Dame i gospodo zastupnici i zastupnice, poštovani gosti, otvaram 65. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, predsjedatelji i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH, koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, Ureda za razmatranje žalbi BiH i Agencije za poštanski promet BiH, čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici: Milorad Živković, predsjedatelj Doma, Zvonko Jurišić i Nermin Purić, a zastupnica Azra Hadžiahmetović je najavila kašnjenje. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 33 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvoru za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti slijedeće. Na dnevni red su dodane: Točka 4. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-13/14, od 07.04.2014. godine. Točka 5. Zahtjev zastupnika Nermine Zaimović-Uzunović i Asima Sarajlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-16/14, od 11.04.2014. godine. Točka 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno sa članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-17/14, od 11.04.2014. godine. Točka 32. Razmatranje ostavke zastupnika Darka Babalja na mjesto člana u Interresornoj radnoj skupini za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH, akt broj: 01-34-1- 451/14, od 28.03.2014. godine. Ja bih molio zastupnike da razgovorom iz klupa ne ometaju rad sjednice, posebice gospodina Sašu Magazinovića, gospodina Antu Domazeta, gospodina Asima Sarajlića i gospodina Šefika Džaferovića. Hvala lijepo. 2 Sa ranijeg dnevnog reda su skinute: Točka 3. Zahtjev zastupnika Mladena Bosića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-9/14, od 10.03.2014. godine, zato što je predlagatelj 09.04.2014. godine dostavio akt o povlačenju Prijedloga zakona iz procedure. Točka 9. Prijedlog poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-02-4-172/14, od 29.01.2014. godine (drugo čitanje), na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva koje je zatražilo produljenje roka za dostavu izvješća od 30 dana, zbog velikog broja amandmana. Kolegij je odobrio produljenje roka. Točka 48. Davanje suglasnosti za ratificirane europske konvencije o pitanjima autorskog prava i srodnih prava u okviru prekograničnog emitiranja putem satelita, broj: 01,02-05-2- 425/14, od 21.03.2014. godine, na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove, zbog odsustva izvjestioca. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Konstatiram da 65. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 64. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-12/14, od 02.04.2014.; 4. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-13/14, od 07.04.2014.; 5. Zahtjev zastupnika Nermine Zaimović-Uzunović i Asima Sarajlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-16/14, od 11.04.2014.; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-17/14, od 11.04.2014.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1/14, od 08.01.2014. (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3/14, od 30.01.2014. (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o elektroničnom dokumentu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-5/14, od 05.02.2014. (drugo čitanje) 3 10. Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plaće zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Milorad Živković, zakon broj: 01-02-1-7/14, od 28.02.2014. (drugo čitanje); 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đugum, zakon broj: 01-02-1-61/13, od 27.12.2013. (zakon u prvom čitanju); 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-4/14, od 04.02.2014. (zakon u prvom čitanju); 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu rezolucije o provjeri podrijetla imovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, broj: 01-02-2-1354/13, od 31.12.2013.; 14. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost FIPA-e u privlačenju stranih investicija u BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1344/13, od 30.12.2013.; 15. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-50-19-320/14, od 06.03.2014.; 16. Izvješće o radu i financijsko izvješće Agencije za poštanski promet Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 01,02-16-1-382/14, od 18.03.2014.; 17. Izvješće o radu Ustavnopravnog povjerenstva za 2013. godinu, broj: 01-50-3-112/14-4, od 06.03.2014.; 18. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjske poslove za 2013. godinu, broj: 01-50-3-112-2/14, od 28.01.2014.; 19. Izvješće o radu Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine za 2013. godinu, broj: 01-50-3- 112/14-3, od 27.02.2014.; 20. Izvješće o radu Povjerenstva za financije i proračun za 2013. godinu, broj: 01-50-3-112-1/14, od 28.01.2014.; 21. Izvješće o radu Povjerenstva za promet i veze, za 2013. godinu, broj: 01-50-3-112/14, od 22.01.2014.; 22. Izvješće o radu Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova za 2013. godinu, broj: 01-50-3-112/14-5, od 06.03.2014.; 23. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14, od 04.02.2014.; 24. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14-5 od 02.04.2014.; 25. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14-3, od 11.03.2014.; 26. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14-1, od 14.02.2014.; 27. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14, od 24.03.2014.; 28. Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku za 2013. godinu, broj: 01,02-50-14-200/14, od 26.02.2014.; 29. Izvješće o radu Istražnog povjerenstva Zastupničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zlouporaba i stanja u Upravi za neizravno oporezivanje BiH, broj: 01-50-5- 443/14, od 27.03.2014.; 30. Odluka Predsjedništva BiH o sudjelovanju kontingenta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Republici Mali, broj: 01,02-03-344/14, od 13.03.2014.; 4 31. Razrješenje Vlade Rogića s dužnosti zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, akt broj: 01,02-34-1-468/14 od 01.04.2014.; 32. Razmatranje ostavke zastupnika Darka Babalja na mjesto člana u Interresorne radne skupine za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH, akt broj: 01- 34-1-451/14 od 28.03.2014.; 33. Razmatranje inicijative zastupnika Bože Ljubića s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), dostavljam zastupničku inicijativu: U skladu s proklamiranim prioritetom vanjske politike Bosne i Hercegovine – članstvo u Evropskoj uniji – i aktualnim, nažalost našim neuspješnim koracima prema ostvarenju tog cilja, pokrećem inicijativu da Vijeće ministara BiH hitno pripremi informaciju i osigura prijevod rezolucije Evropskog parlamenta kako bismo se, na prvoj slijedećoj sjednici Zastupničkog doma, mogli upoznati sa sadržajem i preporukama Evropskog parlamenta za ubrzanje našeg puta prema EU.“, broj: 01-50-1-15-63/14, od 25.02.2014.; 34. Razmatranje inicijative zastupnika Denisa Bećirovića s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: “Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim inicijativu kojom se zadužuje Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH da, u što kraćem roku, usvoji akte kojima se: a) Ukidaju paušali profesionalno zaposlenim poslanicima i izaslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH, b) Smanjuju plaće zastupnicima i izaslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH, c) Smanjuju naknade materijalnih i drugih troškova zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH. S obzirom na tešku socijalno-ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini, pozivam Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH da također pristupe smanjenju plaća i drugih povlastica. Smatram kako bi bilo korisno da tako ušteđena sredstva usmjerimo na formiranje fonda za stipendiranje nadarenih studenata i učenika u Bosni i Hercegovini.“, broj: 01-50-1-15-63/14, od 25.02.2014.; 35. Razmatranje inicijative zastupnika Ante Domazeta s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu da se paralelno ili neovisno o promjeni zakonskih propisa kojima se reguliraju plaće i primanja zastupnika i drugih dužnosnika na svim razinama vlasti u BiH, kao čin kolektivnog ili individualnog odlučivanja, usvoje odluke o odricanju od određenih prava za koja smatramo da su u sadašnjim društvenim okolnostima neprihvatljiva, kao oblik povlastica u društvu. O tim odlukam bilo bi razumno obavijestiti javnost.“, broj: 01-50-1-15-63/14, od 25.02.2014.; 36. Razmatranje inicijative zastupnika iz Kluba SDA s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., (Inicijativa upućena predsjedatelju Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove), koja glasi: „Klub zastupnika SDA traži da Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove, u skladu sa zahtjevima građana, ali i ranijim inicijativama nekih zastupnika, odmah smanji kako plaće tako i sve povlastice zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH.“, broj: 03/5-16-4-243/14, od 17.02.2014.; 5 37. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj pomoći po pitanjima carine, broj: 01,02-05-2-342/14, od 13.03.2014.; 38. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi s višekorisničkim programom za TEMPUS 2013 u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći, broj: 01,02-05-2-432/14, od 25.03.2014.; 39. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Ministarstva obrane Bosne i Hercegovine i Ministarstva nacionalne obrane Narodne Republike Kine o osiguranju besplatne vojne pomoći Narodne Republike Kine za Bosnu i Hercegovinu, broj: 01,02-05-2- 434/14, od 25.03.2014.; 40. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 3. Sporazumu o financiranju u vezi s nacionalnim programom za Bosnu i Hercegovinu – dio II u okviru IPA-ine komponente pomoći u tranziciji i jačanju institucija za 2008. godinu, broj: 01,02-05-2-419/14, od 20.03.2014.; 41. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 1. Sporazuma o financiranju o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu u okviru IPA komponente za pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2012. godinu, broj: 01,02-05-2-426/14, od 21.03.2014.; 42. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune br. 1 Sporazuma o financiranju koji se odnosi na horizontalni program o nuklearne sigurnosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-433/14 (veza: 01,02-05-2-166/13), od 25.03.2014.; 43. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Turske o pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, broj: 01,02-05-2-418/14, od 20.03.2014.; 44. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Republike Turske, broj: 01,02-05-2-417/14, od 20.03.2014.; 45. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i JP Elektroprivreda Bosne i Hercegovine d.d. Sarajevo i Europske investicijske banke – Tehnička pomoć za vjetropark na području Vlašića, Travnik-BiH, broj: 01,02-05-2-424/14, od 21.03.2014.; 46. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutarnjih poslova Crne Gore i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srbije o osnivanju i funkcionisanju zajedničkog centra za policijsku suradnju, broj: 01,02-05-2-416/14, od 20.03.2014.; 47. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutarnjih poslova Crne Gore o suradnji na području forenzičkih ispitivanja i vještačenja, broj: 01,02-05-2-435/14, od 25.03.2014.; 48. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Provedbenog protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke uz Sporazum između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvola, broj: 01,02-05-2-436/14, od 25.03.2014.; 49. Davanje suglasnosti za ratificiranje Regionalne konvencije o Pan-Euro-Mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla robe, broj: 01,02-05-2-415/14, od 20.03.2014. Dakle, 49. točaka dnevnog reda. Prelazimo na prvu točku, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 64. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik ste dobili. Imate li primjedbi? 6 I, prije otvaranja rasprave, s obzirom na vrlo obiman dnevni red, ja apeliram na sve zastupnike da svoje rasprave ograničimo na onoliko koliko smatramo da je potrebito, da ne bismo morali eventualno prekidati sjednicu ili zakazivati drugi dan. Dakle, otvaram raspravu o Zapisniku. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobijene odgovor
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Ja stvarno osjećam obavezu da s vama podijelim ovo što sam dobila u odgovoru. Naime, Ministarstvo civilnih poslova, putem Vijeća ministara, odgovorilo mi je na pitanje – koliko se izdvaja iz budžeta, svih nivoa budžeta u BiH, za nauku i naučno-istraživački rad, koliko mi uspijemo kao država, a pričamo da želimo, je li, u EU, da povučemo iz fondova EU kada je u pitanju nauka, i koliko smo izgubili sredstava za nauku sada storniranjem dijala IPA fondova. Situacija je više nego alarmantna. Iz evropskih projekata, prema odgovoru koji sam dobila, mi smo ukupno povukli u 2013. godini 242.000 eura. Država BiH na svim njenim nivoima za nauku izdvaja 0,06% GDP-a, što je 33 puta manje nego u EU, odnosno 20 puta manje nego u bivšoj SFRJ. Neki kantoni kojima je prenesena nauka u nadležnost, imaju po nekoliko univerziteta, imaju nula izdvajanja za BiH i pretvaraju se samo u štanceraje za diplome bez ikakve podloge, bez ikakve validnosti koju te diplome nose. Takvih je 5 od 10 kantona, koji imaju nula izdvajanja za naučno-istraživački rad i uopšte oni koji izdvajaju, rekla sam da je to 0,06%. To je vrlo malo. Gdje smo mi i kakva nam je perspektiva ako nastavimo ovako? Da li smo mi uopšte u stanju učestvovati u projektima, naučnim projektima koje organizuje EU? U Okvirnom projektu 7 za 2014. godinu od BiH se traži ulazna karta od 4,6 miliona eura, a ukupno za FP 7 za šest godina BiH je povukla 3,5 miliona eura. Dakle, u BiH su hitno neophodne reforme kada je u pitanju visoko obrazovanje, odnosno naučno-istraživački rad. I ja ovom prilikom, a ponukana ovim odgovorom, apelujem na sve da što prije krenemo u to, jer jedini način kako da se BiH u budućnosti razvija jeste da posebno polaže pažnju na ovaj segment. Hvala.
Zahvaljujem. Samo skrećem pozornost da komentari traju dvije minute, a pitanja tri minute, pa da se pokušamo držati vremena. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, gosti, članovi, odnosno nema nikoga od Vijeća ministara. Ja bih se ovom prilikom zahvalio na jednom odgovoru, od Agencije za lijekove i medicinska sredstva, koji je tek nakon četvrtog ili petog dopisa, ili traženja pismenih 8 informacija, stigao u jednoj, da tako kažem, zadovoljavajućoj formi, gdje se može diskutirati upravo o ovim stvarima, a koji je već duže vremena pokrenut unutar ovoga Parlamenta. Želim napomenuti samo da je Agencija formirana krajem 2008. godine, da su važeći zakoni iz 2008. godine, da je već 6,5 godina menadžment u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva, znači godinu i po dana već premašen dio od mandata 4 godine i da Vijeće ministara do danas nije imenovalo, odnosno novog direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva, da nije napravljeno stručno vijeće i da nisu napravljene sve one komisije koje bi trebale predložiti zajedničku listu lijekova, a onda entiteti da naprave svoje lijekove, na čemu smo kontinuirano u SBB-u insistirali, da se napravi lista, maksimalna lista lijekova na nivou BiH, koja se pravi po Pravilniku i onda da se u donošenju odluka, odnosno o donošenju listi lijekova na entitetima bude ta važeća, odnosno maksimalna cijena lijekova. Nažalost, godinu i nešto dana je trebalo da se ovo bar odgovori u ovoj formi, a odgovor je – Agencija je trenutno u fazi izrade maksimalnih veleprodajnih cijena lijekova, nakon 6,5 godina. I ta lista lijekova će biti gotova u maju 2014.godine. E tek tada će zavodi, fondovi zdravstvenog osiguranja imati jasan uvid i biti u mogućnosti da usklade svoje cijene. Znači 6,5 godina i Vijeće ministara koje je trebalo usvojiti listu lijekova i Agencija koja je trebala kontrolirati cijenu lijekova i zaštititi zdravstvena osiguranja i pacijente nije uradila ono što je bila obaveza po Pravilniku. Kroz sve ovo samo želim napomenuti, evo iz Onase jedna kratka izjava direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva. Agencija sprovodi aktivnosti po pitanju implemetacije važećeg Pravilnika, sprovodi aktivnosti i cijene i to tek sad u ovih zadnjih 2, 3 mjeseca, ali činjenica je da nailazi na otpor od strane pojedinih proizvođača i veleprometnika, prvenstveno zbog njihove bojazni da bi implementacijom pomenutog Pravilnika
Vrijeme.
mogla doći do ugroženosti njihovog egzistencijalnog statusa. Da li mislimo o veleprodajnim strukturama, farmaceutskim industrijama ili Zavodu zdravstvenog osiguranja, koje je novac svakoga pacijenta? Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, pa bih ja onda dao komentar na odgovore. Dakle, ja ću ovdje komentirati dva odgovora koji su se odnosili na jedno pitanje koje je postavljeno RAK-u, a pitanje je glasilo, ukratko – hoće li novinari i mediji koji se nisu držali zakonskih i profesionalnih obveza i standarda snositi zakonske posljedice. RAK, prema njihovom očitovanju, nije dobio nikakva, citiram, saznanja i informacije na osnovu kojih bi pokrenuo pleriminarni postupak ispitivanja mogućeg kršenja pravila i propisa od bilo kojeg emitera. Napominjemo, u njihovom dopisu kaže se, da Agencija nema ovlasti da neposredno apriori utječe na stanice u smislu selekcije i načina na koji će određene informacije biti objavljene. U skladu sa zakonskim ovlastima Agencija može reagirati samo ukoliko se u 9 određenom emitiranom programu utvrdi postojanje elemenata koji su suprotni s primjenjivim pravilima i propisima Agencije. Ipak u odgovoru RAK-a navodi se da je Agencija primila 12.02. dopis u kojemu gledatelj apelira da se utječe na medije kako bi se, citiram, smanjio rizik od podizanja tenzija među narodom i poticanja na nacionalnu i vjersku mržnju. Ipak u odgovoru RAK-a na pitanje RAK ističe – jedini prigovor koji se tiče elektroničkih medija primljen u tom periodu, a da nije izravno vezan za izvještavanje o demonstracijama, je prigovor u vezi emitiranja navodno nacionalističkih pjesama na Radiju Herceg-Bosna. Dakle, niko im to pitanje nije postavljao niti je prigovarao. Ako bi samo sudili po ovome sve u elektroničkim i medijima je bilo profesionalno i etično, a znamo kao i ovaj gledatelj da nije bilo tako, da je bilo izjava, poziva punih mržnje i pozivanja na nasilje, pa citiram jednu od tih izjava – Ništa se ovdje neće promijeniti bez nasilja. Dakle, svi smo to čuli osim RAK-a izgleda. Srećom narod je pametniji od neodgovornih pojedinaca i nekritičnih i neprofesionalnih medija, i naime to što se nije bilo prigovora može biti i posljedica raširene percepcije zapravo da se ne može utjecati na medije i da ne može, da ne vrijedi trošiti na to energiju. Prema tome, naravno da nisam zadovoljan sa ovim odgovorom, a isto tako ni sa reagiranjem Regulatorne agencije za komunikacije. Takođe nisam zadovoljan sa odgovorom koji sam postavio Vijeću ministara i entitetskim vladama u vezi s pitanjem koje je glasilo – jesu li predstavnici izvršne vlasti državne i entitetske razine angažirani po funkciji u upravnim odborima, i ako jesu primaju li novčane naknade za to i u kojim iznosima? Ja moram reći, dakle ... sa jednim, da tako kažem, ponižavajućim odnosom su se ove institucije ponijele prema, evo meni kao postavljaču ovoga pitanja, prema Parlamentu, pa su odgovarali kako gdje, ministri, negdje pomoćnici, ali uglavnom svi su, odgovorili su oni koji ne primaju naknade. Evo ja sad ponavljam pitanje, izravno ga postavljam Vjekoslavu Bevandi, Željki Cvijanović i Nerminu Nikšiću i pitanje ima isti sadržaj, ne interesira me, ne interesiraju me oni koji ne primaju naknade već oni koji primaju. Hvala lijepo. Dakle, prelazimo sada na b) Nova zastupnička pitanja Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja ću samo ponoviti moja dva poslanička pitanja koja sam postavila Vladi RS-a u oktobru i novembru prošle godine, neću ih sada čitati, odgovore nisam dobila. Jedno se odnosi na broj zaposlenih 2005. i danas u Vladi RS-a, drugo se odnosi na vrijednosti ugovora Fonda zdravstvenog osiguranja sa firmama „Intelmed“, „Medika“ i „Mediteks“ iz Sarajeva. I naravno ovaj put se pozivam na Zakon o slobodi pristupa informacijama. Hvala. 10
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja upućujem jedno poslaničko pitanje Centralnoj banci BiH koje glasi – Šta Menadžment Centralne banke BiH konkretno poduzima na povećanju ukupnih prihoda od provizija i naknada kao i kamata na depozite kod ino-banaka te smanjenju personalnih, administrativnih i ostalih troškova obzirom na dostavljeni Izvještaj za 2013. godinu? I drugo pitanje Uredu za razmatranje žalbi BiH – Protiv kojih ugovornih organa je Ured podnio krivičnu prijavu nadležnim tužilaštvima o počinjenom krivičnom djelu u oblasti javnih nabavki sa iznosom od 5.954.000 KM i na što se isti konkretno odnose? I drugo pitanje, normalno za isti Ured – Ko su ugovorni organi u BiH koje Ured za razmatranje žalbi obavezno, koje je obavezao skladno Zakonu o javnim nabavkama da oštećenim ponuđačima isplati odštetu u iznosu od 1.115.801 KM? Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Moje pitanje vezano je za buru negodovanja koja se ovih dana dogodila zbog poteza ministra odbrane da sam odlučuje kad će pravoslavni vjernici koji su zaposleni u Ministarstvu odbrane slaviti nastupajući Vaskrs. Dakle, moje pitanje se odnosi, znači, na ministra odbrane: 1. Na osnovu kojeg pravnog propisa je ministar odbrane donio Odluku da vojnici, oficiri i podoficiri u Oružanim snagama iz RS-a moraju raditi na Veliki petak i Vaskršnji ponedeljak? 2. Zašto je ministar odbrane donio odluku samostalno bez konsultacija sa zamjenikom ministra odbrane iz reda srpskog naroda? 3. Zašto ministar odbrane u ovom slučaju nije primijenio Odluku o načinu i postupanju ostvarivanju prava na naknade za rad, rad u neradne dane, noćni rad i rad u dane državnih praznika u institucijama BiH od 29.12.2008. godine koju je donio Savjet ministara na 71. sjednici, a odnosi se na primjenu Zakona o praznicima entiteta sve do donošenja zakona na nivou BiH? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 11
Ja imam jedno poslaničko pitanje i jednu inicijativu. Poslaničko pitanje je za Vijeće ministara, dakle – Da li je Vijeće ministara definitivno odustalo od predlaganja zakona vezanih za državnu imovinu i ako jeste zašto? Dakle, odustajanje Vijeća ministara na neki način, odnosno njihova najava da će riješiti ovo pitanje je poprilično zaustavila aktivnosti u ovom Domu i u nekoliko navrata su i predlagani zaključci ovdje i donošenje nekih kojim se od Vijeća ministara traži da on to riješi. U međuvremenu, naravno, Pravobranilaštvo ne knjiži dalje ono što joj je dužnost, ono što joj je dužnost da radi pozivajući se na Inckovu preporuku, itd. Uglavnom suma sumarum ovo je još jedan doprinos zastoju, potpunom zastoju i nerazumijevanju važnosti rješavanja ovog pitanja, dobijanja akcionog plana itd., da ne ponavljam ono što sam sto puta rekao. Inicijativa se odnosi na sljedeće, dakle predlažem da se na jednoj od naših narednih sjednica u dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda, dakle koja bi glasila – Preispitivanje opravdanosti postojanja upravnih i nadzornih odbora u javnim ustanovama i preduzećima. Inicijativu pokrećem na osnovu nalaza i mišljenja Institucije ombudsmena za ljudska prava koje ja dostavljam naravno u prilogu. Takođe molim da se u međuvremenu prije stavljanja na dnevni red obezbjedi i mišljenje Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, gošće i gosti. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Vjekoslavu Bevandi. Vijeće ministara BiH je na 8. sjednici, održanoj 26.04.2007. godine, usvojilo Sporazum o saradnji sa nevladinim organizacijama, a potpisan je od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH gospodina Nikole Špirića i predstavnika civilnog društva Fadila Šere 07.05.2007. godine. U Sporazumu se Vijeće ministara BiH obavezalo da će podržati stvaranje stimulativnog okruženja za razvoj civilnog društva tako što će formirati ured za saradnju sa civilnim društvom, usvojiti strategiju za razvoj civilnog društva, formirati savjetodavno tijelo pri Vijeću ministara BiH za razvoj civilnog društva, a civilno društvo se obavezalo da će formirati odbor za civilno društvo. Molim u pisanoj formi informaciju šta je od dogovorenog realizirano. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti. 12 Moje pitanje se odnosi, odnosno postavljam Federalnom ministarstvu financija ono glasi – Koliki je vanjski dug Federacije, ko su korisnici, koje institucije, odnosno poduzeća a tko vraća kredit, obrazložiti svako zaduženje pojedinačno? Naime, ima indicija da oni koji trebaju vraćati ne vraćaju, da neko drugi za njih vraća, pa me to interesira da dobijem to pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam kolegice i kolege i ostale prisutne. Evo, ja imam jedno poslaničko pitanje koje je praktično, hajh da kažem nastavak jednog mog pitanja na koje, nažalost, još nisam dobio odgovor, ali nadam se da ću dobiti, da se u ovom mandatu može podnijeti jedna inicijativa, pa dakle postavljam pitanje Upravi za indirektno oporezivanje – Na koliko lokacija se nalazi Uprava za indirektno oporezivanje, koje su to lokacije za koje se plaća zakup, koliko iznosi i kome se plaća zakup? Dalje, na svakoj od lokacija koliko radi zaposlenih i koliko je Uprava po svim vidovima angažovanja imala zaposlenih u 2011. i 2012. i 2013. godini? Ja znam da neki od ovih podataka postoje u revizorskim izvještajima ali neki i ne, i želim ih sveobuhvatno na jednom mjestu. A kao što sam i rekao, znači jedno moje prethodno pitanje, na prethodnim sjednicama pitanje odnosilo se isto na Upravu za indirektno oporezivanje. Obzirom da procedure koče neke jako bitne stvari u BiH, pa kad dobijem ove odgovore sastaviću jednu inicijativu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moje poslaničko pitanje upućujem Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, a tiče se izvoza mlijeka. Efikasni sistem kontrole u oblasti veterinarstva i sigurnosti hrane su ključni za jednu zemlju u njenom nastojanju da osigura sigurnost u kvalitetu i kvalitetu hrane koja ulazi u međunarodnu trgovinu, te da osigura da je uvezena hrana u skladu sa državnim zahtjevima. Imajući u vidu da su nedavno u BiH boravili evropski inspektori iz Ureda za hranu i veterinarstvo radi provjere inspekcijskog sistema vezano za mogući izvoz mlijeka i nekih vrsta sireva u zemlje EU, što je najvažnije povratak bosanskohercegovačkih proizvoda na tržište Hrvatske, iz preliminarnog izvještaja može se zaključiti da će se izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda iz BiH u zemlje UN još dugo biti onemogućen. Inspektori su naglasili da BiH u ovom trenutku još uvijek ne ispunjava uslove za izvoz mlijeka i sira u zemlje EU tako da nema nikakve mogućnosti da se osigura povratak bh proizvoda na tržište Hrvatske. 13 Uzimajući u obzir veoma nepovoljnu situaciju u vezi sa izvozom svih namirnica životinjskog porijekla i stalne zahtjeve Evropske komisije želim postaviti sljedeća pitanja ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa: 1. U kojoj fazi je proces implementacije nedavno ozvaničenog mliječnog sporazuma kojim se kani uspostaviti efikasan kontrolni sistem? 2. Da li se navedenim Protokolom mogu osigurati neophodni uslovi za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda u EU? Iz preliminarnog izvještaja se može uočiti i neophodnost za hitnom izmjenom Zakona o veterinarstvu, Zakona o hrani i Zakona o poljoprivredi, hrani i ruralnom razvoju koji će pratiti istovremene izmjene i entitetskih zakona o veterinarstvu, hrani i inspekcijskim poslovima radi jasnije podjele nadležnosti i izbjegavanja svake vrste preklapanja nadležnosti i uspostavljanja efikasnog komandnog lanca. Stoga Vas kao nadležnog ministra želim pitati i sljedeće: 1. U kojoj fazi je proces pripreme novih zakona iz oblasti poljoprivrede, veterinarstva i sigurnosti hrane? 2. U kojoj fazi su aktivnosti Interresorne radne grupe za izradu predmetnih zakona? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću samo obnoviti pitanje koje već drugu godinu postavljam na Zajedničkoj sjednici oba doma, mi poslanici postavljamo pitanja a ministri odgovaraju. Ja ponavljam pitanje Vijeću ministara i resornom ministru gospodinu Sredoju Noviću, da već drugu godinu za redom ja ne dobijam odgovor od njega, a pitanje je bilo vrlo jednostavno, kao resorni ministar da mi odgovori – Koliko se poštuje i primjenjuje Konvencija o pravima osoba sa invaliditetom i kakvi su rezultati? Koliko se krši i gdje, na kojem mjestu i na kojim institucijama u BiH, a koliko je poboljšan status osoba sa invaliditetom u BiH za proteklu godinu? Nisam dobio ni jednog retka bilo kakvog odgovora i za mene je to vrlo sramno jer se radi o vrlo osjetljivoj Konvenciji. Mi smo je potpisali pred čitavom Evropom a koliko je poštujemo nemamo pismenih dokaza. Zato obnavljam svoje pitanje, ako je potrebno ponovo ću ga dostaviti u pisanoj formi, ali to je iluzoran posao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. 14 BiH učestvuje u projektima koji omogućavaju mobilnost studenata, to je na neki način i njena obaveza u provedbi bolonjskog procesa. Tražim od Ministarstva civilnih poslova da mi dostavi podatke o projektima, odnosno mogućnostima da studenti učestvuju u mobilnosti i broj studenata koji su, koji mogu učestvovati u mobilnosti studenata. Koliko je do sada studenata javnih, a koliko privatnih visokoškolskih ustanova učestvovalo u programima mobilnosti i razmjeni studenata sa drugim zemljama? Sljedeća pitanja postavljam Ministarstvu pravde. Broj krivičnih djela koje čine nasilnici, i to vrlo okrutnih krivičnih djela, poznati su centrima za socijalni rad i podatke o osobama koje vrše nasilja, posebno nasilja u porodici, petpostavljam da posjeduju centri za socijalni rad u BiH. Tražim od Ministarstva pravde da ispita mogućnost i dostavi odgovor na pitanje i prijedlog o tome koji postupak i kod kog nivoa vlasti u BiH treba pokrenuti da se uspostavi registar, odnosno baza podataka za osobe koje su izvršile krivična djela nasilja u porodici i nasilja nad spolnom slobodom i moralom? I drugo, koji je postupak da podaci o osobama koji su izvršili ova krivična djela budu dostupni javnosti? Dakle, pitanje postavljam Ministarstvu pravde. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, ja imam u biti jednu inicijativu koja se zbog prirode stvari grana u dvije jer ide na dvije adrese. Ono glasi – S obzirom na aktualno stanje u oblasti kulture u BiH kao i probleme s kojima se suočavaju značajne kulturne institucije predlažem da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo civilnih poslova pokrene unutarnji dijalog ustavno mjerodavnih subjekata RS-a i kantona/županija, kako bi se kroz proces usuglašavanja definirala trajna rješenja koja će omogućiti normalan rad najvažnijih ustanova, najvažnijih kulturnih ustanova što naravno uključuje i njihovu nominaciju. Također u istom cilju obnavljam inicijativu prema Parlamentu Federacije BiH, da ukine Ministarstvo kulture Federacije BiH koje ustavno nema ni najmanje nadležnosti u ovoj oblasti, a milionska sredstva koja se troše na besposlenu i nepotrebnu birokraciju usmjere prema najugroženijim kulturnim ustanovama u BiH poput Zemaljskog muzeja. Hvala.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za zastupnička pitanja. Zaključujem točku 2. dnevnog reda. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, 15 Ad. 3. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 02.04.2014. sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Niko Lozančić, predlagatelj Zakona. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Evo, vi pred sobom imate jedan zakon koji je rezultat, da tako kažem, višemjesečnih ili višegodišnjih upozorenja Institucije za reviziju institucija BiH, ali i drugih razina vlasti, koji je u biti posljedica tih upozorenja, koji je posljedica višekratno ponavljanih zaključaka ovog Doma da se pristupi donošenju odgovarajućih mjera, propisa, kako bi se javna potrošnja svela u razumne ili razumnije okvire. Zadnjih četiri, pet godina, najmanje, a i duže, svjedoci smo posljedica koje gospodarska kriza ima na ukupne društvene odnose, osobito na realni sektor u BiH. Svjedoci smo upornih ali bezuspješnih zagovaranja, apela javnosti da se smanji javna potrošnja na svim razinama i svjedoci smo u posljednje vrijeme različitih inicijativa, preporuka, apela i u ovom Parlamentu da se smanje plaće i primanja zastupnika. Želim, to su sve razlozi koji su mene motivirali da predložim ovaj okvirni zakon, želim vrlo jasno reći da javna potrošnja jesu i plaće i naknade zastupnika, bez ikakve dileme, ali javna potrošnja su i plaće i naknade svih onih, svih onih koji se finansiraju iz javnih sredstava. Za donošenje jednog ovakvog zakona, obrazlažem hitnost, za donošenje jednog ovakvog zakona vrijeme je bilo prije najmanje pet godina, međutim u našim vrlo uspješnim snalaženjima i sličnom, uspjeli smo do sad da ne donesemo maltene ni jednu obvezujuću normu kojom bi ono što vrlo često deklarativno promoviramo i stvarno proveli u praksu. Iz tog razloga da ne bi smo nepotrebno trošili vrijeme na različite deklaracije, rezolucije, preporuke, apele, itd., koji nemaju obvezjuću normu, ja sam predložio zakon koji je obvezujući. I odmah ću, da ne bi poslije pošto imam ovdje sad vremene, moguće da će biti i replika a volio bi da ne bude, reći da ovo nije nikakva centralizacija, ovaj Zakon definira okvir, ovaj Zakon definira sustav raspodjela u javnoj potrošnji i definira maksimume u raspolaganju javnih sredstava za određene namjene. Između minimuma i maksimuma na svakoj razini vlasti je da definira međusobne odnose, i nisam svjesno htio ulaziti u tu materiju da kažem da će najmanja plaća biti, ne znam ni ja, u općini ili u entitetu ili u kantonu ovolika, a najviša, ja sam samo definirao odnose najveće dopuštene. Ovdje u Prijedlogu ovog zakona neki bi vjerovatno predlagali i neka druga izdvajanja. Ja sam procjenio da je Ured za reviziju najčešće u protekle dvije godine upozoravao na različita plaćanja za komisije, na nabave i korištenje putničkih motornih vozila, na troškove mobilnih telefone, na troškove reprezentacije, na troškove zakupa prostora i stanova, na ugovore o radu i ugovore o djelu, na marketinške i druge usluge. I nešto što nam se događalo, a mislim da bi trebalo na određen način, kao jedna novina jel', biti sankcionirano zakonskim propisom, kada se i nakon, evo da tako kažem, onog uobičajnog krajnjeg roka ne usvoji proračun za određenu razinu, a imajući u vidu posljedice koje nastupaju ne usvajanjem proračuna najkasnije do 31.03., da onda oni koji su odgovorni, a to su institucije izvršne i zakonodavne vlasti na toj razini, budu 16 sankcionirani kroz umanjivanje plaća dokle god ne donesu proračun. Mislim da će ukoliko se danas po žurnom postupku prihvati Prijedlog ovog zakona o ograničenjima u potrošnji, u javnoj potrošnji u BiH osigurati se višemilijunske uštede u javnim sredstvima što će omogućiti svim razinama vlasti da ta javna sredstva iskoriste za mnoge druge nophodno potrebne namjene ili za propisivanje odgovarajućih rasterećenja u realnom sektoru kako bi realan sektor mogao lakše podnijeti teret krize. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo kratko o zahtjevu. Dakle, za hitnu proceduru on apsolutno ispunjava poslovničke uslove, dakle stvar je hitna da hitnija ne može biti, to je sigurno, svaki dan prolongiranja, ne rješavanja ovih problema može se izračunati, ovo o čemu je i gospodin Lozančić govorio. Ovaj drugi uslov što se jasnoće tiče, jasnije je da jasniji ne može biti, dakle nužno je smanjiti javnu potrošnju. Međutim, naravno ovo je sada stvar za raspravu ako dođemo do rasprave o sadržaju Zakona, on jednostavno će biti teško provodiv u smislu mase inicijativa koje imamo i sve ovo kompletno na neki način, ja imam uvjerenje prosječnom građaninu koji očekuje ovo, daje utisak ili uvjerenje da mi sve radimo da ništa ne uradimo. Naravno ovo se ne odnosi personalno u smislu predlagača itd., ali sticaj okolnosti je takav da mi sada imamo jednu šumu inicijativa koje jedna s drugom nisu usaglašavane i pitanje je šta ćemo mi uopšte proizvesti. Ali evo, u svakom slučaju što se tiče zahtjeva za hitni postupak po meni je apsolutno ispunio sve poslovničke uslove i ja ću ga kao takvog podržati.
Zahvaljujem kolegi Belkiću koji je govorio o članu 127., dakle govorimo o hitnom postupku. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih u suštini podržao i pozdravio ovaj prijedlog poslanika, zastupnika gospodina Lozančića, posebno što mislim da bi imao izuzetno dobre efekte ukoliko bi se on implementirao i mogao implemenitrati ili provesti na području cijele BiH. Međutim, malo sam u dilemi da li je to il' dal' će to biti baš to u tom obliku, jer bi definitivno uštede bile značajne i svrha bi bila postignuta. Međutim, kod, u dijelu naknada za nadzorne i upravne odbore imam malo dileme, jer mislim ...
Kolega Jagodiću to je već sadržaj Zakona, znači Vi ste za hitni postupak i da idemo dalje sa diskusijama, pa kad otvorimo raspravu onda da ... 17
Može, izvinjavam se.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, prvo želim da kažem da se vrlo nedosljedno ponašamo, jedanput otvaramo priču o proceduri, a istovremeno govorimo i o zakonu, a drugi put sad eksplicitno tražimo samo proceduru, pa ćemo poslije govoriti o zakonu. Ja mislim da treba obaviti i jedno i drugo kod svih zakona koji su, pa dobro to je Vaš stav, ostali članovi Kolegija se tako ne ponašaju, to je Vaš stav privatno.
Po nesreći ja trenutno predsjedavam, šta ćete.
Pa eto na nesreću zaista.
Hajde osvrnite se na član 127.
Smatram da treba podržati proceduru po 127. i završiti s ovim Zakonom danas, jer je očito da smo ambiciozni postali u vrijeme izbora, ne znam šta smo očekivali kad predlažemo sve više neustavnih zakona, jer kao što je i ovaj, tako da očekujem da ćemo, znači podržati proceduru i završiti danas sa ovim Zakonom.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja takođe podržavam ovaj prijedlog da se obavi rasprava i o proceduri i o sadržaju, jer je procedura bitno vezana za sadržaj ovaj. Eh, zbog čega ja ne podržavam kandidovanje ovog Zakona po hitnom postupku je iz razloga što mislim da on zadire sigurno u entitetske nadležnosti i još dole na niže nivoe, kantonalne, opštinske, i zato što smatram da je to vrlo široka oblast. Raspodjela javnih sredstava i finansiranje određenih nivoa vlasti iz javnih sredstava je vrlo široka tema, vrlo široka oblast i ona ne može tako lako i tako jednostavno biti definisana po hitnoj proceduri. Ta materija ako se želi kvalitetno i dobro definisati, odnosno mijenjati, ona mora ići po redovnoj proceduri i ona mora imati cijeli onaj postupak koji ide u redovnoj proceduri, kandidovanje jednog zakona. 18 Zato ja mislim da je on, ovo što je rekla koleginica Majkić, nije u skladu sa Ustavom jer zadire u nadležnosti drugih nivoa vlasti i ako želimo, a Klub SNSD-a želi da završi danas sa ovim Zakonom, mi možemo podržati da danas glasamo o tome i da završimo sa ovim Zakonom, ali to ne znači da ne treba razgovarati o svim mogućim uštedama, ali samo na onom nivou za koje je nadležan ovaj Dom, a to su zaposleni u institucijama BiH koji se finansiraju iz Budžeta BiH. Dakle, mi možemo o tome razgovarati, a ne o tome kolika će plata biti gradonačelnika Bijeljine ili gradonačelnika Banja Luke, ili Sarajeva, ili ne znam kantona ovog ili onog, dakle to nije u našoj nadležnosti. Onda bismo, ukoliko bismo danas prihvatili da razmatramo ovaj Zakon po hitnoj proceduri i usvojimo sve ovo što je ovdje traženo, napravili bismo opštu zbrku i pometnju u legislativi koja se odnosi na finansiranje zaposlenih u institucijama BiH, ali isto tako i onih koji se definišu, kod onih kojima se primanja definišu iz drugih zakona na kantonalnim, entitetskim i opštinskim nivoima. Dakle, mi smatramo da je zakon neustavan u Klubu SNSD-a i on ne može biti predmet rasprave.
O hitnom postupku želi govoriti i poslanik Boško Tomić. A podsjećam naravno da ćemo imati priliku da otvorimo raspravu i o sadržaju Zakona. Izvolite kolega Tomiću.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo poslanici, dragi gosti, sve vas pozdravljam. Govoriću o hitnosti ovog Zakona, odnosno proceduri njegovoj. Prije svega mislim da proceduru po hitnom postupku voditi za nešto što zadire u druge nadležnosti, u nadležnosti entiteta, u nadležnosti Distrikta, u nadležnosti opštine, ne možemo tako na tako brz način, i ne možemo na takav način, potpuno je neustavno. I iz tih razloga ćemo biti protiv. Ali molim vas, ja neću da govorim o sadržaju Zakona, on ima jako dobrih prijedloga itd., ali se samo moramo fokusirati isključivo ovdje na nama, a ne nikako miješati se na nivo opština, kantona, itd. I drugo, neprihvatljivo je, bar za mene, u Zakonu da stoje cifre od 3.000, 2.000, ne znam, itd., valjda bi trebali neki procenti da budu. Zamislite ako dođe do bilo kakvih poremećaja pa onda taj Zakon neće biti primjenjiv. Vezati ga da li za prosječan lični dohodak, da li za neki drugi koeficijent i određivati određene procente, a ne ovako davati do 1.000, do 150 maraka, možda nekad 150 maraka neće imati tu vrijednost, odnosno zbog inflacije i zbog svega. Iz tih razloga ne smatram uopšte da ovo treba raditi po hitnom postupku, i mi ćemo sigurno glasati protiv osim ovo ako, što reče gospođa Majkić, da to skinemo. Mislim, treba ovdje priznanje, poštene su namjere i krajnje korektne, gospodina Lozančića, time što želi da ... uštede. I ovim bi se sigurno velike uštede napravile, ali hajmo se fokusirati u okviru zakona na ono za šta smo mi ovlašteni, a onda to može poslužiti za primjer drugima da donose, ali da mi drugima krojimo kapu to ne može. Hvala.
Zahvaljujem. O članu 127. Poslovnika želi govoriti i poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 19
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja se slažem sa prijedlogom da se o ovom Zakonu raspravlja u ovom Parlamentu i da se on što prije donese. Ali kako bi kvalitetnija bila i rasprava i kako bi kvalitetnije mogli donijeti mislim da ne bi trebalo da ide po žurnom postupku, da ide po redovnoj proceduri. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poslaniku Mladenu Ivankoviću Lijanoviću. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Klub SDA će podržati i hitnu proceduru, a podržat će i sadržaj ovoga Zakona, da odmah to kažem, jer ovo što je predloženo u ovom Zakonu se uklapa u političke stavove koje ima SDA kada je u pitanju smanjenje javne potrošnje u BiH na svim nivoima. Ja sam prošli puta otvoreno kazao i jasno ovdje kazao šta mi smatramo nekim normalnim rasponom plaća u BiH, da je to, dakle maksimalno 5 prosječnih plaća u BiH za članove Predsjedništva i sve ispod, sve u BiH mora biti niže od toga, kako na državnom nivou tako i u pogledu ostalih nivoa vlasti u BiH. Mi ćemo, dakle zbog toga to podržati. Ne bi trebali danas da vodimo rasprave, ja mislim da ovo nije prenos nadležnosti, ne bi trebali da vodimo rasprave na tu temu, trebamo ići za suštinom, a suština je da što prije u BiH ograničimo javnu potrošnju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanik Salko Sokolović. Izvolite, hitni postupak.
Hvala gospodine predsjedavajući. Samo par rečenica, nisam ni primijetio bio da se gospodin Džaferović javio, ali evo da probam samo sa dvije rečenice da riješim dilemu vezano za nadležnost, odnosno za prenos nadležnosti sa nižih nivoa. Mi ovdje govorimo o okvirnom zakonu i nije ovo prvi okvirni zakon o kome smo govorili, usvajali i onda je njegova primjena bila na nižim nivoima vlasti. Primjer obrazovanje – nadležnost je na entitetu RS i na kantonima, a ovdje je donešen okvirni zakon. Ja mislim da je to bila ideja, evo i ovoga Zakona, da na neki način uspostavimo jedan okvir koji će entiteti dalje pratiti, jer moramo imati neka pravila igre u kome ćemo razlikovati nivoe vlasti i prema tom stepenu potrošnje u javnoj potrošnji. Ja mislim da je ovo dobra ideja, i evo pridružujem se svim riječima koje je istakao gospodin Džaferović. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Mirsad Đugum. Izvolite. 20
Zahvaljujem predsjedavajući. U ime SBB-a mogu izjaviti samo da mi nećemo podržati hitnu proceduru iz jednih principijelnih razloga gdje smo rekli apsolutno hitna procedura nije potrebna za zakone osim onih zakona koji su dogovoreni, koji mogu imati svoj put prema otvaranju puta prema euroatlanskim integracijama, a za sve ovo ima vremena, prostora da se razgovara. I zahvaljujemo se gospodinu Lozančiću da je pokrenuo ovu inicijativu sveobuhvatnog tipa i mislim da u redovnim procedurama o ovome se treba razgovarati i treba vidjeti, uložiti amandmane, prijedloge, dopuniti sve ono što neko misli. I kažem, ovaj dio za redovnu proceduru ćemo u potpunosti podržati. Hvala.
Zahvaljujem. O hitnom postupku želi govoriti i poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolege i kolegice. Klub SDP-a će podržati hitnu proceduru, podržat će suštinu ovoga Zakona imajući u vidu da su ovdje na sistematski način predložene mjere o kojima je dosta bilo inicijativa iz različitih izvora, a i SDP se zalagao, kroz niz pojedinačnih aktivnosti, za suštinu ovih mjera. Radi se o tome da mormo brzo djelovati. I zato je ovdje prioritet vremenska efikasnost, makar to bilo i možda po cijenu neke nepreciznosti koje ovaj Zakon može imati, ali glavno obilježje je ovog Zakona, i zato se zalažemo za njegovo usvajanje, u tome što uključuje ustavnu strukturu BiH u donošenju konačnih rješenja koja će biti donesena na nivou institucija BiH, na nivou entiteta, na nivou kantona, općina, gradova. Dakle, ničim se ne ugrožava njihova ustavna pozicija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I posljednji poslanik, koji želi diskutovati o hitnom postupku, Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, rekle su moje kolege iz kluba SNSD-a, a rekli su i drugi predstavnici o proceduri. Dakle, dolazimo u poziciju, pod navodnim znacima, takmičenja. Ko se to kao zalaže za smanjenje javne potrošnje i svođenje u normalne neke okvire, a eto kao SNSD samo zato što neće podržati ovu proceduru zato što zadire u nadležnosti entiteta, kao mi smo za neko rasipništvo. Svakom je jasno da se jedva sastavlja kraj s krajem i da se prikupljaju osnovna sredstva da se izfinansiraju osnovne djelatnosti u budžetu i entiteta i kantona i BiH. To je svakom jasno, nema para nigdje, niko ne da više nikome. I sad, šta će iskoristiti ovi mediji, SNSD neće da podrži to zato što je kao evo navodno za rasipništvo. Kakvo rasipništvo. Rekle su moje kolege sve o čemu se radi i zašto nije ovo. Ima dobrih stvari, ali procedura nije moguća da se na ovaj način završava u ovom kraju izbornog mandata. Evo utirkavanja, SDA će podržati i SDP će podržati. Kao te dvije stranke koje su uticajne, i koje ja pozdravljam i njihove inicijative, jesu za ograničavanje potrošnje i svođenje u normalne okvire, a mi kao eto nismo zato što nama 21 kaplje sa svih strana pa eto može biti ... Dakle, jasno je potpuno o čemu se radi, nije moguće po hitnoj proceduri ovaj Zakon usvojiti.
I imamo jednu repliku, poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Ovo možeš shvatiti više kao komentar na sve ono što je rečeno u raspravi, drugog načina nemam da prokomentiram to, imajući u vidu da će vjerovatno zastupnici, uvažene kolegice i kolege, se opredjeljivati temeljem rasprava koje su vođene o Prijedlogu zakona. Znači, ja se zahvaljujem svima onima koji su uvažili razlog i činjenicu koji su navedeni u obrazloženju, razlozi za hitnost procedure. Znači, uvažavam ja i razmišljanje onih koji misle da nije hitno, to je njihov stav, ja poštujem svaki stav legitiman. Kad se kaže da je predlagatelj ambiciozan u vrijeme izbora, ovaj predlagatelj je ambiciozan čitav mandat. I od kad se bavim politikom ja sam ambiciozan. I ja sam vrlo aktivan i u povjerenstvu u definiranju zaključaka nakon rasprave o izvješćima revizije, žao mi je što se ti zaključci nisu realizirali. I ovo je rezultat toga što se zaključci nisu realizirali koje smo mi ovdje usvajali. Da su se oni realizirali ja ne bi imao potrebu ovo predlagati. Meni je žao što, evo nije to učinjeno, znači naši zaključci nisu realizirani. Moram reći da ne stoji činjenica da je ovo zadiranje u bilo čije nadležnosti. Onaj ko je pažljivo pročitao mogao je to vidjeti. Ovdje je definiran okvir, ovdje su definirani maksimumi, sve ostalo je ostavljeno. Ali nemožete očekivati da mi definiramo ograničenje za šefa države da ne može nabavljati više niko auto u ovoj državi od 250.000 maraka, bez obzira ko bio. To je nepodnošljivo, nepristojno je to. I ako kažemo da to ne mogu ni članovi Predsjedništva nemojte očekivati da ostavimo neregulirano za, ne znam ni ja, općinske načelnike. Ne može to. Ili, ne znam ni ja, fiksni iznos za mobilni telefon. Pa nije normalno da država plaća nekom mobilni telefon 1.000 maraka i više. Ako neko misli da je normalno to, ok, neka kaže, ali nemojte se pozivati na nadležnosti. I ne možemo to nikome dopustiti. Ako smo definirali da član Predsjedništva ne može potrošiti više od 150 maraka, ne može ni opštinski načelnik jedan, točka. Ne možemo više plaćati zakupe. Jesmo li se složili sto puta da su nenormalni zakupi. Pa imate ljude koji naplaćuju mjesečno po 150.000 maraka zakupa. Pa šta će mu ikakav posao? I mi to gledamo i nećemo to ograničiti, jer eto diramo u nečije nadležnosti. U čije nadležnosti diramo? I da dalje ne nabrajam. Vi ste kolegice Majkić, čini mi se, nekoliko puta raspravljali i moram reći da je ovdje ugrađena ta ideja, na koju ste Vi stavljali primjedbu, da je nelogično da mi imamo vojnike koji čuvaju vojarne, koje su inače prostor za smještaj vojnika, a onda nakon smjene odu u zakupljeni stan u mjestu gdje to rade i onda im država plaća zakup i to košta godišnje ne znam ni ja koliko miliona.
Vrijeme za repliku isteklo.
Vi ste to govorili. Znači, govorim samo o nekim primjerima gdje se mi konačno moramo uozbiljiti, znači konačno moramo reći stvarno stanje. I ako želimo smanjenje javne potrošnje mislim da je ovo dobro rješenje. A da postoje i bolja, ja sam uvjeren, 22
Vrijeme.
ali hajmo ovo rješenje zasad prihvatiti pa ćemo dograđivati. Hvala lijepo.
