na prvom dijelu ovje sjednice Parlamentarne skupštine i u vezi sa tim ja bih želio iznjeti sledeće, da se za poziciju načelnika Zajedničkog štaba BiH predlaže brigadir Sifet Podžić, za poziciju zamjenika Načelnika štaba za operacije brigadir Slavko Puljić, i za poziciju Operativne komande BiH brigadir Vlado Džoić. Isto tako je Ministarstvo odbrane BiH raspravom na tokom prvod dijela sjednice ali i zaključcima Zajedničkog odbora za odbranu i bezbednost sa sjednice koja je održana tokom jučerašnjeg dana, zaduženo da pripremi kompletnu informaciju o slućaju primjedbu vezanih za brigadira Sifeta Podžića te da iznese svoju ocjenu situacije u ovom slućaju. Ovo je bilo predmet razmatranja i na zadnjoj sjednici, 50-oj sjednici Predsjedništva BiH koja je održana 23.06.ove godine, i u ovom smislu ja želim izneti pred ovim Domom sledeće. Prvo, da je Ministarstvo odbrane BiH prikupilo dokumentaciju raspoloživu i od strane gospodina Sifeta Podžića i od nadležnih institucija Federacije BiH, kao i važeću dokumentaciju i izjave gospodina Jove Vukobrata, te da je na osnovu 75 raspoloživih dokumenata pripremilo informaciju koja će tokom dana biti upućena na razmatranje na Odbor. Naš zaključak u veži ove situacije je da brigadir Sifet Podžić je ušao u posjed odnosno stekao stanarsko pravo na osnovu odluka nadležnih institucija i uz poštovanje zakona tadašnjih i kasnijih u Federaciji BiH, da je uz dalje postupanje u skladu sa odredbama zakona, pozitivnih zakona izvršio otkup stana, ušao u posjed stana i da brigadir Sifet Podžić svojim postupanjima lično nije prekršio odredbe zakona. Ono što je sporno u ovom slučaju jeste, činjenica da ima razlika između važećih zakona koji uređuju pitanje stanarskih prava u RS, Federaciji BiH i vama je poznato da je ovo pitanje predmet razmatranja na Ustavnom sudu BiH. Naše mišljenje je i preporuka da obzirom da se ne radi o ličnom postupku koji bi bio u suprotnosti s odredbama zakona se potvrdi na ovom Domu danas, predlog brigadira Sifeta Podžića za postavljenje na predviđenu funkciju, a on je u svojoj izjavi isto tako naveo da onog trenutka kad bilo koji zvanični organ bilo BiH, bilo Federacije BiH, donese odluku koja bi ga na neki način obavezivala da postupi drugačije od sadašnjega, da je on spreman to da uradi i mislim da onog trenutka kada i Ustavni sud donese presudu i onog trenutka kada se to pitanje uredi na odgovarajući način da se uvek postoji mogućnost da se ako ima potrebe i zakonske osnove može postupiti drugačije u slućaju bilo koga od ovih generala, pa tako i brigadira Podžuća. Dakle, još jednom, Ministarsvo odbrane BiH na poziciji da je ispravno ili bolje postupanje u nastaloj situaciji, da se podrži predlog brigadira Sifeta Podžića za navedenu poziciju. Po našem ili po mom razumjevanju, na predlog brigadira Slavka Puljića i brigadira Vlade Džoića, u prethodnoj raspravi nije bilo primjedbi i ja ne bih dalje i još jednom ponavljao svu argumentaciju vezano za ova druga dva predloga, te predlažem da se potvrdi danas glasanjem ova tri kandidata i smatram, obzirom da se radi o različitim dužnostima, mislim da je ispravno postupanje, glasanje pojedinačno za svakog od predloženih kandidata, jer se radi o različitim funkcijama. I gospodine predsjedavajući, ako dozvolite vrlo kratko obrazloženje za predlog šest kandidata za šest pozicija u sistemu odbrane na nivou Federacije BiH i na nivou RS. Postupajući po istom zakonu, Predsjedništvo BiH na 50.sjednici koja je održana 23.06.ove godine, donijelo Odluku o utvrđivanju kandidata za generalske pozicije u Vojsci Federacije BiH i Vojsci RS, te uputilo u Parlamentarnu skupštinu BiH u proceduru potvrđivanja te ovlastilo Ministra odbrane BiH, da obrazloži predlog. Ovom prilikom, ja bih želio istaći da su predloženi sledeći kandidati, za sledeće pozicije u Vojsci Federacije BiH, brigadir Hajrudin Grabovica na dužnost komadanta Zajedničke komande Vojske Federacije BiH, pukovnik Jugoslav Brdar na dužnost zamjenika komadanta Zajedničke komande Vojske Federacije BiH, pukovnik Anto Jeleč na dužnost komadanta Prve oklopne mehanizovane brigade Vojske Federacije BiH i brigadir Mirsad Gutić na dužnost komadanta Druge mehanizovane brigade Vojske Federacije BiH. 76 Sledeća lica su predložena na sledeće pozicije u vojsci RS, prvo general major Novak Đukić na dužnost načelniga Generalštaba Vojske RS, drugo general major Stamenko Novaković na dužnost komadanta Petnaeste mehanizovane brigade Vojske RS. Ja sam obvešten da su biografije navedenih lica u prethodnom dostavljene, ako ima potrebe ja mogu ukratko da još jednom navedem. ________? Brigadir Hajrudin Grabovica je rođen 05.01.1960. godine u Rogatici, državljanstvo BiH, nacionalnost Bošnjak, oženjen, otac jednog dijeteta, završio je Vojnu akademiju 1983.godine i više programa stručnog usavršavanja. Danas se nalazi na dužnosti komadanta 820-te brigade u Goraždu. Pukovnik Jugoslav Brdar je rođen 01.12.1967. godine u Livnu, državljanin BiH, Hrvat, oženjen, otac dvoje djece, završio je Vazduhoplovnu vojnu akademiju u Zadru i Fakultet ajro-nautike u Zagrebu. Završio je više programa stručnog usavršavanja i trenutno se nalazi na dužnosti u Vazdušnim snagama Vojske Federacije BiH. Brigadir Mirsad Gutić je rođen 10.04.1960. godine u Kalesiji, državljanin BiH, Bošnjak, završio Vojnu akademiju Kopnene vojske i Akademiju oružanih snaga u Republici Turskoj. Završio je više programa stručnog usavršavanja i nalazi se na dužnosti pomoćnika načelnika Štaba za obavještajni rad i bezbednost u Drugom korpusu Vojske Federacije. Pukovnik Anto Jelaeč rođen je 03.02.1959.godine u Usori, državljanin je BiH, po nacionalnosti Hrvat, oženjen, otac četvero djece, inžinjer, završio je Mašinski fakultet i Školu rezervnih oficira, završio je više programa i stručnih škola. Nalazi se na dužnosti načelnika Odjeljenja u Prvom gardijskom zboru Vojske Federacije BiH. General major Novak Đukić je rođen 10.04.1955.godine u Banja Luci, državljanin BiH, po nacionalnosti Srbin, oženjen, otac je dvoje djece, završio je Vojnu akademiju Kopnene vojske, Generalštabnu školu i Školu nacionalne odbrane. Nalazi se na dužnosti komadanta Prvog korpusa vojske RS. I na kraju, general major Novaković Stamenko rođen 08.11.1958.godine u Šnjegotini, državljanstvo BiH, Srbin, oženjen, otac dvoje djece, završio je Srednju vojnu školu, Vojnu akademiju Kopnene vojske, Generalštabnu školu, i Školu nacionalne odbrane. Trenutno se nalazi na dužnosti zamjenika načelnika Generalštaba vojske RS. Ja predlažem da Predstavnički dom izjašnjavanjem potvrdi predlog kandidata za ove pozicije u Vojsci Federacije BiH i vojsci RS, isto tako predlažem da kao i u prethodnom slućaju se izjašnjava pojedinačno, jer se radi o različitim dužnostima. 77 I možda na kraju samo da naglasim da bi pozitivnim izjašnjavanjem danas, i na sjednici Doma naroda bili stvoreni uslovi za ispunjavanje onog dijela obaveza koje se tiću popunjavanja Oružanih snaga BiH sa 13 generala. Time bi, pored toga bila je otvorena mogućnost i za brže popunajvanje, kvalitetnije popunjavanje i rad Zajedničkog štaba i Operativne komande BiH, koje se odvija ali u dobroj mjeri ipak zavisi i od imenovanja čelnih ljudi i mislim da je u tom smislu ovo današnje izjašnjavanje značajno i korisno za dalji rad Ministarstva odbrane. Hvala gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem se ministru odbrane gospodinu Radovanoviću. Mislim da smo dobili jedno cjelovito i pregledno obrazloženje. Ja mislim dakle da su stvoreni uvjeti da se danas izjasnimo o svim ovim prijedlozima, ali evo, želi li neko ovaj, oko ovoga obrazloženja koje je dao gospodin Radovanović. Gospodin Bešlagić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolege, dame i gospodo, mi smo danas prije samog početka dobili ova dva materijala i u potpunosti podržavam predlog ministra da ovde, naročito u strani 2 koju je potpisao Sifet Podžić, stoji da pod moralnom, materijalnom odgovornošću ukoliko bilo koji organ BiH donese odluku o tome da stan znači, nije zakonski regulisan, on će napustiti stan i to je meni dovoljno da se izjasnimo po ovoj stvari, jer se radi o čovjeku koji u ovom cjelokupnom poslu, bar na prošloj raspravi nije ništa učinio mimo zakona a ukoliko je zakon napravio grešku, to je onda stvar da se obrazloži na ovom i u trenutku ukoliko bude negativno po njega, on je spreman da izađe. Mislim da je to korektan odnos jednog oficira. Drugo pitanje za gospodina ministra, zbog toga što nismo dobili ove informacije o biografije kandidata, dozvolite mi samo da dam jednu izjavu koju sam odnosno, podatak koji sam dobio. General major Novak Đukić je penzionisani general JNA i on je već skoro pet godina ja bih rekao u dopunskom radu sa Vojskom RS. Mislim da ukoliko je to tačno, mislim da to nije dobro i evo zamolio bih ministra ukoliko ovaj podatak ima, da samo se potvrdi ili demantuje. Ja toliko, smatram da su se stekli uslovi da se možemo izjašnjavati.
Hvala lijepo. Predlažem da gospodin Radovanović nakon eventualnih dodatnih još zahtjeva za pojašnjenje dobije riječ, a sada je riječ tražio gospodin Belkić Izvolite gospodine Belkić
Ja ću vrlo kratko. Dakle Klub poslanika Stranke za BiH će se ponašati kao i prošli put, dakle podržati predloženo i u paketu da tako kažem izjasniti se o predloženom. Ali, želim vrlo kratak komentar. Mi smo doveli čovjeka, u jednu vrlo neugodnu poziciju, gospodin Bešlagić danas kaže evo imate izjavu gospodina Siveta 78 Podžića da će poštovati zakonske obaveze. Zašto to od njega tražimo? Zašto to naglašavamo kod njega pored svih ostalih trinaest. Dakle, Parlament je bio uvučen i ušao je u raspravu na osnovu dokumentacije i papira i izjava, i ličnog tumačenja i odnosa prema određenim stvarima. Mi smo danas ćuli od predlagača kojem žestoko zamjeram, i koji je na neki način tek u finišu pokušao da popravi ono što je propustio u ranijoj proceduri, mi bi daleko manje problema imali, da je blagovremeno predlagač, da li Predsjedništvo ili preko vas Predsjedništvo iznjelo ovo što smo mi danas ćuli. Dakle ja vas molim da Sifeta Podžića ne izvlačite iz konteksta i ne dovodite ga u poziciju obavezivanja i posebnih izjava da će poštovati zakon. Zakon vrijedi za sve. Dakle, mi ćemo podržati predloženo.
prekinuta veza
Dozvolite mi da prije svega evo ja iskažem svoje nezadovoljstvo jer smo mi donjeli prošli put zaključak da ovde budu predstavnici Predsjedništva i da oni daju odgovor na ovo pitanje. Pošto nisu dali, a pošto je bila riječ o generalu Podžiću, ja smatram i smatram to jedan od vrlo bitnih i karakterističnih stvri, njegova izjava da je on taj koji u cjelokupnom ovom procesu ni kriv ni dužan je bio izložen šikaniranju na ovom Parlamentu. Ali kao čovjek je rekao, ukoliko državni neki organ donese ovaj dio, zato sam kažem, ma neka se zna, ali mislim takvu izjavu dati ovde je za mene ja bih rekao častan čovjek i zato ću glasati, iako nema Predsjedništva, iako smo se prošli put dogovorili.
Hvala lijepo, gospodine Bešlagiću. Prije nego što dam riječ gospodinu Momčilu Novakoviću, koji je slijedeći prijavljeni za raspravu, želim reći da je Predsjedništvo zadužilo dakle ministra odbrane da u ime predlagača, dakle ja to trretiram da je gospodin Ministar odbrane, ovdje predstavlja predlagača i za mene tu nema ništa sporno. Dakle, u pisanoj formi je to dostavljeno i ne vidim da oko toga trebamo danas polemizirati. Gospodin Novaković, izvolite.
Ja bih poštovane kolege i gospodine predsjedavajući, gosti, prije svega molio svoje kolege da zaista ne čitamo izjave koje smo danas dobili, jer bi smo onda ušli u nešto sasvim drugo, ušli bi smo sad u raspravu otkud to iz Predsjedništva, dva materijala, jedno potpisao predsjedavajući Predsjedništva, drugo iz Kabineta srpskog člana Predsjedništva, pa bi onda došli do toga da je gospodin Podžić protjeran marta 92. a da je gospodin Vukobrat dobrovoljno izašao iz Sarajeva, jer otkud on nije u svom stanu, itd. itd. Ja vas molim da ta pitanja danas ovde ne otvaramo, jer ući ćemo u nešto što nije potrebno kad se raspravlja o ovoj tački dnevnog reda. 79 Ono što smo mi prošli put postavljali kao dilemu, ili kao činjenicu, ništa se nije ovim aktima koje smo dobili promijelilo. Znači u principu se nije promijenilo, ali sam kao član Komisije također i na Komisiji rekao, da je i ova nova lista, i da je svako ime na ovoj listi sporno ako je u istoj poziciji. Nema veze o kome se radi. Dakle, svako ime je sporno ako je u istoj poziciji ako se nalazi u tuđem stanu ili ne znam ni ja iz nekih drugih razloga. S obzirom na izlaganje gospodina ministra, s obzirom da koliko sam ja upoznat Ustavni sud ovih dana raspravlja o ustavnosti ovog zakona, ja odnosno Klub Srpske demokratske stranke, traži nakon rasprave 15 minuta pauze. Dakle prije izjašnjavanja 15 minuta pauze. Hvala.
Hvala lijepo, gospođa Palavrić.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolege i kolegice, želim, ja znam da je rasprava prošli put završena,
Ja molim vas sviju da to uvažavate, ali evo imamo neke
Toga sam svjesna, govorim samo o momentima koje je iznio uvaženi ministar Radovanović, dakle prije odluke želim da budemo svjesni činjenice da su različiti zakoni u RS i u Federaciji, jesu u ovoj oblasti, jesu i u oblasti privatizacije i možda bi smo i trebali pokretati ta pitanja, da recimo veliki broj ljudi nije mogao otkupiti stanove u RS jer je morao imati 50-60% gotovine. Možda to nije okej, u odnosu na Federaciju, gdje nije morao imati gotovinu i možda trebamo raditi na tome. Isto tako kod mnogih momenata, ja želim potsjetiti da iz izjave gospodina Vukobrada, je očigledno da je podnesena, podnesen zahtjev za ocjenu ustavnosti člana 3.a) Zakona o prestanku primjene Zakona o napuštenim stanovima u Federaciji. Svako nepravnik, a pogotovo mi u ovoj sali znamo, da se zakoni primjenjuju dok Ustavni sud ne kaže da oni nisu u skladu sa Ustavom. Prema tome, o tom, po tom. Ali sam pobornik ovog što zagovara gospodin Novaković i kod gospodina Vukobrada ja ovdje vidim Banja Luka telefon ali nema adrese. Ja bih željela da mi danas uradimo ono što je do nas kao Parlamentarna skupština, da imenujemo ljude kako bi smo ispunili uvjete i stvorili pretpostavke za dalju popunu formacija i na nivou države i na nivou entiteta, ali da nam se dostavi pregled stambene situacije svakoga od kandidata koga smo do sada imenovali i koga u buduće želimo imenovati, u kojem stanu živi, po kojem osnovu i kako se to događa. Dakle za sve koje budemo i koje jesmo imenovali, a da mi danas uradimo svoj posao, i Klub SDA će podržati obje liste Predsjedništva. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Špirić, neka se pripremi gospodin Jusufović. Sve vas molim da imamo u vidu, da smo raspravu obavili i da danas racionaliziramo.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti, ja sam razmišljao da li uopšte ima potrebe da danas otvaramo ponovo raspravu i u tom smislu neću davati doprinos otvaranju novoj raspravi, nego želim da kažem da nisam čuo danas mnoge argumente koji bi me pre svega ubijedili da glasam za listu. Ja cijenim da BiH treba da ide ubrzanim putem ka Evroatlanskim integracijama, cijenim značajnim datum Istambulski samit i cijenim da mi trebamo uraditi ono što možemo uraditi, da bi BiH kvalitetno odrađivala svoj posao u reformi odbrane BiH. Čini mi se da je velika greška da danas kažemo to je datum i trebamo završiti posao, nije bitno kako ćemo ga završiti, samo da ga završimo i da tamo kažemo ispunili smo i posljednji tehnički uslov. Ja mislim da to nije dobro za BiH i nikad se neću složiti da je svako kadrovsko rješenje najbolje rješenje za BiH i zato mislim da su jako bitne kadrovske promje za one ljude koji će biti tu u bilo kojem segmentu. Ono što sam želio da pitam, vi znate kad smo imenovali i ministra i zamjenike, da je tada rečeno da će ne znam u kojem roku, biti ovom Parlamentu dostavljeno kada je zaključena knjižica gospodinu Bečirbašiću. Ja sam tada pitao gospodina ministra, možete li stajati iza onoga na što nas upućuje OHR? Jer je tamo rečeno da imaju tu dilemu, je li neko dobio od poslanika odgovor, je li neko vidio radnu knjižicu? Je li neko vidio jesmo li kao Parlament obmanjeni ili je pitanje bilo smisleno? Zašto se to krije? Zašto se ne kaže, da okej, ovo što je tražio OHR s pravom su tražili, provjerili smo, se je uredu, ili upozorenje je bilo uredu, provjerili smo nije uredu. Dakle, ne interesuje nas p..nas intersuje da izaberemo, pa vozni red kud ide. Druga stvar, gospodinu Vukobratu se ne dozvoljava da pređe u drugu sudsku instancu, on je po upravnim organizacijama krvavih pet godina u BiH, pa kad vlastodržaci rasporede od pravosuđa do policije svoje ljude, pojedinac nema nikakve šanse, sem da kaže ovako kao gospodin general Podžić, eto ja dajem časnu riječ, ako se pokaže, ja ću izaći. A znate li šta je bilo sa policajcima koji su stanovali u tuđoj imovini? Morali su da napuste za ili tri dana u roku, inaće su gubili radno mjesto. Mnogi i Bošnjaci i Srbi su ostali bez radnih mjesta zato što su stanovali u tuđoj imovini. Dakle, to je ono što je za mene bitno. I druga stvar, u tom stanu je bila imovina u vrijednosti preko 40 hiljada maraka, koje i danas koristi taj časni i pošteni, koji nije prekršio ni jedadn zakon. Ima li to ljudi igdje u svijetu? Ili nema stvarno boljeg od njega, ja sam rekao prošli put, ja sam za to, da se državnom generalu kupi stan iz državne kase i ja ću to da podržim, da imamo čestito ime, a da se obeštete drugi, inače ovo gubi smisao. I pitam, nravno pitam zato ministra, da li je vršena provjera, da li kandidati krše imovinska prava? I nije samo general Podžić u pitanju. Jesmo li malo provjerili to u javnosti? Jesmo li se zainteresovali ili nismo. Jesu li to najsvijetliji primjeri? Ima i drugih kandidata na ovoj listi ali evo danas kako god većina odluči, ja tražim pojedinačno glasanje kako bih mogao na bazi onih spoznaja imati lični sud o svakom kandidatu. Pa ne biramo vladu ili je ovo zakovano ovde, da će neko nekog prevariti. I zato poštujem princip pojedinačnog izjašnjavanja za svaku od generalskih pozicija. Bio sam danas protiv toga, ne da bih usporio reformu da se danas izjašnjavamo i o ovim entitetskim pozicijama, jer izvinite, ja nisam imao vremena kao 81 poslanik da se pripremim, da bih o svakom kandidatu rekao šta mislim. Ja mislim da je bitno. Nakon izbora gubi smiao da mi raspravljamo o ljudima. I to je bio, ali ako većina se opredjeli da danas završi taj posao, molim lijepo. Moj stav će biti iznesen glasanjem. Ali ja mislim da ima još kandidata koji krše imovinska prava. I zato me interesuje hoćemo li kao Parlament stati da je moguće kršiti imovinska prava drugih, a biti na ključnim pozicijama. I zato je bitno da se u javnosti provjere ti ljudi, kako bi Parlament stao iza njih, kako bi oni provodili reforme. Dakle, što se mene tiće može biti pauza, ne mora je biti, možemo glasati ovako ili onako, moj je stav da neću podržati ljude i vidim da dok se neko i to baš jedinstveno svi zdušno zalažu za nekoga, to mi nekako daje argument da ipak ostanem pri svom stavu i da budem protiv, jer teške su bile godine iza nas, i ja mislim da mi još svi zajedno branimo nažalost poziciju 92.godine, a da malo razmišljamo o onome što se zove 2005., 2006. i ono što se zove budućnost BiH. Budu li na njenoj budućnosti zdušno radili, ovi o kojima govorim, ne vjerujem da će to biti baš budućnost koja je biti svijetla. Dakle, ne što se mene lično tiče nema promjene pozicije i ja ću glasati protiv. Okej, hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Gospodin Munib Jusufović. Neka se pripremi gospodin Gligorić. Molim vas samo nove, eventalne, rasprava je završena. Ovo je vezano za izlaganje gospodina Radovanovća i on je bio danas jasan. Molim vas da se referirate na to. Izvolite gospodine Jusufoviću, oprostite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, prije nego što ću kratko reći ono što mislim o ovoj tačci dnevnog reda, predložiti a ja se nadam nećete se ljutiti, da vi gospodo iz Kolegija, u buduće ne koristite govornicu za diskusiju. To za mog kolegu Špirića i za Džaferovića važi, jer često koristite govornicu, što vam nije dopustivo za diskusiju. To može kao predsjedavajući koristiti samo kad u ime Parlamenta jer vi se sa tim automatski pokušavate razlikovati od nas ostalih kolega, pa stanete tamo za onu govornicu, kao to je značajnija diskusija od ove naše što koristi. Nemate pravo to i u buduće ja vas molim, koristite, imate mikrofone. Nadam se da ovo ste dobronamjerno shvatili, je već se pokušava uvoditi ovaj, vi ste isti smo svi sa različitim pozicijama.
Nije to sporno gospodine Jusufoviću, ne trebamo oko toga
Znači, eh idemo na tačku dnevnog reda. Ja sam prošli put o ovome diskutovao i želim biti do kraja jasan i sebi prevesti naglas, nije pitanje ovde suštinsko jer pokušava se u meritumu raspravljati ono što je stvar Ustavnog suda. Ja duboko uvažavam ako je pitanje gospodina Vukobrata, kojeg pomenuto dvijesto puta, to mi ovaj, ugroženo, to će riješiti pitanje nadležni Sud ili su riješavali nadležni organi. Meni smeta što sto puta se pominje ime i Sifeta Podžića i Vukobrata. To mi liči odmah na politiziranje, odmah da vam kažem, da to ima svoju namjenu. Prema tome, 82 treba jasno ovde reći da ja sam ubijeđen tako, ako nisam, neka men neko rauzvjeri. Ministar odbrane gospodin nam je sasvim jasno i nedvosmisleno rekao da su ovo zahtjevi koje treba ispuniti pred ili bolje rečeno da li će biti pred Istamubl ili posle Istambula, nije bitno ali to su zahtjevi koje trebaju organi BiH da ispune u smislu personalnih imenovanja u Ministarstvu odbrane, odnosno u Vojsci BiH itd. i njenih komponenti. Šta se ovdje dešava? Bojim se da se ide na podijeljenju odgovornost, da Parlament ne donese takvu odluku, jer samim tim, nije više krivica, samo ne saradnja sa Haškim tribunalom i to želim jasno da kažem, da ja tako to vidim, da je to suština, a ništa drugo nije suština. Nisu imena suština, nego da se utvrdi podijeljena odgovornost organa BiH i ovaj Parlament se uvodi da bude odgovoran, zato što nije završio svoj posao kako ne bi bili samo krivi radi toga što postoji ne saradnja sa Haškim tribunalom, bolje rečeno hapšenje Karadžića i Mladića. To je moje uvjerenje i ja mislim da je to suština a ne ova imena. Na kraju krajeva i ja bih mogao raspravljati isto sad o pitanju ali neću. Smatram da ovaj paket,jer je prijedlog, treba ga usvojiti, i ja bih mogao raspravljati, ja ista ova saznanja imam i još neka dodatna. Ovo što je gospodin Bešlagić, da mi ovde imenujemo oficira, odnosno generala iz druge države na poziciju, međutim, ne smatram to sad relevantnim i bitnim pitanjem. Predlažem, odnosno evo mi u ime kluba je rečeno, da ne otvaramo ta pitanja, mi ćemo prihvatiti prijedlog onako, kako je predložio ministar odbrane odosno Predsjedništvo.
Replika gospodin Špirić. Ja vas molim d ovo izlaženje za govornicu, tumačite kao način da mi ne zloupotrebljavamo ovu govornicu Kolegija za diskusije i oko toga ćemo se na Proširenom kolegiju dogovoriti, nije bila nikakva ambicija. Gospodine molim vas, evo i nije jednostavno, mislim da je logičnije ovaj, da se ponašamo tamo kao zastupnici a ovde kao Kolegij koji vodi sjednicu.
Neće se koelga Jusufović, dakle odakle god čovjek da govori nećemo promijentiti priću, to je za mene bitno. Da li govorio odavde, odande, to je stvar dogovora. Postavljam sad pitanje, da li ćete stvarno vi Bošnjaci, ako je istina ovo, glasati za generala iz Jugoslavije da bude čovjek koji će reformisati Vojsku BiH? Evo kažete ako imate tu spoznaju, hočete, da ne bi pokvarili posao Foriću, ja neću glasati za takvog generala sigurni budite. Nikola Špirić neće glasati za generala iz Jugoslavije, da bude reformator Vojske BiH, a vi glasajte. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, replika gospodin Jusufović, pa onda molim vas da skratite.
Pa na kraju, krajeva diskutuj ili ne diskutij, gospodine profesore moje je pravo i nemoj upadati, bez obzira što smo iz istog kluba. Gospodine predsjedavajući, ako je nestrpljenje, molim lijepo neka koristite..,ovo su važna pitanja. Gospodin Špirić, 83 slažem se upravu je ali ja ovde nemam drugih dokaza, samo navode i vjerujem predlagaču ministru odbrane i to sam jasno rekao. Znači da sam za prijedlog koji je izložio ministar odbrane u ime Predsjedništva, a isto bih uradio ovo što vi gospodine Špiriću, nikad ne bih glasao da neko bude iz druge države, međutim prijedlog imam, ja poštujem prijedlog. Toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić, pa ogospodin Lagumdžija, pa gospodin Zorić. I molim vas da respektirate ovaj.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, nakon što smo ćuli izlaganje ministra, gospodina Radovanovića i pojasnio je neke stvari i nakon što se možemo izjašnjavati pojedinačno, zato što se radi o različitim dužnostima i da će ljudi imati naravno, pojedinačna rešenja u upravnoj stvari radno-pravnih odnosa, onda je to korektno i mislim da smo riješili jednu dilemu koja nam je mnogo vremena uzela na prošloj sjednici kada smo o tome govorili. Istovrmeno, ja smatram i na Proširenom kolegiju sam govorio, da bi bilo dobro da su nam ovde i članovi Predsjedništva i predsjedavajući Savjeta ministara, iz razloga ako govorimo koliko je ova reforma važna u BiH, može i diplomatski kor, a jeste važno, onda bi bila dobra poruka u ovom Parlamentu, da oni budu zajedno sa nama. I ja smatram da bi ukoliko gospodin Novaković ostane pri ovom predlogu da traži pauzu, to vrijeme trebali iskoristiti da članovi Predsjedništva i Predsjedavajući Savjeta ministara budu prisutni danas na ovoj sjednici. Istovremeno, imamo problem, a to je da su upravo predlagači, na neki način se sakrili od odgovornosti a tu odgovornost ustvari su prenjijeli na Predstavnički dom, na ovaj Parlament, s razlogom jer su u međuvremenu propustili da urade bitne stvari u smislu kvalitetnog prijedloga i u smislu da su bili dužni da provedu odgovarajuće analize a ne da prihvate samo znači provjeru od SFOR-a i ko se još u međuvremenu javljao, pa neka je to i OHR a da domaće institucije nisu sa svoje strane našli vrijeme da provjere i da danas poslanici nemaju dilema vezano za bilo kog predlagača, nego smo dobili faxsom samo imena i prezimena kandidata. Ovo govorim za ovaj entitetski nivo. Ako neko želi da u ovom Parlamentu prihvati isključivo odgovornost za propuste koje je neko radio u smislu predlaganja, onda je to isto tako stvar većine unutar Skupštine. Kad sam pomenuo skupštinsku većinu, ovde bi isto tako bilo važno znati kad govorimo i o odgovornosti, da li u toj odgovornosti su uradili prethodno sav onaj posao u smislu da je trebalo poštovati proceduru i kvalitet posla. Ne u smislu onog izjašnjavanja ovaj, o kome želim da napravim razliku. I istovremeno, gospodin Jusufović je govorio i mislim da je postavio jednu vrlo opasnu tezu u ovom Parlamentu, da ukoliko da Parlament treba da podijeli odgovornost u smislu ukoliko se ne bi podržao prijedlog kandidata da bi to bilo pandam vezano za saradnju sa Haškim tribunalom, što smatram da treba apsolutno odvojiti. Ono je stvar zakona, stvar institucija, pa ako hoćemo i u toj skuštinskoj većini koju pominjem, gospodina Terzića, koji je davao izjave u smislu da su preuzeli odgovornost institucija na nivou BiH, da će to pitanje riješiti. Da li su oni amnestirali nekoga iz RS, institucije, to je njegov problem, problem i političkog i pravnog i svakog drugog razmišljanja. 84 Prema tome, neka se gospodin i svi oni koji su u ime BiH preuzeli takvu obavezu, od RS suoče sa tom činjenicom i neka je objasne šta su pod time mislili, jer imaju široko im polje, široke im šume, neka rade svoj posao. A na drugoj strani, imamo loš prijedlog kandidata barem u ovom smislu gdje se već pominju ova dva slućaja, što bi trebalo dati zaista jedan korektan odgovor. Mi govorimo evo u Savjetu Evrope, dao sam određenu podršku pa neki i ne smatraju kad su u pitanju ljudska prava, u BiH u smislu zakona, od lokalnog do bilo kog nivoa, tamo pričamo jednu priču kako treba i treba ispitati ljudska prava, tamo smo priznali da ih kršimo, ali zašto mi danas u ovom Parlamentu kršimo ljudska prava po osnovu imovine, jer ovde smo dobili ustvari dva dokumenta. Jedno kažu biću moralan, a drugo opet sasvim suprotno govori u tom pravcu. Smatram da smo to trebali riješiti kao prethodna pitanja i da je odgovornost primarna na onim institucijama koje su to pitanje trebali riješiti, nego sada moramo u paketu, moramo u reformu a ako to ne prihvatimo u tom slućaju mi dolazimo u situaciju da mi na taj naćin ovaj, prikrivamo ovaj, dobru volju za saradnju sa haškim tribunalom.
