Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokrata uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani gospodine predsjedajući, poštovane kolegice i kolege. Zadnjih dana hrvatski informativni prostor je bio zaglušen sa informacijama u zdravstvu. Dogodilo se nekoliko vrlo teških situacija ko što znadete ovaj nesretni slučaj što na osobnoj razini, što na razini sustava u Čakovcu, ali u isto vrijeme spoznali smo iz izlaganja našeg ministra da je hrvatski zdravstveni sustav u četiri mjeseca se zadužio za 1,5 milijardu kuna novoga duga. Podsjećam da je prošla vlada u ovom istom sastavu ostavila hrvatski zdravstveni sustav u dugu od 10 milijardi kuna. Danas, samo kada gledate velike sustave, velike bolnice, KBC-e i na primjeru jedne bolnice koja je bila određena da bude covid centar, KBC Dubrava vidimo da Dubrava svaki mjesec troši 25 milijuna kuna dodatnog, stvara novi dodatni dug preko limita koji je dobila. A u istoj toj bolnici cijeli niz pacijenata koji su trebali ići na operacije, preglede, pretrage je dobio poruke i mailove da im se odgađaju operativni zahvati, a u isto vrijeme u to vrijeme kada su se svi ti zahvati odgađali u Dubravi je u četiri mjeseca liječeno 60 pacijenata sa korona virusom, pazite 60 pacijenata i to je sve koštalo zdravstveni sustav dodatnih 25 milijuna kuna svaki mjesec. Pozivam ministra i Vladu RH da sazove tematsku sjednicu Sabora i da se pod hitno razjasni koje su to mjere koje bi trebalo napraviti u zdravstvu da se zaustavi ovo jer ovakav trend u zdravstvu koji se događa prijeti bankrot RH, a o zdravstvenom sustavu on je već bankrotirao. U cijeloj toj priči postoji jedna dobra priča. Prije dva dana smo saznali da su naši obiteljski liječnici u mogućnosti da će pacijente putem e-uputnice moći naručivati u bolnički sustav za preglede. Navodno kasnije će biti i taj sustav korišten za pretrage koje će se povratno dobiti kao informacija. To je odlična informacija, to je odlična vijest. Međutim, zanimljivo je jedan me pacijent moj jučer pitao kaže kako to doktore, ja sam teško oboljeli pacijent sa malignom bolesti i ja ne želim da moj susjed zna za moju bolest, kako to vi meni u zdravstvenom sustavu garantirate da su moji povjerljivi osobni podaci potpuno sigurni i zaštićeni. Pa evo ja sada pozivam predsjednika kluba HDZ-a da pozovne ministra Beroša da njima osobno, a i ovdje svima nama objasni kako je napravio potpuno sigurni sustav u kome su zaštićeni osobni podaci bolesnika koji boluju od teških malignih bolesti. Pa ako smo to stvarno uspjeli napraviti onda isti taj klub HDZ-a sazove svoju tematsku sjednicu i prihvati prijedlog Domovinsko pokreta Miroslava Škore da naši građani, naši birači na nivou cijele Hrvatske i dijaspore imaju pravo glasovati elektronski, jel je jedna od glavnih teza vas u HDZ-u bila da podaci koji bi se na taj način mogli prikupiti bi bili potencijalno kompromitirajući za svakog glasača odnosno da bi se znalo, moglo znati za koga je on glasovao. Pa sad zanimljivo da moja Mara ispod Velebita mora biti zaštićena i mora joj se omogućiti ili onemogućiti da elektronski glasuje, a netko tko tešku bolest ima bi bilo sasvim normalno da njegov susjed ode na kompjutor i isprinta njegove podatke i tamo sa drugim susjedom raspravlja koliko mu je dana života ostalo. Evo, pozivam vas napravite ravnotežu pa ako je to tako sigurno zaštitite i mogućnost elektronskog glasovanja naših birača. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Postoji ona jedna kletva, dao Bog da živiš u zanimljiva vremena, pa moram reći da što se tiče i globalno i lokalno ne možemo reći da su nam vremena nezanimljiva neg čak šta više. Ali ja u ovom slobodnom govoru neću o tome nego ću o nečemu čega nije prošlo jako puno vremena, a to je kad se naš premijer vratio slavodobitno iz Brisela ponašajući se malte ne da je u jednoj torbi sa sobom doneso 20 milijardi EUR-a. Nažalost, kako to obično u Hrvatskoj biva, zbog neznanja i nesposobnosti HDZ-ove vlade prijeti nam da ostanemo bez dio tih europskih milijardi za oporavak jer te milijarde kojima se premijer hvalio on nije doneso sa sobom, daleko od toga. I upozoravali smo tada da bi visoki kriteriji i složene procedure potrebne za povući taj novac mogle biti velika prepreka, posebno jer ovisimo o znanju i sposobnosti HDZ-ove vlade, a to nije nešto što nije nikad ulijevalo neko veliko povjerenje. To je vlada koja nema ni znanje, ni interes za to da Hrvatska bude u korak sa Zelenim planom EU-a, a milijarde iz EU-a, mehanizam za oporavak i otpornost koji je premijer Plenković svojedob, kojima se premijer Plenković svojedobno slavodobitno hvalio da ih je doneso iz Brisela, ne samo da su na dugom štapu nego kako stvari stoje izgledno je da će tamo i ostati. Dakle, trebamo gledati puno šire i dalje od ove sabornice i slušati što nam govore i slušati na što nas upozoravaju. Nacionalno vijeće za konkurentnost nas je obavijestilo da je Hrvatska zadnja u EU po digitalnoj konkurentnosti i još je naglasila da je posebno loše pripremljena za budućnost. Dakle, opet isto. Ne da smo negdje oko prosjeka, ne da smo tu negdje u sredini, ne da smo među lošijima, nego baš i uvijek i opet zadnji. Istovremeno s tim je premijer Plenković sa UN-ovog samita o bioraznolikosti hvalio se da Hrvatska 28% energije dobiva iz obnovljivih izvora. Kad se je pripremao taj govor bilo bi dobro da su se koristili podaci. Mogli su se koristiti podaci Eurostata Hrvatske koji kažu da je 2004.g. Hrvatska dosegla 23,4% udjela obnovljivih izvora energije, a da je 2015. bila čak na 29%. pa postavljamo pitanje, što se je desilo? Da li idemo nazad, dal smo stagnirali, dal je neko nešto krivo pripremio premijeru? Što se tu dešava? Jer ono što moram naglasiti, a to je da ova Vlada premijera Plenkovića još uvijek nije usvojila i nije poslala u saborsku proceduru Strategiju nisko ugljičnog razvoja koja bi trebala biti osnova za planove o korištenju obnovljivih izvora energije. Sami vidite dnevni red koji imamo, sami vidite u raspravi što je, zamislite kada bi ova jedna strategija, Strategija nisko ugljičnog razvoja došla na raspravu u Sabora da o tome raspravimo, da vidimo što je, ali vi ne možete bez strategije korak dalje, dakle sve dok je nema, nema koraka dalje. Europska komisija je nedavno zemljama članicama preporučila da u planove oporavaka koji će se financirati europskim novcem prije svega uvrste upravo u ulaganje u obnovljive izvore energije i digitalne tehnologije pozvala ih da pred nacrte počnu dostavljati već ovaj mjesec. Kada to čujete jasno je da nam se piše dobro. I sada je pitanje za HDZ-ovu vladu, da li ih nije briga ili ima preča posla od smišljavanja planova za ulaganja u zelene tehnologije jer na taj način niti se europskim novcem u ovoj krizi, a niti sa zelenim razvojem bolje da ne računamo. Hvala lijepo.
Hvala. Sada idemo po dogovoru na iznošenje stajališta klubova zastupnika. Prvo iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista iznijet će uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS gospodine Sanaderu, gospodine Bukovac, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Upućujem s ovog časnog mjesta još jedan apel, vratimo djecu u dvorane, omogućimo DIF-ovcima da drže nastavu u nižim razredima osnovnih škola. Pandemija covida je uzrokovala tešku krizu u sportu, mi kao država moramo mijenjati paradigmu cijelog sustava. Ova kriza neka nam bude prilika da izgradimo sustav koji će omogućiti da sport bude dostupan svima. DIF-ovci, profesori kineziologije moraju predavati tjelesni u nižim razredima osnovnih škola. Ne znam znate li uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici da su naši klinci motorički i općenito zdravstveno zapušteni od 1. do 4. razreda. Nikada nismo imali više lomova, ozljeda u povijesti nego što imamo posljednjih godina. Zašto? Razlozi eto o tome treba provesti stručne rasprave, ali ono što je nužno omogućiti profesorima kineziologije da predaju tjelesni u nižim razredima. Ne znam znate li da djeca odustaju od sporta svaki dan, građani RH na dnevnoj razini odustaju od svake rekreacije. Npr. jučer mi prijateljica svjedoči kako je prije ove pandemije njih 30-ak bilo jednoj fitness grupi, danas ih trenira troje. 10.000 sportaša amatera, ponovit ću još jednom 10.000 naših klinaca, naše mladosti čeka odluku ministra Fuchsa, on je taj odgovoran, on je daj koji potezom pera može vratiti djecu u dvorane. Nedavno sam s ovog mjesta govorio o ovoj problematici i sami državni tajnik za sport gospodin Tomislav Držak evo ovdje je sjedio i rekao je slažem se, to je veliki problem hitno moramo omogućiti vraćanje klinaca u dvorane. Što se događa? Kako je moguće da u našem društvu npr. u Riječkom prstenu djeca moraju trenirati u školskim sportskim dvoranama u Kastvu se trenira, ali ajmo otići na jug u Šibeniku je dopušteno treniranje djeci u školama, u Rijeci je potpuno zabranjeno, kako je to moguće? Kako je moguće da u nekim gradovima je dopušteno u drugima pak nije? Ne razumijem, koje su to epidemiološke mjere? Korona ne ulazi u Šibenik, a u Rijeku ulazi. Ovdje ulazi, ondje ne ulazi, što se događa? Tko će odgovarati za sve bolesti koje će nam donijeti sjedilački način života? Hoćemo li se kao nacija pretvoriti u neku zapuštenu sjedilačku naciju? Pa nas je uvijek krasila ljepota i sportska snaga. Zar ćemo se pretvoriti u naciju koja ne mari više za zdravlje, za sport? Treba biti jasan, udio izdvajanja za sport i rekreaciju iz proračunskih sredstava u našoj zemlji iznosi samo 0,02%. Kolege mi smo na dnu europske ljestvice, to vam je točno 13,3 eura, Mađarska izdvaja 150 eura. I onda malo mi je licemjerno kada se dičimo velikim uspjesima naših sportaša. Naravno, Kostelići, cijeli ekipa naši vrhunski sportaši pa oni su uspjeli ja bih rekao usprkos sustava, a ne radi sustava, a mi moramo omogućiti djeci da besplatno treniraju u našim dvoranama, moramo zaposliti DIF-ovce, profesore kineziologije, sustav im mora omogućiti da svako dijete može se baviti sportom. Znate li, vjerujem da znate svi koji imate djecu koliko roditelji izdvajaju mjesečno financija? To su nemala sredstva. Pandemija covida dodatno je destabilizirala financijsku situaciju mnogim obiteljima i ako imate dvoje djece plaćate 300 kuna karate, 400 kuna školu nogometa, pa ako dijete ima nekih glazbenih talenata i želi se baviti još glazbom, pa roditelji moraju preko tisuću kuna izdvajati, a ako imaju sreće imaju 5.000 kuna mjesečna primanja. To nije društvo pravednosti, to nije društvo poštenja kakvo želimo da funkcionira ovdje u našoj Hrvatskoj. I ključno je pitanje, hoćemo li pomoći roditeljima, hoćemo li pomoći djeci da se vrate u dvoranske sportove i što ćemo mi kao država učiniti da promijenimo paradigmu sporta? Sport mora biti besplatan za sve one koji se žele baviti sportom. Hvala.
Slijedeće, zadnje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem na riječi gospodine predsjedavajući. Danas u slobodnom govoru želim govoriti o slobodnim umjetnicima u kontekstu potpora za korona krizu. Naime, danas želim skrenuti pažnju na vrlo kompliciranu i materijalno ograničavajuću situaciju za umjetničku proizvodnju u Hrvatskoj, a posebice je najproblematičnija za tzv. slobodne umjetnike tj. profesionalne djelatnike u području kulture i umjetnosti, ali koji nisu stalno zaposleni u kulturnim institucijama i ustanovama. Naime, u Registru hrvatske zajednice slobodnih umjetnika navedene su 1.374 osobe koje imaju takav status, slobodnih umjetnika, to nije veliki broj ako govorimo o nekom financijskom teretu, to su inače kazališni, glazbeni, filmski, likovni umjetnici, ali koji nisu stalno zaposleni niti u kazalištima, koncertnim dvoranama, galerijama, direkcijama festivala iako upravo proizvode većinu programa za sve te institucije i zapravo programe koje sve te institucije imaju. HZZ podsjetit ću nastavlja sa potporama za očuvanje novih radnih mjesta u djelatnostima koje su pogođene korona virusom, ali slobodni umjetnici su izuzeti iz te računice te su dobivali potpore tek tri mjeseca u ožujku, travnju i svibnju ove godine. Nakon toga je potpora stala kao da je sve se vratilo u normalu, a znamo da to nije istina. Naime, šteta koja je nastala u kulturi zbog pandemije korona virusa je dalekosežnija i dugotrajnija i iako Ministarstvo kulture inzistira na činjenici da su institucije kulturne ponovo otvorene i rade, želim podsjetiti da one rade u vrlo, vrlo ograničenom kapacitetu. Naime, publika koja dolazi gledati programe, kao što znate, ograničena je svojim brojem što onda itekako utječe na zaradu od prodaje karata tako su prihodi svim kulturnim isto tako ustanovama radikalno pali, a to onda znači da su mnogi projekti tih kulturnih ustanova odgođeni ili potpuno otkazani. To itekako ima velikog utjecaja na slobodne umjetnike budući da kulturne institucije ako uopće naručuju nove projekte od njih čine to izuzetno u smanjenom obimu i kad to rade ti su projekti vrlo neizvjesnog ishoda. Naime i u ekonomskom i epidemiološkom smislu, primjerice u slučaju se netko iz kreativnog tima projekta koji se izvodi, kulturnog projekta razboli, projekt je primoran na obustavljanje zbog epidemiološke situacije ostavljajući umjetnike bez ikakvih prihoda i osnovne zaštite. Sve to dovodi do toga da su profesionalni slobodni umjetnici bačeni na koljena. Ja želim vjerovati da i Ministarstvo kulture i Vlada RH misli da upravo oni zaslužuju barem jednaku količinu zaštite kakvu imaju njihovi kolege u kulturnim ustanovama i institucija koje podsjećam iako im je djelovanje ograničeno za vrijeme ove krize epidemiološke imaju i dalje, redovno dobivaju plaću i egzistencija im nije u tom smislu ugrožena. A isto tako redovno i dalje imaju različitu pomoć mnogih gospodarski subjekti koji kontinuirano dobivaju tu državnu pomoć od početka epidemije upravo zbog korona krize. Javni natječaji su raspisani od strane Ministarstva kulture u rujnu, međutim za egzistenciju ovih ljudi slobodnih umjetnika ne nadoknađuju zapravo radikalan gubitak primanja s kojim su oni suočeni od početka pandemije. Ovakva situacija zahtjeva dva rješenja, kratkoročno i dugoročno rješenje. Kratkoročno rješenje prvenstveno brzu i adekvatnu reakciju Vlade RH, dakle produženje potpora za umjetnike i djelatnike u kulturi kojima je za vrijeme trajanja pandemije radi, rad onemogućen i egzistencija ugrožena, a s druge strane zahtjeva i dugoročno rješenja, a to je rad na potpuno novom ajmo reći rješenju za zaštitu profesionalnih slobodnih umjetnika po uzoru na mnoge druge zemlje članice EU koje, jer upravo tako rješenje, onemogućuje ovakvu destabilizaciju ove vrlo osjetljive kulturne prekarne scene. I tako da uz takvo rješenje neće bit moguć više ovakav udar na slobodne umjetnike u okolnostima nekim vanjskim neke nove krize. Zaključno želim samo podsjetiti da je kultura uz umjetnost i kultura i umjetnost uz obrazovanje i znanost temelj svakog društva i društvenog razvoja i da stvarno ne možemo dozvoliti da ona uvijek bude na zadnjem mjestu, a shodno tome da slobodni umjetnici da budu na najzadnjem mjestu. Hvala.
Evo, s ovim smo iscrpili iznošenja stajališta klubova. Sjednicu nastavljamo u srijedu, 7. listopada u 9 i 30 sati iznošenjem stajališta klubova. Evo želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,15 SATI. Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Radoje Vidović.