Dakle, tačno razgovaramo o proceduri, međutim kad su replike do 3 minute onda moramo ljudima ostaviti mogućnost. Kolegica Milica Marković, ima repliku. Izvolite.
Pa, replika je u netačnom navodu na ovo što je gospodin Lozančić izjavio, koji u svom obrazloženju pokušava da nas ubijedi da mi ne vjerujemo svojim očima ono što čitamo, nego da vjerujemo onome što nam on priča. Gospodine Lozančiću, Vi sad kažete da ovo nije uopšte zadiranje ni u kakve druge nadležnosti, a evo član 3. ovdje kaže – najviši iznosi vijećničkih i zastupničkih/izaslanskih paušala se utvrđuje kako slijedi – najviši zastupnički paušal za vijećnika opštinskih, odnosno skupštine i gradskih vijeća ne može biti veći od 300 KM. Pa, je li Vi znate ko određuje paušale odbornika u lokalnim parlamentima? Određuje lokalni parlament i entitetsko Ministarstvo o lokalnoj upravi i samoupravi. Pa zar to nije zadiranje u nadležnost? Ili, paušali za članove upravnih i nadzornih odbora. Pa, vlade entitetske određuju kolike će biti nadoknade za to, a Vi sad nas ubjeđujete da to nije zadiranje u nadležnosti kao da mi ne razumijemo šta piše ovdje, šta ste napisali ovdje. Mislim, džaba se ubjeđujemo ovdje i komentarišemo, evidentno je da je uplitanje, odnosno miješanje u nadležnosti drugih nivoa vlasti i ja ne znam zašto Vam je uopšte to trebalo da kandidujete ovakav zakon u poplavi drugih zakona i inicijativa. Ne kažem ja da ne treba o ovome razgovarati, ali evidentno je prema svim drugim inicijativama, drugim prijedlozima zakona na istu temu i o istom sadržaju da je, zaista da je predizborna kampanja već uveliko se zahuktala.
Otvorimo diskusiju.
Još jednom podsjećam, dakle da razgovaramo o hitnom postupku i da ćemo raspravu o sadržaju zakona otvoriti. Ali evo, replika je, gospodin Lozančić. Izvolite.
Moram odgovoriti. Ja vrlo dobro znam šta sam rekao i ovim Zakonom su definirani maksimumi. Ja ne mislim da svako općinsko vijeće treba donijeti odluku da će to biti 300 maraka. Može biti i manje, a može biti i ništa. O upravnim i nadzornim odborima, to je posebna tema, a vrlo rado bih da otvorimo temu o upravnim i nadzornim odborima da vidimo zašto te ljude ko plaća i ko određuje, bez obzira čija je nadležnost. Znači, bez obzira čija je nadležnost. 23 Znači, govorim da ni u čije nadležnosti, samo određuje maksimum i ... sustav. A neko mora odrediti sustav, odnose između općine i držve. Ko će? Ako će općina određivati nek općina odredi. Ali mislim da je najlogičnije da ovaj Parlament određuje odnose u državi čiji je državni parlament i ništa više, a svaka razina neka definira svoje odnose od minimuma do maksimuma kako god hoće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa, očito da ćemo danas imati na ovu temu u nekih dosta tačaka dodirnu raspravu. Sad je kasno naravno za ideju da li se to sve moglo spojiti u jednu tačku koja bi se mogla zvati – šta je sa parama, šta je sa novcem. Ali vidite, zbog para i novca su bili i sukobi. Ja ne vjerujem da je Opštinsko vijeće Grude spremno da se u Sarajevu odlučuje o njihovim naknadama. Ja ne vjerujem, ni o minimumu, ni o maksimumu, ni o zarezu o njihovim naknadama. To isto mislim i za Zenicu, i Bijeljinu, i Pale, i mislim da ne trebamo trošiti riječi na to. Predsjedništvo BiH nije šef države u smislu kako to neki govore, niti to igdje piše. To nije francuski predsjednik, to nije ruski predsjednik koga se sve pita u državi i koji je pravi šef države, ovo je nešto, jedna koordinirajuća grupacija koja ima to što ima. Ja razumijem dobre želje nečije, ali prvo nemoguće je u ovakvom, mi nismo mogli riješiti pitanje Sejdić-Finci, što je naša nadležnost, a sad imamo ideju da ove, ovo je ljudski, mislim, ideja, samo ideja i to na nekom forumu, ali ne u Parlamentu zato što su nadležnosti, na kraju krajeva vi znate stavove nekih kad se raspadala bivša Jugoslavija, ko kome ne da pare.
A sve u vezi sa hitnim postupkom.
Naravno. Rekli smo u replikama. Danas predsjedavajućeg drugog pripada da vodi sjednicu pa mi računamo da može, na neki način da možemo, ali time ću završiti. Zaboravimo mi sebe. Mi smo rekli u skorije vrijeme ko kome ne da novac. Nadležnosti su podijeljene tako kako su podijeljene i o tome se na nekom drugom mjestu može raspravljati. A ako neko hoće uštede u institucijama BiH zašto se izostavlja ukidanje Oružanih snaga, imate pravu uštedu. Niko ovdje ne zna čemu služe, pa diplomatsko konzularna, pa imate onda stotine miliona koje će nadoknaditi ove sitnice hoćete li nekome vijećniku u Grudama uzeti 100 maraka. To bi onda bilo na pravi način riješeno i da to sjednemo i onda bi to bio pritisak na druge da to riješe. Ali oni znaju da mi to nećemo, nego eto, tako nekim, ali znam da gospodin Lozančić nema pravo na repliku, pa možda nisam, biće prilike. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o trećoj tački dnevnog reda. 24 Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 07.04.2014. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Otvaram raspravu o zahtjevu, dakle riječ je o hitnom postupku. Predlagač, poslanik Niko Lozančić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, zastupnici, kolegice i kolege. Evo što bi rekle neke kolege još jedan ambiciozan zakon. I da budem iskren ovih dana sam inače vrlo ambiciozan i vrlo inspiriran tako da u proceduri ima još dva zakona koja sam predložio, da znate, mislim da nisu samo ova dva. Isto tiču se nekih realnih života u BiH i nekih stvari koje smo isto tako davno trebali uraditi. Međutim, pošto to niko nije uradio, evo ja sam skonto, ali neke stvari sam inicirao u ranijem razdoblju da je red i korektno da makar ja pokušam. Nisam toliko ambiciozan u smislu opredjeljenja svakog od nas pojedinačno treba li nešto uraditi ili ne. Ali moram reći da sam ohrabren, ovaj Zakon je inače u proceduru po žurnom postupku dostavljen prije 7, 8 dana, da je sinoć Ketrin Ešton, nakon onog očekivanog skupa u Luksemburgu, pozvala vlasti BiH da rade na ovom pitanju. Dakle, drago mi je što sam ja prije sjetio se pa uputio ovaj Prijedlog zakona, a radi se o sljedećem. Zašto je hitno? Hitno je zato što u ovoj državi ima preko 560.000, zaokružujem, onih koji formalno su evidentirani kao nezaposlene osobe i ono što je dramatično preko pola njih spada u kategoriju na koje se odnosi ovaj Zakon. Znači, preko polovice njih je od 15 do 35 godina. Većina njih nema sekunde radnog staža, niti ima perspektiva da će se to dogoditi u nekom razumnom razdoblju. Zašto? Zašto stvarno ti mladi ljudi nemaju šanse, obrazlažem hitnost, zašto uz sve nekakve mjere, i za informaciju onih koji možda nisu informirani, nemojte zamjeriti, mi imamo Strategiju zapošljavanja na državnoj razini koja je definirala ambiciozan cilj da od 2010. do 2014. godine, a ovo je danas 2014. godina, broj tih mladih osoba, znači sa preko 50 procenata u broju nezaposlenih, smanjimo na 30 procenata. U međuvremenu se taj broj povećao. Sve mjere koje su poduzimane i na koja su trošena sredstva nisu dale ni jedan promil pozitivnog rezultata da bi se smanjio broj neuposlenih osoba. Zato sam ja predložio ovaj zakon i mislim da je on žurniji od ovog prethodnog. Znači, još žurniji, još hitniji, ako želimo uistinu, da makar za jedan procenat smanjimo broj neuposlenih mladih osoba u BiH. A prije predlaganja ovog Zakona testirao sam ga u razgovorima, znači i sa poduzetnicima, i sa predstavnicima realnog sektora, i sa mladim ljudima. Ja moram reći, bez ikakve demagogije, bio bih danas najsretniji čovjek ako svi vi prepoznate koliko je značajno ovo pitanje i date podršku ovom zakonu, jer mislim da ćemo po prvi put stvarno otvoriti mogućnost da mlade osobe dobiju realnu šansu da se zaposle prije 50. godine. Hvala lijepo. 25
Čuli smo, dakle razloge zašto hitni postupak. Zamolio bih i diskutante da vode računa da govorimo o hitnom postupku, a ne o hitnim razlozima za Zakon. Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kao i u prethodnom zakonu mislim da s ovim Zakonom se direktno ulazi u nadležnosti drugih, prije svega entiteta. Zakoni o zapošljavanju su na nivou entiteta i ne možemo praviti ovdje okvirni zakon i iz tih razloga hitna procedura posebno ne dolazi u obzir. Ovdje pored ostalog ima masu nerazjašnjenih stvari, evo samo ću jednu, u članu 6. kaže – nadležne službe za zapošljavanje će za mlade osobe iz člana 4. ovog stava Zakona biti ... odgovarajućih poreza i doprinosa. Zna se za šta služe izdvajanja stope za nezaposlenost koja je 1,5% u Federaciji, čini mi se, i 1% u RS-u. Isključivo se znaju te nadležnosti, ne može Parlamentarna skupština donositi zakone sa kojim će uređivati odnose i način finansiranja u zavodima za zapošljavanje. Što se tiče, ako bi i jedan zakon koji bi se donio po hitnom postupku, riješio 560, odnosno smanjio broj od 560.000 zaposlenih, mislim da bi to trebalo odmah i to po hitnom postupku, to da ne izađemo dok, ali tim zakonom gospodo draga nećemo, na takav način nećemo uspjeti ništa uraditi. Moramo ići sa podsticajima i podsticajima preko drugih institucija, preko entitetskih vlada, kantona, opština, i to je jedini način da se proba nešto uraditi i privlačenje stranog kapitala, da ne pričam sad o tim svim stvarima. Ja mislim da ovaj Zakon takođe zadire u nadležnost i iz tih razloga mi ga nećemo podržati.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja i ovaj zahtjev smatram hitnim, argumentacija je bila sasvim dovoljna, a takođe i razumljivim, ali ću iskoristiti samo da kažem još jednu rečenicu. Znate kad na početku utakmice ne desi se ta programska koalicija i ne desi se programska parlamentarna većina onda se ne treba čuditi kad u finišu utakmice imate pokušaje da se stvari poprave. I naravno, mislim da treba ohrabrivati ovakve inicijative i ne treba ih dočekivati na nož, čak treba napraviti jednu mogućnost, dakle kad nemate predlaganje od vlade, odnosno od Vijeća ministara, onda je logično da poslanici moraju na neki način, i trebaju na neki način pokušavati ova pitanja ... I stvar je za mene apsolutno prihvatljiva, ja ću podržati ovo.
Zahvaljujem. Poslanica Milica Marković ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 26 Pa evo, ja ću reći samo dva razloga zbog čega SNSD ne može podržati ovu proceduru po hitnom postupku. Jedna je već rečena, dakle zato što i ovaj Prijedlog zakona zadire u entitetsku nadležnost, to je prva. A druga, što za nas iz Kluba SNSD-a uopšte ne može biti, taman i da jeste nadležnost BiH, ovo uopšte ne može biti sadržaj za hitnu proceduru iz razloga što je, kako reče gospodin Lozančić, i to je lijepo čuti, da je on preduhitrio gospođu Ešton u nametanju ovakve teme za razgovor i bavljenje ovom problematikom. Ali ja Vas moram podsjetiti gospodine Lozančiću da je neko i Vas preduhitrio, a to je gospodin Milorad Dodik, koji je kao premijer Vlade RS-a 2008. godine, dok je bio premijer, predložio program finansiranja mladih pripravnika čiji staž finansira vlada i poslodavac. Znači, od 2008. godine u RS-u, po odluci Vlade RS-a, je krenuo taj aranžman koji traje do danas dan, a sadašnja Vlada na čelu sa gospođom Željkom Cvijanović upravo u ovo vrijeme priprema program podsticaja i stimulacije poslodavcima koji će te mlade pripravnike kad odrade pripravnički staž uposliti u stalni radni odnos i ostaviti ih kao stalno zaposlena lica. Dakle, za nas je ovo pitanje već na neki način riješeno i Vlada RS-a se ovim bavi i to uopšte nije hitno pitanje za nas. Možda za vas jeste zato što su izbori za nekih 5-6 mjeseci u oktobru, pa je dobro otvoriti ovakvu temu jer vjerovatno tipujete na glasove mladih ljudi. Tipuje i SNSD, ali je još 2008. godine počeo da se bavi njihovim problemima, a ne baš sad pred oktobar.
Zahvaljujem. O hitnom postupku želi govoriti i poslanica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege sve vas pozdravljam. Pa evo, da se ne bi puno ponavljala ja ću podržati stav svojih kolegica i kolega iz RS-a. Ovaj zakon zaista predstavlja, okvirni zakon predstavlja prenos nadležnosti iz RS-a. Što se tiče hitnosti, pa gospodine Lozančiću, ova situacija je hitna godina. Mislim, mi smo ovo trebali zaista shvatiti kao nešto što je goruće pitanje u BiH. Misim da sada davanje zakona u hitnu proceduru, protiv sam hitne procedure, treba ga temeljno, znači pripremiti onako kako odgovara naravno nivoima vlasti koji ga pripreme. Ja sam znači protiv hitne procedure i protiv sam kao prenos nadležnosti iz RS-a. Hvala.
Zahvaljujem. O hitnom postupku i članu 127. Poslovnika želi govoriti i poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, i o ovom Zakonu imam svoj stav da treba prihvatiti hitnu proceduru i završiti danas s njim. Ali želim da kažem da je zaista nevjerovatno na koji način mi pokušavamo da sebi prigrabimo popularnost. Jedan od načina da se prigrabi popularnost je da izađemo sa velikim brojem zakona, pa onda mislimo koje ćemo to grupe animirati zato što smo pokazali da u izbornoj godini, da smo u izbornoj godini mislili baš na njih. Neobično je to da se dešava od poslanika koji su godinama ovdje. Maloprije je gospodin Niko Lozančić spominje 1.000 maraka 27 telefona, a koliko se sjećam u prošlom sazivu je sjedio gospodin Lozančić u istom ovom Kolegiju i takođe primao 1.000 maraka za telefon i nije nikad pomenuo da bi to bilo problematično sa aspekta javne potrošnje. Drugo, misim da je manje važno biti popularan nego pogrešan. Na osnovu kojih analiza ste Vi gospodine Lozančiću napravili ovo?
Hitni postupak.
I jeste hitni postupak, to opredjeljuje zašto treba da bude hitan postupak da se završi o zakonu. Na osnovu kojih analiza ste Vi donijeli ovakav prijedlog po kome možete galantno da oslobodite od plaćanja poreza. Na osnovu čega ste Vi to donijeli? Na osnovu kojih analiza ste donijeli, predložili član da osobe koje su uposlene i kojima se daju olakšice ostvaruju se prava iz oblasti zdravstvenog, mirovinskog, odnosno penzionog, u skladu sa važećim propisima? Otkud Vama, koje su to analize pratile Vaš rad na ovom Zakonu da bi on bio takav kakav je? Dakle, ja mislim da ovakav zakon ne bi usvojili ni kantonalni predstavnici u kantonalnoj skupštini koju kontroliše hrvatska većina. Dakle, misim da ni to nije. Dakle, vidi se zašto je ovaj Zakon postavljen sa toliko neozbiljnosti koliko imamo cijeli ovaj set zakona. Jedini rezultat koji se može da hitan postupak bude i da se završi danas odmah sa ...
Zahvaljujem. Poslanik Niko Lozančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa vidite, teško je ostati suzdržan do kraja rasprave pa prokomentirati, jer neke, neke pamflet od, uvažena gospođo Majkić, Niko Lozančić od kad radi u institucijama vlasti nikad nije za telefon, potrošio 300 maraka telefona. Nikad. Imao je pravo ali nije potrošio, za Vašu informaciju, slobodno se informirajte, imate podatke u službama. Dalje, ovo je godinama hitno pitanje. Slažem se, problem je što ga niko ne rješava godinama, to je problem i zato što uvijek imamo izgovore. I blago onima koji se o njima brinu njihovi entiteti, kantoni, oni će sigurno brže dobiti posao, zahvaljujući toj činjenici da se oni o njima brinu i da zbog njih nedaju prenos nadležnosti. Blago njima. Zato ih ima svake godine sve više. Ja sam prije dvije godine, da ne mislite da sam se sjetio ovog pitanja sad, postavljao pitanje u smislu broja onih koji ostaju bez posla, ne onih koji su se zapošljavali, jer se ne zapošljava odavno niko, i dobio sam alarmantne podatke. I podsjetit ću vas da sam tad tražio od svih vlada, ne petljajući im se u nadležnost, da poduzmu sve što mogu da makar taj trend zaustave. Niko ništa nije poduzeo. Točka. Nama se to može dopadati ili ne dopadati. Ja nisam sretan što sam ja morao podnijeti Prijedlog ovog zakona, a svjestan sam da će ga mnogi napadati zato što je najbolje ništa ne raditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite. 28
Moram gospodine Lozančiću da Vas podsjetim da nikada nećemo dozvoliti da odbranu onoga što je zanimljivo, interesantno, potrebno, neophodno za RS-u, branite Vi. Ja mislim da Vi imate preča posla nego da branite ono šta je dobro za RS-u i nećemo Vam to nikad dozvoliti, to je naše pravo i pravo poslanika u Narodnoj skupštini RS-a. Da Vi određujete na koji način će se rješavati ovaj problem, to jednostavno zastupate antiustavnu teoriju u kojoj se Hrvati u zadnje vrijeme jako mnogo čuju. Moraćete reći kad ste dosljedni, a kad ste nedosljedni. Govorite o povredi hrvatskih nacionalnih interesa, a onda branite materiju koja je antiustavna. Prvo, ja nisam sigurna da je ovo, da iza ovoga stoji i cijeli Hrvatski klub. Znam da HDZ kao stranka ne bi stajala iza ovakvih Vaših prijedloga. Dakle, molim Vas nemojte da brinete o nama, imamo dovoljno ljudi, dovoljno pametnih ljudi koji trebaju da se bave tim pitanjima, ne treba Niko Lozančić da razmišlja kako će to riješiti RS.
Zahvaljujem. Poslanik Anto Domazet želi diskusiju vratiti u vezi sa članom 127. Izvolite.
Hvala lijepo na sugestijama. Pa, ja mislim da cijenjeni kolega Lozančić nije morao da se poziva na gospođu Ešton da bi opravdao ovo pitanje. Bilo je pokušaja i ima dosta pokušaja da se ovom problemu priđe. Dakle, uopće nije u pitanju sagledavanje potrebe, nego je u pitanju način kako tom problemu prići. Ja moram reći, i u ime Kluba SDP-a, da ovaj pristup koji je ovdje predložen nije prihvatljiv iz najmanje tri uvjeta. Razlog, prvo, on se fokusira na redistribuciju javnih prihoda i omogućavanje zapošljavanja po tom osnovu, a ne fokusira se na poboljšanje poslovnog ambijenta, na poboljšanje investicija, na stvaranje nove vrijednosti, na motivaciju poslodavaca da investiraju, da unapređuju poslovanje i tako povećavaju tražnju na tržištu radne snage. Drugo, socijalni aspekt. Postavljamo pitanje koliko traje ovaj model koji je gospodin Lozančić predložio, je li to za vječno? Kad zaposli neko po ovom osnovu on vječno subvencioniran bivan od države. I drugo, koliko ljudi će izgubiti posao zbog ovog modela, jer Vi ugrađujete motivaciju poslodavaca da otpuštaju ove radnike, zapošljavaju nove, jer će njih dobiti besplatno. Dakle, jedna od vrlo važnih stvari u politici zapošljavanja je zadržavanje radnih mjesta, motivacija da se očuvaju radna mjesta. Dakle, ovo je veoma nekonzistentan pristup. Dakle, kao treći razlog to su tehničke nejasnoće u ovom zakonu. Evo, samo ovo pitanje koje sam rekao, koliko to traje? Ja mogu da kažem da su vlade entiteta za aktivne politike zapošljavanja izdvojile u ovoj godini 48 miliona maraka, 0,19% bruto domaćeg prodizvoda. I postoje politike, dakle aktivnog djelovanja. Španija je recimo u vrijeme krize izdvajala 1,4% bruto domaćeg proizoda. Iskustva koja EU ima su takva da se strogo preporučuje ne davati ovakve beneficije kao što je ovaj koncept zakona predložio. Dakle, ona su kao vrlo kratkoročna mjera, 6 mjeseci, godina dana i onda stop, jer proizvode razorne posljedice na tržište rada, stvaraju takve probleme da će se tržište rada deformirati. Prema tome, da ne bih šire duljio, mi ne podržavamo hitni postupak, jer je toliko zakon složen da bi trebala temeljita rasprava da možda nešto od njega ostane da se modificira. Dakle, kada je riječ o izjašnjavanju za ili protiv hitnog postupka mi nećemo podržati hitni postupak. Hvala lijepo. 29
Zahvaljujem. Poslanik Petar Kunić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa, naime radi se o sljedećem. Prošli put smo raspravljali dosta, i moja diskusija je isprovocirala neke odgovore koji su bili nesuvisli. Naime, postavlja se pitanje, dakle to je pitanje koje je dominantno kontinuirano u ovom Parlamentu. Dakle, to je jedan kontinuitet navika koje su stvorene na početku primjene Dejtonskog sporazuma. Ja sam svojevremeno, niko od vas nije bio tada u Parlamentu, postavio pitanje da li se na dnevni red ovog Parlamenta, odnosno Predstavničkog doma može staviti tačka dnevnog reda – uticaj kiše na razvoj kukaca u Sarajevu? Tada sam bio podvrgnut jednom ovako, to je bilo provokativno naravno, bio sam podvrgnut jednim napadima itd. Čini mi se da se te navike, koje su vrlo loše, nisu eliminisale tokom ovih veliki broj godina. Ko je ovdje, dakle postavljam pitanje ko je, ne postavljam neku krivnju, dakle čijom to nespretnošću dolaze ovakve stvari na dnevni red. Naravno, ja ne osuđujem gospodina Niku Lozančića, ne mora biti pravnik, on može predložiti, i moram reći da on ima, barem koliko ja pratim, vrlo konstruktivnih prijedloga u ovom Parlamentu, ali naravno da može predložiti a da ne zna da to nije nadležnost ovog Parlamenta. Dakle, dozvljavam mu to da se desi, ali dakle postavlja se pitanje kod sastavljanja dnevnog reda. Kako, dakle Predsjedništvo, postoji predsjednik, postoje kopredsjednici, tako se zovu, postoje stručne službe ovog Parlamenta, ja postavljam pitanje znanja konsultacije stručnih službi Parlamenta, da li poznavaju Ustav ove zemlje. Jer postavlja se pitanje daljnjeg rada, to se ponavlja. Ja sam tražio da mi se dadu neki podaci upravo ovih stvari, jer to je ono da se isprovocira tako nešto i stalno prebacuje krivnje na jedne te iste, dakle, neću ponavljati na koga. Dakle, uvijek su oni krivi jer su odbili neki zakon, ne prihvaćaju. Onda se to servira evropskim zvaničnicima i, znači, zna se čija je to krivnja, neće prihvatiti u proceduru neki zakon. A ovdje se radi o eklatantnoj nenadležnosti. I zašto uopšte gubimo vrijeme.
Vrijeme.
Po mojoj procjeni zato su krivi, naravno ovdje možete raditi šta hoćete, ne podnosite nikakvu odgovornost, nemate odgovornosti za takve stvari. Za ovakve stvari i za buduće stvari koje će se sigurno javljati je krivo rukovodstvo ovog Parlamenta, odnosno stručna služba Parlamenta koja mora utvrditi šta je nadležno a šta nije nadležno da ide na Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Prema tome, tu se može identifikovati onaj ko je to propustio, da dođe i da nas zabavlja ovdje a da nema nikakve šanse da prođe u proceduri. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić, replika. Izvolite. 30
Hvala lijepo. Samo želim reći da nema hitnijeg posla od pokušati bar nekoga zaposliti u ovoj zemlji od ovih 560.000 koliko je nezaposlenih. A to je istina da se u ovoj zemlji samo bavimo kako da jedni druge, je li, nađu varijante da optuže, da zamijenimo teze i u tome nam u svemu prolazi vrijeme a da se ne vraćamo suštini. U ovakvim jednim okolnostima kad smo imali u Parlamentu jako puno prilika i šansi da kažemo i da podržimo određene projekte, došlo je do njihovog osporavanja pa zbog toga evo moja čestitka kolegi Lozančiću da se odvažio da danas predloži, mada to ili kako to god ko shvatio. Kolega Domazet, ja sam se javio na Vašu repliku, na Vašu činjenicu da ovaj Zakon je vrlo uzak, znači da ima jako puno drugih oblasti na kojima se odnosi. Naravno da ima, možda biste mogli i nabrajati jako puno, ne one dvije, tri činjenice koje ste rekli, pa valjda smo i donijeli Strategiju oko zapošljavanja, valjda je u njoj sve trebalo napisati. Ali kao i sve drugo ta Strategija je sad mrtvo slovo na papiru. Danas imamo, evo jedan iskorak, jedan eto neko neka zove hir, a koji kaže hajmo nešto pokrenuti pa makar to bilo i kratkoročno. A mogu prihvatiti činjenicu da neki misle da ovo ruši ili se kosi sa entitetskim nadležnostima, ali mislim da je kolega Lozančić itekako bio korektan pa je rekao, ostavljam. Dao je samo jednu granicu, nije ušao baš u nadležnost da je rekao mi to vama određujemo. Slažem se da ima, znači nekih ograničenja, ali su ona takva da vas uvjeravam, ovi što ste rekli u Grudama ili u Širokom Brijegu, ako se ovako nastavi neće on imati ni 300 maraka, neće on imati ništa, jer je ovo razvlašćivanje i uništavanje ekonomije zemlje koja ne vodi ničem, ali se mi moramo prvi pozvati i ne možemo reći da je demagogija što predlaže Niko Lozančić, a nije demagogija što je neko predložio na prošloj sjednici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, iako su stvari potpuno jasne ali nažalost moramo učestvovati u ovome, par stvari na nekoliko izlaganja. Što se tiče onoga što je rekao kolega Belkić, da na početku utakmice nisu stvari posložene, ja bih rekao drugačije. Na kraju utakmice igrači pucaju penale oni koje selektori nisu odredili za to i vjerovatno će ti igrači na transfer listu. Tako da nije sigurno da se ova utakmica igra baš uz znanje selektora i onih koji vode ovo sve. A što se tiče opaski na, govorili su kolege, iz Kluba je govorio gospodin Kunić, mi se bavimo stvarima za koje zaista znamo da, svi svjesni da ih ne možemo riješiti, da se kose sa ustavnim nadležnostima, da nisu naš posao. Nažalost ili na sreću, kako hoćete, neko drugi je odredio da nisu naš posao. Prije izvjesnog vremena prešao sam preko jednog graničnog prelaza i zaustavio se na jedan zanimljiv detalj, ima 5 krava i pasu oko granične kućice. Ja pitam ljude šta je to, kažu to nam je rješenje da ne kosimo, ne krčimo, krave rade svoj posao, mi sjedimo gledamo u njih. Je li to rješenje? Prelaz ne liči ni na šta, naravno. Zato je zadužen isključivo ovaj Parlament. Isključivo, isključivo i samo isključivo. Zato ima i sredstva, zato ima i sve, ali evo taj dio posla nećemo da radimo i preskačemo u tuđe dvorište. Sad mi pričamo, ja nisam slučajno pomenuo neke opštine, i slažem se da je teška situacija, ali ne vjerujem da je rješenje unitarizacija. Ja ne 31 vjerujem da svi žele da se ovdje na ovom mjestu ta pitanja riješe, ne žele, bez obzira šta ko mislio i neslagao se samnom. Ja znam da treba tražiti rješenja, ali ne ovakva, ima puno drugih rješenja koja su bolja, koja su u skladu sa Ustavom i sa nadležnostima. I mislim da nije uredu mi koji nismo masu stvari iz svoje nadležnosti riješili, imali smo priliku na kraju krajeva i da mijenjamo Ustav. Ja poštujem dobre namjere i dobre želje, ali nije put dobar. Onda je trebalo otvoriti ustavnu raspravu, uzeti te nadležnosti ako za to postoji većina i rješavati probleme. Trenutno ne rješavamo graničnu, ne znam ni ja, službu, ne rješavamo diplomatsko konzularnu. Imaćete danas na Upravi za indirektno oporezivanje priču o uštedama i onome za šta smo mi nadležni. Nemojte da se bavimo onim poslovima, kad završimo sve svoje i kažemo da ništa drugo nemamo da radimo ja se slažem da razmislimo bi li uzeli da malo razmislimo o zapošljavanju u Crnoj Gori, u Hrvatskoj, u Srbiji, pa i to je ljudski. Šta ako mi imamo neka rješenja za njih, evo da otvorimo tu raspravu, ne trebaju nam zamjeriti, otvorićemo je i da eventualno i njima damo neka rješenja koja, ali nije to naš posao. I mi smo pokušavali na različite načine ali ne dovodeći u pravo ničije da predloži, naravno govorio je profesor Kunić o tome, ali kako ja vidim,
Vrijeme.
završavam, mi ćemo doći do njegovih kukaca, jer jedino će to biti rješenje. Mi nemamo snage da razgraničimo ove stvari i da kažemo šta ide, šta ne ide.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja bih dao kratak polemički odgovor na istupanje cijenjenog zastupnika Dragana Vrankića. Naime, mi moramo ovdje postaviti pitanje da li je predloženi zakon jednostavan zakon da ide po hitnom postupku ili on tretira izuzetno kompleksnu oblast. Pa mislim da ćemo se svi složiti da je to izuzetno složen zakon. Da on ne ispunjava ni minimum kriterijuma da se pojavi po hitnom postupku. Nadalje, njegova nedorečenost je takva da bismo se mi zaista kompromitirali kad bismo usvojili ovakav zakon. Prvo, mi ne znamo koliki su efekti, mi ne znamo koliki se obim finansijskih sredstava vezani za javne prihode ubacuje u ovaj posao i koliki učinak možemo imati. Pa ja sam rekao da su Vlada RS-a i Federacije izdvojile 48 miliona, 21 Vlada RS-a, Vlada Federacije 27. U Federaciji se računa na učinak oko 10.000 radnih mjesta i to samo za godinu dana finansiranja njihovog angažiranja, nakon čega mogu ili obnoviti svoj radni odnos ili prestati im radni odnos. Dakle, mi nemamo u ovom Zakonu ni jedne riječi o tome, mi ne znamo je li to rješenje sada da mi te ljude finansiramo beskonačno ili oni prelaze na nekakav održiv način zapošljavanja. Dakle, konceptualno ovaj Zakon pada vertikalnim desantom. Nemamo njegovo mjesto u odnosu na druge mjere. Mi smo morali reći nešto o poboljšanju poslovnog ambijenta, šta mi to želimo, kako poticati investicije. Jer razlika između politekonomiste i političara je u tome što političar samo gleda kako naći neko rješenje, makar bilo i neodrživo, a politekonomista traži održivo rješenje, naravno i sa socijalnim posljedicama, dok ekonomista samo gleda održivo 32 ekonomsko rješenje. Ja mislim da mi moramo biti politekonomisti, dakle uvažavati i kriterije socijalne pravde i interesa građana i ekonomske održivosti, a ne samo biti političari, tražiti nekakve pragmatične izlaze a makar bili neodrživi poslije našeg mandata ili ne znam šta. Dakle, postoji mnoštvo razloga zašto ovakav Zakon nije moguće, pogotovo po hitnoj proceduri razmatrati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Ma, svakako iz dosadašnjih rasprava se vidi da je opravdano što se ovaj Zakon našao u proceduri, pa ma šta ko o njemu mislio. Činjenica da su vlade entiteta u protekloj godini izdvojile 48 miliona i da tih 48 miliona je bačeno kroz prozor i da svi ti koji su godinu dana po tom programu bili zaposleni, da su ponovo na birou za zapošljavanje, govori o uspješnosti tog programa gdje smo mi potrošili 48 miliona. To je jedan problem. Drugi problem, mi, samo podsjećam malo, na razini države imamo Agenciju za rad i zapošljavanje, imamo i Državnu strategiju za zapošljavanje. Pretpostavljam, ne znam, već 4 godine, jer nam ističe ove godine, nije normalno ništa realizirano, da se razumijemo, neovisno jesmo li imali ustavnu nadležnost da imamo strategiju ili nismo imali ustavnu nadležnost da imamo strategiju. Neovisno koliko je u toj strategiji lijepo napisanih riječi, lijepo napisanih pamfleta i jedino što se iz nje može iskoristiti, ja sam koristio podatke iz te strategije, ima dosta statistika o ovim jadnim ljudima koji dožive i 40-u godinu bez dana iskustva. Nažalost ovo jeste drugačiji pristup. Je li ovo stvaranje poslovnog ambijenta? Pa ko će ovdje ikoga zaposliti kad mu 70% mora platiti na neto plaću poreza i doprinsoa. To smo mi ... propisali. Što neko ne smanji to? Ovi ljudi neće oštetili ni jedan proračun. Oni svakako ne pune ni jedan proračun. Oni imaju samo, tamo oni imaju problem, oni ne plaćaju zdravstveno osiguranje jer su neuposleni, za njih plaća zdravstveno osiguranje Zavod za zapošljavanje. Ja predlažem da to ostane dok ne navrše 28 godina. Znači, da ostane to što sad imaju već. I šta je problem? Nema novih sredstava. A mi omogućavamo, znači, tim mladim ljudima, ako bismo prihvatili, ja sam govorio samo o hitnosti ranije, ako bi se oni zaposlili omogućavamo poslodavcima, slažem se ja da je poslodavcima izazov da ove prime, pa zato i jesam predložio, da ih motiviram da njih prime. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Ko kaže da ih moraju otpuštati, ko kaže to? Pa imaju Zakon o radu, imaju zakoni koji štite uposlenike, imaju kolektivni ugovor, nemojte te prodavati priče, odmah će otpustiti. Nije baš tako lako ni otpustiti nekoga, tako da znate to. Najteže je zaposliti nikoga. I mi se ne sekiramo kako da olakšamo da neko nekog zaposli. Ja ne bi imao ništa protiv, znači da su slične mjere, ne moraju biti ovakve, bilo kakve mjere, predložili jedna razina vlasti u BiH da poslodavcima, pa razgovarajte s tim ljudima nemojte mene slušati, pa ljudi neizdrživo je da ja na 33 neto plaću moram dati 70% državi. Briga njega je li to za zdravstveno, je li za mirovinsko, je li za vodoprivredu, je li za protivpožarnu zaštitu, je li za ..., itd., itd. On mora 70% dati na jednog uposlenog i zato se ovi mladi ne mogu zaposliti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je sigurno jedno od najvažnijih pitanja koje imamo u zemlji. Ja podržavam ove diskusije, podržavam ovaj prijedlog kolege Lozančića i protivim se, dakle svim onim pristupima koji kažu da ako se ovako nešto otvara da to je neka vrsta demagogije. Ja mislim da trebamo u tom smislu raditi posao i uvijek ga raditi tokom cijelog mandata. Ja sam u posljednje dvije godine više puta inicirao donošenje ovoga zakona, tražio od Vijeća ministara da ovo razmotri i da nam dostavi u parlamentarnu proceduru jedan ovakav zakon. Isto je tako bilo i sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Više sam puta inicirao da Vijeće ministara nam uradi Zakon o fiskalnoj odgovornosti. A sjećate se kad smo ovdje razmatrali ovaj Izvještaj o reviziji da smo ga kao Dom prihatili i da smo kao Dom zadužili Vijeće ministara da nam dostavi Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Da smo ga imali ne bi imali potrebe za ovim prethodnim zakonom kolege Lozančića. Stoga ja, dakle podržavam u potpunosti da diskutujemo o ovome. Imam ovdje jedino razlog vezano za proceduru, dakle ja mislim da ima prostora da se ovaj dio doradi u redovnoj proceduri i stoga ću podržati da ovo ide u redovnu proceduru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Podržavam raspravu i prijedloge zakona kad je u pitanju ova tema. Još bi bio sretniji da je prijedlog okvirnog zakona olakšicama za registriranje ili osnivanje firmi za mlade ljude. Jer, kao što svi znamo, većina mladih ljudi, baš sam ja s tim upoznat dobro i baš ja imam iskustvo osobno svoje, a vjerujem i vi, većina mladih ljudi traži posao. Malo sam ljudi čuo da će otvoriti firmu i da će raditi neki posao, što je vrlo zabrinjavajuće. Ali zbog opširnosti teme, slažem se sa nekim kolegama koji su kazali da žurni postupak nije potreban, dakle 20 godina mi imamo ovu bolest nezaposlenosti, posebno mladih ljudi. I istina je ovo štoje gospodin zastupnik, uvaženi zastupnik Niko Lozančić kazao, čak podatke koje ja imam 62% mladih ljudi je od ukupno nezaposlenih, čak cifra 62% mladih ljudi je u toj populaciji nezaposlenih ljudi. I prema tome, mislim da je dobro da ovaj Zakon treba da ide po redovnoj proceduri, jer i mjere koje treba donijeti neki iskusni ekonomisti, mogu samo ovo kazati, s kojima sam razgovarao, a čak sam imao prilike i sa turskim ministrom financija da razgovaram pa sam ga pitao na koji način vi već skoro 12 godina imate rast 8 do 10%, imate ... Morate pokrenuti u drugu stranu. Tako sam ja otprilike razumio. 34 Dakle, ako imamo mi negdje 25 milijardi, dakle bez milijarde ulaganja u nešto, u poticaj, mi ne možemo očekivati nikakav rezultat. E mislim da i o tome treba voditi računa. Zato mislim da je dobro da se o ovom raspravlja, dobro je da svi iskustva koji imamo unesemo, jer ovo je stvarno gorući problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja se neću doticati sadržaja ovog zakonskog prijedloga, o njemu je nešto rekao predlagatelj, kao i o razlozima za žurnu proceduru. Reći ću samo da Klub HDZ-a BiH naravno stoji iza ovog zakonskog prijedloga kao i onog prethodnog, i ne mislimo da smo u tom smislu, kad je riječ o pitanjima ustavnih nadležnosti, nedosljedni. Mislimo da je riječ o okvirnim zakonima, govorim i o jednom i o drugom zakonskom prijedlogu, da je riječ o okvirnim zakonima koji su utemeljeni na određenim dokumentima poput ove strategije koja je već spominjana, koji su važeći, koji su donijeti u normalnoj proceduri na ovoj našoj razini. Naravno da, evo da kažem i to, da se ova materija i ne može drugačije tretirati niti rješavati osim na način kako je to ovdje i urađeno, dakle određenom redistribucijom sredstava. Nemoguće je naravno da se jednim ovakvim zakonom, koji je na neki način legspecijalis, osmisli u legislativnom smislu jedan sveobuhvatni pristup koji bi rezultirao, osvrćem se na izlaganje uvaženog kolege Domazeta, koji bi rezultirao novom gospodarskom dinamikom, novim upošljavanjima, itd., itd. Zato je potrebno nešto mnogo ambicioznije i sveobuhvatnije i nešto što nije nužno ograničeno ili čak nije moguće samo ograničiti na gospodarstvo, to podrazumijeva i odgovarajući stupanj pravne države itd., itd. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Klub zastupnika, odnosno poslanika SBB-a će podržati i hitnu proceduru i sam Zakon, odnosno rekao bih Prijedlog okvirnog zakona o olakšicama zapošljavanja. Mi danas govorimo upravo o jednom terminu koji je suštinski, a očito nećemo da se fokusiramo na njega, a to je Prijedlog okvirnog zakona o olakšicama zapošljavanja, okrivnog zakona, koji po mom mišljenju automatski isključuje prenos nadležnosti, koji je, apsolutno razumijem, problem za poslanike iz RS-a. I smatram da je njihov legitiman problem i oni su se o tom Zakonu već manje više izjasnili. Zašto hitni postupak? Hitni postupak zato što se radi o jednom gorućem problemu i ne bi ga stavio u kategoriju politiziranje i predizborne kampanje, bilo je puno inicijativa u zadnjih nekoliko godina. Očito pod pritiskom javnosti i socijalnih nemira ovaj Zakon je ponovo 35 reaktiviran, odnosno ovaj okvirni projekt je ponovo reaktiviran i smatram ga kao jednu pozitivnu inicijativu gospodina Nike Lozančića i mi ćemo na tom fonu ostati i apsolutno ga podržati. Jednostavno razvilo se takvo raspoloženje u javnosti da je san svakog mladog čovjeka da radi u javnom preduzeću. Niko ne razmišlja o realnom sektoru u privatnim preduzećima. Kad se ispituje raspoloženje mladih ljudi u zapadnim zemljama, konkretno u SAD i zemljama Zapadnog Balkana, statistika kaže sljedeće: 85% mladih Amerikanaca sanja da u garaži otvori svoju firmu i za olakšice države napravi biznis koji će se širiti koncentričnim krugovima. U BiH 99,9% ljudi smatra i sanja da radi u javnom sektoru, da bude zaštićen sa malom platicom ili platom, kako oni zovu, a da jednostavno sistem koji im omogućava na netransparentan način kompenziraju svoje male plate. Po mom mišljenju realni sektor je pred kolapsom. 70% ili nešto malo manje se mora izdvajati kad je u pitanju svaki zaposleni. To je katastrofalno. Govoriti o, kako kaže moj uvaženi poslanik, ugledni profesor, o političkoj, kako ste rekli, mislim to su neke sintagme koje meni nisu jasne. Vjerovatno nisam dovoljno educiran da shvatim to. Ovdje imamo samo dvije stvari. Da li ćemo podržati realni sektor na način koji je dobar, ovaj način je dobar i apsolutno ne ugrožava stalno zaposlene, jer imate sijaset zakona, kolektivnih ugovora i svih drugih stvari koji apsolutno ne dozvoljavaju da se čovjek otpusti. Ja radim u privatnoj firmi, nema šanse da ću otpustiti nekoga s kojima sam napravio ugovor, nema šanse, zato što će me on tužiti i ja ću to platiti sa kamatom. Znači, vezivati se na tu kategoriju, po mom mišljenju, nije korektno. Drugačije možemo reći zašto je ta inicijativa došla od ovoga ili onoga. Možemo čak ... i na tu stvar, on je igrač koji sam to radi, ali ideja kao ideja je izuzetno korektna, po mom mišljenju izuzetno poštena i mi kao Klub ćemo je podržati, naravno uvažavajući ovu činjenicu koja, u ovom Zakonu vrlo eksplicitno i jasno kaže i referira se, po mom mišljenju, na osnvnu stvar da se ovdje radi o Prijedogu okvirnog zakona. Okvirni zakon je defakto isključio sve moguće prenošenje nadležnosti, a to kaže da entiteti, kantoni, to je članak 10., općine i gradovi u BiH mogu donijeti svoje propise, ponavljam mogu donijeti svoje propise kojima će potvrditi ili proširiti olakšice propisane ovim Zakonom, ali ih ne mogu umanjiti. To je po mom mišljenju izuzetno značajan članak, ili član, koji na neki način determinira šaroliko ponašanje koje se sada dešava ovdje i stvara znači jedan okvir ispod koga se ne može ići. I u tom smislu mislim da je pošteno. Ako je to prenošenje nadležnosti, uredu, ali ja lično mislim da to nije prenošenje nadležnosti. Smatram da ovaj Zakon će jednostavno biti poticaj, odnosno mi u Klubu smatramo da će biti poticaj za mlade ljude, pa ako hoćete i psihološki efekat da se nešto u ovom Parlamentu radi, da se olakša zapošljavanje mladih ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o točki četiri dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Zahtjev zastupnika Nermine Zaimović-Uzunović i Asima Sarajlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Predlagatelji su 11.04.2014. godine dostavili u proceduru Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku. 36 Otvaram raspravu o zahtjevu. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, podnositeljica Prijedloga. Izvolite.
Hvala lijepo. Na osnovu člana 99. i 100. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažemo, odnosno dostavili smo vam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH i predlažemo da se procedura razmatranja Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona provede u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma, odnosno u hitnoj zakonodavnoj proceduri. Zašto u hitnoj zakonodavnoj proceduri? Zato što bi u ovom momentu, ukoliko želimo da predloženi Zakon, odnosno njegove odredbe budu primijenjene na izbore u oktobru 2014. godine više nema vremena za skraćeni niti redovni postupak, jer znamo koliko to traje. Svi dobro znate, i nije prvi put da o ovome govorimo ovdje u Parlamentarnoj skupštini, mi smo formirali prethodno Interresornu radnu grupu koja je završila svoj posao sa izvještajem u kome je usvojeno niz izmjena i dopuna Izbornog zakona. Međutim zbog nekih izmjena koje nisu mogle biti usaglašene, nije bilo političke saglasnosti, to nije došlo u Predstavnički dom i taj Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona nije ovdje razmatran. Ponovo je zaključkom Predstavničkog doma usvojenom na 56. sjednici, održanoj 05.11.2013. godine, i u Domu naroda i u Predstavničkom domu formirana nova Interresorna radna grupa koja je imala zadaću da ponovo poradi na izmjenama i dopunama Izbornog zakona. Ta radna grupa nažalost nije završila svoj posao iz opravdanih razloga jer se nije mogao naći uvijek odgovarajući broj članova. A onda smo imali zaključak ovog Doma da ta Interresorna radna grupa nastavi s radom i da Predstavničkom domu podnese materijal. Nažalost Dom naroda u međuvremenu nije potvrdio taj zaključak, tako da Interresorna radna grupa nije bila kompletna. Stoga kao ovlašteni zastupnici mi predlažemo ono što je Interresorna radna grupa zajedno sa Ministarstvom pravde i sa članovima Centralne izborne komisije pripremila. I ovaj Zakon koji predlažemo jeste predizborni zakon, da malo se našalim na ove prethodne komentare koji su govorili o predizbornim zakonima, ovo istinski jest predizborni ako želimo da ove odredbe budu ugrađene za izbore 2014. godine. Znači, mi bismo ga morali usvojiti danas na ovoj sjednici kako bi bio usvojen i u Domu naroda. Dakle, mora biti hitni postupak zato što skraćeni i redovni postupak ne bi omogućili da se na vrijeme usvoji Prijedlog, odnosno odredbe koje predlažemo. Šta je uključeno u ovaj Prijedlog koji vam nudimo? Dakle, sve ono što je Interresorna radna grupa u prethodnom sazivu nedvosmisleno podržala, dakle ono oko čega je postojala praktično jednoglasna podrška svih članova Interesorne radne grupe. Sve ono što bi moglo biti sporno mi smo uključili u ovaj Prijedlog. Dakle, ponuđena rješenja su jasna, jednostavna, najčešće se odnose na pojašnjenja, na rješavanje nedoumica koje su postojale u implementaciji, odnosno provedbi Izbornog zakona. Zatim sadrže odredbe, odnosno ugrađene su odredbe Zakona o finansiranju političkih partija zato što u međuvremenu nije bilo izmjene Izbornog zakona, a usvojene su izmjene Zakona o finansiranju političkih partija. Dakle, nekoliko dopuna i pojašnjenja vezano za izborne komisije, glasačke odbore i izborne liste. Naime, mi smo u međuvremenu ovdje jednoglasno usvojili izmjene Izbornog zakona koje se odnose na njegovo usklađivanje sa Zakonom o ravnopravnosti polova i onda je došlo do nekih nedoumica koje smo mi riješili u ovom Prijedlogu. I cijenim da nema nikakvih spornih pitanja koja bi mogla da ospore i hitnu proceduru i predložene izmjene i dopune Izbornog zakona. Hvala lijepo, toliko. 37
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja sam danas kad sam došla na sjednicu dobila Prijedlog ovog zakona. Nije za očekivati da će jedan zakon koji ima 45 članova koji se mijenjaju uz zahtjev za hitan postupak. To znači dobili ste, glasajte za to, jer moramo brzo to uraditi, jer ako ne uradimo neće biti primijenjen. Ako je predlagač već htio da zakon dobije prolaznost, onda zašto je zakon potpisalo samo dvoje ljudi, gospođa Zaimović-Uzunović i Asim Sarajlić? Zašto Prijedlog zakona nisu potpisali učesnici radne grupe, odnosno Interresorne grupe koja je radila na tome, ako su tehnička pitanja? Jel' ja trebam da vjerujem da ste vi upravo uradili ono na što mi mislimo? Nemoguće je tako. Pored toga da vas podsjetim da smo imali nekoliko vrlo loših intervencija na Izbornom zakonu gdje smo napravili više štete nego koristi. Dakle, pravimo ne konsultujući nikoga i to se direktno odražava na zakone koje ova Parlamentarna skupština donosi. Ne možemo da ne konsultujemo nikoga a radimo zakone. Ja nemam ni jedan argument da treba glasati za ovo. I nisam sigurna da su te stvari usaglašene. Jer ako jesu usaglašene zašto Interresorna radna grupa nije to ponudila kao cjelovito rješenje? Ovo je suviše dockan da se zakon vrati u neku skraćenu ili u redovnu proceduru, nemamo ništa od toga, a da danas donesemo odluku po hitnom postupku to nije moguće. Tako da će vjerovatno svako odlučivati kako misli da je najbolje.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović, replika. Izvolite.