Kolega Gligoriću, ovaj, polako privodi kraju, evo mislim ipak je bila ova rasprava već jednom i prethodna pitanja iznosili ste i prošli put, ja nisam vas prekidao, neću ni sada ali molim vas da uvažavate da smo to na neki način raspravili.
Nije problem, ali ako mi preuzimamo odgovornost da uradimo jedan veliki posao, da nam se može ispostaviti faktura na različite načine, i ja želim kao poslanik zaista da mogu da dam podršku ili je uskratim na osnovu dokaza koje postavljam, odnosno pitanja koja postavljam i da dobijem odgovarajući dokaz od relevantnih organa koji su to morali prethodno da urade. Ja nisam čovjek koji jednostavno želi da prihvati isključivo ponašanje ili lidere koji naređuju iz izvršne vlasti, da se odnose prema tome. I nemojte pod reformom i nemojte pod Samitom Istambul da prikrivate i s vom završavam, a to je upravljačka nesposobnost na nivou BiH. Ona će koštati praktično ovu zemlju zbog nesposobnosti, da neko njome upravlja. Evo, hvala vam.
Hvala lijepo gospodinu Gligoriću. Riječ ima gospodin Lagumdžija, izvolite gospodine Lagumdžija. Ispravka netačnog navoda, gospođa Milićević.
Navod koji je gospodin Gligorić rekao a odnosi se na dovođenje(?) kršenja ljudskih prava u kontekst sa BiH, da kažem da BiH što se tiće ljudskih prava, ima dakle pravne mogućnosti ljudi imaju da utvrde svoja ljudska prava, ne govorim konkretno u slučaju generala, spominjanje u ovom kontekstu ostavlja utisak da smo mi država u kojoj se drastično krše ljudska prava. Izvještaj od Savjeta Evrope nije tako rekao, mi imamo pravni način znači kao će naši ljudi dokazati da li su kršena 85 njihova prava ili nisu, samo ilustracije da mu kažem, da je prošle godine Engleska država tužena po 20 prijava je bilo dakle Velike Britanije na Sudu za ljudska prava u Strazburu, da su njihovim građanim kršena ljudska prava, 14 je izgubila Velika Britanija. Dakle, i u starim velikim evropskim demokratijama ima kršenja, zato postoji sud na kome se to dokazuje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospodin Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja se zahvaljujem ministru što nam je dao ovakvo izlaganje uvodno i on je na određeni način proširio praktično sa prijedlogom ovih šest generala, ono što je prošli put razgovarano i bez obzira što smo svakako zaključili poslovničku raspravu prošli put, ovaj put je stavljanjem ovih šest imena postavilo se pred nas u okviru ove tačke jedna nova cjelina u odnosu na ono što smo imali kad smo počeli ovu tačku dnevnog reda i zato je sasvim logično da neke ovaj, komentare možemo dati na tu temu. Ja ću govoriti samo u kontekstu ove cjeline. I svaki pojedinačni primjer koji koristim, koristim samo u funkciji ilustriranja onoga što mislim da treba imati u vidu kada je cjelina u pitanju. Mnogi su o tome govorili. Ja se pridružujem onima koji smatraju da trebamo vrlo jasno danas dati do znanja da Parlament ove zemlje, odnosno Parlamentarna skupština i ovaj Dom nije na putu reformskom kursu koje tvrde, a nemam razloga da im ne vjerujem dok se ne dokaže suprotno, ljudi koji vode čitav ovaj proces odbrambenih reformi. Ono to ja želim vrlo jasno da kažem, gospodine predsjedavajući, u ime ne Bošnjaka ili gospodin Križanović možda Hrvata, nego sad govorim u ime Kluba SDP-a u Predstavničkom domu, svih onih koji jesu to što jesu, i sve ovo govorim u svom ličnom kapacitetu istovremeno sdigrno ne bježeći od toga da smo pripadnici nekog naroda i....jesmo ali ovde ne govorimo kao i nećemo glasati nadam se bar u ovom Domu samo kao Bošnjaci, Srbi ili Hrvati nego kao delegati, kao ljudi koji hoće da ispune svoju ustavnu i zakonsku obavezu. Mislim da je jako važno da ukoliko je Predsjedništvo i ministar odbrane pred nas izašli s ovim prijedlogom, ja imam puno zamjerki na ovo. Navest ću samo neke. Naime, prije nekoliko sjednica, ja sam tražio da mi se odgovori zašto je Prredsjedništvo donijelo odluku da neće biti kandidovani postojeći generali za nove funkcije. Ja do danas nisam dobio taj odgovor. Mi danas imamo prijedlog ovde, ne ulazim u tom da li je čovjek, to je potpune efemerno s ove tačke gledišta, da li je čovjek penzioner Vojske Jugoslavije na privremenom, na dopunskom radu ovde, ne ulazim u to, nego ovde imamo pred sobom dva prijedloga generala koji jesu sad generali, koji se predlažu da ponovo budu generali, što je suprotno onoj odluci Predsjedništva koja možda ne znam da li je obavezujuća ili nije, ali ja sam u ovom Parlamentu postavio pitanje na koje nisam dobio odgovor. Ja zato mogu dnas da postavim pitanje zašto pred nama ovde nisu kao potencijalni kandidati recimo general Dudaković ili general Zeko, primjera radi., koji su eliminisani zbog toga što su generali po odluci Predsjedništva. Dakle, mislim da ovo sve što pred sobom imamo vrlo nekonzistentno postavljeno. Ja ne kažem da je to dobro ili loše, ja samo govorim da to nije konzistentno. 86 S druge strane, potpuno se slažem s kolegicom Ljiljom koja je rekla da ovde moramo dobro paziti da mi ne narušavamo nikakva ljudska prava i mislim da bi narušili ljudska prava svakog pojedinca kojeg bi mi u Parlamentu, kojem bi mi presudili zbog toga što je nešto pisalo u novinama. Svako od nas ima itekako lijepo iskustvo o tome koliko je sve istina šta je o nama pisalo u novinama ili što je neko za nas kazao. Tako da nema potrebe da na bazi toga presuđujemo. Ja smatram da bi dakle trebali danas kao ozbiljni ljudi, mi se možemo ovde proceduralno, ja imam svoj stav o tome, kako bi trebalo glasati pojedinačno ili zajedno, međutim mi ovde kao Parlament moramo reći da li mi kao Parlament ćemo podržati ovaj čitav, ovu cjelinu, zato da kao Parlament ne bi sutra na nas neko upro prstom i rekao da smo mi odgovorni što ne ulazi se u Partnerstvo za mir i da se ovaj Parlament izjednači sa onim koi ne izvršavaju svoj posao i praktično drže čitavu zemlju kao taoca zbog toga što je najtraženiji ratni zločinac je na slobodi. Dakle, ne želim da se dovedemo u ravan. O tome se radi. Dakle, ja zato smatram, da moramo ovde i to najbolje da vi u parlamentarnoj većini, vidite između sebe jeste li spremni sve ovo podržati, da idemo dalje i da ovaj Parlament sa sebe skine što kažu mogući osjećaj krivice za ono što se može nažalost ovaj, nama svima zajedno prišiti, sukrivice, zahvaljujem se kolegice Hadžiahmetović. Dakle, poruka naša, mi kao klub poslanika i Bošnjaci i Hrvati ovo što nas ima ovde, smatramo da Parlament ne smije biti prepreka za ulazak u novu fazu Partnerstva za mir, šta god to značilo. Također mislim da bi dobro bilo da povodom danas ovoga, čisto radi neke poruke, zaključimo povodom ovoga, da nam se u naredna tri mjeseca po mogućnosti, da nam ministar isti, izađe pred ovaj Parlament sa jednom analizom najkasnije za tri mjeseca, evo dobili ste zeleno svijetlo, evo formirali ste ovo, kako idu aktivnosti, šta se dešava, šta je formirano, danas u ovom zemlji vi dobro znate, mi danas ne govorimo nažalost o tome da danas u Ministarstvu odbrane imamo preko 2 hiljade ljudi zaposlenih, a da jedna, to ministar bolje i onih koji to prate, znaju da jedna Finksa koja je 50 puta ekonomski moćnija od nas, ima 10 puta manje ljudi u Ministarstvu odbrane, primjera radi. Jedna Belgija da ima od nas 100 puta manje ljudi u Ministarstvu odbrane itd. Da nam se da za tri mjeseca da dobijemo analizu, da li su naši vojnici koji se danas kaloričnu vrijednost ishrane imaju manju ispod zatvorenika po NATO standardima. Dakle, prva klasifikacija vojnik, druga zatvorenik, treća zarobljenik i četvrta BH vojnik. Naši vojnici danas imaju kaloričnu ishranu manju od zarobljenika NATO snaga. Dakle, o tim stvarima da eventualno zaključimo da nam se da jedna ozbiljna informacija. I na kraju, ne najmanje važno, ovo što smo dobili od šefa Kabineta člana Predsjedništva, nemojte da nam više ovo dolaze ovakve stvari, da nam Predsjedništvo pošalje jedan prijedlog, a da nam šef Kabineta, šalje pismo kao poslanicima u kojem ovdje stoji, da moli svoje predstavnike da ukoliko Tihić dođe, da dođe Paravac ovde da da moralnu podršku svojima. To piše nama ovde. Pa mislim nemojte, nema potrebe. Zato bih ja zamolio gospodine Raguž, evo ovde ću stati, a možeš misliti kad bih sad počeo posle ovoga. 87
Dobro ne moramo sve danas završiti.
Ne moramo sve danas završiti. Dakle, i time završavam sa opaskom da je kojim slućajem, gospodin Podžić postupio suprotno odlukama nadležnih organa, i da je kojim slućajem pod pritiskom javnosti, vratio taj stan, zato ga ne bi trebalo izabrati, jer ne poštuje legalne institucije ove države.
Hvala lijepo gospodine Lagumdžija. Samo ću reći, mi smo formirali Zajedničku komisiju za nadzor nad obrambenim, gospodo ona može kad god hoće zakazati saslušanje i javno pozvati ministra, izvijestiti javnost o stanju u Vojsci, i dajte da mi radimo svoj dio posla. I neka nam podnese izvješće i biće ovdje na dnevnom redu čim to napravi. I dajte da mi radimo, ja prihvaćam konstruktivno samo sam htio nadograditi taj prijedlog gospodine Lagumdžija. Nije uvijek odgovornost na drugima, da se mi malo vratimo i ovdje. Evo to je bila intencija. Ispričavam se što sam ovo komentirao ali mislim da je bilo korisno. Gospodin Zorić.
Ja pozdravljam sve nazočne i zahvaljujem ministru koji nam je dao uvodna izlaganja i napomenu, u ime predlagača pojasnio neke stvari i Klub HDZ-a ostaje na pozicijama koje je ovaj, i zadnjii put ovdje iznosio, dakle ne zadnji nego na sjednici koja je trajala 18. Ja bih kazao da mi ovde neke stvari danas smetaju kod kolega kad iznose ne znam, '90-te godine kada je počelo višestranačje, onda je neko bacio jednu je li frazu teško je govoriti iza ovako dobrog govornika. Onda su ljudi nevični politici, među njima sam i ja čuli to, pa onda s puno tih pojmova iz političkog žargona i onda je jedan ovaj, zapalo ga držati govor, kaže teško je govoriti iza ovakvog demagoga. On je čuo demagogija, pusti onog demagoga i tako ali mislio je kazati teško je govoriti iza ovakvog govornika. Naime, ja sam ovaj, ja sam čuo ovdje da se kaže, eh časnik neke druge države. Pa nekima je to kompliment kad se kaže za nekoga, bio je u legiji tamo u toj Legiji stranaca pa on je ovaj, major Američke vojske, to je za neke ljude kompliment, e sad je ovde odjednom ovaj, negativno ako je neko časnik Jugoslavenske vojske. Mislim da to nije negativno, isto tako umirovljenik. Ja znam čovjeka koji prima iz tri države mirovinu. Iz tri države čovjek prima mirovinu, iz Austrije, Njemačke i Bosne i Hercegovine. I nikakvih tu problema nema, e sad jedino je problem je li neko umirovljen u Vojsci Jugoslavije ili je umirovljen u BiH. Za mene, to nije problem, za mene je problem kakvi su to ljudi, a najmanji problem mi je kad nemam nikakve dokaze protiv pojedinih časnika da mi ovdje vodimo prazne rasprave a to nam predložilo naše Predsjedništvo, pogotovo za mene koji sam iz parlamentarne većine. Dakle, ja kao član Hrvatske demokratske zajednice odnosno kao zsatupnik HDZ-a i Demokršćana, poštivam sve ono a netko mi ne dokaže drugačije, sve ono što naš član 88 Predsjedništva gospodin Čović usuglasi sa ostalom dvojicom, a nitko mi to ni jednim argumentom nije izbio iz ruke. Dakle, Klub HDZ-a i Demokršćana će podržati svih 9 imenovanja ovdje koje imamo ispred sebe. Mi smo zadnji put zagovarali da to bude pojedinačno, nije mi jasno sad nakon ministrova govora, kako će se postupiti, nama je sasvim svedno. Mi ćemo podržati ili svih devet odluka ili obje odluke. Dakle mi tu dileme nemamo i mislim da je ovo vrlo važno pitanje i nadam se da će i kolege iz RS-a nakon stanke je li, usuglasit neke stvari i da će pomoći rješavanju ovog problema jer ja i ne vidim da oni nisu za rješenje problema, dapače znam da i oni razmišljaju u ovom smijeru u kojem i ja, sve ono što nije dokazano čovjeku ovaj, da je kriv za nešto, on nije kriv i ja očekujem dakle da nas netko odnosno da naše Predsjedništvo tročlano, neko demantira ovde. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Gospodin Živković, izvolite gospodine Živkoviću. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu, onda će biti stanka 15 minuta jer je klub tražio, nakon toga.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, s obzirom da je proširen dnevni red sa ovim novim imenovanjima, dopustite da kažem par riječi a i novi momenti su izašli u vezi sa zaključenom raspravom od prošlog puta. Novi momenti su izmeđuostalog da nema članova Predsjedništva iako smo ovde zaključno ih obavezali da na tačke koje oni predlažu i njihove predloge, bude bar neko od njih. Ja poštujem ministra odbrane koga je Predsjedništvo ovlastilo da u ime njih obrazlaže ove, ali očekigledno da i članovi Predsjedništva imaju dosta ovde narodnim poslanicima da objasne stvari. S druge strane, dobili smo i od članova Predsjedništva Bošnjačkog i Srpskog naroda određena pojašnjenja na koje su prošli put davali i čini mi se raspravljali samo dva poslanika koji su imali ove dokumente, mi ostali nismo bili u toj poziciji da o tome raspravljamo, a evo sad imamo te iste dokumente i sad nam je mnogo jasnije neke stvari. Stvarno ne shvatam o ćemu se ovde govori, kada govorite o moralnom liku gospodina Podžića. Ja čovjeka ne znam i vjerujem da je pošten čovjek, ali ako će on da napiše da će ispoštovati svaku odluku nadležnih organa, ja tu vidim samo jednoga poštenog, čestitog građanina BiH koji bi ispoštovao svaku odluku ovaj, suda i nadležnih organa BiH ali ne vidim moralni lik čovjeka koji je trebao da napiše da će odstupiti od funkcije a i eventualno ako bude izabran ovde, u slućaju da bude morao izaći iz tog stana. Tu bih onda vidio jedan moralni lik tog čovjeka i mislim da bi to bilo i red i pošteno da se napiše, pogotovo ako znamo da Ustavni sud zasjeda 29. u utorak idući, pri ćemu će ova tačka dnevnog reda biti na Ustavnom sudu i pri ćemu će možda doći i do poništenja Odluke Doma za ljudska prava. Zato mi je žao što se potrefio i istambulski Samit u isto vrijeme kad i zasjeda Ustavni sud BiH, da li je to slućajno ili namjerno, ali u svakom slućaju čini mi se da će nas ova brzina i stalno neka brzina i stalno odluke koje pod pritiskom neke brzine moramo da u ovome Parlamentu donesemo, koštati mnogo više nego što na ...mislimo. Hvala. 89
Hvala lijepo doktore Živkoviću. Rasprava je zaključena. Prije stanke želim samo reći kao predsjedatelj Doma nekoliko riječi. Ja mislim da je Zastupnički dom dao doprinos značajan oko čitave ove procedure, bez obzira na razliku koje su se pojavile u raspravi. Korišteni su argumenti. Ambicija je bila sviju bez obzira da li su iz opozicije ili pozicije da Parlament ploži svoj dio odgovornosti u smislu i provjere kandidata i njihove potvrde. Ja zaista tako doživljavam raspravu i neću je drugačije ocjenjivati, ali želim odgovorno reći. Ja kao predsjedatelj danas sam inzistirao na cjelovitoj raspravi jer želim da Parlament uradi svoj dio posla vezano za poziciju BiH. Potpisali smo izjavu, postigli konsenzus na Partnerstvu za mir NATO Paktu i na Evropskim integracijama. I tu se uvijek mora staviti u fokus viši interes. A viši interes je objektivno u svakom slućaju ispunjavanje obveza a ne dovođenje u pitanje ispunjavanje obaveza 28. Ja mislim da tu trebamo napraviti razliku, ja apeliram na zastupnike da se tako danas postave. Imamo šansu da, ja ću svaki zahtjev kluba zastupnika dok predsjedavam, tvrdim da će i gospodin Špirić i Džaferović otvarati da kontrolna uloga Parlamenta zaista postane ta uloga, ali to se ne može niti odjednom niti preko noći. I, u ovom trenutku, za mene je zaista nova situacija, ovo što je gospodin Radovanović rekao da je Predsjedništvo ponovo razmotrilo 23. Znači ponovo je razmotrilo nakon naše rasprave i tražilo potvrdu. I dajte da u toj proceduri nije samo naša odgovornost, mi ako smo ovaj, funkcioniramo po sustavu odvojene vlasti, sudbene, zakonodavne, izvršne onda moramo prihvatiti da izvršna odgovara za formiranje prijedloga i da su te prijedloge formirali dugo nakon provjera itd. I ako ništa oni koji su stali iza te izvršne vlasti moraju prihvatiti te argumente. Inače se gubimo u jednom kaosu. I nemojte da ta pravila igre uvodimo, ali raspravu uvijek možemo uvesti u svim bitnim pitanjima i ja je nikad neću ograničavati. Tako da molim vas u ovom trenutku nema višeg interesa nego da BiH ispunjava svoje obaveze na putu za Partnerstvo za mir i da koristi mogućnost participacije u najvažnijim programima za ovu zemlji, sve drugo je relevantno u ovom trenutku, sve ono što nije zakonski od bilo koje institucije BiH relevantne dokazano, ne može biti predmet koji može doveti taj veći interes u pitanje. Evo, nisam nadam se zloupotrijebio govornicu. Zahvaljujem se i ministru. Danas imamo sa njim zaista konstruktivnu komunikaciju ...Parlament, nastavit ćemo je. Predlažem da bude zaključak uz ovo, da imamo raspravu na Zajedničkoj komisiji, javno saslušanje i da temeljito o svim ovim pitanjima raspravimo na Domu. Evo dakle stanka 15 minuta, nakon toga prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas 15 do 12 u dvorani. Nemojte da gubimo vrijeme. PAUZA ..nastavili raditi. Znači, molim vas da na neki način dogovorimo današnju dinamiku 10 do 1 radićemo 10 do 1, onda ćemo sat vremena dati stanku, onda ćemo raditi do 3 sata. Mislim da možemo završiti ovo što smo planirali. Evo, ako ići ćemo, krenuti, molim gospodina Gligorića da i on sjedne. 90 Želite li vi gospodine Novakoviću obrazložiti vaš zahtjev, ja vam dajem riječ, rasprava je zaključena ali vi možete, izvolite.
Predsjedavajući, Klub Srpske demokratske stranke, je pripremio jedan zaključak, od čijeg će usvajanja zavisiti naš odnos prema prijedlogu Predsjedništva. I ja ću taj zaključak pročitati. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH raspravljajući o potvrđivanju liste kandidata za generalske pozicije na 39.sjednici, je donio sledeći zaključak. Pod jedan, 1. Dom traži, da sva vojna i druga lica nakon okončanja pravne procedure na Ustavnom sudu BiH, bezuslovno napuste sve sporne vojne stanove. Pod dva, 2. Deveteset dana, nakon odluke Ustavnog suda, Predstavnički dom ili Dom će biti informisan od strane Zajedničke komisije za obramenu i bezbjednosnu politiku i nadzor nad radom obramenih i bezbjednosnih institucija BiH o realizaciji odluke. Broj tri, 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Zajdničku komisiju za odbrambenu i bezbjednosnu politiku i nadzor nad radom odbrambenih i bezbjednosnih struktura na nivou BiH da u kontaktima sa entitetskim ministarstvima odbrane, radi na rješavanju pitanja spornih vojnih stanova. Hvala.
Molim vas nemojte da otvaramo raspravu.
nije uključen mikrofon
Parlament će ga usvojiti izjašnjavanjem. Vi ga ne morate prihvatiti mislim. Pa možemo sve Nikola ali evo mislim, pričali smo o svemu, sve se zna. Ne znam sad. Gospodin Špirić pa gospodin Lagumdžija. Molim vas ja kao predsjedatelj mogu racionalizirati raspravu, molim vas da kratko obrazložite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi ministri, pa vidite dobro bi bilo da smo pisani zaključak dobili i da možemo reći šta mislimo. Ja mislim da bi ovo bio najluđi zaključak koji bi ovaj Parlament usvoji, da ćemo potšovati odluke Ustavnog suda. Ja mislim ovo je vađenje i ne znam iz kojih razloga. Mislim da SDS-u baš ne treba da kad gaće i spadnu da tvrđe drže u rukama, eto u tom smislu.
Hvala lijepo. Gospodin Lagumdžija, želite li vi? Oprostite, gospodin Novaković.
Ja sam mislio da ne moram to napominjati, a izgleda da moram, da se SDS, odnosno Klub Srpske demokratske stranke rukovodio prije svega potrebom da do 28. ispunimo uslove zbog kojih bar zbog nekih RS ne mora biti ovaj, i njeni poslanici biti optuživani. Dakle, time smo se prije svega rukovodili, da ovakvmo odlukom, ili nekakvom drugačijom odlukom ustvari ne dovedemo u pitanje dobru volju koja postoji, a koja je pokazana kroz podršku reformama u dosadašnjem procesu. Mi smo cijenili i sasvim je normalno da se odluke Ustavnog suda poštuju, ali smo cijenili da ovaj Dom s obzirom da neke odluke Ustavnog suda se nalaze načina da se njihova primjena razvlači, mi smo smatrali da neki rok od 90 dana, prihvatljiv, da se ta pitanja u zavisnosti naravno od odluke Ustavnog suda riješe, odnosno da se Dom informiše da su ona riješena. Dakle, na taj način smatramo da smo s jedne strane omogućili ono o ćemu sam prvo govorio, i s druge strane, obezbijedili da oni ljudi koji su oštećeni zakonom, koji postoji u Federaciji, budu u najkraćem roku obeštećeni. Dakle to je bio naš motiv za donošenje ovakvog zaključka i ja zaista molim da se on na takav način shvati bez posebnih nekih drugih naravno svako ima pravo da ih komentariše na svoj način, ali je smisao u ovome što sam ja rekao. Hvala.
Hvala lijepo. Želite li vi gospodine Lagumdžija?
...mislio da ćemo praviti nove zaključke, s obzirom da je otvorena procedura predlaganja zaključaka. Ja bih molio dvije stvari. Prvo, da se po istom ovaj, proceduralnom postupku odredite prema zaključku koji sam predložio. Ja ću vam ga dostaviti u pismenoj formi, da Ministarstvo odbrane u roku od 3 mjeseca predoči analizu provođenja sigurnosnih reformi sa posebnim osvrtom na materijalno i drugo stanje pripadnika oružanih snaga BiH, odbrambenih snaga BiH. Dakle taj zaključak bih molio da se o njemu izjasnimo, pošto i također bih vas molio proceduralno da se o zaključcima gospodina Novakovića izjasnimo prvi posebno, drugi posebno, treći posebno, iz jednog jednostavnog razloga što ja se slažem sa kolegom Špirićem da je prvi zaključak besmislen, i protiv njega ćemo biti ali treći zaključak je vrlo korektan, drugi nisam baš najbolje čuo, pa kad ga još jednom pročita, treći zaključak govori o tome da treba raditi odgovarajuće stvari u domenu onom, koje smo sada otvorili kao pitanje, i to nije sporno, ali prvi zaključak mi smatramo da ne nepotreban, zato što on govori o tome da ćemo se ponašati u skaldu sa Ustavom. Pa bih molio dakle da zaključke stavljate jedan po jedan, mi nemamo ništa protiv da se izjasnimo prvo o zaključcima a onda po tom ćemo mi ovaj, se odrediti prema onome što je tačka dnevnog reda.
Hvala lijepo. Imamo 4 predložena zaključka. O svima svakom pojedinačno će se Dom izjasniti. Znači prelazimo na izjašnjavanje. Pošto je gospodin Lagumdžija dao prije predlog zaključka, ja mislim da Dom može podržati taj zaključak. Dakle, da nadležna Zajednička komisija za nadzor odbrabeni sigurnosnih struktura i rad nad tim strukturama u roku od 3 mjeseca, pripremi cjelovito izvješće o stanju u osvrtu, svim bitnim aspektima, i da to Dom raspravi nakon 3 mjeseca, ja taj prijedlog stavljam na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se izjasne sad. Hvala lijepo. Konstatiram da sa 26 glasova za, i 2 suzdržana glasa, s dovoljnom entitetskom većinom, Zastupnički dom prihvatio ovaj prijedlog zastupnika gospodina Zlatka Lagumdžije. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na izjašnjavanje o prvom zaključku. Molim vas čitam zaključke. Dakle Dom traži da sva vojna i druga lica nakon okončanja pravne procedure na Ustavnom sudu bezuvjetno napuste sve vojne stanove. Molim da se izjasnite o ovom, pa naravno to se podrazumjeva i mislm da je zaključak ima sadržaj, ima on logiku svoju.
Čekaj ako odluka bude takva, neka to stoji
Procedure, procedura koja rezultira je legalna, prema tome nakon te procedure. Dajte da oko toga se ne sporimo. Ništa ovdje nije sporno. Nema potreve vjerujte. Recite gospodine Belkiću.