Uvaženi potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici ja bi danas ovdje u Hrvatskom saboru želio govoriti o povredi Hrvata u BiH odnosno o sustavnom izigravanju Washingtonskog i Daytonskog sporazuma na štetu Hrvata kojim se želi oduzeti pravo na suodlučivanje u BiH. Ja bi danas želio progovoriti u saboru o godinama etiketiranja laži, klevetanja čitavog jednog naroda. Želio bih danas ovdje progovoriti o sustavnom pokušaju da se čitavom jednom narodu nametne kolektivna krivica u BiH. Želio bih progovoriti ustvari o dugogodišnjem pokušaju da nam se ogadi rodni kraj, da nam se ogadi BiH kako bi je trajno napustili. Naravno o svemu tome neću govoriti zbog vremena koje imam, a još više zbog onog što znam, ma kako vlastito govorio to oni koji to rade neće čuti, a i ako čuju neće razumjeti i to će biti samo povod za novi napad etiketiranja. Ja ću danas ovdje samo na jednom primjeru pokazati na koji način se nametnutim izmjenama ustava federacije želi ovo sve postići, a vezano za funkcioniranje dom naroda parlamenta federacije kao jedan od najvažnijih institucija koje garantira ravnopravnost naroda. Naime, Washingtonskim sporazumom usvojenim u Washingtonu, usvojenom u ustavotvornoj skupštini, bilo je određeno da klubovi naroda, Hrvati i Bošnjaci broje po 30 članova, da ravnopravno odlučuju u Domu naroda federalnog parlamenta. Nametnutim i nezakonitim izmjenama ova odredba je promijenjena i donesena je odredba da se smanji broj izaslanika na po 17. Izaslanici u Domu naroda se biraju proporcionalno, koliko iz županijskih skupština, koliko kojih naroda živi u toj županiji. Ovom izmjenom je također određeno iz svake županije se bira po jedan izaslanik u Dom naroda, u Klub naroda. Što to praktično znači pokazuje primjer Posavine i Goražda. Naime, u Goraždu po popisu stanovništva je živio '91.g. 81 Hrvat, a u Posavini blizu 45000. To praktično znači da jedan glas Hrvata iz Goražda vrijedi kao 521 glas Hrvata iz Posavine. Naravno da ne može 81 Hrvat iz Goražda izabrat svog izaslanika u Dom naroda, za to je potreban nekoliko tisuća glasova. Pa tako Bošnjaci sa nekoliko tisuća glasova iz Goražda izaberu hrvatskog izaslanika u Dom naroda, koji to i ne mora bit Hrvat, koji se samo prigodno može izjasnit kao Hrvat i to se događa. Zašto je ovo bitno? Jer ovakav izmjena omogućava da Bošnjaci većinski u svojim županijama izaberu više od 1/3 kluba hrvatskog naroda. A zašto je to bitno govori slijedeći podatak. Do tada u izbornom ustavu je bilo određeno da većina kluba predlaže predsjednika i dopredsjednika federacije. Ovim izmjenama je omogućeno da 1/3 predloži predsjednika i dopredsjednika federacije. To praktično znači da 1/3 izaslanika koju su izabrali Bošnjaci predloži predsjednika i dopredsjednika federacije, to potvrdi većina bošnjačka u zastupničkom domu, a onda takav predsjednik i dopredsjednik federacije predloži vladu koji ponovo potvrdi zastupnički dom. To praktički znači da bez ijednog hrvatskog glasa može biti izabrana predsjednik i dopredsjednik federacije, … [[Govornik se ne razumije]] federalnog parlamenta i vlada federacije. Ono što je dobro da je ustavni sud presudio da ovakav izbor izaslanika nije zakonit, da nije ustavan. Al ono što je vrlo opasno, što bošnjačke i političke stranke ne žele da provedu ovu odluku. Ono što je još opasnije jeste da se u javnom prostoru među bošnjačkim i političkim strankama više ne govori o pravu na jednakopravnost naroda u BiH, nego se sve više govori o potrebi o pravu većine da određuje šta je dobro za manjinu. Stoga evo koristim ovu prigodu da ovde pozdravim uključenje vodstva RH, Vlade RH, predsjednika Milanovića, da nam pomognu da ovaj problem riješimo. Koristim ovu prigodu da im se zahvalim u ime Hrvata iz BiH, pa su nas podržali da barem probamo vratit sve ono što nam je oduzeto nametnutim izmjenama, da probamo sačuvati jednakopravnost. Koristim priliku da im se zahvalim u ime čitave BiH, svih njenih građana jer sam uvjeren da samo BiH kao država uređena tri jednakopravna konstitutivna naroda zajedno sa ostalim može biti stabilna, uspješna i moderna, a takva BiH uvjeren sam je u cilju svih njenih građana, ona je, da je u interesu i RH i čitave naše regije. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Andreja Marić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege danas ću govoriti o još jednom problemu s kojim se susreću djelatnici u zdravstvu konkretno liječnici u RH. Radi se o pravomoćnim sudskim presudama u korist liječnika zbog neadekvatnog obračuna prekovremenog rada. I odmah pitam, kako i kada će bolnice isplatiti presude liječnicima koji su dobili sudske sporove? Zašto ravnatelji zdravstvenih ustanova ne poštuju pravomoćne sudske presude i ne postupaju prema njima? Dana 9.12.2019. svoje pravno stajalište o tome u korist liječnika donio je Vrhovni sud. Nakon toga dolaze prvostupanjske sudske presude na koje pravne službe u mnogim bolnicama ulažu žalbe potpuno svjesni da će izgubiti spor u drugostupanjskoj presudi. Jasna je presuda Vrhovnog suda. Na taj način se potpuno nepotrebno gomilaju dugovi na račun daljnjih sudskih i odvjetničkih troškova i kamate koje sve više rastu. Tko je odgovoran za to, tko je to naredio? Valja napomenuti da je po primitku pravomoćne presude propisana obveza isplate u roku 8 dana od nastupa pravomoćnosti. Da bi naplatili dugove dosuđene pravomoćnim presudama uz ovakvo postupanje uprava bolnica liječnici će biti prisiljeni tražiti ovrhe ustanova u kojima rade i na taj način će se vjerojatno nastaviti problemi u redovnom poslovanju. Podsjećam da je utuženo razdoblje bilo od 1.12.2013. do 1.12.2018. Za razdoblje od 1.12.2018. do 1.4.2020. kada je napravljena redefinicija obračuna prekovremenih sati, za to drugo razdoblje i dalje se krivo obračunavalo. Taj dio još nije utužen, a niti jedno ministarstvo nije kontaktiralo ni jednu od liječničkih udruga kako bi se dogovorilo vraćanje i tog dijela duga. Na sve to su liječničke udruge u više navrata pismeno upozoravali ministre rada, financija, zdravstva te premijera. Zadnji dopis je prema izjavi predsjednice Liječničkog sindikata RH poslan 7.9. ove godine svim navedenima. U tom dopisu se navodi i kršenje radnih prava tijekom rada u uvjetima pandemije. Primjerice prisilni godišnji odmori bez izdanih rješenja o godišnjem odmoru, zakidanje liječnika na plaći tijekom rada u pričuvi za vrijeme proljetnog vala pandemije i neplaćanje svih odrađenih prekovremenih sati sukladno zakonskim odredbama i napucima ministra zdravstva. Problem nemogućnosti korištenje godišnjih odmora iz 2019. za epidemiologe, infektologe itd. Ovim dana možemo po medijima vidjeti navode ministra Beroša da upravo traju pregovori s Ministarstvom financija o tome kako će to bolnice platiti. No, smatramo da se tu zaista aktivno mora uključiti država jer će se dodatno opteretiti i onako nedovoljni bolnički limiti HZZO-a u većini zdravstvenih ustanova. I na kraju nečuveno je da se već 6 godina nije poduzelo ništa da se riješi problem reprezentativnosti liječnika. Ova Vlada nije to riješila u prethodnom mandatu pa se pitamo hoće li napokon nositeljima zdravstvene djelatnosti omogućiti i zakonom dozvoliti da za svoja prava i uvjete rada pregovaraju sami, a ne umjesto njih ostale struke zaposlene u zdravstvu. Problemi se gomilaju, sporovi se ne rješavaju i liječnici su opravdano svakim danom sve nezadovoljniji. Nedostaje i liječnika i medicinskih sestara u RH. Ministar Beroš u odgovoru na moje pitanje na aktualnom prijepodnevu rekao je da će se svjestan toga da liječnici nedostaje raspisati natječaj za preko 5.000 liječnika u narednom periodu. Dakle očito nas nedostaje. Tko će se javiti na te natječaje, tko je od mladih ljudi uopće motiviran ostati raditi u Hrvatskoj uz ovakve uvjete? Probleme na koje upozoravamo treba hitno riješiti. I strpljenju liječnika jednom dođe kraj. Nije nam dovoljno samo tapšanje po ramenima i pljeskanje. Hvala.
Hvala. Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege ove nedjelje 27. rujna ponovo se je sa širokom razmjerom aktivirao sukob naše dvije prijateljske zemlje Azerbajdžana i Armenije. Tema mi je bliska. Kako sam u prošlom mandatu bio aktivan član Hrvatsko Azerbajdžanske međunarodne parlamentarne skupine prijateljstva te sam krajem također 2018. godine posjetio Baku i sudjelovao na Međunarodnom humanitarnom forumu pod pokroviteljstvom predsjednika Azerbajdžana gospodina Ilham Aliyev. S ove zemlje imamo potpisan niz prijateljskih sporazuma o suradnji od kojih bi izdvojio i Zagrebačku deklaraciju koju smo potpisali s Azerbajdžanom 2013. godine kojom smo se usuglasili da ćemo proširiti i jačati našu suradnju, a posebno bi istakao i točku 3. navedenog sporazuma koja naglašava važnost mirnog razrješenja sukoba između Armenije i Azerbajdžana u Gorskom Karabahu u skladu sa relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a te trima načelima sastanka na vrhu OSE-a u Lisabonu na temelju poštivanja suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti i nepovredivosti državnih granica. Smatram kako u ovom kontekstu kao prijateljska zemlja moramo zauzeti jasni stav njegujući prijateljske odnose i zajedničke interese sa obje zemlje te neupitno poštivati načelo suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti, nepovredivosti državnih granica s Azerbajdžana u skladu sa relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti 822, 853, 874 i 884. Želim ovom prilikom reći da mi je neizmjerno žao da je sukob eskalirao te da se pitanje suživota i granica u 2020. godini rješavaju sukobom koji posljednjih dana odnosi 10-tke nepotrebnih civilnih žrtava čime se grubo krši Ženevska konvencija. Trenutni izvještaji potvrđuju da su meta napada u gradovima Tertera, Deškesan, Fizuli i Naftalan mnogi domovi civila, civilna infrastruktura, bolnice i uprave zgrade u kojima stradavaju nevini. U Naftalanu je stradala jedna cijela petero člana obitelj. Mirno rješavanje svih otvorenih za Azerbajdžanije i Armenije ne smije imati alternativu, a činjenica da na Gornu Karabaha međunarodno priznati teritorij Azerbajdžana ne smije biti uzrokom sukoba zbog činjenice da veliku većinu njegovog stanovništva čine etnički Armenici. Kao zemlja koja je ne tako davno iskusila strahote rata, ali i zemlja koja pored velikog vojnog iskustva ima i značajno iskustvo u mirnoj reintegraciji i mirnom rješavanju teritorijalnih problema smatram kako ne smemo ostati ravnodušni i referirati se na ovaj sukob samo floskulama o miru i poštivanju određenih dokumenata. Ne smije biti ravnodušni prema stradanju civila u sukobu koji sigurno neće biti riješen nasiljem te se moramo fokusirati na daljnje jačanje naše suradnje i na europskoj razini koje je definirano u kontekstu istočnog partnerstva u kojem je naša zemlja pa i sam predsjednik Vlade premijer Plenković aktivno sudjelovao više puta. U tom kontekstu treba reći da u ovom trenutku moramo naglasiti i glavni cilj istočnog partnerstva, a to je jačanje političke i gospodarske integracije 6 istočnoeuropskih i južnokavkaskih zemlja partnera EU Armenije, Azerbajdžana, Bjelorusije, Gruzije, Moldavije i Ukrajine. Nadam se da će ovaj sukob završiti što prije i da ćemo sa svim spomenutim zemljama nastaviti zajedno raditi na jačanju zajedničkih odnosa, odnosa sa EU, ali i jačanje demokratskih procesa i europskih vrijednosti unutar njihovih društva. To podrazumijeva naravno izostanak bilo kakvog nasilja i sukoba. Kao član saborskog Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, te predstavnik 12 nacionalnih manjina između kojima i ruska, ukrajinska i turska nacionalna manjina te u kontekstu međunarodnih sporazuma koje smo potpisali i interesa EU čiji smo dio pozivam sve kolegice i kolege te Vladu RH da zauzmemo jasan stav kako je mirni način rješavanja ovog sukoba jedini način i kako naši prijatelji u Istočnoj Europi odnosno Južnokavkaskoj regiji ne smiju posezati za oružjem u rješavanju ovog sukoba. Isto tako ponavlja i da se teritorijalni integritet Republike Azerbajdžana koji priznajemo, mora poštivati da se Ženevska konvencija [[Upadica: Vrijeme.]] ne smije kršiti te da nasilje i stradanje civila mora odmah stati. Hvala.
Prva točka dnevnog reda danas je: - Izmjena statuta Hrvatske izvještajne novinske agencije – davanje suglasnosti Podnositeljica ravnateljica Izvještajne novinske agencije na temelju čl. 21. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za informiranje i informatizaciju i medije. Vlada je dostavila mišljenje. S nama je gđa. Branka Gabrijela Vojvodića, ravnateljica Hrvatske izvještajne novinske agencije koja će nam dati uvodno obrazloženje. Izvolite.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, potpredsjedniče Sabora, dobro jutro želim svima. Ja sam danas ovdje da zamolim Sabor da prihvati izmjene statuta Hrvatske izvještajne novinske agencije, HINA-e, prije toga bi rekla samo par uvodnih riječi o HINA-i da baš ne idemo isključivo govoriti o statutu. Dakle HINA je osnovana 90-te godine, točno prije 30 g. i funkcionira sukladno Zakonu o HINA-i. Stječemo prihode temeljem ugovora sa osnivačem u okvirnom iznosu od 65% ukupnih prihoda te na temelju ugovora sa pretplatnicima odnosno na tržištu, uglavnom medijskom tržištu, u okvirom iznosu od 35%. Godišnji ugovor sa osnivačem koji je u našem slučaju Ministarstvo kulture i medija, sklapa se svake godine na temelju Zakona o HINA-i i Sporazuma o osnovama za sklapanje ugovora o otkupu prava korištenja informativnih usluga HINA-e između Vlade RH i javne ustanove HINA-e. HINA ostvaruje sredstva temeljem dakle tog ugovora koji ima svoje informativne servise što vjerovatno vi znate jer pretpostavljam da ih svi koristite, ustupa hrvatskim državnim institucijama, obrazovnim i znanstvenim ustanovama, ustanovama u kulturi, neprofitnim udrugama, udrugama branitelja, medijima Hrvata u dijaspori i sl. Ovih drugih 35%, okvirno govorim, stječemo na tržištu prodajući svoje usluge medijskim i nemedijskim korisnicima. Ono zbog čega smo danas ovdje, to je izmjena statuta jer je HINA u proteklih nekoliko godina značajno podigla kvalitetu, brzinu i širinu svoje usluge i od 2014. g. do danas se polako iz novinske agencije mijenjalo u multimedijalnu agenciju po uzoru na druge europske agencije i to smo sa zadovoljstvom, moram reći činili znatno brže od agencija u regiji i negdje prosječno kao druge agencije u Europi. To znamo zbog toga jer imao vrlo blisku suradnju kroz našu krovnu udrugu sa svim europskim agencijama. Danas možemo reći da je HINA dosegnula gotovo maksimalan broj korisnika s obzirom naravno i nažalost na ograničenja koja u tom pogledu nameće relativno malo medijsko tržište i jezik koji je prelijep, ali nema puno govornika. Danas po pristupačnim cijenama svima u RH nudimo značajno unaprijeđenu emisiju, vijesti iz svijeta, foto, audio i video servis, infografike, servis najava i prisutni smo na svim ovim suvremenim platformama društvenih mreža, istodobno ispunjavajući u potpunosti svoju ulogu javnog servisa i namjeru osnivača da kao nacionalna agencija potičemo pluralizam medija u RH. Posljednjih godina smo uložili i značajna sredstva u tehnološki razvoj agencije, i danas možemo reći da smo solidno tehnički pokriveni i sposobni pratiti sve izazove digitalnog tržišta i potreba svojih klijenata. Jedan od najboljih dokaza toga je bilo besprijekorno, po mom sudu, funkcioniranje HINA-e za vrijeme krize Covida i potresa koji je pogodio naš glavni grad. Dnevno emitiramo prosječno 230 vijesti, više od 2 stotine fotografija, 10-tak audio priloga, nekoliko videosnimaka, ukupno imamo više od 150 komercijalnih pretplatnika, od čega su najveći broj medijski te otprilike, jednako toliko pretplatnika temeljem ugovora o skupnoj pretplati s Ministarstvom kulture i medija. U cilju proširenja svoje ponude i podizanja kvalitete usluga, a samim time, nadamo se i povećanje prihoda, kao i pariranja konkurentskim foto agencijama, govorim o privatnim foto agencijama, HINA je nabavila bespilotnu industrijsku letjelicu, educirala većinu svojih foto reportera za snimanje i upravljanje tom letjelicom i registrirali smo se kao operater pri Hrvatskoj agenciji za civilno zrakoplovstvo. Također, u međuvremenu smo zatražili da postanemo dio novelirane Uredbe o snimanju iz zraka, što je prihvatilo za to nadležno Ministarstvo obrane, pa je HINA od 3. srpnja ove godine temeljem te Uredbe uvrštena za ciljano snimanje iz zraka za potrebe izvještavanja o svim događajima koje mogu u Hrvatskoj obavljati isključivo televizijske kuće s nacionalnom koncesijom i sada HINA. Ono što je preostalo učiniti da bi HINA-in dron mogao poletjeti, a s obzirom na to da HINA ne može samostalno kao trgovačko društvo registrirati dodatnu djelatnost, a snimanje iz zraka se smatra posebnom djelatnošću jest izmijeniti Statut HINA-e, a što može učiniti jedino HS i zato to danas predlažemo. Vrijedi reći da danas za snimkama iz zraka postoji velika potražnja, one su neizostavni dio televizijske, video i filmske industrije, a broj tvrtki koji to radi je veoma ograničen. Dakle HINA bi snimkama dronom, ne samo obogatila svoju ponudu, nego, postojećim korisnicima, nego i bila u prilici na tržištu ponuditi snimke iz zraka po narudžbi. Zato predlažemo Saboru RH da prihvati izmjenu Statuta HINA-e i to tako da se u čl. 10 Statuta HINA-e u dijelu u kojem se nabrajaju djelatnosti HINA doda djelatnost „snimanje iz zraka“. Hvala lijepo.