Cijeneći da treba ispoštovati zaključak koji smo usvojili ovdje, Vašeg kolege Milorada Živkovića, mi smo postupili po tom. Međutim, vi dobro znate da Dom naroda nije zasijedao i da se članovi, upravo iz Vaše političke partije, nisu odazvali da učestvuju u Interresornoj radnoj grupi zato što zvanično taj zaključak nije potvrđen u Domu naroda. Da li je to značilo da treba da se odustane od bilo čega, dakle i od onog što je nesporno bilo i štoje u prethodnoj Interresornoj radnoj grupi kojoj je isticao mandat i koja nije mogla da potpiše ovo, kao ni u Interresornoj radnoj grupi koja nije zvanično, čiji mandat nije zvanično produžen zato što je istekao 28. februara, smatrali smo da je korektno, da je operativno, da ono što je u više navrata pokazalo se kao nesporno i što se moglo jednoglasno usvojiti, da to i ponudimo ovdje. Način na koji smo mi ponudili ovdje kao ovlašteni predlagači, mi smo to ponudili zato što nije tehnički postojala druga mogućnost. Da je ona postojala dobro bi bilo. U međuvremenu, naravno da su ovdje ugrađene najviši prijedlozi i sugestije Centralne izborne komisije i da ovdje nema nekih neriješenih ni političkih ni bilo kojih pitanja. Ukoliko vi smatrate da ne treba da rješavamo ni ono što je moguće da rješavamo i da sada u ovom predizbornom periodu treba blokirati svaku mogućnost da poboljšamo, pa makar i izborne aktivnosti, odnosno izborni proces tim što ništa se neće promijeniti u političkom ni u nekom drugom smislu, nego ćemo samo pojasniti procedure i riješiti nedoumice koje imaju oni 38 koji implementiraju ovaj Zakon, onda ja zbilja ne znam kako da se ponašamo u ovom Parlamentu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ili smo zaista kratkog pamćenja ili računamo da smo kratkog pamćenja. Kada je ovdje SNSD bio usamljen i kolega Živković kada je stvorena jedna nenormalna atmosfera u ovom Parlamentu i kada smo mi bili optuženi da smo protiv izbora, a naš cilj je bio tada, jer smo imali sasvim dovoljno vremena, da uradimo jedan dobar zakon sa svim ovim potrebnim izmjenama i promjenama, tada nas niste podržali. Tada ste podlegli jednoj demagoškoj priči i stali ste tada na stranu SDS-a i otjerali sve nas u jednom potpuno drugom pravcu. To ste vi uradili i vi ste glavni krivci što nismo imali kvalitetan zakon. Umjesto da ste prihvatili naše argumente, jer smo mi poslije dokazali da svi oni koji su nas optuživali za to, da je to bilo krajnje blasavo uopšte izgovoriti u ovom Parlamentu, vi umjesto da ste branili stanovište da Interresorna grupa i mi svi radimo kvalitetno, jer smo kazali da ono nije dovoljno, da treba kvalitetan zakon, i da treba na tome da radimo, da niko nije lud da bude protiv izbora, ali ima još mnogo izmjena koje treba uraditi, vi tada nas niste podržali. I okrenuli ste sve to u sasvim drugom pravcu i dobili smo jednu suludu trku u Parlamentu sa zakonima sa dvije rečenice, koji su navodno za i protiv izbora, što nema veze sa, sa, ali mi smo ostali tu potpuno usamljeni i jednostavno nismo imali tu vrstu podrške. I naravno da sada na taj način, šta je sada sa Interresornom radnom grupom, ljudi su kritikovani iz SNSD-a i sada smo dobili potpuni raspad sistema. Isti oni koji se posipaju pepelom, koji su tada imali jednu sasvim drugu priču, i oni koji su nasjeli na njihove priče. Zato je, ako hoćete da to gledate u jednom dužem vremenskom periodu, smo dovedeni u ovu situaciju. I naravno, na kraju krajeva, ako ste i željeli, a ja potpuno se slažem i znam da ima mnogo stvari i tehničkih o kojima smo saglasni, naravno da se to moralo raditi zajedno i da je moralo biti, što je rekla kolegica Majkić, tu više potpisnika koji bi stajali iza toga da je ono što se govori na neki način tačno. Ali opet kažem, SNSD je ostao usamljen u ranijim pokušajima da ovdje dobijemo jedan kvalitetan Izborni zakon. Nismo imali tu podršku jer je neko htio da riješi neke svoje probleme, sa ne znam već skim, oko stanovišta oko izbora i zato smo sada u toj situaciji u kojoj jesmo i to ne možemo na taj način rješavati.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Dakle, namjere su nam problematične. Kolegice Vi ste cijelo vrijeme bili član Interresorne radne grupe i veoma ste bili involvirani u cijeli proces oko donošenja izmjena Izbornog zakona. E vidite, velika većina nas nije bila. I šta Vi sada tražite? Da ja Vama vjerujem na časnu riječ. Oprostite, u parlamentima se ne funkcioniše na tom principu. 39 Dakle, ja bih morala, dakle, Zakon koji sam jutros dobila, prvo bi me neko pitao kakva sam ja kao poslanik i kakva je moja odgovornost ako mogu da glasam za Zakon po hitnom postupku gdje je 45 promjena bilo, 45 članova, zato što vjerujem nekome na časnu riječ, čak da je moj, kolega iz mog kluba. Nemojte da nam kačite to nećemo ni o čemu da odlučujemo. Nećemo da odlučujemo ni o čemu za što nemamo osnova jer nismo se upoznali s tim. Ako ste htjeli to što nam niste ranije poslali taj Zakon da, što niste prije 10 dana poslali da svi poslanici dobiju Zakon pred sebe? Dakle, mi ne možemo pristati da glasamo zato što vi nama dajete časnu riječ, nego samo na principu da budemo upoznati o čemu se radi. A očito da je za ovaj Zakon kasno i očito je da to nisu sve izmjene koje su trebale biti u njegovom sadržaju. Pa niste valjda vi birali šta vam se sviđalo, a šta vam se nije sviđalo?
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, ja se također slažem sa kolegicom Majkić da je ovo previše ozbiljno pitanje. Izborni zakon je jako ozbiljno pitanje za jednu državu, u koji su trebali biti uključeni svi relevantni politički subjekti, pozicija, opozicija, svi. Interresorna radna grupa mora da sadrži, znači, veoma jake stručnjake, između ostalog sačinjene od nas iz Parlamenta, a da ne kažem različite eksperte koji su svemu tome trebali da kumuju, na način da daju određene prijedloge, znači da daju stručna mišljenja, itd. Mislim da, danas sam također dobila ovaj Zakon sa ovolikim brojem članova koji se mijenjaju ili se ne mijenjaju itd., potpisan od dva poslanika, takođe mi predstavlja veoma čudnu situaciju i neću podržati ovakvu vrstu glasanja za ovaj Izborni zakon, jer je to previše ozbiljna materija. Znači da nekako kasnimo, trebali smo se svi uključiti ranije i svi, kažem i pozicija i opozicija, jednostavno donijeti kvalitetan Izborni zakon. To je ključno pitanje za jednu državu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Replika je li? Ok.
Pa, dajte mislim ja, ja razumijem ove poslaničke opservacije, ali budimo realni. Nije ovo prvi put da dobivamo ovako materijal. Ovo su stvari koje su sto puta prežvakane i o kojima svi gotovo znaju u ovom Parlamentu i nije, ovo je jedino način da izađemo iz ove situacije, da bar nešto od onoga što je Interresorna radna grupa radila uradimo. Ja nisam kriva što Interresorna radna grupa je našla za shodno da neko kaže da neće biti član, evo i danas imamo ostavku jednog člana Interresorne radne grupe zato što nije htio da dolazi. I sada, ako je neko prihvatio da riješi to u ime svih nas, da popravimo ono što se popraviti može, da ne bude nedoumica. 90% sugestija u ovom što je napisano došlo je upravo od ovih, kolegice Spremo, koji jesu eksperti za to, a za nas su to članovi Centralne izborne komisije. Oni su insistirali na rješenjima, oni su tražili 40 autentična tumačenja, oni su tražili da se neke stvari usvoje. Baš zato smo mi i proslijedili ovo, zato što to njima čini problem u implementaciji Zakona koji imamo. Ukoliko vi ne želite da usvojite to nemojte to nazivati drugim imenima, nazovite to upravo imenom kojim zovete, perdizbornim blokiranjem svih mogućih aktivnosti.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Ja mislim kolegice da Vam ovo nije bilo potrebno, zato za sve ono što ste rekli Vi nemate nijedan argument, nijedan argument. Ničiji drugi potpis, nijednog stručnjaka, nijedne druge poslaničke grupacije, ni izbornih komisija, ni bilo koga, vi nemate. Bio bih sada grub kada bih rekao da ne govorite istinu, da to bilo ko drugi podržava sem Vas. To se u ovom Parlamentu rješava potpisom, potpisom. I to ste mogli da riješite, ali evo niste riješili, i to sada fakturišete nama. Jedan od najvažnijih zakona u ovoj zemlji, oko koga se lome koplja godinama, Vi želite pod pritiskom da riješite za nekoliko minuta, pod pričom da smo mi protiv tog Zakona, i pod pričom, evo izbora, vi to morate danas riješiti. Pa kako su išli do sada izbori? Išli su bez ovoga. Znači, nije tačno da se izbori ne mogu održati. Znači nije tačno. A ja sam Vam rekao, Vaš klub i Vi ste se okrenuli za čovjekom koji danas podnosi ostavku i za tom političkom grupacijom i srušili koncepciju kvalitetnog Izbornog zakona. To ste vi uradili, to ste vi uradili kada smo imali punu komociju da imamo i vremena da donesemo dobar i kvalitetan Izborni zakon. O čemu ste tada razmišljali ja ne nam, ali vi ste to uradili. I sada na krajnje nekorektan način sa svojim potpisom hoćete da ubjedite sve poslanike da ste Vi to savršeno uradili i da mi to ne smijemo ni otvoriti. Vi nama ne date ni priliku da to otvorimo, ni da to pogledamo i tražite na riječ da Vam vjerujemo. Halo, pa ovo je BiH. Pa ko kome ovdje na riječ vjeruje? Ovo je prvi put viđeno na ovaj način. Mi smo imali ovdje desetine zakona o kojima Vi pričate i koji su prošli na sličan način, ali ste zaboravili samo jednu sitnicu, oni su bili potpisani od svih, oni su bili potpisani od svih. Tačno je mnogo puta smo to rešavali tako, svi zajedno se dogovorimo da je to tako, potpišemo i ovdje to damo. Ja Asimu sve mu drugo vjerujem, sem ovog Zakona. O svemu drugome možemo razgovarati sem o ovom potpisu na ovome. Mogli ste pribaviti bilo čiji, jedan mali, mali potpis ili samo inicijale, i sve bi bilo drugačije. Ali to je trebalo jučer, preključer ili ne znam ni ja, i mogli bi razgovarati. Na ovaj način, mislim, nemojte da bude, mislim ne trebaju nam tu oko toga nikakve ni teške riječi zato što apsolutno niste u pravu kada je ovo u pitanju. Računate na kratko pamćenje. Nebitno zašto, srušena je davno koncepcija jednog dobrog, sveobuhvatnog Izbornog zakona. Vi ste otišli u pravcu ovih ljudi koji evo sad, koji nisu željeli uopšte da se tu bilo šta radi. Evo, danas i napuštaju Interresornu grupu i to je, mi nismo iz SNSD-a mogli to promijeniti. Ubjeđivali smo vas ovdje satima da želimo i da ima potrebe za sveobuhvatnim Izbornim zakonom, a ne za dvije rečenice. Vi ste se tada opredjelili za dvije nesuvisle rečenice i time ste mislili da rješavate izbornu problematiku. I sada ste se odjednom u nevremeno doba sjetili, završavam. Znači iz tog razloga nije prihvatljivo. Ne dovodim ja u pitanje da tamo zaista ima mnogo, mnogo, mnogo stvari koje treba usvojiti i koje nisu sporne, ali nemojte, nije to rješenje i put.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite. 41
Hvala gospodine predsjedavajući. Vrlo slikovito o proceduri, a rekla je uvažena kolegica Majkić dobili smo jutros Prijedlog ovog zakona, to znači 10 do 12 smo upoznati, 15 do 12 trebali bi da razgovaramo o ovom Zakonu, a u 12 i 5 da ga usvojimo. Samo ovo prvo dvoje je ispoštovano – da smo jutros upoznati, da smo trebali ranije biti upoznati a da nećemo prihvatiti ovu proceduru. E sad, Izborna komisija je, također vezano za proceduru, uputili oni sugestije. Pa četiri godine je prošlo nakon parlamentarnih izbora, ja nikada nisam vidio prijedlog, kao poslanik, koji je došao iz Izborne komisije, izmjene Izbornog zakona. Možda je to stiglo u ovu Interresornu grupu, ali Interresorna grupa, ko se je zalagao za postojanje te grupe, samo je spočitavano SNSD-u i to baš iz te grupacije. Mi se kao bojimo izbora, mi nismo za izbore, mi bi nešto odlagali. Po njihovom, to je otprilike bilo da mi sami sebi doživotno produžimo mandate jer nas je strah da će nas kao oni navodno pobijediti i eto mi smo bili protiv, a mi prvo ovo predlagali. I kada smo predlagali u redovnoj proceduri, nismo tražili ni hitan postupak, ni ovaj, ni skraćeni, nego redovno, imali vremena, mi optuženi kao najveći krivci. Da je tada bilo prihvaćeno, ovo bi već bilo izglasano. Zato 5 do 12 nema nikakve procedure, ni hitne, ni skraćene, ni ove, ni one, neće biti prihvaćeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zato i ja bih samo kratko jednu raspravu. Uvažene kolegice i kolege. Nisam se mislio javljati po ovoj točki dnevnog reda, ali ubi me prejaka riječ, kako glasi naslov jedne pjesme, čini mi se Miljkovića, dakle riječi kolegice Zaimović-Uzunović koja kaže – oni koji su protiv ovog Zakona blokiraju izborni proces. Prvo, to nije istina, jer smo mi čini mi se u veljači usvojili Izborni zakon, odnosno izmjene Izbornog zakona koje omogućavaju opće izbore. One stvari koje su ostale neriješene, ustvari koje traže hitno rješenje i koje bi tražile od nas svih, pa i od predlagatelja da budu uključeni u izmjene Izbornog zakona, su odluke koje proističu iz presude Ustavnog suda, npr. izbori za grad Mostar. Nisam vidio da su ove izmjene Izbornog zakona, u ovih 40 i nešto članaka uključene. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prema tome, međutim, nije ni to bitno. Bitno je to, dakle da 40 članaka zapravo ne mogu, nisu jednostavan zakon, pogotovo Izborni zakon, da se mijenja i jedan članak, nije jednostavan Zakon i to nije jednostavno za hitnu, žurnu proceduru, kako hoćete. I zato nemojte tretirati nas koji ćemo eventualno biti protiv ove žurne procedure kao one koji blokiraju izborni proces. Ne bojimo se izbora, pogotovo mi koji smo napunili godine. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu o točki 5. Prelazimo na točku šest dnevnog reda, 42 Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi gosti, želim da vas pozdravim. Drago mi je da danas imamo na dnevnom redu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH. Zahvaljujem se što ste to danas uvrstili u dnevni red. Prvo ću reći nešto o potrebama, o suštini da dođe do ovih izmjena. Zapravo proces harmonizacije oporezivanja duvanskih prerađevina u BiH sa standardima EU počeo je već od 01.07.2009. godine, od kada se pored proporcionalne stope akcize na cigarete u iznosu od 42% na maloprodajnu cijenu primjenjuje i posebna akciza u iznosu od 0,15 KM po kutiji cigareta za pakovanje od 20 komada, s tim da se od 01.01. svake godine taj iznos uvećava za dodatnih 0,15 KM po kutiji cigareta. Tako da od 01.01.2014. godine posebna akciza iznosi 0,90 KM po kutiji cigareta za pakovanje od 20 komada, odnosno 45 maraka za 1.000 komada cigareta. Povećanje poreskog opterećenja cigareta u prvim godinama primjene novog zakona prati adekvatan rast prihoda po tom osnovu, pa recimo za, tako da je u 2009. godini, za pola godine primjene tog Zakona povećanje iznosilo 85 miliona, u 2010. godini 167 miliona, u 2011. godini taj rast je iznosio 100 miliona, 2012. godine 42 miliona, da bi u 2013. godini zabilježili pad prihoda po ovom osnovu od 31 milion KM. Iz naprijed navedenog vidljivo je da kontinuiran porast akciznog opterećenja nije donio adekvatan rast prihoda i to je nas natjeralo, prvo u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanja, a i kroz Savjet ministara, da vidimo na koji način možemo poboljšati, odnosno doći do toga da imamo, dakle akcize usklađene standardima, sa direktivama EU, a i da obezbijedimo rast prihoda i smanjimo utaju, odnosno evaziju poreza po tom osnovu. Posmatrajući podatke o izdatim akciznim markicama na duvanske prerađevine vidljivo je da je broj izdatih akciznih markica na duvanske prerađevine od početka primjene novog Zakona stalno pada. Tako da je 2009. godine izdato 534 miliona komada akciznih markica na duvanske prerađevine, 2010. godine 512 miliona komada, 2011. godine 473 miliona, 2012. godine 415, 2013. godine 328 miliona komada. Pad broja izdatih akciznih markica za duvanske prerađevine i pad prihoda po tom osnovu signal je da pada potrošnja cigareta u BiH, sa jedne strane, a i da raste obim neregularnog tržišta duvanskim prerađevinama u BiH. Prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje od početka primjene ovog Zakona o akcizama zabilježen je enorman rast uvoza tzv. rizli, odnosno cigaret papira za savijanje cigareta. Tako da je u 2010. godini uvezeno 16,9 tona, u 2011. godini 90,3 tone, u 2012. godini 301,5 tona i u 2013. godini 482 tone cigaret 43 papira. Što znači da cvjeta nelegalno tržište i da po tom osnovu imamo preveliku, dakle evaziju, utaju poreza, od nekoliko desetina miliona KM. I to je bio razlog da uđemo u izmjenu ovog Zakona. Zašto tražimo hitnu proceduru? Radi se o izmjeni samo pet članova Zakona. S jedne strane imali smo, dakle konsenzus u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, puni konsenzus u Savjetu ministara, radi se o usklađivanju sa direktivama EU, imamo pozitivno Mišljenje Direkcije za evropske integracije. I da budem posve iskren, radi se i o poštovanju, dakle normi iz Pisma namjere sa Međunarodnim monetarnim fondom, koji takođe zahtijeva da se u ovu oblast uvede reda. Iz tih razloga ja vas molim da prihvatite hitnu proceduru, jer je ovo borba za prihode i za sprečavanje, odnosno za smanjenje evazije poreza. Nije tajna da su već nastale male kučne radionice za izradu cigareta. Nije tajna da također imamo lošu saradnju inspekcija različitih nivoa, recimo tržišne inspekcije na nivou entiteta sa poreskim upravama i međusobno poreskih uprava, ali mi mislimo da ćemo ovim Zakonom obezbijediti nekliko desetina miliona maraka u Budžet institucija vlasti BiH. I zato vas molim da prihvatite hitnu proceduru. Bitno je, tražili smo hitnu proceduru iz razloga što ... direktor MMF-a zasijeda 29., vjerovatno će ovo biti prenijeto u prvu sedmicu maja mjeseca. Vi znate da od aranžmana sa MMF-om institucije vlasti BiH na državnom nivou ne uzimaju nijednu KM za Budžet institucija vlasti, ali s obzirom na situaciju u entitetskim budžetima i obaveze koje imaju ja vas molim da podržite hitnu proceduru, jer ćemo uraditi dobar posao za sve. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru financija. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković-Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo zahvaljujem ministru na uvodnom izlaganju, vezano za Zakon. Ja bih ovdje citirao našeg predsjednika, prijeratnog, Općine Široki Brijeg, pokojnog Kreju, kada je isto tako u Sarajevu jedanput kazao – ne dirajte mi švercere, to mi je jedina privreda. Dakle, gospodo, upravo našim politikama do sada jedino je ostalo, i u nas u Zapadnoj Hercegovini, švercovati ili u Njemačku ići raditi. Isplativo je. Sve ostalo je minus, a to i statistika kaže. I dakle, činjenica je ovdje ... kaže se, vjerovatno procjene kažu da se već 56 miliona KM na crnom tržištu gubi, prihodi države. I to je zabrinjavajuće. I ja se slažem da o ovome treba raspravljati, treba ovaj Zakon donijeti po hitnoj proceduri. Ali, međutim donošenje samog Zakona, mislim da ovih 50 miliona, ili kada budemo ... i dalje ono što nam kaže da minimalna trošarina EU bude 90 eura po tisuću komada, što znači da je na 90 eura, dakle 50 kutija 90 eura, skoro 2 eura bi trebala biti samo akciza, dakle 4 marke po kutiji bi trebala biti samo akciza da dovedemo ono što nam EU, gdje trebamo doći. E zbog toga, mislim ako ne budemo otvarali prostor da ljudi rade ljudi će švercovati, prisiljeni su, nemaju šta drugo. Možemo mi sve ih zatvoriti, možemo ih u zatvoru držati. Otvorićemo zatvor, otvorićemo legalno, zatjeraćemo ljude u Njemačku, jer ovdje jednostavno ... 44
Kolega Lijanović, hitni postupak, član 127.
Evo, ja samo kažem, da jesam za to, ali da moramo obratiti pozornost i na druge stvari. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. O hitnom postupku želi govoriti i poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mi u Klubu SDA smatramo da bi usvajanje ovakvog Prijedloga bilo iznimno štetno, kako za punjenje budžeta, tako i za domaće proizvođače i prerađivače duhana, te da bi ova inicijativa trebala ići u redovnu proceduru usvajanja izmjena i dopuna, u kojoj bi se na bazi realnih pokazatelja donijela najbolja rješenja i za budžet i za zaštitu domaće proizvodnje. Mislimo da postupno povećanje akciza na rezane duhane, do ... 2020. godine, čime bi se postigli zasigurno veći i bolji efekti je bilo kvalitetnije i bolje u ovom momentu. Po našim saznanjima, mada evo ministar finansija je na jedan drugačiji način govorio o stavu Upravnog odbora, i u okviru samog Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje bilo je određenih nedoumica i neslaganja oko Prijedloga, jer su eksperti Upravnog odbora bili stanovišta da se ne podrži isto, obzirom da sve relevantne analize situacija nakon eventualnog usvajanja ovakvog Prijedloga govore da bi došlo do manjeg prikupljanja sredstava od akciza, obzirom da bi došlo do naglog smanjenja potrošnje legalno rezanih duhana, a povećala bi se potražnja za švercovanim duhanom.
Kolega Sokolović, Vi ste protiv hitnog postupka.
Da, evo to u tom dijelu samo par riječi, neću ulaziti dalje u meritum Zakona. Nadam se da će biti redovna procedura podržana i da ćemo onda konkretno razgovarati i kroz amandmansku fazu popraviti stanje. Hvala.
Zahvaljujem. O hitnom postupku želi govoriti i poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa ovo je pravi primjer kako za određen zakon koji treba po hitnoj proceduri da se ide kako se pripremi obrazloženje. Mislim da je to gospodin ministar Špirić jako dobro rekao i da iz 45 tih razloga mi u SNSD-u ćemo prihvatiti proceduru hitnosti. Očito se vidi da se radi o izuzetno velikom padu određenih naplata po osnovu prodaje cigareta, a vidi se ovamo povećanje nabavke kod papira koji služi, što znači radi se o potpuno nelegalnom radu. Iz tih razloga je opravdan zahtjev za hitnu proceduru i mi ćemo to podržati. A kada budemo raspravljali oko ovoga ne sumnjam da će i ostali to prihvatiti, obzirom da je i na Vijeću ministara jednoglasno to prihvaćeno.
Zahvaljujem. O hitnom postupku želi govoriti i poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi vidimo ovaj Prijedlog Vijeća ministara kao pokušaj da se održi nivo prihoda po osnovu akcize i spriječi pad prihoda koji su bili rezultat cvjetanja ilegalnog tržišta duvana. I nama se čini da je taj Prijedlog uredu, a pogotovo da moramo djelovati hitno, odnosno mi prihvatamo iz Kluba SDP-a predloženi hitni postupak. Ali bih želio da istaknem da čitava ova koncepcija, koja je ovdje izložena, uglavnom i presudno zapravo ovisi od toga koliko efikasno će se spriječiti ilegalno tržište. Jer, mi moramo shvatiti da postoji vrlo visoka elastičnost, cjenovna elastičnost, povećate cijenu cigareta, odnosno legalnog duvana, pada njegova potrošnja jer se potrošači preorijentiraju na ilegalno tržište. Znači, ne bi trebalo da, ja ovo sugeriram kolegama iz SDA, ne možete biti protiv toga zato što je prijetnja crnog tržišta prisutna. Mi moramo djelovati, dakle da to crno tržište likvidiramo. To je vrlo težak posao, ali ja bih upravo želio da istaknem da i mi, koji podržavamo hitni postopak i ovaj koncept, moramo biti svjesni da bez likvidacije crnog tržišta koje će značiti veoma rigoroznu borbu protiv nosilaca tog tržišta, uključujući antikriminalne radnje, administrativne mjere, inspekcijski nadzor, rigorozno kažnjavanje, neće ovaj koncept donijeti očekivani rezultat, a to je održavanje nivoa prihoda po osnovu akciza, tamo negdje iz perioda 2011. godine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Asim Sarajlić. Izvolite.
Dakle, ponavljam stav koji je već kolega Sokolović iznio iz Kluba SDA i samo bih, protiv smo, dakle hitne procedure. I ovo što je ministar rekao u uvodu, ima tu, dakle razloga, samo mislim da su određene činjenice obrnute. Dakle, ovim hitnim izmjenama neće se nikako zaustaviti crno tržište. Dakle, ... crnog tržišta će samo, naprotiv, se povećati. Ovo ide na štetu direktno domaćih proizvođača duhana i domaćih prerađivača duhana. I mi nismo protiv povećanja akcize onako kako je planirano i kako smo se obavezali prema EU, dakle da se ima jedna dinamika. Ali ovakvim direktnim udarom kojim se smatra da će se kompenzirati već pad koji je evidentan u protekle 2 do 3 godine, da će se kompenzirati jednom mjerom, zapravo se ide samo na uništenje činjenice, još jedine tvornice duhana koja je preostala u BiH, a to je sarajevska, i na uništenje svih domaćih proizvođača duhana, koje mi opet iz entitetskih ministarstava subvencioniramo da proizvode taj duhan. Dakle, mi ih sada tjeramo direktno da čine šverc. 46 Svako povećanje akcize na rezani duhan, posebno ukoliko je veliko, kao u predviđenom slučaju, uz istovremeno poduzimanje mjera za suzbijanje šverca, ne samo da neće donijeti željene rezultate, već će, naprotiv, dovesti do daljnje erozije u naplati sredstava od akcize na duhanske prerađevine. Živi bili pa vidjeli. Još samo jednu rečenicu. Dakle, sa ovom predviđenom stopom, odnosno sa ovom akcizom na rezani duhan, koje je ministarstvo, odnosno Vijeće ministara predložilo ovdje po hitnoj proceduri, BiH bi postala zemlja sa najvećom stopom akcize na rezani duhan, u odnosu na cigarete u Evropi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Pa vidite, vrlo je interesantno od istih sugovornika slušati raspravu kad je u pitanju novi namet na vilajet, s jedne strane, i obrazloženja kad tom vilajetu nudite malo zraka da diše. Nažalost, rastrošnost javne potrošnje je takva da mi uvođenjem još nekih akciza, još nekih poreza teško ćemo popunjavati rupe koje ta administracija može potrošiti. Mi imamo transfer vlade, u entitetima su transferi, transferi, znači ono ja uzmem od onih koji rade, pa onda iz džepa djelim kome hoću, po 300, 400 miliona maraka. Evo, uzeli smo kredit od MMF-a, ni to ne može podmiriti. Šta ćemo kad nam pođu padati prihodi i na kruh? Možda bi interesantno bilo i to vidjeti. Ovdje su očigledno pale akcize na cigarete jer su postale nepristupačne, nedostupne mnogima i ljudi prešli na rezani duvan. Znači, zato što nemaju novaca da plate skuplje prešli su na ovo. Sad im to treba uzeti. Ok, nije problem, ali šta ćemo kad do kruha dođemo? Hoćemo li im povećavati porez kad padne PDV na potrošnju kruha? Možda bi bilo interesantno, kažem, pogledati i to i vidjeti gdje nam sve pada prihod po osnovu poreza pa ozbiljno analizirati zašto pada taj, pa ćemo onda vidjeti, a mislim da vrlo, vrlo je opasno, mislim da je puno opasnije nametati nove poreze po hitnom postupku, nego uvoditi olakšice po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma, replika je gospodinu Domazetu i, evo kad se replicira gospodinu Domazetu onda se ovdje mora ući malo i u meritum Zakona, jer on je na takav način postupio, znači. Ovo što je gospodin Sarajlić, samo da dodam još, znači u pitanju je rezani duhan, znači ako mi ga dodatno ovim Zakonom opteretimo za 78 maraka po kili, tamo piše, mi ćemo na takav način ugroziti legalno rezani duhan i daćemo, evo po meni, vjetar u leđa švercerima. Ovo što gospodin Lozančić kaže, znači ekonomska situacija u BiH je takva trenutno da oni koji su uglavnom duhandžije, ja ću taj koristiti izraz, nisu u prilici da mogu kupovati cigarete. I onda se mijenje sfera interesovanja, prelazi se na rezani duha. Ako vi sada ovom izmjenom legalno rezani duhan povećate na cijenu od 120 maraka po kilogramu, imate na pijaci sada 20, 30 maraka švercovani duha, šta je to već dodatno povećanje šverca ovom vrstom robe. Prema, i mi nismo protiv toga da pričamo na ovu temu, ali kroz hitnu proceduru zato što je to neko zamislio pa i makar 47 gospodin Špirić ili Ministarstvo finansija ne znači da to treba danas ovdje usvojiti, već o tome treba se razgovarati, na kraju krajeva i možda javnu raspravu na ovu temu usmjeriti. Jer, ovo što je rekao gospodin Sarajlić, ugroziti Fabriku duhana Sarajevo ili bilo koju fabriku duhana u BiH, a pričati maloprije da nam treba nove radne snage, onda mi sami sebe lažemo. Znači, trebamo je ostaviti na nogama, trebamo zadržati radnu snagu, povećati broj zaposlenih, a ne kroz ovakva zakonska rješenja dovoditi u situaciju da ona sutra skapa od gladi ili da nestane sa ovoga ekonomskog tržišta u BiH. Bojim se da to nije nečiji cilj. Hvala.
Podsjećam još jednom nismo otvorili raspravu o Zakonu već raspravljamo o hitnom postupku. Za riječ se pojavio poslanik Mirsad Đugum, a hoćete li Vi na kraju ministre? Evo nakon toga i ministar Špirić. Izvolite kolega Đugum.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih kao i inače postavio jedno pitanje samo – zašto hitna procedura ako bilo ko radi svoj posao kontinuirano i stalno, ako imamo analize, ako imamo procese i onda to trebamo jednostavno prezentirati i Parlamentu i argumentirati. Ja u potpunosti razumijem ... da se to reguliše, ali imamo i ovaj podatak, ako sam tačno registrirao, da je to povećanje otprilike nekih 10 miliona. Ali ja postavljam dvije godine pitanje Vijeću ministara, šest i po godina listu lijekova nisu napravili i cijenu liste lijekova gdje gubimo godišnje 100 miliona, a to građanin gubi. Postavljamo pitanje da li ćemo zaštititi budžet sa 10 miliona, a ne govorimo da li ćemo zaštititi građane za 100 miliona, i to dvije godine, i za dvije godine ne dobijem odgovor. Mi ćemo se odlučiti poslije rasprave na Klubu kako ćemo glasati o ovome. Razumijem potrebu, ali razumijem isto tako da je odraz nekada nerada i analiza doveo do toga da nam se nameće nešto po hitnom postupku što Savez za bolju budućnost, generalno govorim, da nismo za hitne procedure za zakone osim one koji idu prema euroatlanskim integracijama, a nemamo jednostavno odgovor na pitanja, koja postavljamo dvije godine, gdje trebamo štititi građane. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima ministar finansija, gospodin Nikola Špirić. Izvolite. Još uvijek je riječ o hitnom postupku.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Cijenjene kolege, želim samo da kažem, djelim ... viđenja kada su lijekovi u pitanju sa kolegom i bezbroj mojih dopisa ima, ja mislim da to treba, možda je i to ... način na koji govori, tako da su mnogo jaki lobiji koji djeluju u BiH kada su u pitanju lijekovi i cigarete. Dakle, ali da je to mjesto o kojem bi trebalo da odlučuje Upravni odbor mi bi smo nekako došli do rješenja. Ono što želim da kažem je da ovo nije hir Nikole Špirića, i ne bi volio da to ... shvatite. Stvar je Parlamenta da donese odluku da ili ne. Dakle, ovdje su entitetske vlasi, Vlada Federacije 48 i ostali tražili da se ova oblast uradi, iako je kolega Domazet bio apsolutno u pravu da se moraju i druge institucije, od tržišnih inspekcija prije svega, uključiti u borbi protiv nelegalne trgovine cigaretama. Ali ja vas molim, dakle vrlo je teško, mi smo imali par puta na sjednicama Upravnog odbora, i zato govorim imamo par dopisa jakih duvanskih kompanija, i to sad eksperti rade na tome, ali mi smo u obavezi i da toga da nije da svake godine akciznu politiku usklađujemo sa direktivama EU. Hoćemo li ili nećemo da usklađujemo? Ali zar vam nije, zar nije simptomatično ako vam govorim koliko je cigaret papira uvezeno u 2010. godini – 16,9 tona, u 2011. – 90,3 tone, u 2012. – 301,5 tona i u 2013. – 482 hiljade tona. Ljudi, dakle nelegalno je tržište preuzelo legalno tržište i zato, zar treba neko iz vana da nam dođe da to primijeti i da kaže – ej ljudi, nešto vam nije uradu. Pa, ne samo da štetimo tržištu BiH, to se već odražava i na tržište Hrvatske, tržište Srbije, kućne manifakture sa brendovima cigareta se već prodaju po cjenama koje su za ove druge cigarete. Dakle, nije ovo borba protiv bilo koje fabrike u BiH. Dakle, vi danas donosite odluku, ja sam nabrojao koji su razlozi, mijenja se pet članova, imamo puni konsenzus, negdje sam čuo da nije u Upravnom odboru bilo konsenzusa, Upravnog odbora, puni konsenzus, u Vijeću ministara, usklađivanje direktiva i u pismu namjere, dakle, ovo je prethodna mjera pisma namjera. Ako Vladi Federacije ova sredstva ne trebaju onda vi to danas, dakle glasajte protiv, ali ne znam šta ćemo dobiti u redovnoj proceduri sem usklađivanja, i opet ovo što smo predložili. Moram da vam kažem da ovo nije maksimalna mjera koja je prihvaćena u Upravnom odboru, jer i tamo ima majstora koji brane, neko brani ovog neko brani onog, vrlo je teško doći do konsenzusa. Dakle, ovo nije hir ovo je dobra mjera, nekoliko desetina miliona konvertibilnih maraka po vom osnovu će ući u budžet institucija BiH, neće biti zauvijek završena borba sa nelagalnim tržištem, jer to traži sinhronizaciju drugih institucija. Imali smo, naravno, nije nam trebao MMF da naređuje da poreske uprave razmjenjuju informacije o poreskim dužnicima. Pa dok je došlo do razmjene tih informacija raste naplata za 30 miliona, ako hoćemo reda u državi. I tu je bilo otpora moram vam reći. Dakle, za svaku mjeru postoji neki otpor. Dakle, još jednom nije hir, ja molim danas po hitnoj proceduri, dakle da usvojimo ili ne usvojimo, ovaj nivo vlasti neće osjetiti posljedice, ali osjetiće drugi, imaćemo povratnu, povratni problem. Ja vas molim, dakle da ovo prihvatite u hitnoj proceduri jer sam ubjeđen da je u interesu svih u BiH sem onih koji podržavaju cvjetanje ilegalnog tržišta. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Ili ja neke stvari nisam, molim vas, ili ja neke stvari nisam dobro razumio, ja bih volio sad da polemišem malo sa ministrom, znači gospodine ministre koja će cijena legalno rezanog duhana biti, evo sada po ovim cijenama? Jeste li računali to tamo?
To već nije rasprava o hitnom postupku.
Ma ne, al' mi se sad opredjeljujemo, evo sad imamo dilemu, znači pusti se ministar da govori o meritumu, a mi ne možemo pričati o tome. Znači, ako je sadašnja cijena 60 maraka 49 rezanog, a na crnom tržištu 20, 30 maraka, sad ova ode na 90, 100 ova ostaje dole. Ti papirići će i dalje ulaziti.
Poslanik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Ma, htio sam na početku odmah da se javim, gospodine predsjedavajući, ja sam čovjek logike i zdravog razuma, od njih živim i bez njih ne bi ni mogao. I stvarno mi izgleda da je ova zemlja zemlja nemogućih mogućnosti. I po ovome primjeru sad sam i ja ubjeđen da gdje prestaje logika počinje BiH. A ja ne mogu, objasnite mi gospodine Špiriću, da li po starobosanskom adetu, kako mi u Bosni kažemo, kada seljak upregne volove ili konje da ore uvijek tuče konja koji bolje vuče, to je ta naša logika, iskrivljena logika koja evo vidite dokle je došla. Ne mogu da shvatim, ja sam rođeni Hercegovac, znam ja vrlo dobro šta je za Hercegovinu duhan, pa kako i dalje da opterećujemo te poštene i časne ljude koji muku moče, vi koji ne znate kako je proizvoditi duhan, kakva je to ljudska muka, kako da oni opet plaćaju ceh za nesposobnost države da uradi ono o čemu Vi govorite i tražite hitnu proceduru za to, da zaštitimo švercere da i dalje što bolje švercuju duhan, sa što boljim cijenama, a da opteretimo one ljude koji pošteno plaćaju državi što treba plaćati. Jer oni će ti deset miliona koja vama nedostaje nadoknaditi. Je li to logično? Imam osjećaj, vjerujte, da će još malo ako se ovako nastavi ne samo kutija cigareta u BiH biti najskuplja u Evropi, a sa najmanjim standardom u Evropi, je li i to logično, a druga stvar mislim da će tržište one proklete marihuane, kako je zovu, pa biti jeftiniji gram marihuane u Bosni nego gram duhana. Ako mislite da to nije tako onda me ubijedite. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu o 6. tački dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagač: Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na nastavku 63. sjednice Doma, održanom 25.02.2014. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH izvještaj je dostavila 10.04.2014. Usvojena su četiri amandmana. Otvaram raspravu. Za riječ se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, nema ovdje ništa sporno kad je ovaj Zakon u pitanju i ja sam uvjeren da će Predstavnički dom kao i Dom naroda usvojiti ovaj Zakon. Ja sam se javio da kažem da sam nakon sjednice Komisije ponovo, dakle analizirao usvojene amandmane i ja se bojim da, ukoliko danas budemo odlučivali o ovom Zakonu, ne budemo imali problem. Dakle, mi smo pokušavali 50 da u Komisiji povodom amandmana koji su bili u proceduri, koji su vezani za naziv, da li putna isprava, da li važeća isprava za prelazak državne granice, izbjegnemo te amandmane i onda putnu ispravu definiramo u odredbi člana 1. koja govori o definicijama. I pazite dobro, imamo Zakon o kontroli prelaska državne granice i mi smo definirali amandmanom, dakle koji je usvojen na Komisiji, putnu ispravu i kazali smo da je putna isprava važeći pasoš ili drugi identifikacioni dokument koji je izdao strani nadležni organ vlasti i koji BiH priznaje, te važeća lična karta ili drugi lični identifikacioni dokument s fotografijom koji se može koristiti za prelazak državne granice a priznat je međunarodnim ugovorom čiji je BiH ugovorna strana, kao i putna isprava izdata strancu u BiH u skladu sa Zakonom o kretanju i boravku stranaca i azilu. I kada smo u konsultacijama sa predstavnicima Vijeća ministara razgovarali dole na sjednici Komisije, dakle kazano nam je da se isprava, važeća isprava ili dokument važeći za prelazak državne granice treba zamjeniti terminom putna isprava. Rečeno je da se imala u vidu definicija putne isprave iz Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu. I mi smo tada, dakle kao Komisija, prihvatili da dodamo tačku d), koju sam ja maloprije pročitao, koja je opisana u Zakonu o kretanju i boravku stranaca i azilu. I ova definicija putne isprave za taj Zakon je odgovarajuća, jer se radi o Zakonu o kretanju i boravku stranaca i azilu, ali ja se bojim da ovdje neće nastupiti problem, jer kada govorimo o Zakonu o kontroli državne granice, a hoćemo da definiramo putnu ispravu, onda moramo definirati i putnu ispravu za građane BiH, a naravno i za strance. I ja se bojim da upravo ovdje, dakle nedostaje definicija koja se tiče građana BiH i ja bih zamolio sve vas ovdje da prema ovoj činjenici imamo razumijevanje. Bolje je da ovo pokušamo da popravimo i možemo ovo popraviti, nego da danas napravimo grešku. I ja vas molim da, ja ću predložiti jedan zaključak, razgovarao sam ja u međuvremenu sa i sa predstavicima ministarstva, ima ovdje ponuda da se napiše i amandman, ali ja ne bih žurio, ja bi da se ovo detaljno izanalizira, ništa nije sporno na Komisiji i ja vas molim ovo je jedna od situacija koje se pojavljuju, a propisane su Poslovnikom u članu 120. I ja predlažem da se u vezi sa tačkom 7. dnevnog reda, dakle 64. sjednice od 15.04.2014. godine donese zaključak kojim se – zadužuje Zajednička komisija za odbranu i sigurnost da shodno odredbi člana 120. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH razmotri da li usvojeni Amandman I proizvodi unutrašnji nesklad ili sadrži pravno-tehničke greške. Ovo se odnosi na moguću nejasnoću da li data definicija u amandmanu obuhvata samo stranu ili i stranu i domaću putnu ispravu, kako bi trebalo da bude. U skladu s vlastitom procjenom zadužuje se Komisija da predloži nužne ispravke. I ja vas molim da se ovako postupi i ja ovo dajem sada službama da se podjeli zastupnicima. Dakle, radi se o vrlo ozbiljnoj stvari koja uopće nije sporna, svi mi znamo da Zakon o kontroli državne granice mora obuhvatiti sve putne isprave koje dođu, a uzeli smo definiciju iz Zakona o kretanju i boravku stranaca. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ovo je pretpostavljam iniciralo Ministarstvo bezbjednosti koje jeste napravilo grešku. Ovako se uvijek dešava kada sastavljamo amandmane na sjednicama komisije. Dakle, nama je amandman izdiktiran od strane Ministarstva bezbjednosti i logično je da se u takvoj 51 situaciji može dogoditi stvar koja se dogodila. Nije dobro da sričemo amandmane na sjednicama komisije nego ministarstva bi trebala da donesu u pismenom formi odgovor na amandmane koje smo im dostavili. Ovo je loš način rada, jer moglo se dogoditi da amandman i prođe i da zakon koji relativno sadrži niz relativnih poboljšanja ima problem. Dakle, mislim da mi svi zajedno treba da budemo mnogo više oprezni, a institucije izvršne vlasti mnogo više odgovorni kad donose odluke vezane za amandmane koje poslanici predlažu. Dakle, saglasna sam s tim da Komisija za odbranu i bezbjednost, znači nepotrebno smo došli u tu poziciju, umjesto da danas imamo usvojen zakon i da ide sljedeći put na Dom naroda, ponovo razmatra o istim stvarima. Dakle, jedino nam je to izbor da izađemo iz ove situacije u kojoj smo se našli.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH Otvaram raspravu. Za riječ se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko, predsjedavajući. Ovdje nema ništa sporno, ovdje se dvije stvari samo popravljaju, odnosno razjašnjavaju – u važećem Zakonu omogućavaju efikasnije funkcioniranje Pravobranilaštva BiH. I ja predlažem, na sjednici Komisije je ovo jednoglasno usvojeno, da i Predstavnički dom ovo danas jednoglasno usvoji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Prijedlog zakona o elektronskom dokumentu – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu, zatvaram raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, 52
nije uključen mikrofon
Riječ ima, povodom 9. tačke, je li tako? Izvolite.
Dakle, Komisija za komunikacije je prihvatila ovaj Zakon uz amandmane da se briše stav 2. i 3. člana 2. Zakona. To je također jednoglasno prihvatila. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Milorad Živković (drugo čitanje) Prijedlog zakona u prvom čitanju je usvojen na nastavku 64. sjednice Doma 26.03.2014. Nadležna Komisija za finansije i budžet izvještaj je dostavila 15.04.2014. Usvojeno je pet amandmana. U plenarnoj fazi amandmane su podnijeli poslanici Mladen Ivanković Lijanović 4 amandmana, Salko Sokolović i Amir Fazlić jedan amandman. Otvaram raspravu. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Želim da iznesem jedan prijedlog, s obzirom da su se pojavili, pojavila mišljenja, odnosno tumačenje Ministarstva finansija da je ovaj Zakon neprimjenjiv, na sutrašnjoj sjednici Savjeta ministara će se o njemu raspravljati, predlažem da izjašnjavanje o ovom Zakonu u drugom čitanju odgodimo u narednoj sjednici jer ćemo tad imati tačan stav Savjeta ministara i izražen stav o tome je li moguće ga implementirati ili ne. Hvala.