Rekao si da će nakon odluke Ustavnog suda sva lica napustiti stanove. Kakve odluke? Odluke koja koja bude nalagala da napusti, tako
To mislim,
Pa ja mislim to
I to neka uđe u zapisnik
Nismo glasali. Ja mislim da se može prihvatiti. Ona samo pojašnjava intenciju vašeg zaključka uz ovu dopunu gospodina Belkića, stavljam prvi prijedlog zaključka gospodina Novakovića na izjašnjavanje u ovom Domu. Molim vas da glasujete sad. Znači sa 21 glasom za, 4 protiv, 9 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, Zastupnički dom je prihvatio prijedlog zaključka koji je podnio gospodin Momčilo Novaković. Prelazimo na izjašnjavanje o drugom prijedlogu zaključka, da će Zastupnički dom u roku od 90 dana biti informiran od strane Zajedničke komisije o implementaciji odluke Ustavnog suda. Molim vas ovo implementacijama odluka i ne radi se, Zlatkov prijedlog je se odnosio na kompletno stanje u vojsci i cjelovit, nemojte da se, zaista je sve čisto. Molim vas da se mi izjasnimo, a to se u proceduri pripremanja može objediniti u pripremi zajedničku, zaključke imamo, molim vas da se izjasnite o ovom drugom zaključku. Glasujte sad. Hvala lijepo. Sa 29 glasova za, 3 protiv, 3 uzdržana, imamo većinu i opću i entitetsku i prihvaćen je prijedlog drugog zaključka koji je podnio gospodin Momčilo Novaković. I treći, da će Zastupnički dom zadužuje Zajedničku komisiju da u suradnji sa entitetskim ministarstvima obrane radi na rješavanju spornih pitanja, vezanih za vojne stanove. Molim da se izjasnite o ovom zaključku. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom sa 29 glasova za, 3 protiv, 3 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, prihvatio i treći zaključak koji je predložio gospodin Momčilo Novaković. Zahvaljujem se. Prelazimo na izjašnjavanje o kandidatima za ove pozicije. Predlagač je predložio pojedinačno i izjašnjavat ćemo se pojedinačno. Molim da se izjasnite o prijedlogu Predsjedništva BiH, da se gospodin Sifet Podžić imenuje na dužnost načelnika Zajedničkog stožera BiH. Glasujte sad. Molim vas da glasujte sad. Pa rekao sam gospodine. Nemojte, ništa nije sporno. Idemo glasovati, imamo i tumačenje formalno pravno da su različite pozicije. Idemo se izjašnjavati po redu, valjda smo svjestni da poštujemo dogovore. Molim vas glasujemo o prijedlogu da se gospodin Sifet Podžić imenuje na dužnost načelnika Zajedničkog stožera BiH i da glasujete sad. Sad. 94 Sa 29 glasova za, 4 protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH potvrdio imenovanje gospodina Sifeta Podžića na dužnost načelnika Zajedničkog stožera BiH. Molim vas da se Dom izjasni o prijedlogu Predsjedništva BiH da se brigadir Slavko Puljić imenuje na dužnost zamjenika načelnika Zajedničkog stožera BiH za operacije, Molim vas da glasujete sad. Sa 29 glasova za, bez glasoa protiv, 6 uzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom potvrdio imenovanje brigadira Slavka Puljića na dužnost zamjenika načelnika Zajedničkog stožera BiH za operacije. Prijedlog tri, da se brigadir Vlado Džojić imenuje na dužnost komadanta Operativne komande BiH. Molim vas da glasujete sad. Sa 29 glasova za, 1 protiv, 5 uzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, dom je prihvatio imenovanje brigadira Vlade Džojića na dužnost komadanta Operativne komande BiH. Prelazimo na potvrđivanje - Prijedloga Predsjedništva vezano za generalske pozicije Vojske Federacije BiH i Vojsci Republike Srpske i to prvo za Vojsku Federacije da se brigadir Hajrudin Grabovica imenuje na dužnost komadanta Zajednički komande Vojske Federacije BiH Molim vas da glasujete sad. Sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 7 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zastupnički dom potvrdio imenovanje gospodina Hajrudina Grabovice na dužnost komadanta Zajedničke vojske Federacije BiH. Pod dva, - Stavljam na izjašnjavanje odluku da se pukovnik Jugoslav Brdar (?) imenuje na dužnost zamjenika komadanta Zajedničke komande Vojske Federacije. Molim vas da se izjasnite o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom sa 28 glasova za, bez glasova protiv, sa 7 suzdržanih glasova i dovoljnom entitetskom većinom prihvatio imenovanje pukovnika Jugoslava Brdara na dužnost zamjenika komadanta Zajedničke komande Vojske Federacije. Pod tri, - Prijedlog stavljam, na glasovanje prijedlog da se brigadir Mirsad Gutić imenuje na dužnost komadanta Prvo oklopno mehanizirane brigade Vojske Federacije BiH. 95 Molim vas da se izjasnite glasovanjem sad. Konstatiram da je Dom sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 7 suzdržanih, dovoljnom većinom entitetskom, prihvatio prijedlog da se brigadir Mirsad Gutić imenuje na dužnost komadanta Prve oklopno mehanizirane brigade Vojske Federacije BiH. I pod četiri, - Da se pukovnik Anto Jelić, imenuje na dužnost komadanta Druge mehanizirane brigade Vojske Federacije BiH. Molim da se Dom izjasni o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 7 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je pukovnik Anto Jelić imenovan na dužnost komadanta Druge mehanizirane brigade Vojske Federacije BiH. Idemo na izjašnjavanje o prijedlogu da se general major Novak Đukić imenuje na dužnost načelnika Generalštaba Vojske RS. Molim vas da se izjasnite glasovanjem, sad. Sa 26 glasova za, 2 protiv, 7 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je general major Novak Đukić imenovan na dužnost načelnika Generalštaba Vojske RS. I prijedlog da se general Stamenko Novaković, imenuje na dužnost komadanta Petnaeste mehanizirane brigade RS. Molim vas da se izjasnite o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Konstatiram, sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 7 suzdržanih, sa dovoljnom entitetskom većinom, da je general major Stamenko Novaković, imenovan na dužnost komadanta Petnaeste mehanizirane brigade Vojske RS. Zahvaljujem se svim zastupnicima, zahvaljujem se ministru obrane, želim mu uspjeh u daljem radu i na samom Samitu u Istambulu i očekujemo jedno cjelovito izvješće zajedno Ministarstva obrane i našeg Zajedničkog povjerenstva koje će Zastupnički dom razmatrati. A mi prelazimo na drugu točku današnjeg dnevnog reda, to je Ad.2. Izvješće Zajedničke komisije za obrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom obrambenih sigurnosnih struktura i Povjerenstva za ljudska prava migraciju izbjeglice i azil Povodom zaključaka iznesenih u raspravi o listi kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane BiH. Dobili ste poštovani zastupnici izvješće dvaju komisija, Zajedničke komisije za obrambenu i sigurnosnu politiku, izvješće Komisije ovog Doma za ljudska prava, imigraciju izbjeglice i azil. Kao što vam je poznato mi smo prilikom rasprave o listi kandidata za generalske pozicije u institucijama obrane zadužili ove dvije komisije da razmotre 96 prijedloge zaključaka i da nam o tome podnesu izvješće. I jedna i druga komisija predložile su zaključke o kojima Dom treba da se izjasni. Ja otvaram raspravu o izvješćima ovih komisija. Želi li neko? Gospodin Selim Bešlagić, izvolite.
Ja kao član komisije i evo kažem kao predsjednik u ovom Domu naglašavam da je ova, dvije komisije jednoglasno donijele ove zaključke i želim da kažem da je to stvarno primjer kako se može donijeti. Međutim, bojim se da ovaj peti zaključak treba brisati jer smo mi rekli da Predsjedništvo bude prisutno na Parlamentarnoj skupštini, pošto evo i na današnjoj prvoj tačci nije bilo prisutno, smatram da je to nešto što odmah anulira ovakav zaključak, pa predlažem da se ovaj peti zaključak briše, pošto oni nas ne zarezuju, smatram da bi onda dobri ovi zaključci bili korektno bar što se nas tiće, ova četiri zaključka. Hvala vam.
Hvala lijepo, ja želim intervenirati ovdje gospodine Bešlagiću. U petom zaključku se kaže, smatramo da je neophodno prisustvo predlagatelja ili njegovog zastupnika, znači to je osigurano. Ministar obrane je relevantan zastupnik i po službenoj odluci Predsjedništva, tako da ne mislim da nisu ispunjeni ovdje uvjeti koji su predviđeni i u ovom zaključku. Gospodin Živković.
Ma ja sam htio samo da uputim svom uvaženom kolegi Bešlagiću isto to što ste vi rekli, s obzirom da je to moj zaključak, ja mislim da Parlamentarna skupština treba da taj zaključak usvoji i ja se nadam, a već sam to u nekoliko navrata govorio da će ipak članovi Predsjedništva naći načina i imati uvida u ovo što se ovdje radi u ovome Domu, da makar na jednu sjednicu pred...dođe. Hvala.
Hvala lijepo doktoru Živkoviću. Gospodin Križanović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Zaista bez namjere da osporavam kvalitet rada ove naše zajedničke komisije, pridružio bih se ovom prijedlogu da je ovaj član 5. suvišan. Suvišan je iz razloga što mi ne bi smo mogli održat ovaj zaključak iz naše prakse do sada kako izgleda, a drugo, po našem poslovniku je ovo regulirano. Dakle obavezno je prisustvo predlagača. Ukoliko nema predlagača komisija može, odnosno nadležno tijelo pa i Dom može to skinuti sa dnevnog reda. Prema tome, mislim da je sasvim ovaj zaključak suvišan. On je 97 reguliran i Poslovnikom a kada bi smo ga i usvojili, čini mi se da ga se ne bi smo mogli držati. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Križanoviću. Želi li još neko? Nema više, gospođa Palavrić, izvolite.
Ja se izvinjavam, je li istovremeno razmatramo i prijedlog zaljučaka Zajedničke komisije i Komisije za ljudska prava?
Da, da istovremeno
Pa onda ćete vidjeti da ima izvjesnih razlika kod Zajedničke komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku i mislim da bi smo trebali glasati samo o njima jer su oni apsolvirali zaključke Komisije za ljudska prava i dodali definitivno svoje. Dakle, u tom dijelu su sadržani svi zaključci Komisije za ljudska prava, s tim što smo još neke stvari dodali i pojasnili.
Želi li još neko? Gospodin Gligorić
...kvalitetno na svemu i mislim da je gospođa Palavrić dobro predložila jer Komisija je ustvari uvažila sve ono što je Komisija za ljudska prava uradila i mislim da ne treba voditi raspravu vezano za to, nego da se izjasnimo pozitivno. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Gligoriću. Nema više prijavljenih. Zaključujm raspravu. Znači, predlažem da se izjasnimo odjednom o prijedlogu zaključaka koji su sublimirani u izvješću Zajedničke komisije za nadzor. Možemo li na ovaj način pristupiti izjašnjavanju? Molim Dom da se izjasni o ovom izvješću. Glasujte sad. Hvala lijepo. Gospodine Križanoviću, oprostite prije nego moram konstatirati rezultate. 98 Sa 30 glasova za, bez glasova protiv, 2 suzdržana, konstatiram da smo prihvatili izvješće nadležne komisije o prijedlogu zaključaka povodom pitanja liste kandidata za generalske pozicije u institucijama BiH. Mi smo imali ovdje nekoliko razmatranja ali, konačno tumačenje točke 5. jeste da danas imamo relevantnu situaciju kad je u pitanju predlagač, a Predsjedništvo, mi smo dužni pozivati, mi ne možemo na taj način drugačije se pismeno u svojim zaključcima određivati. Pa eto, Poslovnikom je regulirano i ovo što je sadržano u zaključku 5. danas je realizirano i ne vidim da ga treba dovoditi u pitanje. Idemo dalje sa radom. Prelazimo na treću točku, to je Ad.3. Izvješće o rezultatima rada Istražnog povjerenstva radi utvrđivanja okolnosti uhićenja Ante Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava Rupčića sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedure i eventualno kršenja ljudskih prava i sloboda Nadležno izvješće Povjerenstvo je dostavilo 09.06., ja otvaram raspravu o ovom izvješću. Gospodin Filip Andrić, kao predsjedatelj Povjerenstva, izvolite gospodine Andriću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, evo kako imate priliku, kako ste već dobili, znači Povjerenstvo je odradilo ovaj posao, istina vremenski smo dosta vremena potrošili, radili smo zajedno sa Povjerenstvom iz Doma naroda i isto izvješće je upućeno i na Dom naroda. Kao što se može vidjeti iz izvješća, mi smo se obratili ndležnim institucijama u BiH u Vijeću ministara, to je Ministarstvo pravde, Ministarstvo sigurnosti i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, zatim u Vladi Federacije, Ministarstvu unutarnjih poslova, Ministarstvo pravde i Upravi policije, zatim odvjetnicima uhićenika a onda u svom radu nakon prikupljanja određenih materijla vidjeli smo da su na neki način bili u operaciji uhićenja uključeni i pojedinci iz ESFOR-a pa smo uputili pismo i ESFOR-u u kojem smo kontaktirali da smo iz izvješća Federalne uprave policije primjetili da su bili angažirani znači i ESFOR. Pa smo tražili od ESFOR-a da nam da odgovor o razlozima, načinu njihovog angažiranja te njihovoj ulozi u operaciji uhićenja naprijed navedenih osoba. Moram konstatirati ovdje da od ESFOR-a nismo dobili nikakav odgovor, i to smo mi unijeli u izvješće. Ja se nadam da ste pozorno pročitali izvješće i da ste mogli vidjeti naša opažanja odnosno primjedbe koje smo tu opazili. Međutim, ja bih želio još nešto više reći od onoga što sadrži u ovom izvješću. A to je ono oko čega smo se mi pomalo i lomili, pa pomalo i pribojavali da možda neke stvari ne bi doveli u pitanje, da li se miješamo u oblast pravosuđa ili ne, pa smo s toga možda i izostavili iz izvješća jedan po meni, vrlo važan segment, a to je ono što je uslijedilo prethodno uhićenju. A to jeste, pozivanje uhićenika, pa smo kroz izjavu Federalne uprave policije, vidjeli da je pozivanje uhićenika bilo jedino od strane Federalnog MUP-a 99 preko Kantonalnog MUP-a, na obavijesni razgovor i to ravno godinu dana prije, gdje u izvješću Federalnog MUP-a kao službena zabilješka naznačeno da traženu gospodu nisu našli taj dan na adresi, odnosno da se nisu odazvali na obavijesni razgovor. Po meni, to ne može biti dovoljan razlog da se ide nakon godinu dana na uhićenje, odnosno da se smatra da oni izbjegavaju sud, tim više što potvrdio je i kantonalni tužitelj svojim dopisom koji je odgovorio nama, potvrdio je da su gospodin Jelavić i gospodin Prce, odazivali se uredno na poziv iz Kantonalnog Tužiteljstva a kako znamo jedan poziv su zaprimili odnosno gospodin Jelavić je zaprimio za ročište koje je imao nekih desetak dana poslije uhićenja. Znači, uredno je zaprimio poziv. Tim prije, navodim na sumnju da tu neke stvari očito nisu uredu. Zakon o kaznenom postupku BiH, kaže da mjere koje se mogu poduzeti prema osumničeniku za osiguranje njegove nazočnosti, za uspješno vođenje kaznenog postupka jesu, poziv, dovođenje, zabrana napuštanja boravišta, jamstvo i pritvor, pri odlučivanju koju će od navedenih mjera primjeniti, nadležno tijelo pridržavat će se uvjeta određenih za primjenu pojedinih mijera, vodeći računa da se ne primjenjuje teža mijera ako se ista svrha može postići blažom mijerom. Činjenica je ovdje da poziv od Suda BiH navedenoj gospodi, nisu upućeni. To moramo primjetiti. I druga stvar, kad je u pitanju Zakon o kaznenom postupku, gdje je po meni, drastično prekršen ovaj zakon, jeste kad se osoba ne odazove, znači sukladno članku 125. daje se uhitbeni nalog, odnosno koja izbjegava odazvati se sudu i jasno u točci 3 članka 125. se kaže da dovedbeni nalog izvršava Pravosudna policija. Ovde se angažira Specijalne postrojbe Federalnog MUP-a, čije je nadležnost jasno definirana Zakono, Federalnim zakonom o unutarnjim poslovima i koje su ovde detaljno razrađene. Znači, poziv osumnjičenicima nije upućen da se odazovu na obavjesni razgovor bilo, bilo na bilo kakvo ročište, nego je upućen uhitbeni nalog i to preko Federalne Policije. Znakovito je pomalo i to što zakon predviđa u kojim slućajevima se može angažirati Federalna policija, kao pomoć Kantonalnoj policiji, ili nekim drugim institucijama, pa se tamo kaže da uz suglasnost na predlog direktora policije ali uz suglasnost ministra Federalnog MUP-a takav nalog se odobrava. Činjenica je da federalni ministar unutarnjih poslova, nikad nije dobio zahtjev, niti je dao suglasnost za pokretanje Federalne policije. S druge strane, zahtjev županijskog odnosno kantonalnog MUP-a za pomoć u određenim stvarima nikad nije upućen prema Federalnoj policiji. Naprotiv, Federalna policija je uredovala na prostoru dvije županije zapadno hercegovačke i hercegovačko-neretvanske, a da nije izvijestila Kantonalni MUP što je bila dužna po zakonu. Nego naprotiv, prpremila je plan što stoji u izvješću Federalne policije, zajedno sa Tužiteljstvom i ESFOR-om, odakle se i zapovijedalo oparaciju uhićenja, što stoji jasno u izvješću Federalnog MUP-a gdje kaže grupnim radom a u svezi sa planiranim budućim poduzimanjem operativnih mjera i aktivnosti, rukovodio je zamjenik komadanta ESFR-a i komadant MSU, talijanskih snaga ESFOR-a dok su svoje neposredno sudjelovanje po isim elementim u ime Uprave policije Federalnog MUP-a uzeli komadant Specijalne policijske jedinice, načelnik Sektora kriminalističke policije i ja osobno, kako navodi gospodin direktor Federalne policije. 100 Također je pomalo znakovito da ni državne institucije nadležne odnosno pozvane znati odnosno pozvane biti upoznate oko ovog, to je Ministarstvo sigurnosti, Ministarstvo pravde, također nisu bili upoznati. Odnosno, iskazana je određena vrsta, doza nepovjerenja prema tim institucijama. U svim materijalima koje smo dobili, vrlo jasno je elaborirano kada je u pitanju nadležnost Federalne policije Uprave u aktu Ministarstva Federalnog ministarstva pravde, koju su oni jasno obarazložili. Nadležnost Federalne policije, što mogu raditi i jasno su konstatirali da se iz naloga suda ne može utvrditi da se radi o poslovima iz nadležnosti Federalne uprave policije, što navodi na zaključak da je grubo prekršen i Zakon Federalnom MUP-u. Slijedom krešeći Zakon znači o kaznenom postupku BiH, Zakon o Federalnom MUP-u FBiH, dovodi do zaključka da je došlo do kršenja i ljudskih prava odnosno, ljudskih prava zajamčenih Evropskom konvencijom o ljudskim pravima gdje jasno tamo stoji, da niko ne može biti, ne smije biti lišen slobode, osim u postupku predviđenim zakonom. A ako smo kršili zakon, onda znači postupak nije zakonit. Vi ste dobili izvješće a materijali koje smo prikupili mogu biti na raspolaganju u tajništvu, može svaki zastupnik osobno izvršiti uvid u njihove sadržaje, i stoga ja vas molim radi se o vrlo ozbiljnoj stvari, za ozbiljnu raspravu, razumijevanje i da podržite ovo izvješće i zbog zaštite prava ljudi koji sad leže tamo u zatvoru, evo već pet mjeseci, i ne samo zbog njih nego više zbog zaštite pravne države, zakonitosti u ovoj zemlji, odnosno jačanja zakonitosti vladavine zakona a ne vladavine nekih drugih zakona. Ja vam se unaprijed zahvaljujem i kasnije ću se eventualno uključiti u raspravu.
Gospodin Felić, gospodin Novaković pa gospodn Felić, pa gospodin Lagumdžija, pa gospodin Križanović, to je redoslijed prijavljenih. Ili ako vi u klubu mislite drugačijim redoslijedom, ne znam.
Neću puno vremena potrošiti jer čini mi se da je izvještaj ustvari rekao sve ono što na što su pojedini poslanici i ovdje upozoravali a sve je ono što ustvari očeivali smo kao Dom kad smo formirli ovu komisiju.Očito je da nažalost ovo nije prvi a ni posljednji put, da se u ovoj zemlji, u ovakvim slućajevima kršila i ljudska prava i ne samo ljudska prava nego važeći zakonski propisi. I ništa novo nisam rekao i vjerovatno ni ovo a ni nakon toga neki događaji koji su se dešavali, nisu poslednji, jer ovdje u principu kada je to potrebno, vlada sila a ne zakon. Nažalost, sila uslovljena opet ne domaćim vaktorima nego iz vana. Čini mi se da je to nešto na što se mi ili moramo navići ili na ćemu moramo raditi da do toga ne dolazi. Ono što mene zbunjuje u ovom izvještaju ja očekujem da će gospodin Felić Hazim to meni pojasniti, kao član komisije dakle, protiv ćega je on bio? Je li protiv onog što piše u tom izvještaju, a tamo je citiran zakon ili protiv tog zakona? Je li on protiv toga da se napiše da je tamo rađeno protiv zakona ili je protiv konstatacije da je rađeno protiv zakona? Ja ne mogu vjerovati da tročlana Komisija analizirajući neke 101 ovdje činjenice, naravno ne govorim o svim ali neke ovde veoma važne činjenice, ne bude jedinstvena ako ni u ćemu ono da je bilo prekoračenja i ovlaštenja i zakona pa ako hoćete kršenja ljudskih prava, koje opet širok pojam pa dozvoljavam da svako može evo recimo na svoj način komentarisati. Ja sam očekivao da će ova Komisija bar u tome biti saglasna i ne ova nego svaka druga koja bude raspravljala o ovakvom ili sličnim pitanjima, da će biti saglasna bar u tome da se treba poštovati zakon. I da onaj ko ga ne poštuje, treba da odgovara zašto ga ne poštuje. I ako ga ne poštuju domaće institucije, onda treba da odgovaraju pred domaćim zakonodavstvom. Toliko se valjda očekuje od nas parlamentaraca, a sve drugo i svaka druga pojašnjenja nisu u prilog onom o ćemu mi stalno ovde pričamo. Ja zaista bih volio da imam odgovor od članova komisije na ova pitanja ili ove dileme koje sam ja sebi postavio čitajući ovaj izvještaj. Što se tiče samog izvještaja Klub Srpske demokratske stranke će podržati ovaj izvještaj Komisije jer je i naš član dakle komisije iz našeg kluba podržao i ne dvosmisleno ustvari je podržao istinu i zato ćemo ih podržati. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću, riječ ima gospodin Hazim Felić, izvolite gospodine.
Hvala gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice, dame i gospodo, kao član Komisije moram da kažem par riječi u vezi s ovim izvještajem obzirom da ste vidjeli izvješće, odnosno izvještaj i da sam u tačci 3. pa implicitno tom stavu svi ostali članovi do člana 7. odnosno tačke 8. smo imao sam izdvojeno mišljenje ili nešto različito u odnosu na ostale članove komisije. Naime, o čemu se radi? Tumačenje zakona Federalnog zakon o unutrašnjim poslovima je impliciralo moj stav po tačci 3. i dalje do tačke 8. Zašto je moje mišljenje bilo ovako? Iz prostog razloga što različit pristup tumačenju člana 35. Zakona federalnog o Federalnom ministarstvu unutrašnjih poslova je ustvari uzrokovao da moj stav bude ovakav, a da bi i članovi Parlamenta bili ovaj, informisani evo ja ću od prilike vam reći zašto sam imao ovako mišljenje. Naime, u članu 35. Zakona o Federalnom ministarstvu unutrašnjih poslova se kaže, radi vršenja anti-terorističkih i drugih političkih poslova iz člana 2. stav 1 tačka 1. i 2. ovog zakona, obrazuje se specijalna policijska jedinica. Stav 2, specijalna policijska jedinica pruža potporu Kriminalističkoj policiji koja radi na policijskim poslovim iz člana 2. stav 1 tačka 1. Jedinica za osiguranje osoba, zgrada koja radi na policijskim poslovima iz člana 2. stav 1 tačka 2. u izuzetnim visoko rizičnim okolnostima kada se smatra da su nužne vještine specijalne policijske jedinice. Stav 3 jedinice će prema potrebi pomagati kantonalnim organima i drugim organima uprave na zahtjev tih tijela i stav 4, upotrebu specijalne policijse jedinice na zadacima iz stava 3 ovog člana, odobrava ministar na prijedlog direktora policije. O čemu se ovde radi? Direktor Uprave policije Federacije BiH je dobio nalog tužioca BiH da privede i...troicu imenovanih sa kojim smo razgovarali. Direktor policije u skladu s tim nalogom je uradio naredbu kojom je upotrijebio jedinice iz sjedišta Uprave policije, odnosno Kriminalističku posliciju, Federalno ministarstvo i specijalnu jedinicu iz te 102 nadležnosti. Članom 35. stav 2 daje mu za pravo da upotrebljava specijalnu jedinicu bez poziva i bez odobrenja kad radi u sadejstvu sa snagama iz sjedišta Federalnim ministarstvom unutrašnjih poslova. Znači, ovde se ne radi o stavu 3 i 4 gdje se traži uz poziv ide odobrenje, nego u stavu 2 jer direktor policije može upotrijebiti specijalnu jedinicu bez poziva i bez saglasnosti ako se ona pruža koordinirana podrška jedinicama iz sjedišta Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova što se eksplicite govori u članu 40. Zakona o Federalnom ministarstvu unutrašnjih poslova, direktor policije vrši slijedeće poslove, pod 1,2,3 i pod 4, nalaže upotrebu specijalne policijske jedinice prilikom pružanja potpore iz člana 35. stav 2 ovog zakona. Mislim da je čitajući ovaj zakon potpuno jasno da je direktor naredbu napisao i upotrijebio jedinice u skladu sa zakonom, ne prejudicirajući kako je došlo do upotrebe specijalne jedinice. Znači, specijalna jedinica kao snage poslicijske specijalne snage policije su ...u skladu sa zakonom, međutim tužilac je svojim nalogom prema direktoru Uprave policije tražio znači od njega da ispoštuje tu naredbu, odnosno nalog tužioca. To je druga stvar o kojoj je gospodin Andrić govorio u okviru svog kao prerdsjednik Komisije izvještaja pred ovim Domom. Znači, moj stav po tački 3. do tačke 8. su implicirali tumačenje zakona, Federalnog zakona o unutrašnjim poslovima i zato je moje mišljenje u odnosu na ostale kolege, članove Komisije bile ovako kako je. Tko, hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Feliću. Predlažem još da ova dva prijavljena, gospodina Lagumdžija i gospodin Križanović prije stanke, koju sam već najavio. Biće redoslijed poslije, svi ćete dobiti riječ, ne zaključujem raspravu samo prije stanke. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Nastojat ću biti kratak gospodine predsjedavajući. Prvo, ja mislim da ovakava izvještaj Komisije ne treba prihatiti iz jednog jednostavnog razloga što je evidentno da je ovde iz materijala koji imamo, koji smo mogli da vidimo koji ovde nije dostavljen, o kojem je gospodin Andrić govorio, može se da vidi da je urađeno ono što je urađeno, po nalogu suda i tužioca. To je jedno, drugo, može da se utvrdi da nažalost puno pitanja koja jesu ovde problematizirana proizilaze iz činjenice da mi nemamo SIP-u i nadležne državne institucije koje treba da ovo rade i mislim da jedan od zaključaka sigurno treba da bude, da se utvrde odgovarajuće državne institucije, kako ne bi se postavljalo pitanje zašto radi neka niža instanca, nešto što treba viša instanca koju mi nemamo. Nažalost, imamo SFOR koji sve ovo radi za nas i daj Bože da ESFOR ne mora, jer je svako uradio ono što mu je obaveza, još od Dejtona do danas. Također, mislim da je ovde treba reći, da se vidi iz ovog ovde materijala, da nekoliko pitanja koje treba ovde vrlo jasno da damo sebi odgovor. Može li Federalni MUP u pojedinim dijelovima Federacije postupati u skladu sa zakonom ukoliko ti dijelovi institucije koje su u tim dijelovima Federacije ne urade svoj posao. Da li može Federalni MUP izvršiti odgovarajuće aktivnosti u nekom kantonu zato što kantonalne nadležne institucije to nisu uradile. Ovde je taj slućaj. Iz ovoga se može vidjeti da od početka 2003. Kantonalni MUP hercegovačko-neretvanskog kantona nije 103 uradio ono što je od njega traženo i da je zbog toga po direktnom nalogu tužioca traženo,
Molim vas, molim vas
Dakle, to piše u ovim materijalima koje ste nam dali
Imaćete priliku svi
Dakle, pojedini kantoni nisu teritorije koje predstavljaju države i da se više instance ne mogu u njima u skladu sa svojim nadležnostima, svojim ovlastima djelovati. I da je sve ovo opravdano bilo govori činjenica, da je jedn od ljudi još uvijek u bjegstvu. Dakle još uvijek je u bjegstvu jedan od ljudi za kojim se ovaj, traga što govori u prilog tome da je postojala opravdana sumnja da bi neki drugi koji su uhvaćeni također bili u bjegstvu da kojim slućajem nije urađeno na ovakav način. I ja predlažem gospodine predsjedavajući, da zaključimo ne ovisno o ovome, što je tačka dnevnog reda ovako formulisana, da treba ubrzati aktivnosti na implementaciji i utiravanju državnih organa koji će u skladu sa zakonima ove zemlje u saradnji sa Tužilaštvom i Sudom BiH raditi svoj posao.
Hvala lijepo gospodinu Lagumdžiji. Gospodin Križanović.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja ću također vrlo kratko. Želim napomenuti zaista da iskreno podržavam svaku aktivnost ovog našeg Doma koji će nadzirati zakonitost i štititi ljudska prava. U tom smislu, ja sam i prošli put bio za formiranje ove naše komisije. Malo sam bio i predlagao to i smatrao efikasnijim, da taj posao obavi, da zadužimo za to Vijeće ministara da ih stavi to, jer evo vidite u kakvu smo mi danas situaciju došli. Opredjeljujći se za ili protiv ovog izvještaja, to će imati dalekosežne posljedice. Ako mi priznamo da je zakon prekršen, da su ovlaštenja prekršena i da su ljudska prava narušena, to znači da postoji odgovornost organa BiH koji su to uzrokovali. E sad, ja vas pitam, da li mi možemo na temelju ovog izvještaja kojeg imamo, se odrediti čiste savjesti? Iz ovoga što se vidi šta je komisija radila. Tražila je informacije od relevantnih institucija BiH, nije obavila ni jedan usmeni razgovor i kad sve saberete na jednoj strani je imala tumačenje Uprave policije federalne i Suda BiH i na drugoj strani tumačenje Federalnog ministarstva pravde koji se, koji nisu identični. Komisija se opredjeljuje da je prihvatljivije tumačenje Federalnog ministarstva pravde i na bazi toga izvodi zaključke. Ja posebno ne mogu podržati posljednju rečenicu u tački 8. koja kaže, osim toga ne postoji opasnost bijega uhićenika ili opravdana sumnja za izvršenje kaznenog djela, molim vas to je jedna već kvalifikacija zbog ćega bi i dalje bili zadržani u 104 pritvoru. Dakle ovde se radi o već jednom da kažem kvalifikaciji za ono što komisija niti joj je mandat niti je nadležna da to utvrđuje. I zbog toga mislim da mi danas se nalazimo u jednoj, ja se nalazim u jednoj dilemi, prihvatiti ili odbiti ovaj izvještaj? Nemam dovoljno argumentacije ni za jedno ni za drugo, i zbog toga da bi smo izišli iz ovoga, predlažem da ovo zadužimo naše odgovarajuće ministarstvo u Vijeću ministara imamo Ministarstvo pravde, imamo Ministarstvo sigurnosti. Neka Ministarstvo sigurnosti koristi SIP-u, KOS-u itd. Dakle, šta hoću da kažem? Bojim se uvažavajući jako puno napor komisije i dugo vrijeme koje su radili, ja nisam uvjeren da su oni imali tih kapaciteta da bez usmenog razgovora, bez pojašnjenja na temelju 18 koliko 16 ovih akata izvuku jednu ovako jednu esencijalnu stvar da procijene, izanaliziraju određene članove zakona vrlo osjetljive za ovu stvar. Hvala vam, toliko.