Gotovo je. Možete otići na mjesto jer nije bilo nikakvih replika. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Mislim da da. Gđa. Natalija Martinčević, predsjednica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije, samo trenutak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovana ravnateljice. O ovoj točci raspravljali smo jučer na sjednici Odbora za informiranje, informatizaciju i medije i želim vas izvijestiti da od 13 članova odbora, 12 je podržalo ovu predloženu izmjenu statuta, dok je bio, dakle jedan suzdržan glas. Kao što ste imali prilike čuti od ravnateljice, cilj ove izmjene statuta je osiguranje bolje i kvalitetnije informacije i snimanje iz zraka bespilotnom letjelicom, što danas na tržištu medijskom više nije novitet već je standard i važno je da glasanjem za ovu izmjenu statuta i ovdje, dakle u Saboru omogućimo nabavu tzv. drona. Željela bih istaknuti da je nekoliko članova odbora jučer na sjednici, a što u potpunosti podržavam, upozorilo da jedan takav uređaj sasvim sigurno neće biti dovoljan. Jedan od mojih ciljeva i kao predsjednica odbora, ali i kao zastupnice bit će jednak tretman svih regija u svim područjima, doduše, ovdje kada govorimo o medijima, dakle, jednak tretman svih regija u medijima. Primjedbe koje na to imamo uglavnom bi se odnosile na HRT, ali HINA je ovdje iznimno važna i moramo paziti da se i kod izvještavanja, pa i kod ovih, dakle nadopune kvalitete izvješćivanja vezano uz dron, vijesti ne vrte u i oko Zagreba ili oko većih gradova. Zbog toga svakako treba podržati inicijativu i molim HINA-u da u tom smislu razmišlja da se u dogledno vrijeme nabavi više tih letjelica kako bi sve hrvatske regije bile jednako u medijima zastupljene. Na sjednici odbora djelomično se raspravljalo i o samom radu i poslovanju HINA-e i moram ovdje reći da većina članova, odnosno svi članovi koji su se javili za riječ, nisu svi raspravljali da su iznijeli pozitivan stav o radu i poslovanju HINA-e, no bilo je nekoliko konstruktivnih sugestija i opravdanih primjedbi. Jedna od opravdanih primjedbi odnosila se na činjenicu da primanja zaposlenika nisu u skladu sa primanjima ostalih institucija pa i samog tržišta i gospodarstva. Naime, od 2008. godine kada su im primanja smanjena ona se nisu mijenjala, to svakako nije stimulativno za zaposlenike, a koji su svi uglavnom VSS u samoj HINA-i, a isto tako nije niti dobro za dolazak i privlačenje novog kvalitetnog kadra. Također važno je reći, o tome je također bilo na odboru riječi da se statut agencije nije mijenjao od 2001. godine i takav statut zasigurno ne može ići u korak s vremenom i potrebama jednog suvremenog medija. A i sama činjenica da Sabor mora odlučivati o nabavi drona, dakle dovoljno govori o tome da na taj način ne možemo HINA ne može imati brze, primjerene reakcije koje su danas na tržištu medija posebno i važne i nužne. Dakle, to su samo neka od razmišljanja o kojima ćemo naravno raspravljati kada ćemo raspravljati o izvješću o radu HINA-e koja će se vjerujem uskoro naći na dnevnom redu. I samo kratko zaključno, mislim da je važno napomenuti i zastupnike, ali hrvatsku javnost upoznati s činjenicom da je HINA pokazala upravo u vrijeme krize uzrokovane pandemijom korona virusa te potresa u Zagrebu, a u kojem je značajno oštećena i sama zgrada HINA-e da je ozbiljan sustav i ozbiljan javni servis koji bez većih problema javnosti pružao, bez većih problema da bi mi toga bili svjesni, dakle mi nismo vidjeli ako su problemi i postojali to se u njihovom radu i izvještavanju nije vidjelo. Dakle, pružali su točne i pravodobne informacije i naravno besplatne što je u vrijeme izvanrednih situacija iznimno važno. Dakle, odbor podržava izmjenu ovog statuta i molim zastupnike da to prihvate. Hvala.
Fala i vama. Želi li predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je na dnevnom radu gospodin Miro Bulj koji će iznositi stajalište o ovom zakonu Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Poštovana ravnateljice, predstavniče Ministarstva kulture, poštovani građani koji pratite ispred malih ekrana. Ja bih ovdje kazao da čitajući malu zakonsku, tj. statut malu izmjenu o kojem će Most, nisam vjerovao nekoliko puta sam čitao da će se glasati i raspravljati u Saboru o HINA-i Nacionalnoj izvještajno agenciji da će sa raspravljati u Saboru. Danas svaki privatni fotoklub ili privatno u kući ima dron, a mi ćemo raspravljati o jednome dronu koji će biti ovdje u Zagrebu. I ja bih napomenuo isto da RH nije samo Zagreb i okolica. Vjerujem da vaši kapaciteti i vaši ljudi i na terenu mogu odrađivati ovaj posao i sa novim tehnološkim mogućnosti izvještavati sa tih područja van Zagreba puno bolje i puno kvalitetnije u odnosu na tehnološki napredak koji imamo. Kao što sam rekao ova izmjena se odnosi u biti, vi ste u svom izlaganju rekli što je HINA, HINA je nakon Tanjuga bio novi hrvatski javni servis u stvaranju moderne Hrvatske države koja je imala veliku ulogu ne samo u covidu jer covid je očito jedina kriza koja je iza nas, koja je nama u svijesti. Međutim, puno je bilo većih kriza, poglavito u stvaranju samostalne RH, tako da uloga javnoga servisa se mora napomenuti, a ne samo spominjati covid, ko da je sada covid sve na svitu, ko da je Capak, Beroš i svi oko njega jedini na svitu. HINA ima po meni puno veći značaj i povijesnu ulogu u RH, poglavito u osnivanju jel ona je tada bila stvarno nije postojala, postojala je Beogradska izvještajna agencija koja je naravno slala informacije u to teško vrime tj. u vrijeme kada se stvarala RH kako je njoj odgovaralo tako da je nastala u teškim trenucima stvaranja RH. Ja bih vas također još jednom zamolio i nas kolege zastupnike da HINA koja je povezana sa brojim drugim agencijama istog karaktera u Europi i šire, da mi danas raspravljamo o tome da li će kupiti jedan dron. To je se moglo dati u izvješću i zato prihvaćam ove izmjene statuta, ali dovodimo se toliko da zauzimamo prostor po meni sa apsolutnim stvarima. Ja bih više volio razgovarati ovdje da smo razgovarali kada dođe HINA o ljudima koji rade svoj posao časno, koliko ih imate na terenu, koliko su sigurni, da li su oni tu na ugovor ili u stalnim radnim odnosima, a poglavito ponavljam van Zagreba jer moramo jednom prihvatiti da nije samo Hrvatska Zagreb. Mi imamo problema u dvije trećine Hrvatske, mi trenutno imamo evo u mome kraju 25 škola koje su nestale, u Imotskom kraju također, u Slavoniji doslovno se brišu sela i to treba izvještavati. Uglavnom se to svod na lokalne portale, nešto u TV prilozima, nešto vrlo malo ili nacionalna televizija koliko može prenosi na svojim određenim kanalima, ali vrlo malo stvarnih činjenica. Uglavnom se fokusiramo na Zagreb, recimo fokusiramo se tko je postavio ploču u klub Slovenskoj 9 i naravno ne pišemo o ministrima, m ne spominjemo više da je Butković igrao na karata da ima brojač novaca. Pa nije valjda brojač novaca za karte, brojač novaca broji novac, koliko ja znam, ne znam jel briškule i trešeta, ali nitko više ne spominje premijera i njegovu ulogu, uglavnom se spominje tko je šta kome rekao, tko je narikača, tko je čoban, tko je, a ne spominje se fokus di su pare. Čisto ovo govorim radi toga da informativne agencije kao što je HINA i javni servisi moraju pogađati bit i srž, a ne biti oni koji će odagnati ključ priče sa nekakvim manje bitnim i sporednim stvarima koje primjećujem zadnjih dana jer ne vidim u eteru više ni premijera, ni ministra ugroze okoliša i ugroze gospodarstva Ćorića, ne vidim ih, uopće se ne spominju. Uglavnom se spominju narikače koje nariču na sprovodima, pogrebima sve što rade za novac te nariču, a ne spominju se ovi ministri, mislim predstavnici Vlade RH uvažena ravnateljice su bili u klubu di se dili novac. I taj novac je podijeljen, oće se vratiti ikad taj novac, pa čisto evo ovako koliko se manipulativno može usmjeriti na naše kolegice iz sabora i na predsjednika republike, a zaboraviti na Vladu i ministre u biti kod koga je novac i koji ovaj postavljaju kriterije. I još jednom smatram da dronovi su potrebni, da Hrvatska izvještajna agencija mora imati taj tehnološki napredak, vjerujem da imate kvalitetne i sposobne ljude poglavito ponavljam i van Zagreba, jer ne vidim razloga da ne bude isto izvještavano iz Slavonije, iz Dalmacije, iz Istre nebitno je s kojega područja i smatram da na tome tribamo raditi, a dronovi su nešto danas sasvim normalno. Pa ljudi danas privatno snimaju sa dronovima i puno manji privatnici i fizičke osobe. Evo, još jednom ove izmjene su me potaknule da nama kolegama zastupnicima rečemo koliko su pod političkom paskom sabora, ne ne govorim, ali pod političkom, mislim vi jednostavno morate dobiti ovdje većinu da bi dobili taj dron. Danas da bi HINA dobila dron mi na glasanju moramo imati većinu, jedan dron, jedan rekli ste, ne dva, mogu li bar 5, jedan za Slavoniju, Osijek, jedan za, evo ja odmah dajem amandman jedan za Split, a ne bi drugi put donosili za Split, sad ćemo imati za 6 dana evo, amandman može li kupiti HINA za Split jedan dron, mislim ja, nije čak ovo je banaliziranje, evo ja predlažem odmah da jedan riječko područje, osječko, varaždinsko, jedan znači splitsko, dubrovačko, zadarsko, a mislim mi raspravljamo ovde o jednome dronu u glavnog gradu Hrvata u Zagrebu, Nacionalna izvještajna agencija. Jel kužite apsurd? Ne, to je tako propisano, nije do vas, znači ja ne govorim da je ovo do vas ni do vaših djelatnika, ali je činjenica da je politička packa u rukama da vi morate doslovno posit možete li donijeti odluku uza sav vaš rad i trud, uza sve vaše 230 dnevnih informacija koje vi dajete u javnost, vaše suradnje s drugim izvještajnim agencijama, drugih država, ali je činjenica da HINA nije samo zagrebačka, ili ćemo prominiti zagrebačka izvještajna novinska agencija. Znači mi moramo saborski zastupnici donijeti tu odluku jer ovako je svedeno da ćemo mi raspravljati o jednom dronu, o čemu ćemo sutra, mogu li fotoaparat kupiti, mogu li mobitel kupiti, imate li pravo na mobitel, tribate pitati sabor, doslovno banaliziran, ali je činjenica da ovaj akt govori u kojemu mi apsurdu, apsurdistanu živimo, u apsurdu. Koliko politika želi pod paskom držati javne servise, a nećemo govoriti o HRT-u jer je to tema za se. Eto toliko, evo ja sam predložio da već kad govorimo o ovome da za sad bar kupimo 5 do 10 evo pa neka se kolege slože, 5 do 10 dronova koliko je potrebno, dobro bi bilo da vi poslije izađete pa rečete koliko bi bilo potrebno dronova da možete raditi na cijelom području RH, a ne da HINA bude samo zagrebačka izvještajna agencija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kao što ste vidjeli ja sam vas pustio da govorite do kraja, govorimo o promjeni statuta, nažalost ravnateljica to mora podnijeti saboru jer tako piše, tako piše u zakonu da promjena statuta zahtjeva saborsko odobrenje. Ja se slažem s vama da jedna tako mala stvar ne bi trebala ni doći na sabor, možda čak ni na odboru, ali međutim to nas ne smije navoditi da govorimo, da izlazimo iz teme jer ste to napravili, jer ste to napravili. To ja kažem da ste to napravili i nemojte mi dati, dobro, ok, izvolite. Članak?
Ja ću se uvaženi potpredsjedniče osvrnuti na Članak 238. premda ste brojne druge članke povrijedili. Ja bi vas zamolio da svako jutro kad uđem u sabor mi napišete točno što ću govoriti od A do Ž, ako mislite da je to sabor i saborski zastupnik onda zaista smo mi, držao sam se apsolutno teme i nekoliko primjera sam rekao čak sam i pohvalio rad HINE ali politike je nad svim javnim institucijama pa tako nažalost moraju prositi i ovu izmjenu statuta o jednom [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] dronu, nek javnost zna, o jednome dronu koji imaju privatnici. Hvala lijepa.
Vrijeme, a ovaj ono što vam ja imam odgovoriti je slijedeće. Na dnevnom redu je promjena statuta HINE, a ne kvalitet HINE [[Upadica: Pa o tome sam i govorio.]] zbog toga po Članku 238. niste se držali teme pa dobijete opomenu. Idemo dalje, gospođa Mraka, Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika, Klub zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a, oprostite ali ovaj bez naočala ne vidim, samo daleko.