Ja ću Vas samo zamoliti do kraja ove rasprave da dostavite taj zaključak. Idemo dalje, riječ ima poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege i kolegice. Stav Kluba poslanika SBB-a je na fonu ovoga što uvažena poslanica gospođa Dušanka Majkić rekla, mi podržavamo ovaj njen prijedlog da se sačeka mišljenje Vijeća ministara. Mi smo, Komisija je poslala 04.04. svoj zahtjev da se Vijeće ministara očituje po osnovu ovog 53 Zakona, međutim oni se nisu sastali, koliko znam sjednica će biti sutra održana. I u tom slučaju da ne bi otvarali ove sve druge polemike pošto je Ministarstvo finansija, ali ne oficijelno, iznijelo puno primjedbi vezano za ovaj Zakon, mislimo da bi odlaganje takođe bilo ... Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Moji amandmani se odnose na proširenje zakona na direktore i njihove zamjenike u institucijama i osnovica za obračun da bude osnovica u realnom sektoru. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, mi smo u prvom čitanju ovog Zakona istakli dvije suštinske stvari, znači prihvatili da je potreba, prvo prihvatili da je potreba da ovu materiju plata regulišemo jednim ovakvim zakonom, međutim nismo bili zadovoljni određenim rješenjima koja smatramo da su suštinske prirode. Prihvatili smo Zakon u prvom čitanju i kroz, u drugom čitanju amandmanima probali da ispravimo to uočeno, uočene negativnosti. I uloživši amandmane i usvajanje tih amandmana na Komisiji za finansije i budžet došli u situaciju da glasamo za ovaj Zakon. Šta je suštinski bio problem zakonskog rješenja u prvom čitanju? Primjena, bila je odložena primjena poslije izbora oktobra 2014. godine, mi smo smatrali da je pošteno da ukoliko imamo ovaj Zakon da onda njegova primjena krene odmah, znači da i ovaj saziv Parlametna poslanici koji su obuhvaćeni ovim zakonskim rješenjem kroz plate budu na neki način ugrađeni u ovo zakonsko rješenje i da odmah krenemo sa primjenom tog zakona. Mi smo kroz par amandmana, evo neću to sada govoriti, intervenisali. Ti amandmani su prihvaćeni. Ono što nije prihvaćeno jeste jedan drugačiji pogled na koeficijente za obračun plata. Taj naš amandman nije prihvaćen, ali to nije bilo sporno da mi ne prihvatimo Zakon jer smo htjeli da imamo taj Zakon, htjeli smo da on odmah stupi na snagu, s tim što smo kroz amandmane ugradili i obavezu, je li, definisali obavezu Vijeća ministara da u roku od 30 dana, to je, mi smo predlagali 8, mislim da je bio razumniji rok ovaj 30 dana, kako je predlagao SDP, zadužimo Vijeće ministara da utvrdi i u parlamentarnu proceduru uputi novi Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Mislim da je ovo dobro zakonsko rješenje obzirom na socijalnu, ekonomsku situaciju u BiH, obzirom na dešavanja u zadnjih dva mjeseca, pogotovo na prostoru Federacije gdje se od izabranih i imenovanih zvaničnika od strane građana koji su nas birali ovdje tražilo da izvršimo određene korekcije. Mi smo bili zahvalni gospodinu Živkoviću što nam je pružio priliku da možemo glasati, možemo imati jedan takav zakon. I, kažem, korigovali ga na način da njegova 54 primjena bude odmah, a ne poslije izbora, i obavezali Vijeće ministara da u razumnom roku dostavi novi Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH. Smatrali smo da, i obnovili smo amandmane za koeficijente za obračun plaća koji nisu usvojeni u komisijskoj fazi iz prostog razloga što želimo da, pa evo to je i u svom uvodnom dijelu i kad je obrazlagao Zakon, gospodin Živković rekao, da bi se trebali niži nivoi vlasti, znači entiteti, kantoni i opštine ugledati, pod znacima navoda, na ovo što smo mi uradili i oni izvršiti određene korekcije svog zakonodavstva vezano za ovu temu. Koeficijente koje smo mi predložili daju prostora nižim nivoima vlasti da lakše usklade svoje zakonodavstvo i da taj odnos najveće i najmanje plate u BiH bude u nekom razumnom odnosu. I mislim da je ovo što je gospodin Živković predlagao je jedan uži okvir, ali to ne priječi nas u Klubu SDA da uz ove izmjene, ovu suštinsku izmjenu da zakon stupi odmah na snagu, prihvatimo i te koeficijente i da Zakon što prije ugleda, što ono kažu, svjetlo dana. Nadamo se da ćemo biti podržani od kolega poslanika i da ćemo ovaj Zakon danas izglasati i na jedan takav način taj odnos poslanika ili izabranih zvaničnika spram javnosti popraviti barem u ovom dijelu, a mislim da ćemo u narednom periodu i kroz neka druga zakonska rješenja tu neku pozitivnu energiju, koja je evo krenula iz poslaničkih klupa, još bolje artikulisati. Pozitivno je i ovo o čemu je, mi smo iz tog razloga kroz hitnu proceduru i predložili i zakon gospodina Nike Lozančića, znači jednostavno razmišljamo u tom pravcu da je u ovom momentu potrebno, na neki način, popraviti ovo stanje obzirom da je na Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda i stav 2. Amandmana IX Ustava BiH prihvaćen da to ide kroz parlamentarnu proceduru. Stvoriće se i taj ustavni okvir da u ovih 30 dana možemo usvajanjem u ovom Domu i u Domu naroda ustavno ovaj Zakon provesti kroz proceduru i neće biti sporne ove činjenice koje su ranije iznošene u prvom čitanju, da je zakon neustavan, da ne možemo smanjivati plate. Evo imaćemo, ako Bog da, priliku da i to kroz jednu regularnu proceduru usvojimo i zakon što prije, što prije bude u funkciji i na takav način skinemo jedan dio odgovornosti koja u ovom momentu postoji kad su u pitanju naše plate. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Sokoloviću koji je i predlagač jednog amandmana. Dakle, podsjećam riječ je o drugom čitanju i govorimo o dostavljenim amandmanima. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja se bojim da, kako su stvari krenule, se neće obistiniti na kraju ona narodna „tresla se gora rodio se miš“. Previše inicijativa, previše zahtjeva i na kraju ništa. Ja mislim da ovaj Parlament ne bi smio da zapadne u takvu vrste zamke. Treći je mjesec kako su građani BiH na ulicama iskazali nezadovoljstvo, između ostalog i ovim pitanjem. Mi do sada nismo dali odgovore na te zahtjeve, a svi smo kazali da su to opravdani zahtjevi. Zbog toga, ja cijelo vrijeme, dakle iznosim povodom svakog zakona identičan stav, dakle ne libeći se da kažem najkonkretnije šta bi to trebalo da znači i kada su članovi Predsjedništva BiH u pitanju, i predsjedavajući i njihovi zamjenici u Vijeću minsitara, i šefovi i njihovi zamjenici Parlamenta, poslanici, ministri i zamjenici ministara. Ja mislim da mi to otvoreno treba da kažemo i da što prije usvojimo ta rješenja. Problem predmetnog Zakona je djelimično popravljen u amandmanskoj fazi na Komisiji. Dakle, Komisija je usvojila naš amandman da se ovaj Zakon treba primjenjivati odmah, dakle tamo stoji rješenje da nakon stupanja na snagu ovog Zakona će u roku od 8 dana se dostaviti Zakon o izmjenama i dopunama. Dakle, Zakon će se 55 primjenjivati na važeći saziv vlasti u BiH, neće biti za budući saziv kao što je to prvobitno u Zakonu napisano. Ostalo je pitanje koeficijenata. Mi otvoreno kažemo sada i to je naša plitika, dakle, stvari u BiH se moraju objektivno procijeniti. Ne mogu plaće zvaničnika na nivou BiH biti ni precijenjene, a niti mogu biti podcijenjene. Mi mislimo da je ovo mjera kada smo kazali, i to je naš politički stav, da najveća plaća u BiH treba da bude plaća člana Predsjedništva i da bude u visini pet prosječnih plaća, dakle negdje oko 4.150 – 4.200 maraka. Sve druge plaće u BiH, počev na nivou BiH, u svim institucijama, moraju biti niže od te plaće, pa dalje do lokalnog nivoa gdje bi plaće bile od dvije do tri prosječne plaće zavisno od veličine općine, kada su pitanju načelnici, broja administracije i broja stanovnika u općini. Ovaj Zakon u sebi sadrži ta rješenja, jer on kaže članovi Predsjedništva pet prosječnih plaća, predsjedavajući Vijeća ministara, njegovi zamjenici i predsjedavajući domova Parlamentarne skupštine i njihovi zamjenici 4,5 prosječne plaće, ministri i poslanici 4 prosječne plaće. I nema paušala kada su poslanici u pitanju dodatnog, ovo je za profesionalne poslanike 4 prosječne plaće i neka se zna da je to 4 puta 830,00 maraka. I tačka. Dakle, nema ništa iznad toga. Zamjenici ministara 3,5 prosječne plaće. I mi to, dakle otvoreno kažemo i mislimo da je to uredu i da će se to onda uklopiti i u odnosu na nivoe koji su u hijerarhiji vlasti u BiH niži od institucija BiH, mislim na entitetske, kantonalne i na lokalne nivoe. I ja predlažem da mi danas usvojimo amandman kojeg je predložila SDA, naše kolege iz Kluba SDA Sokolović i Fazlić. Imamo riješeno pitanje amandmanom Komisije da se Zakon primjenjuje odmah i da konačno počnemo, da dobijemo u narednih mjesec dana ovaj Zakon, i da se to konačno počne primjenjivati. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Pa, kolegi Džaferoviću da kažem da gotovo čovjek slušajući sa strane ne bi imao šta da doda ovome što ste rekli, ali ima ona kvaka 22 koju niste pomenuli, a bilo je logično da na tome stanete. Dakle, Komisija za finansije i budžet je u svm prvom amandmanu u članu 1. iza riječi „BiH“ stavlja se tačka, a ostatak teksta se briše. E to je ta sitnica koja je problem. U zakonu koji je predložen stoji da Zakonom o utvrđivanju visine plata zaposlenih u institucijama BiH uređuje se način obračuna i visina plata izabranih i imenovanih zvaničnika u najvišim organima izvršne i zakonodavne vlasti BiH u mandatnom periodu, a reguliše proces donošenja Zakona o platama i naknadama ostalih zaposlenih u institucijama. Ovom izmjenom koju ste vi predložili ne odnosi se ovaj Zakon samo na institucije BiH, nego na sviju. E to je kvaka 22 koja je lako mogla da prođe, da se ne primijeti, i da ono što smo osporavali maloprije u prijedlogu gospodina Lozančića, da na mala vrata uđe kroz ovaj Zakon. Dakle, apsolutno nedopustivo da se ovdje stavi tačka i time Zakon odnosi na sviju. Mi ne možemo uređivati odnose na drugim nivoima vlasti i voljela bih da političke partije iz Federacije konačno to shvate. Dakle, pokvarili ste, ako ste imali dobru namjeru ovdje ste pokazali da ste htjeli da prođe nešto što nikada ne može biti dozvoljeno sa naše strane. 56
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite
Ma, koleginice Majkić, Vi izmišljate ustvari argumente kako da vam bude lakše da ovo odbijete. Mislim ovo stvarno što ste sad kazali ovo nema veze sa amandmanom kojeg je podnosila SDA, dakle Vi ste izmislili stvar da smo mi htjeli da ovim amandmanom obavežemo i druge nivoe. Mi smo bježali, mi znamo da će to vama služiti kao argument, mi nismo ovim amandmanom obuhvatali druge nivoe vlasti i to se vidi jasno iz ovoga amandmana ovdje da je to za najvišim organima izvršne i zakonodavne vlasti u BiH, zna se da iz razrade teksta se to odnosi samo na koga su propisani koeficijenti, mi nismo davali nikakve okvire. Prema tome, potpuno je jasna stav. Ovo je, dakle jedno, kako bi to čovjek nazvao, jedno nasilno tumačenje ovih rješenja samo da biste opravdali to što nećete da podržite ovaj Zakon. Nemojte to, kažite nećemo zakon i gotovo, to je pošteno, a ne izmišljati razloge o amandmanima SDA.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, Vi godinama prosipate ovdje demagogiju. Ako ne laže jedno laže drugo. E sad ćemo vidjeti tačno ko je taj koji izmišlja stvari. Dakle, ja Vas molim da saslušate rečenicu kako sad glasi Zakon pa sami donesite odluku. Rečenica je slomljena, bez smisla. Ovako sad glasi rečenica 1. člana zakona – Zakonom o utvrđivanju visine plata zaposlenih u institucijama BiH, tačka. Šta, ko, gdje, kada, kako? Dakle, rečenica glasi – Zakonom o utvrđivanju visine plata zaposlenih u institucijama BiH. Nije završena rečenica uopšte. Na šta se odnosi rečenica? Ako se odnosi samo na institucije BiH gdje piše to? Dakle, sve ono što je pisalo dalje – Zakonom se uređuju način obračuna visine plate izabranih, imenovanih zvaničnika, sve je to izbačeno. I samo stoji, znači Zakonom o utvrđivanju visine plata zaposlenih u institucijama. Rečenica nezavršena, tu trebaju tri tačke da se stave. Dakle, pročitajte molim Vas kolega, sljedeći put kad repliku pravite pročitajte do kraja ove stvari.
Zahvaljujem Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, druga replika. Izvolite.
Dakle, ja Vas ponovo pozivam da Vi iščitate detaljno Amandman I. Dakle, član 1. na kojeg je djelovano Amandmanom I kaže ovako, čitam Živkovićev član – Zakonom o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama BiH, u daljenjem tekstu Zakon, uređuje se način obračuna i visina plata izabranih i imenovanih zvaničnika u najvišim organima izvršne i zakonodavne vlasti u BiH u mandatnom periodu i reguliše proces donošenja Zakona o platama i naknadama 57 ostalih zaposlenih u institucijama BiH, dakle BiH, BiH ponavljam, dakle nisam rekao Bosne, nego BiH, nisam rekao puni nego skraćeni naziv, te način njihovog finansiranja u prelaznom periodu. Mi u Amandmanu I predlažemo da se u članu 1. iza riječi BiH stavlja tačka, a ostatak teksta se briše, pa bi onda, dakle brisalo se samo, te način njihovog finansiranja u prelaznom periodu, a tekst bi ostao kao što je napisao Živković kompletan tekst, samo bi se brisalo „te način njihovog finansiranja u prelaznom periodu“. To je smisao amandmana, sve ostalo ostaje što je Živković napisao. Mi nećemo da imamo prelazni period do novih mandata, do novih izbora, hoćemo da Zakon odmah stupi na snagu i to je suština. Pročitajte amandman, dakle BiH, pogledajte BiH, tačka, brišu se riječi „te način njihovog finansiranja u prelaznom periodu“. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, s obzirom na niz stvari o kojima su govorile kolege, a na kraju i gospodin Džaferović, ja bih ga podsjetio da ovaj Prijedlog zakona ne dolazi od SDA. Znači, SDA nikad nije iskoristila svoje pravo da predloži ovako nešto. Sad odjednom u finišu brži od Stenmarka, i još kao neko drugi neće. Mi smo podržali Zakon u prvom čitanju i mi ga predložili. Ali to ne znači da vi svaki put u Parlamentu BiH činite istu grešku, kroz sve i jedan zakon pokušavate provesti unitarizaciju. I kad je riječ o ekonomskim temama, i kad je riječ o platama, i kad je riječ o bilo čemu, o bilo čemu. I zato ova zemlja ne ide naprijed, zato što ste zarobljenici te priče da svakog dana u svakom pogledu samo se o tome priča, a znate da to ne može. Znači, ne možete to nama kazati. A kad već napadno govorite da hoćete odmah, ja Vas pitam što smo mi ovdje mijenjali Ustav, kao predsjednika Ustavnopravne komisije? Ja Vas pitam zašto je Vaša politička partija blokirala Dom i ne da izmjenu Ustava da bi se promijenila priča o platama. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja bih molio samo zastupnike da se prijave za riječ.
Znači, ja Vas pitam zašto ste blokirali Dom naroda i zašto ne dozvoljavate u Domu naroda izmjenu Ustava, nedate promjenu plata? Evo sad da Vam ja kažem – nedate promjenu plata, jer znate da je ovo neustavna priča, i znate da će ovo pasti na način na koji Vi govorite. Vi ste predlagali ustavni amandman. Ja Vas pitam kao ozbiljnog čovjeka što ste ga predlagali ako nije imalo smisla? Jel' Vama to igračka za dnevno političku upotrebu, kad Vama odgovara može preko koljena, može šabački, a kad Vam ne odgovara insistirate na pravu, na zarezima, na propisima i na sve. Stvarno nema smisla, gospodine Džaferoviću to šta radite. Vaša Ustavnopravna komisija je usvojila amandman i mi čekamo taj amandman. Vaša politička partija je blokirala Dom naroda, što ni jedna druga u ovoj zemlji nije do sad ni smjela pomisliti. Vi ste eto imali vjerovatno nečiju podršku da to uradite. 58 Danas sam oćutao, a sad neću vjerovatno oćutati da ovdje godinama prolaze i Pakova, i Kalcini, i Ešton, i svi ostali, samo mi imamo probleme. I uvijek su oni u pravu i uvijek svaka njihova lekcija je dobra samo ovdje nema pomaka. Nisam čuo da ste se po tom pitanju oglasili, ali nema Doma naroda, nema izmjene Ustava. Mi smo ovdje digli ruku za izmjenu Ustava, kad je riječ o platama. I Vi sad kao predsjednik Ustavnopravne komisije nećete da kažete je li ovo ustavno ili neustavno. Što treba ovom Parlamentu da plate smanjuje na neustavan način, a mi je želimo na ustavan način, kao i sve druge zakone? Što vama to treba? To možete riješiti, SDA to može riješiti za 24 sata i da imamo odmah primjenu Zakona. Valjda ne mislite nekome zabraniti da sutra na Ustavnom sudu obara sve zakone pa i ove. Što Vam to treba? I mi smo našli jednu odredbu koja je eto to umirila na neki način. Vi da bi bili pametniji od svih vi kao hoćete odmah. Evo sad ja Vas pitam, ako hoćete recite, šta Vi mislite o tome, je li to ustavno? Što ste na Ustavnopravnoj komisiji imali ustavni amandman. Možemo li obrisati pod s tim Ustavom onda? I možemo li onda na taj način razgovarati? Mi smo ponudili to, spremni, glasali i glasaćemo. Ali to ne znači, pomenuli ste građane BiH. Nisu bili protesti u cijeloj BiH, i onda ste pomiješali žabe i koga već. Jesu li građani na ulici Zenice tražili koeficijent koji danas predlažete gospodine Džaferoviću? Jeste li konsultovali građane kad danas predlažete 5,5 za Predsjedništvo? Ja Vas to pitam. Izađite u Zenicu i pitajte ih. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja molim zastupnike da iz klupa ne dobacuju.
Evo pet, znači građani su nešto tražili, ali vi ćete preveslati te građane. Ja ne vjerujem da su oni tražili više od dva, evo da vam budem iskren. Kako ste vi sad došli, linijom izlaska u susret građanima vi ste evo došli do pet. Kako to sada? Sad građani traže, sad ne traže. Jesu li građani protiv smanjenja plata sudijama i tužiocima, koje vi ne dozvoljavate, i svim ostalim institucijama?
Vrijeme.
I time ću završiti, mislim da nije uredu, ako hoćete da ovu priču završimo nemojte nam to raditi.
Zahvaljujem. Ja se ispričavam, dakle bili smo isuviše tolerantni na vrijeme za ovu repliku, ali zbog dobacivanja iz klupa uvaženi zastupnik Kalabić je zapravo imao pravo malo da produži. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Sad da tu sjedi gospodin Bećirović on bi rekao Kalabiću da je izašao iz okvira teme. I očito je izašao iz okvira teme. Znači, mi ovdje pokušavamo da upravo te zahtjeve građana kroz 59 mjere štednje pretvorimo u zakonski okvir i to smo očito uspjeli dok ste vi u SNSD-u iznenađeni ili zbunjeni. Ali da je gospodin Živković prije nas reagovao, reagovao je. Ali evo, imamo mi tu tačku 36., danas razmatramo inicijativu SDA po istoj temi, a evo maloprije ste osporavali gospodina, prijedlog po hitnom postupku gospodina Lozančića koji govori o istoj temi. Znači, vama tema ne odgovara, nije problem šta je ovdje napisano, vama se ne smanjuju plate. Ali evo, mi kažemo ovo nije smanjenje plata, ovo su određene mjere uštede. I ni na kakav način, u članu 1., evo objasnio je to gospodin Džaferović, se ne vidi da mi zahtijevamo od nižih nivoa vlasti. Mi smo vodili računa o tome da se to zatvori u okviru institucija države BiH na ovom nivou ovdje prema predloženim kategorijama od strane predlagača itd. I hoćemo kroz ovu inciijativu dalje preko Zajedničke administrativne komisije insistirati na tome oko ukidanja paušala. Pa ako je 4, evo mi smo predložili tu za poslanike u koeficijentu koji nije usvojen 4 puta 832 to je negdje 3.200, ali moramo znati da ovi niži nivoi vlasti sad prema tome trebaju usaglašavati svoje plate. To će biti neki realan okvir. E sad, nije problem, znači mi smo digli ruku i za koeficijente u Komisiji koje je predložio gospodin Živković, znači mi želimo da se to desi, želimo da se smanje plate ili izvrši određena ušteda koju ne samo da traže građani traži i međunarodna zajednica, traže svi koji su normalni u okruženju ovoga Parlamenta. I ne znam zašto bi onda to izazivalo neke druge polemike, i ustavne i na svaki drugi način potkovano zakonski da ovo, evo danas može stupiti u Predstavničkom domu na snagu. ____________(?) /nije ukjučen mikrofon/ Neustavno, evo neustavno je i po 127. ovo što je predložio gospodin Živković, ili svi oni koji su, Lozančić, ili svi oni koji su u ovom pravcu djelovali, ali onog momenta kad želimo da nemamo to rješenje, a kad želimo da imamo rješenje onda nije nikakav problem da se digne ruka i tu priču završimo. Hvala.
Zahvaljujem se. Budući da sam neizravno prozvan kao predsjedavajući da bi moj kolega Bećirović drugačije reagirao na repliku gospodina Kalabića, moguće je to, jer, ja pretpostavljam da se kolega Bećirović predstavlja kao predstavnik građana koji su prosvjedovali za razliku od mene. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, i ako ne bude više replika uslijedit će stanka od sat vremena, jer imamo sastanke gdje ja moram predsjedati jednom komisijom, a i pretpostavljam da trebate i ručati. Izvlite kolega Kalabić.
Znači, ne trebam ponavljati da je zakon došao iz redova SNSD-a. Ne trebam ponavljati da neki drugi 20 godina pričaju tu priču, ali ... Ja imam pred sobom danas zahtjev gospodina Salke Sokolovića da se ne prihvati prijedlog Milorada Živkovića već ima povećanje koeficijenata na 5,00 na 4,5. To je zahtjev za povećanje plata sa 3,5 na 5,00. To je zahtjev za povećanje, ne znam da li smo do te mjere došli da se ne razumijemo, i kao mi smo protiv. Znači, ljudi ulažu amandman a mi smo protiv Zakona da se povećaju plate. Jel' ovo usaglašeno sa plenumom u Zenici ili gdje ima već tih plenuma? Jel' ovo zahtjev plenumaša? Ako jeste hajde i 60 to da čujemo, iako meni to ništa ne znači ti njihovi zahtjevi, odmah da vam kažem, odmah da vam kažem. I u priči gdje smo mi tražili rješenja nama se imputira nešto sasvim drugo. Naš zakon, naš prijedlog i sve što dolazi do toga vi ste juče izmasakrirali u namjeri da dođete do apsurdne situacije i sad ... iz toga tražimo izlaz. Rekao sam, nemate odgovor na ustavno pitanje. Pa pitajte mentore koji su stavili, nisam ja stavio odredbu u Ustav da nema smanjenja plata u mandatnom periodu, to piše u Ustavu. Ali ja ne mislim da Vama Ustav ove zemlje išta znači, ja ne mislim. Ja mislim da je Vama partija preča od svega i partijski interes i zato možete tako da govorite. To mi je potpuno jasno zato što u Ustavu sve piše, sve je jasno, a bar oko Ustava ne bi smjeli imati dilema, ili jeste ili nije. Mi smo ponudili kako da to pevaziđemo, da ne donosimo pred narodom na neustavan način Zakon o platama koji će sutra neko srušiti i neko će nas optužiti da smo to namjerno uradili. Zašto namjerno radimo, zašto varamo narod, zašto varamo ljude, kad imamo mehanizme da to uradimo kao i sa svim drugim zakonima na ustavan i zakonit način. I mi smo to napisali kako treba uraditi. Vi namjerno hoćete da dovedete u situaciju da ovo ne bude usvojeno, kao što ste to svih godina do sada radili i niste ovo nikada završili. Evo kad smo mi sada nešto napravili, možda nije najbolje, vi umjesto da ovo popravljate vi ovo gurate nazad.
Zahvaljujem. Dajem stanku od sat vremena. / Kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta. Koliko vidim, prema broju zastupnika, imamo kvorum i nastavljamo sa raspravom o točki 10. dnevnog reda. Za repliku se bio prvi javio uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. S obzirom da njega nema trenutn ovdje, daćemo mu priliku nakon. Dajem riječ uvaženom zastupniku Salki Sokoloviću, koji se prijavio za repliku. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, pošto je Drago u svom nastupu iznosio određene neistine, najblaže rečeno jel', da ga probamo malo demantovati. Znači, gospodine Kalabiću, smanjenje je plata predloženo kroz naše koeficijente i procentualno izraženo u odnosu na postojeće stanje je 35%. Ono možda prividno, kroz brojke koje smo mi predložili, i brojke koje su predložene u Zakonu gospodina Živkovića, djeluje na takav način da ste Vi zaključili da je to povećanje plata. Znači, to je sigurno smanjenje, ja se prilično razumijem u matematiku, a ne sumnjam da i ti to znaš samo si probao da malo obmaneš ovdje i poslanike i javnost, jer prosječna plata ako je 830 i nešto maraka puta 4 tačno da određenu cifru. Obzirom da ide dalje kresanje primanja kroz priču u Administrativnoj komisiji, odnosno ukidanje paušala, ukidanje naknada za rad u komisijama, upotreba vozila za dolazak na sjednice itd., ostaćemo samo na ovoj plati i to je negdje oko 3.400 maraka i to je daleko manje u odnosu na ono što trenutno poslanici primaju ili 35% umanjenje. Tako da ne bi ostala nedoumica i kod nas ovdje poslanika i kod javnosti, s jedne strane. 61 S druge strane, ako ste pažljivo slušali u prvom dijelu kada sam govorio o stavu SDA povodom ovog zakona, ja sam rekao da smo mi zadovoljni da je amandmanima izmijenjen termin primjene Zakona i Zakon će biti odmah primjenjiv, da nas koeficijenti toliko ne sekiraju i da ćemo mi i sa postojećim koeficijentima uz ovu izmjenu primjene Zakona odmah glasati za ovo zakonsko rješenje, tako da nismo opterećeni ni koeficijentima ni veličinom plate u smislu njenog smanjenja koje je iskazano kroz ovaj Zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Nema pravo.
Oprostite kolega, evo izviješten sam da ste već iskoristili dvije replike.
Jel' dvije bilo? Dobro.
Jedna od 4,5 minute.
Dakle, uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, kada je riječ o amandmanima o kojim raspravljamo, pretpostavljam da bi trebali raspravljati, u drugom čitanju, imamo dvije vrste. Dakle, ovo što gospodin Ivanković predlaže meni je prihvatljivo s tim što vjerovatno ćemo opet imati situaciju da smo nekoga izostavili, pa onda taj sistem neke usklađenosti će biti doveden u pitanje. A kad je riječ o amandmanima SDA, ja ne znam da li su oni izvodili računice, evo Salko je neke podatke dao, ali evo i ja sam u pauzi zamolio malo da mi pomognu ljudi iz službi i praktično radi se o smanjenju plata u odnosu na trenutno stanje negdje cca 15%. Dakle, to nije smanjenje koje se od nas očekuje, koliko ja razumijem refleksije i razumijem reakcije građana. Naravno, građani bi vjerovatno išli za tim da radimo bez plate, ali i ovo smanjenje nije baš nešto što se od nas ovdje očekivalo. I nemojte mi zamjeriti, kratak komentar koji možda nije u direktnoj vezi sa predloženim amandmanima, obzirom da je takva vrsta diskusije bila, koja nije ohrabrujuća, da ćemo mi danas prktično sebi smanjiti plate, a to je cilj. Zato bi bilo dobro, osim ovog što gospođa Majkić predlaže, kolegica Majkić što predlaže, da svih ovih pet tačaka dnevnog reda, mi danas imamo pet tačaka dnevnog reda na ovu temu, doduše s nekim varijacijama, da svih tih pet tačaka, svi ti materijali, i Lozančićev, i inicijative Domazeta, i inicijativa SDA, inicijativa Bećirovića, da se to sve skupi i da se pokuša u sistem složiti, ali da rezultat bude ozbiljno smanjenje negdje cca 30%. Dakle, ja predlažem da materijale svih pet tačaka skupimo, dostavimo Vijeću ministara, da ih ono pokuša složiti i iskreirati u jedan dokumenat koji ćemo mi na sljedećoj sjednici ovdje usvojiti, ali da rezultat bude ozbiljno smanjenje, smanjenje koje će donijeti ozbiljne uštede. 62 Pomnožite recimo smanjenje plate poslanika, 500, 600 maraka pomnožite na godišnjem nivou pa ćete vidjeti da ne postižemo cilj štednje, ne postižemo cilj ozbiljnog smanjenja javne potrošnje. Ali ako bismo u paket stavili sve ovo što danas imamo ovdje na dnevnom redu, to bi već bilo možda ozbiljniji pristup i dalo bi neke efekte. Dakle, što se nas tiče mi ćemo sve ono što ide u pravcu, jer jednostavna takva je i atmosfera i takva situacija, sve što ide u pravcu smanjenja plata mi ćemo to podržati, ali se bojimo da u krajnjem neće se postići efekat za kojeg se nadam da svi želimo da ga postignemo. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika. Izvolite.
Pa evo, ja želim da repliciram kolegi Berizu Belkiću jednostavno zbog, mislim diskusija je na mjestu, replika ima svoj smisao i diskusija ima svoj smisao jer je zaista tema ovako aktuelna i, ali evo, da ne bi zbog javnosti ostalo da je to smanjenje samo za 15%, bilo bi lijepo da nam iz stračne službe tačno za svakog pojedinca uporede ta primanja i ovo što mi iz SDA predlažemo. Znači, evo samo za poslanike, da ne idemo za članove Predsjedništva, ako kažemo da smo mi predložili da je to koeficijent 4, ako ga množimo sa 838, koliko je prosječna plata, to je negdje 3.300 i ako uzmemo koliko sad poslanici imaju sa paušalom, vidimo da je to ipak 33 do 35% uštede. Tako da vjerovatno kolega Belkić nije uključio i ovaj dio koji se podrazumijeva da bi paušal za profesionalne poslanike trebao biti umanjen, a što proizilazi iz ove inicijative koja ide ka Administrativnoj komisiji. Evo, znači samo zbog toga, znači da ne bi ostalo neka nejasnoća. Tako i za člana Predsjedništva, ovo je neki naš okvir i ne bi volili da se iskrivljuje, ovo su egzaktni podaci, znači koji se mogu provjeriti, prezentovati javnosti i vidjeti koliko je to, a ne da mi ovdje polemišemo a ne iznosimo cifre koje postoje i koje su mjerljive. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
.. [[mikrofon nije uključen]] , a o paušalu ne govorim, to je na grani. Nismo ni došli do te tačke dnevnog reda, ja govorim samo o ovom zakonu. Dakle, kad je riječ o članovima Parlamenta smanjenje je 682 marke. Kad je riječ o predsjedavajućem Vijeća ministara smanjenje je 554 marke. Kad je riječ o članu Kolegija Predstavničkog doma i Doma naroda smanjenje je 411 maraka. Kad je riječ o članovima Predsjedništva smanjenje je 615 maraka. Kad primijenite ovo smanjenje na postojeću platu vidjet ćete da je to oko 15%. A ako uključimo paušal i uključimo još neke stvari to će biti 30%, ali nismo došli, ni ovaj prvi korak nismo napravili i ja zbog toga govorim da bi bilo dobro svih ovih pet tačaka, odnosno materijale koji su nam predloženi za ovih pet tačaka, skupiti i zatražiti od Vijeća ministara da na osnovu tih materijala napravi dva dokumenta koja će ići u pravcu smanjenja javne potrošnje generalno i smanjenja plata posebno. 63
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, replika. Izvolite.
Kad nemate dobro pripremljen zakon i kada o tome Komisija za zakonodavstvo ili odbor ne da svoje mišljenje i ne kažu stručni ljudi, onda svako sebi može da uzme za pravo i da izvodi računice na način kako on to može, misli i smatra. Ovo o čemu je gospodin Beriz govorio, u pauzi sam i ja dobio te podatke i govori se o stvarnom smanjenju za poslanike, da se na njih samo fokusiramo, za 682 marke, što iznosi negdje oko 15%. Pitanje paušala, pitanje odvojenog života, mobilnih telefona, ono o čemu se govorilo, to su stvari drugog zakona, a ne ovog zakona. Prema tome, po ovoj računici ne dolazi do onoga što se od nas tražilo i onoga za šta se pojedinci ovdje zalažu. Zakon koji je gospodin Živković predložio je imao skroz drugačiji pristup, želja je bila da se dođe do značajnijeg smanjenja tih plata. I bilo je to korektno, bez obzira što pojedinci kažu – znate donosi za naredna vremena, da ne kršimo Ustav dajmo, ovo o čemu je gospođa Majkić govorila, da čujemo mišljenje Ministarstva finansija, odnosno Savjeta ministara pa da onda idemo u proceduru za donošenje takvih, i da oni koji sutra dolaze na te pozicije da tačno znaju šta ih očekuje. Smanjenje, osim tih nekih mjera koje javnosti treba pokazati da želimo da se i naše plate i naša primanja smanje, i to je u svakom slučaju, zbog toga smo i išli ka tom zahtjevu, ali daleko veće uštede se mogu postići na drugim mjestima, na, ono o čemu smo i danas raspravljali i ono o čemu i revizija stalno stavlja u svojim izvještajima, s tim što se ja ne slažem da se to treba pretočiti u zakon, nego treba u odluke i zaključke koji bi trebali da budu provodivi, odnosno da se primjenjuju, a najviše zavisi od Savjeta ministara. Prema tome, ova računica sa koeficijentima koje ste vi iz SDA predložili je tačna i koeficijent sa kojim se množi donosi do razlike od 15% smanjenja. Mislim da s time ne bi bili zadovljni oni koji su tražili to neko značajnije smanjenje. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, moram zaista da se uključim malo obzirom da smo lomili koplja i na Komisiji za budžet. I evo danas, isto onako kako smo ostali juče nekoliko sati baš oko ove teme, očito je da ćemo ostati duže vremena, ustvari već smo potrošili prilično vremena. Pa slušam ovako, sebi sam zabilježio neke stvari, ne želim da branim ja nešto specijalno Zakon koji je napisao gospodin Živković i neću da kažem da je on neki sjajan, idealan, međutim evo ne mogu mirno da sjedim kada gospodin Sokolović kaže da nama ne odgovara tema. Nama da ne odgovara tema mi ne bi ni u prvom čitanju ni ni u kom kontekstu, znači nebismo podržali zakon iako on dolazi od strane našeg kolege. Mi smo, u krajnjem slučaju od nas je krenula ova inicijativa tako da ne možete nam reći da nam ne odgovara tema. A ne želim da vam prebacujem ništa i da stvaram neke dodatne tenzije, jer definitivno mogu i ja vama reći – vama ne odgovara ideja jer ste vi na 6 64 članova, a imali smo 16 amandmana juče, velika većina amandmana su amandmani SDA gdje vi po svakom članu po nekoliko puta pravite koje kakve prepravke i definitivno to ide u nekom, hajde da kažem, tom neodgovarajućem smjeru. Tako da definitivno me raduje i ovaj dio kada gospodin Belkić kaže da je prijedlog Dušanke Majkić u redu. I jeste, zaista je taj prijedlog u redu i mislim da treba da se okupimo oko toga prijedloga jer sva ova naša prepucavanja i sva ova naša priča su otprilike neustavni. Znači, kada pogledate sad sve od početka do kraja, znači i zakone i amandmane i sve ovo, vidjet ćete da tu nemamo dozu ustavnosti koju trebamo imati i definitivno padamo na tom dijelu ispita. Jako bi bilo loše da mi sad pokazujemo neku dobru volju ovdje i da mi sad kažemo – evo smanjićemo to, ovako, onako i da nam sutra neko može da prigovori to – evo gospodo jeste vi to sad sve napravili, sve je to u redu, ali to ništa ne valja, to nije u skladu sa Ustavom i to će pasti negdje na nekom sudu. Definitivno ne slažem se ni sa pričom SDA, spominjete, evo tu imamo već i umanjenja ostalih primanja. Ni u ovom Zakonu, ni kroz amandmane koje ste vi predložili nemamo potpuno jasnu situaciju, nismo ni ušli u priču o umanjenjima ostalih primanja, tako da definitivno sve ovo lebdi u vazduhu, nema, ovo definitivno ne stoji na čvrstim nogama. Kada pogledate sad i ubacite ove amandmane u Zakon, tek smo onda dobili jednu nedefinisanu situaciju, situaciju znači da se mogu neke rečenice i neki članovi tumačiti i ovako i onako, što naravno nama nikako ne odgovara, jer definitivno praksa je pokazala da kada odavde izađe neki dokument i kada on završi na nekoj instanci suda, tamo amo, vidi se da smo mi Srbi tu uvijek u nekom nepovoljnom položaju i redovno smo gubitnici. Tako da definitivno mi se plašimo tih stvari, nemojte se smijati, znači to je realnost, u BiH je to realnost da smo mi Srbi kada dođe do nekog tog suda koji kontroliše ... iz reda srpskog naroda, mi definitivno padamo i ne želimo da ulazimo u tu priču. Nažalost to je tako.
Vrijeme.
Vrijeme, ok, tako da, znači, mislim da, evo vidim da već i sa bošnjačke strane imamo inicijativu i prijedlog da se podrži prijedlog gospođe Majkić i to je mislim rješenje ovoga problema. To je moje skromno mišljenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika. Izvolite.
Pa evo, ja imam repliku sad poslije ovih replika kolege Tomića i Bursaća, ne mogu reći da je replika samo kolegi Belkiću nego ću pokušati da objedinim repliku. Ovako, meni je jako žao što predlagača Zakona ovdje nema, ja ne znam zašto, šta je razlog pa njega danas nema. On je predložio Zakon na koji smo mi amandmanski djelovali. Eto, bio je prvi koji je predložio zakon u ovoj oblasti smanjenja i tad u prvom čitanju rijetko je spominjana ustavnost, jel', da li je ustavan, nije, da li kršimo Ustav kod smanjenja i kakve su posljedice, tužbe i sve ostalo. Na 65 takav Zakon, koji je prošao znači u parlamentarnoj proceduri i za koji smo svi glasali, Klub SDA je predložio svoje amandmane. Što se tiče matematike, ja, nema predlagača jer je on ovlašten ovdje da govori, da brani svoj Zakon, ali kad sam ja gledao njegovu matematiku, mi smo danas predložili prema Administrativnoj komisiji inicijativu, i kolega Belkić ..., mi smo često puta zajedno diskutovali da treba paušal ukinuti, odvojeni život i druge naknade, rad u komisijama, i ja mislim da ćemo mi to danas svi jednoglasno usvojiti, jel'. To, koliko vidim, postoji jedna saglasnost u Parlamentu, prethodna saglasnost. Tako da predlagača Zakona nema da ga pitam ovu matematiku što izvodi kolega Belkić i ovi. Njegova plata, evo za poslanike je 3,1 puta 831, to je 2.570 i nešto, plus paušal jer on nigdje nije to naznačio, ako možemo tako da visi onda bi opet došli na neku cifru. Ako mi danas pokažemo volju, ovo je prvi korak, nešto smo uradili, nešto smo napravili. I to je, kad pogledamo naša primanja stvarna koja mi imamo, a koja mi nećemo da kažemo i ovo što bi danas imali po ovim koeficijentima SDA, onda je to puno više od 15%. A što se tiče ovog stava, pa mi smo iz SDA očekivali da na ovako ozbiljnoj temi Vijeće ministara ima svoj stav. Oni su znali da je danas sjednica. Oni su znali da je danas sjednica i na Komisiji iz Ministarstva finansija objašnjenje da im je nejasan Zakon, da ima nejasnoća i sve ostalo i da čekaju stav Vijeća ministara, znači jel' to neka igra s obzirom da je predlagač Zakona iz većine koja ima i većinu, koja ima i svog ministra finansija, znači tu se sad otvaraju niz drugih pitanja, jel' to neko predložio da ne prođe. I znači da ne idemo u te polemike i prebacivanja, ali mogli bi svako svakom naći neku manu u ovom dijelu. Znači, ovi amandmani SDA, mi smo predložili, pa ako ne prođe imaju drugi. I još nešto, mi iz SDA smo spremni podržati Živkovićev Zakon u ovoj formi s koeficijentima koje je Živković predložio, ali da je primjena odmah. Znači, jer je to i Komisija za finansije usvojila. I evo, znači slažemo se s vašim koeficijentima i mislim da tu ne bi bilo nikakve dileme, evo da pokažemo dobru volju.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Pa evo, vrlo kratko. Ne bih se javljao da nije dotaknuto pitanje ustavnosti Zakona. Zakon u formi u kojoj je predložen nesumnjivo ima ustavni temelj, u formi u kojoj je usvojen u prvom čitanju u Zastupničkom domu takođe ima ustavni temelj. Zakon u ovoj formi, u kojoj se javlja, u kojoj je sad pred nama u drugom čitanju, nakon usvajanja određenih amandmana na resornom povjerenstvu, više nije ustavan, nije u skladu s Ustavom, i to je sva istina. Hoće li se to uzimati u obzir na odgovarajući način ili neće to je stvar svakog od zastupnika. Ja podsjećam da smo se, kad smo prihvaćali mandat, obvezali da ćemo poštovati Ustav BiH, i vrlo je jasan članak 9. Ustava, ne znam naravno, ne želim spekulirati je li se u ovu situaciju došlo slučajno ili namjerno, ali je ona takva kakva je.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Kolega Bursać, jeste li imali repliku ili? 66
Odustajem.
Odustao ok. Izvolite kolega Lozančiću.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, uvažene dame i gospodo. Danas ovdje, kaže imamo svi dobru volju, sve frca od dobrovoljnosti, tako da mi se čini da smo osuđeni da danas nešto, u toj silnoj dobroj volji, i konkretno napravimo. Međutim, sudeći koliko je ta dobra volja stvarna ne vjerujem ja da ćemo mi danas išta napraviti. Znači, mi smo danas, evo pred sobom imamo još jedan zakon za koji je, moram reći, uvaženi predlagatelj i uvaženi kolega, i to sam ja rekao kad smo imali Zakon u prvom čitanju njemu osobno kad je branio Zakon, kad ga je predlagao znao da ne treba i da neće proći i onda smo svi malo, moram reći, pomogli da Zakon dođe u ovu proceduru, vać svjesni svih njegovih nedostataka. I sad smo došli u poziciju da Zakon možda, ne daj Bože, može i proći. Onda su nastali problemi sad kako izaći iz toga, a rješenja nema. Znači, ja sam juče na Povjerenstvu, kad smo raspravljali amandmane, namjerno i svjesno bio suzdržan i kad su u pitanju svi amandmani koji su uloženi nisam htjio ni sprečavati ni doprinositi da oni budu prihvaćeni. A nakon usvajanja amandmana bio sam protiv Zakona, iako sam u prvom čitanju i ja kao i ostali demagoški podržao taj Zakon. Mi smo juče čuli stajalište, znači, evo sve i jedan član Povjerenstva to kaže, ne znam jel' to trebalo ili nije trebalo napisati u izvještaju, ali evo ako neko ima drugačiju informaciju nek je kaže, čuli smo stajalište ovlaštenog predstavnika Ministarstva finansija i trezora, koji nam je vrlo decidno rekao – mi ne podržavamo ovaj Zakon, misleći na Ministarstvo finansija i trezora, jer je on ne provodiv. Znači, nije on ulazio u ustavne nadležnost, neustavne itd., nego je čovjek jednostavno rekao da je Zakon ne provodiv. Ja nisam presretan što nam se u tim tumačenjima zakona kao ovlašteni predstavnici određenih ministarstava ili Vijeća ministara pojavljuju šefovi odsjeka, direktori nekih agencija, pomoćnici ministara, jer nisam siguran koliki je njihov kapacitet da oni mogu davati mišljenje u ime ministarstva. Međutim, to je tako i mi to uvažavamo uvijek. Ne znam što sad tražimo mišljenje Vijeća ministara. Hoće li nam Ministarstvo pravde reći je li provodiv ili ne provodiv ili Ministarstvo vanjskih poslova možda? Znači, ovlašteno ministarstvo, znači ministarstvo koje provodi zakone koji se tiču plaća je vrlo jasno reklo da je zakon ne provodiv. On nije ni sadržajan, on je diskutabilan iz mase razloga. On definira ovdje, u ovom bar prijedlogu, pokušaju Prijedloga zakona, definira dužnosnike izvršne i zakonodavne vlasti. Ne znam iz kog razloga je izostavljena sudbena vlast. Znači, jel' na nju se, jel' to da se ne odnosi, mislim nije napravljeno da se ne odnosi, iako je rekao svi oni koji koriste javna sredstva da se na njih odnosi, ali su izostavljeni. Dalje, pitanje koeficijenata, bez obzira o čijim koeficijentima se radilo, je pitanje koje je već definirano jednim drugim zakonom. I onaj ko je ozbiljno htio, ozbiljno htio da smanji plaće, ne znam ni ja kome, od Predsjedništva, zastupnika, ministara itd., je trebao intervenirati na koeficijente koji postoje u drugom jednom zakonu, amandmanski predložiti izmjene i dopune zakona i reći – e više koeficijent članova Predsjedništva neće biti 10, nego će biti 5, 6, 7, itd., zastupnika neće biti 8,5 nego će biti manji itd. Znači, šta se događa sad, koji ćemo zakon, ako bi ovaj Zakon prošao, koji ćemo zakon primjenjivati? Hoćemo li onaj Zakon o plaćama u institucijama BiH gdje su već definirane plaće i članova Predsjedništva i zastupnika, izaslanika i 67 članova Vijeća ministara ili ćemo ovaj Zakon primijeniti? Ima li neko odgovor na to pitanje? Ja nemam. Znači, ovo je konfuzija, znači uvođenje konfuzije u taj sustav plaća itd., tako da ja razumijem i podržavam u ovom slučaju stajalište Ministarstva finansija i trezora uz činjenicu ovu koju je uvaženi kolega Franjičević rekao, i još neki, da je on amandmanskom fazom izveden iz okvira ustavnosti, da je Zakon neprovodiv, neostvariv i nema potrebe trošiti vrijeme preveliko. Ja sam očekivao, da budem iskren, da oni koji su toliko zdušno pokušali iskarikirati moje prijedloge da ostanu dosljedni pa da po istom načelu ovaj Prijedlog obilježe tim riječima, ne zaslužuje ... I uvaženom kolegi Belkiću, pošto se neću javljati više za replike, prijedlog da moje prijedloge, znate, izjednačite s ovim neozbiljnim inicijativama za mene je uvreda. Znači, ne prihvaćam. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, rasprava. Izvolite.
Ima i vrlo zanimljivih opservacija. Pošto nisam imao pravo na repliku, iako je sve ovdje rečeno, sad bi mogli raspravljati i o činjenici je li čaša do pola prazna ili je do pola puna, i o koeficijentima koji su matematički vidljivi. Ali ne bih ja više otvarao tu temu. Mi smo pokazali spremnost glasajući za Zakon da dođe do smanjenja plata, tako da sve diskusije koje su bile bile su u tom pravcu prema onima koji su to doveli u pitanje. Maloprije je neko spomenuo zašto niste to pri prvom čitanju? Pa zato što je nakon usvajanja amandmana na Komisiji su nastali problemi. To više nije zakon predlagača, sad je to zakon ovog Doma i mi sad po njemu odlučujemo, bez obzira čak i da je danas predlagač tu i bez obzira bilo šta on rekao. Do juče je to moglo da bude, ali sad više nije ta činjenica. Naravno, i mi smo bili spremni isto što SDA kaže, ako je već ta priča, evo bez ikakvih amandmana ako smo za Živkovićev Zakon, bez i jednog. Međutim, nakon, e mi možemo, uslovljavamo, nemamo ništa protiv amandmana da oni ne mijenjaju stvar, ali mijenjaju stvar i zato je nastao problem. S obzirom na spremnost očito svih političkih partija, ja pretpostavljam da bez obzira što ima raznih špekulacija kada se podržao ovaj Zakon u prvom čitanju, tačno je da je predstavnik Ministarstva finansija, po mojim saznanjima, izjavio to što je izjavio i to je naravno problematično. Svako ozbiljan u ovom Parlamentu mora to uzeti u obzir. Ali to ne znači da treba prestati raditi na tome da se smanje plate. Zato mislim da ima smisao ovaj zaključak, jer je sutra sjednica Vijeća ministara i sutra je to na sjednici Vijeća ministara. Zašto nije bilo juče ili preključe nije pitanje za nas. Ali jeste sutra na sjednici i Vijeće ministara mora ozbiljno da se s ovim pozabavi, jer oni sprovode ovaj Zakon, i oni moraju pomoći da Zakon bude sprovodiv. Nama nije dovoljan odgovor samo konstatacija nije sprovodiv. Na tome se ne može završiti. Uz pomoć Vijeća ministara i nas mi trebamo da dobijemo sprovodiv Zakon koji smanjuje plate i u tom smislu da to bude vrlo ozbiljan pristup. Zato imamo sasvim dovoljno i vremena i dovoljno argumenata, jer ne vjerujem da treba ikome optužba da smo namjerno napravili zakon koji nije sprovodiv. Mislim da nam to ne treba i da to nije ničija želja. A možemo odustati od svega sada ako nam je stav da ne treba smanjivati plate. Ja mislim da nije stav. I zato to nema veze sa nekim 68 drugim zakonima o kojima smo danas raspravljali sa ovom temom, ovo je naša obaveza, naša nadležnost i samo nam treba ozbiljan pristup tome. Nisam siguran da je u svim diskusijama bio ozbiljan pristup. Zato mislim da bi trebali prekinuti svaku vrstu rasprave i da bi, evo sutra mogli imati, ali moj apel je Vijeću ministara, ne konstatacija o nesprovodivosti nego uzimajući u obzir sve ono što je rečeno, uzimajući u obzir i ove sve amandmane i sve ono što je bilo svima nama dostupno u vezi sa ovim Zakonom, da učestvuju, svjesni trenutka zajedno sa nama da što prije dođemo do sprovodivog rješenja, ustavnog rješenja i koje treba da na jasan način, na neki način osmisli nespornu volju Predstavničkog doma da dođe do smanjenja plata. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Budući da više nema prijavljenih za raspravu ni za repliku, ja onda evo dajem sebi riječ kratko samo. Poštovane kolegice i kolege. Da budem iskren nije mi interes da mi se smanji plaća. Međutim, uzimajući u obzir okruženje u kojem živimo i probleme s kojima se ljudi suočavaju smatram da svi trebamo na sličan način snositi teret toga svega i barem simbolično, dakle i kroz smanjenje javne potrošnje, i mi doprinijeti tome, pa onda u tom kontekstu i smanjenje plaća dužnosnicima. Ovdje bez obzira koliko bilo simbolično u odnosu na čitavu javnu potrošnju i probleme s kojima se, finansijske probleme i ekonomske i socijalne s kojima se ova država suočava, ja to podržavam. Iz istog razloga sam i podržao i na Ustavnopravnom povjerenstvu, dakle ustavni osnov Zakona koji je predložio kolega Živković i Zakon u prvom čitanju. Međutim, nakon usvojenih amandmana Ustavnopravnog povjerenstva, a uzimajući u obzir članak 9. Ustava, njegova točka 2. kaže – naknada za lica na funkciji u institucijama BiH ne može se umanjiti za vrijeme trajanja mandata nosioca funkcije. Dakle, ja sad postavljam pitanja Ustavnopravnom povjerenstvu, dakle da li su oni imali u vidu ovu činjenicu kada su usvajali i da li su konsultirali barem vođstvo Ustavnopravnog povjerenstva ovoga Doma ili Ured za zakonodavstvo Parlamenta, kad su to donosili. S druge strane, sada ovaj Zakon kada bi bio usvojen sa ovim amandmanima koje je Povjerenstvo za budžet i finansije usvojilo, bilo bi, da tako kažem, da budem pomalo grub, pomiješane babe i žabe. Jer po mom, da tako kažem, znanju o ovim stvarima, plaće se uređuju zakonom. Odvojeni život se određuje odlukom Vijeća ministara, a paušal, reprezentacija, mobilni telefoni i automobili itd., odlukom Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove. Dakle, i mi ne možemo o ovim stvarima, da tako kažem, odnositi se na isti način. Za mene koji dolazim sa 150 ili ne znam 200 km, neko i dalje, ovdje, odvojeni život znači nešto, za onoga ko živi u Sarajevu ne znači ništa, znate. Prema tome, ja smatram da sve ove inicijative, i ja sam osobno, da budem potpuno iskren, najbliži ovom prijedlogu koji je u zaključku došao tu na sto i koji je kolega Belkić izgovorio, da se sve ovo uputi prema Vijeću ministara i da dobijemo jedan konzistentan prijedlog koji će regulirati i ostale segmente vlasti na razini BiH, a ne samo nosioce zakonodavne i izvršne vlasti, mislim da je kolega Franjičević govorio o tome ili netko od zastupnika HDZ-a BiH, pa onda naravno da vidimo na koji način zapravo zatražiti i od ostalih razina vlasti da istu stvar naprave u okviru svojih ingerencija. Toliko o tome, hvala lijepo. 69 Replika, uvaženi zastupnik Mato Franjičević, nadam se da nije meni. Izvolite.
Ma više, ma je, je, ali nije, više kao ispravka ili nadopuna, jer ovi amandmani nisu rezultat usvajanja na Ustavnopravnom povjerenstvu, nego na Povjerenstvu za financije i proračun. U momentu kad se ovaj Zakon razmatrao na Ustavnopravnom povjerenstvu on je bio u takvoj formi da je Ustavnopravno povjerenstvo s pravom zaključilo da on ima ustavni temelj. Evo, samo toliko.
Mislim da sam ja to tako rekao, ako ne, bar sam tako mislio. Ali, uredu. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Uvaženi zastupnik se prijavio ponovo za repliku, prema tome nije ovo prijava prije pauze.