Hvala lijepo gospodinu Križanoviću. Sad u ovom dijelu prekidam raspravu. Nastavljamo molm vas točno u 14:00 sati ćemo krenuti sa ovim dijelom. [[PAUZA]] Zastupnici, nastavljamo sa radom. Nalazimo se dakle na raspravi povodom treće točke, to je Izvješće o rezultatima rada Istražnog povjerenstva, radi utvrđivanja okolnosti uhićenja Ante Jelavića, Miroslava Prce, Miroslava Rubčića sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedre i eventualnog kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda. Za sada imam dvoje prijavljenih za raspravu. Prvi je na redu zamjenik predsjedavajućeg gospodin Nikola Špirić, potom gospođa Palavrić. Izvolite gospodine Špiriću.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, razmišljao sam da li ima uopšte smisla da se javljam za raspravu. Čini mi se da se radi o bitnoj tačci dnevnog reda, iako na izgled to nije tako i vrlo je bitno kakvu poruku Parlament BiH šalje i kada je ovaj izvještaj upitanju. I moram da kažem da sam najbliži, prvo kada je kolega Novaković tražio od gospodina Felića da se izjasni zašto nije bio jednoglasan u komisiji, mislim da je to bezpotrebno, komisija zna se kako radi, kao i ostale komisije iako se radi o materiji koja se tiće ljudskih prava. Dakle, pravo je svakog u komisiji da ima svoj stav, a da komisija donese odluku i bilo je Novakovićevo upozorenje kako ovde se vrše hapšenja uz upotrebu sile iz vana. I to je dobra konstatacija, da mi kao državni Parlament bi morali sebi postaviti pitanje zašto je to tako? Zašto u RS, zašto u Federaciji, kad treba hapsiti osumnjičene, da li za ratne zločine, da li visoke kriminalce, lokalna policija skida oznake i pušta SFOR da to uradi, poslije građanima pričajući kako ona nema infirmacija, čak nije učestvovala. Je li to volja da se provode reforme? Pa imamo li mi snage da postavimo pitanje zašto se u BiH ne hapse ljudi kriminalci, zločinci po zakonu? Zato što domaće institucije nisu, zato što se radi o takvoj sprezi kriminala, korupcije i institucija vlasti, da oni koji su to zaduženi, služe zato da se to ne desi. Ja ne opravdavam to što, ono što bi trebale institucije vlasti raditi, rade predstavnici međunarodne zajednice, ali gospodo ovde se postavlja pitanje čak parlamentarnoj većini, hoće li stvoriti uslove da se licem u lice 105 kaže da je sretna ova država što je neko uhapšen, zato što je pronevjerio itd. Dakle, ne govorim lično o ljudima koji su predmet rada ove komisije, ali ono što hoću da kažem jeste da je nakon hapšenja, nakon privođenja možda najistaknutijih državnih predstavnika u to doba stvorena bila informacija da ne postoje nedodirivi u BiH, i to je dobro. Ali ja sam protiv toga, da se mimo zakona, kršeći ljudska prava uhapsi ili Jelavić ili bilo koji građanimn BiH. Problem je ovde što nas izgleda interesuju samo funkcioneri. Mi nismo zato da se krše ljudska prava samo kad neko bitan ili po viđenju nekog bude bitan priveden itd. i zato ja mislim da treba ubrzati stvaranje institucija, pojačati rad SIP-e u BiH kako ne bi dolazili organi u koliziju pa se to podvodilo pod kršenje ljudskih prava. I mislim da nespremnost lokalnih državnih institucija stvara prostora da se angažuju druge institucije, da završe posao iako se to može na izgled činiti da se radi o kršenju ljudskih prava. I mislim da jednostavno ovaj izvještaj, ove komisije, na ovakav način, mislim da se on pre svega želi politički upotrijebiti, što nije dobro sa stanovišta ovog Parlamenta, ali pošto postoji ovde parlamentarna većina, i pošto građanin, običnom čovjeku lakne malo kad vidi da se može uhapsiti neko bitan, ta parlamentarna većina može danas donijeti odluku da se svi nosioci javnih funkcija, prdsjednici ovi koji su uhapšeni osumnjičeni danas, pusti iz zatvora. I čini mi se da bi ste time poslali jasnu poruku javnosti BiH. Dakle, parlamentarna većina i takvu odluku može danas da donese jer čini mi se da rasprava upravo ide u tom pravcu. I ja neću podržati izvještaj ove komisije, žao mi je ako je bilo kršenja ljudskih prava ali mislim da privođenje Sudu pravde onih koji treba da odgovaraju u vrijeme kada nisu zaživjele državne institucije, ponekad prate i sitna kršenja ljudskih prava a mnogo je bolje da se lopovi i kriminalci, teroristi, zločinci nađu iza rešetaka da bi ovaj narod prodisao, nego da li je prekršeno iako kažem spadam u kategoriju ljudi koji je protiv kršenja ljudskih prava. Ona su kršena u ovom smislu, zato što nadležne državne institucije nisu htjele ili neće da rade svoj posao. Sjetite se ovog primjera samo u RS, kada se policija par puta ograđivala da ona pojma nema što SFOR hapsi nekoga, a policija opsluživala, radila, direktno učestvovala. Zašto ne smije reći da hapsi tog i tog. Baš me to interesuje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Gospođa Palavrć. Neka se pripremi gospodin Džaferović, pa gospodin Ivo Miro Jović.
Dakle ne vezujući za raspravu o ovome izvještaju, ovo što je rekao gospodin Špirić kao zamjenik predsjedatelja ovoga Doma, mene zaista brine. Riječ je o tome da je njenu prihvatljivo da se krše i sitna ljudska prava ili stno reše ljudska prava nekih osoba koje treba uhapsiti. Ja samo želim potsjetiti da čak osobe koje su osumnjičene ili optužene za ratni zločin, dakle za najteže povrede Međunarodnog humanitarnog prava imaju svoja prava i imaju procedure kada je riječ o hapšenju. Dakle, govorim generalno o ljudskim pravima i ni jedna institucija u svijetu neće vam reći čak ni borbu protiv terorizma ni borbu protiv bilo kojeg zla današnjice, da se može ostvarivati uz kršenje ljudskih prava. Ona se mora ostvarivati poštujući ljudska prava i to je moguće i izvodivo. 106 Kad je riječ o konkretnom izvještaju komisije, ja ovaj izvještaj razumijem na način da je komisija izmeđuostalog iznjela u 8 tačaka, odlučna i važna zapažanja komisije. Dakle to su zapažanja komisije o kojima ja razumijem da mi danas ne glasamo, a jedino o čemu se komisija u punom sastavu usaglasila i ovo da je iznjela kao zaključke bilo bi valjano jer je bilo 2:1 ali zaključak koji komisija predlaže, jeste preporučuje se Domu da nakon razmatranja ovog izvještaja, dakle ne usvajanja izvještaja nego samo njegovog razmatranja, cjelovit izvještaj dostavi nadležnim institucijama na državnom, federalnom i kantonalnom nivou i td., tražim od svih državnih entitetskih institucija Brčko distrikta BiH striktno poštivanje odredbi Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i njihovu dirrektnu primjenu bez ikakvih izuzetaka. Ja u ovakvom zaključku ne vidim ništa što ovaj Dom ne bi trebao podržati. Dakle, izvještaj dostaviti a oni koji su dužni da primjenjuju zakone i da ga tumače, neka se nađu, neka kažu komisiji ovo nije tako, ovo nije tako, kad je riječ o njihovim osnovnim zapažanjima, ali od nas komisija traži samo da podržimo nakon razmatranja izvještaja, da podržimo zaključak da se taj izvještaj uputi nadležnim organima. I još nešto, uz ovaj izvještaj. Sasvim je očigledno i nesporno da 6 miliona koje su budžetom dodjeljeni SIP-i nije dovoljno da bi ona uspostavila efikasne instrumente za svoj rad, a koja bi prije svih bila nadležna da ovo radi, i ja zbog toga imajući u vidu činjenicu da sve ono što organi uprave ili ostale institucije koje se smatraju organima uprave, među kojima je i Regulatorna agenciza za komunikacije ili CRA, koja ima na svome računi 4 miliona viška, dakle, da ovaj Dom svojim zaključkom obaveže Ministarstvo trezora i finansija BiH, da u skladu sa zakonom ovih 4 miliona prenese SIP-i na raspolaganje, kako bi ona što je moguće prije stavila u funkciju sve svoje sposobnosti. Hvala lijepo.
Hvala gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, iz izvještaja ove naše komisije, i iz svega onoga što smo imali priliku danas čuti na sjednici Doma, ja se sve više uvjeravam u zaključku kakog sam odnosno u stavu kakvog sam imao i prije nego što smo se odlučili da formiramo ovu komisiju, a to je da Parlament BiH nije trebao se upuštati u ovu problematiku, na ovaj način i da nije trebao formirati ovu komisiju. Postoji masa razloga za to. Ključni razlog, a ja ću vam kazati zašto mislim da je to tako, je mogući zaključak za onog ko posmatra ovu raspravu, da se ovaj Parlament miješa u rad Suda i Tužilaštva BiH, a što je nedopustivo. Ja u tom kontekstu, i razumijevam stav gospodina Hazima Felića, koji se potpuno ispravno ogradio od nekih konstatacija komisije. Ovde se radi o problematici koja je visoko stručne prirode, o kojoj osim što je to visoko stručna problematika, mogu govoriti samo nadležni organi koji se bave procesuiranjem ovakvih slućajeva i naravno organi koji se bave zaštitom ljudskih prava. Ovaj izvještaj, je sačinila komisija Predstavničkog doma i Doma naroda a iz Predstavničkog doma u njoj su bila dvoica ljudi, koji su diplomirani ekonomisti. Jedan od njih je nekada kroz službu, ja to znam odnosno kroz radno iskustvo imao doticaj sa organom unutrašnjih poslova, i jedan od ovih ljudi koliko ja znam je čovjek koji je inženjer. Mislim da su ovo 107 nedopustive stvari. To bi vam bilo isto kao kada bi mi formirali Istražnu komisiju da ispita neki slućaj koji ima veze sa jakom ili slabom strujom, atomskom energijom ili ne znam ni ja čime više, i onda mi parlamentarci sjeli i izveli određene zaključke. Najmanje što nedostaje ovom izvještaju je jedno visoko ekspertsko mišljenje. Njega ovdje nema. Mi nismo sposobni, ja sam čovjek koji se 16-17 godina na najneposredniji način bavio ovim stvarima i kao sudija i kao tužilac, izdao brojna rješenja o određivanju pritvora ali ne smijem diskutovati o ovoj stvari a da iza toga stojim, da iza svega onoga što kažem stojim sa punom odgovornošću jer nisam vidio sudske spise, nisam ih analizirao, na kraju krajeva to i nije moj posao kao parlamentarca. Da bih vam pokazao kako bi se Parlament ako se usvoji ovaj izvještaj, najdirektnije umiješao u rad Suda i Tužilaštva BiH, ja ću vam pročitati samo konstataciju, neću druge čitati, puno ih ima, ali ovo je najeklatantniji primjer. Konstataciju iz tačke 8 odlučnih i važnih zapažanja komisije. Komisija dakle zapaža, u tačci 8, kaže ovako, član 5. Konvencije štiti pravo na slobodu i ličnu sigurnost i u njemu su navedene okolnosti po kojima osobe mogu biti lišene slobode te se eksplicite navodi, da niko ne smije biti lišen slobode osim po postupku propisanim zakonom. Dakako, da zakonitost hapšenja pretpostavlja hapšenje u skladu sa domaćim zakonskim normama, kako se ne bi kršio član 5. 1 konvencije a što se ne bi moglo, kaže komisija, zaključiti iz iznesene argumentacije od tačke 2. do 7. ovog izvještaja. I sad komisija kaže, osim toga, ne postoji opasnost bijega uhapšenih ili opravdana sumnja za izvršenje krivičnog djela, dakle ne postoji opasnost od bjega i ne postoji kako se kaže ovde opravdana, pište tako sumnja za izvršenje krivičnoga djela, zbog čega to, zbog čega bi i dalje bili zadržani u pritvoru. Poštovane kolege, ovaj zaključak je posao Suda BiH. Da li postoji razlozi za pritvor? Ja ne znam. Možda je zaista tačno ovo što su ljudi u komisiji napisali ali ja to ne znam i ja o tome ovde ne smijem sa punim stepenom odgovornosti govoriti i ne smijem iza toga stajati. To je posao Suda i Tužilaštva BiH. I ako hoćemo da se za nas kaže da se ne miješamo u rad tih organa, onda ne možemo prihvatiti izmeđuostalih konstatacija ni ovu konstataciju. Da li postoji krivično djelo ili opravdanja sumnja, to je posao Suda, to mi ovdje ne možemo uraditi. To mogu dakle uraditi organiz koji se time bave i mogu organi koji se profesionalno bave zaštitom ljudskih prava, ombdusmeni, Evropski sud za ljudska prava, ili ne znam ni ja ko sve više ne. Ja razumijem zaključak komisije, zaključak komisije poziva sve organe da poštuju Evropsku konvenciju, da poštuju zakone i ja protiv tog zaključka također kao i moja koleginica Seada nemam ništa protiv, ali uz ovaj zaključak ili neposredno prije ovog zaključka slijedi jedna podebela argumentacija u nalazima komisije kao njeni stavovi i to treba da postanu i stavovi Parlamenta ako se ovo prihvati. Ja ne mogu stajati iza ovih stavova kao član Parlamenta, ne zato što tvrdim da je drugačije nego što piše ovdje, nego zato što ja nisam taj u ovom trenutku niti bilo ko od nas, i smatram da ako hoćemo da budemo dakle odgovorni, da ovakav izvještaj ne možemo prihvatiti. Toliko, hvala vam. I naravno, ja ću glasati protiv ovog izvješaja.
Za repliku se javio predsjedavajući, gospodin Raguž.
Evo uvažene dame i gospodo, ne mislim polemizirati sa gospodinom Džaferovićem, uvažavam njegovo iskustvo u ovoj oblasti, ali ipak nakon ovog što je on rekao nužno je pojasniti nekoliko stvari. Prvo ovo povjerenstvo, ovaj Parlament nije formirao da ulazi u postupak, sudski postupak. Eksplicitno postoji precizan naziv zašto je formirano ovo povjerenstvo i ne mogu se složiti s ocjenom i zato sam se javio za repliku, da smo porgiješili što smo formirali ovo povjerenstvo. Naprotiv, smatram da smo apsolutno ispravno postupili jer ovo povjerenstvo ima zadaću ispitati okolnosti sa aspekta poštivanja zakonom propisane procedure, za uhićenje i eventualno kršenje ljudskih prava. Ovo nema nikakve izravne veze sa sadržajem postupka sudskog i svime onim što će sud rješavati o eventualnoj odgovornosti uhićenih. I molim vas da razdvojimo te dvije stvari. i nema potrebe ulaziti u meritum je li se mi miješamo. Mi se uopšte ne miješamo u rad suda. Hoće, nema ni jednog elementa ovde koji govori o tome da se parlament miješa u rad suda. A dajte gospodo, da jednom pokažamo ovdje mogu li se poštovati zakoni takvi kakvi jesu i ko to ima pravo i temeljem kojih kriterija donositi odluku da u ovom i onom elementu neće poštivati određeni zakon. Ja mislim da je to temeljna uloga Parlamenta i da mi ni na koji način ne dovodimo u pitanje sadržaj samog postupka i eventualnu odgovornost što će se dokazivati unutar zakonom predviđene procedure i ono što sud treba utvrditi i okonosti. Zato ja mislim, minimalno što bi Parlament trebao reći jeste, odati priznanje ljudima koji su na sve relevantne institucije uputili i tražili mišljenje. Nije istina da se ne radi o ekspertskom radu, evo oni su tražili mišljenje pogledajte ovdje, koga sve od odvjetnika, Ministarstva pravde, Ministarstva za ljudska prava, federalnih ministarstava, sve relevantne strukture, ESFOR-a, dakle tražili su izvješća, zašto su postupili u tim okolnostima tako i tako. I nema tu nikakvog ne ekspertskog i subjektivnog pristupa. I da sada ne koristim ovo vrijeme za raspravu, dakle ne mogu mislim da je povjerenstvo s pravom formirano, da su nalazi na neki način poticajni i sadržajni ne samo za predmet Jelavić, Rubčić ili Prce nego za postupanje nadležnih tijela i poštivanje zakonom utvrđene procedure u svakom konkretnom slućaju. Pa to je temelj pravnog poredka svugdje. I ako mislimo da ima potrebe dodatno neke stvari ekspertski, pa neka se izjasni evo Ministarstvo pravde, relevantne strukture ovaj, nemojte evo da ni mi ne ulazimo u to, da preuzimamo odgovornost, da mi baš sve trebamo potvrditi, ali da dovedemo u pitanje kompletno izvješće i da kažemo da ćemo glasovati protv, a postoji toliko elemenata gdje je prekršena i konvencija. Gospodine Feliću postoji. Postoji toliko elemenata i minimalno što bi trebalo prepoznati, jeste da taj dokument koji je iznad ustavnog poredka ove zemlje važ i za gospodina Jelavića isto kao i za neke druge, bilo da se radi o alžirskoj skupini za što sam ja također glasovao, bilo dajte hoćemo li uspostaviti neke kriterije u ovom Parlamentu? Ili ćemo se ponašati devnopolitički, pa reći, gospodin Jelavić je kriv, presudili smo mu, zato što je to i to, zato što su upali s tenkovima u banku, koji je to pravni poredak i još ne mogu da nađu argumentaciju ovaj, neka to rade redovnom zakonskom procedurom, neka svako u ovoj zemlji odgovara, Martin Raguž prvi, i svi ostali. I nemjte bar za mene vrijedi ovaj trud koji je napravljen ovdje. Nisu zaključci takvi koji dovode u pitanje bilo koju vlast, bilo sudbenu, bilo izvršnu, njihovu 109 neovisnost i ne trebamo mi ući u tu opasnost, zaista ne trebamo. Ali bi kao Parlament trebali na neki način smoći snage da pogledamo u oči ako ima elemenata kršenja ljudskih prava i ako ima elemenata kršenja zakona, da to konstatira. Ni na koji to način ne utjeće na sudski postupak. Ne vidim da utječe. To pokazuje jednu vrstu odgovornosti i ovaj pokazivanja da mi možemo u ovoj zemlji početi misliti svojom glavom i poštivati tijela i institucije. Ako smo u tom smislu suglasni, nek se da dodatno vrijeme, nek Ministarstvo pravde ili neko koga još smatramo relevantnim, da svoje mišljenje o ovim zaključcima o ovom nalazu kao što je rečeno da se dostavi nadležnim institucijama pa eventualno da još jednom vidimo a ne da se sukobljavamo oko stvari za koje ja mislim da ne bi trebali, nego zaista da jedni drugim prepoznamo da nema ovde dnevne politike nego se radi o zaista stvarima gdje ne vidim ko to može, pa bio to i direktor Federalne policije pokrenuti specijalnu postrojbu mimo zakona. Ne može to ni u jednoj demokratskoj zemlji na svijetu, bez obzira koliko bio opravdan zahtjev za pokretanje, ona mora biti sukladna zakonu. To je minimu. Hvala lijepo.
Kolega Jovanović.
Ne, ne na tvoju, na gospodina Džaferovića. Pa veći dio onoga što sam ja mislio reći, rekao je gospodin Raguž, a vama predlažem gospodine Džaferoviću da možda pokrenete izmjenu i dopunu Izbornog zakona u kojem bi stajalo znači da samo pravnici mogu biti poslanici. Mislim da bi to možda bilo onda bi vjerovatno mnoge stvari bolje išle i bolje ih riješavali, a ja mislim da mi imamo toliko neću da kažem znanja ni da smo stručnjaci, ali imamo toliko iskustva da možemo da tražimo od nekoga ko treba da nam dostavi ono što smo mi tražili. Mislim da toliko imamo znanja, mi koji smo bili u komisiji.
Replika, gospodin Džaferović. Hvala lijepo gospodine Jovanoviću.
Gospodine Jovanoviću dakle Izborni zakon da je htio da svi pravnici odnosno da samo pravnici budu poslanici, vjerovatno bi to napisali ali vjerujte mi da ja ne bih glasao za takav Izborni zakon. Dakle, to uopće ovaj nije relevantno da neko bude poslanik ili da ne bude poslanik u Parlamentu. Sve što želim da kažem je da poslanici treba da rade svoj posao i da paze da izvršavajući funkciju na koju su izabrani, ne upadnu u zamku i onda ne dovedu u pitanje sukob između zakonodavne i sudske vlasti koje su dvije potpuno odvojene vlasti, a to se moderno kaže da smo mi odvojeni, samostalni, nezavisni u svom djelovanju i radu. Ja sam ovde za govornicu izašao i potpuno sam dakle jasno kazao, da ja ne znam da li je tačno ovo što piše ovde u ovom izvještaju. Možda i jeste i to je bila prva rečenica koju sam izgovorio. I drugu koju sam rekao, je to da ni u kom slućaju mi nismo tijelo koje može izricati ovakve ocjene. I ja ću ponovo ponoviti, pazite kaže, osim toga kaže, kad komisija, znači treba da kaže ovaj Parlament, ovaj Parlament dakle po prijedlogu ove komisije treba da kaže slijedeću rečenicu, osim toga ne 110 postoji opasnost bijega uhapšenih ili opravdana sumna za izvršenje krivičnoga djela, zbog čega bi, zbog čega će i dalje biti zadržani u pritvoru. Pa ljudi ovo je posao suda, mislim ovaj Parlament ovde ne može kazati, ja više volim ne sjediti u ovom Parlamentu ako će on usvajati ovakve zaključke i ovakve konstatacije nego stati iza ovakvih konstatacija, jer znam, ja vam sad mogu najmanje sahat vremena pričati i objašnjavati da je ovo posao suda. Ali neću poštediću vas te priće, neću da listam Zakon o krivičnom postupku, neću da listam sve silne zakone koji su naslonjeni na ovo jer znam da je to jako komplicirano i jako složeno i uzdržavam se od toga. I sve što kažem na kraju, ja mislim da je potpuno korektno, možda stvarno jeste ovako, ali ja to ne znam i ja nisam u poziciji da to radim. I ako to ja uradim sada, odnosno ovaj Parlament, ovde ako to uradi, onda je to direktno miješanje u rad Suda i Tužilaštva BiH. Ja rađe neću ovdje biti, u ovom Parlamentu, i ne mogu podržati ovakvu formulaciju. Toliko.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću. Ivo Miro Jović, pa gospodin Bešlagić. Replika gospodin, oprostite Ivo Miro Jović, Bešlagić pa gospodin Felić, replika prvo gospodin Kunić, to je redoslijed prijava.
Gospodin Džaferović me je inspirisao da ipak kažem vezano za ovo pitanje. On je djelomično upravu, apsolutno. Nije dozvoljeno Parlamentu da se miješa u konkretne slučajeve i da utiće direktno na sud, na suđenje. Ali Parlament ima pravo da raspravlja o nekim ekvatantnim pojavama. Ako su te pojave češće, ako su one kletantne, ako se njima očigledno narušavaju ljudska prava, narušava zakon itd., ako to postane notorna činjenica da u tom slućaju Parlament to može radti. Ja sam ovde u par navrata htio objasniti šta je podjela vlasti. Dakle, osnovni princip pravne države je podjela vlasti, na zakonodavnu i izvršnu i sudsku. Ali nije to samo po sebi, dakle podjela vlasti da je sudstvo potpuno izolovano, da je izvršna vlast potpuno izolovana, da je zakonodavna vlast potpuno izolovana. Cilj podjele vlasti da se učini jedan ekvilibr (?) da jedna vlast kontroliše drugu. Ako imamo, ako bi imali ovaj ortodoksni vid što gospodin Džaferović zagovara, onda je to surokratija. Onda imamo apsolutnu dominaciju sudova, a što nije ovaj sistem nije naslonjen na taj vid organizacije vlasti. Ovdje je prihvaćen jedan sistem podjele vlasti u Ustavu BiH, klasičan sistem. Prema tome, a osnovni cilj da jedna vlast kontroliše drugu, da jedna od njih ne bi skočila i vladala nad ostalima. Prema tome, mislim kad imamo to u vidu, da ipak zato je mogućnost Parlamenta, tu je potpuno gospodin Jovanović upravu. Mogućnost je Parlamenta, ne moramo biti svi eksperti pravnici da bi mogli, Parlament vrši u pravili političku kontrolu, političku kontrolu a ta politička kontrola podrazumjeva ove sadržaje koje sam ja maloprije rekao. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Kuniću. Gospodin Ivo Miro Jović.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, uvažene dame i gospodo, želio bih nekoliko riječi reći prije svega, na okolnosti današnjeg sastanka a onda nešto i o konkretnoj točci dnevnog reda, kad je u pitanju ovo izvješće. Kakav smo mi Parlament i o sebi treba reći koju rečenicu, najviše ilustrira jučerašnja odluka organa vlsati Amerike. Uvaženi zastupnici, Novaković reće za govornicom dok smo bili u staroj dvorani, danas ću glasovati za, protiv onoga zapravo za a ne mislim tako. I potsjetio bih. izglasa ovaj Parlament, mislim da je jedini u svijetu, da su Amerikanci zaštićeni na našem prostoru ako naprave ali unaprijed, ako naprave zločin u BiH. Tog se fino sjećamo svi. Pa kome mi danas govorimo o dvoličnosti našoj? Ja mislim samo ima da navučemo stid. Ali Amerija jučer je vidjela svoju pogrešku a mi to još nismo. Zašto, gospodina Džaferovića izravno ću pitati, na predsjedničkom mijestu Komisije za ljudska prava sjedi lječnik, u ime SDA? Što niste izabrali jednoga pravnika? Ljudska su prava u pitanju. A pitaću jednog uvaženog zastupnika koji maloprije također reće mi smo kaže, oformili komisiju kako bi utvrdili istinu. I sad je problem ako se utvrdi istina da je gospodin zastupnik Križanović kaže, znate, mi možemo utvrditi istinu koja je pogrešna. Organi vlasti su radili kako ne treba. Što ćemo mi kao Parlamen sad, kad se utvrdi da su radili kako ne treba i to je opasnost. A gospodin Špirić izreče za govornicom presudu. Nisam ljepši govor u posljednje vrijeme čuo od kad je završilo sa socijalizmom. Sve u duhu Stanjina. Ja želim reći ovo, mi danas ovde govorimo draga moja gospodo, o problemu da li je ili nije netko profućkao novac Republike Hrvatske, imamo li ijedan problem da je neko profućkao novac BiH? Nemam. Zato je bacanje luga u oči, ovoga problema ukupnoj javnosti BiH treba i ono što ...mene što u mom kraju gdje ja živim ovako kažu, došli muslimani Bošnjaci i uhvatili člana Predsjedništva odveli ga u srpski zatvor. Ja samo prenosim šta moje uš ćuju. Ništa drugo. Nisam stavio se na stranu ovu i onu, samo potsjećam što građani u kraju u kojem živim kažu. Rekoh ja na jednom od sastanaka Parlamenta, kad je bilo o našem zstupniku predsjedniku Stranke SDP-a da li je bio državni udar ili nije, pa sjećate se vi i mojih istupa tad, kako je na taj naćin ugrožen dignitet ovog Parlamenta jer se radi o čovjeku iz Parlamenta da je on htio napraviti državni udar. Moje osobno mišljenje je bilo, ja sam ga izgovorio nekoliko puta a htio bih reći i tada sam rekao. Tad je upravo vrijeme bilo smjenjivanja člana Predsjedništva na njegov zahtjev. Što li je pustih rečenica izrečeno samo pogledajmo Federalnu televiziju «60 minuta» o ljudima, članovima Predsjedništva. Ima li ijedna pogrdna riječ u našem jeziku bogatom od sva tri naroda, da nije tamo izgovorena za te ljude. Ja vjerujem da nije. A ovdje govorimo čovjeku koji ima imunitet jer je član Predsjedništva bio. Jedina njegova je falinka što nije adekvatno sudjelovao u ratu. Vjerojatno to je najveći problem gospodina Jelavića. Vjerojatno je trebao biti na nekim tamo mijestima gdje se ovaj silni nered stvorio u ratu i gdje su napravljeni silni zločini, a on to nije, vjerojatno to je problem zašto to nije učinio pa bi možda bio dobar. Možda ja i tako mogu ovo promišljati. Zašto je trebalo čekati 2-3 mjeseca da se objavi optužnica? Čovjek u zatvoru a optužnicu ćemo objaviti kad stignemo. A ovde se kaže godinu dana je pozivan na sud. Ne treba ovdje biti pravnik, pa znati logiku. Za zdravu pamet, zdrava čovjeka u pameti, ne treba mu pravo, ono iskonsko u čovjeku poštenje mora doći u prvi plan. Kaže godinu dana smo ga pozivali a u toj godini dana gospodin Jelavić je barem pet puta bio redovito na sudu u Sarajevu. I onda kad su sve te ceremonije prošle u veliku pompeznost medija, zagolicanih tema, odjednom dolazi od Ustavne komisije nije sud 112 nadležan. Ali nakon godinu dana. Nije sud nadležan a sve je to stvoreno klima kako je, vidim da ima ovih iz međunarodne zajednice, volio bih da oni ćuju, što ja to prićam ne zato radi mene, nego zato što sam čini mi se previše iskren. Nemam ni jednog zareza riječi, koji neću izgovoriti i reći o montiranom političkom procesu u ovom slućaju. Znači izravno optužujem SFOR i domaće institucije koje su stale u takvu ulogu montiranog političkog procesa u slućaju Ante Jelavića. To je moje osobno stajalište i to je ono nisam pravnik, ali sam čovjek sa 55 godina života i iskustva. Prošao silne probleme života i do tog saznanja došao. Zamjeram komisiji što nije bila dosljedna, što nije više inzistirala na razgovorima i tamo sa ljudima koji su u ovome bili relevantni. Ovdje se, mi smo dobili samo zapisnik, odnosno ovo izvješće i kaže, upućuje nas da smo to, može se to pogledati. Pa ako smo toliko siromašni da nismo mogli to dobiti svi, ja onda moram povući svoje mišljenje. Ali mislim da mi nismo toliko siromašni, da nismo mogli dobiti te silne materijale, pa da ja mogu doći u svoju izbornu bazu pa potvrditi ono o ćemu ja danas govorim, da se radi o političko montiranom procesu. A isto tako želim reći ovdje, navedeni citata tamo na stranici ja mislim 2, gdje se kaže da je grupnim radom, znate vrlo lijepo iz Rankovićevog vremena, grupnim radom a u svezi s planiraniranjem budućeg poduzimanja operativnih mjera, radio sam malo u Udbi pa mi ovo sve poznato, i aktivnosti rukovodio je zamjenik komadanta SAFOR-a a vidite taj najglavniji čindbenik nije dostavio izvješće. Znate a vi se već opredjeljujete hoćete li glasovati za ovo izvješće ili ne. Ja komisiji zamjeram, ne bi izvješće napravio bez SFOR-a a svaki dan, kao što ja danas, optužujem SFOR da je on napravio politički nonces (?). Ja ga osobno ovde kao parlamentarac i u ovom visokom uvaženom Domu optužujem da je napravio prekršaj ove zemlje prema bivšem članu Predsjedništva BiH jer želi disciplinirati jedan narod u ovoj zemlji. Ovo je uhićenje putokaz jednom narodu. Italijanskih snaga neki sforovac, dok su svoje neposredno sudove pod istim elementima u ime Uprave policije MUPA Federacije uzeli komadant SPJ, ja ne znam šta je to ili postrojbe neke i načelnik sektora Kriminalističke policije i on osobno, a o tom osobnom čovjeku sam ja izrekao nedavno ako se sjećate dva, tri pitanja sam o ubojstvu i atentatu i terorističkom činu ubojstva minsitra Joze Leotara, ovdje govorio. Sjećate se one njegove konstrukcije rečene kaže, kad je pokojni Jozo Leotar likvidiran, onda on kaže dotične zgode. Njemu je znate ovako zgodno da neko bude ubijen, pa mu je to dotična zgoda. Kad kvalificira jedno ubojstvo sa dotičnom zgodom, sve vam je rekao taj čovjek koji je predvodio ovu mafiju da uradi ovo što je uradila. Možda je problem i u tom. Ja samo hoću da potsjetim, možda je problem Ante Jelavića što nije Alžirac. Evo da ja postavim i to pitanje, da stvarno da je čovjek iz Alžira možda bi bio u ovom Domu i imao zaštitu. Ovde je nema. Ali ja vam tvrdim da, možda je to problem, ne znam. I potsjećanja radi, uporno se govori u zatvoru je jer mu je nestalo novca a onda kaže jer je sudjelovao u samoupravi. Ja sam sudjelovao u samoupravi i tim se ponosim. I opet bih kad bi do toga došlo. Htio sam preuzeti ona dio vlasti koji mi pripada, onaj dio vlasti koji mi pripada po izbornim rezultatima. I ovdje također želim reći, da oni koji su tada preuzeli ilegalno vlast, optužili su da su napravili destabilizaciju BiH, jer je raspuštena vojska. Danas mediji, pročitajte današnje dnevne novine, isti ljudi traže moratorij na pet godina, da nemamo 113 vojsku. Od dvoličnosti, bez toga da li sam pravnik ili nisam, za pametna je dosta. Hvala.