Hvala lijepo. Ne, ne sve razumijem to s naočalama i bez naočala potpredsjedniče. Lijepi pozdrav svima, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ravnateljice, poštovani gospodine iz Ministarstva kulture, kolegice i kolege, Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a podržat će predložene izmjene statuta HINE. Statut HINE bez obzira da li se mijenja jedna riječ, 22 riječi mora doći na sjednicu sabora i to tako je. U Statutu Hine uvodi se da Hina može, ne samo nabaviti dron, nego da puno što je važnije da je ispunila sve uvjete da s tim dronom mora, može i mora upravljati. Pri tom u statutu ne piše da li će Hina napraviti jedan dron ili 100 dronova. Nabavit će točno onoliko koliko će im trebati za njihov rad. Da bi bili potpuno jasni u statutu piše da se, dakle statut se dopunjava s tim, a odluka Hine ovisno o financijskim mogućnostima će biti broj dronova, pa možda nabavi 100 dronova ako će moći, dakle to treba jasno reći i o tome je ovdje riječ. Ali, dakle ono što je važno, važno je da se Statutom Hine uvodi snimanje iz zraka kao jedne od djelatnosti kojima se Hina bavi. Da bi se Hina tim mogla bavit, ne samo da treba promijeniti statut, nego je trebalo učiniti i sve ono što, ako smo pažljivo slušali ravnateljica je rekla, morala je dobiti odgovarajuće certifikate, morala je ispuniti odgovarajuće uvjete. Vi ne možete nabaviti dron i krenuti se igrati i snimati iz zraka, pogotovo je vrlo osjetljivo bez obzira što smo članice EU vi znate da mi imamo i granicu s nekim drugim zemljama, s trećim zemljama. Kad snimate vezano uz granicu to uvijek može izazvati i neke druge sukobe i zato je dobro da su, da se ispunila svi uvjeti koji su se trebali ispuniti i dobro je da je tako, kad se je sve to napravilo došlo pred HS jel je to jednostavno tako. Mi možemo promijeniti zakone, možemo promijeniti sve, ali u ovom trenutku je tome tako. Ono što … [[Govornik se ne razumije]] nije sporno, a to je da agencija treba i mora ići u korak s vremenom i razvojem tehnologije. Ono što slovo N u imenu Hina znači znači „novinska“. To znači da je ona iz, ono što zaista smo svjedoci svi, iz klasične novinske prerasla u multimedijalnu agenciju. Širenje palete usluga i korištenja novih tehnologija i jesu jedini način da se opstane na ovom zahtjevnom medijskom tržištu. Pogotovo imajući na umu da je Hina zadnjih godina poslovala i posluje pozitivno uz stalni rast prihoda na tržištu. Koliko je važno ići u korak s tehnologijom, mislim da ne treba trošiti previše riječi, to smo se sami uvjerili u ovoj situaciji koja nas je ova interesantna 2020. u startu nam je izgledalo ta dvije brojke 20,20 zgodno, da će to biti jedna zgodna godina, sad se već pitamo ko je gdje čekao tu 2020. u odnosu na ono sve što nas je zadesilo. Pa između ostalog zaista teško je bilo o čemu govoriti, a ne govoriti o pandemiji virusa. I baš u ovoj pandemiji se je vidjelo koliko je naše novinsko izvještajne agencije upravo tehnologija je bila onaj ključni alat koji je omogućio koliko toliko normalno funkcioniranje o uvjetima koji su se okrenuli naglavačke doslovno preko noći. Iako smo već desetljećima zaista služimo se i okruženi smo i računalima i digitalnom tehnologijom i svim mogućim varijantama on line komunikacije rada, tek nas je korona doslovno sve zajedno bacila u taj novi, gotovo znanstveno fanstastički, fantastični svijet, Zoom-a, WhatsApp-a, Viber-a, on line sastanaka, rada od kuće i svega onog što je odjedanput postalo „novo normalno“. Isto tako je bio slučaj i sa Hinom, posebno jer je ona, ja to moram naglasiti i naglasit ću svaki put, kao i svi mi u Zagrebu i okolici pretrpjele i posljedice potresa u koji je i zgrada Hine u centru Zagreba jako oštećena i mislim da je i danas većim dijelom neupotrebljiva. A ono što, i tu se je pokazalo zapravo koliko je važno restrukturiranje, ali važno je reći da je i ono što je danas upotrebljivo, Hina obnovila svojim vlastitim sredstvima i to nakon što je preuzeta u ogromnim dugovima, a sve ovi dobri rezultati je provela sadašnja uprava Hine. Pozitivno poslovanje i rastući udio klijenata na tržištu, ono što i u ovim teškim vrjemenima, vremenima održao stabilno iznad vode. Inače dozvolite mi, budući da sam spomenula zgradu Hine koja je oštećena u potresu, jednu malu digresiju gdje sam zaista spomenula zagrebački potres, od njega je prošlo već 6 i po mjeseci, po gradu još uvijek nije ništa napravljeno od onog, osim onog što su ljudi i organizacije i tvrtke, kao i Hina napravili sami i umjesto zabatnih zidova i dalje zjape ogromne rupe i upozorenja koje su stavljene već prvi dan nakon potresa koje su se sad već ofucala i zapravo već su skroz izblijedila. Mi tu raspravljamo o klubovima i trebamo raspravljati i dobro raspravljamo. Ali moramo spomenuti još jedan klub dvojice političara koji se nakon 6 i po mjeseci nisu uspjeli organizirati, nisu uspjeli napraviti ni da se jedna cigla u Gradu Zagrebu u toj jednoj cjelovitoj obnovi pomakne, a to je klub Andreja Plenkovića i g. Milana Bandića, ali vratit ću se na Hinu. Vratit ću se na [[Upadica: Gđo. Mrak-Taritaš, držimo se statuta, molim vas]] lockdown i koronu. Apsolutno [[Upadica: Molim vas]] Oni su učinili svoje, mnogi hinini projekti, klijenti, posebno ovi mali lokalni portali zapali su u teškoće zbog čega se je Hina morala prilagoditi novoj naplati i izašla je ususret svojim kolegama. Istovremeno, ukupan broj vijesti je rastao i postoji jedan zanimljiv podatak, a to je da je broj vijesti na hininom besplatnom portalu o zdravlju narastao čak za 685%. Kad smo već i ne možemo govoriti danas zaista, a da ne govorimo o temi korone, vidjeli ste da je prijelomna vijest na svim portalima da čovjek koji je jedan od naj, najviše govorio o tome koliko je korona izmišljotina, samog ga je dopalo, a to je g. Trump koji je isto, mora ić u samoizolaciju. Dakle, korona je sadašnjost, korona je nešto što je i o tome treba govoriti i o tome treba govoriti kad govorimo i o Hini iz jednostavnog razloga gdje smo svjedoci mi svi zajedno bili, koliko se s pojavom korone, naglo porastao broj lažnih, teško provjerljivih vijesti i informacija. I to je situacija u kojima se pokazuje koliko je javni servis kao što je HINA važan. On je važan korektiv i to je točka z koju imamo barem kakvu takvu kontrolu da se ne širi laž i panika. Uostalom, ovdje u Saboru zaista nikom od nas, ni političarima, ni novinarima a vjerujem ni građanima RH, ne treba objašnjavati koliko je HINA važna za našu informiranost kao i širenje vijesti iz Hrvatske po svijetu a svi mi čije poslove izravno dnevno su povezane sa širenjem informacija, jednako tako znam da su brzina i kvaliteta posla koje rade novinari, fotografi i ostali zaposlenici HINA-e, nešto na što se možemo osloniti. Ne jedanput, ja sam sigurna da svatko od vas kao i ja, nakon pressice koja je bila, pitali da je bio novinar HINA-e jer ako je bio, onda znamo da će biti vijest prenešena. Ako nije bio, znamo da je to bila jedna drugačija pressica. I u uvjetima ovog malog i siromašnog medijskog tržišta i jezikom koji ima vrlo ograničen doseg, kao što isto tako ravnateljica u uvodnom izlaganju spomenula, važno je da HINA uđe u sve moguće niše koje bi joj mogle osigurati barem dosadašnji rast prihoda na tržištu, dakle od onih komercijalnih korisnika. Zato treba nabavit dron, koliko će dronova nabaviti, ovisit će o financijskim mogućnostima ali ono što je važno da su sad već ljudi koji dronovima će upravljati educiranim, da su obavljene sve formalne potrebe za njihov rad i ostala je još jedna jedina a to je ova naša promjena statuta kako bi snimanje iz zraka zaista mogao i postati dio HINA-inih poslova. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Podsjećam još jednom koja je točka dnevnog reda, jedna mala točka dnevnog reda jedne male promjene statuta. G. Vilim Matula, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Gđo. ravnateljice, g. predstavniče ministarstva, kolegice i kolege. Stvarno je vrlo uska tema današnja a ona zapravo glasi jer je taj dodatak u statut zapravo glasi dodaje se djelatnost, znači samo slijedeće, snimanje iz zraka. I sad ako ćemo se stvarno vrlo usko toga držat, zapravo, da, nećemo niti imati nešto čini previše za reći ali jučer je bilo na odboru gdje nemamo srećom ovako usko držanje teme, bilo je zadovoljstvo jer ovaj povod da se govori ipak nešto i o nacionalnoj novinskoj izvještajnoj agenciji koja je prije toga bila tema ovog Sabora, ja sam to imao priliku u to vrijeme gledati, kada su tamo bili ali stvarno teški i veliki problemi. E sada, u ovom trenutku opet da se vratim na ovu usku temu. Uska tema između ostalog govori i slijedeće a to je što znam o informacijama jer sam se raspitao, jer poznajemo ljude, pa to je ljudi, više od 120 novinara i fotoreportera je u tih odnosno preko tih 123 ili koliko je zaposleno. I mi znamo da su ljudi tražili u upravno vijeće i ravnateljica, to se već prije tražila, to pitanje, ne sada pitanje ovo koje mi rješavamo zakonom međutim onda ostale dozvole koje su došle do toga da je sad samo još prepreka ova sitna izmjena u statutu na koji mi možemo utjecati, neću sada previše toga govoriti što je moglo biti da je bilo ranije ali istina je da smo spori ali zamislite samo činjenicu da smo imali HINA-u koja je stvarno u ovom trenutku kao javna ustanova uistinu vjerodostojna informacija, koji stvarno prenose sve naše ostale novine pogotovo to vole svi servisi komercijalni, novinski servisi koji ipak žive od nečeg drugoga, uglavnom sve više i od fake newsa i onda ipak ono što ujutro prvo prenesu da imaju barem nekakvo stajalište čvršće a to je HINA. Znači ona je stvarno nepristrana a zamislite da smo imali taj dron, da je HINA imala taj dron, ono jutro kada se desio taj užasan potres i da je HINA jer razlika je naravno, gđa. ravnateljica je nama jučer objasnila da to svakako oni imaju i sami su sa svojim sredstvima kupiti dronove, vratili su, 9 milijuna kuna su oni vratili od onog ogromnog duga koji je bio i sada imaju 3 milijuna i nešto koliko znam su sada u plusu, međutim radi se isto tako o pripremi tih stručnjaka koji ne samo da su istovremeno operateri drona što se čini da danas može malo dijete međutim radi se ovdje o tome da to nisu obične kamere nego to moraju biti profesionalne kamere koje će slati sliku koju kada ju razmjenjuju pogotovo sa vanjskim agencijama a to bi bilo moguće da smo imali to jutro, ja sam uvjeren da ovo čime se premijer hvali i razumijemo da tu ima sigurno i razloga i sućuti Europe prema onome što nas je zadesilo to jutro, međutim uvjeren sam da bi HINA to jutro mogla cijelom svijetu prenijeti taj užas i da bi to bilo puno preciznije i jasnije i vjerodostojnije sa tim detaljima i sa vjerodostojnošću koju HINA inače predstavlja i u toj zajednica agencija u Europi uvjeren sam da bi to pomoglo između ostalog u povećanju moguće tog budžeta koji ćemo dobiti od Europe za saniranje ove štete. Znači to je razlog. Agencija kako smo jučer saznali ima novaca sama nabaviti dronove, međutim evo jedan od takvih koliko nam je najavljeno se očekuje da će sljedeći biti u Splitu, baš znači ići će po gradovima, međutim vrlo ja važno imati stvarno uvježbanog profesionalca koji je istovrstan, koji zna sva ova pravila i propise kako da taj dron ne napravi nekakvu štetu, da ne ode u nekom krivom smjeru ili na dalekovode itd. ovo što je rekla uvažena zastupnica Mrak Taritaš, dakako da ne ode u prostor i da ne snima možda dijelove druge zemlje ili neke susjedne zemlje koje isto tako ne bi smjele, međutim, da to istovremeno bude i kvalitetno kadrirano jel sve to onako ide i uz te profesionalne zahtjeve. Eto, ništa želim samo čestiti na tome što ste učinili u ovih zadnjih šest godina što je dovelo do toga da sada napokon i ovaj servis dodajete. A završavam ovaj govor time da je to primjer javne ustanove sa novinarima u 33 ili koliko dopisništava širom Hrvatske, sa vrlo malim plaćama. To su sve visokoobrazovani ljudi, prosjek plaće je 7.400 kuna, da su to novinari i agencija koji nam u ovoj šumi sve većeg fakenewsa i raznoraznih polariziranih i ideološki stvarno opredijeljenih medija, da ne govorim isto vaših, ono maltene privatni mediji koji su se od strane vladajućih pretvorili danas jer to moraju, pretvorili u biltene Vlade ili vladajuće stranke. Razumijemo i to je na rad na tržištu, vi ste očito najbolji ponuđač, ja to razumijem, ali ono što m je žalosno, a to je da HRT za milijardu i 300 milijuna kuna koliko mi svi dajemo za pretplatu je u informativnom smislu već godinama toliko loš servis, rekao bih gotovo sramotan servis i da ne nalazimo načina da to popravimo. Eto u ovom smislu ono što dajemo oko 20 milijuna kuna za HINA-u, od toga oni plaćaju naravno PDV i njima ostaje 16 milijuna i nekoliko stotina tisuća kuna. Upozorio bih, istina to nije u ovoj temi, ali je indikativno da se točno poklopi sa onom istom cifrom koju Zagrebački holding daje za najam onih svojih automobila, između ostalog besmisleno skupih automobila. Hvala vam.