Gospodine predsjedavajući, upravo zbog ovih što mi dobacuju iza leđa, prijavio sam se za repliku a neće biti replika, samo da ne bi ... za diskusiju, jer bi se oni plašili da ću ja govoriti deset minuta, a neću. Ovdje se tačno zna koliko imam pravo. Dakle, kada dobijem ovako prijedloge zakona da se o svom jadu zabavimo, i da svi drugi ostanu neočešani po strani, onda je ovo najbolje. Tačno je to. Da smo mi dobili prijedlog sveobuhvatni za sve institucije koje se finansiraju iz Budžeta BiH, Ustavni sud, ne znam, svi drugi sudovi, ovo, ono, ja bih to rekao svaka čast, ili kada pročitam u amandmanu SDA – na zahtjev građana. Kojih građana? Onih plenumaša 200 što se skupe, što su srušili četiri kantonalne vlade i nijednu nisu uspostavili. Eto kakvi su to plenumaši. Kojih građana? To građani. To su rušitelji ove države i institucija BiH, kakvi građani, koji meni ne daju da prođem, da idem doktoru. Jesu li to građani? Dakle, nigdje ništa ne funkcioniše i ja molim informaciju, i evo smanjićemo plate, kad dobijem informaciju koliko su oni napravili troškova za ovu zemlju, ko će to jednom platiti? Odmah plate poslanika da ograničimo na 200 KM za slijedeći saziv, a da mi koji smo do sada primali ove, po 10% vraćamo. Ko će to prihvatiti? Neće niko. Jer i moje kolege će reći – ovo je sulud prijedlog. Šta je bilo, bilo je, i nema vraćanja nikada na ono staro, niti ima popravke. Ali neko mora donijeti, ali neću to ko je jamio, jamio, jamili su mnogi, pa ne mogu ja, jedini moj neuspjeh cijele političke karijere i one profesionalne, biće što nikada nisam uspio da se izborim protiv lopova. Nikada. I to će mi biti žao strašno, ali šta da radim. Ali dobro. Da mi ne prođu ove tri minute uzalud, a izgleda da hoće, dajte neka Savjet ministara pripremi ovo, ali neće. Prije dvije godine sam tražio od Savjeta ministara da kaže, odmah ukidamo hiljadu auta korištenje, što ovi koriste pomoćnici i savjetnici i službenici, i nikada ništa. Da mi nabroje samo agencije, i oni i mi koje smo osnovali, pa nikada ništa. Trinaest agencija, osam službenih auta. Pa može li ova država spasiti se ako mi smanjimo sebi plate na 20 maraka? Ne može, kada oni toliko troše, sve je suština i to je problem ove države. Hvala lijepo. 70
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ovo nije prava replika, ovo je jedna podrška Vama gospodine Ljubić, za Vašu diskusiju maloprije, jer Vi ste rekli nešto što je ustvari poruka ... današnje jedne jako dugačke diskusije. Mi imamo ovdje stav da su sve partije praktično dale jedan pozitivan stav da se znači štedi, da mi kao poslanici damo svojim ličnim primjerom da štedimo i to je ok. Mislim, zaista u redu, međutim hoću da podržim malo i našeg Slavuja koji kaže da bi linearno trebalo obratiti pažnju i na agencije, na sve ostale institucije, naročito na izvršnu vlast. Znači, mi ovdje, meni je drago da su sve partije, znači mi danas praktično imamo pet tačaka koje su obratile pažnju na neki način, ovo nije samo, mislim ipak i predizborno, ipak svako od nas nosi jednu javnu, kako bih rekla ovaj, mi smo javne ličnosti koji moramo da nosimo i javnu težinu svoga posla. Znači, jako je dobra poruka da danas ode odavde, znači da smo mi spremni na tako nešto, na smanjenje svojih plata, naravno s tim da se linearno i svim ostalim, da se pokaže da u ovoj zemlji postoji taj duh štednje, o kome smo već pričali, je li tako, koji zaista nemamo ni u agencijama, ni u ministarstvima, ni u izvršnoj vlasti. Jednostavno, da se prilagodimo svi tome Zakonu. A sviđa mi se naročito i prijedlog gospođe Majkić da o svemu ovome, naravno mi to moramo staviti u zakonitu formu, mi ne možemo ništa raditi što je protivzakonito, znači zaista podržavam zaključak da se Savjet ministara oglasi u vezi ustavnosti Prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ma, mislim samo da neke stvari pojasnimo kad već zalažemo se toliko za ustavnost i zakonitost itd. Kakav stav Vijeća ministra? O čemu? O ovom Zakonu? Završena procedura. Mi se danas samo možemo izjasniti o amandmanima zastupnika koji su obnovili amandmane i o Zakonu koji je prošao proceduru svu, nema druge, nema dalje. Možemo protiv, možemo za, i tokčka. Nema druge, da Vijeće ministara donese kakav hoće zaključak, mi se opet moramo izjasniti o Zakonu, ovako u ovoj proceduri, nema druge procedure. Prema tome, da ne izmišljamo modalitete da još odgodimo, ne znam ni ja, koji dan, hajmo danas, kako god bude, pa ćemo vidjeti svi, svi imaju šansu da se izjasne. Znači, nema odgađanja da vidimo još malo hoćemo li se čega sjetiti. Danas, pa do slijedeće sjednice opet po 127. i ovaj Zakon i ovaj moj i ove još neke kojih se sjetimo, znači imamo mogućnost tako da ovo da će Vijeće, da ne prosipamo maglu, da će Vijeće ministara nekakvim svojim stavom nešto riješiti. Neće. Moramo se izjasniti o Zakonu.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu o točki 10. dnevnog reda. 71 Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đugum (zakon u prvom čitanju) Kolegij Doma nije postigao suglasnost o Prijedlogu zakona u prvom čitanju i ovdje nema rasprave. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju)
Zahvaljujem. 72 Poštovane kolegice i kolege poslanici. Ja bih želio na ovo Izvješće ili Izvještaj koji smo dobili od Kancelarije, odnosno Ureda za reviziju institucija da moguće malo prokomentarišemo. Obzirom, kao član Komisije za ekonomske reforme, da smo imali dokumente i materijale, ja sam otprilike zabilježio ono najinteresantnije, što je dobro da imamo u mislima i da se na kraju svakako pojedinačno ili stranački, kako ko smatra, odlučimo. Ono što je iz ovog Izvještaja bitno, ja bih želio da iznesem slijedeće, da u revizorskom Izvještaju ističe se da Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je iskazalo nezadovoljavajući nivo saradnje sa FIPA-om. Također, Vanjskotrgovinska komora i entitetske privredne komore u svojim finansijskim izvještajima ističu nezadovoljstvo sa radom i saradnjom sa FIPA-om. Predstavnici Vijeća stranih investitora navodno kažu da znaju za FIPA-u, ali da nisu ništa shvatili ili dobili kao pomoć od ove institucije. Data je također loša ocjena FIPA-i od strane stranih investitora, iz razloga štu su, dakle znali za nju, ali u nekakvim njihovim htijenjima i nastojanjima nisu dobili neke podrške. Šta je to o tome treba podebatirati. Kako FIPA tako i njen Upravni odbor nisu predlagali strateške pravce u privlačenju stranih investitora, niti su davali jasne i konkretne prijedloge za unapređenje rada FIPA-e. Vijeće ministara, također se ističe, da nije vodilo diskusiju o dostavljenim izvještajima i nije isticalo primjedbe na sadržaj i na rad FIPA-e, niti je davalo konkretne smjernice za dalji rad ove institucije. Ono što smatram da je potrebno prihvatiti kao činjenicu, a od strane Vijeća ministara i oni praktično nisu znali šta ova institucija radi, na koji način se kroz svoj rad osvrtala i kakve je rezultate postizala tokom 2013. godine. Međutim, za svu tu debatu, odnosno stanje saznali su iz rasprava ovog Parlamenta. Međutim, ono što je u Izvještaju Ureda za reviziju, kada je u pitanju FIPA, ističe se da FIPA nije vršila objektivnu procjenu implementacije postojećeg strateškog dokumenta, nije koristila vlastite unutrašnje kapacitete, nije vršila analizu unutrašnje organizacije radnih mjesta, nije uspostavljena efikasna koordinacija svih onih koji rade na promociji stranih investicija, te da svoj rad nije učinila dovoljno transparentnim i dostupnim svim zainteresiranim u pogledu stranih investicija. U komentaru, koga smo također dobili svi poslanici, od strane FIPA-e također u Izvještaju, a na reviziju učinka, ističe se i stoji da GIP i Svjedska banka za FIPA-u sasvim imaju drugačiju ocjenu. Dakle, daleko bolju nego što je to bilo rečeno u prethodnom mom govoru. Predstavnici FIPA-e također ističu da su učinili mnogo toga, ali da ni revizori nisu u dovoljnoj mjeri sagledali sve aspekte i da takav Izvještaj nije odraz stvarne slike o FIPA-i. Sam sebi postavljam pitanje, kome vjerovati – FIPA-i kao instituciji, koja je praktično činila to što je činila, ili Uredu za reviziju institucija BiH? Ja zaista ovim mojim govorom želio bih iznijeti svoj stav da je vrlo teško preći preko izuzetno obimnog sadržaja Ureda za reviziju, ali isto tako vjerujem da ni FIPA, ne znam, nije mogla nešto značajnije učiniti. Te stoga bih zamolio sve skupa da povedemo računa. Ja bih ipak na neki način prihvatio, jer ne bi bilo dobro da kažemo da Ured za reviziju nije dao objektivno mišljenje. Činjenica da FIPA radi to što radi, ali da li je dovoljno. Ja smatram da u opštoj situaciji i oni sigurno nisu učinili to što im je stavljeno u njihovoj registraciji, u njihovom opusu poslova, te smatram da je potrebno prilikom glasanja da se svi očitujemo i damo svoju ocjenu na rad ove institucije, a prema Izvještaju kojeg smo dobili, kako od Ureda za reviziju, tako i od FIPA-e, koja je praktično predmet ove tačke, naše rasprave. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite. 73
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Evo još jedna vrlo interesantna predizborna tema i ja prije svega želim čestitati Uredu za reviziju što se, da se ovako izrazim, ničim izazvan opredjelio da izvrši reviziju učinka jedne od agencija koja postoji u BiH, a koja, moj je dojam, nema šta raditi, i koja unatoč toj činjenici svake godine iz proračuna troši, ne znam, nije više bitno koliko, je li 100 tisuća, 500, milion, milion i po, dva, potpuno je periferno. Ovo je jedna Agencija koja je uspostavljena po našem sustavu, oni malo stariji znaju šta znači taj termin, samoupravnog dogovaranja i sporazumjevanja. I ovdje su svi zastupljeni, i entiteti, i država, i Vijeće stranih investitora i Vanjskotrgovinska komora. Ima 9 članova Upravnog odbora koji, predpostavljam makar za ove dvije, tri sjednice koliko su se puta sastali, su uredno naplatili svoje dažbine, svoje naknade, neovisno što mi nemamo odgovor ovdje generalno šta je zadaća. Mi imamo prepisku između ove Agencije, Agencije za promociju stranih investicija, a sada je ovako jezički vrlo upitno šta bi to trebalo značiti, koja kaže da ona nije zadužena za privlačenje stranih investicija. To opet se može, ako je za promociju, promocija i privlačenje nije baš jedno te isto. Mi imamo činjenicu, znači činjenicu, fakat da mi nemamo stranih investicija. Pa, možemo sada govoriti, i najlakše je mislim, ja ovaj, najlakše je okriviti Agenciju za promociju stranih investicija i njenu ravnateljicu, koju pozdravljam ovdje evo nazočnu. Mislim, ja sam rekao i na Povjerenstvu, gospođa koja se tu zatekla nije kriva ništa. Mislim, nije korektno okrvljivati je. Šta bi to mogla ova Agencija promovirati ili čime bi mogla privlačiti te strane investicije? Pričom da će na svakog uposlenika plaćati 70% pristojbe na neto plaće. To je vrlo afirmativna priča i ekonomski, i politički, i politekonomski, i kako god hoćete i ljudi jedva čekaju da dođu u ovaj ambijent gdje mi govorimo da imamo jeftinu radnu snagu. Čuj imamo jeftinu radnu snagu, svugdje u svijetu je opterećenje po jednom zaposlenom 30-40%, kod nas 70% i to je kao privlačno. Da ima sukobljene razine vlasti koje se vječno prepiru šta je čija nadležnost, pogotovo kada pokušavaju dobiti nadležnosti. Ali kada trebaju riješiti problem nečiji, onda niko nije nadležan. E to bi isto ova Agencija vjerovatno trebala stranim investitorima objašnjavati i uvjeriti ih da oni svoje novce, velike novce, ulože u tu jednu veliku sigurnost, odnosno nesigurnost. Ili da će ih reketariti ko god stigne. Možda je i to privlačno za te strane investitore i možda bi to Agencija trebala nekako uraditi, privući ih ili da im namete može uvoditi kome god naumpadne, od općine, tada su svi nadležni, od općine, kantona, entiteta do državne razine, jer nikad dovoljno para da se zadovolji nezajažljiva potreba za još većom javnom potrošnjom. To bi trebala ova Agencija raditi. I ova Agencija je u biti Agencija koja ima nemoguću misiju. Znači, ja sam rekao i na sjednici, pa i u onom svom neustavnom Prijedlogu zakona, kako su neki rekli, sam predložio da bi bilo krajnje vrijeme da svi mi preispitamo opravdanost postojanja određenih institucija koje ili ne mogu ili nemaju šta raditi. I to je smanjenje javne potrošnje. Znači, i to je smanjenje javne potrošnje. Ovdje mi imamo, znači uz sve uposlene tamo, imamo i 9 članova Upravnog odbora i tih članova Upravnog odbora, kada sam se malo zabrinuo, ima još u desetinama, gdje nema nijedne agencije bez članova Upravnog odbora, i sve su otprilike koncipirane po ovom ključu, otprilike. Međutim, ako bi se, ne daj Bože, ko usudio da i to malo zagrebe ispod površine pa da predloži da se ukinu ti nadzorni odbori, koji niko ne zna čemu služe, možda bi se i tu neko našao povrijeđen pa rekao da je to diranje nečije nadležnosti, jer dio ovih članova imenuju entiteti. Znači, ako bismo mi ukinuli članstvo, onda bismo ušli u nadležnost entiteta, jer bi im onemogućili da imenuju članove upravnih odbora koji ne trebaju. Ali da skratim doživljaj, u potpunosti podržavam ovaj način samoinicijativne reakcije Ureda za reviziju, to je uloga Ureda za reviziju, revizija učinka, da nama pokaže, da nama 74 pokaže kako su učinkovite brojne institucije koje mi imamo. Možda je, sada ja ne znam kako su izabrali ovu Agenciju, možda je ona samo slikovito izabrana, ne mislim ja da ima, da su neke druge agencije puno sadržajnije, da tako kažem, i možda je nekorektno spram osoba koje su uposlene u ovoj Agenciji, jer slično stanje, ja sam sinoć negdje na televiziji čuo da ima neka agencija, naša državna, Agencija za nadzor nad tržištem. I vjerujte ja nemam pojma šta ta Agencija radi. Šta ona nadzire pojma nemam. Ovdje se na tržištu ponaša kako god ko hoće. Znači nema, ali imamo mi Agenciju, što je najvažnije. I onda oni kažu – nismo mi nadležni za to. Znate, oni su nadležni da oni ponekog educiraju, mislim, eto slučajno sam čuo, tako da ako je malo lakše, ali ovo znači nema veze ni sa Vama gospođo, ja se Vama ispričavam ako ste tako doživjeli, Vi ste tu ni krivi ni dužni, ima veze sa našim agencijama koje imaju nemoguću misiju, koju ne mogu izvršiti svoju zadaću jer nemaju ambijent koji bi promovirali. Podržavam znači Izvješće, mi raspravljamo o Izvješću o reviziji učinka, ja podržavam Izvješće revizije učinka, a kada budemo raspravljali o radu Agencije za promociju stranih investicija onda ćemo o Agenciji govoriti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, mi imamo jednu interesantnu revizijsku studiju od strane Ureda za reviziju koja se posvetila ocjeni efikasnosti FIPA-e u provođenju svojih funkcija, dakle ocjenu učinka FIPA-e u privlačenju stranih direktnih investicija. Ja sam kada sam čitao, više puta sam čitao ovaj nalaz, bio u velikoj dilemi kako se odnositi prema onome što su revizori uradili. Naime, prvo pitanje je šta je to kriterij i mjera efikasnosti FIPA-e? Ja ću jednu malu digresiju napraviti. U jednom periodu svoje karijere bio sam menadžer, bavio sam se marketingom i imao sam jednog mladog ekonomistu. Bio je izuzetno vrijedan, on je u prodaji znao uputiti po 50 kojekakvih ponuda, kontaktirati desetine kupaca, ali njegovi učinci nisu bili nikakvi u prodaji. I onda sam mu ja po isteku 7, 8 mjeseci preporučio da on promijeni svoj posao i bio je mnogo uspješniji u finansijama. Dakle, i ovdje sada kada govorimo o FIPA-i, da li ćemo mi efikasnost FIPA-e mjeriti po tome koliko je ona održala promocija, manifestacija, koliko je potencijalnih investitora kontaktirala, koliko je napravila brošura, letaka itd., ili ćemo je mjeriti po tome koliko je investicija ušlo u zemlju? Vjerujem da ćete se složiti da je dilema ozbiljna. Naime, zašto je ozbiljna? FIPA je institucija koja je ustanovljena sa ulogom da vrši promociju investicija. Dakle, neko bi trebao da prije toga razvije prvo strategiju razvoja BiH i da se onda u tom kontekstu definira i mjesto stranih direktnih ivesticija u poticanju, odnosno podržavnju tog razvoja. Jer, vjerujte, nijedna zemlja koja je pristupala stranim direktnim investicijama neosmišljeno, van konteksta svog razvoja, nije imala uspjeh i obrnuto, one koje su imale svoj koncept razvoja i strane direktne investicije stavile u tu funkciju imale su uspjeha. Da ne govorim racimo da je Češka postavila svoju koncepciju razvoja na bazi stranih direktnih investicija, pogotovo automobilsku industriju i napravila je automobilsku industriju jednom od najmoćnijih u čitavoj Evropi. Ali su zato u Češkoj prisutne skoro sve svjetske automobilske kompanije. I praktično to nam pokazuju ustvari da vi ne možete upravljati stranim direktnim investicijama, pa samim tim ni promovirati, neovisno od ukupnog konteksta razvoja. 75 Dakle, mi nemamo strategije razvoja. Meni će gospođa Trninić sada reći a zašto ne bismo mogli na entitetskim nekakvim planovima bazirati tu strategiju? Pa možete vi to, ali to su odmah opadajući efekti, je li, to nisu odmah optimalni efekti. I vi praktično imate poziciju FIPA-e da ona treba da promovira nešto što ne postoji. Lako je bilo djelovati FIPA-i u doba kada je bila provođena privatizacija. Tada su strane direktne investicije ulazile kroz kanale privatizacije. Mi smo imali tzv. puš model, gurali smo investicione projekte, dakle fabrike, ArcelorMittal, Natron- Hayat, nudili smo Celeks, nudili smo Birač itd., gurali prema investitorima i to je bilo poprilično, dakle dosta jednostavna aktivnost. Imali ste opipljivu investiciju, imali ste opipljiv investicioni projekat, nudili ste ga stranim investitorima. Sada treba, tada je ušlo 75% investicija preko privatizacije, sada moramo ići ka grin fild investicijama, moramo ići ka novim investicijama. I prije svega, moramo podići atraktivnost zemlje na taj nivo da investitori budu privučeni i da oni definiraju projekte koje će oni realizirati u BiH. E za taj korak mi nemamo ni strategiju, nemamo ni institucije, nemamo na nivou, dakle čitavog lanca vrijednosti adekvatnu strukturu. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa nema također strategiju koja bi bila strategija stranih direktnih investicija, koja bi bila podloga da FIPA-a može da djeluje. Naravno i sve druge institucije koje na određen način doprinose tome, kao što je ekonomska diplomacija, kao što su poreske institucije, itd., itd. Dakle, da sada samo vratim se na ovo ključno pitanje, da li FIPA uspješno komunicira, da li šalje izvještaje o onome šta je uradila itd., to je manje važno, nama je ključni problem da se napravi dobar kontekst za realizaciju stranih direktnih investicija, jer neko je rekao mi nemamo investicija. Mi u zadnjih 4, 5 godina praktično imamo samo aktivnost postojećih investitora koji nešto reinvestiraju, pa to evidentiramo, ili uzimaju kredite iz inozemstva, banke, pa to, intrakompanijske kredite, pa to evidentiramo kao investicije. Posljednji podatak Centralne banke da je u prošloj godini bilo 470 miliona tih investicija. To vam je na nivou statističke greške, je li, to vam je 3% bruto domaćeg proizvoda, ne, zapravo 2, ispod 2%, je li. Zatim, ukupan nivo investicija od 10,5 milijardi, 7,5 milijardi dolara praktično stagnira u posljednjih nekoliko godina. I mi zaista imamo veliki problem u toj oblasti. Dakle, cijenim visoko nalaz Ureda za reviziju, zato što nam je razotkrio problematiku koja u toj oblasti postoji, ali mislim da FIPA-u ne možemo kriviti za nisku efiksanost. I drugo, da zaista FIPA nema nikakvog smisla ako se neće promijeniti kontekst za upravljanje stranim direktnim investicijama, jer to je onda jedna samo birokratska, tehnokratska organizacija koja šalje papire, prima ljude, ne može da rješava probleme, niti ima nešto novo da kaže ljudima. Dakle, ja mislim da je osnovna vrijednost ove studije učinka, odnosno revizije učinka u tome što razotkriva taj problem i mislim da bi u preporukama trebalo mnogo više mjesta da nađe upravo to do čega ste vi došli u razotkrivanju praznog prostora koji predstavlja, koji bi trebao da predstavlja stratešku osnovu za djelovanje FIPA-e. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Boško Tomić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo da kažem kratko. Ja sam imao priliku da govorim na Komisiji za finansije i budžet i iznio sam svoje stavove i mišljenje, ali evo hoću i ovdje danas da ponovim, možda pogrešno su me shvatili ali revizorska kuća je posao odradila na jedan profesionalan način. Možda same 76 konstatacije može svako za sebe da izvlači, znate, pa da pojedinačno kaže da je za sve ovo kriva FIPA itd., što se ne može vidjeti iz tog Izvještaja, niste na takav način nastupali. Možda sam i nešto strožiji u tom dijelu bio, ali u svakom slučaju vi ste odličnu stvar napravili time što ste nam na jednom mjestu saželi sve te probleme sa kojima se uopšte susrećemo. I, ja moram reći da, ali bi dobro bilo da je samo bila analiza, možda, ukupnih stanja, da se nismo samo fokusirali na FIPA-u, jer ispade da je sada FIPA ta koja je obavezna i da privlači i da promoviše, a njoj su tačno u zakonu predviđeno, u osam tačaka, šta treba da radi, promocija, kreira imidž, osigurava informacije, upućuje investitore, predstavlja prednosti, organizuje, učestvuje na seminarima, prati, analizira ..., predlaže legislativu, itd. To je ono što je njima zakonom. Sporno je ovo, kaže, nadležnost Upravnog odbora, vrlo važne stvari – predlaganje strateških ciljeva Agencije, kroz saradnju itd., predlaganje poslovne strategije. E to su oni o kojima smo mi govorili, a oni su, nisu u radnom odnosu, oni su ljudi koji dođu na te sastanke i nemaju tu vrstu obaveza niti odgovornosti. Iz tih razloga, moram da kažem da ambijent za ulaganja na prostoru BiH i uopšte na prostoru zemalja eks Jugoslavije od 2007. do 2012. godine pada. BiH 2007. godine je imala miliardu i 367 miliona, spala je na 476 miliona u 2012. godini. Hrvatska sa 3 milijarde i 700 na 941, Makedonija sa 520 na 100, Crna Gora sa 700 na 459, Srbija sa 2,5 milijarde na 265 miliona. Ne može se za to optužiti niko pojedinac, nego ukupan abmijent koji mi stvaramo u BiH, ambijent u kome moramo malo više da vodimo računa. Je li mislite vi da posljednje demonstracije koje su se desile nisu imale odraza na turistički potencijal BiH, na ulaganje stranih investitora, na korupciju koja se pojavljuje, na kriminal koji se pojavljuje itd. Sve to pravi jedan ambijent privlačan za stranog investitora ili ne. I tu mislim da FIPA nema tu mogućnost da ona riješava, nego svi zajedno moramo da pokušamo da napravimo što je moguće bolji i povoljniji ambijent. Šta nam rade ministarstva, odnosno ambasade, da li imaju tamo nekog ko je zadužen za ekonomiju? Ja znam da su u ranijem sistemu bili obavezno neko ko je zadužen za vojsku, neko ko je za politiku, neko bezbjednost, ali za privredu toga više nema nažalost. Ali za privredu sada bi trebalo suštinski glavni posao da bude tih ambasadora ambasada, da se vodi računa o tome kako privući i prezentovati našu zemlju i kako privući strani kapital. Šta je to što možemo mi da promovišemo? Pa mi možemo promovisati još masu tog energetskog potencijala, koji je neiskorišten. A vidjeli ste i sami da imamo malo problema, kada iz RS-a nađemo prostor i kažemo da bi trebalo da se otvori hidroelektrana onda se, kažu – e to nije već nadležnost entiteta, nego nadležnost BiH, i nemam ništa protiv, ali treba to da riješavamo, treba svi da idemo ka tom cilju da kako prije da dovučemo te strane investitore. Mogla je FIPA ovdje da napravi masu brošura, masu prezentacija itd., seminara, ako nema rezultata to nije to, a mogli bi da kažemo da su previše radili itd. Ja, na kraju, samo želim da kažem da, ne braneći FIPA-u i njene zaposlene, oni su radili u skladu sa zakonom, u mjeri u kojoj su mogli da rade, a pokazatelje koje sam iznio iz drugih zemalja govore o padu investicija na prostoru zemalja Zapadnog Balkana. A što se tiče agencija, evo ja kad god hoćete, možda bi dobro bilo da sjednemo i da sve agencije stavimo kroz godišnje izvještaje i da kažemo, ja vjerujem da jedan dobar broj, evo neću sada da licitiram, ne bi znao zbog čega postoji i mogli bi komotno da ih ukinemo, odnosno da smanjimo ili da pripojimo jedne drugima. Prema tome, tih agencija ima koliko hoćete, možda je ovo jedna od agencija koju bi trebalo ojačati u cilju privlačenja stranih investicija. Hvala. 77
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Darko Babalj. Izvolite.
Evo, prije svega da kažem, da mi iz SDS-a, odnosno opozicije, morate shvatiti da ima i opozicija, i nakon ovih današnjih diskusija, evo gospodina Tomića, ja uopšte ne shvatam ko je u ovoj državi opozicija, ko vlast. Evo dobro, ako ne kritikujemo FIPA-u, i kažemo da ona nije u mogućnosti, nije dužna, treba je ojačati, i evo da kažemo da se slažemo s tim, ko je onda kriv i odgovoran za situaciju u kojoj se nalazi ova zemlja, a svi smo svjesni situacije u kojoj se nalazimo. Znači, konačno, znači iz ove vaše diskusije gospodine Tomiću, ja kao čovjek iz opozicije mogu shvatiti da je vlast kapitulirala, jer se nalazimo u situaciji u kojoj se nalazimo, a Vi ste to sve sad pročitali. I drago mi je da ste spremni ponijeti teret odgovornosti da u ovoj zemlji nije FIPA ta koja treba da obezbijedi dolazak novih investicija, nego što je i meni, a vjerovatno i vama jasno, da je to vlast, kako na nivou države BiH, tako i na nivou entiteta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, replika. Izvolite.
Gospodine Babalj, ovo je oblast u kojoj Vi niste imali priliku da radite prije rata. Ovo je oblast kojom Vi baš i namjanje imate saznanja. Prema tome, ja govorim ono što znam, čitav život sam radio u privredi, znam kako se može privući investitor, kako se može održati proces proizvodnje i kako se treba raditi. Ne znam o kakvoj kapitulaciji Vi govorite. Ako mislite da treba teret svaliti sad na jednu agenciju koja je kriva za sve, onda ne znam o kakvoj uopšte mi govorimo. Valjda svi skupa treba da pravimo ambijent u kome može da se drugačije živi, odnosno da se stvori povoljan ambijent u kome će stranci prepoznati i uložiti svoj kapital. Zar vi mislite da kada gori zgrada Predsjedništva BiH da će neko dotrčati u tu zemlju da ulažu svoja sredstva? Je li za to hoćete da okrivite ...
nije uključen mikrofon
Pa nisam ja stekao utisak da Vi nekog drugog okrivljujete osim što napadate nas iz RS-a iz vladajuće strukture, iz SNSD-a. Ja mislim da tu niste u pravu. A ono što mi radimo i što pokušavamo da održimo u vrijeme kada su izuzetno velike ekonomske krize u svijetu i pokušavamo da na neki način održimo proces proizvodnje i zadržimo taj broj zaposlenih, to su izuzetni napori. Ne znam da li Vi to prepoznajete, ali moram reći da niste u pravu kada govorite o tome da treba, da sada treba neko da kaže da nema izlaza i nema rješenja. Nisam vidio od Vas da nudite neka rješenja osim što jako volite da kritikujete i da nalazite samo, svoju aktivnost usmjeravate ka kritici, a nešto ne vidim da imate neke baš dobre poteze u kojima, koji bi davali garanciju za neki siguran uspjeh. I možete sada pričati koliko hoćete neću vam replicirati. 78
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Kolega Babalj, ... sam Vama to da kažem, ja sam sigurno jedna od poslanika koja je imala najveći broj inicijativa vezano za to da stavimo pred sebe sve agencije koje smo osnovali i da napravimo analizu njihovog rada i da vidimo da li su oni postali sami sebi svrha, i da vidimo da li one obavljaju poslove zbog kojih su osnovane, da ukinemo one institucije koje su za osam godina svog rada uradile samo jednu poslovnu aktivnost. Da ukinemo one institucije gdje imamo direktore koji imaju čovjeka koji im samo služi da bi na karti svijeta pronalazio novu destinaciju na koju direktor treba da ode. I znate kako završavaju sve te incijative? Tako što uglavnom iz bošnjačkih političkih struktura je dolazilo da ako se radi o instituciji BiH onda njih treba da bude više, jer je BiH više država što ima više takvih isntitucija. Dakle, tako je bilo. Ne znam koliko puta sam o tome govorila i koliko sam takvih inicijativa podnijela. Ovo što je uradila Kancelarija za reviziju, to je samo pokazala rukom – Parlamentarna skupštino pogledaj šta se dešava, obratite pažnju na sve. To je slučajno FIPA, mogao je biti bilo ko drugi. To vam je zadatak koji niste ispunili. I završavamo ovaj mandat sa strašnim zadatkom koji nismo uradili i sa ogromnim troškovima koje će ova zemlja morati da izdvaja iz budžeta za nefunkcionalne institucije. A imamo na drugoj strani da imamo neuređene granične prelaze, da imamo policijske strukture koje nemaju dovoljno sredstava za rad, da imamo Oružane snage koje za osam godina nisu nabavile ništa od naoružanja, a o tome nismo ustanju da govorimo. O tome ne govorimo. Neka ostane sve, nemoj talasati samo neka ostane tako kako jeste. Ovo je poruka koju je revizija dala svima nama. I kada bi istinski bili pošteni prema samim sebi dobro bi se svi zamislili o tome.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam mislio malo replicirati uvaženom kolegi Tomiću, međutim moraću se malo vratiti i na kolegu Domazeta, pa evo vidim i treća, kolegica Majkić. Činjenica, ja bih se složio sa kolegom Babaljom da je, praktično mi sada govorimo, evo uz svo uvažavanje FIPA-e, da oni rade, čine to, ja vjerujem ima greški, ima propusta i svakako neka odgovaraju za ono što nisu učinili. Da li su imali plan, da li su imali viziju? Ko je to kriv? Onaj ko ih je izabrao – strateški menadžment. Ko je strateški menadžment? Upravo ova većina ovih koji sjede u prvim redovima. Vi ste trebali, vi ste dobili, na kraju krajeva i imali ste našu punu podršku. Mi vam nismo stajali na ekonomskim poljima, nigdje vam nismo stajali, međutim treba priznati da sigurno parlamentarna većina i Vijeće ministara nije učinilo ono što je trebalo. To, kolegice Majkić to morate priznati. Vi dakle, kada govorite o problematici vezano za osam godina, za sigurnost, za vojsku, Oružane snage itd., pa ja sam od Vas zaista očekivao da ćete vi taj sistem da složite, međutim izgleda nije uspjelo. 79 Što se tiče, kolega Tomiću, Vi kažete da su gorjele zgrade. Sigurno, gorjele su zgrade tamo gdje su velike frekvencije ljudi, gdje su veliki problemi, treba i rješavati probleme. Nažalost, u Federaciji je SDP vodio, u RS-u SNSD. A to što ste sada vi, ja, zato sam rekao za kolegu Domazeta ... [[zajednička diskusija]] Molim vas, molim vas, ja ću završiti vrlo brzo, što se tiče, neće brda gorjeti, ali su kod vas i brda gorjela. Nemamo helikoptera, nemamo vode, nemamo puteva, nemamo apsolutno nikakve ni politike, ni strategije, ni akcionih planova. Ko je to kriv? Mi iz opozicije. Ja mislim da nismo. Ja sam zaista činio sve što sam mogao, ali sigurno, sigurno vi morate preuzeti apsolutno odgovornost. Što se tiče, molim vas, želio bih samo da pomognem, bez obzira na stav revizije, da kažem samo jednu minutu, uvaženoj kolegici i direktorici FIPA-e, da bez obzira, ne treba promovisati ono što je negativno, što je loše, što nemamo, što ćemo se moguće nekada i zacrveniti, ali dajte da promovišemo ono što je dobro, što je zdravo. Imamo vino „Vukoja“ , imamo sir u Livnu, imamo Banjalučku pivaru, imamo duhan, evo imamo duhana u izobilju, imamo sve, imamo mnogo toga. Međutim, imamo tako i željeznički sistem, u željeznici četiri hiljade, katastrofa. Dajte da dovedemo partnere, dajmo rijeke naše da očistimo, dajte da definitivno sve ove prometne djelatnosti da ih malo aktiviramo. To ste vi imali priliku, nažalost nije se to. Međutim, to je jedan dio za FIPA-u koju bi trebao da uvažava, bez obzira na politike ili strategije ili one vizije koje bi im trebao Upravni odbor ili Vijeće ministara da da. Da imate u vidu, i na toj bazi se oslonite i radite što vi možete, a na ove, ne znam da li ćete uspjeti od njih šta joj dobiti, bar ovo pola godine, dok ne budu neke promjene. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
U ovoj državi prvenstveno da bi radila FIPA, gospodine Tomiću, prvo treba raditi SIPA. Ali evo, da o tome ne otvaramo.
nije uključen mikrofon
O hipoteci, kao što ste Vi rekli da ja ništa ne znam, jer maltene nisam ni živio u onome ambijentu u kome Vi rekoste da ste ponosni za njega, a to je neki abmijent prije rata. Evo moje mišljenje je da ste Vi to sve nama i zakuhali i da mi jesmo danas ovdje gdje jesmo. Ali, neću o tome da govorim. Pošto ste rekli da nećete replicirati bić što kraći i samo ću reći da Vam čestitam na proizvodnji, na ovom odličnom ambijentu za strane investicije, na dobrom stanju u zdravstvu, u turizmu, u školstvu, u poljoprivredi i u privredi. Da čestitam, znači na ovom odličnom ambijentu u BiH u kojem se mi danas nalazimo. 80
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem kolega. Moja replika se odnosi na dva istupa kolege Babalja, jer on za ovakvo stanje, dakle ovakvu ocjenu revizije u odnosu na FIPA-u, zapravo izravno a i neizravno na neki način optužuje vlast, dakle govoreći s pozicije opozicije. A ja ću sada citirati jedan segment iz Izvješća Ureda za reviziju koji kaže – revizija je ... provođena u FIPA-i, analizirane su aktivnosti koje su FIPA i njen Upravni odbor poduzeli tokom 2011. i 2012. godine na promoviranju BiH kao dobrog mjesta za investiranje. Dakle, to je period kada je SDS bio dio vlasti, kolega Babalj. [[zajednička diskusija]]
Ovo su već nove okolnosti.
Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Prvo kolegi Babalju, da ga podsjetim, kolegu Babalja da podsjetim na vrijeme kada je SNSD preuzeo vlast SDS-a šta smo mi zatekli. Dakle, to prvo da pričamo o tome, i cijelo vrijeme tražimo da nam se pokaže jedan objekat, jedan most, jedna bolnica, jedna škola koja je ostala, da se bar pokaže prstom na nju. Eto nemamo to. Dakle, da govorimo o tome šta je kome ostalo. A kolegi Jagodiću. Kolega Jagodiću, nije SDA ušao u vlast ili nije postao dio opozicije kada ste Vi došli. Vaš ministar odbrane je bio u prethodnom sazivu. Dakle, ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije, u ovom je sazivu SDP-ov, dakle bio je početkom, dakle i njihov ministar i u ovom sazivu. Sva ta pitanja koja postavljate ovdje opoziciji mogli biste da postavite u Vašoj političkoj partiji i od strane Vaših ministra koji su to bili. Da ih pitate zašto nisu napravili bolji, jači iskorak na tom planu? Nemojte, vi ste kratko opozicija da biste pokazivali prstom bilo kome. Vi ste predugo bili pozicija i nemojte da vrtite glavom, ... godinama da govorimo o tome. Dakle, malo ste sa tim upoznati, pitajte kolegu ispred sebe ...
Ja bih molio da zastupnici iz klupa ne razgovaraju, da se prijave za raspravu. Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Dušanki Majkić. 81 Hoćemo li da nastavimo sa radom sjednice. Na osnovu prijava za replike i za diskusije, slijedeća replika uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja sam htio replicirati kolegi Jagodiću ali odustat ću. Meni je neobično simpatično uvijek kad on diskutuje i to je jedno od izlaganja koje uvijek sa dužnom pažnjom saslušam. Doduše, danas se malo ponašao kao Alisa u zemlji čuda, ali razumjeli smo šta je htio reći, doduše nije to baš bilo uspješno. Međutim, zbog čega ja neću ulaziti u detalje replike, to je kraj njegove diskusije, on me je definitivno s tim kupio kada je navodio domaće proizvode. Prvi koji je spomenuo je bilo vino „Vukoja“. Sad ne znači to da je i meni to vino simpatično, nego mi je simpatično to što on ustvari demonstrira jednu transformaciju unutar SDA koja je meni ovako simpatična i mislim da je pozitivna društvena pojava. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nadao sam se, malo gospodo ako može, ja sam vas pažljivo slušao, nikada od mene niste čuli riječ naglas. U šta mi ovo pretvaramo našu Skupštinu? Ako nam je dosadilo molim vas gospodine predsjedavajući dajte im pauzu da se ispušu malo. Stvarno mi idu na živce. Mi od svega pravimo političku predizbornu farsu. Od tolikog broja današnjih tačaka dnevnog reda, 80% je njih izvještaj. Hoćemo li na svakom izvještaju praviti cirkus od nas? Boga molim da su ovi isključili kamere. Maloprije smo imali jednu tačku dnevnog reda gdje govorimo i nadmetali se ovdje ko će više plate sam sebi skinuti, kao bajagi. Znate ... [[ne razumije se]] bio najzadovoljniji da mi što prije sami sebe ukinemo iz ovog Parlamenta. A Bogami kakvi smo i bolje bi nam bilo. I dajte molim vas, izvještaj kao izvještaj, primite ga k znanju, ako imate neki ozbiljan problem u vezi njega i onoga što ste u njemu pročitali ili čuli recite tu par rečenica i da idemo dalje, a ne da pretvaramo u farsu svaki izvještaj koji je na redu. Pogledajte koliko tačaka na dnevnom redu ima gdje su sami izvještaji. Mi stvarno pravimo cirkus od ovog Parlamenta. Neću da nas pred kraj mandata neko bruka. A mene je zapala ta prokleta sudbina – s kim si onakav si.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja ću pokušati zaista vrlo kratko da repliciram apropo određenih konstatacija koje su bile vezane za direktne strane investicije. I kao predpostavku stranih investicija sigurno da je prva stvar zakonodavstvo. Druga stvar je opterećenje privrednih subjekata. Pogledajte danas kako stvari stoje kada je u pitanju porez i ono što su obavezni pravni subjekti. Pogledajte 82 komplikovanost procedura kada je u pitanju osnivanje kompanija ovdje. Vidite malo kako tu stvari stoje, gospodine Tomiću. Gospođo Majkić, to Vi hoćete da kažete da nije bilo škola dok nije došao SNSD, da nije bilo privrednih subjekata, da nije bilo, možda da Vas podsjetim na Univerzitet u Banja Luci ili možda Ekonomski fakultet na Palama, ili možda Pravni fakultet na Palama itd. Ne bih rekao da je u bivšoj Jugoslaviji bio Univerzitet u Banja Luci tamo gdje je nekada bila kasarna, ne sjećam se toga. Pitajte malo one ...
nije uključen mikrofon
Ja bih zamolio samo zastupnike da iz klupa ne razgovaraju.
koji su u to vrijeem radili na uspostavi Kampusa, itd., itd.
nije uključen mikrofon
Jel da, da, da. Hoćete da kažete ...
Kolega Bursać, prijavite se za repliku ako želite replicirati kolegi. Izvolite kolega Bojiću.
Mislim nije, dakle nije sve nastalo dolaskom SNSD-a. Ima jedno veliko djelo gospodo iz SNSD-a koje je, između ostalog, rezultat rada političke aktivnosti SDS-a u kome vi niste učestvovali i to je problem, dakle u stvaranju RS-a, u politički tvorac RS-a SDS a vas tu mena. Dakle, najgrandioznije djelo koje smo mi napravili je nešto što će ostati u istoriji upisano, prema tome, vas tu nije bilo. Sve drugo,
Kako ti nas izbaci.
sve drugo, ja govorim, dakle sve drugo je naravno važno, ali istovremeno moram da vam kažem da vas tada nije bilo. I ono što je bilo u to vrijeme, niste vi bili male bebe, mogli ste i vi da budete politički angažovani. Prema tome, takva vrsta konstatacija prosto ne stoji. Da se vratimo dakle ovoj atmosferi koja se odnosi na strane investicije. Dakle, definitivno vlast je odgovorna i za ono što se dešavalo kada su u pitanju neredi u Federaciji, vlast je odgovorna za pitanje atmosfere kada su u pitanju privredni subjekti. A što se tiče nas iz SDS-a imali ste priliku da vidite, na kraju krajeva i mi ovdje u Parlamentarnoj skupštini, kada su u pitanju kadrovi SDS-a i kada su u pitanju upravo ti poslovi direktno kako se to radi, na kraju krajeva pokazao je to gospodin Mirko Šarović. 83
Zahvaljujem se. Ja bih samo preporučio da se vratimo temi, da ne otvaramo druga pitanja tko je zaslužniji za što, a tko manje. I druga stvar, imamo još jednu repliku i četiri prijavljene rasprave. Ja ću svakako nakon slijedeće točke ograničiti raspravu na pet minuta. Ne bi bilo korektno prema onima koji su već diskutirali više od pet minuta da to sad radim, ali eto apeliram na one koji će diskutirati da se pokušaju držati što kraćeg vremena. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo vrlo kratko. Poslije ovih časova istorije malo je nezgodno ostati da ne repliciram, a s obzirom da su uz ovu važnu temu pomenute i ove krupne istorijske. Ja ću samo reći jednu rečenicu da je bivši predsjednik RS-a Radovan Karadžić eksplicitno rekao da je narod zaslužan, a ne nijedna politička partija za stvaranje RS-a, precizno i jasno. Nakon toga je isključen iz SDS- a, e sad, dalje, dalje je istorija. Znači, što se tiče toga i tu bi sada mogli pričati danima. Ali, potpuno je prihvatljivo, šta će drugo opozicija da radi nego naravno da kritikuje vlast. Međutim, zanimljiva je jedna opaska da ovdje cijelo vrijeme mnogi vode računa da nijednom ne spomenu strance, da nijednom ne spomenu njihovu odgovornost, da nijednom ne spomenu njih koji su kreirali zakonodavni sistem u BiH, i okruženje i sve ono. Da je mnogo propisa, ili gotovo svi, doneseni pod njihovim pritiskom, pod njihovom pažnjom ili sa njihovim preporukama. I vidim da se to sada strogo vodi računa da se ti nalogodavci ne spominju, da se to sve, na neki način, locira na nekim drugim mjestima, da bi oni nesmetano mogli i dalje sve to raditi, ali nizašto ne preuzimati odgovornost. Oni nizašto ne odgovaraju, oni su ovdje došli sa velikim obećanjima, oni su ovdje nama na neki način pod pritiskom ustavnopravnog uređenja BiH, nad nama koje je takvo kakvo jeste, imali veliku moć u ovoj zemlji, i dan danas je imaju, međutim kada dođe do pitanja odgovornosti oni imaju domaće izvođače radova koji precizno tu odgovornost lociraju na ona mjesta koja njima odgovara, da ne bi slučajno oni bili na neki način spomenuti u ružnom kontekstu. Ali, ovdje oni i dalje snose veliku, ako ne i najveću odgovornost, jer nisu ispunili ono što su obećali, a imali su sve mehanizme u svojim rukama. I ja ne vjerujem da je iko lud iz ove zemlje da bude protiv napretka, protiv pozitivnih stvari, ali ima i onih koji sigurno iz određenih razloga nisu dozvolili, o kojima će možda istorija kasnije govoriti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ja bih dodao, narod i međunarodna zajednica. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću se vrlo kratko referirati na dvije izrečene konstatacije uvaženih kolega. Gospodin Lozančić je rekao da je Ured za reviziju ničim izazvan odabrao FIPA-u za reviziju učinka i da je to za pohvalu. Ja bih rekla da je za pohvalu to da je Ured za reviziju očigledno shvatio poruke ovog Doma Parlamentarne skupštine onda kada smo mi usvojili izmjene i dopune Zakona o reviziji institucija BiH, koje nažalost nije potvrdio Dom naroda, a u kojem smo akcenat stavljali na reviziju učinka, za koju je tada Ured za reviziju tvrdio da nema kapacitete, nema kadrove, nema mogućnosti. Dakle, pridružujem se pohvalama gospodina Lozančića na način da mi je 84 drago da vidim da je Ured za reviziju pronašao i resurse kojima će nas na ovaj način moći servisirati i informirati o tako važnoj stvari kao što je učinak institucija BiH. Dalje, prema Zakonu koji smo mi usvojili, ne bismo mi imali slučajno odabranu agenciju, ona bi bila jedna od, čini mi se, najmanje pet predloženih po tom prijedlogu, za koje bismo mi godišnje dobivali izvještaj o reviziji učinka. A drugu stvar je izgovorio gospodin Domazet. On je rekao da FIPA očigledno nema čime da se bavi. Ako ja pravilno razumijem onda to znači da ne postoji razlog za njeno postojanje. I ako ne postoji razlog za postojanje FIPA-e kako onda mi nalazimo razloge da opravdavamo nerad i nepostojanje tih rezultata. Zar samo zato, dame i gospodo, što određenom institucijom i određenom agencijom, u određenom mandatu, upravljaju kadrovi koji su nama malo bliži, pa i ako su nesposobni, a kobiva naši su. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, konačno nakon sat vremena ovih replika da i ja dođem na red. Ne mogu zaista da prećutim ovo što moj zemljak i kolega Bojić reče za stvaranje RS-a. To moram Vam reći ovako drugarski – pretjerali ste. Boško nije u tom periodu skakao po ovim brdima tek tako i igrao se, bio u Diznilendu. Lazo nije kripio priglavke, nego liječio ljude, da ne kažem krpio ljude, bilo bi ružno reći. Slavko nije bio u banji pa se tamo banjao, znate gdje je bio, Slavko izvini, znam da ti to teško pada. Tako da slijedeći put ovaj, ma dobro, pričajte Vi nema problema, ali gospodine Bojiću, samo malo, da obratite pažnju, hoćte li ih opomenuti malo da dođu sebi?
Ja ne mogu nikoga natjerati da sluša, ali mogu upozoriti da ne pričaju u klupama.
Gospodine Bojiću Vama da kažem, eto ja sam bio dječak sa 11 godina kada je počeo ovaj rat, a vi ste bili u Vojsci RS-a. Tačno, imali ste tamo zapaženu ulogu, pa možemo i o tome pričati, možemo javno nema nikakvih problema. Evo ja Vas pozivam sa uloge dječaka od 11 godina tada, a Vi kao vojskovođa, pa izaći ćemo pričaćemo, možemo i na kavi, nema nikakvih problema, pa ćete vidjeti malo da nije to tek tako kako Vi kažete slavodobitno – mi smo ti. Polako sa tim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dalje, nismo ni mi, narod je, narod je, vaš osnivač je rekao da je to narod. Pustite kraju Babalj, niste Vi ti baš toliko hrabri i moćni bili sami. Neko je još bio sa vama, polako. 85 (?) nije uključen mikrofon
Bolje da se vratimo temi i da ne razgovaramo iz klupa. Izvolite.