Hvala lijepo gospodin Felić, izvolite. Ispričavam se Križanović replika, pa gospodin Bešlagić, pa Felić. Isto replika je li? Dobro.
Nisam se kolega Novakoviću našao, nego sam prozvan. I zaista ja vrlo rijetko, mislim da je ovo prvi, drugi put u ovom mandatu kako repliciram, ali kolega Jović kaže da sam ja izrazio zabrinutost ukoliko mi utvrdimo da je ovaj izvještaj tačan. Kamo sreće da možemo to uraditi. Ja sam upravo izrazio zabrinutost da mi nemamo elemenata da niti da odbijemo, niti da podržimo ovaj izvještaj. I u tom smislu sam predložio da jedan naš zaključak bude da jednostavno izbjegnemo izjašnjavanje u ovome izvještaju i da tražimo od Vijeća ministara, pošto se radi o vrlo stručnoj stvari, tumačenju primjene zakona, Vijeće ministara ima Ministarstvo pravde, ima Ministarstvo sigurnosti, mislim da bi bilo sasvim uredu da se traži takav jedan izvještaj od njih u pogledu ovoga slućaja lišavanja slobode. Ne trebam ponovo napominjati, zaista da mi je stalo da ovaj Parlament vrši stalnu kontrolu nad zakonitosti i nad ljudskim pravima. I nemojte mi stavljati ono što nisam govorio. A koristiti ovo za neke političke govore, zaista to mi ne pada napamet, neću(?) se oko toga replicirati ni polemizirati. Hvala vam.
Hvala gospodine Križanoviću. Replika gospodin Hazim Felić.
Kratko ovaj da kažem, ovo kolegi Joviću da intencija ove komisije nije bila da utvrdi istinu, to joj nije bila ni namjera niti zadatak. Prema tome komisija se tim poslom nije bavila. To je meritum o kojem će odlučivati nadležne institucije, kao što su Sud i Tužilaštvo. Ono što sa htio kazati gospodinu predsjedavajućem, kad se obratio meni direktno pitanjem, da li je bilo kršenja ljudskih prava, ja sam vama u uvodu rekao da smo mi razmatrali prije svega proceduru poštivanja zakonom potpisanog postupka hapšenja. Da li je tu bilo ovaj, prekršaja ili nije, da li je bilo zloupotreba ili nije, moje je stanovište da je direktor policije postupajući po nalogu tužioca, znači imamo naredbu direktora policije, imamo nalog tužioca. Direktor je postupao po nalogu tužioca i imamo naredbu, mogu je svi dobiti, ima tamo spis kompletan, tumačeći kako sam ja čitao Zakon o unutrašnjim poslovima Federacije BiH, direktor policije nije prekršio zakon. Iz tog razloga zaista ne mogu da ne kažem tačka 5. iz teksta naredbe direktora Uprave policije neupitno je protivzakonito angažovanje specijalne jedinice. Zaista, ovo nije tačno što piše ovde. Jer ako ćemo čitati zakon svi jednako, onda ćemo tumačiti da je direktor policije ima mogućnost angažovanja specijalne jedinice bez saglasnosti ministra i bez poziva kantona. To piše u zakonu. Hvala lijepo. 114
Zahvaljujem se gospodinu Feliću. Gospodin Bešlagić
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, ja ću pokušati biti vrlo kratak. Ja sam ovaj izvješaj pročitao i ono što sam zapazio da faktički od osam tačaka u šest tačaka jedan član komisije se nije složio. U šest tačaka. Da je to tri člana komisije, pa jedan u jednoj, drugi u drugoj, treći u trećoj, ja bih rekao zbog toga ne mogu ovaj izvještaj prihatiti kao izvještaj koji bi ostao nedovršen. Evo Felić ponovo se diže i mi ovdje faktički od osam tačaka u pet tačaka imamo pitanje da li je to policija imala pravo da angažira specijalnu policiju ili ne. U jednoj tačci su ljudska prava u kojima apsolutno bez razlike ko je, šta je, kako je, da se moraju pridržavati propisa, da se ne krše ljudska prava kad se neko hapsi. Bez razlike u koji će zatvor otići. To me se uopće ne tiće. Svako ko ode u zatvor teško njemu. Ali suštinska stvar je znači u pitanju gdje bi morali dobiti odgovor na ovo pitanje i zbog toga mi se svidio predlog koji je dao gospodin Križanović, da se ovaj materijal uputi Ministarskom vijeću. Znači ministru Čolaku, tj. za sigurnost, da on ove stvari provjeri i da nama vrati ovakav materijal dorađen sa ovim stvarima ili našoj komisiji još jednom da se usaglasi, u kome ćemo imati nešto što možemo prihvatiti kao jedinstveni stav. Drugi problem koji se ovdje javio u samom izvješću koji ovde stoji u izvještaju, ovoj tačci 3. da Halid Genjac, ponovo se pojavljuje jedna stvar koja me dovodi u smnju nekih stvari o kojima stalno govorimo o zaštiti nekih, ja ne znam koga oni štite ali jednostavno i Halid Genjac je izšao iz ove komisije koja je bila stavljena od strane Doma naroda je li tako, a koje su dvije komisije radile paralelno. Iz tih razloga smatram da je prijedlog gospodina Križanovića da ovaj materijal se uputi prema Ministarskom vijeću i da nam oni znači ove stvari dopune i da preko komisije ponovo dođu nama i da onda usvojimo taj izvješaj sa ovom preporukom koja je bila da dalje ide u proceduru ovim ministarstvima kojih se ovo tiće u tu raspravu. Evo, utoliko ne bih želio ništa da komentarišem drugo ni da koga prozivam, nego sam smatrao za mene je ovo simptomatično da je u ovom cjeloupnom izvještaju, jedan član komisije faktički možemo slobodno reći stavio veto, skoro na sve zaključke, što znači komisija nije uradila svoj posao. Evo u tome je taj nedostata, ovog izvještaja koji ja kao Selim Bešlagić mogu da evo kažem sa zadovoljstvom prihvatim ili ne prihvatim. To mi je ono što mi je malo poteže i zbog toga predlažem onaj prijedlog gospodina Križanovića.
Replika, hvala lijepo gospodine Bešlagiću, replika gospodin Zorić. Prije replike moram vas izvjestiti da Kolegij ima vrlo važan sastanak sa delegacijom State Departmenta pola sata, napravićemo poslije gospodina Zorća stanku i replike, dvije imamo replike i onda pauza.
Evo ja sam samo htio ovaj, replicirati gospodinu Bešlagiću, da to što je gospodin Halid Genjac iz onog drugog Doma, izišao iz članstva povjerenstva kojeg je 115 taj Dom formirao, nema nikakve veze sa ovim izvješćem. I gospodin Andrić je izašao iz izaslanstva u Srednjoevropskoj inicijativi to mi nismo kazali, e nećemo u evropsku inicijativu ili Muratović je izišao iz ovog Parlamenta pa nismo rekli neće više biti ovaj, neće više biti ni Vijeća Evrope jer je on bio i voditelj Izaslanstva u Vijeću Evrope niti će biti ovog Parlamenta. Dakle, nikakve to veze nema što je neko od članova, pogotovo drugog Doma, izišao iz povjerenstva, to povjerenstvo je također nastavilo raditi. Dakle nemojte ovdje, ovaj govoriti stvari koje i to što neko nije bio za pojedine točke, to opet nema nikakve veze. Šta bi bilo da su oni napisali u izvješću da je većinom ovo ovaj, a ja ću poslije u svojoj raspravi govoriti o izvješću i o svim ostalim stvarima. Dakle, nemojmo ovde kao mala djeca govoriti, eh, evo i Genjac, šta to znači? Pa to je nešto ružno pa je i Genjac, čak je i Genjac pobiga, ja sam to tako razumio. Ja sam to tako razumio i ovaj, to nema nikakva smisla.
Hvala lijepo. Gospodin Andrić, replika. Kratko molim vas.
Evo ja sam dio replike uzeo gospodin Zorić. Sasvim je nebitno to što je gospodin Genjac napustio jer ako se sjećate kada smo tražili produženje roka za rad komisije smo obrazlagali. Komisije rade zajednički i ne paralelno nego zajednički, član komisije iz Doma naroda gospodin Halid Genjac je dao ostavku, obrazlažući to da je imenovan bez konsultacija. To ja ne ulazim u to. Kakve to ima veze. Imenovan je gospodin Brka ali me više to zabrinjava što ista stajališta, pošto gdje ovde navodimo u izvješću našem Felića, imamo tamo stajališta gospodina Brke. I to je ono možda što nije dobro, što se pomalo očitava da po jednoj drugoj liniji postoji rezerviranost spram ovog. A moja prava replika u biti bi se odnosila prema mom kolegi iz povjerenstva, gospodinu Feliću. Mi smo to i na povjerenstvu raspravljali. Ovo što gospodin Felić....da direktor ima ovlasti dati angažirati specijalnu policiju, u posebno visoko rizičnim situacijama, da pripomogne sektoru KRIM policije, to je nesporno, to niko nije sporio. Međutim, sporno je to što člankom 2. Federalnog zakona o unutarnjim poslovima se kaže, unutarnji poslovi z....Federalnog ministarstva su: spriječavanje i otkrivanje kaznenih dijela terorizma, zarez međunarodnog kriminala stavljanje u promet opojnih droga i organiziranog kriminala te pronalaženje i hvtanje činitelje tih kaznenih djela, njihovo privođenje nadležnim tijelima. A onda, u članku 3. se kaže, šta je organizirani kriminal, pa kaže, organizirani kriminal se odnosi na organizirani kriminal kako je definiran u Zakonu u Vrhovnom sudu BiH koji je izmjenjen zakonom dopunama i izmjenama Zakona o vrhovnom sudu BiH Federacije BiH zamjenjen dopunama tog zakona, gdje se tamo jasno kaže šta znači organizirani kriminal. Prema tome, ne radi se ovde da direktor nema pravo angažirati tu pomoć, ovde se radi o poslu izvan nadležnosti Federalnog MUP-a. Prema tome, direktor policije je trebao fino taj nalog vratiti gospodinu koji mu je dao i kazati, oprosite ali to nije naša nadležnost, izvolite se obratiti nadležnim a citirati, Zakon o kaznenom postupku BiH članak 125. točka 3 koja kaže, dovedbeni nalog izvršava Pravosudna policija a ne dovode osobe koje se navodno ne odazivanju, specijalci te specijalne, visokospecijalne postrojbe. U tome je problem. U tome je bit problema i tu se mi razmimoilazimo. Kad tvrdim ja da je došlo do kršenja zakona a gospodin Felić tvrdi da nije i molim vas ja nemam ništa protiv da najviši eksperti i stručnjaci daju ovo da 116 se razjasni, a ukoliko neko smatra da smo mi u bilo kojem dijelu našeg izvješća zalutali možda u područje sudbene vlasti, ja uistinu se ispričavam i molim vas ukažuite to gdje god to primjetite, eliminiraćemo, izbacićemo pa nije niko bezgrešan. A također želim kazati gospodinu Džaferoviću uvaženom pravniku, koji ima 16 godina radnog iskustva u struci, to poštivam ali svedno, ja sam kao član povjerenstva u slućaju državni udar bio pa čini mi se niko iz Doma mi nije osporavao ni stručnost, ni moralnu upitnost, niti bilo što drugo. Tada smo malo drugačije razgovarali, a istina je da ja nemam radnog iskustva u pravosuđu, nije mi tamo ni mijesto i ja se nadam da neću tamo ni raditi.
Hvala lijepo. Molim vas u pola četiri nastavljamo. Završit ćemo danas rad. Možete se malo osvježiti, evo mi idemo važno je. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Zahvaljujem se na strpljenju. Mogu vam kratko reći da smo imali jedan zaista izuzetno kvalitetan sastanak sa vrlo važnom osobom, to je zamjenik pomoćnika državnog sekretara u State Departmentu, o važnim pitanjima reformi pozicije BiH i razgovor će se nastaviti i ovdje i u SAD i sasvim sigurno je da se prepoznaje taj jedan napredak u BiH pa i uloga Parlamenta, zašto smo svi zaslužni ovde. Ko se dalje, da li ima dalje prijavljenih u raspravi, oprostite prvo je gospodin Zorić, pa gospodin Špirić, to je redoslijed. Ispričavam se šefu kluba zbog pitanja da li uopće ima prijavljenih za raspravu.
Ja sam se prijavio maloprije i mislim da neću biti dug. Povjerenstvo koje smo mi imenovali na sjednici evo, ovaj, našega Doma, u sastavu gospodin Felić, Jovanović i Andrić, je napravila izvješće za koje ja ne tvrdim da je dobro, loše, istinito, neistinito, međutim, komisija koja je radila evo skoro pola godine, do četiri mjeseca i održala kako ovde piše sedam sjednica, treba podnijeti izvješće ovom Domu. Oni su dakle nešto radili, i trebali bi podnijeti izvješće. I ja držim da ovde ima puno točnih stvari, puno stvari koje uopće nisu vezane za poznavanje ili nepoznavanje pravnih ili pravosudnih normi, i mislim da bi trebalo ovaj posao dovesti do kraja, ali ne polovično ili ne nekakvim ovaj, grubim preglasavanjem ovoga ili onoga. Ja ne znam za što je većina, ali nisam da ako je šest točaka sporno za jednog člana povjerenstva, nisam za to da ovde sad licitiramo s tim. Međutim, jesam za to, da se napravi izvješće, a to znači da ovo povjerenstvo nastavi sa radom zajedno sa Ministarstvom pravosuđa i Ministarstvom sigurnosti i da nam podnesu pravo izvješće, da mi znamo. Neka procjene dakle ti eksperti što je bilo u ovom postupku, a isto tako možda bi bilo dobro da ovaj, Parlament i nastavi pratiti ovaj proces. Mislim da nije nebitno ni za jednu državu na ovom svijetu, ako se vodi sudski postupak protiv člana Predsjedništva. Mi 117 znamo kakve u drugim ovaj, državama da ne kažem privilegije i sve ostalo imaju bivši predsjednici, bivši članovi Predsjedništva i to je moj prijedlog. Dakle, da povjerenstvo nastavi s radom, da podnese kad bude gotovo izvješće ovom Domu ali bi da jedan od zaključaka naših bude da ovo izvješće dostavimo spomentuim ministarstvima, dakle pravosuđa i sigurnosti ida zajedno predstavnici tih dvaju ministarstava i ovog povjerenstva, pripreme zaključke za ovaj Dom o kojima ćemo mi raspravljati. Ja mislim da ovo nije ni tema ni problematika ovaj,toliko hitna. Ako je mogla čekati do danas, evo ovaj, ja sam maloprije kad sam se javio za riječ, rekao da bi skoro sve ono što je kolega Križanović ovdje kazao, da bih ja prihvatio evo uz ovu jednu nadopunu da dobijemo i izvješće i zaključke, pa bez obzira kakvi su oni. Ja želim ovaj, istiniti. Možda bi neko, ja ne kažem da nema toga u politici. Možda bi neko volio da oni jesu krivi ali to nije tema ovoga, ovog istražnog povjerenstva, nije tema utvrditi je li neko kriv ili nije. To će napraviti sud. ja uopće ne pomišljam da se ovo povjerenstvo ili ova spomenuta dva ministarstva vežu za sud, nego samo da utvrde ova dva pitanja koja su ovdje, koja su zainteresirala ovaj Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH i iz tog razloga smo formirali Istražno povjerenstvo. A dva pitanja su bila, je li poštivana zakonom utvrđena procedura za uhićenja i drugo, je li bilo kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda kod uhićenja. Ništa nas drugo ne zanima. I eventualno ako ima zaključaka, ima. Ako nema hvala Bogu, nema i gotovo. Mislim da ne trebamo ovde ovaj, prije kraja iznositi emocije. Ja bih volio da ovi ljudi nisu ništa krivi i da budu na slobodi. A volio bih da budu na slobodi ako su i krivi, da se brane sa slobode, ali to je moje mišljenje. Mi smo ovo Istražno povjerenstvo iz ovih razloga koje sam maloprije pročitao, formirali i hajmo ih obvezati da završe ovaj posao, a nas umjesto da držimo ovde nekakve politikantske ili ne znam uskostranačke i kako god hočete govore, da završimo 39. i 40.sjednicu za što smo se ovde danas sastali, jer ako vidimo, a meni se čini da ne idemo k cilju, hajmo ovo odložiti, ponavljam se i ja evo tri puta i zadužiti naše Istražno povjerenstvo, izvješće ne mora biti u ovoj formi, dakle do odlučna i važna zapažanja povjerenstva, valjda dotle ništa nije sporno. Odatle dalje može biti sasvim drugačije izvješće, ali ja bih volio da se ono donese s koncenzusom i da ti eksperti iz Ministarstva pravosuđa i sigurnosti kažu, šta oni misle po svemu ovome, jer nesporno je npr. u točci 1. da predsjedatelj Vijeća ministara i ministar sigurnosti o ovom pitanju nisu uopće bili informirani, a što su izjavili na zajedničkoj sjednici oba doma. Dakle, to nije sporno i zašto to ne bi bilo u izvješću ovdje itd. vjerojatno kad bi sad mi ovaj to ovdje popraljali razgovarali, puno bi toga bilo jasno i ako je moguće da danas a vidio sam da nema spremnosti ili ima dilema, da se ne izjašnjavamo uopće o ovome, da gospodine predsjedavajući i članovi Kolegija prihvatite i ostale kolege i kolegice, prihvatite ovaj moj prijedlog, kako bi i ovo pitanje na jednoj od slijedećih sjednica apsolvirali a danas da nastavimo sa radom 39. i 40. sjednice. Evo, ovo je moj skromni doprinos, ja zahvaljujem.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Gospodin Nikola Špirić, izvolite. Ima li više prijavljenih? Nema.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, naravno neću učestvovati u raspravi, nego predlog čini mi se da je dobro, čini mi se da je dobro voditi raspravu jer vidite na početku kada se stvori visoka temperatura da se na kraju može doću uvijek do dobrog rešenja, i zato ja nikad nisam nervozan kad kolege raspravljaju, bez obzira kakav je čiji stav i nije nikad brzina zeca uhatila nego prežanj. I zato, ja mislim da ovaj predlog kolege Zorića, a on je na tragu onoga o ćemu je govorio gospodin Križanović, dobar ali on može biti u ovom smislu da se ovaj izvještaj, ne da komisija ponovo sjedne i nešto radi, dostavi Ministarstvu pravde, Ministarstvu sigurnosti, da oni kažu da slućajno komisija nije ušla u ono što su nadležnosti suda. Dakle da tu dilemu riješimo i da se taj izvjštaj vrati komisiji, da ona vidi treba li stavove mijenjati, oblikovati i dostaviti ponovo Parlamentu. Ali ja mislim da je bilo dobro da smo vodili raspravu, bez obzira kakve je ko stavove zauzimao, ja sam čovjek, što se mene lično tiće svi zatvori bi mogli biti raspušteni. Dakle, nisam ja ljubitelj zatvaranja ljudi ali u pravnoj državi mora neko i odgovarati za nešto što je učinio. Dakle, evo na ovom tragu da zaključimo da se dakle ovaj izvješaj dostavi Ministarstvu pravde i Ministarstvu bezbjednosti BiH, da oni pošalju povratnu informaciju komisiji, da komisija ponovo sjedne, vidi treba li nešto mijenjati i dostaviti Parlamentu. Time bi smo danas izbjegli, ja sam spreman danas i da postupim ovako i na drugačiji način, ali čini mi se da je ovo bilo bolje rješenje. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Gospodin Ivo Miro Jović.
Ja se zahvaljujem, htio bih samo ponuditi na promišljanje jedan zaključak. U BiH, u nesretnom ratu, na tisuće se objekata sakralnih srušilo. Drznuo se jedan svećenik u Mostaru obnoviti srušenu crkvu i otišao u zatvor. Pitam, međunarodnog dželata kad će pozvati onog ko je srušio crkvu?
Gospodin Zorić.
Ja kako znam, intervenirati kad neko od mojih kolega iz drugih klubova nešto kažu, tako ću i sad. Miro ovo nije tema Istražnog povjerenstva, ovo postavi kao zastupničko pitanje i koncentrirajmo se na jedan zaključak, evo ja prepuštam Kolegiju da na osnovu moje i Špirićeve i Jozine ovaj, rasprave a ovo pitanje ćeš ti postaviti na slijedećoj sjednici u formi zastupničkog pitanja.
Hvala lijepo gospodine Zoriću.
Uvaženi zastupnici,
Molim vas samo se locirajte sad na krivi navod
Ja ću vrlo kratko. Uvaženi zastupniće i predsjedniće Kluba HDZ Demokršćani, krivo ste naveli, kad smo imali jednu slićnu komisiju istražiteljsku, kad je bio državni udar upitanju, da li je bio ili ne, ja sam tom prigodom rekao navode koji su izrećeni za ovom govornicom. Ako se sijećate rodio se miš a tresla se gora, ja sam rekao da je kriv navod, nema mačka. A ja sad pitam nema kadije. Ja hoću kadiju da vidim u ovome spisu koji Istražno povjerenstvo radi. To je bio moj upit. Moj upit uvaženi zastupniće je bio vrlo konstruktivan za rad komisije. Ja hoću da vidim nalogodavca i učinjene radnje koje su po meni sumnjive i moramo ih rasvijetliti inaće ništa nismo uradili.
Hvala lijepo. Voditelj povjerenstva, gospodin Filip Andrić.
Pa evo, ja se zahvaljujem, pozorno smo slušali prijedlog gospodina Zorića i ranije gospodina Križanovića i evo nabrzinu sam se konsultirao sa druga dva člana povjerenstva i mi smo tu apsolutno suglasni. Mi bi bili najsretniji da imamo apsolutni konsenzus tu, i ja se nadam evo ukoliko zaključak Doma bude takav, da ćemo to uspjeti odraditi. Što sam htio reći, znači mi iz povjerenstva prihvaćamo ovakav zaključak. Hvala.
Hvala lijepo. Ja predlažem dakle, pošto smo imali nekoliko zaključaka da ovu točku dnevnog reda završimo na način na tragu prijedloga gospodina Križanovića, Zorića i Špirića. Evo sad vidimo i da uspostavljeno povjerenstvo prihvaća taj dio, da se ovo izvješće, da se danas ne izjašnjavamo o izvješću. Da ovo izvješće uputimo Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu sigurnosti na tragu diskusija koje su ovde bile, da se od mjerodavnih institucija daju komentari na pitanja odnosa pojedinih dijelova vlasti. Da mi to ovdje danas bez te ocjene ne zaključujemo i da temeljem toga, se onda odredimo o tom izvješću kad dobijemo tu vrstu ocjene. Možemo li tako? Stavljam ovaj zaključak na glasovanje. Glasujte sad. Sa 25 glasova za, nitko protiv, 3 suzdržana, dovoljnom većinom entitetskom, prihvatili smo ovaj zaključak. Ja se zahvaljujem zastupnicima. Imali smo još jedan zaključak gospođe Palavrić. Ja ću ga pročitati. Zadužuje se Ministarstvo financija BiH da višak sredstava koji postoji kod Regulatorne agencije za komunikacije, u iznosu od 4 miliona KM u skladu sa zakonom, usmjeri prema SIP- i sa ciljem njenog što bržeg uspostavljanja u punom kapacitetu. 120 Bio je ovde u raspravi, želi li neko povodom ovog zaključka, ili ćemo, možemo li ovaj zaključak usmjeriti prema Komisiji za financije i proračun? Možete li prihvatiti, mislim da je korisno. Predlažem da Dom uputi ovaj zaključak prema nadležnoj komisiji a da nas komisija o tome, intencija je pozitivna, stvaranje uvjeta za rad SIP-e ali evo da mi ne prejudiciramo iznose i mehanizme, nek se o tom. Hvala lijepo. Ne trebamo se izjašnjavati oko ovoga. Hvala vam lijepo. Završili smo i treću točku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu, to je Ad.4. Informacija o radu Tužiteljstva BiH i primjeni zakona BiH u 2003.godini Vi ste dobili tu informaciju. Na sjednici smo pozvali predstavnika Tužiteljstva. Ako ima nekih pitanja od strane zastupnika, ja otvaram raspravu. Gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Ja ću vrlo kratko uvažavajući vrijeme i strpljenje ljudi ali ovako važna informacija sigurno zavređuje i našu pažnju je li. Dakle, prije svega pozdravljam što je došao ovaj izvještaj nama na dnevni red iako je vrijeme prilično da tako kažem diskutabilno u odnosu na period koji obrađuje, ali ovo je ipak jedan znak odnosa Tužilaštva odnosno, pravosudnog sistema prema Parlamentu. On je omogućio po mom mišljenju razumjevanje pozicije tužilačke funkcije za koju vjerovatno bar govorim za sebe, nisam u potpunosti je ni razumjevao. Ja želim da postavim par pitanja ovaj, gospodinu predlagaču, tužiocu državnom, a ona su slijedeća. Dakle, zašto nisu svi tužioci imenovani u '93.godini? I zašto je tužilaštvo radilo samo sa 4 tužioca? 2003.godini, pardon. Očigledno dakle da je Tužilaštvo bilo vrlo hendikepirano. Zašto nisu angažirani ovi stručni savjetnici, eksperti ustvari koji po meni ne samo da su pred uslov efikasnosti nego i kompetentnosti tužilaštva, jer jednostavno mislim da se isplati u ovakvu strukturu ulagati u svakoj državi. Kad je riječ o zaključcima koji se predlažu u ovom izvještaju, meni su oni svi prihvatljivi izuzev prvog, odnosno ja neću reći da mi nije prihvatljiv ali bi trebalo provjeriti, konsultirati Sministarstvo finansija i trezora, i ostale strukture koje se bave finansijama, da li se ruši koncept jedinstvenog pristupa upotrebe javnih sredstava na državnom nivou, ako se formiraju posebni, donesu posebni zakoni o sudskim i tužilačkim budžetima na različitim nivoima a u principu sve ostale prijedloge zaključaka bih podržao s tim što bi bilo dobro da odmah identificiramo koje su to strukture koje bi trebali da realiziraju ove predložene zaključke. Po mom mišljenju, najveći dio ovoga bi trebao da realizira i bude nosioc Vijeće ministara odnosno Ministarstvo pravde. U svakom slućaju dakle, kad je riječ o Klubu Stranke za BiH mi ćemo naravno podržati ovaj izvještaj i pozdraviti početak ove prakse, nadamo se da je ovo samo početak prakse i ko je pažljivo pročitao ovaj izvještaj, neke bi se stvari možda i u vezi 121 prethodne rasprave drugačije vjerovatno predočile da tako kažem. Evo, toliko hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Berizu Belkiću. Želi li neko dalje? Gospodin Mirsad Ćeman.