Znači sada o točci Izmjena statuta HINA -e ponavljam još jednom govorit će gospodin Goran Ivanović ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, gospođo ravnateljice, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo jedna točka dnevnog reda koja kada se pročita ovako izgleda dosta bezazlena u smislu rasprave i otvaranja rasprave, ali kada se malo uđe u meritum stvari onda se vidi da se ima o čemu raspraviti i da je ovo možda dobra prilika da progovorimo i o nekim stvarima koje su vezane naravno uz HINA-u. Ja sam isto kao član odbora premalo znao o svemu ovome, pa sam imao tu priliku čuti se malo sa ravnateljicom da me uopće upozna način na koji funkcionira HINA, što je to, što to za HINA-u znači da u svojem statutu ima i ovaj dio kada je u pitanju snimanje iz zraka. Jučer je bila jedna vrlo kvalitetna sjednica Odbora za medije, informiranje i informatizaciju gdje su svi članovi odbora bili suglasni s tim da je to dobro. HINA je nacionalna novinska agencija i ako uzmemo uz HRT jedini mediji u RH čiji je rad reguliran posebnim zakonom. To je vrlo bitno za istaknuti i na odboru smo vrlo brzo donijeli odluku o tome da naravno danas snimanje iz zraka je standard kojeg moramo imati, on je posebno reguliran posebnim zakonima, potrebno je obučiti ljude. Volio bih reći možda i jednu stvar, da nije bitna količina, ovdje donosimo samo promjenu koja se mora upisati u Trgovačkom sudu da HINA ima pravo snimati iz zraka. Da li će imati jednu, dvije, tri ili pet letjelica mislim da nije predmet rasprave, to će naravno odlučiti upravno vijeće i ravnateljica, ali u svakom slučaju nešto što će obogatiti medijski prostor na prostoru naše RH. Stoga neću vam oduzimati previše vremena. Problematike odnosno ova izmjena je vrlo jednostavna, doći će vrijeme kada ćemo raspravljati o radu HINA-e pa ćemo onda imati prilike o tome raspravljati kao i izvješće HRT-a za 2019. g. Bilo je lijepih diskusija jučer na odboru, to je to, kad se uđe u meritum stvari, kad se želi raspravljati stvarno o onome što je tema, ono što je bit ove priče i mislim da ćemo u ovom vremenu ispred nas naravno imati priliku o tome raspravljati. Možda samo jedna evo, digresija koju ja isto želim ovdje naglasiti, ako uzmemo povijesno gledano ovih 30 godina koliko HINA postoji, imala je svakojakih problema, danas HINA posluje dobro sa ovih svojih 20 milijuna kuna koliko dobiva od Ministarstvo kulture, od toga, naravno, vrati dio kroz PDV nazad u proračun, kad znamo da nijedna ozbiljna novinska kuća na prostoru RH, pa i šire ne može praktički bez platforme HINA-e i služi se platformama HINA-e za ono što se događa u RH i budimo iskreni, naravno, HINA kao takva je i promotor RH u svijetu, kada su u pitanju, ne samo vijesti koje su vezane uz politiku, nego su vezane uz puno šire teme. Stoga evo, uz ovo što je naglasio i g. Matula, naravno, potres je napravio također, veliku štetu kada je u pitanju zgrada HINA-e, ljudi su vrlo brzo sanirali te stvari, razmisliti možda i o ovim stvarima, 123 su zaposlena djelatnika u HINA-i, uglavnom je riječ o visokoobrazovanim osobama, da li su adekvatna primanja i plaće i to je dio, možda predmeta koji će biti dio rasprave kad budemo raspravljali o HINA-i kao instituciji, ali evo, želim da ovom nadopunom Statuta, HINA naravno poveća svoju vidljivost, kako na hrvatskom medijskom prostoru, tako i europskom i da ono što se bude prenosilo, a kad je u pitanju snimanje iz zraka, bude odrađeno na profesionalan način kako to HINA i čini. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala i vama. G. Željko Pavić govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
... [[Govornik se ne čuje.]] predsjedniče, ... [[Govornik se ne razumije.]] uvaženi saborski zastupnici. Ja ću pokušati g. Bulju, našem kolegi objasniti, dati jedan odgovor na njegove, njegova pitanja u vezi broja dronova kroz svoju raspravu. Jučer smo na Odboru za informiranje, informatizaciju i medije odlučivali o zahtjevu ravnateljice HINA-e za promjenu statuta HINA-e u čl. u kojem se definira djelatnost HINA-e. Od strane ravnateljice je traženo, odobreno od strane Vlade i jučer prihvaćeno na odboru da se proširi djelatnost HINA-e, a to je snimanje iz zraka. Ova dopuna statuta je još jedan dokaz da se u HINA-i prate trendovi i vodi računa o što je moguće kvalitetnijem i sveobuhvatnijem informiranju građana sa ciljem da građani dobiju cjelovitu informaciju i prikaz situacije vezan uz pojedini događaj ili zbivanje. Na sjednici odbora, ne samo da je prihvaćen zahtjev za dopunu statuta, već je iznesen cijeli niz pohvala za rad HINA-e i dano je nekoliko prijedloga za povećanje efikasnosti i sigurnosti rada, pa je tako predloženo i da se što prije moguće nabave i dodatni dronovi tako da snimanjem iz zraka od strane HINA-e bude pokrivana cijela država. Na osnovu izlaganja ravnateljice, uočeno je nekoliko problema koji su aktualni u HINA-i, a prvi problem je vezan baš za snimanje iz zraka jer trenutno nema dovoljno kadrova koji bi to i takvo snimanje mogli obaviti na teritoriju cijele države što upućuje na činjenicu da je HINA spremna i voljna pratiti tehnološke trendove, ali je nužno potrebno da se to prati i u kadrovskom dijelu na način da se zaposlenici obrazuju što je više moguće, a u skladu sa zahtjevima koje donose novi trendovi u izvještavanju i novinskom radu. Uz taj problem, uočen je još jedan problem koji je vezan za tehnologiju, a radi se o problemu vezano za smještaj računalne opreme, konkretno servera i to na rezervnoj lokaciji, odnosno smještaj ... [[Govornik se ne razumije.]] lokaciji koja bi trebala postati aktivna ukoliko Zagreb i lokaciju na kojoj su trenutno smješteni serveri zadesi elementarna nepogoda katastrofalnih razmjera. Kao što znamo, to se desilo u proljeće ove godine te je zgrada u kojoj su bili smješteni serveri i ostala računalna oprema, oštećena u potresu pa je nakon potresa trebalo obaviti izmještanje servera na drugu lokaciju, što je obavljeno brzo, kvalitetno i efikasno, i na način da, nitko od korisnika usluga nije ni primijetio da se radi izmještanje opreme. Uz ovaj problem, otvaraju se dva nova problema koji nisu vezani samo za HINA-u već su vezani za funkcioniranje drugih poduzeća čiji je osnivač RH i za poštivanje zakona i zakonske regulative. Naime, u utorak smo bili svjedoci ispadanja iz sustava komunikacija jednog teleoperatera što je prouzročilo velike probleme u radu mnogih poslovnih subjekata, ali i hitne službe, vatrogasne službe i policije. Kvar kod tog teleoperatera je prouzročio nedostupnost brojeva 112, 192, 193 i to gotovo 6 h. To znači da naši građani nisu mogli dobiti hitnu službu, vatrogasce i policiju cijelo to vrijeme. Razlog za to je što su te službe u odlaznim pozivima koriste uslugama više teleoperatera, ali se u dolaznim pozivima koriste uslugama samo T-Coma koji nažalost nije funkcionirao. Sad se vjerojatno pitate kakve to veze ima sa HINA-om i uočenim problemom u HINA-i. Radi se o tome da se u sektoru komunikacijskih i informatičkih tehnologija nisu poštivale odredbe zakona o kritičnim infrastrukturama i evidentno je da nisu u skladu s odredbama tog zakona napravljene procjene rizika ili su te procjene napravljene nekvalitetno. Prema odredbama Zakona o kritičnim infrastrukturama, infrastrukture vezano za pružanje audio i audio-vizualnih medijskih usluga, također spadaju u kritične infrastrukture, a kao što znamo HINA u djelokrugu svog rada ima i foto, audio, video i multimedijske servise te projektiranje, izradu i planiranje bazama podataka što znači da i njeni sustavi spadaju u kritične infrastrukture. Iz problema koji su proizišli evidentno je da ni za kritičke infrastrukture HINE nisu napravljene procjene rizika ili nisu napravljene na zadovoljavajući način, pa su se desili problemi sa serijskom opremom koja je bila smještena u zgradi koja je stradala u potresu, a nije se instalirala oprema na sigurnoj i udaljenoj lokaciji koja bi preuzela ulogu u slučaju pada sustava. I sada se oprema smjestila u sistem salu jednog teleoperatera na lokaciji u Zagrebu što nikako nije u skladu sa sigurnosnim zahtjevima. Budući da analize rizika i sektorske planove osiguranja rada kritičnih infrastruktura sa osiguranjem isporuke roba odnosno usluga za sektorski kritične infrastrukture iz svog djelokruga izrađuju središnja tijela državne uprave u suradnji s nadležnim regulatornim agencijama zaključujemo da su ta tijela zakazala i u slučaju HINE kao i u slučaju Hitne pomoći, policije i vatrogasaca. Drugi problem koji je uočen je da agencija koja bi trebala državnim poduzećima i institucijama pružati podršku u području informacijskih tehnologija ni u ovom slučaju nije odradila svoj posao zbog kojeg je i osnovana. I da rezimiram, mišljenja smo da HINA kao i niz državnih poduzeća gledajući ih kao samostalne jedinice posluju i djeluju dobro međutim kad je u pitanju međusobna suradnja i koordinacija kao i kontrola od strane središnjih tijela državne uprave zaključujemo da se na tome još treba ozbiljno raditi. Naš klub će glasati za izmjene odnosno za dopune statuta HINE.
Hvala lijepa. Imamo 2 povrede Poslovnika. Gospodin Škoro.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 232. Poslovnika Hrvatskog sabora, govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Dakle, ne samo kolega zastupnik koji je sada govorio nego i svi zastupnici koji su govorili uglavnom se nisu držali teme. Klub zastupnika Domovinskog pokreta smatra ovo jednom situacijom u kojoj treba nabaviti dron, nemamo o čemu raspravljati, samo je bitno da taj dron koristimo u korisne svrhe i da ne ganjamo građane okolo i zadiremo u nečiju privatnost [[Upadica: Nije replika.]] povrijeđen je sigurno Poslovnik. Hvala.
Hvala i vama. Dužan sam odgovoriti i dat vam za pravo, osim što smo upozoravali ostavili smo svakoga da govori do kraja, a ja sam zauzeo jedan stav gospodin Škoro da ako je problematika o kojoj se govori vezana uz tehnologiju, a u 90% slučajeva to je povezano s tehnologijom i sa takvim stvarima da ću onda dopustiti, ja sam dao samo jedan, jedan, jednu povredu Poslovnika zato što smo ušli u polemiku poslije oko toga, a dopustio sam i gospodinu Bulju da govori do kraja. Znači imate pravo što ste rekli. Ja ću se, ja neću zaustaviti nikoga, a opomena će se dobiti samo ako se ulazi u teme koje su daleke od ove promjene statuta, a to su teme koje se ne vezuju uz tehnologiju. Ako imate još nešto reći? U redu, u redu, ali imate pravo. Gospodin Šimičević.
Evo, zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., uvaženi zastupnik je govorio zapravo mimo teme. Ovdje se radi o Članku 10., nadopuna Članka 10. statuta Hrvatske izvještajne novinske agencije, a to znači da se odobrava odnosno ovaj uvaženi dom će izglasati taj Članak 10. gdje se kaže da će se novinska agencija moći baviti snimanjem i fotografiranjem iz zraka, ništa drugo, sve ovo što ljudi ovdje govore to je zapravo u stručnoj literaturi se kaže kradljivci vremena [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] mi smo cijelu stvar mogli ovdje riješiti za 15 minuta, raspravljamo 55 minuta. Hvala lijepo.
Gospodin Šimičević, mislim da sam odgovorio na tu istu, na taj isti problem gospodinu Škori, da u pravu ste oba dva, ali ovaj budući da o dronu bi mogli govoriti 2 minute, sad ću vam dati riječ odmah, o dronu bi mogli govoriti 2 minute ako se, ako rasprava se kreće oko tehnologije i oko toga onda ću ja dopustiti da se govori do kraja. Gospodin Miro Bulj je jedini koji je, koji ima pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Evo, uvažena ravnateljice, kolegice i kolege ova govornica je ovdje ono što je nama alat da kažemo svoje stavove. U ime odbora je maloprije kolegica predsjednica odbora rekla da se nabavlja 1 dron, razumijevajući to da će biti za Zagreb koliko sam skužio sad u ovome trenutku i da mi saborski zastupnici raspravljamo o onome što treba imati HINA i šta 120 ljudi tih zaslužuje i što nacionalna agencija potrebno je imati. Velika je uloga u hrvatskoj povijesti ovih 30 godina HINE i naravno da mi kao tijelo zakonodavno o tome trebamo raspravljati, volio bi da se je uključio i predstavnik Vlade koji ovdje mudro šuti. Mi ovdje govorimo o tome da je meni drago što će imati dron, meni je drago što moramo nove ljude edukaciju i nove sadržaje dobit i ja jedva čekam, evo kolega Škoro je maloprije rekao da je van teme, da s tim dronovima HINA cijelom svijetu prikaže obrađenu Slavoniju, sva polja obrađena. Ja ću uživat u tome, ja ću uživat u tome kada ovi poticaji koji se daju za stoku u Dalmaciji na kršu za krave kad budu snimljena ta polja. Ja ću podržat ovo objeručke, ali govorim da agencija i 120 ljudi moraju biti ravnomjerno raspoređeni, naravno da je Zagreb, naravno da je Zagreb glavni grad i on to mora imat. Međutim, samo sam tio ukazati da ne smimo zaboraviti i ostatak Hrvatske, to je u skladu sa ovom temom. Ako već raspravljamo o ovome možda benignom izmjeni koja je vrlo značajna za našu agenciju i za javnost, naravno i mogućnosti izvještavanja novinske agencije i novi alata koje dobija novinska agencije, koje novinske agencije već odavno igraju, imaju i brojni drugi mediji koji su puno manjeg, manjeg, nema manjeg i većeg značaja, pa i oni koji su pod alatima vlade, koje vlada plaća, koje županija plaća iz svojih proračunskih sredstava, da pišu isključivo kao bilteni, to je dobar, bilteni vlasti. I agenciju kao javni servis triba omogućit joj da ona donosi, to sam tio kazati, da donosi odluke van ovih minornih izmjena, da sve tehnološke nać mogućnost da ovdje kroz odbor, kroz struku, kroz Ministarstvo kulture, da ovakve izmjene ne dolaze na sabor, da ovakve izmjene, nego da se omogući zakonski da sve tehnološke inovacije omogući se da Hrvatska sve u skladu sa svojom politikom poslovanja i djelovanja uskladi sa najmodernijim agencijama novinskim … [[Govornik se ne razumije]] Smatram da ova izmjena pokazuje koliko mi kao zakonodavno tijelo oko nekih stvari držimo pasku, a neću govorit izvršna vlast, ne uzimajući samo agenciju ovdje, nego inače i zaista 20 milijuna kuna uspoređujuć sa milijardu i 300 milijuna kuna, ono što građani plaćaju s HRT-om, Hrvatska novinska agencija je agencija koja u šumi informacija prenosi vijesti vjerodostojno, uglavnom to je moj stav, i triba podržati njihov rad. I ovo nije bila kritika, ovo je bilo da nama na razmišljanje jel ako je predsjednica odbora rekla, predsjednica ovdje da bi bilo to raspravljano na odboru da će biti kupljen samo jedan, naravno da ja kao saborski zastupnik koji dolazi iz Dalmacije moram to reć, to je moja obaveza jel ono van teme ili nije, tu ćemo napraviti pravilnik da vi u predsjedništvu stranke, u predsjedništvu sabora, nama propišete saborskim zastupnicima točno šta smimo reći, al to nije saborski zastupnik, to nije saborski zastupnik. Saborski zastupnik je onaj koji mora primijeniti određene stvari kod ovih izmjena il nekih drugih i dati na razmišljanje nekakve prijedloge. Ja dajem prijedlog odboru, vama u vladi, nama u saboru da se omogući da sve tehnološke izmjene temeljem politika unutar vođenja izvještajne agencije da oni to sami donose te poslovne odluke, a mi smo oni koji možemo povećat sredstva, kao i Ministarstvo kulture koji može omogućiti da to ostvare, da budu najmoderniji i najtransparentniji. Hvala.
Ostanite ovdje. Budući da ste ovaj se odnosili na, ne nešto što sam ja napravio prije, ja sam zadnja osoba koja određuje u ovom saboru što će se reći i zato uvijek puštam sve da govore do kraja. Ali međutim, držeći se teme, vi ste se držali teme sada. Držeći se teme, to je jedna stvar. A drugo, poslije iznošenja stajališta, pa možete o toj temi govorit što god hoćete poslije jel da, ali sada ću vam dati replike. Imate 4-5 replika.
A mogu vama odgovorit?
U biti ne. U biti ne.
Ma u skladu je sa temom zbog toga što je rasprava o dronovima…
U biti ne možete govoriti.
Predsjednica odbora je rekla da će se kupiti, nabaviti … [[Govornik se ne razumije]] po jedan dron.
Ne mogu, g. Bulj, vi znate, vi ste, vi ste lisac i znate da ste zadnji, pa da ako vam dajem sad drugu povredu Poslovnika, da vi ćete, ionako je, ionako je zadnja rasprava jel da, pa baš vas briga, pa stoga vam neću dat povredu Poslovnika nego ću vam dati mogućnost da odgovarate na replike, a prvu repliku je tražio g. Škoro.
Hvala lijepa. Poštovani g. Bulj, čini mi se da ste dobili drugu opomenu. Dobro ste rekli u svom izlaganju, dakle definitivno ovdje je pitanje forme i sadržaja. Mi o formi raspravljamo sat vremena, pitanje je treba li nabaviti Hina dron, apsolutno da. Budućnost mnogih ljudskih aktivnosti leži u dronovima, u bespilotnim letjelicama. Međutim, podsjetit ću vas, i sami ste tome svjedok i razgovarali smo o tome, da zna biti i zloupotreba, zloupotreba korištenja dronova. I to se dogodilo i u Hrvatskoj i dakle, to je ono o čemu moramo možda nekom drugom zgodom razgovarati, dakle ne kada je pitanje forme i izmjena statuta, što je u svakom slučaju vrlo neobično i najmanje nepotrebno. Ali kad je pitanje sadržaja, kad je pitanje činjenica što će se snimati tim dronom, u koje će se svrhe on koristiti, hoće li se on koristiti da ga je recimo bilo iznad Slovenske 9 koju vi često volite spominjati ili recimo je li bilo zloupotreba kada su se dronovi koristili … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Fala, vrijeme]] građane koji su bili suspektni od covida, to je zanimljiva stvar.
Izvolite odgovor.
U ovome dijelu bi se s vama kolega složio da, poglavito u ovome zadnjemu dijelu da se može koristit dronovi i u protuzakonito tj. možda taj prostor zakonski nije definiran, snimali se poljoprivrednici kako gnoje u samoizolaciji svoje ovaj vinograde, njive i kazne su imali, dok se u isto vrime arčilo i bančilo i novac dilio u Slovenskoj 9 koju ste vi sad spomenuli sa brojačem karata tj. brojačem novaca se dijelio taj harač i nadam se da će se ipak vratit taj novac hrvatskom narodu, poreznim obaveznicima i da će se taj novac upotrijebiti u puno bolje svrhe u ovome trenutku koji se dilio od javnih tvrtki ili pogodovanju javnim nabavama. I znam da taj sigurno prostor triba urediti, taj prostor ovaj drugim zakonom jel to je ugroza i nacionalne sigurnosti i unutarnje [[Upadica: Fala]] to je unutarnja politika. Hvala.