Ma naravno, morao sam da odgovorim. Želim da kažem ovo oko FIPA-e, na Komisiji za finansije i budžet, ono što sam rekao otprilike ću ponoviti i sada. Evo, moj kolega Domazet je rekao odlične stvari, znači on je apsolutno se, hajd da kažem, najispravnije osvrnuo i najviše se doticao izvještaja i spominjao je šta je konkretno uradila FIPA, šta je mogla, kako, na koji način, da tu nije samo kriva FIPA itd. I definitivno hoću da u dva konteksta osvrnem se na ovo. Pazite, revizija je uradila svoj dio posla i korektno, i korektno, to sam rekao na Komisiji. Međutim, i ovo što je FIPA radila, ja vas molim u nekom narednom periodu da uzmete ove preporuke revizije, revizija nikada nije zlonamjerna bila, ja je bar nisam u ovom Parlamentu nikada tako doživio, i definitivno ići će to ka nekom napretku. Međutim, s druge strane, vi sada možete izaći tamo za govornicu, mada to vjerovatno ne bi smjeli zato što smo mi vaš osnivač, pa reći, a to sam rekao i na Komisiji. Znači, definitivno mi smo imali ovdje situaciju da smo bili zarobljeni jedan cijeli dan i cijelu noć i nije se znalo kako će to i šta izgledati. I ne bi to bio problem da smo bili samo zarobljeni mi. Bili su zarobljeni svi ljudi iz bankarskog sektora iz Evrope koji nešto znače u tom kontekstu. Tako da definitivno, šta mislite kakva je odavde otišla poruka kada neki viceguverner neke banke iz neke razvijene evropske zemlje ode svojoj kući i kaže – mi tamo došli, nešto pričali, nešto dogovorili i odjednom nismo mogli izaći, bili smo ugroženi, naša bezbjednost je došla u pitanje. To vam govori o našem rejtingu, prije svega. Govorimo o stranim ulaganjima. Kako da dođe neko i da uloži sad neku paru sa strane ovdje, neki novac, kada definitivno smo mi trusno područje. Ne možemo da zaštititimo, znači u zgradi Parlamentarne skupštine nismo bili ustanju da nesmetano ljudima obezbjedimo rad, ulazak, izlazak, itd. A to su krivi ljudi u dobroj mjeri, ustvari u najvećoj mjeri, ljudi koji upravo sjede ovdje, znači koji su okupljeni oko nekih političkih partija. I to više nije nikakva tajna, to je bio politički insceniran skup. Ja neću reći sad kriva je ova ili ona partija, ali imamo zaista probleme u tom kontekstu. I imaćemo ovako visoke kamate, i imaćemo ovako realne probleme u privredi zato što se ponašamo neodgovorno. To je bilo potpuno neodgovorno, potpuno neodgovorno. Ne može me niko ubijediti da paljevina ovih institucija je bila opravdana. Niko je ne može opravdati ni na koji način. Evo kroz ovaj Izvještaj se to vidi. Kada ulazite u BiH, s koje god strane izaberete sebi da uđete u nju, isparana i prljava zastava stoji Bog zna kako. To vam je odmah broj jedan. Neću da hvalim Hrvatsku, ali kada ulazite u Hrvatsku ona je čista, ispeglana dignuta kako treba na pravom nivou. Vidi se da ulazite u državu. Kada ulazite u BiH vidi se gdje ulazite, zastava stoji nakrivo, jedan komad je otkinut, ovako, onako, ninašta nalik, itd., itd. Šta vam govorim? Od one zastave na ulazu u državu, do blokade ovdje Parlamentarne skupštine i do paljevine zgrade Predsjedništva. Znači, sve, sve je to preduslov za strane investicije. Kada vam neko dođe sve se to gleda. Je li mislite da se ne gleda ova nesposobnost presude Međunarodnog suda iz Strazbura da se ne može ispoštovati jedna tako minorna stvar, i da nekom, vi sada možete u svijetu objasniti, pola države je našlo rješenje, a pola države ne može nikako naći rješenje. I onda će reći – pa ljudi kada oni ne poštuju odluke Suda iz Strazbura, 86 kako će poštovati, šta ćemo mi tamo? Kako da uložimo novac u bilo šta, nedao Bog nekog sudskog spora šta ćemo sa tim, šta ćemo sa tim? Kako ćemo mi izvući, izaći iz toga kao pobjednici, itd., itd. Sve se gleda, sve se apsolutno gleda. Evo, ja radim u preduzeću gdje, kada imate posla sa strancima, ma obezbijede se maksimalno sve ijednom bankarskom garancijom do najsitnijih detalja. U svijetu to nije tako, ja sam razgovarao sa ljudima kako funkcionišu tamo između sebe. Između sebe funkcionišu daleko lakše. I vi sada, sada mi možemo reći FIPA – svi napolje, ukinućemo agenciju, ili nema, ma evo zatvorićemo ih u zatvor. Ali šta ćemo uraditi sa tim, šta ćemo dobiti sa tim? Nećemo dobiti niša, nećemo dobiti ništa zato što ambijent se stvara od onih najsitnijih detalja. Rekao sam vam, od zastave pa na dalje. Definitivno, institucije, pričamo o opravdanosti ili neopravdanosti institucija, definitivno trošimo novac, trošimo novac bez ikakve potrebe, imamo ih koje ne rade ništa. Mislim da bi ova mogla i nešto da radi, mislim da bi ova mogla i nešto da radi, i treba nam ta promocija. Treba nam ta promocija i u toj promociji, znači treba da se mijenja svijest nekih ljudi. Mi možemo ovdje ostati tri dana, pet dana, raspravljati koliko god hoćete, ali ne smijemo se poigrati politički da se prave nemiri, da se prave nemiri u zemlji. Svaki nemir u zemlji podrazumjeva finansijsku i svaku drugu nestabilnost. Nema toga ko će doći ovdje i reći – eh sada vi ste dobri momci, evo vama neka investicija, mi ćemo tu sada uložiti neke silne pare. Ma nema od toga ništa, od toga definitivno nema ništa. I dok god, znači ne promjeni se ta svijest, u tom kontekstu, mi ne možemo doći do napretka i mi samo možemo svoje, ovo svojih resursa prodavati što imamo. Ovo što je moj kolega Tomić rekao diplomatsko-konzularna predstavništva. To je definitivno tačno, i u tom kontekstu treba poraditi. I to je nadležnost ovog ovdje, ove ovdje kuće, ovog ovdje Doma. Znači, mi moramo i o tim stvarima da razmišljamo. Evo, jednom smo taj primjer, mislim da je moj kolega Vrankić o tome pričao, kada smo bili dolje na nekoj terenskoj posjeti u Mostaru, dolje blizu Mostara, ljudi koji se bave ribom, neku hranu iz Francuske su prestali da kupuju, drugi dan im je došao predstavnik Francuske ambasade da ih pita – izvinite što ste vi prestali kupovati hranu od našeg dobavljača iz Francuske, imamo li mi to? I tako dalje, i tako dalje. Znači, strane investicije su ogroman jedan mozaik, od onog osmjeha kada vam neko dolazi u zemlju pa nadalje, do zakonske regulative koja treba da izreguliše sve do kraja, do funkckonalnosti sudova, koju mi definitivno u BiH nemamo. Ne dao Bog da se s nekim počnete tužakati, gotovo je. Prvo što će trajati godinama, drugo što obićete Bog zna koliko vrata i na kraju krajeva Bog zna kako ćete iz toga izaći, ako nemate ekstra dobrih advokata nema nikakve šanse da to završite. Tako da, nemojte kritikovati FIPA-u, znači vi ovo, ono. Ako ćemo pregledati institucije dajte da ih istresemo do kraja, sve što ne valja da raspustimo. Ako je to i FIPA raspustićemo i FIPA-u, ali da njih sad uzmemo nešto na zub, mislim da nema prostora. A vama samo savjetujem da uzmete preporuke revizije, da ih ispoštujete i neće tu biti nikakvih problema. Hvala.
Zahvaljujem. Ja još jedanput, dakle apeliram na zastupnike da pokušamo skratiti rasprave koliko god je to moguće, uzimajući u obzir da smo tek na 14. točki a imamo 49 točaka dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. 87
Gospodine predsjedavajući. Poštujem Kancelariju za reviziju institucija BiH, cijenim ono što je ona ovih godina uradila na reviziji institucija BiH i veoma je važnan ovaj segment koji se odnosi na reviziju učinka. Međutim, kad je u pitanju ovaj Izvještaj ja imam određenu rezervu. Dakle, imam rezervu, smatram da on prilično neobjektivno prikazuje stvarnost djelovanja neke institucije uspostavljene u skladu sa zakonom. Prilično pristrasno i sumorno, i govori o nečemu što nije dio zakonske odrednice pozicije Agencije za strana ulaganja u BiH, pomoć stranih ulaganja. Dakle, ovdje imam utisak, revizori kada su ovo radili, da je njihov pesimistički, u startu, odnos prema tome prikazao sliku ukupnog stanja u BiH i determinisao, odnosno identifikovao da je krivac za to jedna agencija u odnosu na ukupni ambijent. Dakle, FIPA je samo Agencija za pomoć stranih investicija i ona radi u skladu sa zakonom. Ja znam da se uvažena koleginica možda Majkić ne slaže s tim, ali ja imam pravo da nešto drugačije imam pristup prema tome, jer smatram da ovdje su postavljena pitanja koja zadiru u zakon. Zahtjev je optimalistički i on podrazumijeva uređenost zemlje na način kako ne odgovara sadašnjoj ustavnoj strukturi. Dakle, stvaranje ambijenta u tom smislu, ove primjedbe koje sam ovdje pročitao zapravo su tako determinisane. Ambijent za strana ulaganja u BiH počinje od prvog trenutka, kolege su o tome govorile. I nema toga, mnogi drugi, učešće drugih u imidžu zemlje u stranim investicijama 95% svega 5% može Agencija da utiče na poboljšanje toga. Kako će Agencija reći za infrastrukturu u BiH, putnu mrežu, avio mrežu, ne znam ni ja, transport ili bilo šta, ne može ona to napraviti. Kako će to uraditi? Kako će uticati na to da li će neki lokalni načelnik tražiti reket za neko izdato zemljište ili neće? Kako će uraditi ako imamo apsolutno nestabilnu situaciju u smislu bilo kakvih investicija, kako učiniti da smo konkurentniji u odnosu na onošto se zbiva? Ako ima pozitivne stvari ko je taj ko bi promovisao BiH na ...? To bi onda trebalo procijeniti. I kolika je cijena toga da se BiH promoviše recimo na CNN-u, BBS- ju ili ne znam Al-đaziri ili nekoj drugoj važnijoj. Kakav bi taj proces, svakako da ima i pozitivnih primjera. Dakle, želim ovdje reći da ovakva revizija učinka mogla bi odgovarati u velikoj mjeri za preostale 73 institucije. Evo ja ću vam reći. Kakva bi revizija učinka bila Agencije za koncesije? Kakva je to revizija učinka? Kakva je to revizija učinka ako sam danas sa čovjekom ovdje razgovarao koji mi je rekao tačno u odnosu na zakon, znači zakonodavstvo, da bi uspostavljanje jedne institucije dodatno bio budžet od 2 miliona KM za ovu zemlju bez ikakvog efekta. Dakle, ne želim da štitim FIPA-u, niti njenu direktorku, prvi put je vidim, uopšte je ne znam, ali ja smatram da mi usmjeravamo negativan stav o reviziji učinka institucije u odnosu na ukupan ... Nemam ništa protiv da se zakon razmatra, da se kaže šta i na koji način je moguće poboljšati u skladu sa Ustavom ove zemlje. Nemam takođe ništa protiv i smatram da svi trebaju, od lokalne zajednice do kantona, entiteta i države da imaju agencije koje bi promovisale pozitivne vrijednosti njene. Ja mislim, ovdje ovo sve što sam čitao, jer sam čitao odgovor Agencije, revizori su previše subjektivno pesimistički procijenili i usmjerili krivicu na nekog ko nema apsolutno nikakve veze s tim. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, rasprava. Izvolite. 88
Ma, ja ne znam, mislim meni ništa nije jasno. Znači, jel' FIPA, jel' vlast, jel' vlada, jel' država, jel' republika, niko ni zašta nije odgovoran, kao neko je sve drugi odgovoran i sve nam je super, divno, bajno i krasno. Dvije stvari, evo prvo ono ukoliko, možda treba razmisliti da se ukine ova Agencija. Ili možda treba donijeti zaključak da ne trošimo vrijeme, da novac koji je predviđen za tu Agenciju ekspresno, znači preusmjerimo na lobističke strane i kuće koje će nam donijeti investicije u BiH. A opet da ne trošimo opet dalje vrijeme da tražimo koje su to lobističke kuće. Treba pitati Vladu RS-a da nam oni daju recept, pa da to na brzinu sve bude kako treba i da super nam bude blagostanje jer oni to dobro rade. E dobro ako to nećemo, onda nećemo pričati o tome. Evo dobro, nećemo, nećemo pričati, uopšte nećemo pričati o FIPA-i, jako korektan Izvještaj, jako korektni odgovori, hvala i FIPA-i, hvala i reviziji. Međutim, ono što je itekako zabrinjavajuće, kolegica Dervoz je uzela jedan dio moje diskusije koje sam ja želio da kažem znači, mi smo ovdje imali izmjene i dopune Zakona o reviziji. Isključiva tema je bila revizija učinka, koliko se ja sjećam. I koliko se sjećam nismo mi to baš ovdje jednoglasno usvojili. Nego ovi danas koji najviše pričaju su bili protiv toga. I evo tobože prva revizija učinka i danas toliko ovdje problema. Mislim, garantujem, da agencija koliko imamo u BiH malo više ili malo manje će biti identične ovakve kao što je i ova današnja revizija učinka. I mislim da se trebamo potruditi da ovaj zakon koji je predložila kolegica Ismeta vratimo u proceduru, ako ne u ovome mandatu ko će biti u sljedećem ne znam, da ga vratimo tad, jer itekako je on koristan, to je konstatacija svih nas. Ja nisam čuo ni od koga ovdje, a diskutovalo nas je 7, 8, 10 poslanika, da ovo nije dobro, misleći na reviziju učinka. Znači, sami sebe da upozorimo. Tijesnom većinom je to prošlo u ovom ovdje Parlamentu, ja se sjećam, i oboreno je, vidi Bože, na Domu naroda. Jel' bio neki vitalni interes da nema revizije učinka ne znam, nisam siguran, ali nam je dobro upozorenje kako trebamo raditi što se tiče Zakona o reviziji i isključivo tema revizija učinka. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Pa moram replicirati, ne mog mirno sjediti. Gospodine Babalj, prvo ste ponovili 60% diskusije gospođe Majkić. To prvo.
nije uključen mikrofon
Nije nikakav problem. A drugu stvar da Vam kažem kad već pominjete RS-a, evo hajmo podvući crtu do 2005. i od 2005. godine, pa ćemo uzeti strane investicije do tada i od tada, pa ćemo ponuditi ostavku ovom Domu i Vi i ja, i čiji argumenti budu na čijoj strani taj nek ostane, onaj ko izgubi nek se ovdje izjasni o ostavci. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 89 Pa evo sad ćemo, odmah to uradimo, nećemo sad razvlačiti to, polako, hajmo odma to uraditi, sutra. Smijete li, smijete li? Znači, smijete li sad da se poganjamo do 2005. i od 2005. godine, da uzmemo argumente i da kažemo, evo stranih investicija do tada, evo od tada u RS-u, i da ponudimo ostavke. Gospodine Babalj vodite računa, nije samo fora napasti, fora je imati argumente, a mi ih imamo sigurno, u to budite ubijeđeni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, rasprava. Izvolite. [[zajednička diskusija]] Molim zastupnike da ne razgovaraju, kolega Bursać i kolega Babalj.
Hvala predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Ja podržavam ovaj Izvještaj Kancelarije za reviziju učinka o radu FIPA-e. Ovaj Izvještaj Kancelarije za reviziju učinka ja bih nazvala samo kao jedan model. Model je zaista odličan da vidimo šta nam rade agencije, 73 koliko ih imamo na nivou BiH. Neću ponavljati što je rekla gospođa Majkić, dobro je rekao Bursać, ona je rekla suštinu. Znači, mi ovdje imamo problem sa agencijama koje rade nešto što mi ne znamo da rade. Ovdje je sad samo presjek jedan mali te agencije za koju stvarno, recimo ogroman broj relevantni subjekata u državi uopšte ne zna da postoji tako, da se tako zove, da je FIPA, znači da nešto radi, da privlači investicije itd. Da se ne uvrijedi direktorica, zaista mislim to nije upućeno direktno osoblju, oni vjerovatno imaju koncept kako da to rade bolje, ali u uslovima ovakvim u kakvim je BiH to je prilično nemoguće. Šta je ovdje nama glavni problem? Problem je ovdje glavni što smo mi zaista u jako dugotrajnom procesu tranzicije. Mi smo jedna crna tranziciona rupa u Evropi i mi zaista nemamo ni tržišnu ekonomiju dovoljno razvijenu, nemamo znači uređenu pravnu državu. Ko je tu kriv? Pa krivi smo mi, politički faktori, niko drugi nego mi. Ne možemo se sad praviti vi ste krivi, mi smo krivi, svi smo krivi. I ovo je zaista mislim jedan, ovo je jedan mali, kako bih rekla, odavde skok da se svi sami analiziramo, da napravimo detaljnu raspravu uopšte o našem djelovanju. Ovo nije mislim, ovo je presjek mali onoga šta mi radimo i dokle smo došli i gdje treba dalje da idemo. Hoćemo li ovako stalno stagnirati, stagnirati, prebacivati svoje odgovornosti jedni na druge, a ustvari gdje su strane investicije? Pa naravno da ih nema kad nema uređene pravne države, nema podloge. Ko je lud od stranih investitora da dođe u zemlju gdje će sutra biti možda ubijen ili gdje će doživjeti nekaka drugi, ja se izvinjavam osobi iz FIPA-e, zaista nisam mislila da ste Vi jedini krivac ovdje, Vi ste samo znači mali pokazatelj svega onoga što se dešava u državi. Hvala lijepo.
Zahvlajujem se. 90 Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. U prošlom mandatu bio sam predsjedavajući Komisije za spoljnu trgovinu i carine i vodili smo dosta puta raspravu o radu ove Agencije i njene efikasnosti. Više puta smo isticali pozitivne aktivnosti, ali ne znam zaista, nisam bio odmah na početku, izvinjavam se, kad se vodila rasprava i ako nešto ponovim što je neko rekao to ne znači da sam prisluškivao nigdje, ali bio bih obradovan kad bi vidio nekog našeg ambasadora iz bilo koje destinacije, iz bilo koje zemlje, kad bi došao on u pratnji nekog velikog stranog investitora, taj naš ambasador kojeg smo poslali negdje, kojem je dobro u nekoj zemlji, i prati nekog bogatog investitora koji dolazi u BiH da ulaže pare. Ja ne znam je li to moj san, je to moja želja, ali to se nikad neće desiti jer se nije ni do sada desilo. Dakle, ekonomska diplomatija nula. Drugo, ja ne tražim odgovore direktno od direktorice FIPA-e ili od Ureda za reviziju, da li je ikad iko iz našeg nekog diplomatskog predstavništva, konzularnog, ambasade, nazvao direktoricu FIPA-e i rekao – evo ja sam obezbijedio stranog investitora, on će doći u Sarajevo, ja ne mogu, a vi gledajte da ga prihvatite što bolje možete, ponudite mu svašta, pa kad mu ponudite sto stvari dvije će prihvatiti. Nemojte mu dvije ponuditi, a on neće onda ni jednu, nego stotinu mu ponudite, ali nemojte baš ni ono pretjerano, budite ljubazni sa njim, dobar je čovjek i ja sam uspostavio kontakte i evo ga. Gleda li neko odavde iz BiH šta onaj Vučić radi? Malo, malo i odleti, dovede onu kompaniju, eno sad daju imena avionima sportista. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, moje ime neće dobiti ni one dvije pločice koje su ispred stana mi. Ali dobro. Gospodine Babalj, čim sam vidio da ste ostali do ovih doba mene je strah bilo. Jer vi iz SDS-a se pojavite na početku, poslanička pitanja, dođete na glasanje i vas u toku dana nema, ali čim ste došli na ovu temu ja odmah sam se osjećao nelagodno. I ne možete, molim vas ovdje jednom, deset, petnaest puta, ne možete diskusiju ni jednu da pomenete i počnete, da posvetite svoje izlaganje BiH, nego RS, a imate tamo svoje poslanike, delegate, sve imate, pravite tamo šta pravite to nije za ovaj Parlament i ja neću upasti u tu zamku da radim kao Vi, ali Vama sve smeta. I da RS obezbijedi investitora, Vi odavde dignete galamu iz Parlamenta BiH što je to, što je to, a borite se kao za nešto. Hajde jednom stavite u fokus BiH jer se vi borite izgleda samo za BiH, a mi drugi kao navodno smo protiv, a nismo, i manite se više uporedbi ko je šta doprinio kome i kako je doprinio. Ali evo, kad već se time bavite, baš ću vas podsjetiti. Dok Radovan Karadžić nije zaglavio u Hag niko od vas iz SDS-a nije smio doći na Pale. Niko živ, ni Vaš predsjednik Bosić, ni Vi, ni bilo ko, a ja gore živim i stanujem i ja stalno bio u kontaktu sa svima, nisam mogao s njim nisam znao gdje je.
Ja bih molio samo zastupnika da se držimo teme.
Ali evo da se vratim temi. Dakle, šta ćemo mi, gospodine predsjedavajući, nije Vama pitanje, uraditi sa ovim Izvještajem ove naše revizorske kuće? Kakav god da je, šta je, dobar, ja 91 ću reći odlično ste uradili. Kakva korist? Ne valja. Kakva korist? Nastavite. Nastavićete, morate raditi neki posao. Šta sad da uradimo? Izvještaj kakav je takav je, vidio sam ga i ja, ali para nema. FIPA uložila u neke objekte, preduzeća, ona propala i sad se bore da vrate ono što im je neko dao pare. Kome će sad davati? Ne mogu davati kad niko njima ne da. Nemaju oni u budžetu planiranih, a oni tražili pare iz bzudžeta, ja znam kad su tražili, ne mogu dobiti. I investicije nula. Dobro je da su i tolike. Dakle, ovo pri kraju, ja sam vas prošli put molio na sjednici, da privedemo kraju, ne da otaljavamo posao nego nije ovo vrijeme da vodimo velike polemike i priče i svađe, jel' neko doveo, nešto uradio korisno za BiH? Ma ispostaviće se na kraju da nismo uradili ono što smo mogli i ono što smo trebali, narod će biti nezadovoljan, pokazat će na izborima jel' bio ili nije, i to ostavljamo njima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Samo da sve nas podsjetim na članak 71. koji glasi – zastupnik ili drugi sudionik u raspravi može govoriti samo o pitanju o kojemu se raspravlja, sukladno utvrđenom dnevnom redu. Ako odstupi od dnevnog reda predsjedatelj ga upozorava. Ako se nakon ovog upozorenja ne bude pridržavao dnevnog reda predsjedatelj mu uskraćuje pravo govora, ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije to Vama, već to je svima nama. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Razumio sam, nemojte da se brinete neću odstupiti od dnevnog reda. Dakle, pitanje revizije učinka je važno pitanje i ono svakako zaslužuje posebnu pažnju. A neću replicirati, ne smatram bitnim ovo što je rekao gospodin Jovičić, ali ono što hoću da kažem vama vezano za reviziju učinka, bilo bi dobro napraviti reviziju učinka recimo npr. od prodaje Telekoma. Ili recimo npr. reviziju učinka kad je u pitanju Uprava ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, nije ovdje nadležnost, nije ovdje nadležnost. Dakle, bilo bi dobro napraviti reviziju da vidimo šta smo mi to uradili kad su u pitanju sredstva koja nisu baš mala. I mi danas, za razliku recimo od Federacije koja ima Telekom, mi nemamo Telekoma, ali se postavlja pitanje kakav je rezultat od ogromnih finansijskih sredstava koja su došla u RS i kakav je efekat od toga bio. To je jedna stvar. Druga stvar, kad se već govori o reviziji učinka, možda bi bilo dobro da vidimo kako nam administracija pa kad je u pitanju i nivo BiH. Vi da znate na kake probleme ljudi nailaze kad je u pitanju registracija firmi to je prosto nevjerovatno. Na običnim jednostavnim stvarima koje se čekaju po 60, 90 dana. Ja bih volio da neko od nas ovdje iz Parlamenta sada krene u osnivanje 92 svoje vlastite firme pa da vidi na kakve sve probleme se nailazi, kada je u pitanju osnivanje stranih firmi i dolazak ... stranih firmi. A što se tiče ovih ambasadora, ima i pozitivnih primjera, ja ih sad neću namjerno izdvajati, ali ima i ambasadora koji su strane investitore dovodili i dovode u BiH i ima takvih investicija koje danas u BiH će sigurno otvoriti nova radna mjesta. Evo napomenuću recimo samo Termoelektranu u Stanarima. I svakako ko god je radio na tom poslu ja želim da se zahvalim, neke od njih znam, neke ne znam. I ima i drugih investicija naravno koje su dolazile u BiH, mnogi su investirali i ranije, investiraju i sada, ali atmosfera danas je jako loša kad su u pitanju strane investicije. Dijelom i zbog onoga što ste sami govorili, kada je u pitanju ukupna atmosfera u BiH od samog ulaza, od svih onih događaja koji su reprezentovali BiH na način kako su je reprezentovali, kad su u pitanju mnogi neredi i događaji koji se događaju u BiH i nažalost, ponašanje državnih službenika kad su u pitanju strani investitori. Ponašaju se kao da su njihove to firme, tamo gdje sjede državni službenici. Ja bih volio da uzmete nekog od stranih investitora pa da ga pitate kad dolazi u BiH koga i kako angažuje i na koji način dolazi u poziciju da uopšte može osnovati firmu, pa ćete vidjeti gdje je problem. Problem je u stvari u vlasti. Tu je problem, tu je ozbiljan problem. I ukoliko se tu ne bude nešto mijenjalo neće moći sama Agencija da odgovori tom pitanju. U svakom slučaju ovo je dobro što se pravi revizija učinka. Ovo, dakle nemojte shvatiti pogrešno, sama institucija nije ta koja treba da stvara ukupnu atmosferu za dovođenje stranih investicija, to treba da radi vlast. Sama agencija može da stoji na usluzi aktuelnoj vlasti u mjeri i ovlaštenjima koje ona ima. Ali ona ne može da stvara opšti ambijent i opšte uslove kad su u pitanju strani investitori. Stranim investitorima ambijent stvara ...
Vrijeme.
Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, moram ipak malo replicirati. Ovaj put ću se složiti sa gospodinom Bojićom. Pa bih ja dodao samo – ok, prodaja Telekoma, privatizacija Telekoma, slažem se. Ali, ne samo Telekoma, dajte da uzmemo sve, dajte da uzmemo kompletnu privatizaciju. Pa dajte da uzmemo bankarski sektor, pa znate šta nam se dešava u Prijedoru sa Rudnikom, sa ArcelorMittal-om, ko je napravio te štetne ugovore, pa da znači krenemo redom, ne samo Telekom, a Telekom nije štetan ugovor. Telekom je prodan ekstra dobro, pa da vidimo, dajte to sve da poslažemo. Pa da vidimo gospodine Bojiću i u tom kontekstu gdje smo. I da opet napravimo, znači po godinama, krenemo od '95. i stignemo ..., evo rat ćemo izostaviti, znači krenemo od '96. pa onda stignemo do danas. Potpuno se slažem. 93 Dalje, problemi u osnivanju firme. Mislim da problemi jesu evidentni i pričao sam o tome nekidana i kroz svoje poslaničko pitanje ovdje prema Upravi za indirektno oporezivanje i jutros ovaj nastavak koji sam poslao i dalje. Problemi postoje, ali problemi se rješavaju polako. I to predlažem, daj da sagledamo po godinama kako i nakoji način su problemi bili, razvijali se, kakvi su danas, kakvi su prije 10 godina bili, da vidimo malo tu kako stvari stoje. Tu se treba baviti analitikom, a ne sad samo doći i reći – ha, e to, i to je problem, znate. Dajte da to sad sve razvrstamo. Dajte da se gađamo argumentima, uvijek sam za to. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Da malo ovu prijedorsku priču uozbiljimo. Naravno, da smo možda prešli i vremenske granice i sve koliko ova tema zavređuje, a možda i nismo jer smo možda potrošili na druge, ali ne možete da ne reagujete na neke činjenice, pogotovo što se ponavljaju i po ko zna koji put, ne samo drugi put priču oko Telekoma u RS-u. Jer pazite, kada je riječ o stranim investicajama nije samo potrebno djelovanje vlasti, potreban je unutrašnji konsezus potpuno kad su u pitanju investicije. Ako vi svaki dan lažete i pričate nebuloze i iznosite neistine to takođe djeluje. Vlast treba kritikovati istinito i opravdano i sa argumentima. A ako pravite neviđenu hajku na sve i svašta onda naravno da ljudi, da ne bi raspravljali ko je tu upravu ko nije, će vas izbjegavati i tako da mnogi mogu biti krivi za stvaranje atmosfere, ne samo vlast. A nikad ne bježim od toga da je uvijek vlast, u jednom trenutku ko je obnaša, da je najodgovornija. Ali imao sam potrebu oko Telekoma zato što se računa na zaboravljanje. SDS se spremala da za vrijeme svoje vlasti Telekom RS-a proda za 300 miliona i to je bila završena priča. Tih 300 miliona nije bilo dovoljno za nekoliko tunela ovdje u blizini da se završi, Čemerno, Stambolčić i ostalo. I to, kao i mnoge stvari, to neko pokušava zaboraviti. Isti ljudi, kad je Vlada RS-a postigla cijenu od milijardu i već znate koliko, onda su počeli pitati kako su potrošena. I potpuno se slažem da se razgovara o tome kako su potrošena. Nema pravo niko da ih troši onako kako ne treba. Ali nema pravo niko da zaboravi činjenicu da su isti oni koji kritikuju pokušali to da prodaju za 300 miliona maraka i nisu uspjeli. A ja ih pitam kako su došli do te cijene? I nismo to zaboravili i nećemo to zaboraviti, jer se radi o istim ljudima. Da se radi o novima ja ne bih rekao ništa. I jedna opaska kad govorim o konsezusu unutrašnjem koji je potreban, ja ne vjerujem da smo zadnjim glasanjem u Vijeću Evrope poslali dobru poruku stranim investitorima. Ja ne vjerujem da će ruski i proruski investitori sad navaliti u BiH. Ja ne vjerujem da to može ispraviti ni FIPA, ni stotinu FIPA i ostalih. I da je neko trebao da misli sa ekonomskih pozicija, sa pozicija investitora, ovdje je prisutan ruski kapital, a gledao sam kako oprezno jedna velika moćna Njemačka kako se odnosi jer isključivo misli o svom kapitalu, investicijama i ostalom, tako da ne vjerujem da tu nama ima pomoći.
Zahvaljujem. Dakle, sukladno članku 67., s obzirom da smo konstatirali da nemamo kvoruma dajem stanku od pola sata. 94 / Ja bih molio kolegice i kolege da zauzmemo mjesta i da nastavimo sa radom sjednice. Imamo kvorum. Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući. Evo ja ću odustati od ove svoje diskusije koju imam, ali imam obavezu samo kratko replicirati kolegi Kalabiću. Dakle, želim reći, kad je spomenuo ulogu ljudi koji nas predstavljaju u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope u Strazburu, da smo mi, vezano za Rezoluciju o stanju u Ukrajini i o ulozi Rusije, da smo se odgovorno odnosili kao delegacija i da smo u tom smislu štitili interese ove zemlje i štitili interese svih naših građana, i da smo radili u pravcu realizacije vanjskopolitičkih ciljeva BiH. Ja mislim da smo u tom smislu dali doprinos takođe da se odgovorno ponašamo i kad je u pitanju ovaj aspekat privlačenja stranih investicija. Kad je već danas o tome diskusija, evo kratko da repliciram u tom smislu i povlačim ovu svoju diskusiju, neću dalje diskutovati danas.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Ja ću pokušati kratko, obzirom da Saša nije u sali, ali biće prilike da ja i on raspravimo pitanja, obzirom da je pitanje revizije učinka i uopšte revizija važno pitanje. Ja vjerujem da se revizija, prije svega procesa privatizacije o kome je Saša govorio, neće raditi na način kako je rađeno. Pa recimo npr. oni koji vrše postupak revizije privatizacije, odnosno oni koji su vršili postupak revizije privatizacije imenuju komisiju koja utvrđuje da li je privatizacija provedena u skladu sa zakonom. Dakle, to je prosto nešto što siguran sam da se neće dogoditi, ali pošto ovo nije ni mjesto ni vrijeme za takvu vrstu rasprave ja sam potpuno uvjeren da će doći vrijeme da se izvrši revizija procesa privatizacije, bez obzira ko kojoj političkoj partiji pripada. I u svakom slučaju da treba izvršiti i reviziju kada je u pitanju učinak utroška sredstava od prodaje Telekoma. Dakle, to su ogromna sredstva, to je cijeli jedan budžet koji je mogao da za rezultat ima efekte od kojih bi, siguran sam, svi imali značajne koristi za razliku od onoga što danas imamo. Nažalost, jako malo je urađeno i velika prilika je propuštena kad je u pitanju šansa da se ta sredstva usmjere u razvoj. Za ovu priču sigurno će biti puno više vremena, da vas ne opterećujem u ove kasne sate, biće prilike da raspravljamo na temu potrebe za revizijom. A revizija učinka je nešto što je svima nama neophodno i ja pozdravljam, prije svega opredjeljenje da se ovakva vrsta revizije učinka vrši i nadam se da će revizija učinka biti urađena i u drugim 95 institucijama. Ovdje je bilo pomena i o agenciji koja se bavi pitanjem koncesija i o mnogim drugim stvarima, i sigurno da ona može biti korisna za unapređenje i da se vidi, na kraju krajeva, kako se raspolaže sa društvenim sredstvima.
Zahvaljujem. Direktorica FIPA-e ili predstavnica FIPA-e traži riječ, pa izvolite. ____________(?) Revizije. Revizije, oprostite.
Gospodo zamjenici predsjedavajućeg, dame i gospodo poslanici, dame i gospodo koji ste iz izvršne vlasti i ostali, sve vas lijepo pozdravljam. Prije svega željela bih da se zahvalim na ovoj vašoj diskusiji, na vašoj podršci koju Kancelarija za reviziju uživa svih ovih godina. Naravno, to je zaslužena podrška jer Kancelarija za reviziju zaista se trudi da radi maksimalno profesionalno svoj posao. Ja ću pokušati da dam odgovore na neka pitanja ili nazovi pitanja koja su se mogla izvući iz vaših diskusija, a trudiću se da ne dužim, obzirom da je već prilično mnogo vremena utrošeno na ovu današnju sjednicu. Kancelarija za reviziju ima u svojoj organizaciji Odjeljenje za reviziju učinka koje broji 13 zaposlenih. Radi se o kvalifikovanom osoblju koje obavlja svoj posao stručno, profesionalno, uz podršku naih dugoročnih partnera Državne kancelarije za reviziju Švedske. U svom radu Kancelarija za reviziju koristi međunarodne standarde vrhovnih revizorskih institucija, sve vodiče, smjernice koji su zasnovani na tim standardima. U 2014. godini Kancelarija za reviziju je planirala da provede 8 revizija učinka. Do sada su objavljena 3 izvještaja, 3 izvještaja se nalaze u fazi neposrednog završetka revizije i njihovog objavljivanja, tako da smatram da će ova Kancelarija do kraja godine u cijelosti ispuniti svoj plan, što se tiče revizije učinka. Krajem prošle godine Kancelarija za reviziju je objavila Izvještaj efikasnost FIPA-e u privlačenju stranih investicija. Kako smo odabrali tu temu? Mogli ste vidjeti da je Kancelarija, odnosno osoblje Kancelarije pomno prati, između ostalog, sve vaše sjednice i sve vaše diskusije i to je bilo presudno da se Kancelarija opredijeli za ovu reviziju i za ovu temu. Naravno da smo svi svjesni činjenice da FIPA nije jedina institucija koja kreira imidž, poslovni imidž ove zemlje. U prilog ovom Izvještaju je i Izvještaj Svjetske banke i Međunarodne finansijske korporacije ... biznis za 2013. godinu koji je BiH od 185 zemalja svrstao na 126 mjesto. Kao najveći problemi sa kojima se susreću strani investitori se navodi postojanje veoma kompleksne zakonske regulative koja je dobrim dijelom neharmonizovana, postojanje korupcije, poslovni procesi koji su netransparentni ili nisu transparentni u dovoljnoj mjeri. Naravno, ako ste pažljivo čitali ovaj Izvještaj, a vidim da jeste jer je izazvao veliko zanimanje od strane gotovo svih poslanika, onda ste se mogli uvjeriti da je ova Kancelarija, odnosno da je FIPA agencija koja nije uspjela da se nametne kao glavni nosilac, koordinator i glavni implementator integrisanih programa u promociji i privlačenju stranih investicija. Sve institucije na nivou, na ovom nivou vlasti, sve institucije na entitetskim nivoima do lokalnih zajednica učestvuju u 96 kreiranju ovog poslovnog ambijenta. I BiH zaista ima potencijal, ali zbog razloga koje sam već rekla ona nije zanimljiva za strane investitore. I da je FIPA jedini problem u ovoj zemlji BiH bi lako izašla iz problema u kojem se nalazi, ali to tako nije. Na ovom nivou vlasti postoje 74 institucije za koje veliki broj njih se ne mogu prepoznati rezultati rada koji stoje iza njih. I zaista krucijalan problem ovog nivoa vlasti jesu rezultati rada ili rezultati nerada. Otuda je i inicijativa u najboljoj namjeri da se između ostalog izvrše uštede gdje god je to moguće, pa i na pozicijama plata. Ali treba imati u vidu činjenicu da je svaka od ovih institucija, svaka od agencija osnovana nekim zakonom. Da li je to legs specijalis zakon, da li je to Zakon o ministarstvima, nebitno, ali znači nadležnosti svih ovih institucija su definisane nekim zakonom. Upravni odbori koji su osmišljeni na način da vrše nadzor nad pojedinim institucijama su takođe zakonske odredbe i sadržani su, znači članovi tih, sadržani su u zakonima. Zato bih sa aspekta Kancelarije za reviziju preporučila da se ozbiljno pozabavite zakonskom regulativom koja je jedan od osnovnih problema i možda najveća prepreka u ovoj zemlji kako bi se stvorio poslovni ambijent koji bi bio na zadovoljstvo svih nas, razvijen na način da su strani investitori zainteresovani za ulaganja u ovu zemlju. Poražavajuća je činjenica da je Savjet ministara nakon vaše rasprave u maju 2012. godine donio Zaključak da sva ministarstva preispitaju efikasnost rada i opravdanost postojanja samostalnih upravnih organizacija i upravnih organizacija koje su ili u nadležnosti ministarstava ili su na neki način pod njihovom ingerencijom. Taj zaključak Savjeta ministara do dan danas nije realizovan. Šta se krije iza toga procijenite sami, ali očito da o rezultatima rada ne možemo pričati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege zastupnici nadam se da ste dobili odgovore na neka vaša pitanja i nazovi pitanja. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na točku 15. , Ad. 15. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2013. godinu Izvješće je dostavljeno 06.03.2014. godine. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje 03.04.2014. godine. Izvješće je prihvaćeno sa zaključcima sadržanim u njemu i upućeno u dalju proceduru. Zaključci glase: 1. Usvaja se Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2013. godinu. 2. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da razmotri mjere koje bi omogućile hitna dodatna sredstva u skladu s novim Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji Ureda za razmatranje žalbi s većim brojem osoblja u odnosu na postojeći broj zaposlenika, a sve radi uspostave odgovarajuće organizacijske strukture u cilju stvaranja organizacijske kulture i sustava unutarnje kontrole. 3. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da predloži izmjene i dopune Zakona o javnim nabavama kojima će se osigurati kontinuirano odlučivanje o svim podnesenim žalbama, te 97 osigurati uvjeti za rad Ureda za razmatranje žalbi u sjedištu i ispostavama u Banja Luci i Mostaru. Prije otvaranja rasprave sukladno članku 27. točka f) ograničavam raspravu na 5 minuta. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle ukratko, kada je riječ o ovom Izvještaju na prvi pogled čini se da je riječ o jednom standardnom izvještaju sa strukturom koja se odnosi na ingerencije, broj zaprimljenih i riješenih predmeta, međunarodnu saradnju i ostalo. Međutim, postoji nekoliko tačaka u ovom Izvještaju koje su me zaista zbunile i skrenuli su pažnju, a mislim na tačku od 5.8. do 5.11., prvenstveno tačka 5.8. U Izvještaju je rečeno da većina članova Ureda za razmatranje žalbi na sjednici održanoj 19.11. prethodne godine donijela odluku da će se žalbe zaprimljene do tog datuma rješavati u skladu sa do tada važećim propisima prije stupanja na snagu novog zakona, odnosno izmjena Zakona o javnim nabavkama. Nisam pravnik ali mi je malo ova formulacija čudna, nije mi jasno kako jedan ured, odnosno jedna institucija može odlučivati od kada će se primjenjivati novi zakon, odnosno do kada će važiti stari zakon, i za koje se to predmete odnosi. Dakle, ponovno kažem nisam pravnik, a koliko mi je poznato, dakle ako u zakonu nije drugačije rečeno kada je riječ o prelaznim i završnim odredbama, dakle zakonski treba biti regulirano na šta će se odnositi, odnosno da li će starim zakonom još određeni vremenski period biti obuhvaćeni postojeći predmeti. A kada je riječ o navedenim izmjenama zakona, dakle u prelaznim odredbama je rečeno da novi zakon stupa na snagu 8 dana nakon donošenja u „Službenom listu“, dakle od 19.11. To bi ustvari impliciralo da će sva rješenja koja su u toku takođe biti obuhvaćena novim zakonskim odredbama. E sada, ostale tačke ovog Izvještaja od 5.8. pa nadalje se pozivaju na probleme koji su nastali u samom Uredu za različito, a koje se odnose na različito tretiranje odredbe, odnosno različito tretiranje navedenog rješenja. Bojim se da se možemo naći u problemima koje smo imali kad smo imali retroaktivnu primjenu zakona kada je riječ o praksi ovog našeg bosanskohercegovačkog suda. Možemo se naći u problemima kada je riječ o vrijednosti, odnosno punovažnosti donesenih rješenja kada je riječ o mogućim tužbama od strane osoba koje su već upućivali određene zahtjeve prema Uredu kada je riječ i o samoj naknadi štete. Samo da vas podsjetim da smo zaista do sada imali i probleme, interne probleme koji su postojali u samom Uredu. Dakle, imali smo jednu osobu, člana Ureda ko je, dakle, donosio rješenja iako je po sili zakona već mora biti u mirovini. Sad se postavlja pitanje šta sa tim rješenjima? Da su to znale stranke vjerovatno bi bilo i sudskih procesa i obaranja navedenih rješenja, pa smo se i mi doveli u nezgodnu situaciju, dakle i našim rješenjima i našim zaključcima pa smo istovremeno imali i dva predsjedavajuća Ureda. Sad se postavljalo pitanje čija su rješenja punovažna i koji je bio predsjedavajući Ureda? Ako se mogu sjetiti prošli put je uvažena kolegica Majkić takođe predložila jedan zaključak i Dom je usvojio taj zaključak, odnosio se na sve moguće štete, odnosno Vijeće ministara je imalo zadatak da nam dostavi informacije o mogućim štetama koje su nastale zbog toga što smo imali dva predsjedavajuća. Dakle, meni je žao što ovdje ne vidim nikoga iz Ministarstva pravde da nam možda da osvrt na navedene probleme koji su se pojavili u samom Uredu, a koji zaista imaju veoma, mogu imati ozbiljne implikacije i na proračun, dakle proračun BiH. Isto tako šta mi smeta, smeta mi ponovno osobne kvalifikacije koje su odrazi meni se čini ponekad i osobne netrpeljivosti kada je 98 riječ o članovima Ureda, pa se pominje bivši predsjedavajući koji se kaže – prema neformalnim izvorima podnio je 750 zahtjeva za inspekcijski nadzor. Dakle, po tom ispade da je čovjek svaki dan i subotom i nedjeljom podnosio žalbe za inspekcijski nadzor, dakle ministarstvu. Prema tome, mislim malo mi je čudno ako postoje dokazi nije onda prema neformalnim izvorima, nego možda prema formalnim izvorima. Dakle, mislim da bi te zaista osobne kvalifikacije trebalo izbaciti ne samo iz ovog Izvještaja, nego i iz nekih drugih izvještaja koje smo imali priliku vidjeti, pogotovo kada je riječ o Uredu za razmatranje žalbi. Mislim da se zaista treba malo detaljnije, da se trebamo i detaljnije pozabaviti i Uredom i Agencijom i ovim Zakonom, odnosno tražiti i očitovanje našeg Ministarstva pravde povodom ovih nejasnoća i problema. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam pažljivo slušao kolegicu Martinović i neću ponavljati što je ona rekla, pa ću ukratko samo da iznesem one svoje opaske koje sam uočio u ovom Izvještaju. Međutim, želio bih da kažem da upravo naš Ured za razmatranje žalbi je jedan od najvećih ureda u regiji, odnosno odmah do Hrvatske po broju zaprimljenih predmeta, dok su sve ostale države u regiji daleko manje, i to je dovoljan znak da čim se ljudi žale kad traže rješenja znači da situacija nije dobra. I to je jedan od dokaza, kao što smo maloprije u prethodnoj raspravi govorili, ko je za ovo sve skupa na neki način pomalo odgovoran. Međutim, treba priznati da je ta tendencija iz 2013. u odnosu na 2012. nekoliko u opadanju. Dakle, to može da raduje, ali definitivno taj broj predmeta nije, nije toliko veliki u odnosu na 2012. da bi rekli da je značajan pomak. Međutim, mene zabrinjava ono što, recimo ukoliko pojedini predmeti pogrešnom primjenom negativnih rješenja u postupku koji vodi Ured za razmatranje žalbi, obzirom da nisam ubijeđen i siguran da Ured za razmatranje žalbi ima osigurane svoje usluge, šta ukoliko dođe zbog njihovih pogrešnih postupaka, ukoliko sud donese takve presude koje će obavezati Ured za razmatranje žalbi nekakvim posebnim troškovima. Dakle, da li Ured za razmatranje žalbi ima riješena ... sredstva i da li se je osigurao protiv tih odluka i takvih odluka koje bi mogao sam da donese, obzirom da je riječ o 90% javnim nabavkama, ne samo male nego i velike vrijednosti, gdje će upravo konkurenti i oni koji djeluju na tržištu sigurno, u cilju ostvarenja borbe, koristiti i tu varijantu da dođu, preko određenih tužbi i preko sudskih kanala, da dođu do sredstava koja smatraju da im mogu pripasti? Takođe želio bih da istaknem da je, mislim to je i posebno dilema i moje razmišljanje da sud danas, do danas, dakle u prošloj godini je poništio 19% tužbi koje je Ured za razmatranje žalbi podnio, dakle, 20% ili 1/5 predmeta. To je za mene, da je to 5% mogli bi reći, ali je ipak 19%, to je zaista nešto što nije, nije, nije za pohvaliti i zabrinjava. Ured za razmatranje žalbi je takođe isplatio određene iznose kao njihov propust žalbenicima. Dalje, EU izražava nezadovoljstvo radi neusvajanja direktiva iz ove oblasti, te i to je jedan, jedna primjedba ovom Uredu i mislim da na tome se treba nešto učiniti. Što se tiče Ureda za razmatranje žalbi oni takđe navode da imaju poteškoće se ... taksama za žalbene predmete što pretpostavljam da treba i o tome sigurno povesti računa, jer njihov broj zaposlenih radnika ne može da odgovori tako velikom broju. Dakle, i o tome treba povesti računa. Ali sada želim da 99 istaknem i sljedeće. Dakle, odluke Ureda za razmatranje žalbi bi se morale obavezno, čak i javno objavljivati što se do sad ne čini. Tužbe Ureda za razmatranje žalbi protiv ugovornih organa iz Zakona o javnim nabavkama već sada u ovom momentu su iznosili nešto oko 6 miliona ili 5.950.000 maraka. Međutim, taj postotak i taj iznos se sigurno može u narednom periodu drastično povećavati, o čemu treba voditi računa jer, kao što sam prethodno rekao, svi će tražiti svoje mjesto u minimalnim propustima pojedinih organa. U tom pogledu vidim da i Ured za razmatranje žalbi predlaže Vijeću ministara, Ministarstvu finansija i Predstavničkom domu, dakle nama u Parlamentu, prelazno rješenje zbog prekida u odlučivanju po žalbama. Normalno oni su ovom prilikom istakli tri zahtjeva, a to su da se usvoji ovaj Izvještaj, odnosno da im se omoguće dodatna sredstva za njihov rad, prije svega u njihovoj unutrašnjoj organizacijskoj strukturi koja su im neophodna, a skladno budžetu nisu, nisu im omogućena. I treći njihov zaključak je da se izvrše neophodne zakonske izmjene. Ja mislim da iz ovoga možemo zaključiti da Ured za razmatranje žalbi pored onoga što čini dobro, ja se bojim da ne napravi propust koji nas može sve skupa, prije svega budžet i BiH opteretiti, ali se nadam da će i odgovorni povesti računa i probati spriječiti. A na nama je da ipak razmislimo da li je ovaj njihov Izvještaj ovakav kakav jeste za usvojiti ili ne, ali ja se nadam da ćemo ... svi dobro razmisliti i donijeti ... Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala ljepa. Želim nekoliko riječi samo da kažem, s obzirom da je evo već kasno, na nešto što bi, znači što bi htjela da skrenem pažnju vezano za Izvještaj. Prvo hoću da kažem da bi bilo dobro da je Izveštaj za 2013. godinu posljednji izvještaj u kome se pominju sukobi, nerazumijevanje, loši odnosi međuljudski i ko zna šta sve vezano za dvije ključne institucije, a to su Agencija za javne nabavke i Kancelarija za razmatranje žalbi. Znam da je bivši direktor Kancelarije za razmatranje žalbi tužio Ministarstvo pravde, jer kako je rekao on je razrješen dužnosti, nije razriješen dužnosti a prije toga nego što je on razriješen dužnosti imenovan je novi predsjedavajući. Znam i to da je Savjet ministara podobro se pozabavio time i na kraju konstatovao da Savjet ministara nikada nije izvršio izbor Amira Pilava, pa otuda nije imao potrebu ni da ga razrješava i da je on bio 9 godina, čini mi se, u kontinuitetu predsjedavajući Kancelarije za razmatranje žalbi. To je i sama suština prijedloga ovog Izvještaja i ovih zaključaka koji stoje ovdje. Kao što vam je poznato prije nego što je usvojena nova verzija zakona, novi Zakon o javnim nabavkama gdje smo imali u 2013. godini stupanje na snagu izmjena ..., koje kaže – da Kancelarija za razmatranje žalbi je nadležna za donošenje odluka po žalbama koje se odnose na institucije BiH i Brčko Distrikt i to iznad 800 hiljada, a institucije kako se zovu, to su ispostave jel', ispostave Kancelarije za razmatranje žalbi u Banja Luci i Mostaru su nadležne za rješavanje slučajeva do 800 hiljada. I šta se desilo? Mi smo Zakon izmjenili ali institucije nikad nisu osnovane. To znači da te dvije institucije prvo mora da se rješi pitanje Pravilnika, nadam se da je to lakši dio posla, a onda slijedi teži dio posla da Parlamentarna skupština izvrši izbor onih koji će tu raditi i da se sredstva iz budžetske rezerve, jer nisu planirana u vrijeme kada je zakon donošen, da se obezbjede. To znači da to neće uskoro biti riješeno, a to znači da to zahtjeva hitnu izmjenu zakona po kome će se odrediti nadležnost Kancelarije ze razmatranje žalbi BiH dok se 100 ne reguliše pitanje ove dvije ispostave. Ukoliko se to ne uradi ubrzo kompletan postupak žalbi stoji, jer mi smo donijeli zakon koji nije na kraju implementiran. Dakle, ja ću, mislim koliko sutra, još se pozabaviti ovim dijelom, zbog čega, iako je zahtjev kažu upućen u januaru mjesecu, zbog čega Savjet ministara nije implementirao i omogućio da ova značajna institucija radi, odnosno svi su sad u fazi čekanja. Možete da zamislite koliko opština, koliko različitih institucija čeka na odluku koja treba da bude vezana za Kancelariju za razmatranje žalbi. Ja predlažem da se prihvati Izvještaj Kancelarije, naročito ove tri tačke koje su sama suština ovih zaključaka, i da uputimo jedan zaključak Savjetu ministara – Da u najkraćem roku završi pitanje konstituisanja dvije institucije u Banja Luci i u Mostaru. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja sam glasao i protiv ovog Zakona u 2013. godini o javnim nabavkama i protiv ovog Zakona koji je nedavno usvojen, cjelovitog dakle teksta i ja neću sada da govorim o tome. Ja ostajem kod svega onoga što sam kazao i jednom i drugom prilikom i nisam čovjek koji likuje, pogotovo nisam čovjek koji likuje na račun štete vlastite države i svih nas, dakle u ovoj državi. Dozvolite mi da ja sada govorim o tome šta bi trebalo da se uradi, očigledno je da sam ja bio u pravu i da mi danas imamo ozbiljan problem. Imamo ozbiljan problem kada su u pitanju javne nabavke, počev od nekih zabrinjavajućih konstatacija koje smo čuli evo i danas u diskusijama. I zamolio bih, dakle ovdje gospodina Kremenovića, koji je prisutan, da nam kaže kako stvari zapravo stoje i šta se namjerava poduzeti. Ja mislim da je ovdje potrebna hitna akcija i Vijeća ministara i Parlamenta da se stvari razriješe. Jer pazite, mislim, Zakon, onaj djelimični zakon koji je donesen 2013. godine nije uredio pitanje upravljanja predmetima koji su u toku. Onda su ljudi sjeli pa su sami donijeli odluku većinom glasova i to je jedno dubiozno pravno pitanje na koje je teško dati odgovor, ovaj, koje se tiče vremenskog važenja ovoga Zakona i to će svoje manifestacije konačne dobiti po tužbama u upravnom postupku pred Sudom BiH. Ja vas podsjećam da smo mi u prošlom mandatu tako obazrivo, ja bih rekao detalj po detalj rješavali pitanje suspenzivnog dejstva tužbe u upravnom postupku na odluku Ureda za žalbe. Pa smo ..., morali smo da promjenimo Zakon kako bi smo rješili to suspenzivno dejstvo. Vi znate da smo mi o tome raspravljali, pa smo kazali, dakle tužba ne odlaže izvršenje odluke Ureda za žalbe, ali ovaj Sud, može stranka nezadovoljna predložiti Sud privremenu mjeru povodom tužbe, pa neka Sud o tome odluči. Mislim ovo su vrlo ozbiljne stvari. To je samo jedno od pitanja. Drugo pitanje, mi danas uopće nemamo određenu mjesnu nadležnost za javne nabavke do 800 hiljada maraka. Imamo urede u Banja Luci i u Mostaru i ne znamo šta je njihova mjesna nadležnost. Ja sam o tome govorio, je li to entitet, jesu li to regije, šta je to, dakle Zakon to nije regulisao, rekao je – prema sjedištu ugovornog organa. Pa to ništa ne znači. Sjedište ugovornog organa je tu gdje je, ovaj, hoće li se čovjek iz Trebinja obratiti za javnu nabavku u Mostar, čovjek iz Bihaća u Banja Luku ili će čovjek iz Bihaća morati ići u Mostar, a čovjek iz Trebinja 101 ići, šta ja znam, u Banja Luku. Gdje će, dakle, subjekti iz Sarajeva, iz Zenice se obraćati? Dakle, to su stvari koje su ostale neuređene, i to je problem. Ja mislim da se ovdje, ljudi sada dakle ovo ozbiljno sad, ostavimo sad sve po strani, govorićemo o tome i u kampanjama i u svemu, ovaj, dajte da vidimo šta treba da uradimo kako bi smo spasili sistem, jer ovo danas ne funkcionira. I molim Vas gospodine Kremenoviću kao odgovoran čovjek dajte nam Vašu viziju, Vaš pogled, jednostavno u državi ne postoji niko drugi osim to Vijeće ministara, takvo je kakvo je, i mi ovdje, takvi kakvi smo, da ovo pitanje riješimo. To niko drugi ne može da rješi. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, rasprava. Izvolite.