Kolegice i kolege neću duljiti. Izvještaj je zanimljiv. Dobro je pa je došao pred ovaj Dom. Ja imam dva pitanja. Naime, zna se da jedan od temelja, temeljnih principa u Krivičnom zakonodavstvu, a govorimo dakle o Izvještaju o radu Tužilaštva, ...redukcija nevinosti dakle pretpostavka nevinosti kao jedan od instrumenata zaštite da tako kažem, prava građana je li. Evo danas je bilo riječi i o tome. Također, jedan od principa koji važi u ovoj zemlji i treba da važi jeste, pravo javnosti na informisanje i o eventualnim počiniocima krivičnih djela. Ja sam našao ocjene i određene kvalifikacije u ovom izvještaju koje se dotiću i jednog i drugog principa. Zanima me zaista da čisto rekao bih sa stručnog aspekta i iz ugla pozicije Parlamenta kao zakonodavnog tijela, eventualno od gospodina tužioca čujemo da li postoje stručne dileme u pogledu poštivanja i jednog i drugog principa jer svjedoci smo da ponekad izgleda ima nevještog pristupa pa se postavlja nekad pitanje da li je princip i pretpostavke nevinosti zaštićen, odnosno da li je isto tako zaštićen ili osiguran od prava javnosti na informaciju o onome što se dešava pa i o počiniocima odrređenih krivičnih djela. To je dakle pitanje više za razmišljanje i stručne kompetentne javnosti ali naime i o tome se govori u ovom izvještaju. Zaista mi se čini da bi bilo zanimljivo čuti da li su, obzirom na legislativu koju smo i mi usvajali, da li smo makar pomogli evo onima koji moraju primjeniti zakone koje mi donosimo kao Parlament, a donosimo i zakon iz oblasti krivičnoga zakonodavstva ali i prava građana na informaciju, dakle da li smo uradili stvar na način da im olakšamo posao. I druga stvar, a ona je aktuelna u ovome Parlamentu na neki način, te smo se uključivali u nju ali nikad na jedan još uvijek direktan način, bar ne u plenumu. Na strani 11 pominje se jedna zanimljiva informacija, ja ću na nju ukazati. Naime, Sud BiH je po prijedlogu Tužilaštva, navodi se da je oduzeli 200 kg. opojne droge marihuane i da su od tri lica oduzeta, da je naime od tri lica oduzeo stećenu protiv- pravnu imovinsku korist u iznosu od 59.192,50 Km i izrekao dvije novčane kazne kao.... Mene ovo zanima također, jer smo mi imali neku vrstu rasprave ovdje, pa me zanima ocjena Tužilaštva da li je dakle moguće efikasno primjeniti odredbe krivičnog zakonodavstva u onom dijelu koji govori o oduzimanju protiv-pravne imovinske koristi ovaj, kako bi smo eventualno razriješili mi jednu dilemu koje je bilo, sjetiće se poslanici neki, vezano za ovo pitanje, pa su umjesto stručnog pristupa vrlo često na dnevnom redu bivale više političke neke kvalifikacije. Dakle, zanima me čisto sa aspekta instrumentarija, koji u jednoj važnoj državnoj instituciji kao Tužiaštvo i sudovi koji stoje na raspolaganju a evo pominje se u tom izvještaju je li potrebno ovdje, je li moguće stvari popraviti, dopuniti,da bi se 122 evo ove i ovakve mjere mogle efikasno iskoristiti i u dijelu kad se radi o mogućnosti i osnovama za oduzimanje protiv-pravne imovinske koristi. Ovde se spominje i pretpostavljam da je ta imovinska korist bila ostvarena ovim krivičnim djelom ovaj, je li, ne dozvoljenom trgovinom i već čime li, opojenim drogama, ali se postavljamo ga kao načelno pitanje i zaista koristim priliku dakle, evo možda iako je ovo tema možda za širu raspravu da ako bude samatrao potrebnim gospodin tužitlac se osvrne na ova dva pitanja i makar neke naznake u vezi s tim kaže. Inače izvještaj je sadržajan i u svakom slućaju je veoma korisno da je Parlamentarna skupština u prilici da ga ako ništa primi k znanju, a pogotovo ako bude ovaj, u raspravi eventualno omogućeno ili pak bude ocjenjeno da treba neke stvari pojasniti, precizirati a ne samo primiti k znanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Ćeman. Nema više, gospodin Križanović. Molim vas da se javljate na vrijeme da možemo, ne uredu gospodin Novaković da li ste se vi ja vili? Niste. Znači prijavljeno ima samo gospodina Križanovića, onda ću dati riječ vama ako želite u ime Tužiteljstva dati odgovore i eventualno. Izvolite gospodine Skrižanoviću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću zaista vrlo kratko. Želim prije svega reći da sam zadovoljan što danas imamo ovakav jedan izvještaj koji je evo složit ću se sa kolegama vrlo sadržajan, dobar sa puno podataka i sa puno opservacija na probleme funkcioniranja Tužilaštva. Imao sam jedno pitanje koje je već kolega Ćeman dobirm dijelom eleborirao. Odnosi se na visinu oduzete imovine. Pitanje bi bilo, da li je BiH institucionalno uređena uključujući dakle i Krivični zakon i institucje i Tužiteljstvo itd. da se efikasnije mjere poduzimaju prema oduzimanju zapravo nelegalno stećene imovine. Ovaj podatak, od 59 tisuća u maraka, cijeloj jednoj godini zaista ne ohrabruje nas u toj oblasti i mislim da će to biti jedan dosta jak argument kad budemo na slijedećoj sjednici raspravljali o potrebi osnivanja posebne agencije. Hvala.
Hvala lijepo. Želi li još neko? Nema više prijavljenih. Zahvaljujem se zaključujem raspravu. Izvolite ako, bilo je par pitanja, mislim da je red i molim vas da se predstavite zbog stenograma. Znam, znam, gospodin Jurčević ali evo zbog zastupnika.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici, dozvolite mi da vam se predstavim i da u kratkim crtama elaboriram ovaj izvještaj. Znam virjeme da već je zamorno i tako da ću ja pokušati ne da ga elaboriram, nego da pokušam da odgovorim na ova pitanja i da ukažem na određene stvari, da vidite u kom trenutku i gdje se sada nalazi Tužilaštvo u BiH. Mislim da je to vrlo bitno i vrlo važno za vas poslanike. 123 Meni je dosita drago da se i na ovakav naćin ovaj, Tužilaštvo dovodi u vezu sa vama, a to je i naša zakonska obaveza i upravo su se pozvali, ko je čitao ovaj izvještaj, odnosno informaciju, da na temelju Zakona o Tužilaštvu mi smo u obavezi da dostavimo ovaj izvještaj i on je i dostavljen u ovakvoj formi kakav jeste. Novina je da se ovaj izvještaj ne usvaja, nego da se on dostavlja u formi ove informacije, tako da on i u svom nazivu nosi ovaj naziv Informacija o radu Tužilaštva BiH. Što se ovih pitanja tiće koje je postavio gospodin Belkić, ja bih rekao slijedeće, da Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću kad je donesen, oni koji su bili članovi toga vijeća, procijenili su da tužilaštvo BiH u 2003.godini, neće imati u početku dovoljno predmeta i to ih je rukovodilo da odmah nisu imenovali dovoljan broj tužitelja u Tužiteljstvu BiH. Odgovorno tvrdim da su i tad su ukazivali da su napravili previd, mi to, se je pokazalo tako da smo morali poduzimati niz aktivnosti i koraka u cilju novog imenovanja tužitelja. To je jedna procedura koja traje najmanje 4 do 5 mjeseci i evo ipak smo na kraju uspjeli da se imenuju novi tužitelji, s tim što se ponovo ukazuje potreba za dodatnim još imenovanjem i procedura je sad u toku da se imenuju još tri tužitelja u Tužiteljstvu BiH. Što se tiće angažmana stručnih savjetnika, mi smo ja radim dugo godina u Pravosuđu i mislim da je krajnje vrijeme da se ozbiljno razmisli u svim pravosudnim institucijama a naročito na nivou na državnom nivou i na entitetskom nivou, da sudovi i tužiteljstva trebaju i moraju imati stručne savjetnike. Lepeza kriminala nije to klasična u smislu da ode neko u šumu i da posjeće jedan bor i da se onda ovaj kazneno-pravno procesuira onaj ko je to uradio. Sad su sasvim drugi i drugačiji vidovi kriminala, posebno organiziranog kriminala koji zadire u sve pore života i po vertikali i po horizontali i zadire u sve tako da kažem vidove intelektualnog i raznog drugog kretanja. Tužioci i suci nisu baš dovoljno tako da kažem, obrazovani da znaju ovaj, sve moguće struke i iz tih razloga su im neophodno potrebni kriminalisti, neophodno su im potrebni inžinjeri da pomažu u određenim stvarima i neophodno su im potrebni naročito diplomirani ekonomisti. I iz tih razloga mi smo ugradili u pravilnike o unutrašnjem poslovanju Tužilaštva BiH da omogući nam se prostor za zapošljavanje ovih stručnih sradnika i taj pravilnik je prošao, usvojen tako da je Tužiteljstvo u BiH bilo u poziciji da imenuje, odnosno da pronađe jednog diplomiranog kriminalistu i mogu vam reći da je to bio izuzetno dobar pogodak. Tako, da ćemo vrlo brzo ići na raspisivanje konkursa za zapošljavanje još jednog ekonomiste koji nam je neophodno potreban kad su u pitanju ova kaznena djela imovinskog karaktera. Što se tiće, pitanja gospodina Ćemana, da li postoje stvarne dileme, stručne dileme između jednog ili ovog drugog pitanja, ....nevinosti i pravo javnosti na informiranje, ja mislim da mi u Tužiteljstvu BiH izuzetno oprezno ulazimo u postupak optuživanja osoba. Novi Zakon o kaznenom postupku je tako koncepcijski postavljen da se sada istrage mogu voditi kako protiv poznatih, tako i protiv nepoznatih počinioca kaznenih djela i na temelju ovaj, tako postavljenog koncepcijskog zakona mi ovaj, i vodimo te istrage. Međutim, nikakve pravne posljedice ne nastupaju za osobe gdje se vodi istraga protiv nepoznatog počinioca. Dakle, strogo se vodi računa i nikada u istrazi barem dok sam ja u Tužilaštvu, nismo izlazili sa nekakvim informacijama sa kojima bi se moglo manipulirati. Držimo se kodeksa etičkog ponašanja tužilačkog, samo izlaizmo sa šturim informacijama onoliko koliko je to potrebno da javnost bude informirana. 124 Što se tiće pitanja gospodina Križanovića, čini mi se da su i drugi postavili pitanje vezano za ovu imovinsko-pravnu, oduzimanje imovinske koristi pribavljene kaznenim djelom i da li je ovaj, insntrumentarij na temelju Zakona o kaznenom postupku tako,da li je dobar i da se može na efikasan način uzimati protu-pravna imovinska korist. Ja osobno mislim, da je on jako dobar samo kad je u pitanju, kad se imovinska korist oduzima ako je pribavljena kaznenim djelom, dakle tu imamo doista dobre ugrađene mehanizme kroz Zakon o kaznenom postupku i Krivični zakon BiH i omogućuju nam uspješnost oduzimanja protu-pravno stećene imovinske koristi. Međutim, postoji dosta uvjetno, tako da kažem nezakonitih radnji i djelatnosti iz koje proizilazi da je netko počinio kazneno djelo ali ne možeš doći do validnih i kvalitetnih dokaza na temelju kojih dokaza bi mogao nekoga kazneno-pravno procesuirati i u tom postupku oduzeti protu-pravno imovinsku korist. Prema tome, u tom pravcu mislim da ovaj drugi segment nije dovoljno obrađen niti kroz Zakon o kaznenom postupku i mislim da ove rasprave koje su vođene ranije na donošenju nekog posebnog zakona, ja ih podržavam i ovaj, mislim da su jako opravdane. Ja bih želio da zaljučim i da usmjerim vašu pažnju na jedan segment, žao mi je da nitko od vas nije ovaj, to elaborirao, a mislim da je to vrlo bitno i ovaj Parlement bi trebao da osnaži tako da kažem, kako Tužilaštvo, tako i Sud BiH a to je naročito na ovaj zaključak iz točke 3. koji glasi – stvoriti uvjete za procesuiranje kaznenih djela protiv čovječnosti i vrijednosti zaštićenih Međunarodnim pravom, kroz uspostavljanje specijalnog odjela Tužilaštva BiH za procesuiranje ovih kaznenih djela. Oprostite mi što ću možda reći tre, četiri rečenice u tom pravcu a reču vam i razloge zbog ćega vam to govorim. Ja sam ponukan danas diskusijom jednog od poslanika koji je rekao, jedni odlaze u drugu sredinu, u drugoj sredini ja sam barem tako shvatio, oprostite mi jedni nam hapse druge i onda nam ih dovode trećima, mislio sam da ja sad ne govorim Hrvate, Srbe i Bošnjake ali mislim da se je to aludiralo u tom pravcu. Šta hoću ovim da kažem? Hoću da kažem da na nivou države BiH mi nemamo izgrađene kapacitete pritvora, nemamo izgrađene kapacitete zatvora. Polemike se jako vode i u Sudu i u Tužilaštvu BiH, ja ću vam otvoreno reći i sa predstavnicima OHR-a, jer nam oni omogućavaju u tom pravcu da iznađemo mogućnosti smještajnih kapaciteta kad je u pitanju pritvor i kad je u pitanju zatvor. Dakle, kad taj pritvor i zatvor se odnosi dakle iz nadležnosti Suda BiH. Ja vas molim dobro razmislite i pokušajte pomoći da se na nivou BiH iznađu mogućnosti da Sud BiH može imati odnosno na nivou države BiH, možemo imati pritvorske i zatvorske prostorije, da nam se ne bi desilo ovo što sam ja danas ćuo da jedni hapse drugi dovode u drugu sredinu i dovode treće. Što se tiće Tužilaštva BiH i kad su u pitanju ova vrsta kaznenih djela, ja ću vam reći da podzumimamo maksimalne aktivnosti i redovno smo u koordinaciji sa Haškim tribunalom, opet ću vam reći i sa OHR-om po pitanju implementacije odnosno formiranje ovog odjeljenja za ratne zločine. Mislim, dinamiku mi ne možemo kreirati da to ide onako kako bih jato želio ili možda kako bi vi to željeli, ono ima svoju ustaljenu dinamiku i ne možemo iskakati u tom pravcu. Naime, formirano je jedno Vijeće za implementaciju odjeljenja, kako Suda tako i Tužiteljstva BiH, u 125 kom odjeljenju će biti po svim mojim nekim spoznajama biće tužioci i domaći i međunarodni. Što se tiće predmeta koje će pripasti Tužilaštvu BiH sada trenutno rade određene komisije koje trebaju da donesu odrređene propise kako u materijalnom Krivičnom zakonu, tako i u procesnom zakonu ići će se sa prijedlogom sa izmjenama i dopunama kako dakle Krivičnog zakona tako i Zakona o kaznenom postupku. Pa i u tom pravcu, ja bih volio da su se ovakve vrste rapsrava vodile ovde i da ste vi bili predlagači izmjena i dopuna Zakona o krivičnom postupku BiH i Krivičnog zakona BiH. Ja ne znam da li su vam dali ili nisu dali, ali ja sam spreman i voljan da vam dostavim draftove tih nacrta pa da u tom pravcu Parlament vidi koji trebaju da se stvore preduvjeti, kako materijalni, tako formalni, da bi mi mogli preuzeti određene predmete koji se vode kod Haškog tribunala. Ja ću vam samo iznjeti još dva podatka samo da vidite ovaj, o kojoj se cifri osoba radi, protiv kojih postoji osnova sumnje da su počinila ova kaznena djela. Naime, ostalo mi je to gore, znam napamet, u Federaciji BiH uvjetno rečeno oprostite, ima nedje oko 7,5 tisuća osoba u bubnju, dakle zbog osnova sumnje da su počinili kazneno djelo. U Republici Srpskoj ima negdje oko 2,5 tisuća osoba, dakle kad saberete te dvije cifre, onda ćete vidjeti koliki je broj ljudi za koje postoje osnove sumnje. Molim, ja ću vam reči i ovo, ne znam ja na što vi aludirate, u Federaciji BiH procesuirano je dosta osoba za ovu vrstu kaznenih djela i dosta je izrečeno i kazni za razliku od RS gdje su procesuirane samo ovaj, napisane samo 3 optužnice a nije osuđeno nažalost ni jedno lice. Samo još da vam kažem o predmetima koji će biti u nadležnosti Tužolaštva odnosno Suda BiH. Po svim pretpostavkama biće evo ja ću još reći tri rečenice i ja sam gotov. Dakle, ovo odjeljenje Tužilaštva i Suda bi trebalo da profunkcionira po svim procjenama početkom iduće godine. Tužilaštvo, odnosno Sud BiH biće u nadležnosti tri vrste predmeta. Prva vrsta predmeta, mislim da je to dobro da znate, ja ne znam da li oprostite što vas kazujem, ali prva grupa predmeta to će biti predmeti gdje je haški tužilac napisao optužnicu i koja je potvrđena od strane Haškog tribunala. To će biti određen dakle broj predmeta optužnice, to nisu optužnice koje su pisane od strane domaćih tužilaca, nego to su optužnice koje ćemo mi preuzeti dakle od Haškog tribunala. Druga grupa predmeta će biti predmeti gdje je haški tužilac otvorio istragu i istraga je u određenoj fazi, da li je došla do sredine ili do kraja, ja to ne znam ali i ta grupa predmeta će biti dostavljena Tužilaštvu BiH. Treća grupa predmeta, to su predmeti koji su radili nacionalni sudovi i nacionalna tužilaštva i to je upravo ova cifra koju sam rekao 9,5 hiljada ili tisuća osoba, e od tog broja trebaće se sada vidjeti koji su to predmeti koji se mogu, koji će preuzeti Tužilaštvo BiH a koji su predmeti, koje neće preuzeti odnosno dostaviti nadležnim kantonalnim tužilaštvima. 126 U tom pravcu, donjeće se jedan zakon na temelju koga će se napraviti kriterij, kriterij neosjetljivosti, osjetljivosti i vrlo osjetljivi predmeti i u Tužilaštvu Bih svi ovi predmeti će morati se ponovo iščitavati i utvrđivati na temelju ovih kriterija da li se svrstavaju u kategoriju neosjetljivih, osjetljivih ili vrlo osjetljivih i ona će se tek odlučivati hoće li preuzeti Tužilaštvo BiH ili neće ili će ih dostavljati stvarno i mjesno nadležnim tužilaštvima. Ja sam imao ovaj, želju da vam ovo kažem i molim vas u tom pravcu dobro bi bilo da ovaj Parlament poduzme korake i pomogne što kvalitetnijem i boljem radu, kako Tužilaštva tako i Suda BiH. Hvla vam lijepo.
Zahvaljujem se lijepo glavnom tužitelju Tužiteljstva BiH, gospodinu Marinku Jurčeviću na ovim zaista iscrpnim i odgovorima i obrazloženjima u kojim uvjetima radi Tužiteljstvo BiH, koji su planivi, koje su obveze, koji su kapaciteti i što su očekivanja. Ja mogu reći bez obzira što se sukladno članku 10. Zakona o Tužiteljstvu ova informacija ili ovo izvješće prima k znanju, da je bilo korisno što su zastupnici postavili pitanja i da je bilo korisno što smo dobili ovu vrstu obrazloženja. Ono što ja mogu reći gledajući prijedlog mjera koji stoje u ovom izvješću i aktivnosti u točci 4. u cilju stvaranja pretpostavki i uvjeta za učinkovitije vršenje tužiteljske dužnosti, ima stvari koje se izravno tiću Parlamenta i mislim da mi danas trebamo reći da ćemo aktivno podržati ovu informaciju i prijedlog mjera. Mislim da je to minimum koji trebamo danas reći kako kad su u pitanju promjene zakona ili donošenje novih zakona, tako i u smislu stvaranja ukupnih uvjeta za funkcioniranje ove veoma važne sudske istance. I evo, to bi bio prijedlog zaključka Doma povodom rasprave. Mislim da je bilo korisno što smo danas, molim,
...imam jedno kratko pitanje..
Pa mislim da smo to bili završili gospodine Jusufoviću, ali evo izvolite gospodine Jusufoviću, nisam rekao to gospodine
Koristim prisustvo ovde državnog tužioca, gospodina Jurčevića i cijeneći onu od prilike predzadnju rečenicu, njihovu namjeru što ste vi već u zaključak i ovaj ubacili, zauspostavljanje što uspješnije saradnje sa ovim Parlamentom u smislu donošenja izmjene zakona itd. mislim da to treba pozdraviti, jer po prvi put sticajem okonosti ovde na Parlamentu vidimo tužioca i još neke organe koji su naši, nismo ni vidjeli nikoga ali zapravo pozdravljam i želim jedan odgovor i ja. Ja se nadam da će interesovati i ostale, jer može dati vjerodostojan odgovor. 127 Gospodinu tužiocu je poznato da smo mi nedavno donijeli Zakon o formiranju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Interesuje me pošto smo u novinama čuli da za neke organe, jer je ovde OHR grubo prekršio ovaj zakon i nezakonito informirao on to vijeće, ja to moram stalno ponavljati, a interesantno svi neke novine to čine a neki poslanici ovde obavezujemo se, nikad ne pitamo i ne znamo ....Interesuje me jeste li vi u skladu sa zakonom koji smo mi usvojili, izabrali člana odnosno prijedlog iz Tužilaštva jer vam pripada jedno mijesto po tom zakonu ili eventualno vam je odredio neki činovnik ili činovnica iz međunarodne zajednice kao što čitamo i jasno kažu u Odvjetničkoj, odnosno Advokatskoj komori BiH dobili su pismo i kaže, vi ćete izabrati toga i toga. Ovo me interesuje zato što ću imati svoj odnos prema toj instituciji, zavisno od tog odgovora. Ako treba još pojasniti, da pojasnim. Je li vam izabrao neko ili ste vi iskoristili pravo po zakonu, iskren odogovor želim?
Hvala lijepo. Izvolite gospodine Jurčeviću. Evo još gospodin Ivo Miro Jović. Ima li još pitanja? I gospodin Šefik Džaferović, prije nego što dam riječ gospodinu Jurčeviću a zaključak sam već formirao. Izvolite gospodine Jović.
Ja bih postavio pitanje gospodinu tužitelju, da li je ovo izvješće sastavnica i onog dijela koji radi iz međunarodne zajednice, zamjenik tužitelja Mekner? I pitam da li je taj gospodin pod ingerencijama predsjednika Tužiteljstva ili ne, odnosno predsjednika tužitelja? Mislim da ste me razumjeli. Sukladno tom, onda bih pitao za ono što smo prethodnu točku imali, jeste li vi znali kao predsjednik Tužiteljstva da će se to desiti što se desilo sa gospodinom Jelavićem i skupinu(?) i posebno pitanje, je li vama poznato kao tužitelju, a meni kao građaninu jest, da ima ljudi u zatočeništvu u BiH u pritvorskim jednicama a ne u zatočeništvu zatvora, tipa zatvora koji su osuđeni na 20 godina, a već 7 godina izdržavaju kaznu u pritvoru a ne zatvoru? Pa zato sukladno tom izvlačim pouku u ovoj zemlji, najvažnije je kako vam je ime.
Hvala lijepo gospodine Joviću. Gospodin Šefik Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, ovaj izvještaj odnosno informacija Tužilaštva po mom dakle mišljenju, nije zapravo ni po ćemu sporna. Ona oslikava stanje Tužilaštva, stanje poslova, nudi rekao bih neke logične zaključke i prijedloge i mislim da to Parlament treba svakako da podrži i ja se nadam da ćemo mi to uraditi. Ono što bih ja želio da sugerišem a to nisam vidio, ipak sam se na kraju odlučio da nešto kažem na tu temu. Nisam vidio u prijedlogu ovih mijera, odnosi se na slijedeće, naime, mi smo početkom 2003.godine, ili u prvoj polovini 2003.godine, usvojili novo krivično zakonodavstvo u BiH i Zakon o krivičnom postupku i Krivični zakon, kojeg primjenjuju Sud BiH, Tužilaštvo BiH a kasnije su slijedom tih naših 128 zakona i po uzoru na te naše zakone i usklađjujući svoje zakone sa tim zakonima i entiteti uradili isto. U BiH sa aspekta praćenja ovako društvenih pojava, evo desila se jedna vrlo važna stvar, promijenjena je zapravo promijenjen je kompletan sistem krivične procedure. Mi smo do početka prošle godine, u BiH imali tu evrokontinentalnu školu ili evrokontinentalni sistem krivičnih procedura. Mi danas imamo nešto što predstavlja mješavinu između onog što zovemo anglosaksonskim i ovog što smo imali u BiH a zove se evrokontinentalna krivična procedura. To je naravno vrlo važna stvar sa aspekta praćenja pojava u društvu. I ja mislim da bi bilo korisno da danas možda zaključimo ili evo samo da ja kažem javno pa da tužilac a to ću govoriti ako budemo ovde imali priliku da raspravljamo o Sudu BiH, da svake godine pratimo ili sačinjavamo analizu Tužilaštvo Sud BiH i Ministarstvo pravde, Ministarstvo sigurnosti, Parlament, Vijeće ministara da pravimo dakle analizu efekata i učinaka i odraza na stanje dakle u društvu, te izmjenjene procedure. Mi smo 40 godina u BiH do 35 godina u BiH primjenjivali jedan sistem i sada je u primjeni drugi sistem. Sa aspekta efikasnosti krivičnog postupka sa aspekta generalne ili opće prevencije kada je u ptianju kriminalitet u BiH, da sad dalje to ne obrazlažem. Dakle, ja predlažem da mislim da bi to bilo korisno, da tu stvar imamo kao analizu možda svake godine ili šta ja znam svake svije godine, koliko je već potrebno vremena da se takve pojave u društvu mogu na odgovarajući način analizirati. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se. Nema više prijavljenih. Molim gospodina Jurčevića, evo imali smo dodatna pitanja, sugestije.
Evo ja sam mogao to i s mjesta odgovoriti, ali evo hajde. Što se tiče prvog pitanja, Visoko sudsko i tužilačko Vijeće. Ja ću reći slijedeće. Ovo nije nimalo kurtuazija s moje strane, ja sam jedan od ljutih zagovornika da se izgrađuje država BiH i da na nivou države BiH treba da se razvijaju institucije. I maksimalno, bio sam jedno godinu dana, manje od godinu dana član visokog Sudskog i Tužilačkog vijeća na nivou BiH, jer su tada egzistirala tri vijeća, dakle jedno za Federaciju odnosno za Republiku Srpsku i uočio sam dosta nedostataka i trudio sam se i ukazivao da bi bilo neophodno potrebno donijeti jedno vijeće na nivou BiH. I upornim, ne samo mojim trudom i radom nego radom i kolega koje su me podržavale, drago mi je da je došlo do ovaj, uspostave ovoga vijeća. Sad ću samo reći jednu malu digresiju, isto sam tako jedan od ljutih zagovornika protiv četiri krivično pravne procedure na prostoru BiH i živim za dan kad ću doživjeti da imamo jedan krivični zakon BiH i jedan zakon o krivičnom postupku BiH na cijelom prostoru BiH. Mi smo sad izvršili određenu harmonizaciju ali treba ići dalje da dovedemo je do kraja, da dođemo do jednog zakona o kaznenom postupku i do jednog krivičnog zakona. Ja se nadam da ćete vi to vrlo brzo raspravljati u ovoj sali i donijeti ovaj takve odluke da ovo ide u tom pravcu. 129 Sad odgovaram direktno vezano za Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, koji je donesen na nivou BiH i iskreno vam kažem da sam ja u poziciji kojoj jesam, dobio iz Visokog sudskog, ja mislim na Tužilaštvo BiH dobio sam dopis u kome se traži da Tužilaštvo BiH ne nominira tri delegata u Visoko sudsko tužilačko vijeće, od koga će oni nominirati samo jednog. I rečeno mi je, odnosno napisano je da to nominiram jednog Srbina, jednog Hrvata i jednog Bošnjaka. Na temelju takvog dopisa od strane Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH i mi smo u Tužilaštvu BiH održali Kolegij svih tužitelja i donijeli smo odluku i nominirali tri delegata u to vijeće i dostavili smo im imena i prezimena. Ja mogu sa ove govornice odgovorno reći da od ta tri imenovan je jedan u imenu Nadžide Krese koja je član tog vijeća. Dakle, ja mogu samo govoriti u ime Tužilaštva BiH, za druge institucije ja ne znam. Drugo pitanje koje se odnosi na pitanje gospodina Jovića, mislim da je. Vi ste postavili ste pitanje, samo me potsjetite, oprostite. IVO
nije uključen mikrofon
Da li je Mekner, reču, reču vam. Unutar Tužiteljstva BiH ima svoja tri odjelenja. Jedno od tih odjelenja je Odjelenje za koripciju organizirani kriminal i gospodarski kriminal. Na čelu tog odjelenja je zamjenik tog odjelenja i unutar tog odjelenja su međunarodni tužitelji. Zamjenik dakle, u funkciji zamjenika je i gospodin Mekner. To odjelenje dakle ono funkcionira unutar Tužilaštva BiH ali imaju propisana interna pravila funkcioniranja tog odjelenja. I ne znam, još je bilo jedno čini mi se IVO
nije uključen mikrofon ....vašeg tužiteljstva i razmatramo u isto vrijeme kroz ovo izvješće i taj odjel. To sam htio pitati. Znači, i drugo da li vi kao predsjedatelj u Tužiteljstvu imate ingerencije naredbodavne sukladno nekim zakonskim propisima ili je to stvar dogovora, sporazuma ili tako nešto? To je znači prvo moje pitanje bilo.
Unutar Tužilaštva BiH, dakle na čelu Tužilaštva je glavni tužilac BiH. on ima unutar Tužilaštva BiH tri odjelenja i na čelu tih odjelenja su tri zamjenika tužitelja a unutar tih odjelenja nalazi se tužitelj BiH. Jedno od tih odjelenja na kojem je čelu je gospodin Mekner. To je Odjelenje za gospodarskii kriminal, organizirani kriminal i privredni kriminal. I u tom odjelenju trenutno se nalaze međunarodni tužitelji. Odnos rada između tog odjelenja i Tužilaštva BiH reguliran je na temelju Zakona o Tužilaštvu BiH u kom zakonu stoji da ono, to odjelenje funkcionira na temelju internih pravila koje propisuje to posebno odjelenje. I ta funkcija se upravo ostvaruje na način kako sam rekao. Još je bilo jedno pitanje ali, eh, ovo 130 IVO
nije uključen mikrofon ...ja sam pitao da li je gospodin znao za ovaj,
Ja bih samo rekao još gospodinu Šefiku vizavi novog Zakona o kaznenom postupku i da li se postižu efekti kroz ovaj Zakon o kaznenom postupku. Teško je sada ovog momenta dati relevantan odgovor jer na temelju novog Zakona o krivičnom postupku, mi funkcioniramo od prilike eto nepunu godinu dana. Međutim, tačno je i ovo što je gospodin Šefik rekao, da je o onoj kombinacija angloameričkog i kontinentalnog prava i da su određeni instituti i iz jednog i iz drugog prava ugrađeni u ovaj novi Zakon o kaznenom postupku a sve s ciljem da bude taj krivični postupak što efikasniji, a da ne bude na uštrb povreda ljudskih prava. Jedan od instituta jeste i priznanje krivnje i mi, ja ću vam reći i na moje opće iznenađenje kroz vođenje istraga i podizanje ovih optužnica dosta imamo zahtjeva od strane optuženih i branioca optuženih da sa tužiocem BiH prave sporazume o uvjetima priznanja krivnje. Odgovorno vam tvrdim, da niti jednog mi nismo imali niti jedan input prema i jednom optuženom niti osumnjićenom da idemo za zaključivanje sporazuma o uvjetima priznanja krivnje. Svi su upućeni od strane dakle optuženih osoba prema nama. Vjerojatno suočeni sa dokazima koji su im ovaj, koje vide, onda isplati im se vjerojatno ići na nagodbu sa tužiocem i mislm da je to sad u ovom trenutku ja mogu reći da je dosta efikasna mjera koja ide ka ubrzanju i pojeftinjenju kaznenog postupka. Toliko hvala vam.
Gospodine Joviću dobićete riječ
Ja za ovaj podatak koji vi govorite ne znam, ja vas ljubazno molim dajte nam to sve u pismenoj formi, dostavite Tužilaštvu BiH i budite sigurni da ćemo sve poduzeti korake i da ćete biti na vrijeme i blagovremeno informirani.