Gđa. Martinčević.
Poštovani zastupniče Bulj, dakle ja sam u iznošenju stava odbora jasno rekla da smo mi jučer na odboru raspravljali o tome da se ide u izmjene statuta sa idejom nabavke jednog drona, o tome smo raspravljali, sam isto tako rekla da je nekoliko zastupnika članova odbora istaknulo potrebu da se osigura veći broj dronova kako bi cijela Hrvatska, dakle sve njezine regije bile jednakopravno zastupljene u medijskom prostoru, to je bila inicijativa odbora, ja sam je danas u ime odbora na taj način i iznijela i vjerujemo da će HINA prihvatiti našu sugestiju i s vremenom odnosno što je prije moguće naravno nabaviti veći broj dronova. Isto tako, druga vaša primjedba da je apsurdno da razgovaramo ovdje i raspravljamo o nabavi drona, ja se s vama slažem, ja sam također iznijela u svojem izlaganju, međutim situacija je takva da ovdje radimo izmjenu statuta, mijenja se odnosno dopunjuje se djelatnost, ona traži izmjenu statuta a o tome odlučuje Sabor. Dakle jednostavno nismo mogli izbjeći tu situaciju. Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Uvažena kolegice, vi kao predsjednica odbora i ja sam baš vas slušao što je odbor raspravljao jer odbor je sigurno otvorenije raspravljao i na odboru je ova tema raspravljena uz uvaženu ravnateljicu, sigurno puno kvalitetnije jer ovdje je skučeno, ovdje bilo ako rečete da treba dron u Dalmaciji, odmah kaže van teme ste. Da treba snimati iz letjelice recimo moju prekrasnu Cetinu, Sinjsko polje, Dinaru jer to je kao teško, jel', kao sve je Zagreb, je, Zagreb je glavni grad Hrvatske i treba bit i oće ali imamo 2/3 Hrvatske koje su apsolutno zaboravljene i ta periferija je zaboravljena i ja sam htio to naglasiti, da u perspektivi omogućimo ravnateljici i upravi i njenim kolegama da imaju i tu mogućnost prenositi i to sa terena i tu situaciju, jel. I slažem se s vama, tj. uvodno sam rekao da bi trebalo omogućiti statutom mi kao zakonodavac, mi kao osnivač da se uopće ne dovodi u raspravu ovo, ima puno bitnijih stvari u HINA-i i pozitivnijih i boljih o kojima moramo pričat.
Hvala. G. Pavić.
Pa ja bi samo pokušati odgovoriti g. Škori i kolegi iz HDZ-a, nažalost nema ih ovdje, radi se o tome da sam pokušao u svojoj raspravi skrenuti pozornost na to ukoliko se obave uspješne snimke sa dronovima a dođe do katastrofe, ukoliko ta oprema koja će dati podršku za dronove, neće biti pravno smještena, mi te snimke nećemo vidjeti a zapravo u momentu kad se desi nekakva katastrofa, onda se građani okreću medijima i oće od medija dobiti informaciju što i kako dalje postupat. Ukoliko nemamo podršku na pravi način podržanu i u HINA-i, zato sam skrenuo pozornost ravnateljice što bi još trebalo napraviti da se to dotjera na onaj nivo na kojem bi trebalo biti. Hvala.
Hvala, izvolite odgovor.
Ja sam uvijek da se raspravlja jer je HINA vrlo bitna. To je javni servis i zasigurno da je mene osobno kao čovjeka iz Dalmacije, iz moje Cetinske krajine, začudila izjava od predsjednice odbora kad je rekla jedan će se dron kupiti, naravno u perspektivi možda drugi, ja bi volio da se cijeli teren pokrije jer ako je bio ogroman potres i ugroza koja se dogodila u Zagrebu, imamo mi i u Dalmaciji požara, budu puno tih stvari i elementarnih nepogoda i ugroza koje također pogađaju i druge krajeve RH, jel, i puno lijepih stvari koje može govoriti o našim krajevima, povijesno, kulturno, tradicijski i koje možemo snimati, recimo da ima lijep snimak Sinjske alke, da ima HINA, to bi svi mediji prenijeli, to je turističkih i dr. bitnih stvari. Zato trebamo raspravljati o ovome, dati mogućnost da se HINA, očito želi pratit trendove, progresivna je, da joj se omogućim statutom da oni mogu donositi odluke o tehnološkom razvoju.
Hvala. Gđa. Mrak Taritaš [[Upadica Bulj: U skladu sa zakonom.]] Izvolite gđo. Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče Bulj, vi ste u nekoliko navrata rekli, raspravljamo samo o toj jednoj točci. Činjenica je, mi smo u ovom Saboru raspravljali o nekim izmjenama zakona kojim je bila izmjena u jednom članku jedna rečenica. Ali sve dok je zakonska obveza da svaka izmjena statuta HINA-e mora doći na Sabor, ona će doć. Dakle, možda je ovo prilika da se o tome razmisli i da se da prijedlog da statut HINA-e ne dođe na Sabor. O nama ovisi u što će ta rasprava otići. Ali ona koja je obveza HINA-e je doći sa izmjenom jedne odredbe na Saboru. U toj odredbi ne piše jedan dron, 100 dronova, piše još jedna nova djelatnost HINA-e koja je nama pojednostavljeno bilo raspravljati o dronu. Da li će biti jedan ili 100 dronova, to će ovisiti o poslovnoj odluci HINA-e ali ona ovim dakle što ovu izmjenu usvojimo, može se baviti tom djelatnošću i to je važno za reći.
Hvala. Hvala lijepa, oprostite, g. Bulj, imamo povredu Poslovnika g. Ivanovića od prije.
Uvaženi potpredsjedniče, ja ustvari tražim promjenu Poslovnika da se doda članak po kojem bi ako zastupnik ili zastupnica ne razumije o čemu se radi, da im se dodijeli asistent po službenoj dužnosti [[Upadica Radin: Ali niste se pozvali na članak.]] Ja tražim izmjenu statuta odnosno Poslovnika.
Dobro, to, mislim, odgovorite molim vas, ma na repliku odgovorite jer nije bila povreda Poslovnika. Nije bila povreda Poslovnika, replika gđe. Mrak Taritaš.
Ja bi kolegice rekao da je ovdje ona u pravu, mi imamo obavezu kao osnivači, kao donositelji ovog akta tj. ovo tijelo o ovome raspravljati međutim ovdje bi se, ja predlažem evo prije svega odboru, Ministarstvu kulture i predstavniku Ministarstva kulture da predloži ovome Saboru da o tehnološkom razvoju u skladu sa zakonom i svim što treba, da se ovim stvarima da mogućnost da sama HINA može jer ne znam šta će se pojaviti u medijskim inovacija da HINA sama može odlučiti a naravno da će to doć na Sabor, vi ste dužni dat izvješće Saboru, tako da mi ne bi uopće trebali gubiti toliko vrijeme na ove stvari, tu sam suglasan a kolegi bi rekao, nećete mi napisati jer grobari Slavonije, oni koji su upravljali, neće mi zabraniti govoriti o čemu ću govoriti i što shvaćam i ne shvaćam. Hvala lijepo.
Hvala. Vrijeme. Gđa. Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo stvarno ne razumijem da mi tek sat vremena raspravljamo o kupnji drona za HINA-u. Znači novaca ima, ljudi su koliko sam shvatila, certificirani da bi mogli upravljati tim dronovima i mi sat vremena, svi se slažemo, a isto tako preko sat vremena raspravljamo o kupnji dronova U 21. stoljeću 2020. krajem 2020. mi raspravljamo kako će HINA napraviti dronove. Pa zar to nije trebalo biti napravljeno? S druge strane kada dođe izvještaj o radu HINA-e onda možemo raspravljati o nekim stvarima i slažem se sa kolegicom Mrak Taritaš da jednostavno treba promijeniti poslovnik, ako oni mogu nabavljati nekakve tehnološke inovacije za svoj rad. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Pa u ovome slučaju … suglasan s vama od prve zadnje rečenice što ste rekli. Mi raspravljamo o nečeme što je trebalo biti poslovna politika agencije jel svakako mi ćemo imati izvješće, a to bi tribalo na matičnom odboru i s Ministarstvom kulture da se omogući da se definira točno kroz nekakvu izmjenu ovoga statuta da se omogući HINA-i taj razvoj i prihvaćanje novih tehnoloških inovacija jel zaista pričati danas o ovome 2020. godine pred kraj je malo smiješno. Ali dobro, neka se raspravlja imamo govornicu možda dođemo do zajedničkog zaključka. Vidim da su pomalo svi suglasni.
Hvala lijepa, nemate više replika. Gospođa Branka Gabrijela Vojvodić imat će završnu riječ kao ravnateljica HINA-e.
Hvala lijepa. Hvala svima koji su raspravljali. Ja ću biti vrlo kratka i neću krasti vaše vrijeme, s obzirom na to da je zaista bilo riječ o jednom dodatku, statut napravo zato jer je statut HINA-e je donio Hrvatski sabor i zato ga Hrvatski sabor mora mijenjati. Nije bila riječ o broju dronova, bilo je riječ o doregistraciji djelatnosti, a to je snimanje iz zraka. Dakle, već je na putu dron za Split, ja sam isto iz Dalmacije zastupniče Bulj tako da mi je to drago i da nisam bilo bi mi drago, nadam se da ćemo onda krenuti dalje, ali naravno moramo treba imati u vidu i to da moramo imati osposobljene ljude za taj posao. Mi imamo 33 dopisnika unutar Hrvatske, dakle nismo zagrebačka agencija, mi smo hrvatska agencija, nacionalna agencija, promičemo nacionalne interese to želimo i ostati. Ono što mi je iznimno drago je da barem je to moj dojam da saborski zastupnici misle da radimo uravnoteženo, da radimo brzo. Ja vas uvjeravam da pratimo tehnologiju i inače se odluke o tehnološkom napretku HINA-e ne donose u Hrvatskom saboru, HINA je u potpunosti tehnološki unaprijeđena. Ovo je bio jedan detalj zbog nacionalne klasifikacije djelatnosti, bit ćemo i dalje profesionalni u interesu države u interesu naših građana. Zastupnik Matula je rekao da šteta što nismo imali dron na dan onog tužnog potresa i to je istina, to je ono što je i nama žao, ali evo gradi se i Pelješki most, svašta se događa i dobrog i lošeg u Zagrebu. Alku teško da ćemo snimati jer postoje posebni propisi kada je riječ o okupljanju ljudi, ne možete letjeti baš kako hoćete, a osim toga nije samo riječ o letenju nego o snimanju i emitiranju, tako da radit ćemo po zakonu i ja se nadam da će Sabor izglasati ovo. Hvala vam najljepša svima.
Hvala, ostanite ovdje. Gospodin Bulj, replika.
Hvala lijepo. Uvažena ravnateljice. Samo bi rekao da vi ne oduzimate vrijeme saborskim zastupnicima, mi smo plaćeni da ovdje raspravljamo i sjedimo, tako s te strane ako ste stekli dojam od nekih da je bespotrebno raspravljanje mislim da su oni u krivu. Što se tiče, drago mi je što napominjete da će biti više dronova, naravno da je potreba tu i većih financijskih sredstava, ljudi, obuke, usavršavanje i tako, ali ja sam se referirao na odbor, na predsjednicu odbora koja će rekla da će biti jedan dron u Zagrebu, ja sam se referirao na to i otvorila se ta rasprava. Međutim, sve pohvale našoj agenciji kao javnom servisu i očekujem da ćete vi dobiti mogućnost da poslovanje i razvojne tehnologije pratite jednom izmjenom statuta koji ćemo napraviti svi zajedno da vama bude lakše donositi odluke, a vi nama svakako dajte izvješće tako da će biti puno lakše vama i nećemo vama oduzimati i agenciji vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želite odgovoriti? Ne. Ima još jedna replika gospođa Martinčević.
Obzirom na činjenicu da je dosta zastupnika danas upozorilo na činjenicu da raspravljamo zaista o nabavi tako sada ispada o nabavi drona i to je u sat i 20 minuta ja sam i u svojem izlaganju upozorila na činjenicu da se statut agencije nije mijenjao od 2001. godine i da ne može više takav statut ići u korak s vremenom i potrebama jednog suvremenog medija pa je moje pitanje prema vama, da li ćete vi promijeniti proceduru izmjene statuta kako bi izbjegli ovakve situacije, ali kako bi osuvremenili sam statut. Hvala.
Želite na to odgovoriti? Da.
Dakle statut HINA-e je usko vezan o Zakon o HINA-i koji je već prilično star i u ministarstvu koliko ja znam i u dogovoru s nama iz HINA-e se razmišlja o izmjeni tog zakona, a time bi se mijenjao i statut koji je u mnogim stvarima zastario.