Znači, slažem se u potpunosti od A do Ž sa kolegicom Dušankom Majkić. Međutim, ono što je da ću ja nastaviti da pitam ko je kriv. A ja kažem da su krivi ti kojih ovdje danas nema, a njih vrlo često nema jer njih ovo ne interesuje. I Bogami, kolega Džaferoviću, ja hoću da se tačno zna da opozicija nije kriva za ono što će se desiti, a desiće se blokada sistema. A Vama, gospodine Ljubiću, da kažem, da mi nismo iz SDS-a bili tad u vlasti 19.11.2013., da i Vi nosite dio odgovornosti. I mislim da ovo što je danas na snazi je jedan od ozbiljnijih problema. Nije krivi ni gospodin Kremenović, većina je napravila stanje onakvo kakvo jeste, a ono nas vodi vjerujte anarhiji. Hvala.
Zahvaljujem. Samo da kažem Izvješće Ureda za reviziju u odnosu na FIPA-u se odnosilo na godinu 2011. i 2012., a ne na 2013. kada ste Vi pouzdano bili dio vlasti vrlo aktivan. Dakle, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ma nije ovo replika, ovo je samo možda dopuna ovoga o čemu je gospodin Babalj govorio, nemam ja razloga da repliciram na njegovu diskusiju, nema tu ništa što bih ja mogao da smatram oponentnim onome o čemu sam ja govorio. Ja sam samo kazao ja danas neću da govorim o propustima, ja sam o tome govorio, i pozivam sve nas ovdje, ovo je vrlo ozbiljna stvar, da pokušamo da riješimo problem. O propustima ćemo nekom drugom prilikom i na nekom drugom mjestu, sve se piše i sve će biti kazano. Ali mi danas moramo riješiti problem jer će nam pasti sistem javnih nabavki u BiH, pašće, staće nam privreda zbog toga. Jer pazite, dakle sve javne nabavke koje se tiču državnih institucija, Brčko Distrikta su u nadležnosti Ureda, a sve ostale koje su preko 800 hiljada su opet u nadležnosti Ureda, one do 800 su na terenu. Ja sam prošli puta govorio o razbijanju, govorio sam o tome da to nije definirano. To je dakle suština, dajte da vidimo kako da izađemo iz ovoga problema. Zato molim Vas gospodine Kremenoviću, iako ste i Vi tu zatečeni, mislim ja znam da Vi niste odgovorni, al' dajte nam da vidimo šta ćemo. Hvala vam. 102
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum, rasprava. Izvolite.
Ja bi samo kratko, samo bih rekao koliko je važno da se slušamo, da nekada ne shvatamo da je to iz jedne stranke, partije ili bilo čega u interesu da se donese neki zakon, a moramo biti, što kažu, svjesni toga da smo i tada ... govorili o upravo ovome nerazjašnjenom i neprovodivosti Zakona u sedmom mjesecu prošle godine o otvaranju ureda u Mostaru, u Banja Luci, da je to jednostavno neprovodljivo. I ovdje, bez obzira hoćemo li ili nećemo otvarati, ali ovdje treba stvarno i razgovarati i o odgovornosti usvajanja zakona koji su neprovodljivi i vidimo gdje nas vuku, gdje to dovodimo sami sebe i sada se slušamo, nije apsolutno problem jer znamo gdje smo došli, u ćorsokak, tamo gdje se ne mogu rješavati problemi. Kome to je bilo u interesu? Tada je to bilo jednostavno, dogovorile se neke stranke da se izglasa taj zakon i hajmo ga izglasati, bez apsolutno imalo osjetljivosti za ono što se jasno upozoravalo. Ovo nam može biti svima jasna opomena da u datom procesu novih donošenja zakona, jel' ovaj saziv ili neki drugi, da se trebamo slušati, da trebamo apsolutno argumente uzeti kao osnovni princip, a ne ono što se neko dogovori u datom momentu, a zaboravio je namjerno, nenamejrno, ili bilo kako, da su neke stvari ispuštene i da se apsolutno taj zakon ne može provesti. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Ima jedna replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
... da Agencija za javne nabavke je tako na isti način osnovana, ona, njena centrala je u Sarajevu, ali ima dvije ispostave u Banja Luci i u Mostaru, i po istom principu kako posluje Agencije za javne nabavke, one nemaju status pravnog lica, ali postoje zbog operativnosti, zbog lakšeg pristupa. Na isti način treba da bude urađeno i nema razloga da se, ovo samo treba sprovesti, treba to neko da uradi. Da izvuče sredstva iz budžetske rezerve, jer nisu planirana i da riješi pitanje, da se pokrene pitanje izbora ljudi koji će raditi. I sad to su dvije stvari koje treba uraditi. Znači nije to nerješiv problem.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
... ja govorim, trebalo je pripremiti preduslove da se zakon može provoditi. Tada smo jasno govorili da apsolutno nemamo u tom momentu urede u Banaj Luci i u Mostaru koji mogu preuzeti rješavanje i da nije tačno, jasno rečeno koji sporovi će se rješavati, sa kojih teritorija u Banja Luci ili Mostaru. Znači, preduslovi nisu ispunjeni, neko što kasni poslije toga u donošenju svega onoga što treba pratiti, ispašta kompletan proces. Sedmi mjesec, danas je već četvrti mjesec iduće godine, znači to je već 10, 11 mjeseci, imamo jednostavno situaciju koja je 103 haotična. I jasno, to je bilo naše opredjeljenje zašto smo glasali prošli put protiv, nismo protiv zakona da se naprave uredi, ali smo jasno rekli da se treba u tom momentu sve pripremiti da ti uredi budu danom donošenja zakona i funkcionalni i da se jasno zna gdje ide koji predmet. E to je, zato kažem tu se stvarno trebamo više slušati i više jednostavno imati, ne da je to od jedne stranke poteklo ili bilo koje stranke, ali slušati provodivost, stvarnu provodljivost zakona i stvarno neko mora odgovarati za one zakone, usvajanje zakone koji nisu provodljivi ili koji donesu štetu građanima ili kompletno BiH.
Zahvaljujem. Kolega Ljubić je skratio diskusije na 5 minuta, od ovog trenutak skraćujemo i replike sa 3 na 1 minutu. A sada ima riječ gospodin Ostoja Kremenović. Izvolite. Gospodine Kremenoviću Izvještaj smo dobili, pročitali, samo evo konkretno na odgovore.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, mislim da ovih drugih uglavnom i nema, ali i drugima, druge pozdravljam. Žao mi je što ovu raspravu vodimo povodom Izvještaja, ona je zaslužila da se vodi davno prije, u svakom slučaju onda kad je donošen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Ja bih želio nekoliko stvari ovdje da odvojimo. Prva, vidjeli ste u Izvještaju 2.052 žalbe u prošloj godini su zaprimljene. 2.044 smo riješili, to znači nedeljno rješavamo 40 žalbi, to je knjiga teksta od 150 do 160 stranica nedeljno. I ja koristim priliku svojim kolegama članovima Kasimu, Nikolini, Ranku i zaposlenim, njih je 11, što smo uspjeli izdražati i sastaviti kraj sa krajem i do 20. januara očistititi 2013. To je jedan segment. Iako moram vam reći, i sad ću poimenično ovako redom, ako nekoga preskočim neka mi ne zamjeri. Gospođa Martinović, ni jedna odluka po našoj procjeni nije donešene nezakonito, to je prvo. Drugo, mi smo donijeli određene odluke koje isključivo imaju tehnički karakter, ni u jednom slučaju nismo preuzeli ulogu zakonodavca. 19. novembra prošle godine stupio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama i tad smo i saznali mi za njegov tekst, znači nismo uopšte učestvovali na bilo koji način u pripremi tog Zakona. Šta smo mogli uraditi? Nije prelaznim rješenjima predviđeno da će sjedište u Sarajevu odlučivati dok se ispostave ne formiraju, znači ne možemo jednu žalbu koja je ispod 800 hiljada maraka procijenjene vrijednosti, a ugovorni organi su organi entiteta, kantona, opštine i javne službe koje se njima odgovorni, mi ne možemo procesuirati. Sve žalbe koje su zaprimljene, to je sad ono što Vi kažete, šta smo mi donijeli odluku, rekli smo sve žalbe koje su zaprimljene sa 18. novembrom, pošto žalba ima po ZUP-u karakter podneska i dijeli sudbinu dana kada je podnešen, odlučivali smo. I tu nismo nikakvu grešku napravili, ni jedan postupak nije zbog toga bio od strane Suda BiH osporen. Mi smo u prošloj godini imali 113 postupaka pred Sudom, to je 5,5% od žalbi koje, rješenja koje smo donijeli. Od tih 113, 89 ili 81% su žalbe odbijene kao neosnovane. 19% od tih 113 su žalbe usvojene i to je onaj dio gdje mi, razumije se, i snosimo troškove postupka i ništa više. I mislim gledajući sa te strane uslove pod kojima smo radili, ja sam zadovoljan i kvalitetom tog dijela, jer mjera našeg kvaliteta je presude suda BiH u uprvnim sporovima u prvom redu. Taj dio posla, znači nastojimo maksimalno čestito da uradimo i da završimo na vrijeme i svaku žalbu smo otprilike za nekih 15 dana do 21 dan završili, i to je naša obaveza. 104 Imali smo tu i tekućih personalnih problema, trebali smo se baviti sami sobom, neko vam podnese 750 raznih, samo Ministarstvo pravde, imali smo inspektore upravne svake druge nedjelje po najmanje dan, dva. Ni jedan spor povodom toga nismo izgubili pred organima koji se bave pritužbama, žalbama koje su podnešene protiv nas od strane našeg kolege koji je tu. Međutim, on je izabran od ovog Parlamenta kao član i ja i druge kolege ga poštujemo u toj ulozi. Ja sam samo jednog momenta smatrao da je preče da mi riješimo žalbe, nego da vodimo međusobno bilo kakav rat i to smo završili na način da je one predmete koje je on bio zadužen preuzeli i rješili. Prema tome, pokušavali smo i uspjevali 2013. godinu da završimo na način da onaj što je u našoj moći, jer kažem ponovo mi nismo mogli odlučivati po žalbama ispod 800 hiljada maraka kad su entiteti i njima odgovorne vlasti u pitanju, to nije naša krivica vjerujte. Najmanje je to što smo željeli je da zapadnemo u takvu situaciju, jer i prije 19. novembra, dalje samo jedna mala opaska, jedna dobra intervencija u izmjeni Zakona od 19. novembra je pitanje taksa, odnosno naknada. Mi smo evo sa današnjim danom u ovoj godini negdje za 1/3 je pao broj žalbi, najviše zbog tih taksa koje su uvedene, koje idu do 25 hiljada maraka. Sad imamo sasvim jednu drugu situaciju koja omogućuje da se žalbe mogu rješavati jednom dinamikom kojom nećemo ni na koji način ugroziti efikasnost postupka javne nabavke. Mi smo, još nešto da vam iznesem, kada je taj Zakon donešen, imate to i u Izvještaju, 19. novembra, upozorili oba doma Parlamenta BiH, Savjet ministara, Ministarstvo finansija, Ministarstvo pravde, Agenciju za javne nabavke o posljedicama koji dovode izmjena zakona koji je stupio na snagu, predložili rješenja, pokušali da idemo tragom tih svojih prijedloga i ostali smo gluvi. Jedino Ministarstvo pravde je jednog momenta odgovorilo da podržava naše zahtjeve sve, ali što se tiče svih drugih ostali smo da nismo praćeni u tom dijelu. Sad sami znate da je Predstavnički dom drugo čitanje kad je u pitanju novi Zakon o javnim nabavkama, rješenja su vrlo slična, pred Domom naroda se nalazi drugo čitanje. Sa nekim pitanjima koji su riješeni, jer sasvim je logično i to svi znaju da je pitanje mjesne nadležnosti i stvarne nadležnosti jedno od ključnih načela ZUP-a koje moraju biti zakonom, i nemamo mi pravo da signiranjem pošte iz Sarajeva odredimo šta će biti u Banja Luci a šta u Mostaru. To je zakonodavna materija. I tek onda bi smo ušli u crveno svjetlo i izazvali posljedice koje ne bi mogle biti kontrolisane. Takođe, Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji u skladu sa potrebama ispostava u Banja Luci i u Mostaru smo podnijeli na vrijeme, to je bilo 06. decembra prošle godine. Sa Ministarstvom pravde smo dugo vodili, da kažem, borbu oko toga sadržaja i završili. Sa Ministarstvom finansija smo negdje u završnoj fazi. Ali za izbor članova ispostave u Banja Luci i Mostaru naš Pravilnik nije presuđujući jer su uslovi propisani Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona. Ja se izvinjavam što sam bio malo opširniji. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram 15. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 16. tačku, Ad. 16. Izvještaj o radu i finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2013. godinu Otvaram raspravu. 105 Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prije prelaska na 17. tačku stavljam na glasanje prijedlog da se objedini rasprava o tačkama od 17. do 22., s obzirom da se radi o izvještajima o radu komisija Predstavničkog doma. Dakle, glasamo o prijedlogu da objedinimo tačke od 17. do 22. Molim vas da glasate sad. Konstatiram, 27 za, bez protiv, bez uzdržanih, sa dovoljnom entitetskom većinom, da smo prihvatili ovaj prijedlog. Ad. 17. – 22. Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma
Prvo bih voljela da znam šta se desilo sa zaključkom koji sam ja predložila kada smo posljednji put razmatrali izvještaje za 2012. godinu i kada smo se dogovorili da će Sekretarijat Parlamentarne skupštine uraditi metodologiju o izradi izvještaja o radu komisija? To bi značilo da imamo identičan način rada izvještaja i ne bi se dešavalo da moramo tražiti po izvještaju ili uopšte ne naći pojedine elemente koji govore o radu komisija i Predstavničkog doma i zajedničkih komisija. Ako je nešto po čemu se odlikuje rad Parlamentarne skupštine i inače parlamenata onda je to rad njenih radnih tijela. Zato kad se analizira šest radnih tijela Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine možemo konstatovati da se on kreće od, recimo, 20 sjednica koliko je održano na Ustavnopravnoj komisiji koja je razmatrala 153 tačke, do 4 sjednice koje je održala Komisija za ravnopravnost polova kako kažu sa 22 tačke. Znači, to je dosta jedan odnos koji, pitanje je baš da li on mora ovakav biti. Hajde ako znamo da Ustavnopravna komisija se pojavljuje u dvostrukoj ulozi kao ocjena ustavnosti, a i kao nadležna komisija u nekim slučajevima, onda zaista bode oči da poneke, poneka radna tijela imaju neuporedivo manje. Dakle, sljedeća po broju sjednica je Komisija za saobraćaj i komunikacije koja je održala 9 sjednica, sa 32 tačke. Veliki broj ima Komisija za spoljne poslove, ali je poznato da ta Komisija ima veliki broj tačaka i zbog toga što ona radi na ratifikaciji i po tom osnovu i pošto imamo veliki broj sporazuma za ratifikaciju. U svakom slučaju analiza rada radnih tijela pokazuje, takođe govori i bilo je interesantno da smo poredili i ovaj Predstavničkog doma i zajedničke komisije, jer mogli smo i na taj način odlučivati, ali evo to je moj stav vezano za komisije Predstavničkog doma. 106
Zahvaljujem. Prije nego što zatvorim ove tečke dnevnog reda da samo dam informaciju, s obzirom da je kolegica Majkić pitala, imali smo prije nekoliko dana sjednicu Zajedničkog kolegija i usvojili smo jednu metodoligiju, odnosno uputstvo kako da to na jedan jednoobrazan način uradimo, tako da evo iz prve ruke imate taj odgovor. Zatvaram raspravu. Prije prelaska na 23. tačku stavljam na glasanje prijedlog da se objedini rasprava o tačkama od 23. do 28. s obzirom da se radi o izvještajima o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, glasamo o prijedlogu da objedinimo rasprave. Glasajte sad. Konstatiram da imamo i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili ovaj prijedlog. Ad. 23. – 28. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma PSBiH Dakle, otvaram raspravu o izvještajima o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH, od 23. do 28. tačke. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa i tu želim zaista da kažem da pada u oči da neke komisije, neka radna tijela Parlamenta imaju problem sa sačinjavanjem izvještaja, jer se vidi da oni nemaju dovoljno tema koje bi bile predmet obrade u ovom materijalu. Tako uočava se, recimo, da Zajednička komisija za evropske integracije i Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj imaju problem sa sastavljanjem izvještaja, jer objektivno njihove aktivnosti u toku godine su bile nedovoljno prepoznatljive da bi moglo nešto da se napiše u izvještaju ili da se, mnoge su od njih bore sa pitanjima kvoruma, a ni jedna nije posebno istakla koliko sjednica nije održano zato što nije bilo kvoruma. To je bilo važno da stoji u izvještaju koliko to, znam da se neke sjednice zakazuju uzaludno i nekoliko puta i ne uspijeva se sakupiti kvorum da bi se sjednica održala. Dakle, tu takođe moramo da otvorimo ta pitanja, jer praviti na silu sjednice, vidimo da praktično sa dvije tačke neko napravi sjednicu samo zbog toga da bi usvojio plan rada ili izvještaj o radu komisije. Time pravimo vještački broj sjednica, a ustvari komisije nemaju nadležnost. Istovremeno možda smo trebali odavno razmisliti, evo Poslovnik smo priveli kraju, je li uredu da Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost ima nadležnost na 50, više od 50% budžeta, možda bi tu komisiju trebalo podjeliti za jednu od ovih koje se muče i bore da napišu nešto u izvještaju. To su stvari koje ovaj saziv nije imao nerava i snage da se time pozabavi. A kad je odnos prema radnim tjelima takav onda je odnos i prema Parlamentu ukupno takav.
Zahvaljujem. Poslanik Lazar Prodanović, da li je potrebno poslije ovog sveobuhvatnog izlaganja? 107
Samo jedna rečenica. Predsjedavajući, dakle smatram da bi bilo važno ozbiljno razmisliti o zaustavljanju jačanja kapaciteta sekretarijata komisija u ovoj situaciji. Uvažena koleginica je navela jedan značajan podatak, dakle ako imamo 4 sjednice, ako imamo po troje u sekretarijatima komisija, dakle govorim objektivnu situaciju u kojoj se nalazimo, da se analizira da bi u ovakvoj situaciji mogli biti da sekretarijati komisija opslužuju po dvije ili tri komisije. Sličnu situaciju imamo u susjednim zemljama. Toliko.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda. Nadam se da ćemo pratiti ovu dinamiku s kojom možda i završimo ovu sjednicu. Ad. 29. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zloupotreba i stanja u Upravi za indirektno oporezivanje BiH Podsjećam Istražna komisija je dostavila Izvještaj. Predložila nam je usvajanje 4 zaključka. Zaključke ste dobili. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja? Riječ ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, neću ja dugo, s obzirom da imate svi Izvještaj pred sobom. Moja osjećanja su pomiješana kad je u pitanju ovaj Izvještaj i sama razmišljanja. Zadovoljan sam da je Komisija predložila ovakve zaključke i sačinila ovakav Izvještaj, ali istovremeno sam duboko nezadovoljan stanjem u Upravi za indirektno oporezivanje kao instituciji u toj mjeri da je to po meni tragično. Ova institucija je slika i prilika BiH. Ogroman nivo korupcije, kriminala i ogromna nespremnost da se uhvati u koštac sa tim. Za mene je zapanjujuće ko sve bježi od rasprave o ovoj temi. Za mene je zapanjujuće da javnost i mediji, a pogotovo institucije koje su bile dužne da se bave ovim, da nisu, ne samo pokazale interes, nego ni saradnju sa ovom Komisijom. Ako uzmete da smo svi saglasni o visini i stepenu korupcije u BiH i da nas stavljaju na razna mjesta vrlo visoko, a imajući u vidu količinu novca koji protiče kroz ovu instituciju, onda nije realno govoriti o korupciji u vrtićima, u školama i da se tamo odvijaju u najvećoj mjeri te radnje, nego tamo gdje imaju najviše novca. Tragično je da su, i pored zakonskih projekata u ovom Parlamentu, stradali ljudi koji su u toj instituciji progovorili i da ovo društvo nema snage da pošalje Upravi i ostalima signal da oni koji ukazuju na to ne bi smjeli da javno pred očima cijele javnosti budu suspendovani i budu sankcionisani zato što su javno progovorili i čak došli u ovaj Parlament da svjedoče o neregularnostima. Oni koji su doveli do ovog stanja su dovoljno moćni da ih pred svima nama kazne i pokažu da tamo postoji država u državi i da nije moguće učiniti ništa pozitivno. U ovom 108 Izvještaju možete vidjeti ako vam bivši direktor nije želio doći i razgovarati sa Komisijom, ako su istražni organi prema njemu preduzeli navodno to što su preduzeli, ako vam tužilaštvo i sudovi po ovom pitanju ne žele razgovarati sa parlamentarnom komisijom, onda vam je potpuno jasno kakvo je stanje, a imate ocjene koje govore da je bilo opravdano formiranje ove Komisije. Ona nije istražna u smislu da se bavi konkretno istražnim radnjama, njen cilj je bio da ukaže, odnosno da procijeni da li su navodi tačni ili nisu, a da bi drugi državni organi trebali da nastave raditi po tim pitanjima. Oni su izbjegli komunikaciju na način kako to vidite i ja sam potpuni pesimista da ova država ima šanse bilo šta da uradi po tom pitanju, tamo su otuđeni centri moći. Tragikomično je da međunarodne institucije nam šalju dokumente da o ovome ništa ne znaju i da nemaju nikakvih dokumenata iako su učestvovali u značajnoj mjeri, što u praćenju ovih institucija, što u formiranju, i čak njihove određene istražne organizacije se bavile nadzorom i prikupljale određene podatke, ali vjerovatno ne za nas nego za sebe i slično. A imate dnevnu intervenciju, što javnosti, što medija, što pojedinih organizacija na pojedinim mjestima koje zauzimaju pola dnevnih novina ili dnevnih emisija u vrijednosti stotinjak maraka da se time bave i da je to predmet. Ne bježim ni da to ne bude predmet, ali imamo ovu situaciju u kojoj se nalazimo, tako da kažem – dobro je ako je Komisija napravila pomak, jeste, što je barem u nekoj mjeri zainteresovala javnost, što je došla do ovog Izvještaja, što je ukazala, na neki način, šta bi bilo dobro da se uradi u narednom periodu. Ovdje je očito na djelu bratstvo i jedinstvo u ovim radnjama, učešće predstavnika tzv., pitanje je da li ti ljudi pripadaju ikakvim političkim partijama, a ako pođemo po tome pripadaju svim političkim partijama u značajnom periodu, tako da se tu stanje nije promijenilo. I kada uporedite sa susjednim zemljama i sa onim koje ostvaruju prihode po tim pitanjima, lako ćete doći do zaključka kako mi stojimo po tom pitanju. Evo, Izvještaj je pred poslanicima i ja očekujem da će biti prihvaćen i valjda će to barem biti signal, barem da u ovom Parlamentu obezbijedimo nekakav javni poziv za djelovanje nadležnih institucija.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Nastojat ću biti stvarno kratak. Kolega Drago je rekao, evo iz rada ove Komisije koju smo imali, i stvarno određena nesuradnja koja je bila, mislim nije bila za pohvaliti, međutim možda je i dobro što baš nismo ovdje previše opterećeni danas kamerama jer su kasni sitni sati, pa da možemo malo i otvorenije govoriti. Kad se imenovala ova Komisija ja sam bio protiv iz jednog prostog razloga, ako se sjećate, da jednostavno ne skrenemo preveliku pozornost i da mnogima kažemo, pa gledajte tamo je neki veliki nered zbog nekih određenih činjenica, a defakto ima jako puno i reda, 90% prihoda se ubire u BiH, porez na prihode kroz ovu Upravu i da ne pošaljemo neki loš signal za one koji su pozitivni i poštivaju državu, poštivaju propise i plaćaju poreze. Zbog tog mislim da, evo možemo onda ukazati, ovako u jednom mogao bih reći zatvorenom društvu u ovom Parlamentu, na određene propuste koje stoje i mislim da smo kroz ovu činjenicu, gdje su pokazane određene indicije, da stvarno organi imaju prostora da djeluju i mislim da je to njihova uloga, a ne naša, ovog Istražnog povjerenstva. 109 Moramo znati da je Uprava u ovome periodu imala određene i pozitivne rezultate, da, evo rekao sam preko 90% ukupnih prihoda ubiraju, da su pokrenuli određene disciplinske postupke, da je bilo sedam smijenjenih ljudi, ne znam u 2012., 2011. godini, da ima 258 disciplinskih postupaka. To je nešto što možemo reći znači ipak da se radi. Ono što je posebno važno istaći je to da su u Upravi ljudi sa posebnim ovlaštenjem. Znači, on kad dođe sa komitentom razgovara i nemoguće ga kontrolirati, znači radi se o njegovoj savjesti, poštivanju propisa, vrlo uskom prostoru, odnosno, ili manje ograničenom prostoru njegove same kontrole i naravno takvi ljudi koji podlegnu tom ambijentu i ne poštivaju zakon onda stvaraju lošu sliku o samoj Upravi i onda ono, je li, što se govori često puta, imamo onu mjeru o nama onakvu kakvu možda nekad ne zaslužujemo, ali u ovim slučajevima sigurno je bilo takve. Zbog toga kažem da pojedinačne slučajeve treba gledati izolirano, treba se pobrinuti i dati Upravi podršku, a naravno i s tim kontrolnim organima da urade svoj posao i svako ko se ogriješio o zakon da odgovara, a Upravi potpora u smislu koja spada od državnih institucija, znači ovog Parlamenta, Vijeća ministara, mislim da se mora dati, da oni stvarno još bolje obave zadaću koju imaju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Ja ću samo kratko da ponovo ukažem na činjenicu da pitanje istražnih komisija uopšte treba zaista regulisati zakonom i potpuno jasno definisati ulogu istražne komisije. Mi imamo ovdje praktično istražne komisije koje na bazi dobrovoljnosti se ljudi odazivaju i mi imamo problem s tim, objektivno imamo problem. I ukoliko ovaj Parlament ne bude, u dijelu nadležnosti za koje je nadležan ovaj Parlament, utvrdio prava ali i obaveze ove istražne komisije, nikada neće biti rezultata koje treba da provodimo, da imamo u smislu istrage, odnosno parlamentarnog nadzora, itd. Mi smo, dakle došli u nekim fazama do nekih rješenja i bili smo se približili, ali nismo nikada donijeli propis kojim bismo praktično definisali ovo pitanje. I ja sam potpuno uvjeren da ovakva vrsta našeg rada u istražnim komisijama samo devalvira ulogu Parlamenta. Jednostavno svi oni koji se bave radnjama, o kojima je i Kalabić govorio, pa kaže ima kriminala, korupcije, itd., itd, jednostavno će da se ponašaju na način da se ne odazovu na poziv istražne komisije. Zašto? Pa nema zakonske obaveze. A ako nema zakonske obaveze, dakle nema uopšte mogućnosti ni tužilac, ni bilo ko da pokreće bilo koju vrstu procedure. Ukoliko mi ne budemo donijeli propis koji će potpuno jasno i nedvosmisleno pozicionirati prava i obaveze istražnih komisija, nadzora od strane parlamentarnog nadzora, mislim da neće se dobiti rezultat koji sam siguran da želimo svi koji sjedimo u ovom Parlamentu. Ja želim da podsjetim da se ovdje radilo o komisijama za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, o mnogim drugim komisijama koje je formirao ovaj Parlament i epilog smo imali da se samo pričalo, a da ustvari rezultat rada tih istražnih komisija nije bio neki novi propis ili dovršenje posla na način da ta istražna komisija ima i određenu vrstu ovlaštenja. Na kraju krajeva treba uraditi jednu dobru komparativnu analizu. Ima mnogo načina rada ovih istražnih komisija gdje se praktično angažuju strukovni ljudi iz samog Ministarstva pravde ili nekih drugih ministarstava koji stoje na raspolaganju parlamentarcima. To rade neke zemlje, neke zemlje to rade potpuno drugačije, ali u svakom slučaju neke od modela treba primijeniti i napraviti, dakle ono što treba ovom Parlamentu, da ta istražna komisija ima da zakonom utemeljene pozicije, da 110 ima odgovornost i da ima ovlaštenje. Ukoliko se to tako postavi onda možemo očekivati rezultate. U svakom drugom slučaju, po mom skromnom mišljenju, ja mislim da je teško očekivati da ovakva vrsta istraga za epilog dobije rezultat da se unaprijedi, između ostalog i pozicija Parlamenta i da se unaprijedi parlamentarni život i uopšte parlamentarni rad.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Možda i nema se tu šta replicirati, ovo što je rekao kolega Bojić zaista stoji, gubi smisao svako osnivanje istražnih komisija u narednom periodu bez donošenja zakona. Sigurno je to tačno. Jer, vidite, vi imate sad situaciju da je bivši direktor Uprave, koga je na neki način ovaj Parlament imenovao i koji je optužen za teške zloupotrebe, za teška krivična djela, odbio sudjelovati i pojaviti se pred parlamentarnom komisijom. To je tragično, znači to je tragično. Niti je došao on, niti su došli ljudi iz Tužilaštva da nam kažu šta su to radili, o čemu se radi, a plasirali su informacije u javnosti, za neke može, za nas ne može. Bez obzira šta mi o tome mislili zaista je nemoguće dalje da učestvujemo u tim raspravama ako nećemo to zakonom urediti, jer ja mislim da je to katastrofa. Vama se na razgovoru ne pojavi čovjek koji bi trebao da odgovori kako je bilo moguće da 100 miliona poreza nisu plaćeni? Kako je moguće da u ovoj zemlji postoje ljudi koji su oslobođeni plaćanja poreza? I on se mjeri desetinama miliona maraka. Da li je slučajno, kad je osnovana ova Istražna komisija, počeli navodno nekakve radnje, pa su Tužilaštvo i Uprava kao formirali nekakve nove timove komisije. Šta su radili do sada? I kako je bilo uopšte moguće da ti ljudi ne plaćaju porez? Kako je moguće da se tek sad ljudi koji su utajili 14 miliona poreza, nakon 10 godina sada provode neke radnje? Mi nismo dobili odgovore na ta pitanja. Ali je još tragičnije je što niko ne misli davati odgovore izgleda nikome, nikome. I što jednostavno postoje otuđeni centri moći daleko jači od ovog Parlamenta i od javnosti i oni koji su na nekoj strani koji ne žele uopšte, znači možda mi nismo upravu, ali mi nismo dobili ni šansu da uopšte o tome na neki način razmijenimo argumente. I zaista zato mislim da je nemoguće dalje raditi bez zakona, a isto je tako jasno da iza ovih stvari stoje najmoćniji ljudi u BiH. Ovo se ne dešava slučajno, ovo samo pokazuje ko kontroliše te kriminalne i mafijaške tokove i da je očito da imamo posla sa vrlo opasnim stvarima. A rekao sam, mene zabrinjava odsustvo interesa i bježanje od ove teme od onih koji navodno imaju o čemu razgovarati u svim drugim pitanjima.
Zahvaljujem. Izviješten sam da je zamjenik, gospodin Bećirović, skratio repliku bio na minutu, pa sam upozoren na to, ali evo tolerirali smo ovaj produžetak, pa moraćemo i ubuduće. Borislav Bojić. Izvolite.
Ja se zahvaljujem, ali vrlo često kad se ja javljam Vi skratite i diskusiju i repliku.
Rekao sam da ću tolerirati. 111
... ali nema veze, nije to toliko važno, stiću ja i u ovaj jedan minut. Dakle, ja mislim da nije do ovih o kojima je Kalabić govorio, a takvih ima, već da je do nas. Ne postoji politička volja da se donese takva vrsta propisa. Sve dotle dok ne bude bilo političke volje i snage u ovom Parlamentu tog propisa neće biti. Dakle, neophodna je politička volja da se donese propis koji će pitanje parlamentarnih istraga staviti u funkciju, prije svega dolaska do informacija, do kojih se treba doći. I naravno kad vi pozovete nekog koji, kako ste ga sami opisali, se ne odazove on nema nikakve, dakle zakonske obaveze da se odazove. A ko propisuje zakone? Mi koji ovdje sjedimo. Dakle, nije do njih nego je do nas, do političke volje, političkih subjekata koji sjede u ovoj Parlamentarnoj skupštini, ne želim da izdvajam nikoga drugoga. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I depolitizacija, naravno, i parlamentarna većina, da ne zaboravim.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, rasprava. Izvolite.
Pa, mislim da smo na ovu temu ili da smo bili pri ovim zaključcima koji su ... i prije kad smo raspravljali na neke slične teme, kad smo osnivali, ponovno osnivali ono istražno povjerenstvo koje je trebalo ispitati trošenje onih donatorskih sredstava, kad smo razmatrali izvješća tog povjerenstva. Nisam siguran, ne mogu dokumentirati, ali mislim da smo čak imali i neke zaključke ili zaključak kojim smo tražili od Vijeća ministara da u parlamentarnu proceduru dostavi jedno zakonsko rješenje koje bi bilo na ovom tragu o kojem su govorili kolega Bojić i kolega Kalabić. Naravno da je očigledno da ne postoji, sad da li politička ili neka druga volja, ali s obzirom da smo u Parlamentu i u tom ambijentu onda možemo s pravom govoriti o nedostatku političke volje, da se to i realizira. Međutim, ne znam, je li možda rješenje da rezigniramo i da sjednemo i pustimo da stvari idu kako idu ili da ipak pokušamo još jednom zatražiti od Vijeća ministara da u parlamentarnu proceduru dostavi jedan zakon o parlamentarnim istragama, da ostavimo neki rok, evo ja naglas razmišljam, da ostavimo neki rok pa ukoliko Vijeće ministara u tom roku ne reagira onda mi kao odgovorni zastupnici možemo s punim pravom dati sebi za pravo da možda na sličan način kako je formirano ovo istražno povjerenstvo, dakle da jedna asocijacija zastupnika iz svih klubova koji djeluju u Zastupničkom domu predloži jedno zakonsko rješenje do kojeg se može doći. Jer, naš istraživački sektor je napravio jednu dobru komparativnu analizu ovih rješenja koja postoje u okruženju i nešta šire i na tom tragu sigurno bismo mogli doći do zakonskog rješenja koje bi omogućilo da u onim situacijama koje nisu svakodnevne, kad vidimo da institucije pravne države nedovoljno efikasno rade na problemima koji su jasni, koji su nedvojbeno utvrđeni, da u tom slučaju sukladno takvom zakonskom rješenju Parlament mora preuzeti stvari u svoje ruke ukoliko želi da bude čuvar pravne države, a nadam se da želi. Evo, ja u tom smislu, možda, ne znam, najavljujem jedan zaključak na ovom fonu prema Vijeću ministara normalno. 112
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Na početku ću se priključiti svima onima koji misle da, kad je u pitanju formiranje istražnih povjerenstava, to više nema smisla. Znači, hoće li biti zakon, pogotovo ovakvih istražnih povjerenstava bez koncepta šta je nadležnost, šta bi se moglo očekivati od bilo kakvog istražnog povjerenstva. Jer, mislim da mi formiramo istražna povjerenstva u očekivanju da će ona raditi posao za koje postoje druge institucije, što je pogrešno po meni. I ja mislim da istražna povjerenstva ne bi se trebali baviti policijskim poslovima. Zato imamo agenciju, imamo SIPA-u, ... na državnoj razini, imamo na entitetskim itd., policijske strukture, finansijske policije, itd., koje bi trebale taj dio posla raditi. Ako već formiramo istražno povjerenstvo, a mislim da, recimo evo u ovoj oblasti, mene čudi da uz ove konstatacije ovog istražnog povjerenstva nisu konstatirane neke stvari koje pogoduju ovakvom stanju. Rekli smo da postoje indicije da tamo postoji nekog kriminala. Ja moram reći, bez bilo kakvog istražnog povjerenstva ja mogu konstatirati to, evo ovog trenutka, i mogao sam konstatirati ... istražno povjerenstvo formirano. Kako je moguće da neko ne plati carine kad ne možete dobiti carinsku deklaraciju dok ne platite carinu. Vrlo jednostavno, ko god je šta uvozio zna da ne može, ne možete proći granicu dok ne platite carinu. A evo, mi imamo dugovanja od carine. Kako? I to ima ime i prezime, ili ne valja zakon ili ne valja provedba zakona. Mi ovdje nismo naveli nigdje u ovom da neki zakon pogoduje ... zakona. Ja sam se ovih dana bavio, sasvim slučajno, ne kao član Istražnog povjerenstva, nego kao zastupnik, analizom nekih zakona koji su u nadležnosti Uprave za neizravno oporezivanje. Zakoni su tako napravljeni da oni pogoduju svim oblicima zloupotrebe, bukvalno svim oblicima. Vi imate vrlo osjetljivu oblast, vi znate da mi ne možemo zakone iz te oblasti mijenjati. Pazite, ne možete mijenjati zakone iz te oblasti bez suglasnosti tijela koje je nadležno za provedbu zakona. To je jedan nonses, jedna nelogičnost koju ja nikad neću shvatiti, neću moći prihvatiti da postoji da sad vi kao Parlament ne možete mijenjati zakon, donijeti zakon bez suglasnosti tijela koje je nadležno za provedbu zakona. Reći ću vam nekoliko primjera koje pogoduju ovakvom stanju i pogoduju svim koruptivnim aktivnostima i svim zloupotrebama u ovoj vrlo, vrlo važnoj i osjetljivoj agenciji, odnosno instituciji za provedbu zakona. Ovlasti koje ima ta agencija su enormno visoke a nisu podložne nikakvoj kontroli pa ni parlamentarnoj. Ima li neko ovdje ko mi može odgovoriti kako mi kontroliramo, koji je instrument naš da kontroliramo bilo koga i ko je taj ko kontrolira bilo koga u Upravi za indirektno oporezivanje. Razgovaram nekidan sa jednim gospodarstvenikom koji mi otprilike ovako kaže – e moj Niko, možete vi raditi šta god hoćete, znate ko su bogovi u ovoj zemlji, doslovce ovako, ja ga doživljavam kao poštenog čovjeka, inspektori Uprave za indirektno oporezivanje. Kažem ja – pa dobro, moraju oni, moraju kontrolirati ... provedbu zakona jer vi kakvi ste vi hoćete malo sakriti, hoćete ..., itd. Ma kaže – sve je to uredu, a znaš li ti da on tebi na licu mjesta, ako se ne dogovoriš s njim prije toga, izrekne kaznu od 100.000 maraka. Ja da budem iskren nisam gledao ovaj zakon i nisam mogao shvatiti da pojedinac, bez obzira čega bio inspektor, može izreći kaznu od 100 ili više tisuća maraka, i više od 100 tisuću maraka. A onda 113 poslije toga uzmem zakon, stvarno može. Ali ako se dogovoriš s njim onda možeš i jeftinije proći, onda ne moraš ni prijaviti u roku PDV, jer ako ga ne prijaviš ne moraš ga ni obračunati, a ako ga ne prijaviš i ne obračunaš onda nemaš ni zateznih kamata, a ako si dobar s njim neće ti dolaziti svaki mjesec. Nekom će doći svaki mjesec, a nekom će doći jednom u pet godina, a tom kome dođe u 5 godina može se smatrati da je oslobođen poreza, jer ako on ne prijavi nema ..., a niko ga ne kontrolira. Znači, postoje oni koji ne plaćaju i koje je neko oslobodio. I ja bih volio da je ovo Istražno povjerenstvo malo istražilo ovo i da nam je ukazalo šta to pogoduje da se ovo događa. Kad poreski obveznik nije zadovoljan nekom radnjom krajnji rok, iako zakon, u svom ... indirektno oporezivanje kaže da će se primjenjivati Zakon o upravnom postupku gdje je najmanji rok za prigovor 8 dana, ovdje je 5 dana.
Vrijeme.
Ispričavam se, samo da završim misao. Ali kad Uprava treba po tom prigovoru postupiti u 5, 6 članaka se kaže – ako nije drugačije zakonom regulirano Uprava mora postupiti u roku od 6 mjeseci. I onda pročitate zakon, nema nigdje drugog termina, svugdje je rok od 6 mjeseci. I kad ... za tih 6 mjeseci vam teku zatezne kamate i tralala, tralala, i onda imate dužnike po kamatama, itd. Čudi me da gospodin Lijanović malo ne priča o tome, vjerovatno ima iskustava ili je ... za riječ. Znači, to su suštinski problemi ovog Zakona i omogućavanje kroz zakon, znači da dođe do koruptivnih djelatnosti, ali evo otom potom kad budem predložio zakon iz ove oblasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Molim da se držimo ograničenja.
Htio sam reći sljedeće, predsjedavajući, ovo su vrlo važne stvari i nije trebalo staviti tako daleko i mislim da nemamo ni fizičkih ni mentalnih kapaciteta da nastavimo dalje rad sa sjednicom. Predložio bih da prekinemo i da dogovorimo nastavak sjednice. Jer čini mi se da je ovo neozbiljno. Mi smo sad raspravljali o jednoj vrlo važnoj stvari, namjerno nisam htio se uključivati jer sam se ranije uključivao, o djelovanju ove Kancelarije za žalbe. Veli Kancelarije za žalbe. Čega? Dakle, to su takvi nedostaci, tako i donošenje zakona gdje nemate političke volje one osnovne da se donese jedan pravi zakon koji bi spriječio ove negativne pojave itd. Ali nisam se javio za to, nego sam se javio da se dogovorimo dokle ćemo raditi i kako ćemo nastaviti sa radom? Molim vas, predsjedniče.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabi, replika. Izvolite. 114
Pa, slažem se da je ovo u nevrijeme došlo i da zaslužuje, ali dobro takvi smo kakvi smo, nisam siguran ni u neka bolja vremena da bismo drukčije. Hoću samo da se osvrnem na ono što je govorio Niko Lozančić, ja se u tome slažem. Ali, nakon onoga što se očigledno dešava, a to je kršenje postojećih propisa, kakvi su takvi su, znači ako taj inspektor umjesto da obračuna porez on njemu pripiše novac da država njemu duguje, tu nema tog propisa koji je loš. To je teško krivično djelo koje bi trebalo biti odmah sankcionisano. Kada bi bio pošten rad u toj instituciji mi bi onda dobili situaciju da kažemo koji propisi njima smetaju, međutim mi ne možemo riješiti ovo pitanje. Vi ste vidjeli, i niko na to nije reagovao, Uprava za indirektno oporezivanje je gotovo ukinula internu reviziju. Znate li šta to znači u instituciji u kojoj prolazi nekoliko milijardi para? Oni su ukinuli internu reviziju da ona ne bi imala posla, jer bi ona naravno u svemu tome dala najveće rezultate. Neko je svjesno to uradio, znači to nema veze sa donošenjem novih propisa.
Vrijeme.
Potpuno se slaže da ima, i završavam time, ovdje je ona situacija gdje je Tužilaštvo BiH zaštićeno i neka oni koji su ga štitili ovih godina se zapitaju. Tu je ključna poenta cijele ove priče.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
P da se dogovorite vas dvojica kad izađete, ima taj treći koji prima platu, sekretar je, jedan kaže 5 minuta, jedan kaže 3, jedan kaže minut, jedan kaže 3. Ako se vas dvojica ne dogovorate da sekretar kaže šta govorite jedan drugom kad izađete.
Rado bih ti odgovorio ...
... [[mikrofon nije uključen]] i minut replika. Jel' tako? Jeste li rekli 3 minute diskusija i minut replika? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste. I ništa nije sporno. Gospodin ne poštuje. I nije uredu što ne poštuje zato što se niste dogovorili. Ali ima taj treći što prima platu da prenosi šta pričate vas dvojica. 115 ____________(?) Ne prima on za to platu.
Ja moram reći da sam ja skratio raspravu na 5 minuta i nisam izviješten da je kolega Bećirović skraćivao dalje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ovako, gledajte. Mislim, kolegice i kolege, molim vas lijepo, dakle ja sam prije nekih sat vremena smatrao da bi trebali prekinuti sjednicu i nastaviti je neki drugi put. Ali čini mi se da smo sada blizu toga da je danas dovršimo i molio bih da nastavimo, ali da uvažavamo skraćeno vrijeme i za raspravu i za replike i da onda pokušamo završiti danas sjednicu. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Pa ja tražim da se izjasnimo o ovom prijedlogu.
O čemu?
Pa da prekinemo sjednicu.
Ma nemoj bolan ne bio ...
Ti si u Sarajevu ovdje. Ja imam 200 km da idem. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] ... u Vogošći. Je li u Vogošći?
Ja bih molio kolegu Kunića da prihati, mislim da većina ljudi želi nastaviti sjednicu, inače ako bi je prekidali ja bih morao napraviti sjednicu Proširenog kolegija, pa onda donijeti odluku, ali to nećemo raditi. I još jedanput ponavljam rasprava je 5 minuta, replika minutu. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 116 Kolega Kalabiću ovo da čujete, afirmativno je za vas. Dakle, Komisija što je uradila i što ste vi predložili ove zaključke vrlo je korisno. Ali, ponovit ću na osnovu iskustva, da smo mi doveli do besmisla rad parlamentarnih komisija. Parlamentarna komisija nikom ništa ne može narediti. Pa ne može dovesti u prve redove naše koje smo mi birali iz agencija, iz institucija, a da dovede nekoga ko je smijenjen i ko je otišao. Izvinjavam se, zaista ne bih ni u snu pomislio, ali naum mi pade, nema veze sa ovom raspravom, ali evo kao šlagort, ko se sjeća da je nekad predsjedavajući bio Spasoje Tuševljak. ____________(?) Ja. Slučajno. Ali, pogledajte u Parlamentu Engleskom ili Velike Britanije, parlamentarna istražna komisija pozove Blera, koji više nije premijer, ali ga pozove jer je za nešto odgovoran. I on dođe, mora doći. A mi one koji su smijenjeni ne možemo naći ni SIPA-om, ni Tužilaštvom, niko živ. Ja sam vas pitao ovdje nekoliko puta sve kolege, pa ako ne vidite na internetu direktora neke agencije, pa vi pojma nemate ko je taj čovjek a mi ga izabrali. ____________(?) Što ti Spasu spominješ?