Zahvaljujem se još jednom, glavnom tužitelju gospodinu Marinku Jurčeviću. I predlažem onaj zaključak, mislim da ga možemo prihvatiti koji sam već rekao, vezano za ovo izvješće i ulogu Parlamenta u čitavom ovom važnom pitanju. Možemo li prihvatiti? Ima li potrebe da se izjašnjavamo? Dobro, znači zaključak je da mi primamo ovu informaciju, ovo izvješće k znanju, da to izvješće podržavamo s prijedlogom mjera i aktivnosti koje ono sasdrži, ono ima. Posebno točku, jeste točku 4. koja se odnosi na nužnost određenih izmjena i donošenja određenih zakonskih rješenja koja su ovde precizirana. Znači nema apstrakcije nikakve, a koja su na tragu učinkovitijeg vršenja funkcije tužiteljske dužnosti. Mislim da ovde nema ništa sporno. Gospodin Novaković. 131
Gospodine predsjedavajući, ja sam shvatio da mi ovaj izvještaj primamo na znanje i spreman sam podržati dio zaključaka koji govore da ovaj izvještaj primam na znanje. Sve ono što je govorio glavni tužilac, bi bilo podložno ozbiljnim raspravama danas ovde, u koje ja nisam htio da ulazim. Dakle, nisam zato što je za mene mnogo onoga što je on rekao pod velikim pitanjem, i drugo zato što lično smatram da je istupanje glavnog tužioca nije bilo u duhu tačke dnevnog reda, ali dio istupanja. Ali nisam htio da diskutujem i zbog toga nisam spreman na ovakav način da donosim zakjučke, nego sam spreman da primim na znanje ovaj izvještaj a šta će se sraditi po ovom izvještaju i po ovim zaključcima, radiće se u skladu sa zakonom, dakle radiće se u skladu sa zakonom, kad se to bude radilo onda ću se o tome izjašnjavati.
Hvala lijepo. Ja želim kao predsjedatelj reći da mi po Poslovniku ovo izvješće primamo k znanju i to je temeljna uloga i mi ćemo to danas uraditi i ja mislim sada reći da nema potrebe da sad ja predlažem određenu vrstu prijedloga ako ima rezervi prema tome. Nema potrebe, jer nije, to je izvan Poslovnika ali moja intencija je bila da ulogu Parlamenta u stvaranju uvjeta za kvalitetniji rad Tužiteljstva afirmira i to bez obzira da li ćemo glasovati danas ili nećemo, mi ćemo kao Parlament raditi. Evo, možemo li na taj način završiti? Apsolutno ovaj, mislim da je to,molim vas onda samo da se izjasnimo o zaključku da ovo izvješće primimo k znanju. Ja molim zastupnike da se izjasne o tome. Glasujte sad. Evo konstatiram sa 25 glasova za, bez glasova protiv, i 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, Zastupnički dom je prihvatio dakle Izvješće Tužiteljstva BiH za 2003.godinu. Ja se zahvaljujem još jednom.Bićemo u komunikaciji i bez obzira na činjenicu da danas nemamo obvezu da neke od ovih mijera eksplicitno prihvaćamo, sasvim je izvjesno da će mnogi od ovih inicijativa i mijera dolaziti i na dnevni red ovog doma i da će biti prostora za dodatnu suradnju i komunikaciju. Na ovaj način ja zaključujem četvrtu točku dnevnog reda. Prelazimo na petu, to je Ad.5. Izvješće o financijskom poslovanju Javnog poduzeća «Službeni list BiH» po godišnjem obračunu za 2003.godinu Ovdje imamo dakle, pred vama izvješće, na vrijeme ste ga dobili. Ovde imamo u ime, imamo predstavnike Službenog lista i to gospodina Franju Tolića, predsjedavajućeg Upravnog odbora i gospodina Huremović Mehmedaliju vršioca dužnosti direktora «Službenog glasnika». 132 Ako ima pitanja i potrebe, gospođa Leho, gospodin Ćeman, gospodin Jovanović, to je redoslijed, a onda ćemo dati riječ ili želite prije da damo riječ nekom od predstavnika «Službenog glasnika». Prvo pitanja, gospođa Leho izvolite.
Pošto predsjedavajući Komisije za finansije i budžet nije prisutan, ja ću kao prvi zamjenik reći nekoliko rečenica vezano za ovaj izvještaj. Na 18.sjednici Komisije za finansije i budžet, održanoj 08.06. razmatran je ovaj izvještaj Javnog preduzeća «Službeni list» i pozitivno je ocjenjen. Posebno je dat ovaj, pozitivan stav Komisije prema strukturi bilansa ovog poduzeća jer je godinama radio u BiH sa ne regulisanim statusom odnosno tek krajem maja ove godine Vijeće ministara je prihvatilo ovo javno preduzeće kao svoje i od tada znači ima riješen defakto svoj pravni status. Analizom bilansa članovi komisije su konstatovali da je stvorena velika dobit u svim ovim godinama i da jedno malo preduzeće koje ima 330 uposlenih, ima i mobiliziranih sredstava ovaj, preko 2 miliona oročena kod banaka a da da ima avista 1milion 870 hiljada. Kad smo malo duže razgovarali na komisiji na ovu temu, rodila se ideja, zapravo prijedlog inicijativa, da se obzirom da smo prošle godine osnovali Fond za povratak izbjeglih i raseljenih, i da je u budžetu za ovu godinu i taj fond predviđeno svega 2,5 miliona KM, a da za ovo javno preduzeće 133 kome je riješen pravni status, ova sredstva oročena cca 2 miliona nisu neophodna za dalji rad jer se sa ovim polovinom sredstava koje ima na po viđenju i zgradom i ovakvim menadžmentom i Upravnim odborom koji je vodio ovu kuću, na ćemu im se mora onaj, čestitati. Ovo je jedan rijedak primjer evo, sad smo služali tužioca, kaže da ih već ima 10 hiljada u opticaju imena, malih ili velikih lopovluka. Molim Boga da nisu starosne dobi onaj, dobro da ne umru dok ne dođu na red da ih sve pohvataju, ovo su ljudi koji su radili u Službenom listu i naš prijedlog i naš zaključak koji smo usvojili na Komisiji za finansije i budžet je da se nalaže Vijeću ministara da analizira bilanse imobiliziranih sredstava u ovome javnom preduzeću kao i u bilansima drugih javnih preduzeća, apropo inicijative gospođe Palavrić danas vezano za CRA i njihova 4 miliona, mi smo predložili da ova sredstva od 2 miliona Vijeće ministara kao predlagač je li, i ovaj, kao vlada da donese odluku da se usmjeri u Fond za povratak izbjeglih i raseljenih na nivou BiH. Znači, da se ova 2 miliona priključe, to smo mi kao komisija i proslijediti njima pisano a zato danas molim da se to zaključkom potvrdi i na ovoj i da se zajedno sa ovom inicijativom proslijedi Vijeću ministara. Zbog ćega? Zbog toga što ako se sjećate krajem decembra prošle godine kad smo raspravljali o ekonomskoj situaciji u BiH, rodila se ideja da BiH ovaj, počne uzimati dio dobiti Centralne banke. Kad smo kasnije našim zaključkom kad smo usvajali izvještaj Centralne banke za prošlu godinu, išli zaključkom prema Centralnoj banci Predstavničkog doma i taj naš zaključak već je realiziran. Mi smo imali u pretprošloj sjednici razgovore kao komisija sa guvernerom i viceguvernerom, već je na Upravnom odboru Centralne banke bila naša ideja da se BiH kao država počne učestvovati u raspodjeli dobiti. Njihov prvi prijedlog je bio 70:30 što znači da dalje u akumulaciju Centrale banke ostane 70% a nama 30%. To je po njihovoj procjeni, na bazi prošle godine 9 miliona maraka, 134 pa bi smo onda predložili da to ide u poljoprivrednu proizvodnju neposrednu, kako je bio prvobitni naš prijedlog. Komisija je na ovoj sjednici od 18. i taj prijedlog od 70:30 razmatrala i donijela stav i zapravo zamolila svojom odlukom koju je proslijedila ponovo Ustavnom odboru Centralne banke da to bude odnos 60:40 i da budu mjesečne akontacije. U idućoj sjednici ćemo dobiti odgovor, što znači da će Centralna banka ići odmah sa izmjenom, prijedlogom izmjene Zakona o Centralnoj banci. Mi bi na ovom Predstavničkom domu i na Domu naroda to morali donijeti u ovoj ljetnoj našoj ovaj, da bi mogli od 1.septembra početi za 4 mjeseca da povućemo sve što nam pripada za ovu godinu, što znači da bi bilo dobro ako smo u Predstavničkom domu ušli u proces da imobilizirana sredstva koja identifikujemo kroz izvjetaje koji dolaze kod nas, počeli smo sa Centralnom bankom, pa smo evo onda ovaj, Službeni list, pa onda imamo ...da zaključcima na određen način, da obavežemo Vijeće ministara da sredstva idu gdje mi predlažemo, jer zato smo ih i tražili za te namjene. Poljoprivreda, povratak i mi smo sad u ovim.... ovo što nam je i tužilac danas kazao, država nema aparata kojim će, pa ćemo onda hvatati ko koga stigne i kako stigne. Znači, ovaj molim zaključak da se, pa mislim tako ispada iz diskusija, ja sam danas sve slušala. Dakle, ja molim da se zaključak donese da se podrži ovo što je komisija predložila da ide u fond 2 miliona sredstava. Iz razgovora sa gospodom iz Službenog lista, oni su kazali da oni nemaju ništa protiv, a ja im još jednom čestitam kako su ovako se domaćinski ponašali ovi ljudi, da su donijeli evo novac pa da možemo u fond onima koji su najnesretniji to. 135
Hvala lijepo gospođi Leho. Gospodin Ćeman.
Ja se također slažem sa ocjenama i pohvalnim ovdje izjavama već o finansijskom rezultatu ovoga preduzeća jer ovaj recimo podatak da je 247 hiljada i 939 i još nešto sitniša maraka, ukupan neto dobit, pokazuje da se ovaj, dobro gazdovalo i zaista da jednostavno ovaj, ima dakle i firmi koje ne izgledaju profitabilno ali kada se domaćinski posluje, onda naravno, rezultat je tu. Ja sam se ustvari javio prije svega, zbog slijedećega, kad je već ovako dobar finansijski rezultat, kada se dobro gazdovalo, kad evo ima i ovih oročenih sredstava koja su imobilizirana itd. onda imam jednu sugestiju ovaj, gospodi iz Službenog lista i Upravnom odboru i menadžmentu direktoru, najime, na prihodovnoj strani negdje je to na početku izvještaja, u jednoj stavci stoji da su prihodi od pretplate na internet 17 hiljada 430,39 trebalo bi biti KM, da. Ovo je isuviše simboličan prihod da bi se recimo jedan važan medij, posebno za ljude širom svijeta kojima možda i nije se problem pretplatiti na internet izdanje Službenih novina, ali možda ponekad ovaj, jednostavno nemaju ni običaj ali znaju ovaj, surfati itd. dakle suviše je simboličan iznos da bi smo ovu stavku imali kao dio poslovne politike. 136 Ja bih jednostavno ovo, ove prihode otpisao, otvorio internet stranicu Službenih novina za sve one koji imaju taj medij i time na određen način doprinjeli kako informiranju naših ljudi i u zemlji i izvan zemlje a ovaj očito se vidi da to ni na koji način pogotovo ne bitno nebi uticalo na finansijski rezultat da bi smo o tome trebali možda voditi neku posebnu debatu. Evo to je dakle moj prijedlog i moje ocjene i podržavam naravno ovaj izvještaj bilo da je riječ o znanju, primanju k znanju, bilo da se o njemu izjašnjavamo prihvatajući ga.
Hvla lijepo. Gospodin Jovanović, pa gospodin Novaković. Prije gospodina Novakovića bio je prijavljen gospodin Zorić, upozirila me je Branka.
Gospodine predsjedavajući, ja nemam neki primjedbi na Izvještaj o finansijskom poslovanju Službenog glasnika ali imam primjedbu da iskoristim na način pisanja i u krajnjem slućaju upotrebu jezika u službenim glasnicima u kojem mi kao poslanici redovno dobijamo. Sad ja ne znam da li to oni sad kad dobiju od nekoga da li to samo prepišu ili možda ovaj, to malo pregledaju, pa ovaj to bih volio da čujem. Evo konkretno najnoviji zadnji Službeni glasnik, pošto je sad aktuelno ovo što radi Izborna komisija BiH, pa ću samo pročitati jedan dio koji kao piše na čirilici, znači na srpskom ovaj, jeziku. Neovisni kandidat, kandidat političke stranke ili kandidat koalicije za Općinsko vijeće može biti kandidat za 137 općinskog vijećnika ili općinskog načelnika. Mislim da se nekako ne slaže hrvatski jezik i čirilica ovaj, da ne idu zajedno, znači stvarno bih molio da ubuduće ovaj, znači ovo je došlo od Izborne komisije. Da li su to oni samo prepisali ovaj, ili su malo pregledali, ne znam ali znači molio bih stvarno da se to ubuduće ne dešava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić.
E ovako, ja sam dobio i za prošli put dnevni red i za danas nastavak sjednice i peta točka današnjeg dnevnog reda je Izvješće o financijskom poslovanju Javnog poduzeća Službeni glasnik BiH po godišnjem obračunu za razdoblje 2003. Ja nisam dobio izvješće, ja sam dobio izvještaj. I to je u prilog onome, šta nama ima ovde gospođa Leho pričati o njihovoj dobiti, pa što ne uposle 10 profesora hrvatskog jezika ako nemaju. Ne moraju imati nimao dobiti. Ja ću glasati protiv ovog izvješća. Meni je trebalo izvješće a ne izvještaj. I ovo je stvarno prevršilo svaku mjeru. Imaju monopol, normalno mogli su imati dobiti 10 miliona, samo neka povećaju cijenu. Imaju monopol i neće da pišu na hrvatskom jeziku i ja bih sad trebao ovde prihvatiti ovo izvješće. Ja to neću, ne želim i pričaću ovako po svakom zakonu kojeg god dobijem na bilo kojem jeziku a on nije hrvatski. 138
Gospodin Novaković, pa gospodin Ivo Miro Jović. Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Nakon gospodina Jovića zaključena rasprava. Riječ će dobiti gospoda iz Službenog glasnika. Izvolite gospodine Novakoviću.
Ja imam samo jedno kratko pitanje, a to je koji kriteriji je koristilo ovo javno preduzeće za izbor komercijalnih banaka kod kojih će deponovati sredstva? I ko je donio odluku kod kojih banaka će se ona deponovati?
Hvala lijepo, gospodin Jović.
Zahaljujem gospodine predsjedatelju, ja sam stvarno ovdje zbunjen. Ja ne znam kako je došlo da ovaj akt bude predmetom razgovora na ovakvom tijelu u BiH. Ima li i jedna rečenica u ovom izvješću koja povezuje BiH i Parlament i ovu ustanovu, osim naslova Službeni list BiH. Ni jedne riječi, ni jedne rečenice, 139 poveznice između toga ja stvarno ne znam što je to rukovodilo, ko nam je stavio to u dnevni red ovoga što nam je ovo poslao i šta mi ovde imamo danas o tome raspravljati. U prilog mojoj konstataciji pročitaću zadnju rečenicu. Na kraju ovog izvještaja istićemo da JP MIO Službeni list BiH Sarajevo ispunio propisane obveze prema svim institucijama federacije, kantona i općina. A mi raspravljamo. O ćemu, za koga? Drugo, ovdje vidimo da je uplaćena sva dobit, odnosno porezni dio i po svim osnovama, zdravstveno, mirovinsko, i ne znam ni ja uposlenika i ona dobit poreza na Općinu Centar. Ovo bi bio i trebao biti dokument Općine Centar i možda županije Sarajevske i onda bi vjerojatno odgovarao jer tamo je ta odgovornost. Ova ustanova je dragi moji prijatelji i gospodo, organizirana na način da je odobrenje za rad izdao Kanton Sarajevo. Ja sad, to je početak moje zbunenosti. Ja mislim da je pred nama ovdje izvješće jedne Bosanskohercegovačke državne institucije i da mi o njoj možemo relevantno dogovarati, razgovarati itd. Imam ja trista primjedbi ovdje, znate prvu za šta bih se ja zakačio, ovde je struktura iznesena uposlenika, nema po nacionalnom, ne znam ni ja ili po ovom već znate što bih ja malo ekstremno to iznio, ali namjerno neću jer smatram da nije mijesto, nisam mišljenja da mi smo trebali uopće o ovome danas raspravljati. Ja sam promišljanja da BiH treba ovakva ustanova na razini BiH i da za to postoje osnovane potrebe i da mi smo ovde svi odgovorni što takvo što nemamo. Zato predlažem da što prije napravimo nešto što bi moglo odgovoriti našim potrebama u BiH, formiranje javnog poduzeća u kojem bi se vrile usluge objavljivanja onoga 140 što mi danas koristimo ovu ustanovu. I sigurno da ja ne bih imao zapravo onda ovako govoriti. Isto tako smatram, evo da se upustimo da samo malo djelimice u ovo komentiranje, ovo je netransprarentan rad. Netransprarentan rad. Zašto? Trebalo je raspisati tender i najpovoljniji da to napravi. Mi to nismo uradili evo punih 7-8 godina kako gospoda ove je navela, od 95.godine na ovamo do 2003.ovdje je sve to obuhvaćeno, a kad bi i nadam se da ću poraditi na tome da dođe jedan prijedlog jednog zakona o Službenom glasilu BiH, nama bi nužno trebalo takvo jedno glasilo koje bi bio organ Parlamenta ili bosanskohercegovačka institucija koja bi vršila usluge, pa možda tad ne bi ni trebao tender a da dobit ostaje u strukturi prorapuna BiH. Znati, ja bih za takav prijedlog bio, međutim već evo danas nisam u pripravnosti iz poznatog govoriti ali mi imamo naćina da oformimo instituciju na razini BiH u sastavu u sklopu institucija i organizacija u BiH na razini BiH i da dobit i ne bude predmetom onda tendera ali ako je ona ovako strukturirana, ja zamjeram da nije raspisan svake godine ili ne znam za određeno vrijeme tender, tko će taj posao raditi. Ovdje su vrlo pozitivni rezultati i ja uvaženoj gospodi iz ovog, ove šta je ona ustanova poduzeće čestitam na ovako dobrom poslovanju i to je jedino što mogu od mene kao parlamentarca i građanina dobiti. Nastavite svoj rad, dobro ste to uradili ali ja vam moram reći da ovo nije predmetom Parlamenta BiH jer ovo nije poduzeće koje ingerencije ima Parlament BiH. Po meni, trebalo je znači raspisati natječaj i tako bi bilo, mislim u tome kontekstu, mislim da smo se dovoljno razumjeli. 141
Hvala lijepo. Replika gospodin Bešlagić, prije gospodina Novakovića.
Ja ne znam stvarno šta mi u ovom Parlamentu BiH hoćemo kad imamo one koji imaju probleme onda raspravljamo odmah, kad imamo one koji su dobri, opet raspravljamo kako nevaljaju, kako nisu zakonski ustrojeni. Ja koliko znam ovo preduzeće postalo je preduzeće formirano od strane Ministarskog vijeća. I ovaj Prlament je to usvojio. Na tragu ovih primjedbi koje su ovde bile, imam jedan prijedlog da gospoda iz ovoga preduzeća usaglasi se sa ovim stavovima o kojima smo raspravljali i da znači uz ove kritike ili bolje rečeno ove sugestije, ovaj izvještaj ovakakv kakav jeste sa ovim prijedlozima jer mi tražimo da se iz ovih fondova faktički preljeva ...u fondove za povrat izbjeglih i raseljenih lica a ne možemo onda ako nije preduzeće ovo ne možemo vam mi to tražiti a ja koliko znam Ministarsko vijeće je ovo usvojilo, a da oni su zaduženi da u najkrećem mogućem roku usaglase sve ovo o ćemu je danas bila rasprava, jer čini mi se oni nisu upravo nakon ovoga usvajanja od strane Ministarskog vijeća kao institucije, od interesa za BiH nisu to usaglasili i moja je preporuka i zato molim vas poslanike i zastupnike da im tu sugestiju damo, da ih pohvalimo a ovo neka uzmu kao kritiku što su do sada trebali učiniti. Eto.
Gospodin Novaković. 142
Ma ja sam samo htio da se pridružim prijedlogu gospodine Ive Mire Jovića. Naime, ja zaista ne vidim razloga da mi raspravljamo o izvještaju za 2003.godinu s obzirom da ova institucija je tek 27. maja 2004.godine odlukom Savjeta ministara o privremenom statusu, dakle Odlukom o privremenom statusu dobila taj status i nemam razloga da raspravljam o Izvještaju institucije ovaj za 2003.godinu. Ovo meni i potpuno podržavam prijedloge gospodina Ive Mire Jovića kao i gospodina Bešlagića. Dakle, da se ovaj izvještaj vrati sa svim ovim ovdje predlozima i da se jednostavno mora riješiti pitanje statusa ovog preduzeća i povjeravanja poslova dakle na način kako je to zakonom propisano.
Hvala lijepo. Gospođa, da li je replika ili? Gospođa Milićević pa jesi li ti Filipe tražio? Gospođa Leho pa gospodin Andrić.
Ja imam prijedlog koji je na liniji ovoga što je moj kolega Novaković rekao. Dakle, mi smo obaviješteni da je ovo preduzeće dobilo taj status javnog preduzeća sa privremenom odlukom Savjeta ministara i važi do kraja godine. Mi bi možda trebali ići sa zaključkom ustvari da idemo sa ovim da se mora donijeti novi zakon o 143 Službenom listu BiH što je prioritet. Jer, ovo je znači sve kratkog daha. Znači da se ide s tim a na taj način kroz taj zakon ćemo regulisati ostale stvari.
Hvla gospođa leho. Gospodin Andrić
Zahvaljujem uvaženoj dami na džentlmenskom potezu ali evo pdržavajući ove rasprave pogotovo gospodina Zorića i redom Jovića i Bešlagića, i uvažavajući prijedloge zaključaka gospođe Leho. A odnosno Komisije koje je ona obrazložila dobro evo svednoje ali i svjesni činjenice da se mi sjetimo, kad nam dođe izvješće Centralne banke onda se sjetimo da tamo imamo novca, pa hajmo za poljoprivredu a dođe ovako neka institucija vidimo nekakvu dobit hajmo za povratak, pa dođe još nešto sutra novo, pa ćemo se sjetiti da imamo i tamo novca a pogotovo kad gedam strukturu rashoda pa hajmo reći i plaćanja poreza i doprinosa i svega ostalog i kad malo odvirtimo film u glavi koliko ima državnih javnih poduzeća i institucija koje ostvaruju prihode, jer oni svi stvarno plaćaju porez na dobit Općini Centar. Državna isntitucija plaća i jednoj općini u državi od 140 općina. Molim vas lijepo umjesto da to bude prihod državnog proračuna ono je prihod jedne općine. Je li tu ključ odgovora zašto onolika grčevita borba za državne institucije. Po meni jeste, odnosno sjedište institucija. I znači Općina Centar ni kriva ni dužna kapitalizira jedan godišnji proračun moje općine iz koje ja dolazim, samo od ovog državnog podzeća. 144 S toga predlažem, zaključak da Vijeće ministara, odnosno prijedlog Vijeću ministara inicijativa da pripremi propis kojim će oslobodit sve državna poduzeća, državne institucije koje su znači u vlasništvu države, plaćanja poreza lokalnoj zajednici, bilo da je to općina bilo da je to kanton kojim će znači prihod, odnosno dobit automatizmom ići u državni proračun, pa ćemo onda imati sredstava i nećemo raspravljati možemo li hvalilo nam negdje 5 tisuća maraka, možemo li zatvoriti proračun ili ne možemo. Zašto ne bi moglo. Neka Vijeće ministara pripremi propis i proslijedi ga nama u parlamentarnu proceduru.
Hvala. Želite li vi gospođo Leho, izvolite.
27.05. je ovo postalo javno preduzeće u nadležnosti države BiH. Znači 27.05. je ovo preduzeće dobilo status da je državno javno preduzeće. Je li privremeno ili stalno, za mene je sada to nevažno i zbog toga mi ovaj izvještaj primamo k znanju kao i ostale izvještaje koje smo primili k znanju. Ništa nas ne spriječava da donesemo zaključak da se imobilizirana sredstva usmjere u fondove u koje nismo imali sredstava u redovnom budžetu za namjene za koje su ti fondovi osnovani i zato je ovo predloženo. Ovo što se tiće jezika na kojima štampa Službeni list, koliko ja znam da Službni list šalje iz naših odavde službi sve i na srpskom i na hrvatskom i na bosanskom jeziku i oni štampaju ono što dobiju. To znači, da to 145 nije do ove institucije. Naravno da treba donijeti zakon o Službenom listu Službenom glasniku, to je ono što moramo uraditi što hitnije ali imamo jednu instituciju koja je dužna po zakonu jer je postala javna, javno preduzeće donijeti izvještaj na ovaj Predstavnički dom. Oni su ga donijeli. Mi smo ga u Komisiji analizirali i svi se složili da ga primamo k znanju, da zaključak ide na Predstavnički dom a da dio akumulacije koja je stvorena predložimo Vijeću ministara da ide u Fond za izbjegle i raseljene i ne vidim nikakvog razloga da ovaj, promijenimo naš zaključak. Znači izvještaj primamo, preduzeće jeste privremenog statusa ali je javno preduzeće postalo 27.05., mi primamo izvještaj naravno da treba zakon i ne vidim razloga da drugačije postupimo.
Hvala gospođi Leho. Gospodin Ćeman.
Izvinjavam se što ponovo se uključujem u raspravu. Tu su predstavnici ovoga javnog preduzeć o čijem izvještaju raspravljamo i oni će pretpostavljam dati odgovor na neke od ovih dilema, ali ne mogu ne primjetiti jednu stvar. Mi moramo prvo razlučiti pojmove, jedno je Službeni glasnik, kao javna publikacija u kojoj se objavljuju usvojeni propisi i sve ono drugo što je propisano da se objavljuje u tom Službnom glasniku. I postoji zakon koji je donijela Parlamentarna Skupština, ne znam da li prije toga je li proglašavao ga ili ne Visoki predstavnik. Dakle, pitanje javne publikacije kao Službenog glasnika postoji, vi to svi dobivate, mi to 146 dobivamo kao materijale informativne naravi i to dakle nije sporno. Pitanje, javnog preduzeća Službeni list BiH je drugo ptianje, naravno usko vezano sa ovim. Ja se zaista pitam, da li mi moramo sve razgraditi da bi smo onda ponovo gradili. Problem i jeste bio dijelo i zbog ovakvog odnosa koji smo slušali i neki diskusija što u jedno vrijeme državne institucije u koje spada i ovo, nisu bile nažalost spremne da prihvate sasvim normalna prirodna osnivačka prava prema javnom preduzeću o kome j riječ, i nizu drugih institucija koje u ovoj zemlji postoje i koje se iz raznoraznih razloga ne žele prihvatiti kao državne institucije. Vrijeme sazrijeva u tom pogledu i ako Bog da da kažem, i snašom voljom to će u nekim stvarima biti učinjeno prije. Prema tome, ne vidim razloga da sad umjesto da iskoristimo dobro stanje, očuvano stanje u ovoj firmi i damo mu ovaj, damo joj sadržaj izmeđuostalog i kroz odnos državnih organa, bilo da je riječ o Vijeću ministara Parlamentarnoj skupštini itd. prema njima, sad se ovde zagovara mal te ne da to treba ovaj, razvaliti da bi se nešto nanovo pravilo. Bolje onda, može se razgovarati naravno o određenim transformacijama ovim ili onim, što treba. Želim samo dakle reći, morali bi smo znati malo više informacija iz drge strane, prihvatiti normalno ako je riječ o javnom preduzeću onda naravno to preduzeće kao druga preduzeća ostvaruju dijelom prihode iz usluga koje čine a dijelom i iz budžetskih sredstava. Ovo ne samo da nema potrebu budžetskim sredstvima nego ustvari kroz izdavačku i drugu djelatnost ovaj, ovo ostvaruje i pozitivan rezultat. 147 Zaključujem dakle time, da kažem, hajde zaista ako treba, evo čućemo možda ovde i danas kroz izlaganje predstavnika ovoga preduzeća ovaj, u kojem pravcu eventualno vidjeti šta treba dograditi organizaciji, krenuti sa ovog nivoa koji je očito zdrav itd. i vidjeti kako možemo zadovoljiti neke druge interese koji se očito ovde izgleda prepoznavaju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Replika gospodin Zorić, pa replika gospodin Novaković.
Gospodine Ćemane, jedan imam ja jednog prijatelja iz Širokog Brijega i on je čuo da mu se rodica udaje. Sreo je u gradu i s njom je taj njezin zaručnik i pita on nju je li to taj tvoj. A taj zaručnik ode kupiti cigarete. Kaže ona je. Joj, joj što ti je ružan zaručnik. Kaže ona šta hočeš lipši je od tebe. Kaže ovaj opet je ružan. Dakle ja opet nemam materijal na hrvatskom jeziku bez obzira što si ti priča ovaj, ovde pet minuta. Ja umjesto izvješća imam izvještaj i gospoda se treba potruditi napisati to izvješće, kako bih ja moga se ovde izjasniti a do tada sam ja protiv i nije istina da mi izvješće primamo k znanju. Mi izvješće usvajamo ili ne usvajamo. Mi informacije primamo k znanju.
Nisam imao ništa protiv toga, to nisam ni spominjao. 148
Hvala lijepo. Gospodin Novaković pa gospodin Jović. Hajde da malo ubrzamo.
Ja ću veoma ubrzati. Naime, replika je na ovaj neke stvari gospodina Ćemana i ja zaista moram to iznjeti. Prije svega, dilema jeste zašto ovaj službeni glasnik određena preduzeća ili određene institucije nisu prihvatale. Nisu, jer nije javno preduzeće na nivou BiH. Zato ga nisu prihvatale. Zato mi tražimo da to bude tako. Ali ne da se dogradi ili da registruje šta je potrebno kao što to misli gospodin Ćeman. Kao što je mislio sa BIHAM-kom i sa još nekim, nego da se napravi javno preduzeće Službeni glasnik BiH koji će biti u toj funkciji o kojoj mi govorimo. Dakle, to je bio prijedlog koliko sam ja razumio gospođu Milićević i to je naš stav. Mi danas nećemo uopšte glasati o ovom izvještaju jer to nije izvješaj preduzeća koje se odnosi na BiH, to je 2003.godina. Nećemo, mislim odnosno ja mislim da nema potrebe ni da slušam izlaganje gostiju jer se radi o izvještaju za 2003.godinu. Kad bude, od 27.maja 2004. pa na dalje, ona ćemo o njemu raspravljati drugačije.