Hvala lijepa. Nemamo više replika, zato zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala vam lijepa. Prije nego što prijeđemo na sljedeću točku dnevnog reda izvješćujem vas da ćemo s iznošenjem stajališta klubova započeti po završetku rasprave ove točke sada koja slijedi. Znači može biti prije jedan. - Poslovnik o radu Odbora za europske poslove – potvrđivanje Podnositelj je Odbor za europske poslove na temelju čl. 64. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Ovdje je Domagoj Hajduković. Želite? Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, pred vama se nalazi poslovnik o radu Odbora za europske poslove koje je odbor jednoglasno donio na svojoj 1. sjednici održanoj 28. srpnja 2020. godine. Poslovnik je donesen kako je predsjedavajući i spomenuo, na temelju čl. 64. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, koji navodi da Odbor za europske poslove donosi Poslovnik o svom radu koji potvrđuje Sabor i koji se objavljuje u Narodnim novinama. Dozvolite mi nekoliko riječi o potrebi donošenja Poslovnika. Odbor za europske poslove osnovan je ulaskom Hrvatske u EU kako bi u skladu sa uobičajenom parlamentarnom praksom u državama članicama Unije, izvršavao ovlasti Sabora u europskim poslovima. Ovlasti i djelokrug rada odbora određeni su Zakon o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima te saborskim Poslovnikom. To nas čini jedinstvenim odborom čiji je rad reguliran ne samo Poslovnikom Hrvatskog sabora već i zakonom. S obzirom da odbor izvršava niz specifičnih zadaća, Poslovnikom o radu Odbora za europske poslove preciznije se uređuje njegov rad i razrađuju postupci propisani zakonom i Poslovnikom Sabora. Naime, Odbor za europske poslove je ovlašten obavljati europske poslove u ime Sabora što znači da u okviru odbora se uspostavlja specifični radni odnosi koje ovim Poslovnikom želimo utvrditi. Početak novog saziva Hrvatskog sabora smo uočili kao priliku za donošenje odborskog Poslovnika osobito s obzirom da je Sabor nakon zaključenja parlamentarne dimenzije hrvatskog predsjedanja Vijećem EU-a, zaokružio svoje iskustvo kao nacionalnog parlamenta države članice EU-a i naše parlamentarne dimenzije predsjedanja. Dozvolite mi sada nekoliko riječi o europskim poslovima u Saboru. Najopćenitije govoreći, obavljanje europskih poslova podrazumijeva aktivnosti Sabora koje proizlaze iz članstva Hrvatske u EU-u. Ovisno o tome postupa li Sabor, odnosno u njegov ime Odbor za europske poslove izravno prema Europskoj komisiji i ostalim institucijama EU-a ili prema Vladi koja potom sudjeluje u donošenju odluka u europskim institucijama, obavljanje europskih poslova može se podijeliti na posredno i neposredno. Posredno obavljanje europskih poslova odnosi se na postupke putem kojih Sabor nadzire djelovanje Vlade u europskim institucijama a prvenstveno je riječ o razmatranju stajališta RH, o dokumentima EU-a kao i nacionalnih stajališta za sastanke Vijeća EU-a. Neposredno obavljanje europskih poslova odnosi se na izravnu komunikaciju između Sabora i institucija EU-a a podrazumijeva postotak provjere poštovanja načela supsidijarnosti i politički dijalog sa europskim institucijama, prvenstveno komisijom. Postupanje Sabora odnosno Odbora za europske poslove u posrednom i neposrednom obavljanju europskih poslova u najvećem je djelu propisano već spomenutim zakonom o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima i Poslovnikom Hrvatskog sabora. Prilikom sastavljanja Poslovnika o radu Odbora za europske poslove, vodili smo računa da se gdje god je to moguće ne ponavljaju odredbe koje već postoje u Zakonu o suradnji i saborskom Poslovniku. Nakon uvodnog djela koje sadrži osnovne odredbe i propisuje područja rada Odbora za europske poslove koje se određuju Poslovnikom, slijedi dio u kojem se navodi ovlasti predsjednika, potpredsjednika i članova odbora. U ovom bi djelu istaknuo da smo u čl. 5. pobrojali prava i dužnosti članova odbora nakon čega se utvrđuje da članovi odbora iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika imaju sva navedena prava osim prava odlučivanja. Naime, u dosadašnjem iskustvu s tim tzv. vanjskim članovima odbora, pokazalo se kako ponekad dolazi do nerazumijevanja uloge vanjskih članova odbora. Poslovnik Sabora u čl. 57. navodi da se u radna tijela Sabora mogu imenovati javne i znanstveni stručni djelatnici koji imaju sva prava člana radnog tijela osim pravo odlučivanja, a kolokvijalno ih zovemo vanjskim članovima. Međutim kako Poslovnik kasnije ne navodi prava članova radnih tijela, vanjski članovi su se ponekad pozivali na prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru što naravno nije točno. Jasnim navođenjem prava i dužnosti koje imaju članova Odbora za europske poslove, želimo razjasniti i djelovanje i vanjskih članova odbora. U djelu Poslovnika o radu Odbora za europske poslove koji se tiče načina rada odbora, usredotočili smo se na specifičnosti u radu odbora u posrednom i neposrednom obavljanju europskih poslova. Tako između ostalog, čl. 7. Poslovnika detaljno propisuje što sadrži dokument s oznakom DEU, broj dakle koji se daje sukladno proceduri u Saboru. Riječ je o stajalištima RH o prijedlozima zakonodavnih i nezakonodavnih akata EU-a te drugim dokumentima političke i pravne naravi koje donose institucije EU-a a koji su uvršteni u radni program za razmatranje stajališta RH. Poslovnik Sabora propisuje na koji se način navedena stajališta označavaju, dakle oznakom DEU, dok Poslovnik o radu Odbora precizira što točno dokument sadrži, format oznake i objavu dokumenta na mrežnim stranicama Sabora. Nadalje, Poslovnik o radu odbora uređuje dostupnost dokumenata koje Saboru izravno dostavljaju institucije EU-a, postupak nadopunjavanja radnog programa za razmatranje stajališta RH, suradnju Odbora za europske poslove s drugim radnim tijelima Sabora u europskim poslova, suradnju s članovima Europskog parlamenta izabranima u RH, postupak predlaganja izvješća o radu odbora te javnost rada odbora. Posebno ističem suradnju sa radnim tijelima Sabora kao ključnu za obavljanje europskih poslova i rad Odbora za europske poslove. Na jučerašnjoj sjednici odbora izmijenili smo i nadopunili radni program za razmatranje stajališta RH za 2020. te nam je posebno drago što su mnoga radna tijela iskazala veliki interes za sudjelovanje u razmatranju stajališta RH o dokumentima EU-a. Nadalje, u čl. 13. uređujemo sudjelovanje Odbora za europske poslove u političkom dijalogu s institucijama EU-a. Politički dijalog je neformalni instrument razmjene pisanih mišljenja sa Europskom komisijom koju je pokrenuo bivši predsjednik komisije Jose Manuel Barroso. U širem smislu, politički dijalog međutim obuhvaćena i sastanke sa predstavnicima svih institucija EU-a kao i sudjelovanje predstavnika nacionalnih parlamenata na sjednicama odbora i izaslanstava Europskog parlamenta što navodimo u čl. 13. Poslovnika o radu. Zaključno još ističemo odredbe koje se odnose na članstvo Odbora za europske poslove u konferenciji za europske, za poslove Unije pardon, parlamenata EU-a tzv. Kozak. Naime, Kozak je najstariji format međuparlamentarne suradnje u EU te jedina međuparlamentarna konferencija institucionalizirana temeljem, temeljem ugovorem, ugovorima EU-a, Protokolom br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u EU-u. Odbor za europske poslove član je COSAC-a i redovito sudjeluje na njegovim sastancima 4 puta godišnje. Poslovnik o radu odbora u čl. 15. uređuje, u čl. 15. uređuje se način određivanja izaslanstava odbora na sastancima COSAC-a, kao i obavljanje stručnih i administrativnih poslova za potrebe izaslanstva. Zbog aktualne epidemiološke situacije sastanci se trenutačno odvijaju video konferencijskim putem, a prva … [[Govornik se ne razumije]] video konferencije održana je upravo tijekom hrvatskog predsjedanja 16. lipnja ove godine u formatu izvanrednog sastanka predsjednika COSAC-a. I u dijelu koji se tiče članstva u COSAC-u, ali i općenito, suzdržali smo se od uređivanja rada odbora u slučaju proglašenja epidemije zaraznih bolesti ili opasnosti od epidemije i pandemije, te u tom smislu slijedimo sve preporuke i upute, kao i odluke predsjedništva sabora. Zaključno, Poslovnik o radu Odbora za europske poslove je rezultat akumulirane prakse obavljanja europskih poslova u prethodnim sazivima sabora. Odbor je od svog osnivanja do danas imao priliku sudjelovati u gotovo svim postupcima koji uključuju nacionalne parlamente, te se kroz tu praksu jasnije iskazalo koja područja je potrebno dodatno urediti kroz Poslovnik o radu. Vjerujemo da je taj cilj postignut tekstom koji je pred vama, te predlažemo saboru da potvrdi Poslovnik o radu Odbora za europske poslove. Hvala vam.
Želi li izvjestitelj odbora uzet riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi za raspravu se javio uvaženi zastupnik Marko Pavić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. U ime Kluba HDZ-a mogu reći da ćemo ovu točku i ovaj Poslovnik poduprijeti, kao što smo poduprijeli isto tako i na samom odboru. Ono što treba svakako istaknut da su europski poslovi nacionalni poslovi, da većina isto tako i akata koje ovdje donosimo transponiraju se kao direktive i uredbe iz Europskog parlamenta i vijeća. Ovaj Poslovnik kao takav definira osim onih osnovnih stvari na koji način radi odbor, definira i dokumente, način rada sa dokumentima EU-a, stajališta RH na koji način izmjenjujemo dokumentaciju i komuniciramo, COSAC konferenciju koja je konferencija ovaj odnosno Konferencija Odbora za poslove unije parlamenata EU-a. Kao takav Klub HDZ-a će ga poduprijeti. Jučer smo donijeli isto tako i program koji je dosta ambiciozan, koji prati europske fajlove i inicijative i zakonodavne, ne zakonodavne i sve prijedloge Europske komisije. Ja se zahvaljujem i predsjedniku odbora u bivšem sastavu Domagoju Miloševiću, hvala i novom predsjedniku, vjerujem da će i ovaj Poslovnik i način rada Odbora za europske poslove unaprijediti suradnju između Zagreba i Brisela, isto tako da će biti na korist hrvatskim građanima. Hvala vam lijepa.
Slijedeća rasprava je, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS. U ime Kluba zastupnica i zastupnika zeleno-lijevog bloka tražim stanku u trajanju od 15 minuta ili 10 ako je to maksimum poslovnički, kako bismo se još konzultirali o ovoj točki. Hvala.
Dobro, odobravam stanku od 5 minuta, krenut ćemo u 11,07. STANKA U 11,03 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,07 SATI]] Dobro, nastavljamo dalje s radom. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnica i zastupnika zeleno-lijevog bloka na prijedlog Poslovnika nema zamjerki i podržat ćemo njegovo donošenje. Međutim, smatramo da u kontekstu ove rasprave treba reći nešto o tome kako se europski poslovi vode i kako u društvu govorimo o EU. Hrvatska javnost već danima rasprava o problemu postojanja društvenog kluba za vodeće ljude u ovoj državi u kojemu elita iza zatvorenih vrata i daleko od očiju i ušiju javnosti donosi odluke o životima i svakodnevici građanki i građana Hrvatske. Za članove tog kluba ne vrijede pravila koja vrijede za ostale. Javnost je bila prilično jednoglasna u osudi samog koncepta, kao i sudionika druženja u tom klubu i to je razumljivo. Politika. Odluke koje se tiču našeg društva moraju se odvijati u procesu javne rasprave koji je transparentan u svakom svom dijelu u i toj javnoj raspravi javnost može sudjelovati, biti informirana o tome što se predlaže, pobuniti se ako se s nečime ne slaže. Zato je razumljivo što je reakcija hrvatske javnosti na kamarilu iz Slovenske 9 bila tako ogorčena i ljutita. Međutim, što kad bih vam rekao da hrvatski predsjednici vlade i ministri vanjskih poslova, pa tako i Andrej Plenković, već godinama sudjeluju u nečem sličnom, ali potpuno ignoriranom ili prihvaćenom od hrvatske javnosti, a odluke koje se u tom krugu donose, utječu, ne samo na živote građanki i građana Hrvatske, nego i na živote preko 440 milijuna građanki i građana EU. Govorim, dakako o EU vijeću i želim reći da sam bio pomalo nepravedan u svojoj analogiji s klubom u Slovenskoj 9, budući da je to tijelo sasvim legitimno, sasvim legalno i sasvim potrebno, barem dok EU još uvijek traži svoj put u budućnost. Ali, nešto o tome ću reći malo kasnije. Sličnost sa Slovenskom 9, barem kada je u pitanju Andrej Plenković, leži u činjenici da ni šira hrvatska javnost, a ni zastupnice i zastupnici u HS-u zapravo ne znaju koje će stavove on zastupati na sastancima EU vijeća čije će prijedloge i vrijednosti podržavati, koga će podržavati za visoke dužnosti u institucijama Unije. Hrvatska javnost, a i mi u Saboru za sve to saznajemo tek nakon što su ti sastanci završeni, a službeni izvještaj u Sabor stižu ponekad i s više mjeseci kašnjenja. Hrvatske novinarke i novinari koji prate sastanke EU vijeća, našeg premijera moraju loviti za izjave po briselskim hodnicima, a on u odgovoru na njihova pitanja, često pokazuje podsmjeh ili frustraciju činjenicom da eto, on sad tu mora odgovarati na neka glupa pitanja o stvarima koje ionako malo tko razumije, po njegovom mišljenju, dakako. Između EU vijeća i kluba u Slovenskoj 9, razlika je nebo i zemlja, naravno, ali razlike u odnosu prema demokraciji i građanima Hrvatske između sudionika razgovora ugodnog naroda iz Slovenske 9 i Andreja Plenkovića kad ide na Europsko vijeće, ima jako malo. To je vrlo sličan mentalni okvir. Ovo je godina u kojoj bi se trebala održati velika konferencija o budućnosti Europe. Odluke donesene na toj konferenciji trebale bi odrediti smjer u kojem će Europa ići i dati odgovore na neka važna pitanja o svom identitetu. Hoće li se razvijati u federaciju, hoće li postati zajednica država koje u labavoj uniji, sudjeluju svaka u svojoj mjeri. Hoće li postati, hoće li unija biti manje politička, a više ekonomska, hoće li granice ostati otvorene među zemljama članicama? Hoćemo li uniju proširivati ili ne? Hoćemo li isplatu novaca iz EU fondova uvjetovati poštivanjem zajedničkih vrijednosti i vladavine prava? Ta i mnoga druga pitanja trebala bi teoretski svoj odgovor pronaći na konferenciji o budućnosti Europe. Smatram da se na toj konferenciji mora čuti glas Hrvatske. A da bi se čuo glas Hrvatske, moramo u Hrvatskoj provesti vrlo široku javnu raspravu o toj temi i moramo to učiniti na čitav niz načina, kroz tribine, kroz pisanje književnika, filozofa, političara, novinara i društvenih znanstvenica i znanstvenika u javnim medijima kroz raspravu u Saboru, Hrvatska je neodvojiv dio Europe i zato njezin stav mora biti glasno izrečen, a poruka jasna i nedvosmislena. To neće biti moguće ako se izvršna vlast i njezini najviši predstavnici zadovoljavaju anketama koje pokazuju da građani nisu zainteresirani za europske teme. I taj podatak prihvaćaju kao nešto što igra na ruku elitizmu kojemu su nažalost očito skloni. Ne, od njih moramo očekivati bolje i više, baš zato što su mnogi od njih, a to vrijedi i za Andreja Plenkovića i za Zorana Milanovića, ljudi koji o EU doista znaju mnogo više od prosjeka i poznaju sve njezine vrline i slabosti. Oni moraju poticati raspravu o našem mjestu u Uniji i o budućnosti Unije, njihova misija mora biti da, primjerice, participacija na idućim izborima za zastupnice i zastupnike u EU parlament bude bliža onoj za HS, a ne sramotnih 29 i kusur posto koliko je bila 2019. g. Zato pozivamo da rasprava o ovim temama ubuduće bude otvorenija, demokratičnija i da se sve sudionice i sudionici te rasprave potrude dati konstruktivan doprinos. Europa će nam biti onoliko dobra koliko se potrudimo učiniti je dobrom. Ako se ponašamo kao njezina margina, točno tamo ćemo i biti. Ako ne budemo zainteresirani za nju, naši predstavnici tamo neće osjećati nikakvu obavezu uključivati nas u odluke u čijem donošenju sudjeluju. Klub zastupnica i zastupnika zeleno-lijevog bloka bit će aktivan u europskim temama i dat ćemo sve od sebe da u javnu raspravu uključimo sve građanke i građane koji su nam dali svoje povjerenje na izborima. EU ne postoji izvan nas samih, niti zbog nekog drugog osim nas, naš angažman će to i reflektirati. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Pa čudi me da je gospodin Glavašević Članak 238. povrijedio i govorio van teme kada upravo imate mogućnost nakon ovoga imati slobodan govor. A kada govorimo o europskim poslovima pa vi ste sjedili u SDP-ovoj vladi koja je izgubila milijardu EUR-a, 10% kohezije ste mogli se izboriti da ste bili aktivni. Šta tada niste? Premijer Plenković je 22 milijarde EUR-a osigurano Hrvatskoj i ne to u nekim čudnim hodnicima, vi ste izgubili zajedno s premijerom Milanovićem milijardu EUR-a. Hvala
Ok, ali ovdje sad veliki broj zastupnika govori van teme, kad bi davali, kad bi sve prekidali imali bi velikih problema, a eto to ovaj valjda birači vide pa će oni to onda na kraju ocijeniti. Dobro, slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisni lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi predlagatelju, kolegice i kolege, evo građani koji gledate pred malim ekranima danas raspravljamo o radu odbora tj. izmjeni poslovnika i radu Odbora za europske poslove, što je ok i o tome triba raspravljati. Međutim naši građani Hrvatska koja je u EU očekivali su ovdje možda zakone, ako ih nemaju vladajući imamo mi iz oporbe, a ne da u 11 sati gledamo kako ćemo ugasiti sabor i ići svojoj kući petkom dok to drugi ljudi ne mogu. Ja sam osobno sam predložio 5 zakonskih prijedloga, moj klub je nekoliko ozbiljnih zakonskih prijedloga i o poljoprivredi i o onome svemu, podijeli poljoprivrednoga zemljišta o brojnim temama o kojima se ne moramo slagati ili slagati, ali oporba je davala brojne prijedloge pa predsjedavajući ako nemate šta i ako Vlada nema inicijativu i ako Vlada nema mogućnosti mi saborski zastupnici koji smo izabrani želimo raspravljati o zakonskim problemima koji su naše građane tište. Imamo brojne sad prijedloge u ovome trenutku, a nećemo sad evo ja kad završim još će u ime predlagatelja predsjednik odbora i mi idemo kući. Tako da ja mislim oko ovoliko problema u kojima je RH da je sramotno što nemamo više tema i da cijeli dan ne radimo barem u okviru radnoga vremena. Što se tiče ovoga prijedloga naravno da bi sabor morao kontrolirati ne samo europske poslove hrvatske Vlade ovoga prijedloga koji je, izmjene poslovnika nego nažalost šta njih kontrolira Slovenska 9 i da se odluke donose tamo i po energetskoj strateziji jer premije Plenković daje izvješće nam ovdje što je ok sa Europskoga vijeća, uvaženi kolega predsjedniče kluba, predsjedniče odbora, uvažene kolegice i kolege vidimo činjenica je malo je se fokus sad skrenuo sa izjava narikače ne znam koje se sve izjave davalo kao i nekada meni, što je premijer govorio koji je također kulturan Bruxelleski čobane, ne znam sve što je govorio ovdje, ali se je otišlo sa glavne teme. Uglavnom u Hrvatskoj funkcionira duboka država, mi kao sabor i ova izmjena poslovnika daje mogućnost da sabor zakonsko, zakonom propisanu obavezu ovoga odbora da uvrsti u poslovnik. Znači to je zakonska izmjena. Međutim, kad vidimo kako je se u ovome trenutku skrenulo sa bitnoga sa izjava narikača i na ono najbitnije kako ministri ključni koji vode energetske i okolišne resore, gospodarske resore tezgare sa onima koji namištaju javne nabave za keš, suvi keš su kupovali poslove u državni i javnim tvrtkama onda vidimo kako funkcionira naša država. Imamo puno ozbiljnijih tema o kojima tribamo razgovarati, a ne zaključati sabor u 11 i 30 [[Upadica: Držite se dnevnog reda, molim vas.]] govorim o točki dnevnog reda molimo bih vas još imam [[Upadica: To nije vezano za točku.]] to mi je govorio i Furio Radin, potpredsjednik sabora, ja bi vas zamolio da svako jutro saborskim zastupnicima kojima se prijave da im napišete što će govoriti, govorim o temi, govorim o izmjeni poslovnika rada, govorim o zakonskom propisanoj obavezi da se u poslovnik unese, da se kontrola, poglavito kontrola rada vanjskih poslova, da odbor izvršaje, nažalost vidimo i vidljivo je da se politiku ministri koji moraju provoditi energetsku politiku, okolišnu politiku, održivoga razvoja politiku, prometnu politiku gdje su ogromni novci iz Europskih fondova naših građana koji plaća u fondove, u naš proračun, porezni obaveznici, da se taj novac tezgari tj. da se kupuju kroz javne nabave suvim kešom. Ugrožena je nacionalna politika, nacionalna sigurnost, unutarnja politika pa i vanjska politika, pa kako će sad doći ovdje premijer pola mu ministara u klubu šefa jedne jake JANAF, jedne jake javne tvrtke i sad kako će on gore u Europsko vijeće jer kako donosi odluke. Da li donosi kroz procedure kroz nadzor, ovaj rada odbora koji je zadužen za vanjsku politiku i kako ćemo mi dodjeljivat nama sredstva kad vide ljudi da se javne nabave dodjeljuju 2 miliona kuna daš i bojaj ove cjevovode u JANAF-u 6 puta, 7 puta samo je bitno to naglasiti ovdje. Mi to moramo kao saborski zastupnici u okviru teme. Sabor je tijelo u kojem bi tribalo odlučivati, a ne klub Dragana Kovačevića, ne klub Dragana Kovačevića gospodine Sanader. Znači ovde se odlučuje, odlučuju ministri ovdje a ne suva kešovina [[Upadica: Gospodine govorimo o poslovniku o radu odbora.]] pa govorim o poslovniku rada odbora i da se primjenjuje, znate li vi, jeste li pročitali zakon što traže, vi uopće ne znate gospodine Sanader o čemu se radi. Ovdje [[Upadica: Jeste vi…]] se radi, ovdje se radi da je zakonom propisano da nadležni odbor nadzire vanjske poslove hrvatske Vlade, a što nije u poslovniku i mi sada unosimo to u poslovnik, ja o tome govorim da ovaj odbor mora po zakonu nadzirati Vladu, međutim ne nadzire ovaj odbor Vladu nego klub u Slovenskoj 9 jer tamo su ključni ljudi koji bi morali provoditi politike poglavito od sredstava koja mi se hvalimo da dobivamo od ministara prometa, infrastrukture, ministra okoliša i gospodarstva, održivoga razvoja ogromni novci, a ne da nam gospodari otpadom kao što je Marišćina, Lećevica, doli kod nas znate što se sve događa. Znači ovaj odbor ovim izmjenama poslovnika bi trebalo biti tijelo koje će nadzirati vanjske poslove hrvatske Vlade i vanjske politike. I vi se smijete na to, vi se smijete, šta se smijete.