Samo oprostite kolega zastupniče, ja bih molio zastupnike u dvorani da ne pričaju ... SLAVKO-
završavam, jer vidim da ovo nikog ne interesuje, ja sam podnio ostavku u Komisiji za istraživanje donacija prije 8 mjeseci i hvala Bogu nikad se ona više poslije toga nije sastala. (?) Zato što nije plaćana. Nije što nije plaćana. Nikog nismo mogli mi, koga smo pozvali da dođe niko nije htio. To je ono što je gospodin Bojić rekao, i slažem se, bez zakona, i to je rekao i uvaženi kolega Kalabić, bez zakona o nadležnosti parlamentarne komisije, ma nemoguće je, niti će nas ko slušati niti će ko doći. Ma niko živ neće se odazvati tom pozivu. Pa sjećam se dobro, 4.000 poslali onih pisama da vidimo koliko je ko trošio, njih 1.250 nam odgovorilo, ostali ignorisali. Kaže ko ste vi, ko ste vi. E tako svi urade. Prema tome, ova komisija što je gospodin Kalabić vodio, pa ljudi mi ni svjesni nismo koliki je tu napravljen kriminal i koliko je tu para prošlo preko granice. I ona anegdota, s njom završavam evo 3 minute, šta ćete kupiti u odlasku u penziju ili graničnom policajcu ili onom na carini, daj još jednu smjenu ne treba mi ni auto ni kamion. 117
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 30., Ad. 30. Odluka Predsjedništva BiH o sudjelovanju kontingenta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Republici Mali Predsjedništvo BiH dostavilo je Odluku 13.03.2014. godine u skladu s člankom 6. Zakona o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama potpore miru i drugim aktivnostima u inozemstvu. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH dostavilo je Mišljenje o Odluci 10.04.2014. godine. Otvaram raspravu. Za raspravu se nije nitko prijavio. Zaključujem raspravu Prelazimo na točku 31., Ad. 31. Razrješenje Vlade Rogića s dužnosti zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini
Samo da kažem kratko. Nije provodivo, Dom naroda nije imenovao ovo što je uradio Parlament i mislim da je bezpredmetno sjediti tamo i pričati o nečemu, a nema validne ... Doma naroda.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 33., Ad. 33. Razmatranje inicijative zastupnika Bože Ljubića s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), dostavljam zastupničku inicijativu: U skladu s proklamiranim prioritetom vanjske politike Bosne i Hercegovine – članstvo u Evropskoj uniji – i aktualnim, nažalost našim neuspješnim koracima prema ostvarenju tog cilja, pokrećem inicijativu da Vijeće ministara BiH hitno pripremi informaciju i osigura prijevod rezolucije Evropskog parlamenta kako bismo se, na prvoj slijedećoj sjednici Zastupničkog doma, mogli upoznati sa sadržajem i preporukama Evropskog parlamenta za ubrzanje našeg puta prema EU.“ Kolegij doma je kao nadležano za razmatranje inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 18.03.2014. godine. Inicijativa je podržana a u privitku Mišljenja dostavljen je i prijevod Rezolucije Evropskog parlamenta koji je pripremljen za potrebe Zajedničkog povjerenstva. Otvaram raspravu, i evo odmah molim zastupnike da saslušaju jedan moj kratki uvod, odnosno pojašnjenje ove inicijative.
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Izvolite kolega Džaferoviću.
Dakle, ja se izvinjavam što ste se vratili na mjesto. Mi danas odlučujemo da li će ovo biti tačka dnevnog reda jedne od sjednica Parlamenta ili ne. Ovo danas nije tačka dnevnog reda, jer nismo o tome odlučili. Dakle, nema potrebe da ulazimo sada u suštinu, mi treba da odlučimo hoćemo li podržati da ovo bude na idućoj sjednici ili nećemo. To je to. 119
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Ja uvažavam, dakle ovu intervenciju kolege Džaferovića i moja intencija, kada sam se javio da kratko obrazložim ili dopunim obrazloženje ove inicijative, nije bila da danas završimo raspravu o inicijativi, već da obrazložim zašto smatram da treba nadležni organ, a smatram da je to Vijeće ministara, pripremiti odgovarajuću podlogu za ovu raspravu. Pa prema tome, dozvolite da, kao što smo i do sada imali prilike, da o točkama dnevnog reda koje su ovdje, raspravljamo, da i sada ja u okviru ovih pet minuta kažem par riječi ovdje pred Parlamentom. Dakle, ne treba nikog uvjeravati ovdje, nažalost BiH dramatično zaostaje za svojim susjedima na evorpskom putu i moram vam priznati, nažalost, da institucije EU više posvećuju svoga vremena našoj budućnosti u EU, nego mi sami ovdje u BiH. Ja ću samo spomenuti nekoliko dokumenata koje je EU kroz svoje razne institucije donijela, a pitanje je koliko smo mi toga u međuvremenu uradili. Dakle, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, potpisali smo 2008. godine, zaključke Evropskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. godine o Zapadnom Balkanu, koji također tretiraju BiH. Dalje, zaključke Vijeća o BiH 11. prosinca 2012., 21. listopada 2013. dalje, Strategija proširenja i glavni izazovi, Izvješće o napretku BiH za 2013. godinu, dalje, dakle Izvješće o napretku BiH 23. svibnja 2013. i Rezoluciju o proširenju od 22. studenog 2012. Politike i kriteriji, strateški interesi EU-a, naravno i ova Rezolucija Evropskog parlamenta koja je bila povod da podnesem ovu inicijativu. A jučer smo imali prilike svjedočiti se da je i Evropsko vijeće raspravilo o priključenju BiH EU i donijelo neki sljedeći novi pristup. Drugi kažu da je to prošireni pristup BiH, ali su oni potvrdili, dakle ovaj put BiH prema EU. Dakle, ovi zaključci na neki način sublimiraju ono što su glavna polazišta ove Rezolucije o kojoj bi mi trebali ovdje vrlo ozbiljno raspravljati. Smatram da svi ovi dokumenti u kojima je sadržana politika evropskih institucija prema BiH se ne smiju i ne mogu ignorirati. One zaslužuju našu potpunu pozornost, ako nam je cilj članstvo, a kazali smo da jeste strateški cilj BiH. Moram istinski moći iščitati poruke zapravo iz ovih svih dokumenata, jer selektivno čitanje i uzimanje iz ovih dokumenata, kao i sa menija, ono što nam odgovara i predstavljanje i prezentiranje svojoj publici političkoj, stranačkoj, nacionalnoj itd., je meni dokaz zapravo da mi ove poruke sve skupa nismo iščitali na pravi način. Pa onda pogledajmo kako se medijski odnosilo prema ovoj Rezoluciji u različitim dijelovima BiH. Ja o tome ne bih sada detaljnije govorio. Zato smatram da mi moramo biti ustanju prihvatiti ove poruke koje su upućene i posebno smatram da moramo biti ustanju ipak iskoračiti iz nekih svojih, da tako kažem, obrambenih busija ili bunkera itd., i suočiti se sa činjenicom da samo zarobljeni u jednom svom da tako kažem obrambenom stavu možemo se suočiti sa jednim momentom da drugi oko nas odmaknu toliko daleko da ih više ne možemo slijediti. Prema tome, ja smatram da Evropska unija treba BiH, ali sam čvrsto uvjeren i da Evropskoj uniji treba BiH. Izgleda da je EU toga svjesna, a vrijeme je da i mi to postanemo. Stoga, ja predlažem da se ova inicijativa podrži, da se na temelju preporuka Rezolucija Evropskog parlamenta, Vijeće ministara zaduži da pripremi informaciju sa prijedlozima kao podloga za raspravu u ovom Parlamentu, a sve u cilju ubrzanog puta BiH prema EU. Prema tome, ja nisam kao što vidite ulazio u suštinu ovoga dokumenta, već smatram da trebamo podržati ovu inicijativu da bismo mogli slijediti ono što je pred nama. Hvala lijepa. 120 Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Jedna tehnička ispravka i jedan prijedlog sa kojim ja se nadam da će predlagač se složiti. Vi ste u svojoj inicijativi tražili da se između ostalog osigura prevod Rezolucije Evropskog parlamenta. Mislim da je taj dio višak, budući da predpostavljam da Vi znate da je hrvatski jezik jedan od službenih jezika EU i na zvaničnoj web stranici Evropa Parlament – Evropa.EU postoji dokument na hrvatskom jeziku, jedino ako treba prevesti ovdje na bosansku i srpsku varijantu. Dakle, ovaj dio inicijative smatram suvišnim. Ali ono što bih, to je manje važno, ono što je važnije, ja bih Vas zamolio prije svega da se izjasnite o tome da se ova inicijativa ovakva kakva jeste dopuni sa jednom stavkom koju ste Vi spomenuli, a to su zaključci, odnosno 28 ministara vanjskih poslova EU, koji su na jučerašnjem sastanku donijeli set zaključaka o BiH, ali i da nam se u okviru ove rasprave dostave sve ostale rezolucije Evropskog parlamenta, evo recimo od 2006., kada je pao Aprilski paket pa do danas, kako bi imali sveobuhvatnu raspravu, budući da nije ni u kom slučaju stav Evropskog parlamenta mijenjan. On je konzistentan tokom cijelog vremena, a uklapa se u Vašu diskusiju. Evo, ja bih volio da se Vi izjasnite, pa ja bih onda predložio zaključak, ili možda čak i ne moram predložiti, ako se Vi slažete.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Bećirović, zamjenik predsjedatelja, rasprava. Izvolite.
Dakle, ovo je tačka 33. danas dnevnog reda i o ovoj temi razgovarali smo i ja i kolega Magazinović i ja sam pripremio također isti ovakav jedan zaključak, koji dostavljam u pisanoj formi, da se povodom ove tačke dnevnog reda o njemu izjasnimo. – Dakle, zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi informaciju i obezbijedi prevod svih rezolucija Evropskog parlamenta koje su usvojene od 2006. do kraja marta 2014. godine, a koje se odnose na BiH. Dakle, da ne bi selektivno jednu po jednu rezoluciju razmatrali, da dobijemo sve te rezolucije koje su usvojene i da vidimo šta u njima stoji. Vjerujem da to neće biti sporno ni za predlagača.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Senad Šepić. Izvolite. Pardon, ispričavam se, imamo dvije replike. Kolega Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Ja ne mislim da je svrsishodno dopunjavati sa dodatnim rezolucijama Evropskog parlamenta ili Evropske komisije i mislim da je formalni povod ovog ona druga tačka Rezolucije Evropskog parlamenta gdje se po prvi put osuđuju i centralističke snage BiH. Ne znam zbog 121 čega to nekoga ovdje uznemirava. Imamo, mislim, to je stav Evropskog parlamenta, na to nismo mogli uticati ili ne, uticalo se koliko je bilo moguće iz Sarajeva, ali ipak ovo nije izbrisano, dakle da su krivci za situaciju u BiH centralističke snage koje nisu sposobne da se pomire sa tim da BiH svoj dalji napredak i put treba da gradi kao federalna država. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Ma ja također mislim da je i nepotrebno i kontraproduktivno da se ide u prošlost, jer imamo nešto što je aktualno, to je zadnja Rezolucija Evropskog parlamenta. Mogu podržati prijedlog gospodina Magazinovića oko ovih zaključaka ministara vanjskih poslova zemalja članica EU, i oni su relevantniji, oni ukazuju dakle i Rezolucija Evropskog parlamenta i ovi zaključci ukazuju na aktualni stav EU prema pitanjima koja su važna za integriranje ili za hod BiH prema ovoj integraciji. Rezolucije od 2006. pa na ovamo, govorile su nešto o vremenima u kojima su donošene, govorile su o situaciji koja je tada bila realna i relevantna, ali svakako ni iz bliza nisu relevantne za današnju situaciju kao što je ova Rezolucija i ovi zaključci. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Denis Bećirović, replika. Izvolite.
D nije ovo baš prikladno tumačenje kolege Franjičevića kada je riječ o rezolucijama Evropskog parlamenta, jer ako nastupimo s tom logikom da nas ne zanimaju sve te rezolucije od 2006. do danas onda i ova Rezolucija ima sudbinu tih rezolucija. A ako pogledate sadržaj tih rezolucija uočičete da su one itekako aktuelne i dan danas kao što su i tada bile. Prema tome, nemojte zato što vam se eventualno sviđa neka rečenica u toj Rezoluciji, a neke prethodne rezolucije nisu vam baš po volji, da ne razmatramo sve to. Sve to treba staviti, da vidimo šta je to Evropski parlament poručio BiH, koje su to poruke, bez bilo kakve selekcije i da ovdje sada, pod znacima navoda, pincetom vadimo rezoluciju po rezoluciju.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naravno da su važne i prošle, naravno da je važna i ova sadašnja, i naročito su važne buduće rezolucije koje će se ticati BiH. Gospodine Ljubiću, ako dozvolite, ja ću samo istaknuti da sam ja kao članica Komisije za evropske integracije odmah nakon donošenja Rezolucije inicirala na sastanku Komisije razgovor o Rezoluciji i njenu analizu. Taj prijevod koji imate sam 122 ja donijela dan nakon što je Rezolucija usvojena. Dakle, ja mislim da nama nedostaje proaktivno djelovanje. Mi se nekim problemima bavimo post festum, naročito onda kada nam se dopada da iz konteksta cjelokupnog dokumenta vadimo određene dijelove i rečenice koje bismo eventualno htjeli upotrijebiti onako kako ste Vi gospodine Ljubiću vrlo dobro primjetili, na različite načine, u različitim krajevima zemlje i u različitim medijima. Dakle, zaključak naš bi trebao biti da se rezolucijama bavimo onda kada one nastaju i da na sve načine, koje možemo kao zastupnici u domenu naših mogućnosti i suradnji koje imamo sa kolegama i koleginicama u Evropskom parlamentu, utječemo na određene dijelove tih rezolucija. Ako ništa drugo servisiramo relevantne podatke koji evropskim parlamentarcima trebaju biti dostupni kad donose ovakve zaključke. Dakle, ja plediram za proaktivno djelovanje, razmatranje unaprijed ili barem razmatranje u aktuelnom terminu kada nastaju rezolucije i kada se o njima razgovara u cijeloj Evropi. Mi sada djelujemo kao neko ko se bavi ovim poslom četiri mjeseca nakon što je Rezolucija donesena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Ma ne znam, razmišljam ima li smisla uopće replicirati na ovoj razini, jer valjda je, valjda je i kolegi Bećiroviću jasno, on je povjesničar kao i ja, da naprosto nije ista relevantnost rezolucije koja je usvojena na bilo kojem tijelu, evo u ovom slučaju u Evropskom parlamentu 2006. godine i rezolucije koja je usvojena prije dva ili tri mjeseca. Samo ova Rezolucija govori o aktualnom stanju i o aktualnom stavu, o aktualnom stavu, pocrtavam, Evropskog parlamenta prema BiH i procesu integracije BiH u EU. Možemo se s tim naravno složiti. Naravno da prošle rezolucije imaju svoju važnost, svoju relevantnost, ali njih možemo promatrati, tu relevantnost možemo promatrati prvenstveno u povjesnom kontekstu, u odnosu na prilike koje su bile u momentu kada su rezolucije donšene.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
A ja tek sada vidim da kolega Franjičević u stvari ne zna šta je sadržaj tih rezolucija koje su usvojene u periodu od 2006. do 2014. godine, ne samo ove posljednje. Jer, da znate šta je sadržaj tih rezolucija znali bi šta je recimo rekla Rezolucija iz 2009. godine Evropskog parlamenta, evo da ne idemo u '06. Ta Rezolucija Evropskog parlamenta o Srebrenici je danas aktuelnija više nego ikada gospodine Franjičeviću i nemojte to zaboravljati.
Zahvaljujem. 123 Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Kolega Franjičević nema, ne znam ima li pravo na repliku, ali evo, ja sam s pažnjom pričekala da možda barem onako glasno s mjesta kaže što govori. Vidite, ja ću vas samo podsjetiti da je ovaj Parlament na inicijativu poslanika Stranke za BiH prihvatio je nedavno, čini mi se čak i jednoglasno, da kada je bila aktuelna Rezolucija Vijeća Evrope raspravlja o tome. Mi do sada još nismo dobili dnevni red sa tom tačkom dnevnog reda. Ja se bojim da i ova inicijativa ili slične inicijative ne dožive istu sudbinu, pa će onda nekada neko pričati kako je to zakašnjelo itd. Međutim, ja, ono što je tačka dnevnog reda danas, nisam primjetila da iko osporava ovu inicijativu, samo što je bilo pitanje da se ona dopuni sa aktuelnim stvarima, jučerašnjim dokumentom, rezolucijama Evropskog parlamenta od 2006. ili 2009., itd. Ja hoću samo da apostrofiram važnost stavljanja ovakve tačke na dnevni red što je moguće prije, a da svi imamo, sve relevantne dokumente, ukoliko je to potrebno i Evropskog parlamenta i Vijeća Evrope, a posebno, evo u više navrata pomenutog Evropskog parlamenta od 2006. godine, iako je to naravno ovdje apostrofirano u jednom sasvim drugačijem kontekstu. Ali bilo bi jako dobro da imamo te dokumente na raspravi, i da se koristimo jezikom argumenata. Ne da bismo vidjeli šta je bilo u prošlosti, nego šta pod hitno ovaj Parlament može uraditi na evropskom putu BiH. U tom smislu podrška i ovoj i svakoj drugoj inicijativi, ali evo i prijedlog Kolegiju da razmisli na koji način da što je moguće hitnije pitanje evropskog puta BiH stavi na dnevni red, uključujući i naravno dokumente koji su ovdje inicirani kao podloga za raspravu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić ima riječ. Izvolite.
Ja nisam mislio da ću morati odgovarati na ove rasprve, ali ja ću pročitati kako nosi naziv, dakle Rezolucija Evropskog parlamenta od 06.02.2014. godine o izvještaju o napretku BiH za 2013. godinu. Dakle, ja stoga smatram da je prihvatljivo da Vijeće ministara priključi ovoj informaciji i odluke Vijeća od jučer. Međutim, nema nikakvog smisla vraćati se sada u 2000., 2003., 2006., itd., itd, jer ako ste iščitali Rezoluciju onda ste mogli vidjeti ove dijelove preambule, pa kaže – uzimajući u obzir, uzimajući u obzir, uzimajući u obzir, uzimajući u obzir dokumente koji su donošeni, a odnose se na napredak BiH prema EU, dakle donosi se ova Rezolucija. A, čini mi se da sada imam potrebe reći ono što sam maloprije propustio namjerno reći, da ne bih nikoga iritirao ovdje i da bi ova Rezolucija, da tako kažem, kao suštinski dokument ugledala svjetlo ovoga dana, ali to sam rekao, da tako kažem, na jedan općenit način. Dakle, šta mi, kako se mi odnosimo prema ovim dokumentima? Kao da uzimamo s menija ono što nam odgovara. Pa, biću potpuno otvoren, kada je Rezolucija donešena, kako se je prema njoj odnosila medijska, politička, pa intelektualna javnost u Sarajevu npr. „Silencio stampa“. Zbog čega? Zato što je u toj Rezoluciji bilo govora o legitimnom predstavljanju građana i naroda, o federalizmu, o osudi centralističkih snaga koje su zaustavile, itd., donošenje ovih, presude Evropskog suda u 124 Strazburu. Pogledajmo kako se danas s druge strane, biću potpuno iskren, u Hrvatskoj javnosti, političkoj, medijskoj, kulturnoj, itd., naglasak je upravo bio na ovim točkama, a rijetko ko se očitovao npr. o onom dijelu koji se odnosi na obrazovanje, gdje je spomenuta i dvije škole pod jednim krovom. Ja sada tu govorim potpuno, da tako kažem, da budemo ustanju biti samokritični i da budemo u stanju promatrati ove dokumente u cjelini, a ne separatno. Ili, jučer je bilo da tako kažem, Vijeće EU. Gledajte kako su objavile novine iz Sarajeva – retorika podjele je neprihvatljiva. Dakle, u medijima, portalima na hrvatskom jeziku, govori se da se Sejdić-Finci ostavlja iza izbora, a da se naglasak stavlja na zapošljavanje mladih, na ekonomsko-finansijsku sferu. Prelistao sam koliko sam stigao negdje oko podne portale i novine RS-a, ne piše ništa o ovomu. Prema tome, gledajte, ja smatram da je vrijeme došlo da mi istinski budemo u stanju prihvatiti različita stajališta i zato ja ovdje se očitujem o ovim prijedlozima koje su iznijeli kolega Magazinović. Dakle, ja prihvaćam da Vijeće ministara i da se ovaj zaključak dopuni ... odlukama Vijeća EU od jučer, a ako smatrate da treba i neke druge inicijative, brate, podnosite inicijative, pa ćemo o njima raspravljati kao i svim ostalim. A ja, ja tražim da se o ovom inicijativi izjasni na ovakav način. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ne znam zašto bi Vam smetalo da imamo sve rezolucije? Zašto ova Rezolucija treba da ima ekskluzivitet? Vi ste podnijeli ovu inicijativu, evo ja nemam ništa protiv da se ona prevede i da nam se da da to pogledamo. Ja sam to pogledao. Šta ima, što bi bio problem da se prevedu i ostale rezolucije, evo od određenog datuma, kako je predloženo ovdje u zaključku, da i to imamo. Stiče se dojam da je ovo ciljano urađeno kada je samo ova Rezolucija u pitanju i tu, dakle, zapravo jeste problem. Znam ja gdje je ovdje problem, ja sam o tome ovdje govorio članovima Evropskog parlamenta. I mogu vam kazati da, nakon objašnjenja i onoga sve što je kazano, nije moglo proći u zajedničkoj izjavi ni slično nešto što je pisano u Rezoluciji, zajedničkoj izjavi dvojice kopredsjedavajućih, gospodina Kukana i gospodina Genjca, na ovom međuparlamentarnom sastanku sa Evropskom komisijom. Neka se prevedu sve rezolucije, evo da vidimo šta piše, koji su stavovi Evropskog parlamenta, pa ćemo da raspravimo. Ja znam tačno kako je nastala i tačka 2. i znam da to vas interesira samo zbog tačke 2. I znam da tačka 2. u sebi sadrži neistinu. Ja to javno kažem, a neka se prevede, pa ćemo o tome da raspravimo, ništa više. I dajte da vidimo sve. Što, zašto da bježimo da imamo prevod Rezolucije o Srebrenici ovdje, oficijelno u Parlamentu. Imaćemo oficijelno u Parlamentu ovo, a nećemo osudu genocida u Srebrenici da imamo jel'? I Vi to kažete da nema potrebe za tim. Ima, naravno da ima potrebe za tim. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Pa mi smo otvorili izgleda ovu tačku dnevnog reda i vrlo brzo i taksativno. Kada je to, ko sam ja da osporavam rezolucije Evropskog parlamenta? Kada je to osporena neka rezolucija koju 125 je predložila izvjestilac Doris Pak ili Jelko Kacin? Pa ja bih njega smatrao ozbiljnim poličarem da on predloži rezoluciju da Slovenija vrati 200 miliona maraka kao osnivač Ljubljanske banke koja je opljačkala štediše BiH. Ja bih onda njega uzeo u obzir i shvatio svaku njegovu rezoluciju da je normalna. A oni tamo šta god im na um padne predlože rezoluciju neku, koristeći BiH kao koloniju, jer nema robe koju može proizvesti Slovenija pa da je proda Švajcarskoj ili Austriji, nego će nama ovdje uvaljivati sve što valja i ne valja, jer im mi dođemo kao takvi za podkusurivanje. E to su te rezolucije koje uništavaju BiH. Kada ćemo mi jednom reći – dosta više. Primite nas tamo pa nas onda dovodite u red, a ne ovako držite nas na grani i onda kao majmunima izdiktirate nešto, kao da smo mi jučer sišli s grane.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam zaista mislio potpuno drugačije diskutovati, ali evo kada su se već otvorile, iako sam se prvi bio prijavio, pošto su se otvorile diskusije na ovaj i ovakav način, dakle ja želim napraviti jedan komentar na ovu inicijativu koju ste Vi imali, dakle nakon ovih rasprava. Dakle, mislim da ona ima smisla jedino ukoliko zaista uvažimo sad jedan ovako širi pristup ovome pitanju, jer je on potpuno argumentovan. Dakle, ja sam htio na prvu predložiti onako malo i da mi tehnički, logički, pa ako hoćete i suštinski, dakle lakše izađemo iz ovoga što ste Vi zapravo htijeli uraditi, a to je da zadužimo naše stručne službe, ja sam evo ponudio jedan zaključak u tom pravcu, da zadužimo naše stručne službe, da nam hitno, a najkasnije u roku od 24 sata, skinu sa web stranice, o tome je govorio moj kolega Magazinović, dakle skinu sa web stranice na hrvatskom jeziku tekst ove Rezolucije, prevedu je na druga dva jezika, dostave nam Rezoluciju i mi imamo Rezoluciju. Dakle, ukoliko se to htijelo postići. 06. februara je donešena ova Rezolucija. Mislim da me pogrešno ne shvatite. Pa ja sam je čitao 06. poslije podne ovdje. Mediji, ne postoji novina, ne postoji portal koji nije prenio na svim mogućim jezicima, koji nije komentarisao ovu Rezoluciju. Dakle, tako da smatram da s te strane i mi sebe nakon 2,5 mjeseca, kada diskutujemo o ovoj inicijativi, na ovakav način, dakle dovodimo u pitanje u potpunosti i svoj kredibilitet. Stoga ja vas pozivam, evo po ko zna koji put ovdje, dakle mislim da će kroz neki par dana biti pune dvije godine kako je ovaj ovdje Dom usvojio zaključak, odnosno usvojio inicijativu da napravimo zajedničku sjednicu oba doma i da diskutujemo evropsku perspektivu, odnosno poziciju BiH na evropskom putu. Vi znate da smo mi to imali, nekoliko puta sam obnavljao tu inicijativu. Da pričamo, da smo to stavili na dnevni red, evo sve ovo ...
nije uključen mikrofon
pa naravno Dušanka, ali, dakle, da hoćemo u tom smislu da budemo dosljedni, ovo što danas ovdje, ovo je jedan mali segment te široke priče koja se zove pozicija BiH na evropskom putu, i dakle, bila samo jedan mali dio svega toga, imali bi jednu priču, mogli bismo u tom pravcu prići sa svih strana. Ali ono što je činjenica i što je bio ključni zaključak jedne takve diskusije, tu bi se 126 jasno pokazalo ko je suštinski za taj evropski put, a ko zapravo to koristi onako kako reče moja kolegica Ismeta Dervoz, dakle da bi na neki način otvarao neka pitanja koja njemu u datom momentu služe kao politička ili neka pozitivna, za njega politička priča. Stoga ja, evo obnavljam po ko zna koji put i tražim od Doma, dakle da se zakaže zajednička sjednica, jer je i Zajednički kolegij prihvatio inicijativu, usvojio inicijativu, Komisija za evropske integracija je pripremila materijale, mi nekoliko puta to imali ovdje na Domu. Pa šta je problem da se jedan dan sastanemo i da diskutujemo, dakle da svi poslanici i delegati diskutuju aktuelnu poziciju na evorpskom putu. Dakle, jedino šta trebate, a Vi ste danas predlagač, Vi ste i jedan od ljudi koji je u Zajedničkom kolegiju, dakle, treba samo da se dogovorite oko termina i da nas sazovete. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, rasprava. Izvolite.
Pa neću ja voditi neku široku raspravu, jer je očito da se određene političke snage osjećaju snažno pogođene Rezolucijom Evropskog parlamenta od 06. veljače ove godine. Želim samo reći da nije točno da je ta Rezolucija snažno obrađena medijski, na portalima, u sredstvima javnog priopćavanja, u javnim medijima itd., jer se, da li slučajno ili namjerno, njeno donošenje poklopilo sa izbijanjem onih famoznih prosvjeda u jednom dijelu Federacije BiH, tako da je iz tog razloga medijska pažnja bila skrenuta u nekom drugom smjeru, od same Rezolucije. I, to je dodatni razlog da se podrži ova inicijativa kolege Ljubića i da se ovaj Parlment, ova Parlamentarna skupština, posebno ovaj Zastupnički dom ozbiljnije pozabavi tom Rezolucijom kao najaktualnijom, najrelevantnijom u tom smislu, jer ona izražava politički stav Evropskog parlamenta prema fazi u kojoj se nalazi BiH u procesu pridruživanja EU. Naravno da možemo svi prilaziti ovome iz svog nekog političkog kuta. Nešto nam je bliže, nešto dalje, nekim priželjkivanim stavovima. Ja recimo, već sam rekao, vidim kao potpuno opravdan prijedlog kolege Magazinovića da se ovoj Rezoluciji pridodaju i ovi zaključci Vijeća, jer su oni također aktualni i veoma relevantni, a u nekom smislu ja bih dopustio čak i da se kao prilog Rezoluciji, kao ilustracija, ali ne kao poanta priče, nađu i sve rezolucije koje je Evropski parlament do sada donosio a tiču se BiH. Čisto da bismo imali nekakav širi kontekst i širi pogled koji bi omogućio možda relevantnije zahvaćanje aktualnog stanja i aktualne problematike, onako kako je obrađena u ovoj zadnjoj Rezoluciji Evropskog parlamenta. Evo toliko, hvala.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Gledajte, sve rezolucije koje je Evropski parlament donosio ili Evropska komisija itd., i bilo koja evropska institucija, bilo tko od nas u prošlom mandatu i u ovom mandatu i u pretprošlom mandatu je mogao zatražiti njihov prevod i staviti na dnevni red ovdje. Zašto nije netko, smatralo se vjerojatno da ne treba. Ovaj, s druge strane te rezolucije i ti dokumenti su se odnosili na ondašnje uvjete i ondašnje vrijeme. Prema tome, oni danas više nisu relevantni. Ono 127 što ja ovdje želim jasno reći, mislim, sama ta činjenica da danas vodimo ovakvu raspravu oko ove inicijative govori kako se mi odnosimo, da se odnosimo, da tako kažem, kao prema evropskom meniju. Pa gledajte, budite otvoreni, iskreni, dakle čelnik političke stranke, najbrojnije stranke u ovom Parlamentu je nakon donošenja ove Rezolucije izjavio – da jest da je to rezoluciju donio Evropski parlament ali ta rezolucija nije obvezujuća. Nije obvezujuće ni naše članstvo u EU, ali jest naš interes. Prema tome, ja nemam ništa protiv, meni čak ne treba prevod te rezolucije jer znam engleski, dakle, i neke sam od njih čitao. Nemam ništa protiv da se zatraži od službe da je prevedu i da je čita tko želi. Ako neko smatra da treba prevesti sve ove dokumente na koje se poziva rezolucija ovdje u preambuli nemam ništa protiv toga, ali sada ići od danas do Dejtona i prevoditi sve dokumente, raspravljati o njima ovdje, mislim da nema nikakvog smisla. Prema tome, moje definitivno očitovanje o ovomu, dakle nemam ništa protiv da se rezolucija prevede na jezike naroda u BiH, na hrvatskom već postoji, vjerojatno jer je službeni jezik u EU, međutim rezolucija je mnogo šira nego ove točke o kojim mi raspravljamo ovdje. U rezoluciji se govori o presudi Damjanović-Maktouf, u rezoluciji se govori o školovanju Roma, u rezoluciji se govori o mehanizmu koordinacije, i zato ja smatram da je Vijeće ministara relevantna institucija koja je u stanju da nam pripremi adekvatan dokument i prijedloge zaraspravu. Dakle, ovdje rezolucija ne tretira samo politička pitanja s kojima se suočava BiH, već mnoga pitanja koja su za neke normalne zemlje tehnička, a za nas također, dakle evo izgleda i politička, u sferi obrazovanja, u sferi kulture, u sferi drugih stvari. Prema tome, zato ja smatram da Vijeće ministara treba, a ako smatra neko da treba prevesti i ove dokumente nek prevedu brate i ove dokumente na koje se rezolucija poziva u preambuli, a vidjeće da se poziva na dokumente od 2003. pa do 2014. Ali suštinski treba se fokusirati na ono što nam treba danas, a to je dakle Rezolucija Evropskog parlamenta i odluke Evropskog vijeće od prethodnog dana. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, mislim da smo se primakli rješenju, jer Vi ako tvrdite da se ova Rezolucija poziva na sve prethodne razolucije, a poziva, onda nije nikakav problem da izađemo u susret ovome što je kolega Bećirović formalno predložio, o čemu smo obadvojica govorili, uz ovo što se juče dešavalo. Tako da mislim da smo se približili tom rješenju. Ni jedna rezolucija nije obvezujuća uključujući ni ovu, ali jeste značajna, i tu se slažemo, i nema nikakvog razloga da o njoj ne raspravljamo. S tim da mene malo čudi što mi tražimo od bilo koga tekst Rezolucije, budući da je zadnja tačka te Rezolucije tačka 41. glasi – Da Evropski parlament nalaže svom predsjedniku, dakle predsjedniku Evropskog parlamenta, da ovu Rezoluciju proslijedi visokoj predstavnici EU za vanjske poslove, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara, Parlamentarnoj skupštini BiH i parlamentima i vladama entiteta. Što znači da ste vi vjerovatno ovo dobili već i ako ste dobili, a trebali ste dobiti, ne vjerujem ja da stručne službe Evropskog parlamenta baš mogu promašiti u ovom, onda ste nam to trebali odmah dostaviti. Mada, naravno da smo se svi zainteresovali i pročitali ovo na jednom od službenih jezika EU koji svako od nas razumije.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite. 128
Mogao sam i odustati ako nema više, jer je ovo meni nerazumljivo i neshvatljivo ljudi. Pa, pustite čoveka da ima svoju tačku i svoje ..., pa uporni, pa uporni, ja čekam u ovo doba da ćete odustati, ovo nije viđeno. Pa predložite što hoćete i ..., čovjek vam fino rekao, predložite ja sam predložio, a oni uporni. Pa bi li ti prihvatio, pa bi li ovako, pa bili onako, šest puta čovjek objašnjava – nemam ništa protiv, hajte vi, pa sve je jasno, ali nema smisla u ovo doba jer smo prihvatili da radimo na drugačiji način. Da je jedan sat pa ja bi mogao prihvatiti, ali stvarno ovo nije odavno viđeno, mislim, ne znam šta je problem da predložite svoj zakon. Imate kolekciju Zagorovih romana predložite, pa ako dobije podršku razgovaraćemo, i koji su isčitani, do sada isčitani stotinu puta.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 34. točku dnevnog reda, Ad. 34. Razmatranje inicijative zastupnika Denisa Bećirovića s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: “Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim inicijativu kojom se zadužuje Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH da, u što kraćem roku, usvoji akte kojima se: a) Ukidaju paušali profesionalno zaposlenim poslanicima i izaslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH, b) Smanjuju plaće zastupnicima i izaslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH, c) Smanjuju naknade materijalnih i drugih troškova zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH. S obzirom na tešku socijalno-ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini, pozivam Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH da također pristupe smanjenju plaća i drugih povlastica. Smatram kako bi bilo korisno da tako ušteđena sredstva usmjerimo na formiranje fonda za stipendiranje nadarenih studenata i učenika u Bosni i Hercegovini.“ Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za administrativne poslove. Nadležno Povjerenstvo je 24.03.2014. godine dostavilo objedinjeno Mišljenje o trima inicijativama koje se odnose na smanjenje plaća, naknada i povlastica zastupnika i izaslanika, osvim ove. To su dvije sljedeće inicijative na dnevnom redu zastupnika Ante Domazeta i zastupnika iz Kluba SDA. Inicijative su podržane i proslijeđene domovima na daljnji postupak. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na 35. točku dnevnog reda, 129 Ad. 35. Razmatranje inicijative zastupnika Ante Domazeta s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu da se paralelno ili neovisno o promjeni zakonskih propisa kojima se reguliraju plaće i primanja zastupnika i drugih dužnosnika na svim razinama vlasti u BiH, kao čin kolektivnog ili individualnog odlučivanja, usvoje odluke o odricanju od određenih prava za koja smatramo da su u sadašnjim društvenim okolnostima neprihvatljiva, kao oblik povlastica u društvu. O tim odlukam bilo bi razumno obavijestiti javnost.“
Jesam, samo za jedno pojašnjenje ako je moguće gospodine predsjedavajući. U inicijativi gospodina Bećirovića stoji – podnosim inicijativu kojom se zadužuje Zajednička komisija za administrativne poslove, i da ne čitam dalje, u inicijativi kolega iz SDA stoji – traži da Zajednička komisija za administrativne poslove u skladu sa zahtjevima, itd. Administrativna komisija je, koliko znamo, kazala da podržava inicijative i vraća ih Domu na postupanje. Možete li pojasniti onda ko treba sad da postupa po ovim zahtjevima.
Dom.
Nosioci inicijativa su tražili jedno, a Administrativna komisija je to vratila nama.
Čim su uklječene u dnevni red, znači Dom. Dakle, prije nego što pređemo na točku 37. predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o točkama 37. do 49. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje materijala. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo 31 glasa za, uz dovoljne entitetske većine usvojili ovaj prijedlog. Ad. 37. – 49. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, dopuna sporazuma, ugovora, protokola, Provedbenog protokola i Regionalne konvencije Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem stanku od pola sata za pripremu glasovanja. [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon
Dobro, zahvaljujem na sugestiji kolege Bećirovića. Naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku 5. – Zahtjev zastupnika Nermine Zaimović-Uzunović i Asima Sarajlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Glasujemo najprije o zahtjevu za žurni postupak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Sa 30 glasova za, uz dovoljne entitetske većine usvojen je zahtjev za žurni postupak. [[zajednička diskusija]] Šta je sada, je li slijedi ...
Ne, ne, idemo sad, zahtjev usvojen, znači glasa se ...
Sad otvaramo raspravu. 132
Kolege, samo malo, kolega Džaferoviću, mi smo to apsolvirali ovaj kroz zaključak Beriza Belkića, dakle odgađa se izjašnjavanje i upućuje Vijeću ministara. Prelazimo sada na, otvaram raspravu, dakle o ovom Zakonu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne vidim ništa još na ekranu. Nema prijavljenih koliko vidim. Sad se glasuje o ovom Zakonu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Uz 20 glasova za, sa dovoljnom entitetskom većinom iz Federacije ali bez glasova iz RS- a, dakle u ovom prvom krugu nije ...
Naknadno usaglašavanje.
Naknadno usuglašavanje. Dakle, idmo na točku 6. – Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Glasujemo o zahtjevu za žurni postupak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 21 za, sa dovoljnim entitetskim većinama zahtjev za žurni postupak je usvojen. Dakle, prelazimo na, otvaramo raspravu.
nije uključen mikrofon
Glasujemo o Zakonu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 19 glasova za, sa dovoljnim entiteskim većinama usvojen Zakon. Prelazimo na 7. točku – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagatelj: Vijeće ministara BiH. 133 Najprije glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Šefika Džaferovića, koji glasi: – Zadužuje se Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH da shodno odredbi članka 120. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH razmotri da li usvojeni Amandman I proizvodi unutarnji nesklad ili sadrži pravno-tehničke greške. Ovo se odnosi na moguću nejasnoću da li data definicija Amandmana obuhvata samo stranu ili stranu i domaću putnu ispravu kako bi trebalo da bude. Sukladno vlastitoj procjeni zadužuje se Povjerenstvo da predloži nužne ispravke. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sada. Konstatiram da smo sa 28 glasova za, sa dovoljne entitetske većine usvojili ovaj zaključak. Prema tome odgađa se izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Prelazimo na točku 8. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine usvojili Prijedlog zakona. Prelazimo na točku 9. – Prijedlog zakona o elektroničnom dokumentu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju s tri amandmana sadržana u Izvješću Povjerenstva za promet i veze. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova usvojili Prijedlog zakona. Sada je trebalo glasovati o točki 10., dakle – Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plaće zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Milorad Živković. Međutim, s obzirom na usvojen zaključak gospodina Beriza Belkića odgađa se izjašnjavanje kao i o ovim svim, kao i zaključku gospođe Dušanke Majkić i svim ostalim što je vezano za ovaj Zakon. Prelazimo na točku 11. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom – predlagatelj: zastupnik Mirsad Đugum (zakon u prvom čitanju). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Sada glasujemo o prijedlozima zaključaka s prošle sjednice koji su predloženi povodom rasprave o ovoj točki.
Prvo glasamo o drugom krugu. 134
O Zakonu. Dakle, pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram sa 21 glasom za, ali sa dovoljnim brojem glasova protiv iz RS-a, dakle ovaj Prijedlog zakona je odbijen. Sada glasujemo o prijedlozima zaključaka s prošle sjednice koji su predloženi povodom rasprave o ovoj točki. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Bože Ljubića koji glasi: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u najkraćem mogućem roku dostavi usuglašen Prijedlog zakona o državnoj imovini koji uključuje i vojnu imovinu kao sastavni dio državne imovine. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 18 glasova za, ali bez dovoljnog broja glasova iz Federacije ...
Izvažavam sumnju, da ponovimo glasanje.
Na zahtjev zamjenika predsjedatelja ponavljamo glasovanje. Glasujemo sada. Konstatiram, dakle da zaključak nema nadpolovičnu većinu. Dakle, sada glasujemo o prijedlogu zaključaka zastupnika Denisa Bećirovića, koji glase: - Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u najkraćem mogućem roku dostavi usuglašen Prijedlog zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom s ciljem dinamiziranja bosanskohercegovačkog puta u članstvo NATO saveza. - Nakon što Parlamentarna skupština BiH usvoji navedeni Zakon Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u najkraćem mogućem roku dostavi usuglašen Prijedlog zakona o državnoj imovini koji potpuno uvažava presudu Ustavnog suda BiH o državnoj imovini. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Imamo opću većinu, nemamo entitetsku većinu.
Nema trećeg pa ne možemo ... naknadno usaglašavanje.
Dobro, idemo dakle na naknadno usuglašavanje. 135 Sada prelazimo na točku 12. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. S obzirom na 11 glasova protiv iz entiteta RS-a ovaj Prijedlog zakona je odbijen.
nije uključen mikrofon
Ne, ne, drugi je krug.
Drugi je krug. Prelazimo na točku 13. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu rezolucije o provjeri podrijetla imovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović. Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu rezolucije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da imamo 11 glasova protiv iz entiteta RS-a, prema tome Prijedlog rezolucije je odbijen. Prelazimo na točku 14. – Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost FIPA-e u privlačenju stranih investicija u BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 34 glasa za, 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine usvojili ovo Izvješće. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda – Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2013. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključkom iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Treba li čitati zaključak? ____________(?) Ne treba.
Može od 17. do 28.
Ako se slažemo onda možemo glasovati u paketu o izvješćima povjerenstava Zastupničkog i zajedničkih povjerenstava Parlamentarne skupštine obadva doma. Znači točke od 17. do 28. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 34 glasa za, uz dovoljne entitetske većine usvojili ova izvješća. Prelazimo na točku 29. – Izvješće o radu Istražnog povjerenstva Zastupničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zlouporaba i stanja u Upravi za neizravno oporezivanje BiH. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Mate Franjičevića koji glasi - Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da Vijeće ministara BiH utvrdi i u roku od 60 dana dostavi u parlamentarnu proceduru Zakon o parlamentarnim istragama. Glasujemo dakle o usvajanju Izvješća sa zaključcima sadržanim.
nije uključen mikrofon
Dakle, glasujemo o prijedlogu zaključka, zahvaljujem se kolegama, glasujemo o zaključku Mate Franjičevića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. 137 Konstatiram da je uz 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine ovaj zaključak kolege Mate Franjičevića usvojen. Sada glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključcima sadržanim u njemu, mislim da ih ne treba čitati.
Samo odvojeno da glasamo.
O zaključcima.
nije uključen mikrofon
Dakle, ovo su zaključci koji su dio Izvješća, prema tome svak ima pravo da se izjasni oni su sastavni dio Izvješća, prema tome oni su neodvojivi od Izvješća. Pripremite se glasovanje. Glasujte sada. [[zajednička diskusija]] Imamo zahtjev za ponavljanje glasovanja. Dakle, glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključcima sadržanim u njemu, a to su četiri zaključka. Izvješće o radu Istražnog povjerenstva Zastupničkog doma za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zlouporaba i stanja u Upravi za neizravno oporezivanje BiH. Sad evo uključen je i zaključak koji smo usvojili gospodina Mate Franjičevića i četiri ova zaključka koji su sastavni dio Izvješća. Dakle, pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 27 glasova za, 8 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine ovo Izvješće sa ovim zaključcima usvojeno. Prelazimo na točku 30. – Odluka Predsjedništva BiH o sudjelovanju kontingenta Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u multidimenzionalnoj integriranoj stabilizacijskoj misiji Ujedinjenih naroda u Republici Mali. Glasujemo o potvrđivanju Odluke. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, 3 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine potvrdili ovu Odluku. Prelazimo na točku 31. – Razrješenje Vlade Rogića s dužnosti zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini. Glasujemo o razrješenju Vlade Rogića. 138 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, 1 glasom protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine razriješili Vladu Rogića. Prelazimo na 32. točku – Razmatranje ostavke zastupnika Darka Babalja na mjesto člana u Interresornoj radnoj skupini za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH. Glasujemo o razrješenju zastupnika Darka Babalja članstva u Interresornoj radnoj skupini. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sada. Konstatiram da je sa 9 glasova za, dakle, 22 glasa protiv i 3 suzdržana smo, da tako kažem, odbili razrješenje, što ja mislim da kolega može shvatiti kao ogromno povjerenje ovoga Parlamenta za njegovo sudjelovanje u ovoj Komisiji. Prelazimo na 33. točku dnevnog reda – Razmatranje inicijative zastupnika Bože Ljubića s nastavka 63. sjednice Zastupničkog doma, održanog 25.02.2014. S obzirom da moram biti ovdje potpuno iskren postoji neslaganje u Kolegiju dvojice kolega o čemu treba prvo glasovati. Ja smatram kao podnositelj inicijative da imam pravo tražiti da se glasuje o ovoj inicijativi čiji je sastavni dio naravno ona dopuna o kojoj sam govorio o onim rezolucijama na koje se inicijativa poziva, i to sam ja naravno u svom uvodnom izlaganju kao prvi izgovorio u svojoj raspravi. Dakle, pozvao se na dokumente iz preambule i zato ja, dakle predlažem da glasujemo o podršci ovoj inicijativi uz ovu dopunu inicijative koja glasi: - Prihvata se inicijativa zastupnika doktora Bože Ljubića dopunjena sa zaključkom da se u prijevod Rezolucije Evropskog parlamenta od 06. veljače 2014. o Izvješću o napretku BiH za 2013. godinu osigura prijevod dokumenata iz preambule na koju se Rezolucija poziva uz dopunu zaključcima sa sjednice Vijeća za vanjske poslove EU, održane 14. travnja 2014. godine, a koji se odnose na BiH. Pripremite se za izjašnjavanje o ovoj inicijativi.
Poslovnička.
Ko ima poslovničku? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvolite ko je prvi se javio? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala vam gospodine predsjedavajući.
Jake federalne bošnjačke snage.
Jako ste ljubazni, ja znam da je – kako kažete?
Jake federalne bošnjačke snage nastupaju.
... ovaj, kad ne budete sjedili tu onda Vi dajte kvalifikacije kakve hoćete tamo na hodniku. Dakle, zaključak kojeg je predložio gospodin Bećirović je praktično amandman na Vaš prijedlog i potpuno je u redu i normalno da se glasa o tom njegovom prijedlogu, da vidimo, dakle kakav će stav Doma biti, jer od toga zavisi kako ćemo se mi odrediti prema Vašem prijedlogu. To je suština i to je poslovnička intervencija, ja Vas molim da zaključak gospodina ... [[zajednička diskusija]] Molim vas, dakle ja sam kazao da je to praktično, dakle praktično amandman na ovo Vaše i ja Vas molim da ga stavite na glasanje.
Poslovnička intervencija, kolega Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju. Sad kad smo kolega Džaferović i ja javili Vi ste pitali ko se prvi javio. I onda smo rekli kolega Džaferović i njemu ste dali riječ. Ja mislim da na isti način trebate postupiti sa zaključcima uključujući i Vaš, i ja mislim da nije ovdje uopšte sporno da će oni biti usvojeni, samo eto da poštujemo Poslovnik kako kaže onako kako su zaključci predlagani. Jer, i ovo Vaše je zaključak jednako kao i sve ovo što je, što je ostalo predlagano. Dakle, redom predlaganja kako je dostavljeno i nama kao zastupnicima i kako je stavljeno tu na sto.
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija kolega Kalabić. Izvolite.
Ja mislim da ovo nema smisla, predsjedavajući ima Vaša Inicijativa i od kad ja znam o inicijativama se izjašnjavalo, njih se prihvatalo i odbijalo. Ostali imaju pravo, al' ulazak ovakav u nečiju inicijativu do sad nije viđen, ovo nije viđeno. Ima se pravo odbiti i prihvatati, al' 140 masakrirati nečiju inicijativu na ovakav način je stvarno neprihvatljivo. I uvođenje prakse koja je, ja bi vas podsjetio, kad je viđena, je se ne sjećam, i mislim da je van Poslovnika. Izjašnjavamo se o Vašem prijedlogu, može da bude odbijen i prihvaćen i ništa drugo i ništa drugo.
Uvaženi zastupnik Lozančić, poslovnička također. Izvolite.
Potpuno sam suglasan sa ovim što je uvaženi zastupnik Kalabić rekao, jer Vi ste inicirali i mi se danas određujemo samo hoćemo li pirhvatiti Vašu inicijativu. Svako od nas ima pravo podnijeti stotinu svojih incijativa. I Vi ste svoj prijedlog za uvrštavanje ove inicijative modificirali ..., i to Vi imate pravo. I predlažem da se izjasnimo o Vašem prijedlogu, kao što smo do sada uvijek radili, hoćemo li Vašu inicijativu kako ste je modificirali prihvatiti da uđe u dnevni red nekog od narednih zasijedanja.
Zahvaljujem. Dakle, ja želim reći i objasniti kolegama i poslovnički i suštinski, dakle ovo je tekst moje rasprave sa uvoda, dakle ko hoće može ga pogledati jer sam ga čitao, u kojem se točno pozivam na ove rezolucije, dokumente EU iz preambule, pa ako hoćete onda redosljed tretirati, onda je redosljed prvi moj. Ali zapravo ovdje se ne radi ni o kakvom amandmanu na Rezoluciju, govori se o zaključku koji je sasvim druga incijativa i ja ne negiram da ima pravo svaki zastupnik podnijeti inicijativu i stoga ja molim da se izjasnite o ovoj inicijativi kako sam je sada pročitao. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada.
Poslovnička, ne možete glasati bez ...
Ima pravo ovdje svako inicijativu ako hoćete.
Poslovnička intervencija prije glasanja. Kako ste dali ....
Ponovite glasanje.
Kolega Kalabić traži ponovljeno glasanje. Pripremite se za glasovanje.
Poslovnička ... 141
Poslovničke su iscrpljene, zaključio sam raspravu o poslovničkim intervencijama. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa 15 glasova za, 18 glasova protiv, dakle bez dovoljne većine ova inicijativa doktora Boža Ljubića odbijena. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne možemo oni su vezani za inicijativu. [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Aha ok, dakle o točki 34. se ne izjašnjavamo, jer smo zaključkom, koji je kolega Beriz Belkić predložio i koji je usvojen, ovo odložili. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, također je isti slučaj sa inicijativom kolege Domazeta, jer je ona za danas konzumirana ovim zaključkom koji je kolega Belkić, kao i 36. SDA inicijativa. I sada prelazimo na izjašnjavanje o točkama 37. do 49. Stavljam na glasovanje prijedlog da se o točkama od 37. do 49. izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 36 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih odlučili da o ovim točkama glasujemo u paketu. Točke 37. – 49. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, dopuna sporazuma, ugovora, protokola, Provedbenog protokola i Regionalne konvencije Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih podržali, dakle ove prijedloge. 142 Prije zaključenja 65. sjednice Zastupničkog doma ja želim svim vjernicima katoličke i pravoslavne vjeroispovjesti želim sretan Uskrs, odnosno Vaskrs, kao i Židovima sretan Pesah i želim da ove blagdane u miru i radosti proslave sa svojim obiteljima. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 14. svibnja 2014. godine. Hvala na suradnji. Sjednica završena u 21:35 sati.