Hvala lijepo. Gospodin Jović. 149
Hvala gospodine predsjedatelju. Ne znam jesam li dovoljno bio jasan, ja opet želim izraziti svoje zadovoljstvo prema ovim ljudima koji su vrlo savjesno obavljali svoj posao i ostvarili ovakvu krasnu dobit. I ovo sve što ja govorim nema nikakvu vezu ni povezanost sa ljudima koji su nam dostavili ovo izvješće. Ja želim samo reći slijedeće na ove znači moje je krivi navod ili replika, prema promišljanjima i ja želim predložiti zaključke a oni su u duhu prvog mog javljanja danas ovde po ovoj točci. 27.svibnja, znači prije 29 dana, Ministarsko vijeće ne znam čime izazvano je bilo da donese odluku, ako je moglo funkcionirati 5-6-7 godina, moglo je još i ovo malo, ali donjelo je tu odluku koju ja nisam imao prigode pogledati. Da li moramo i trebamo izvješća gospodo pitam vas, svih dobavljača prema Parlamentu BiH izvješća njihova ovdje mi imali, svih poduzeća koji su ovo krećili, stuju nam doveli, ne znam itd. Usluge Službeni list je činio prema Parlamentu BiH tiskajuću Službeni glasnik. Jesam li upravu ja to ne znam, ja imam pravo iznjeti svoja stajališta i zaključak evo u mojom glavi nastanu pred vas, bez ikakvih zareza. Nije Parlament BiH radio do sada transprarentno, jer nije raspisivao natječaj tko će mu tu uslugu izvršiti. Neću vam sad reći da to treba sad tužitelj sad raditi, šta je se to radilo ali sad smo u situaciji kakvoj jesmo, da u ovom vremenu do nove godine, napravimo nešto što će biti svima korisno i dobro. A hoće li uvažena gospoda tamo raditi ili neće to je pitanje drugo koje nema veze sa ovim mojim prijedlogom. Unutar Parlamenta BiH treba stvoriti neki odjel, pododjel, koji bi se bavio 150 djelatnošću tiskanja Službenog glasnika. Taj Službeni glasnik tad ne bi morao biti predmetom natječaja a ti uposlenici bi bili Parlamenta i odna sva dobit bi bila usmjeravanja kroz proračun ovde kad ga mi usvajamo. Sve dotle, dokle je Službeni list javno poduzeće bude bilo na kojoj razini, nema ekskluzivitet tiskanja Službenog glasnika. Mora se objaviti natječaj, pa tko bude najpovoljniji. Zato ja smatram Službeni lis nije institucija BiH. Ja se zahvaljujem, onda treba tužbom ići. Govorim da to ljudi nisu uposlenici BiH institucija BiH, molim vas da ne polemiziramo ovdje jako lijepo stoji, upisan u sudski registrar kod kantona, Kantonalnog suda u Sarajevu. Ja bih zamolio gospodina predsjedatelja da me zaštiti da kažem ono što mislim. Pa zar ja nemam pravo i pogriješiti, pa strpite se pa mi odgovorite. Ja iznosim svoje mišljenje.
Hvala gospodine Joviću, evo zaštićeni ste. Dovoljno vremena ste imali oko ove teme.
Da završim s tim, evo ja neću glasovati ni za šta jer smatram da ovo izvješće nije za ovo mjesto.
Hvala vam lijepo. Gospodin Adem Huskić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja nisam očekivao da ću se javljati uopšte u prvoj tački, mislio sam da ćemo se ovde zadržati jednu minutu, eventualno dvije, međutim ima onaj zakon od Parkinskona(?) kaže, vrijeme izgubljeno na raspravu o nekoj tački obrnuto je srazmjerno od značaja te tačke. Odprilike mi smo to danas potvrdili, ja mislim. Hoću da kažem slijedeće. Ja mislim da je BiH i prije rata imala Službeni list i ovo je, ja tako razumijem, to je taj Službeni list. Ne znam zašto bi uopšte Vijeće ministara sad nešto potvrđivalo. Znači to je javno preduzeće koje je formirano, pa dobro poštujemo Dejton i sve ono što je bilo i prije Dejtona poštujemo. Ja mislim da sve to što je bilo prije Dejtona da smo prihvatili, kad samo potpisali i što je bilo prihvatili smo sve. Prema tome i taj Službeni list. I on radi, i dobro radi i treba ga prihvatiti tako i slažem se sa svima onima koji su rekli da dobro radi, da treba ih pohvaliti i ja se pridružujem njima. 152 I molim vas, ovaj i ne vidim razloga zašto bi sad mi davali nekome da štampa ove službene listove drugom, ako može to javno preduzeće čiji je vlasnik je li osnivač BiH. I u tom kontekstu, ja podržavam prijedlog gospodina Andrića da treba Vijeće ministara da donese zakon kojim bi se uredilo da dobit od preduzeća koji je osnivać BiH ne ide ovaj, općinama jer sad po Federalnom zakonu mislim da je zbog toga problem, po Federalnom zakonu ovaj, preduzeće koje ostvari dobit, uplaćuje ga u općini u kojoj je registriran. Prema tome, samo je to po meni sporno i treba donjeti zakon takav da to bude dobit države BiH, odnosno budžeta BiH i nastaviti sa radom. Eto, toliko. I predlažem da usvojimo ovaj izvještaj. Hvala.
Hvala gospodine Huskiću. Jelina Đurković, prije pa ćemo onda dati riječ, gospođa Palavrić, pa ćemo onda dati riječ predstavnicima Službenog lista. Molim vas za strpljenje. Imali smo dovoljno danas vremena i da se odmorimo, trebamo završiti danas.
E, ovako, prvo da malo olakšam gospodinu Zoriću i da olakšam nama jer će on svaki zakon koji budemo dobili prvo gledati sa jezičke tačke je li. Dakle, pošto mi imamo samo jednog lektora koliko sam ja obaviještena u našim u službi, ja predlažem i ustvari pokrećem inicijativu, krajnje je vrijeme da primimo još dva lektora.
Pokrenuto je već to.
To je jejdna stvar. A druga stvar, baš me zanima kakva je nacionalna struktura u tom Službenom kako se zove, listu i ko tamo barata jezicima, recimo, ako već dobije, pa e to me zanima kakva je struktura nacionalna i da li tamo ima i Srba i Hrvata i Bošnjaka da mogu da čitaju na jezicima kad dobiju odavde naše papire. Eto toliko, znači inicijativa za obavezno raspisivanje konkursa za još dva lektora.
Hvala gospođo Đurković. Sada imamo prijavljene još gospođa Palavrić, gospodina Muniba Jusufovića. Izvolite, 154
Ja želim samo potsjetiti na Aneks II Ustava BiH, na prelazne odredbe u kojima se reguliraju i kontinuitet pravnih propisa, kontinuitet pravnih i administrativnih postupaka i kontinuitet državnih organa. Pa u tome članu se kaže, dok ne budu zamjenjeni novim sporazumom ili zakonom, organi vlasti, institucije i druga tijela BiH, a u ta druga tijela BiH spada i Javno preduzeće Novinsko izdavački Službeni List BiH Sarajevo, će funkcionisati u skladu sa važećim zakonima. I mi isto kao da se sad budimo iz zimskog sna, kao da ovo preduzeće nije svih godina nakon Dejtonskog sporazuma podnosilo izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH. Izgleda da su oni pogriješili što nisu sve ove pare koje su bile državne, uzeli pa preregistrovali na privatno preduzeće i baš ih briga. Ispadoše bez veze ljudi što podnose izvještaj Parlamentarnoj skupštini. Dakle, ovo je tijelo BiH i dok ne odlučimo da je drugčije, tako će biti i nama će podnositi izvještaj. I ja vas molim, mislim bila sam u prilici, češće sam čitala službene listove, to mi je bio posao i znam da je to tako. Pa prije rata se registrirali i ovo vrijedi za svaku instituciju koja je djelovala prije rata i nakon rata će djelovati, zatečena je Dejtonom, sve dok mi ne odlučimo drugčije. Samo želim pomoći u ovome. Hvala lijepo.
Znači, je li replika? Gospodin Jusufović, evo prije gospodina Jusufovića gospodin Zorić. 155
Imam ovaj, konstruktivan prijedlog. Naime, ja ne mogu raditi više od deset minuta još. Evo ozbiljno, ja sam trebao ići, ma ja sam govorio i na Proširenom kolegiju da trebam ići, ako ste za to da završimo 39.sjednicu i 40. sjednicu, to možemo napraviti za deset minuta. Ako nismo, onda možemo ovde pričati, očito ovo izvješće nije sazrelo da ga večeras usvojimo. Kvorum je tu negdje, ako ode nas nekoliko, neće biti kvoruma. Ja predlažem da zvaršimo ovo što možemo završiti, a ovo izvješće, uredu, uredu.
Molim vas hajte da racionaliziramo vrijeme. Mislim da je rečeno sad ovdje što je trebalo reći. Ići ćemo na zaključke, izjašnjavanje. Izvolite,
Ja želim ispraviti kriv navod uvažene zastupnice Seade Palavrić. Ovaj, kriv je navod utoliko što ovo javno poduzeće je 97.godine preregistrirano i ono ne može biti slijednikom bilo čega iz prije. Ono je izgubilo svoj legitimitet, svojom preregistracijom 97.godine. Nisam pravnik, ali mislim da sam upravu.
Hvla gospodine. Jusufović i zaključena je rasprava. Jedan predstavnik, dogovorite se ko će.
Malo sam stvarno ovde onako relaksirano
Gospodine Jusufoviću, unjeli ste malo lepršavosti u
Da stvari ne shvatamo preozbiljno. E, vidite, čudna je stvar da do sada kada smo imali na dnevnom redu institucije, koje su nam tražile pare, mi to glasamo istog momenta. Prvi put se neko javi koji ti ne traži pare, nismo mu ni tražili izvještaj, oni podnesu, sad ih napadamo što su nam podnjeli izvještaj. Ja predlažem, da dok mi ne budemo zatražili, da nam i ne nude više izvještaj. Ovo očito ima neke stvari da se razriješe, ali stvarno evo malo ovako u šali da kažem a i ozbiljno jer ljudi nisu, nismo im ni tražili izvještaj, oni podnose. I sad mi vidjeli da oni dobro posluju, najednom se sjetimo svega i svačega. I vjerovatno kad se ovo pitanje otvorilo, ima sad niz stvari da se priča o tome. Po meni, zašto sam se javio? Javio se iz razloga da podržim ovu inicijativu koju je gospodin Filip, ona je značajna ne samo za ovo javno preduzeće nego za sve druge institucije, koje će se formirati ili su formirane državnim zakonima ili koje Ministarsko vijeće odredi da 157 se taj princip primjeni i da se u budžet unose ovaj, sredstva kako bi se raspoređivala za određene namjene. To bi trebalo izučiti i proučiti. Ovo sve drugo, tehnički proplemi, ali ja da sam na njihovom mjestu, neću da im dajem savjet, ja bih izvukao pouku sad. Ne interesuje ovo nikoga, dobro stojimo, naći ćemo mi načina da sasvim drugačije se organizujemo. Međutim, ovaj put evo da zaključimo. Gospođa Seada Palavrić, ovo što je rekla. Pa činjenica je to, to je pravilo svih pravnih propisa koji su i da ne stoji u Dejtonu, a stoji ovo što je rekla. Prema tome, očito je da se nastavio neki kontinuitet. Međutim, treba ove stvari ispraviti. Šta je? ovaj ja se malo zezam sa Vinkom i sa Jovanovićem, što kažu u njega na čirilici a sve na hrvatskom jeziku a u ovoga ovaj, latinica ali nije na hrvatskom, hajmo tu napraviti sad evo ima lektore, što kaže i uraditi taj posao. Mada evo još malo relaksirano, ja sam predlagao i to je moglo racionalno, može i na ćirilici i latinici na bosanskom, svi bi mi to razumili najjeftinije.
Hvala lijepo. Ko želi u ime predstavnika? Pa ćemo zaključiti, dajte molim vas kratko komentare i dajte da završimo danas sjednicu kako smo se dogovorili. I dajte da svi tome damo doprinos.
Poštovani predsjedavajući i zastupnici, ovaj, ja vam se zahvaljujem što ste ipak našli vremena i načina da saslušate naš izvještaj u onakvom obimu i obliku u kojem smo vam dostavili. Ja ću sad pokušati u tezama da određene stvari objasnim. Prvo, koji je razlog i povod zašto vi razmatrate izvještaj. Ova Parlamentarna skupština je donjela Zakon o pristupu informaciji slobodi pristupa informacijama u BiH u broju 28/00 a Federacija je donjela isto tako svoj zakon. Mi smo počeli od 2002.godine da dostavljamo izvještaje Parlamentu BiH i Skupštini Federacije. Nismo imali odgovora do prošle godine. Prošle godine je Parlament BiH odnosno njegov Dom naroda razmatrao 18.jula 2003.godine naš izveštaj o poslovanju u 2002.godini. Dakle, idući unazad prema tim informacijama i prema dkle razmatranju od strane Doma i imajući u vidu zakon, mi smo sljedbeno tome podnjeli naš izvještaj razmatrajući da će on opet biti predmet razmatranja na Domu naroda. Nije naše da određujemo ko razmatra, mi smo zahtjev uputili zajedno sa izvještajem i dakle prošle godine jedan Dom, ove druge drugi, pa smo smatrali da je to vaše opredelenje. Dakle, to je razlog da sam smatrao kao odgovoran u toj kući da sam dužan da poštujem zakon i da saglasno članu 20. tog zakona da pod tačkom 1.d) dostavim izvještaj i to sam učinio. Drugo, što se tiće našeg statusa, ovo preduzeće je formirano 20.juna 1945.godine u uredbi koja je objavljena u Službenom listu Federalne BiH i posluje 159 dakle od 20.juna 1945.godine i prije nekoliko dana smo mi, nismo obilježili 59- togodišnjicu postojanja i od tog vremena do danas stalno posluje u raznim oblicima kako je bilo kojim zakonom regulisano. Zadnji zakon je Zakon JP NIO Službeni list BiH usvojen od strane Republike BiH i objavljen u Službenom listu broj 2/96. Na taj način smo poslujući došli u situaciju da mi smo ustanovili kako i na koji način dalje da poslujemo. Vi znate da je Službeni, da je donešen i Zakon o Službenom glasniku BiH, da je on objavljen 27.oktobra 1997.godine i to nakon velikih razgovora i rasprava u OHR-u gdje je održano sedam sastanaka u vremenu od mjesec dana smo raspravljali ko će to da radi, na koji način, pod kojim uvjetima i tad je zaključen ugovor, prvo sporazum pa ugovor između JPNIO Službeni list i Stručne službe Doma naroda Parlamenta BiH, da ćemo mi biti izdavaći Službenog glasnika, što je kasnije i zakonom i uređeno. Dakle, mi smo na taj način poslovali. Međutim, imajući u vidu da se sva preduzeća koja postoje kao pravna lica registruju kod nadležnog organa, mi smo analogno tome registrovani kod Kantonalnog suda gdje nam je sjedište. A sjedište nam je u Sarajevu. Federalni propis o gospodarskim društvima je dao nalog svim preduzećima da usaglase svoje poslovanje sa odredbama tog zakona. Mi smo bili dužni da u određenom roku to usaglasimo. Ali da bi to učinili, mi moramo imati osnivača. Ja tri godine pokušavam i imam ovaku hrpu pisama i dopisa koje sam uputio nadležnim službama Savjeta ministara, Vijeća ministara BiH da se to pitanje razriješi, da ne bi mi bili jednostavno teoretski i pravno brisani iz sudskog registra i time bi institucija koja posluje 59 godina bila ukinuta, što bi dovelo do vrlo velikih problema. 160 Vi govorite o štampanju, o tiskanju, ovde se ne radi o tome. Mi nemamo uopće svoju štampariju a poslujemo 59 godina. Ovde se radi o jednom kompleksu poslova koje treba odrediti u štampanje jedan zadnji posao koji nama pripada u okviru našeg poslovanja jer je to jednostavan posao, potrebno je odrediti sve druge poslove kod pripreme i onoga svega što slijedi kod pretpate i ostalog. I samo da kažem, mi smo nastojali cijelo vrijeme da radimo sa što manjim brojem ljudi. Imamo zaposlenih svega 29 aveć je sada optimum negdje oko 40 ljudi. Imamo pretplatu 240 KM godišnje, za tri glasila, Službeni glasnik BiH, Službeni glasnik BiH i međunarodni ugovori i Službene novine Federacije. Apropo toga, u Republici Hrvatskoj je 1.050 kuna godišnja pretplata za jedno glasilo, u Republici Srpskoj je za jedan glasnik pretplata 300 KM dakle, vodili smo strogo računa da ne prekoračimo određene zahtjeve. Dakle, imajući sve to u vidu, poslovali smo po ovom principu i na kraju smo se obratili da nam se status riješi, makar privremeno. I ta kažem, ta borba traje već tri godine. U zadnje vrijeme je ona ovako bila malo jača i mi smo u jednom momentu obavijestili onog koga smatramo da nas treba da prati, a to je Ministarstvo pravde da ćemo obustaviti izdavanje Službenog glasnika BiH ako nam ne bude riješen status i obratiti se i obratili smo se pismeno Federaciji koja je čekala da nas preuzme i da ona to razriješi, a da BiH brigu brine ko će joj izdavati glasilo. U tom razgovoru smo onda se zajednički dogovorili da se prvo privremeno razriješi pitanje donošenja zakona i to je ta odluka o kojoj se govori. Mi smo u međuvremenu izvršili izmjenu i dopunu Statuta, dostavili smo opet Ministarstvu pravde, zamolili da se i to razmotri i da saglasnost. Tražili smo saglasnost za imenovanje upravnog odbora i imenovanje direktora jer su svi mandati koje imamo istekli da želimo da radimo zaista na jedan način adekvatan, da ovu firmu dovedemo u situaciju u kojoj se može dalje razvijati, imajući u vidu 161 da se uskoro donosi Zakon o javnim nabavkama, da taj zakon obavezuje sve učesnike da svoje tendere objavljuju u Službenom glasniku BiH. To izričito piše i to je zahtjev Evropske unije i to će tako biti. Taj zakon će tražiti da se poveća broj ljudi, jer smo mi konsultovali Hrvatsku, gdje taj zakon već godinu dana je u upotrebi, gdje je zaposleno 14 novih ljudi, gdje se ostvaruje prihod od 14 miliona kuna i dakle, tražili smo da i to se uradi rješenje statusa, da bi se mogli pripremiti za taj novi posao. Za taj novi posao nama treba novi poslovni prostor, trebaju obućeni ljudi, treba tehnika. Mi to ne možemo odraditi kad vi sutra donesete zakon koji će stupiti u roko ud osam dana. Mi moramo unaprijed obezbijediti određena pitanja i sada je to upravo u toku i smatramo da bi novi upravni odbor i novi menadžment to trebao da preuzme ali da ga ne dovedemo u situaciju da počinje od početka, mi smo već određene mjere poduzeli, kada su određena pitanja
Samo da sublimiramo ovaj ono što se tiće izvješća i pitanja koja su bila, mislim da je dovoljno rećeno. Evo ako imate
Odgovore ako treba na određena pitanja, ja isto to mogu dati. Jedan dio sam dao već kroz ovo izlaganje. Jedino što mogu da kažem, a to je kad je u pitanju jezik 162 na kojem mi radimo, morate imati u vidu da vi usvajate tekst propisa i da nito nema pravo da ih mijenja. Mi zato čak nemamo ni lektora, mi imamo korektora koji striktno vode računa da izvorni tekst koji su dobili na objavu bude objavljen onako kako smo ga mi dobili, pa čak i kad ustanovimo grešku, mi ne smijemo intervenisati nego ako je neka gruba greška onda vršimo konusltaciju kako i na koji način, jer je to izvorni tekst, i on ne može doživjeti izmjenu, jer bi onda to bilo miješanje u nešto što mi uopće nemamo pravo. Kada je upitanju ovaj dio koji se odnosi na obezbjeđenje pristupa internetu svim, dva su razloga što smo mi to ograničili na pretplatu. Jedan je tehnički razlog, jer naš telecom i mi nismo osposobljeni da možemo primiti veliki broj pristupa internetu. Nastalo bi takvo zagušenje da nitko ne bi mogao to objaviti i drugo, morate voditi računa da bi u tom slućaju broj pretplatnika pao i samnjio bi se prihod, što bi moralo negativno da se odrazi na ukupno poslovanje, a ne samo na onih 17 hiljada koliko je tamo utvrđeno da je prihod od pretplate za internet. I još jedno, zašto smo se i kod kojih banaka opredjelili? Ja sam to pitanje očekivao. Naime, morate znati kad smo mi počeli, kad su počeli otvaranje računa, tad nisu bile ove banke ni osnovane, nije bilo Zagrebačke bane, nije bilo Rajfajzen banke, nije bilo Kristal banke koju je preuzeo Alpe Adrija, tad je bila Depozitna banka kod koje smo mi otvorili račun, pa je bila Hipotekarna pa je na kraju nju preuzela Vakufska i mi smo sad znači u te četiri banke i to smo ovu banku Kristal uzeli u Brčkom prije nego što je došlo do stvaranja Distrikta Brčko, i ovo zatečeno stanje i ono je takvo. 163 Dalje, kad je u pitanju dobit. Imajući u vidu da nismo imali do kraja riješen status, mi nismo smjeli da dobit trošimo jer smo očekivali da će doći do toga da se eventualno ta dobit treba da uplati kod nadležnog organa, onoga ko bude naš osnivač. Međutim, ako vi idete na to da mi poslujemo po principu koji kaže, ukoliko se ostvari dobit, ona se uplaćuje osnivaču. Ukoliko se ostvari gubitak, gubitak pokriva osnivač. Evo zašto, Republika Slovenija je prošle godine usvojila 2.000 propisa objavljenih na 20.134 stranice. To nas košta na dva troška, 2,5 miliona maraka. Ukoliko mi radimo na tri jezika to je 7,5 miliona. Ukoliko mi radimo u četiri glasila kako smo mi tako velikodušni, to je 25 miliona samo za troškove štampe i troškove otpreme na poštu. Ja vas fino upozoravam da će to onda netko morati da plati. Dakle, moramo u određenim slućajevim biti malo racionalniji i voditi računa da to ovaj, na takav način imamo u vidu. Ja mislim da je ovo vaše strpljenje kraju, da sam ja pokušao i nastojao da odgovorim na što više pitanja ali ako mislite da još treba, ja sam na raspolaganju. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Huremoviću. Mislim da je bilo korisno, mislim da je čitava rasprava bila dobronamjerna od sviju. Riječ je još tražio gospodin Nikola Špirić, kratko. 164
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja ću samo sa ciljem da završim ovu tačku dnevnog reda. Žao mi je što evo nismo imali informaciju kao ni kolege iz SDS-a da je Izvještaj za 2003.usvojio Dom naroda. Imam osjećaj da ovde ne postoji, dakle ta stranka ima i tamo većinu u Domu naroda, pa je mogla za 2003. da kaže, iznosi formalno-pravne, ne, ne ne mislim nego kažem samo kolegama da, nema potrebe za repliku, zašto i to je ravnopravan Dom. Ja govorim o ravnopravnosti domova. Dakle, ako je usvojen u jednom Domu u 2003.godini, onda je već se ušlo u jednu proceduru koja je na liniji onoga o ćemu jeseu kolege govorile, ali da bi smo mi ovo danas prevazišli, ja cijenim ovo što je Komisija rekla i Fatima Leho s obzirom da je ovo godina u kojoj treba voditi računa o ljudima koji nemaju krov nad glavom i da je dobro da zahvatimo ako je moguće 2 miliona maraka u Fond za obnovu stambenog fonda izbjeglih i raseljenih, da je sreća da se pojavila takva prilika i to je mnogo veća sreće od ovih formalno- pravnih stvari i političkih nadmudrivanja, ali ja mislim da mi trebamo dakle usvojiti taj izvještaj, usvojiti ovaj prijedlog Komisije ali i jedan zaključak koji ćemo uputiti Vijeću ministara. Dakle, premda i to može biti pravni nonses ali mislim da moramo raditi na tome da imamo korist a ne štetu, da se zadužuje Vijeće ministara da riješi formalno-pravni status Službenog glasnika BiH u skladu sa Ustavom i Dejtonskim mirovnim sporazumom vodeći računa o nacionalnoj ravnopravnosti pri 165 zapošljavanju i ravnopravnosti pisma i jezika. Dakle, da li će ga preregistrovati, već i ide ovaj status ili ne ali da to bude zaključak ovog Parlamenta. Dakle, da ne, napravimo, da napravimo jedan iskorak ka riješavanju problema. Dakle da usvojimo ovaj prijedlog ali zaključak prema Vijeću ministara da jednostavno riješi formalno-pravni status, da ne bi smo ovo imali kao ponovljenu priću za narednu godinu. Eto, hvala vam lijepa ako sam pomogao, drago mi je.
Hvala gospodine Špiriću. Berize, izvoli.
Ovaj prijedlog gospodina Špirića, praktično on je ugrađen u zakon. Dakle Vijeće ministara je bilo dužno po Zakono o Vijeću ministara ako se sjećate ona član, da u roku od 90 dana statusno riješi ne samo Službeni list nego i ostale institucije na nivou BiH. dakle mi možemo ih samo potsjetit da izvrše zakonsku obavezu, ne privremenim odlukama, njih zakon obavezuje svakako Nikola.
Gospodin još Novaković. Nadam se da na tragu prijedloga zaključaka nemojte više, raspravu smo završili. 166
Nije ni rasprava, nije ni replika, taman posla ovaj, svako je opterećen sa nećim, pa ima pravo to opterećenje iznjeti javno. Ono što ja hoću da kažem je dijelom rekao gospodin Belkić a dijelom pazite, samom odlukom koju se Savjet ministara 27.maja donio da se radi o privremenom rješenju statusa je Savjet ministara preuzeo dakle do kraja godine, preuzeo ovo o ćemu gospodin Špirić govori. Dakle ja ne vidim razloga, naravno ne smeta meni zaključak ali već je to preuzeto, to hoću da kažem, ta obaveza je već preuzeta.
Hvala lijepo. Zaključena je rasprava. Ja, molim vas dozvolite da kažem ja sad par riječi, evo bio sam strpljiv, svi ste dobili mogućnost. Znači mi smo dobili izvješće sukladno članku 20. Zakona o slobodi pristupa informacija u BiH, to je prva stvar. Dobili smo ga od nadležne komisije ovog Doma sa prijedlogom zaključaka. Dakle, ima osnova zašto je tu. Da ne bi oko toga, Molim te gospodine Jusufoviću, molim vas, oprostite kad predložim svoje zaključke ako imate dopunu, pa dakle potrudiću se da dam jedan konstruktivan prijedlog zaključaka. Druga stvar, jasno je a to je rekao i sam u ime Službenog lista, gospodin Huremović, da postoje otvorena statusna pitanja. Vidimo da je Vijeće ministara donijelo privremenu odluku. Dakle, nije slućajno nisu otvorena ovde neka pitanja vezana za status, funkcioniranje i sve ostalo. To su legitimna bila pitanja i sad je 167 samo pitanje kako ćemo ih mi danas, kako ćemo se odrediti prema tim pitanjima. Moje mišljenje je dakle da Komisija za finansije i proračun, sublimira ove prijedloge i kako usmjeravati dobit i da se ona usmjerava u proračun i vezano za natječaje javne, dobivanje poslova i pitanja koja se tču ovaj, uposlenih i sve ostalo. To su pitanja koja stoje. Ja se slažem da ovo što je citirano vezano za Dejton, ali svaka institucija koja pretendira biti institucijom BiH, mora poštivati Ustav i sve zakone BiH i u smislu popunjenosti, prava na izražavanje, jezik to ih ne amnestira od tog dijela. I dajte da ut om smilu očito ima puno pitanja i za ovaj Službeni list da odgovori na ta pitanja, hoće li to Vijeće Službeni list ali ja sam za to, da danas se izjasnimo mi o ovom izvještaju. I ove zaključke da komisija uobliči i dostavi ih Vijeću ministara. mislim da je to jejdino konstruktivno vezano i za uposlene i za jezik i za natječaj i za usmjeravanje dobiti, ovaj sasvim je legitimno, da to ide u proračun institucija BiH....ako je već institucija Bosne i Hrcegovine. Evo mislim, možemo li na ovaj način prihatiti? Znači, stavljam na izjašnjavanje o izvješću sa ovim svim zaključcima koje sam ...na izjašnjavanje. Molim, dobro stavljam posebno izvješće, pa onda ove zaključke sve koje sam. Molim zastupnike da se izjasne, prvo oko izvješća. Znači nemamo entitetsku većinu, imamo opću. 168 Možemo li se usuglašavati? Evo dešava se jedna nova dimenzija Bosanskohercegovačka, izvješćujem ovaj Dom da je Kolegij postigao suglasnost i da je vaše izvješće prihvaćeno. Ja se zahvaljujem članovima Kolegija. Molim zastupnike da se izjasne o ovom prijedlogu zaključaka, rekao sam pojedinačno, prema stenogramu će biti upućeni prema Komisiji a Komisija prema Vijeću ministara, vezano za ukupnu raspravu koja je bila. Glasujte sad. Sa 23 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo zaključke koje sam ja kao predsjedatelj predložio ovom Domu i zadužili komisiju nadležnu komisiju Doma za realizaciju ovih zaključaka. Hvala vam lijepo. Prelazimo na posljednju točku ove sjednice, to je Ad.6. Davanje suglasnosti za ratificiranje pa pod c) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vjeća ministara Srbije i Crne Gore o uvjetima putovanja državljana dvije države i pod d) Ugovora o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Albanije 169 Predlažem Domu da damo suglasnost za oba sporazuma istovremeno. Izvolite gospodine Bešlagiću.
Samo jedno pitanje, da ne bi mi opet....mene interesuje da li je sada ovo od strane uvod, je li uredu ako je uredu, ja sam, ja glasam. Ali je tako nam je bilo rečeno i za one druge slobodna trgovina ali su ovi došli i vršili pritisak na nas. Da li je to, je li uredu? Dobro ako smo, ako se ....složi i ja se slažem.
Dobro, zahvaljujem se gospodine Bešlagiću. Predlažem da se Dom izjasni o oba ova, o sporazumu i ugovoru istovremeno u paketu i da damo suglasnost kao Dom za ratifikaciju. Molim vas da se izjasnite sad. Sa 23 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, dovoljnom entitetskom većinom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dao je suglasnost za ratificiranje pod a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vjeća ministara Srbije i Crne Gore o uvjetima putovanja državljana dvije države i pod b) Ugovora o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Albanije. Ja vam se zahvaljujem i zaključujem 39.sjednicu Zastupničkog doma u točno u 18:00 sati.