Šta ću se nasmijat, izvrdavate raspravu i činite klauna od sebe i od sebe i od ovog sabora, to je sramota.
Šta se smijete, pa vi ste takvi, oćete vi meni, recite ajde.
Izvolite, govorite o temi.
Ajd govori evo, ajd slušat ćemo njega. Oćemo slušati njega kolegice umjesto mene? Mislim da ovim upadicama potpredsjednik kao maloprije i potpredsjednika Radin žele skrenuti pozornost na neke puno ne bitnije stvari. Još jednom izražavam nezadovoljstvo, potpredsjedniče uputite to predsjedništvu sabora da se raspravlja, imamo zakonskih inicijativa ako nema vlast imamo zakonskih inicijativa iz oporbe, ne tribamo se slagati ali možemo raspravljati primjera govorim o podjeli poljoprivrednoga zemljišta jer mi sada završajemo prije podne svoje radno vrijeme. I smatram da ovaj sabor ima ključnih problema, ja bi volio da sabor radi samo pola sata, a da u Hrvatskoj se ne donose odluke recimo u klubovima kao šta je u klubu Slovenska 9. I to je vama smiješno, evo smiješno je i bivšemu ministru Paviću, šta on kaže možete povredu Poslovnika al dat ću vam 2 minute. Ne znam smiju vam se brci, možda ste i vi bili tamo, vidim da se cijelo kad se spomene Slovenska 9 osjećaji, osjećaji …
Nemojte komentirati sa zastupnicima molim vas, držite se rasprave, ne komunicirajte sa zastupnicima.
Izvolite. Ja bi samo zamolio potpredsjednika da završim svoj govor pa slobodno on se more prijaviti mi ćemo dati replike u ime kluba da završim ovo. Ove izmjene su trebale biti je li su zakonska obaveza odavano u poslovniku, a ono što se događa u vanjskim poslovima i u briselskim hodnicima nema realne, pozivamo se europske politike, a u biti mi danas ovdje ovaj, mi danas ovdje imamo sasvim drugačiju politiku koja nema veze sa EU i ovo što se događa u RH sa nekakvim zakonom, sa nekakvim predstavljanjem europskim, sa nekakvim osobno ja nisam, kad se ulazilo u EU podržavao način kako ulazimo EU, a vidim ovi što su nam obećavali zvjezdice od kad smo ušli u EU nikad teže i nikad gore nije bilo. A kad kažem gore, zbog čega? Najgore je kad je Hrvatska prazna, najgore je kad 2/3 Hrvatske su prazne i najgore je kada se zakoni u ovome slučaju nadležni odbor koji je trebao nadzirati, koji treba nadzirati Vladu hrvatsku, vanjsku politiku da se događaju slučajevi evo u vanjskoj politici također slučaj ovaj Sabljak, čovjek koji je izgubio posao tj. kojega se proganja zbog istine. I još jednom bi rekao da vanjska politika, proeuropska politika, briselski hodnici koji se ovdje predstavljaju nažalost svedeni su na Slovensku 9 gdje se odlučuje o svemu, o poslovima gdje ljudi koji imaju svoje tvrtke propadaju jer nisu konkurentni, a ne mogu biti konkurentni jer su puno konkurentnije nije javna nabava transparenta nego se plaća mito i u takvoj Hrvatskoj i za takvu Hrvatsku se nismo borili, a ni moji se borci, su pod zemljom. Zbog toga se uozbiljimo i ne dozvolimo da nam iz jamari u jamama po tim klubovima vode državu. I to nije smiješno, to je pola ministara hrvatske Vlade nađenih resursa. Hvala lijepo.
Završno u ime predlagatelja govorit će uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo dozvolite mi na kraju nekoliko riječi i opservacija na izrečeno. Naime, često brkamo terminologiju, europski poslovi nisu vanjski poslovi, europski poslovi su unutrašnji poslovi, Bruxelles nije nešto tamo daleko, apstraktno i bez veze, Bruxelles je naš drugi glavni grad, tako smo odlučili na referendumu, tako smo se opredijelili na strateški kao država želimo pripadati tom krugu zemalja i prema tome tako trebamo tretirati europske poslove. Europski poslovni po nekad nisu najtransparentniji često se govori o deficitu demokracije u EU ali zato postoji ovaj odbor, a ovaj odbor i njegova zadaća i njegov rad je upravo to nadzirati europske poslove koji uglavnom padaju na Vladu, davati prijedloge, biti proaktivan i dok sam ja predsjednik ovog odbora trudit ću se da što više zastupnika, a ne samo članova odbora bude uključeno u to. Što se tiče programa rada kojeg smo donijeli on je možda malo ambiciozan, ali bez obzira na to čak i ako nisu neka mišljenja odnosno neki akti unije uvršteni u program rada oni se bez obzira na to šalju matičnim radnim tijelima tako da svako radno tijelo koje želi raspravljati o nekim aktima to može učiniti odnosno od nas će dobiti pravodobnu informaciju kada i nama Vlada to proslijedi. Teme koje su pred nama i u ovoj godini, do kraja ove godine, ali posebno koje će dominirati u 2021. je konferencija budućnosti Europe odnosno budućnosti EU. Tu bih isto volio, a pozivam i ovim putem sve zastupnike da se maksimalno uključe, mi ćemo se truditi i tu dati svoj obol kroz format kozaka ali i na druge, i na druge načine jer ovo je konferencija koja će odlučiti jako puno toga u uniji i usmjeriti uniju u desetljećima koja dolaze prije svega na načine donošenja odluka, na transparentnije djelovanje Unije, ali često pojednostavljivanje procesa unutar same Unije kako bi bili razumljiviji, ali i kako bi se odluke brže i lakše donosile. To je rasprava koja zahtjeva sudjelovanje i EU komisije i vijeća EU i zastupnika u EU parlamentu, ali i zastupnika nacionalnih parlamenata, nevladinih organizacija, akademske zajednice i samih građana, na kraju koji su građani Unije. Također, teme koje će se naći na dnevnom redu, prije svega iz naše nacionalne perspektive su ulazak u šengenski prostor, uvođenje eura, proširenje i sigurnosna situacija na zapadnom Balkanu, dakle, imamo jako puno tema koje želimo raspraviti i u okviru odbora, a i šire. Poštovane kolegice i kolege, zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i podršci, ne samo poslovnika nego i radu Odbora za europske poslove, ali i radu odbora općenito. I isto tako bih iskoristio priliku i zahvalio se predsjedniku u prošlom sazivu, kolegi Domagoju Ivanu Miloševiću i svim članicama i članovima odbora i kao i članicama i članovima odbora i potpredsjednicima sada, kolegi Glavaševiću i kolegi Miloševiću. Poslovnik o radu može se naravno, prema potrebi izmijeniti i dopuniti će ćemo kontinuirano voditi računa o potrebama u radu koja će se pojavljivati u budućnosti. Osobito se veselim nastavku suradnje s predsjednikom Sabora i saborskim radnim tijelima, a ono što sam do sada vidio ... [[Govornik se ne razumije.]] ohrabrujuće da ovaj saziv Sabora želi puno involviranije i puno dublje raspravljati o europskim temama nego što je to bilo do sada. Napominjem i kako će se prije objave Poslovnika o radu Odbora za europske poslove u Narodnim novinama izvršiti jezična lektura i nomotehnička prilagodba teksta u suradnji s Odborom za zakonodavstvo i Službom za pripremu akata za objavu. Hvala lijepo.
Imamo 3 replike. Prva je uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Dok je Njemačka bila podijeljena, jednom su pitali Konrada Adenauera zašto su izabrali manje mjesto, Bonn za glavnoga grada. On je odgovorio da se Nijemci uvijek prisjete da im je glavni grad Berlin. Tako da, kad smo već kod glavnoga grada, naravno, naš glavni grad jest i uvijek i bit će Zagreb. Ali, slažem se sa kolegom Hajdukovićem, europski poslovi su i naši hrvatski poslovi, to je bila poanta i u tom pogledu vjerujem da rad ovog odbora je izuzetno važan i za hrvatske građane jer i zakonodavstvo koje se donosi na razini EU, dobrom dijelu, gotovo čak i u većinskom dijelu onaj koji utječe i na naše zakonodavstvo, utoliko, evo, želim i naglasiti i pohvaliti jednu dobru dosadašnju suradnju koju smo imali i u prošlom mandatu i vjerujem da će se to tako nastaviti sada u Odboru za europske poslove. Hvala vam.
Odgovor.
Hvala kolega Stier. Apsolutno i vi ste uvijek bili konstruktivni na odboru, vjerujem da će tako biti i dalje. Možda sam se malo krivo izrazio kad sam mislio drugi glavni grad, mislim da moramo početi shvaćati briselsku politiku i briselske hodnike, kako su oni to kolokvijalno nazivaju, kao nešto što se nas itekako tiče. Zašto? Hrvatski stav se mora čuti, hrvatski glas se mora čuti, zato što se o mnogim temama odlučuje na tim, neću reći hodnicima, ali u EU parlamentu, u EU komisiji, na Vijeću EU, prema tome, moramo biti proaktivniji, moramo biti glasniji, moramo biti involviraniji. I moramo imati jednu prosvjetiteljsku notu, također, jer ljudi često i brkaju pojmove unutar EU, ne znaju do kraja o čemu se radi i kakvi su procesi u pitanju i kakve su to dalekosežne i dugoročne odluke koje se tamo donose. Prema tome, imamo jako puno posla i vjerujem da ćemo zajedno to kvalitetno odraditi.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Pa drago mi je da ste istaknuli da su europski poslovi unutrašnja politika. To je jasno i vidi se i po broju zakonodavnih inicijativa koje se transponiraju u ovom Saboru. Kada sam rekao ambiciozan program, mislio sam pohvalno i isto tako kao predsjednik Odbora za regionalni razvoj i EU fondove, bit ću jednako suradljiv i vjerujemo da ćemo imati odličnu suradnju. Trebamo biti ambiciozniji u Bruxellesu, trebamo biti proaktivniji, vidjeli smo što to znači na prethodno WFO-u kada jedna mala stavka u višegodišnjem financijskom okviru da države koje su ušle prije 2013. u EU mogu dobiti 10 dodatnih posto kohezije, značilo gubitak Hrvatske milijardu eura. Prema tome, i to je ono što sam ja g. Glavaševiću odgovorio. Trebamo tu biti suradljiviji, proaktivniji u Bruxellesu i hrvatskoj javnosti jasnije i kvalitetnije i više komunicirati o EU.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Pavić, nisam to shvatio kao nešto loše kad ste rekli ambiciozan, dapače, htio sam samo istaknuti to da će sva radna tijela, bez obzira jesu li poslali odgovore ili ne na upit o modifikaciji plana rada, odnosno programa rada, moći sudjelovali u raspravama i moći razmatrati dokumente koji ih zanimaju. I slažem se apsolutno u proaktivnosti i mi kao nacionalni parlamentarci itekako možemo utjecati u Bruxellesu i kroz svoje političke stranke, .../nerazumljivo/... nacionalna ono kako neki to vole zvati političke obitelji u Bruxellesu. Ali i našim direktnim radom, prije svega, govorim o formatu COSAC-a, ali i čitav niz drugih formata i Odbora za vanjsku politiku i Odbora za obranu i vašeg Odbora za regionalni razvoj i fondove EU dakle i mi se tu moramo aktivno uključiti, više komunicirati i sa Vladom i međusobno i doprinijeti zapravo jasnom i čvrstom stavu Hrvatske u EU.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. I hvala na izlaganju kolega Hajduković. Dotaknuli ste mnoge točke u kojima zapravo je govorio, više smo govorili na samome odboru nego danas ovdje u sabornici, ali htio bih podcrtati jedan aspekt koji, čini mi se da je podcijenjen, a to je da je demokratizacije EU, demokratizacija odlučivanja, demokratizacija načina i modela upravljanja jedno od onih centralnih pitanja koja se tiču budućnosti Europe i podcjenjivanje toga, a jedan taj elitizam koji trenutno postoji i predmet je kritike u EU, dakle to je ono što nas sve zajedno može dovesti do propasti jednog od najboljih političkih gospodarskih projekata, mirovnih projekata u povijesti svijete, dakle, o tome se radi. I mislim da otvorenost za kritiku naših dužnosnika mora biti mnogo veća nego što je bila do sada. Hvala.
Odgovor.
Kolega Glavašević apsolutno se slažem, dakle nije svaka kritika zlonamjerna nego zapravo pokušavamo poboljšati naše stavove, pokušavamo poboljšati prijedloge, stavove itd. Demokratski deficit je najčešća kritika EU, dakle kada govorimo o nekom pogotovo modernom politološkom, a i povijesnom diskursu demokratski deficit je nešto što se najčešće podcrtava. Kako tome doskočiti? Konferencija o budućnosti Europe misli upravo se pozabaviti između ostaloga i tim pitanjima. Ono što je dobro je što je Europski parlament puno više na vidljivosti, puno veće ovlasti, ali to naravno nije dovoljno. Moramo razmotriti kakvu uniju želimo, a moramo biti svjesni, sada ću si tu dozvoliti malo da izađe moj profesionalni dio kao profesora povijesti, EU je nastala kao projekt elita, ali je davno nadrasla te okvire i sada treba postati nešto sasvim drugo i ja sam zapravo sretan što ćemo i mi moći sudjelovati u tako važnoj diskusiji. Hvala.
Hvala. S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.